Dobar dan kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom na 7. sjednici Hrvatskog sabora. Počinjemo s - Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, PZ br. 251 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članci 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno o tekstu prijedloga zakona govorit će ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Štovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu. Krenut ću od osnovnog postulata da je poljoprivredno zemljište dobro od interesa za Republiku Hrvatsku i uživa njezinu osobitu zaštitu. Prema podacima statistike 2005. godine ukupne površine poljoprivrednog zemljišta u Republici Hrvatskoj su 2 milijuna 695 tisuća i 37 hektara. Od toga u vlasništvu države je 33% ili 890 tisuća i 214 hektara dok je u privatnom vlasništvu milijun 804 tisuće 823 hektara ili 67%. Nešto malo o razlozima za donošenje ovoga zakona. primjena važećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu pokazala je da postoje brojne zapreke koje usporavaju proces raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države koje je do sada bio u obliku prodaje, zakupa i dugogodišnjeg zakupa. Poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države raspolagalo se temeljem Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države koji su donosile jedinice lokalne samouprave za svoja područja uz suglasnost Ministarstvo poljoprivrede. Od ukupno 555 jedinica lokalne samouprave 75 općina i gradova na svojim teritorijima nemaju državnog poljoprivrednog zemljišta, 74 jedinice lokalne samouprave nisu donijele Program raspolaganja iako su to bile dužne po postojećem zakonu, a 406 jedinica lokalne samouprave su to napravile i tim programima na koje su dobile suglasnost Ministarstva poljoprivrede obuhvaćeno je 552 tisuće i 71 hektar. Znači od ukupno 890 tisuća hektara državnog zemljišta u funkciji je po nekom obliku raspolaganja u ovih 10 godina stavljeno 262 tisuće hektara. Iz toga izlaze i razlozi zašto smo išli sa novim zakonom, a to su zapravo prije svega nedostaci postojećeg zakona i modela raspolaganja, krajnja neučinkovitost i netransparentnost procesa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, veliki broj kao što smo vidjeli iz ovih podataka jedinica lokalne samouprave uopće nije donio Program raspolaganja zemljištem. Mnoge koje su i donijele program i dobile suglasnost na taj program nisu po tom programu raspolagale i raspisivale natječaj, a bilo je niz slučajeva kod onih koje su raspisivale i provodile natječaje da je bilo namjernih i nenamjernih neispravnosti i kršenja zakona. Nadalje, poseban je problem i nekorištenje poljoprivrednog zemljišta za poljoprivrednu proizvodnju što rezultira povećanjem površina neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Nažalost, imali smo i stalni trend usitnjavanja poljoprivrednih površina, sve manje i manje parcele i otegotne ili teža mogućnost gospodarenja poljoprivrednim zemljištem. Predloženim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu ukidaju se programi raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države koje su donosile jedinice lokalne samouprave zbog dosadašnje neučinkovitosti takve osnove raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države umjesto jedinica lokalne samouprave koje su raspisivale natječaj za zakup i prodaju te donosile odluku o izboru najpovoljnijeg ponuditelja na natječaju, a taj proces je trajao od 6 mjeseci do 5 godina u nekim slučajevima. Raspolaganje poljoprivrednim zemljištem preuzima Agencija za poljoprivredno zemljište čime će se ubrzati procesi okrupnjavanja, kao i procesi raspolaganja, ukupnog raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Sukladno navedenom ukidaju se dosadašnji oblici raspolaganja koji su bili prodaja, dugogodišnji zakup poljoprivrednog zemljišta i dugogodišnji zakup za ribnjake, a propisuje se osnovni oblik raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države kao zakup i zakup za ribnjake koji se daju fizičkim i pravnim osobama putem javnog poziva na rok od 50 godina. Također propisuje se i privremeno raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem te mogućnosti davanja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države na korištenje bez javnog poziva. Kako je poljoprivredno zemljište dobro od interesa za Republiku Hrvatsku i ima njenu osobitu zaštitu, nositelji prava vlasništva nad zemljištem ne mogu biti strane, pravne i fizičke osobe, osim ako međunarodnim ugovorima i posebnim propisima nije drukčije određeno. Zakonom se također propisuje da pravne i fizičke osobe zemljište moraju održavati sposobni za poljoprivrednu proizvodnju i obrađivati ga sukladno agrotehničkim mjerama, ne umanjujući njegovu vrijednost i propisane su ujedno i kazne za postupanje suprotno tome. Promjena namjene poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe je također regulirana ovim zakonom, plaćaju se jednokratne naknade čija se visina određuje različito, ovisno o tome da li se poljoprivredno zemljište nalazi u granicama građevinskog područja na dan stupanja na snagu ovog zakona i da li se odnosi na osobito vrijedno ili vrijedno obradivo poljoprivredno zemljište. Utvrđuju se slučajevi kada se ne plaća prenamjena poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe, a sredstva ostvarena iz naknada za prenamjenu su u omjeru 70:30, u podjeli 70% sredstva državnog proračuna, 30% sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba na čijem se području poljoprivredno zemljište nalazi. Zakonom se nadalje utvrđuje redoslijed prava prvenstva za zakup i zakup na ribnjake i prava prvenstva na pozivu imaju fizičke ili pravne osobe koje ostvare najveći zbroj bodova od ukupno 100 mogućih propisanih bodova od čega gospodarski program korištenja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države kao sastavni dio ponude nosi, je ponderiran najviše nosi 60 bodova. 20 bodova nosi dosadašnji posjednik koji je u mirnom posjedu temeljem valjanog pravovaljanog natječaja i 20% je proporcionalno visina ponuđene zakupnine. Propisano je također da su sastavnice gospodarskog programa točno određene i na osnovu toga se vrši vrednovanje samoga gospodarskog programa, a način vrednovanja gospodarskog programa u smislu određivanja vrijednosti težine pojedinih sastavnica uređuje se uredbom Vlade Republike Hrvatske. Propisan je raspored, pardon. Sredstva ostvarena od zakupa, zakupa za ribnjake, prodaje ili davanja na korištenje bez javnog poziva su omjeru 50:50%. 50% sredstva državnoga proračuna, 50% sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave na čijem se području poljoprivredno zemljište nalazi. Također je zakonom utvrđeno što se smatra zajedničkim pašnjacima koje Agencija za poljoprivredno zemljište daje u zakup na rok od 20 godina pašnjačkim zajednicama sa sjedištem na području jedinica lokalne samouprave gdje se pašnjaci nalaze. Predvidjeli smo mogućnost i privremenog raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države temeljem ugovora koji sklapa agencija na rok od pet godina za poljoprivredno zemljište u vlasništvu države za koji nisu sklopljeni ugovori o zakupu i zakupu za ribnjake. Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se iznimno prodati izravnom pogodbom po tržišnoj cijeni koju utvrđuje agencija u slučaju propisanim ovim zakonom s ciljem i svrhom okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta. I iznimno poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se uz suglasnost ministarstva dati na korištenje bez javnog poziva znanstveno-nastavnim institucijama iz područja poljoprivrede, kaznionicama i ustanovama čiji je osnivač Republika Hrvatska na rok od 25 godina bez naknade do 10 ha i sa propisanim naknadama od 10 do 100 ha u visini od 50% zakupnine, ako je to preko 100 ha u naknadi u visini 100% zakupnine na području u kojem se poljoprivredno zemljište nalazi. Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se zamijeniti sa poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu fizičkih i pravnih osoba približno iste vrijednosti, a radi okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta. Odluku o zamjeni poljoprivrednog zemljišta donosi Agencija za poljoprivredno zemljište. Provedbom ovoga zakona očekuje se: Ubrzavanje raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem što je glavni prioritet koji treba proisteći provedbom ovoga zakona. Zatim povećanje korištenja poljoprivrednih površina. Nadalje, stavljanjem u funkciju do sada nekorištenog poljoprivrednog zemljišta, formiranje jezgre poljoprivrednih gospodarstava koja će imati dugoročnu perspektivu poljoprivredne proizvodnje s obzirom na zemljišne resurse. Nadalje, ovaj Zakon će regulirati i započeti proces okrupnjavanja poljoprivrednih gospodarstava i poljoprivrednog zemljišta. Uvodimo veću disciplinu u prenamjeni poljoprivrednog zemljišta. I uspostavlja se po prvi puta informacijski sustav koji će poboljšati upravljanje poljoprivrednim zemljištem. Predloženim zakonom uređuje se održavanje i zaštita poljoprivrednog zemljišta, korištenje poljoprivrednog zemljišta prema namjeni poljoprivrednog zemljišta i bonitetu, određuju se naknade za korištenje, raspoređivanje poljoprivrednog zemljišta i raspolaganje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, promet poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu fizičkih i pravnih osoba, zemljišni fond Agencije za poljoprivredno zemljište, upravni i inspekcijski nadzor i kaznene odredbe. Za provedbu ovoga Zakona sredstva su osigurana u državnom proračunu za razdoblje 2013., 2015. godina. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, danas je pred nama Zakon koji ste donesli i moram reći da u mnogim odredbama a i on cjelokupan seljaka i obiteljska poljoprivredna gospodarstva vuče u živo blato. Samo ću se osvrnuti u svojoj replici na jednu vašu rečenicu, a to je da je ovaj Zakon transparentan. Ovo nema nikakve veze sa transparentnošću. Zašto mislite da je prošli zakon bio netransparentan kada je program raspolaganja poljoprivrednim zemljištima donosila lokalna uprava. Zatim, ministarstvo je davalo svoje mišljenje, a DORH je donosio klauzulu pravne valjanosti. Danas mi imamo agenciju koja ima dva člana povjerenstva plus jedan član lokalne uprave. Gdje je tu transparentnost?
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Štovana saborska zastupnice. Agencija za poljoprivredno zemljište osnovana je 2009. godine i po postojećem zakonu ta agencija je trebala funkcionirati, raditi svoj posao za sve one jedinice lokalne samouprave koje nisu donijele program ili koje nisu raspolagale po donešenom programu. Na žalost i ta odrednica zakona se nije konzumirala i agencija nije kao takva zaživjela. Dapače, imala je ravnatelja, zamjenika ravnatelja, potrošila značajna financijska sredstva ali nije odradila svoj posao. Na ovaj način, ovim zakonom Agencija za poljoprivredno zemljište preuzima odgovornost i odradit će po zakonu transparentno, efikasno, po kraćem postupku i sa puno boljim rezultatima. U 10 godina od 890000 ha u funkciju ste samo stavili 262000 ha po bilo kojoj osnovi. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika Branko Hrg.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre. Pa evo nastavno na ovu transparentnost ili netransparentnost stvarno je čudno kao što je kazala gospođa Sumrak da vi kažete da je ovaj Zakon dosadašnji netransparentan, a ovaj novi će biti transparentan. Netransparentno je kada stotine vijećnika po čitavoj Hrvatskoj na svojim prostorima odlučuju o zemljištu kada je to dostupno i lokalnim medijima kada se to objavljuje svugdje, kada ministarstvo o tome daje suglasnost, kada Državno odvjetništvo na kraju potvrđuje. A transparentno će biti kada će tri ili koliko ljudi odlučivati o zemljištu diljem Hrvatske, neće ni znati gdje se ono nalazi. Mislim da je to totalno krivo i da je to jedna demagoška formulacija koja nikako ne može biti točna. A što se tiče vaših navoda o neispravnosti i kršenju zakona pa postoje naravno zakonske odredbe kako sankcionirati one koji krše zakone. Isto kao što postoje odredbe i sankcije za one lokalne samouprave koje nisu donijele Program raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. Mislim da diskriminirate lokalnu samoupravu i u najmanju ruku je vrijeđate ovakvim prijedlogom zakona. Ovo nije demokratski, ovo nije lijepo, ovo nije pošteno prema lokalnoj samoupravi jer se radi o ljudima koji na svom prostoru moraju očistiti najprije knjige zemljišne i sve ostalo, čestice, da dođu do uopće mogućnosti raspisivanja natječaja pa kad raspišu natječaj što tek onda slijedi. Tako da mislim da ovaj zakon ide u krivom pravcu i vaši navodi o tome da 74 lokalne samouprave nisu donijele program, pa zašto ih niste sankcionirali?
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem štovana gospođo potpredsjednice. Kolega saborski zastupniče koliko je bilo kvalitetno i transparentno rađeno po postojećem zakonu govori veliki broj prigovora, žalbi i prijava nadležnim institucijama za nepravilnosti i nepostupanja povjerenstava, odnosno općinskih gradskih vijeća koja su donosile odluke o načinu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Zašto nešto nije sankcionirano? Mi govorimo o zakonu koji je unazad deset godina i te jedinice lokalne samouprave su odavno trebale biti ili sankcionirane ili Agencija za poljoprivredno zemljište odraditi posao i upravljati važnim resursom za poljoprivrednu proizvodnju u njihovo ime. Ne mogu se s vama složiti da će jedinice lokalne samouprave biti na bilo koji način isključene jer ako ste pročitali zakon vidjeli ste da je predviđeno da jedan član povjerenstva bude i iz jedinica lokalne samouprave. S obzirom na prihod koji će imati od ovoga zakona u 50%-nom iznosu velik dio posla će odraditi same jedinice lokalne samouprave i biti uključene, ali po puno bržoj i kraćoj proceduri. Kad govorimo o transparentnosti, dosada se sve radilo ručno. Rekao sam da je postavljena baza podataka, da je napravljen informacijski sustav u kojem će svi naši poljoprivrednici koji su zainteresirani imati uvid što su površine koje su slobodne i koje su predmet raspolaganja. Zahvaljujem.
Hvala. Replika, Petar Čobanković.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo dugo najavljivani zakon, revolucionaran, reformski, nažalost temeljito sam ga pročitao i nigdje nisam pronašao te argumente na osnovu kojih će biti ono što vi kažete da će se povećati korištenje poljoprivrednih zemljišta i da će se povećati transparentnost. O toj nazovi transparentnosti govorile su moje kolege već u ovoj replici, ali ja vas samo pitam da li je transparentno nešto što će donijeti dva člana povjerenstva iz agencije, jedan iz lokalne samouprave? To je pomalo smiješno. A odluku će donijeti citiram zakon: "agencija". Tko u agenciji? Da li ravnatelj, da li upravno vijeće, da li svi uposleni u agenciji će sjesti na jedan kolegij pa će onda na prijedlog nekog povjerenstva koje je jako transparentno jer je zastupljena jedinica lokalne samouprave sa jednim članom? A nije transparentno ono gdje su odluku na prijedlog Povjerenstva za provođenje natječaja donosilo Općinsko vijeće, Općinsko vijeće koje je sastavljeno od predstavnika svih političkih opcija koje su na toj jedinici lokalne samouprave gdje je davalo ili uskraćivalo suglasnost na odluku davalo ministarstvo, a onda na kraju sve to blagoslivljalo Državno odvjetništvo. Ovdje u zakonu nema niti kome se žaliti, niti tko donosi odluku, niti kako će donositi odluku. Ovo je pomalo ja bih rekao netransparentno. I moram kazati da je to neprimjereni način za 2013. godinu ovakav oblik centralizacije. Pa po svim trendovima i po Planu 21 zalagali ste se za decentralizaciju, daljnju decentralizaciju. Mene čudi ovdje u ovim našim klupama ima puno načelnika, gradonačelnika i sa lijeve i sa desne strane. I sada ispada da su to ljudi koji nisu znali provoditi zakon, a neka dva člana iz agencije će znati i netko u agenciji će donijeti odluku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem. Štovani kolega Čobanković ponovit ću u deset godina po postojećem zakonu stavili ste u funkciju ispod 30% poljoprivrednog zemljišta. Našim poljoprivrednim proizvođačima niste omogućili osnovni resurs koji je ujedno ako se već pozivate na Plan 21 nacionalno bogatstvo RH. Rekli smo jasno u Planu 21 poljoprivredno zemljište, vode i šume su nacionalno bogatstvo RH i nisu predmet prodaje. O tome kako i na koji način su većine u općinskim i gradskim vijećima uz časne iznimke, većine kolega koji su ovaj program napravili dobro pokazuje još jednom ću reći veliki broj prijava, žalbi i predmeta koji obrađuje i DORH i nadležne institucije. Na ovaj način će se točno znati tko je odgovoran, kako i na koji način. Znate i da Agencija za poljoprivredno zemljište kao i sve ostale agencije imaju statut koji određuje tko, kako i na koji način donosi odluke, a predstavnici jedinica lokalnih samouprava će u povjerenstvima, u načinu i proceduri donošenja odluka učestvovati na kvalitetan i dobar način. Hvala.
Sljedeća replika, Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine ministre mislim da ovaj zakon treba odmah nazvati pravim imenom. To nije Zakon o poljoprivrednom zemljištu to je zakon o prevari svih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, zakon o pogodovanju velikima, zakon o pljuvanju svih jedinica lokalne samouprave, svih neposrednih izabranih načelnika, gradonačelnika, svih posredno izabranih vijećnika bili oni s lijeve ili s desne strane. Ovo je i zakon o cvjetanju korupcije. Jerbo u zakonu stoji stavak da će ministar sam, može dati na 5 godina, ne piše koliko hektara. Može dati i tisuću hektara, kome? Na kraju, zadnje pitanje: Tko je pisao ovaj zakon? Da li su ga pisali neki bivši pomoćnici ministra, zamjenici ministara koji se sada nalaze u velikim hrvatskim gospodarskim divovima i da li je za njih zakon pisan? Jel dovoljno govori da je prvi i osnovni uvjet 60% u odlučivanju nekoga iz agencije, nekoga tko prima plaću, netko kog će ako ne napravi ono što mu ministar kaže dobit nogu u guzicu, dobiti otkaz s tog radnog mjesta. 60% je gospodarski program. Tko je tu privilegiran? Agrokor, netko drugi ili mali seljak, ili malo obiteljsko gospodarstvo? I to je ovaj zakon. A što se tiče uloge ministarstva, 2 godine, godinu dana niste smogli snage, hrabrosti odgovoriti na sve one zahtjeve i sve provedene natječaje koje čame u vašoj ladici ili u ladici vaše zamjenice.
Hvala. Kolega Vinković kontrolirajte se u izjavama, ovo je Hrvatski sabor. Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Štovani kolega Vinković, zamolit ću vas ovdje kao resorni ministar, nemojte podcjenjivati naše poljoprivredne proizvođače. Poljoprivredni proizvođači, vlasnici OPG-a koji imaju kvalitetnu proizvodnju, koji imaju poslovni plan, koji razvijaju svoja obiteljska gospodarstva budite sigurni da će znat kvalitetno i dobro složit gospodarski program. Kategorički tvrdim da ovaj zakon nije pisan ni za velike ni za male. Iako bez velikih nema ni malih. Pisan je za sve one koji mogu, znaju i hoće raditi. Ne do sada kako je bila raspodjela da su poljoprivredni proizvođači bili zadnji, stvarno poljoprivredni proizvođači ili aktivni farmeri kako iz zovu naši kolege u Europi su bili zadnji sa svojim nekim programima koji su imali, išlo je po rodbinskoj, išlo je po plemenskoj, išlo je po stranačkoj liniji dodjela zemljišta, a ne prema gospodarskoj valorizaciji njihove same proizvodnje. Još jednom kažem, ukoliko naši poljoprivredni proizvođači znaju kvalitetno raditi sa gospodarstvima, kroz gospodarski program će samo pisat što rade i što dalje planiraju sa poslovima svojim gospodarstvima i u kojem smjeru ih razvijati. Do sad smo imali primjere da su dobivali ljudi koji nikakove veze nemaju sa poljoprivrednom proizvodnjom, ali su bili vrlo blizu povjerenstvima, odnosno općinskim i gradskim vijećima i dobivali su strašno velike površine a da nisu imali nikakvu poljoprivrednu proizvodnju. Ovaj gospodarski program na neki način zapravo štiti sve one koji imaju uhodane obiteljska gospodarstva, koji imaju dobre proizvodnje i na osnovu toga će imati parametre s kojim se kandidiraju za samu proizvodnju. Oćemo samo izvući jedan podatak da,… [[Upadica se ne čuje.]] samo jedan podatak da naši stočari imaju nedostatak od 120 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta. Ulazili su u velike investicije, gradili su farme i kroz operativne programe, a ova država im nije osigurala poljoprivredno zemljište, resurs da mogu hraniti matično stado koje imaju.
Hvala. Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, svako ima priliku da iskaže svoje mišljenje kroz repliku, kroz odgovor na repliku, kroz raspravu i molim vas malo demokratičnosti. Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre vi ste rekli da dosadašnje provođenje programa i ovoga Zakona o poljoprivrednom zemljištu, da je obilovala brojnim nezakonitostima. Pa vi ste naravno i u daljnjem obrazloženju pojasnili da su brojni ti članovi općinskog vijeća, načelnici da su oni na neki način lopovi. A s druge strane doveli ste u pitanje rad državnih odvjetništava koji su isto tako sudjeluju u tome. Znamo se koja je njihova uloga. Molim vas lijepo, druga stvar vi govorite da, o brojnim dobrim stranama koje će postići učinci donošenja ovog zakona, a između ostaloga formiranje gospodarstva, obiteljski sa dobrom perspektivom. Pa vaše dosadašnje aktivnosti gospodine ministre su učinile sve da ta gospodarstva su pred ponorom. O ni su svi gotovi. Mljekarstvo ste uništili. Pa vidite koliko, kolike su potpore i u tom dijelu oni nemaju perspektivu. Pa nije to proizvodnja koja se može jednim potezom pera pokrenuti, ovako ili onako. Kad se nešto uništi, ako ste dozvolili 30 tisuća da krava ili više završi na prisilnom klanju. Ako ste dozvolili toliki broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva da propadne. Pa što ste učinili gospodine ministre? A sada govorite imaju oni perspektivu, oni znaju, oni će raditi. Pa kako? Kad se nešto uništi onda se to teško, poglavito u poljoprivredi vraća na početne pozicije. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Pa nisam štovani saborski zastupniče vidio ovdje zapravo stvarne opaske na zakon. Ali ako ste već spomenuli mliječno govedarstvo, mislim i zadnji puta u sabornici da sam vrlo jasno rekao: U 2012. 1800 obiteljskih gospodarstava prestalo je isporučivati mlijeko, za razliku od 11. kad je to bilo 2100. Znači nije ministar Jakovina taj koji je uništio obiteljska gospodarstva, nego dapače stvaramo okvire i dajemo mogućnosti kroz ovaj zakon da dođu do resursa poljoprivrednog zemljišta i da zaokruže svoju proizvodnju i budu konkurentni u tom dijelu. Još ću samo jednom napomenit, u 10 godina ste stavili samo 30% državnog zemljišta u funkciju. Mjerljiva veličina iz godine u godinu ćemo vidjet po ovome zakonu kolika će biti efikasnost.
I Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, stvarno ovaj zakon je totalno ne transparentan, on je centralizacija upravljanja državnim poljoprivrednim zemljištem i govori o svemu tome da agencija koju vi imenujete će odlučivati o svemu u budućnosti. Kome će zemljište biti na raspolaganju. Jasno se vidi iz kriterija koji su uvedeni u ovom zakonu ko će odlučivati i kako će procjenjivati. 60 bodova kao najviše može se dobiti za gospodarski program. Gospodarski program najbolji mogu ponuditi najjači i najsnažniji. Kroz ovo dosadašnje komuniciranje sa vama moji načelnici općina, njih više od pola u godinu dana, 13 mjeseci je prošlo od momenta kada su izabrali najpovoljnije za koje je Državno odvjetništvo dalo suglasnost. Do dana današnjega niste potpisali ugovore. Čemu ciljate? Ciljate da bi to poništili, da bi svojim manipulerima podijelili zemljište. jednako tako govorite o transparentnosti a odluku o prodaji izravnom pogodbom donosi agencija. Jedna je od stavki u ovom zakonu. Pa mislim da to samo anulira na transparentnost. Sa druge strane kada ste ukinuli županijama koje su poticale razvoj poljoprivrede u 15 segmenata, uzimate im tih 25% kako više ne bi mogle raspolagati time i dajete lokalnim samoupravama koje kažu da nisu bile te kadre odraditi raspolaganje poljoprivrednim zemljištem. Ako nisu općinska vijeća, ako nisu općinska povjerenstva, ako nisu suglasnosti ministarstva, ako nisu suglasnosti državnog odvjetništva, županijskog odvjetništva bile dovoljne za transparentnost, ne znam kako će vaši puferi iz agencije biti dovoljni za transparentnost.
Odgovor na repliku, ministar Tihomir Jakovina.
Pa ja ću jedino napomenut štovani kolega Đakić, da Agencija za poljoprivredno zemljište nije izmišljotina ministra Jakovine. Ona je davno osnovana, dapače još ću jednom spomenuti imala je ravnatelja koji je ujedno bio i načelnik uprave za poljoprivredno zemljište i predsjednik upravnog vijeća, nespojive funkcije za jednu agenciju koja je trošila novac i nije ništa radila. Ovo kad govorite o mogućem transparentnosti i netransparentnosti problemima, deset godina je bio rok kada su ta ista općinska vijeća po programima raspolaganja koja su donijela imala dovoljno vremena da stave funkciju zemljište u funkciju. Nažalost to nisu napravili. To nisu napravili. Mi dolazimo u situaciju da imamo veliki broj poljoprivrednika koji nema mogućnost doći do zemljišta na ovaj način, rekao sam i do sada da su postupci trajali i po pet godina, a kad ste spomenuli ovaj dio moguće prodaje, govorimo o malim sitnim rubnim parcelama s ciljem otkupljivanja i po donošenju te odluke na nju daje suglasnost DORH. Znači nije diskrecijsko pravo agencije, ministra ili nekog trećeg. U tim slučajevima je suglasnost i DORH-a. Zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu predsjednik Odbora Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu održao je 23. Siječnja sjednicu i raspravio prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Nakon uvodnog izlaganja predlagatelja koji je istaknuo da ovim prijedlogom zakona sve poslove raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem umjesto jedinica lokalne samouprave preuzima agencija za poljoprivredno zemljište istaknuo je da se dosadašnji, ispričavam se oblici raspolaganja poljoprivrednom zemljišnom vlasništvu države koji se odnose na prodaju, dugogodišnji zakup poljoprivrednog zemljišta i ribnjaka ukidaju te propisuje raspolaganje putem zakupa na 50 godina i također se raspisuje prijavljeno raspolaganje poljoprivrednim zemljištem te mogućnost davanja poljoprivrednog zemljišta na korištenje bez javnog poziva. U raspravi članova odbora predsjednik odbora je iznio osnovno stajalište da ovaj prijedlog zakona predstavlja potpunu centralizaciju u odlučivanju o poljoprivrednom zemljištu odnosno jedinice lokalne samouprave gube svaku pravo i mogućnost da odlučuju u poljoprivrednom zemljištu na svom području. Istaknuta su i pitanja što je s provedenim natječajima prema postojećem zakonu, važećem zakonu, što je s donesenim odlukama predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave. Zašto nema odgovora nadležnog ministarstva na dosadašnje provedene postupke natječaja odnosno zahtjevi odluke, što je s onima koji sada raspolažu zemljom i obrađuju, a nemaju potrebnu dokumentaciju, što je s jednogodišnjim ugovorima, te što je sa stavljanjem i proširenjem na poljoprivrednog zemljišta u građevinsko zemljište. Izneseno je stajalište da ovaj zakon pogoduje velikim poljoprivrednim proizvođačima kad se radi o uvjetima natječaja za zakup poljoprivredne zemlje te da će mala obiteljska gospodarstva teško doći do zemlje. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu samoupravu je većinom glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak, da se prihvaća prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznijeti u raspravi uputit će se predlagatelju radi izrade Konačnog prijedloga zakona.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime Kluba Hrvatskih laburista Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Zakoni koje donosimo u Hrvatskome saboru trebali bi biti u funkciji strategije. Tako bi i Zakon o poljoprivrednom zemljištu trebao biti u funkciji poljoprivredne strategije. Ima li uopće ova Vlada poljoprivrednu strategiju. Je li Sabor ikad ozbiljno uopće i raspravljao o poljoprivrednoj strategiji utemeljenoj na ozbiljnom, prostudiranom i provedivom dokumentu. Zapravo koji je cilj ovoga zakona? Čuo sam suprotstavljena mišljenja u ovom zakonu. Onima koji su ustvrdili da je zakon dobar postavio sam pitanje u odnosu na što je dobar. U odnosu na neki prethodni koji je također sklepan kako bi se problemi poljoprivrede mogli rješavati parcijalno negdje od sredine, bez temelja i bez krova. Hoće li se ovim zakonom o zemljištu poništiti negativni efekti u poljoprivredi? Hoće li se suzbiti kaos u poljoprivredi? Jamči li ovaj zakon da će uzgajivači muznih krava i proizvođači mlijeka napokon dobiti za svaku kravu u najam hektar obradivog zemljišta. Hoće li Hrvatska nakon što Sabor usvoji zakon imati dovoljno vlastite hrane? Ako neće imati dovoljno vlastite hrane, hoće li se barem bitnije smanjiti uvoz hrane? Hoće li seljaci nakon što dobiju zemlju u zakup napokon imati svoje proizvode kome prodavati ili će država i dalje štititi i favorizirati uvoznike, a domaće proizvođače poljoprivrednih proizvoda sustavno uništavati? Kako će Agencija za dodjelu zemljišta dijeliti zemlju ako ne znamo što treba proizvoditi? Da točno, zemlju treba dobiti u zakup onaj tko zemlju obrađuje, onaj tko proizvodi. Tko će reći što treba proizvoditi? Tržište. Koje tržište? Samoregulirajuće. I tko još vjeruje u samoregulirajuće tržište poljoprivrednih proizvoda? Poljoprivreda je nisko akumulativna djelatnost koja zahtijeva stabilno, regulirano, sigurno okruženje. A što je u Hrvatskoj sigurno i stabilno osim naglih promjena poreskog sustava i zacementiranog poput ličkog medvjeda, zaštićenog uvoznog lobija? Dakle, ne zna se što će se proizvoditi jer se ne zna što treba proizvoditi, ne zna se po kojoj cijeni treba što proizvoditi, a još manje se zna tko će to što seljaci proizvedu otkupiti. Zašto postavljam tolika pitanja? Zato jer država ne daje niti jedan suvisao odgovor. Osim ako netko ne misli da je ključ i rješenje upravo u zakupu i prodaji poljoprivrednog zemljišta. Ne bi li Vlada prvo trebala postaviti ciljeve, potom misleći na ciljeve smisliti strategiju i na kraju odabrati taktiku? Istina, nisam nikada čuo ni to da ona druga strana poljoprivredni proizvođači imaju viziju što bi to hrvatska poljoprivreda trebala biti, na koji način bi trebala funkcionirati, koju bi država trebala imati ulogu, osim naravno što izdašnijih poticaja. Ni s te druge strane nema odgovora jer je manje od 1% obrazovanih u poljoprivrednoj proizvodnji usprkos tomu što svjetska praksa dokazuje da svaka godina školovanja povećava proizvodnju za 7%. Neosporno je da Vlada ovim zakonom želi napraviti više reda u dodjeli poljoprivrednog zemljišta. Zar ima išta logičnijeg nego da država dodjeljuje državno zemljište, da s njime raspolaže ili da županije, općine, gradovi dodjeljuju ili daju u zakup svoje zemljište? Jasno i glasno Hrvatski laburisti su protiv prodaje i poklanjanja državnog poljoprivrednog zemljišta bilo kome, bilo kada i bilo gdje. Protiv smo prodaje onoga što je u državnome vlasništvu. I s tim dijelom zakona se slažemo, ali se ne slažemo s opisanim mutno naznačenim kriterijima za zakup državnoga zemljišta jer će ti kriteriji biti kliconoše korupcije. Ni ovaj zakon ne sprečava pogodovanje veleposjednicima poput Ivice Todorića. Zakon koketira sa nakaradnim divljačko neoliberalnim od bivšeg prvog potpredsjednika Vlade Čačića promoviranim, a nikad od Vlade osporenim konceptom ono što je dobro za Todorića dobro je za Hrvatsku. to je prvi potpredsjednik Vlade rekao i nikad Vlada nije opovrgla da je to točno. Hrvatska je Todorić i kako mu onda i Zakon o poljoprivrednom zemljištu ne bude sklon, njemu i od njega nešto manjim veleposjednicima. Njima novovjekim veleposjednicima država je prodala 7% najboljeg državnog zemljišta, a 22% zemljišta im je država dala u zakup po naravno povoljnijim cijenama. U državi bez privredne i poljoprivredne strategije i ovim se zakonom želi ponovno na nešto uglađeniji zakon pogodovati korporativnim interesima. Želite uzeti u zakup zemljište u vlasništvu države kako biste mogli na njemu uzgajati recimo puževe. Da biste se uopće mogli natjecati ili ući u bubanj morate izgraditi gospodarski program. Vi ga morate napraviti ali ga država u niti jednom segmentu pa niti u ovom poljoprivrednom ne treba napraviti. Ne napravite li dobar gospodarski program korištenja zemljišta za uzgoj puževa nemate nikakve šanse da od države dobijete zakup ni na godinu dana, a kamoli iako bi daleko bolje bilo da u zakonu stoji odredba do ne 50 godina nego do 50 godina. Od 100 maksimalnih bodova gospodarski program korištenja zemljišta može donijeti maksimalno 60. Visina ponuđene zakupnine donosi vam 20 bodova, ostatak od 20 bodova dobiti će ako ste u mirnom posjedu državne poljoprivredne zemlje. tko će vrednovati te programe? Još se ne zna. U zakonu se čak i ne spominje tko bi mogli biti vrednovatelji, koje su njihove kvalifikacije, koji su to ljudi, koji su to supermeni koji će sami moći odlučiti kome treba dati zemlju, a kome ne treba dati. Vjerojatno će biti činovnici u Agenciji za poljoprivredno zemljište. Po kojim će kriterijima vrednovati gospodarske programe? Kriterije će uredbom propisati Vlada. Može li svaki poljoprivrednik napraviti dobar gospodarski program korištenja državnog poljoprivrednog zemljišta? Ne može, naravno da ne može. Prilika je to da mutikaše zarade na šprancama. Kako to izbjeći? Seljaci trebaju dobiti izdašnu pomoć od savjetodavnih službi. Gospodarski program mora biti primjeren veličini obiteljskog gospodarstva, a godišnja izvješća se moraju svesti na izvješća o ispunjavanju plana. Pri dodjeli državnog zemljišta u zakup treba imati na umu da je politika izričitog favorizirana velike poljoprivredne proizvodnje promašena, ona je pridonijela uništenju velike većine hrvatskih seljaka, ona je pridonijela uništenju poljoprivredne proizvodnje, uništenju hrvatskoga sela, pridonijela je ogromnoj nezaposlenosti i defetizmu. Sustavno uništavanja malih gospodarstava, a kako vi velika todorićevska imanja imala što veće profite bila je još jedna nevjerojatna hrvatska tranzicijska zabluda. Dok smo mi svoje uništavali u Austriji manja gospodarstva i dalje dominiraju. Tako se primjerice 3/4 austrijskih krava nalazi na gospodarstvima sa stadima od najviše 30 krava. U Hrvatskoj su zbog neimanja bilo kakve poljoprivredne politike u osam godina uništene 3/4 obiteljskih gospodarstava koje su proizvodile mlijeko. Ima li odgovor ovaj zakon na taj problem, naravno da nema, samo će ga pojačati. Od uvoznog lošijeg mlijeka veći je profit, a te hrvatske domoljube ne zanima ništa osim profita. Ne zanimaju ih ni seljaci ni selo ni hude sudbine djece poljoprivrednika, a niti ukupno propadanje Hrvatske. Glavno da raste njihov bankovni račun. Zakon o poljoprivrednom zemljištu omogućuje i prodaju zemljišta izravnom pogodbom s državom s tim da u zakonu piše da će tržišnu cijenu odrediti agencija. Dakle i kada je u pitanju prodaja poljoprivrednog zemljišta neoliberalna Vlada ne vjeruje u moć samoregulirajućeg tržišta. Cijene će izgleda određivati agencija prema različitim kriterijima. Zašto se sa ne vjeruje u tržište? Manjima će biti veće cijene, a većima će biti manje cijene. Uostalom, bilo bi zanimljivo čuti kome je država prodala 62 tisuće hektara svoje zemlje i po kojoj cijeni i to staviti na Internet kao što su mnogo štošta ova Vlada stavlja na Internet. Jedno od najčudnijih, zapravo najspornijih rješenja u zakonu je ono koje određuje da država može dati na korištenje za potrebe stručnog i znanstveno-nastavnog rada, ovo treba posebno naglasiti, za rehabilitaciju i socijalizaciju i druge poljoprivredne namjene na rok od 25 godina, 10 hektara bez nadoknade, do 100 hektara uz nadoknadu u visini od 50% zakupnine te preko 100 hektara u visini 100% zakupnine. Molim ministra Jakovinu da mi pojasni koji će to stručni, znanstveni i nastavni programi se odvijati na 100 hektara zemljišta i to u malim zemljama poput Hrvatske. Bivši zatvorenici se izgleda mogu socijalizirati na 100 i više hektara zemlje jašući konje i uživajući u divljoj prirodi zarasle u korov državne zemlje ili je i ta odredba u zakonu napisana kako bi neki od hrvatskih tajkuna mogao dobiti preko reda dobro izmišljenim gospodarskim programom 100 i više hektara državne zemlje po povoljnijim cijenama. I odredba o iznimnim prodajama državne zemlje potencijalan je širitelj virusa korupcije protiv kojeg a propos Vlada više ne govori niti jedne jedine riječi kao da korupcije u Hrvatskoj nema, a ima je na svakome koraku. Virusa korupcije će biti iz najmanje dva razloga, prvi je izravna pogodba agencije i kupca. Agencija je svemoćna, agencija sve zna, agencija sve može. Drugi je nejasna odredba što je to katastarska čestica male površine. Da bismo povjerovali u dobru namjeru ovoga zakona sve nedoumice treba pojasniti, sve odredbe kojima se korupciji otvaraju širom vrata i sve odredbe kojima se ponovo favoriziraju veleposjednici treba ukloniti. Dobra, zapravo najbolja strana ovoga zakona je u činjenici da je pred nama još jedno čitanje te prije drugog čitanja nastavak javne rasprave. Ona prethodna javna rasprava natjerala je Vladu da ipak seljacima baš tako bezobrazno ne maše pred nosom crvenom krpom. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Ima ih sedam. Zoran Vinković prvi.
Evo uvaženi kolega, bili ste u pravu djelomično da Hrvatska nema poljoprivrednu strategiju. Ima, ali ona je izuzetno zastarjela i bazirala se prije svega na većem uvozu nego izvozu poljoprivrednih proizvoda što je vidljivo u svim bilancama. Postavili ste i pitanje da li će nakon ovog zakona se smanjiti uvoz tih poljoprivrednih proizvoda, hrane, da li će poljoprivrednici živjeti bolje. Ja vam tvrdim da neće jer upravo ovim zakonom oni dolaze u jedan podčinjeni položaj u odnosu na tzv. velike jer je osnova svega gospodarski program. Niste u pravu kad kažete kud jasnije stvari od toga da država raspolaže državnim zemljištem. Podsjećam, to zemljište je bilo društveno. Postavlja se pitanje što su jedinice lokalne samouprave onda u toj državi, izmišljotina koja ne treba ovoj državi? Dakle i to je dio države. I na kraju, raščistimo ovu famu oko uloge ministarstva u dosadašnjem zakonu. Dakle morate znati da je ministarstvo dosad davalo ili nedavalo suglasnost na provedene natječaje. Postavili ste pitanje tko će to u agenciji dakle rješavati sve ove predmete zakupa, ja se slažem isto i jedan od rijetkih gradova koji je isključivo stavio zakup je bio grad Đakova, dakle bez prodaje poljoprivrednog zemljišta. Pa isti oni iz ministarstva koji su trebali napisati ministru i dati da potpiše ili suglasnost ili nesuglasnost na provedene natječaje, a svi ti natječaji dakle zahvaljujući radu i ovog ministarstva stoji u ladici, pa tako i onog bivšeg. A da je država najlošiji gospodar na svom zemljištu pa ja mislim da vam ne moram sada argumentirat rad i bivše i ove Vlade jer su se pokazali da su izuzetno loši gospodari.
Hvala. Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Bilo bi politički korektnije da kažete, rekli ste niste u pravu, vi mislite da nisam u pravu, vi mislite da ste vi u pravu, svatko ovdje u saboru misli da je u pravu. Slažem se s vama, ja se ne slažem s vama u tvrdnji da imamo strategiju, rekli ste djelomično nemamo ili djelomično imamo, nisam upamtio. Kad bismo barem djelomično imali strategiju onda ne bi imali dovoljnu proizvodnju čini mi se samo dva proizvoda, a to su mandarine i pileće meso. Nisam siguran, uglavnom znate da uvozimo lišće, bumbare, sve što se može uvoziti, sve uvozimo. Uz poljoprivrednu strategiju ne bismo imali, ne bi se suočavali sa zaprepašćujućoj činjenicom da kad bi nas netko izolirao, podigao zid i Hrvatsku opasao zidom da bi za 6 mjeseci umrli od gladi. Zar je to strategija djelomična? To nije nikakva strategija i sramota ove Vlade i svih prijašnjih vlada je da je zemlju koju imamo, predivnu zemlju pretvorila zapravo u ništa u korov i u drač. To je sasvim sigurno. Ja ne mislim da poštena Vlada ne može pošteno podijeliti zemlju ako su jasni kriteriji i ako se točno zna tko za što odgovara. Ne mislim da može, da je Vlada nepoštenija od lokalne jedinice, s tim da ne mislim niti da su, da je lokalna jedinica, odnosno da je skupština ili vijeće da je nepošteno. Prema tome, ne bismo to, meni je logično da zemljom kojom raspolaže Vlada, čija je u njezinom vlasništvu, vi ste rekli to je ionako bilo prije u društvenom vlasništvu. Pa pitajmo se što je bilo prije društvenog vlasništva i prije toga vlasništva, pa hajmo onda do stoljeća sedmog. Da. Da, ali da li je taj povrat. Sad je zatečeno stanje takvo kakvo je. Prema tome, razgovaramo o tome, a kad bude zakon neki drugi na redu onda možemo o tome. Prema tome, strategiju poljoprivrednu bi trebalo donijeti. Ono što svi ministri nazivaju u ovoj Vladi strategijom to su zapravo pojedinačni loši pokušaji.
Hvala. Damir Kajin, replika.
U načelu se slažem sa prethodnikom. Znate što je problem gospodine zastupniče ovih dosadašnjih zakona. To je jedan ugrađeni defekt da seljak dobiva malo, a da mešetari u Hrvatskoj dobijaju u pravilu puno. Seljaku sve poticaje, kredite, zemlju u zakup ali mešetare ča od zemlje. Mojih 6 generacija u Kajinima stjecalo je cca 6 ha poljoprivrednog zemljišta cca toliko šume u 300 godina. Jedan istarski političar za svojih 6 plaća dolazi do 6 ha poljoprivrednog zemljišta i vrijednost svoje latifundije, a zemlju kupuje za 130 000 kuna povećava za milijun eura. Tu praksu o kojoj ste i vi govorili valja zaustaviti. Ne može se u Istri prodavati hiljadu metara poljoprivrednog zemljišta za protuvrijednost 5 šteka Ronhila. To je bit. Lokalnoj samoupravi apsolutno sve, ali maknimo nepoljoprivrednike od zemlje. Koliko generala je steklo stotine hektara zemlje, od države dobijaju poticaje i onda tu zemlju daju u zakupe i seljaci im još jedanput plaćaju tu zemlju. To je prvo čitanje, to je dobro. Zato i jesam za taj zakon osim tamo gdje se može okrupnjivati posjede, tamo gdje se može neka služnost riješiti u korist seljaka itd. I sada ono o čemu na što ste stavili naglasak. E sad imamo male kojima prodajemo zemljište za jednu kunu. Imamo mešetare koji kupuju zemljište za jednu kunu, ali imamo i veleposjednike koji imaju po tisuće, tisuću i petsto, dvije tisuće hektara. I sada u Istri neka se nekome urbanizira jedan hektar poljoprivrednog zemljišta i neka on to proda za 100 do 150 eura on će sa 1 ha urbanizirane zemlje kupiti hiljadu hektara poljoprivredne površine. Ne može to tako i zato jesam zdušno za ovaj zakon iako jasno poštujem i potrebu da se lokalna samouprava što je moguće više osnaži i da se seljaku pomogne.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Pa sasvim sigurno da se to možemo svi složiti osim onih koji su vodili do sada poljoprivredu i koji nisu napravili poljoprivrednu strategiju, a trebali su, a to da u ovoj državi seljak dobiva malo ili ništa, a da najviše dobivaju oni profiteri odnosno ljudi koji uvoze gotovo ne znam koliko 60% smo ne samodostatni. Najvažnije pitanje ovoga Zakona je sasvim sigurno o kriterijima kako podijeliti zemlju, kako napraviti što manje nepravde. U potpunosti nepravdu ne možemo izbjeći, jer to ne može izbjeći ni jedna zemlja, ali da bude minimalno nepravde. Do sada je bilo, do sada su dijelili ljudi u ministarstvu bez obzira što su lokalne jedinice bile te koje su imale glavnu riječ u dodjeljivanju zemljišta svojim prijateljima, svojoj djeci, unucima pa čak i ostavljaju zemlju za čukun unuke. Jedna što je jedna bitna stvar o kojoj se govorilo, a to je prenamjena poljoprivrednog zemljišta koja isto tako treba biti jasnije razrađena.
Petar Čobanković, replika.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zastupniče. Ja se u dobroj mjeri slažem sa vašom raspravom kad govorite o zakonu. Slažem se da zakon nije dorađen i da zakon nije dobar. Ali isto tako dozvolite mi i vi ste spomenuli par stvari, pa ja ću na te stvari replicirat. One nisu toliko bitne, vezane za zakon. Ali na jedan indirektan način su isto tako bitne za ovaj zakon. Rekli ste nije nikada donešena strategija. Hrvatska je 2004. godine postala kandidat za članstvo u EU. 2005. godine su otvoreni pregovori o članstvu u EU i Hrvatska u tom periodu nije imala vremena gubiti vrijeme na donošenje Strategije poljoprivrednog razvoja 2 do 3 godine da se radi na strategiji. Moralo se raditi i zbog toga se doneseni operativni programi za one rekao bih segmente poljoprivredne proizvodnje koji su bili od vitalne važnosti pa rekao bih i za naš daljnji status u EU, a to je prvenstveno na one proizvodnje za koje je postojala rekao bih, za koje su postojale proizvodna ograničenja kao što su proizvodnja mlijeka, šećera, zatim podizanje vinograda i slično. I zbog toga su doneseni operativni program povećanja govedarske proizvodnje, operativni program povećanja svinjogojske proizvodnje, operativni program podizanja dugogodišnjih nasada, operativni program za povrćarsku proizvodnju i slično. I sukladno tim operativnim programima su polučeni i određeni rezultati. Reći ću samo primjer u mlijeku. Od 2003. do 2010. godine proizvodnja mlijeka se povećala za 150 milijuna litara što je stvorilo pretpostavku da Hrvatska dobije zadovoljavajuću kvotu proizvodnu kvotu za mlijeko. I Hrvatska danas neće imati problema ulaskom u EU da će neki od naših proizvođača neće moći proizvoditi mlijeko. Što se tiče rekli ste i da su se poljoprivrednici borili za što izdašnije potpore. Potpore su sastavni dio povećanja konkurentnosti određene proizvodnje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Poštovani zastupniče ja ću krenuti od ovog posljednjeg što ste rekli u replici. Bili su nejasni kriteriji za potpore. To se vidi da su potpore bile velike, nismo postigli onaj učinak da proizvodimo jeftinije i bolje i više. To je evidentno, da nije promašeno, u potpunosti promašeno. Rekli ste nije donijeta strategija, ali su doneseni operativni programi. Evo jedan takav operativni program je bio i od vašeg koalicijskog partnera HSS-a. Naslušali smo se tih godina o tome o preporodu sela, o tome kako će hrliti građani s grada u selo jer će se selo preporoditi i silne milijarde su za taj preporod upucane. Međutim, što se dobilo? Dobilo se to maloprije sam govorio dvije trećine, tri četvrtine gospodarstava su propale. Kakav smo to preporod doživjeli, kakvi su to bili operativni programi dovoljno govori situacija koja je danas u poljoprivredi. Ova situacija koja je danas nije rezultat godinu dana vladavine kukuriku koalicije nego osam godina uništavanja prethodnog, a prije toga ajmo pribrojimo ove dvanaest. Oprostite ova zemlja kao da je u godinu dana posrnula i pala u ponor. Pa jel' to moguće? Pa to da smo htjeli ne bi mogli napraviti nitko u vlasti. Osam godina ste uništavali.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić pa evo samo da ovo što ste odgovorili, naime samo je dovoljno usporediti poticaje za svinjogojstvo i poticaje za proizvodnju duhana koja je dvostruko veća u odnosu na poticaje za svinjogojstvo. Ali nisam to htio reći, htio sam govoriti i osvrnuti se na onaj vaš dio o gospodarskom programu koji nosi 60% uvjeta za dobivanje zakupa, odnosno koncesije. Naime, tih 60% me podsjeća na Zakon o izboru sudaca gdje također nekakvo povjerenstvo ili Državno izborno povjerenstvo odlučuje na osnovu intervjua i pisanog testa 60%. E sada, kada onaj koji je nezadovoljan izborom, tako isto i ovdje kod poljoprivrednog zemljišta, zatraži da vidi gospodarski program ili uradak onoga drugoga koji je primljen ili koji je dakle dobio to na što je bio na natječaju onda mu kažu ne može se to vidjeti. To je odluka tročlanog povjerenstva, trijumvirata. Zar zaista mi mislimo da jedan trijumvirat, bez obzira tko je to, može zaista objektivno raditi? I rekli ste da je to novi izvor korupcije. I mislim da je dovoljno samo i sumnja na to. Dakle, već sada pri donošenju zakona s obzirom na iskustva u hrvatskom društvu kod takvih i sličnih natječaja mislim da ste u pravu potpuno. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Poštovani kolega ovaj zakon ima nekoliko slabih točaka. Sasvim sigurno da je jedna od najslabijih točaka upravo bodovanje na koji način će agencija određivati tko će dobiti zemljište. Pazite, kad vi dajete samo jednoj točki bodovanja 60% znači nemate bilo kakve šanse dobiti ako niste u milosti tih ljudi, ako niste u milosti te trojice. Što to, nije napisano to će se uredbom, vladinom uredbom kad se usvoji zakon onda će Vlada donijeti uredbu vjerojatno za šest mjeseci i onda će se uredbom reći što to znači dobar gospodarski program. Znači, 60% ovisi znači sudbina seljaka u rukama nekakvog gospodarskog programa koji može biti fluidan, koji može jednostavno reći meni se to ne sviđa. Ako neće biti jasnih kriterija što znači gospodarski program, na koji način se on donosi i na koji način će pristupati komisija koja će ocjenjivati, znači to nekakvo stručno tijelo i vrlo je važno tko sjedi u tome, tko će to odlučivati da znamo jasno i glasno kako će se kontrolirati, koje su posljedice loše odluke, tko će poništavati te odluke. Ništa ne piše. Ovaj zakon je ono kao da je s padobranom pao s neba. I nitijedan taj kriterij nije jasan. Prema tome, ovo je sasvim sigurno jedan izvor korupcije i korupcija će se umnažati sa ovim zakonom.
Replika, Dinko Burić.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega vi ste naveli nekoliko u vašoj raspravi rekao bih grupa problema koje ovakav prijedlog zakona nosi i dobar dio tih primjedbi uistinu i stoji. Međutim, posebno treba naglasiti jedno za koje mislim da nije dosad, a vjerojatnije će kasnije u raspravama biti naglašeno, a to je činjenica da naše mjere poljoprivredne politike ulaskom u EU morat će biti usklađene prethodno i sa zakonodavstvom, ali od 1. srpnja 2013. godine mi ćemo morati primjenjivati propise koji vrijede u EU. Pa tako i one koje se odnose na područje potpore u poljoprivredi. Do 14. svibnja, ako se ne varam, ove godine mi ćemo dakle uvjet za dodjelu tih potpora bit će uvjet za dodjelu prava na plaćanja je upis zemljišta u ARKOD i to najkasnije do 14. svibnja ove godine. Pa sada gledajte, agencija koju vi ovim zakonom predviđate niti teoretski neće biti u mogućnosti staviti prvo provesti postupke raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države u tim rokovima određenim ulaskom u EU, ne samo do tog roka 14. svibnja nego to neće biti čak u stanju napraviti ni do onog roka do kad je zabranjeno strancima kupovati zemlju. Prema tome, opravdanje da je razlog za ovakav zakon to što su samo 30% površina dosad dane u zakup. Nije krivica bila na jedinicama lokalne samouprave nego na Ministarstvu poljoprivrede. Tamo su stajali predmeti i po godinu dana i više i nisu vraćani oni koji su bili problematični.
Hvala.
I umjesto da ste ubrzali rješenje problema u ministarstvu…
odgovor na repliku Hvala kolega.
vi ste oduzeli pravo općinama i gradovima i to namjerno.
Molim vas vodite računa, puno je prijavljenih, vodite računa o vremenu. Branko Vukšić, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Buriću u potpunosti se slažem da je ovo jedna dimenzija u kojoj nisam govorio, o kojoj će se vjerojatno u ovoj raspravi i govoriti i raščistiti neke nedoumice. Prije svega zapanjujuće je koliko malo znamo što će se događati, a vjerojatno i seljaci, ne znam, vjerojatno znaju daleko više nego što znam ja kojem nije područje poljoprivreda. Što će se dogoditi sa hrvatskom poljoprivredom kad uđemo u Europsku uniju? Na koji način, je li selo spremno, ono što je ostalo od sela, ono što nisu uspjeli uništiti je li spremno za ulazak u Europsku uniju? Kako će se nositi s time, da li postoje stručni timovi koji će pomagati seljacima? To je jedna vrlo bitna dimenzija, ako nemamo to pripremljeno, znači ponovno nas čeka razdoblje u kojem će propadati obiteljska gospodarstva u kojima će sve više ljudi završavati na burzi, u kojima će se sve više ljudi će se iseljavati sa sela i to će biti ono zadnji čavao u hrvatskoj poljoprivredi.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vukšić govorili ste o strategiji, o strategiji poljoprivrede i u tom dijelu ja sam to primijetio kao dobru namjeru i mislim da to stoji. Ali ja želim reći da ovdje u ovom zakonu, da je ovo hazardere, ovdje nema strategije, ovo je hazarderski pristup rješavanju problema u poljoprivredi ignorirajući apele ljudi koji žive od zemlje. A pitajte poljoprivrednike, kolega Vukšić kada su bolje živjeli, dok je bilo ranije ministarstvo i potpore ili sada i kada propadaju? Pitajte i to. Vi ste rekli možda ne znate o tome, a ja znam jer svakodnevno svjedočim propadanju tih poljoprivrednih gospodarstava. I netočno je da nisu, da nisu dosadašnji operativni programi polučili rezultate. Jesu itekako u mljekarstvu 150 milijuna litara mlijeka, nekoliko tisuća staja novoizgrađenih ili obnovljenih. Sve su to rezultati, da ne govorimo o onome o maslinarstvu i u drugom dijelu. Ali onda vi postavljate ključno pitanje: Da li će ovaj zakon doprinijeti povećanju proizvodnje mlijeka? Neće. Kolega Vukšić više nitko neće vratiti onih 30 tisuća i više krava koje su završile na prisilnom klanju. Više nitko neće vratiti nekoliko tisuća onih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji su propali i svaki dan propadaju kako što ste i sami rekli. Više ko će ih sad vratiti one ljude koji su završili na zavodu za zapošljavanje zahvaljujući ovakvim mjerama. Dakle, to je jedan pristup koji ništa ne obećava nego ono što ste vi rekli vodi u slom hrvatskog sela i onaj čavao u lijes hrvatskog seljaka. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Poštovani kolega Milinkoviću slažem se, neće se ništa napraviti zato što se štiti uvozni lobi. Prejaki su neki igrači u toj korporativnoj demokraciji da bi ih se moglo natjerati da ne utječu toliko na donošenje zakona. Rekli ste da nema strategije u zakonu? I ne treba biti u zakonu strategije, zakon je samo alat za ostvarivanje strategije. Međutim, mi smo trebali prije razgovarati što želimo sa hrvatskom poljoprivrednom a onda donijeti zakon primjeren toj strategiji. Ide se naopačke, ide se naopačke kao i u svim drugim područjima. Ne slažem se s vama u činjenici, normalno da se u tome nećemo složiti, da je operativni programi su urodili plodom, nisu. Hrvatska poljoprivreda je na koljenima i to nije u zadnjih godinu dana.
I zadnja replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa naime, u ovom zakonu, kolega Vukšić govorili ste o transparentnosti te zaključili ste i sami da ubrzanje u postupcima koji bi trebali biti u korist poljoprivredne proizvodnje zasigurno će izostat. Izostat će iz slijedećih razloga, s obzirom da je do sada na ovim poslovima od 5 do 7 članova povjerenstava općinskih radilo te poslove, da su doneseni programi koji se sada ukidaju na općinskom nivou pa će to radit agencija. Sadašnjih, ne znam koliko ima zaposlenika, ali nadam se da ovaj posao koji je ukupno preko 3,5 tisuće ljudi radilo u cijeloj Hrvatskoj, agencija bi trebala zaposliti vjerojatno novih bar stotinjak ljudi kako bi zadovoljilo brzinu, operativnost i kako bi ovim zakonom koji je predviđeno ubrzanje postupaka dodjele davanja u zakup ili dugoročni zakup zemljišta bilo svrsishodno. Naime, kad govorimo i o transparentnosti koja se ovdje spominje često jasno možemo reći da nje nema, ona je izostala. S obzirom da se u nekima mogu dodijeliti zemljište i bez javnog poziva, bez javnog natječaja kao što ste sami zaključili, ali i kriteriji koji su za imenovanje člana koji će biti ispred općinskih vijeća ili iz lokalne samouprave. Vjerojatno će i njih ministar sam imenovati tako da ima sve trojicu u tom povjerenstvu koji će ocjenjivati taj gospodarski program koji će veliki ponuditi strašni i ogromni napredak, zapošljavanje itd. Ne vidimo tu da su spomenuti, ni u jednom članku OPG-i? Oni su izostavljeni, postoje samo fizičke i pravne osobe. Njih ćemo ugasiti OPG-e. One koji su se zaposlili preko OPG-a više ne trebaju raditi, neće imati zemljišta po ovom zakonu. Izostat će i njihova mogućnost da budu u prioritetu kod stjecanja zemljišta za sve ono što su do sada učinili kad su uzeli kredite, napravili farme, koristili poticajna sredstva za urbanizaciju.
Odgovor na repliku Branko Vukšić: Izvolite kolega Branko.
Mislim da stvarno ovaj zakon nema smisla.
Hvala.
Uvaženi kolega Đakiću govorili ste o transparentnosti, ja mislim da sam zakon jest transparentan, lako su čitljiva slova i sve se vidi pročitati. Međutim, ono što je između redaka ono krije zlo koje neće odmah vidjeti svi oni koji čitaju zakon, na svojim leđima će to prvo osjetiti seljaci naročito oni, recimo proizvođači mlijeka, oni koji uzgajaju muzne krave, koji, prošloga ljeta sam obišao nekoliko mjesta u Slavoniji, razgovarao sa njima koji jednostavno nisu dobili zemlju u zakup, ne mogu dobiti zemlju u zakup i prisiljeni su u podnajmu obrađivati neku zemlju kako bi uspjeli prehraniti svoje stado. Da li je ovaj zakon popravlja tu situaciju? Sasvim sigurno ne popravlja zato što se ne vidi kriterij na kojima će Vlada odnosno agencija odlučivati, ali moglo se napraviti drugačije. Moglo je doći do sinergije Agencije odnosno Vlade i lokalne samouprave, mogla se pokazati dobra volja, mogao se naći neki model u kojem bi Vlada imala više utjecaja, više odgovornosti, ono što je prije kolega Burić rekao, Vlada je ta bila koja je kočila to. Međutim sada ako će se nastaviti na taj način raditi. Ako Vlada u svemu odlučuje lokalna samouprava je isključena od svega toga, nema nikakve sinergije ne piše se dobro seljacima.
U ime Kluba SDP-a kolegica Marija Vukobratović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovu svoju raspravu počela bih citatom profesora Mihovila Gračanina, jednog od najznačajnijih pedologa 20. Stoljeća koji kaže: "Hrvatski narod u pravom smislu riječi živi od zemlje. Na svom djelu pedosfere zasnovao je on svoj život u prošlosti, a izgrađivat će ga i u budućnosti. Tlo Hrvatske najveće su blago hrvatskog naroda, ne presušivi su izvor njegovih snaga i temelj Hrvatske domovine." Ove riječi obvezuju sve naraštaje Hrvatskog naroda na odgovoran odnos prema tlu kao poveznici između naših predaka i novih pokoljenja. Tlo ima višestruku ulogu, proizvodnu, ekološku, socijalnu, gospodarsku i kulturno-povijesnu. Na sreću većina se slaže sa ovom činjenicom pa je u svim zakonima o poljoprivrednom zemljištu kao i njihovim izmjenama i dopunama uvijek na početku zapisano da je poljoprivredno zemljište dobro od interesa za RH i ima njezinu osobitu zaštitu. Potreba za organiziranom brigom i zaštitom tla je posebno naglašena danas kad smo zahvaćeni nepredvidivim klimatskim promjenama i kada ima sve manje normalnih godina a sve više ekstremnih bilo pretjerano vlažnih ili pretjerano sušnih. Jedan od načina ublažavanja posljedica takvih događanja je uređenje poljoprivrednog zemljišta hidromelioracijama na način da se suvišna voda brzo i djelotvorno odstrani a za sušna razdoblja osigura sustav navodnjavanja. A kakva je situacija u Hrvatskoj? Od osamostaljenja do danas niti jedan hektar poljoprivrednog zemljišta nije dreniran. Posljednji smo u Europi po navodnjavanim površinama, a u samom smo svjetskom vrhu po vodama raspoloživim za tu svrhu. Npr. Nizozemska ne poznaje sšu kakva je kod nas redovita, ali još je 1995. Navodnjavala gotovo 30% obradivih površina a Hrvatska onda i sada oko 1%. Da bismo se približili europskim državama s naprednom poljoprivredom kakvu i mi želimo imati moramo riješiti pitanje uređenja poljoprivrednog zemljišta a uvjet za to je okrupnjavanje parcela i dugogodišnji zakup što je i osnovni cilj ovog zakona. Temeljni preduvjet za osmišljavanje i provedbu zemljišne politike je točna evidencija poljoprivrednih površina s kojima raspolažemo a koju Hrvatska nažalost nema. Tako podaci o poljoprivrednim površinama do kojih se može doći u službenim dokumentima variraju od 1,03 do 3,2 milijuna hektara. Iz toga proizlazi da je od presudne važnosti dobro funkcioniranje agencije i uspostavljanje razvijanje informacijskih sustava u poljoprivrednom zemljištu što je ovim prijedlogom zakona dobro definirano. Neovisno o tome koji podatak o površinama je točan, oko 30% zemljišta je u državnom vlasništvu a ostatak u privatnom. Većina gospodarstava raspolaže s malim ukupnim površinama ali je veći problem u njihovoj pretjeranoj usitnjenosti. Na ovakvim površinama ne može se koristiti suvremena tehnologija a niti uz veliko stručno znanje nije moguće ostvariti ekonomski konkurentnu proizvodnju. S druge strane državno poljoprivredno zemljište koristilo se temeljem programa raspolaganja u vlasništvu države koje su donosile jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi a suglasnost na njega davalo ministarstvo. Neke općine i gradovi do sada nisu izgradile svoj program i primjena zakona u praksi nije bila očekivano učinkovita pa je plodno tlo djelomično ostalo zapušteno i zaraslo u šikaru. Tako se prema nekim podacima trenutno koristi samo 49 od ukupnog potencijala tala. Zbog tako neefikasnog sustava raspolaganje državnim zemljištem prema novom zakonu poslove raspolaganja kao i poslove zaštite, korištenja, prometa i okrupnjavanja preuzima agencija. Ovaj jednostavniji model bi trebao pridonijeti bržem i efikasnijem okrupnjavanju, privođenju kulturi do sada neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta i njegovim povratkom u funkciju proizvodnje hrane. Cilj okrupnjavanja po mišljenju stručnjaka je u što skorijem razdoblju postići da većina gospodarstava raspolaže s 15 ili više hektara. Takva gospodarstva trebaju promijeniti strukturu proizvodnje i baviti se umjesto proizvodnje nisko dohodovnih kultura proizvodnjom tržišno atraktivnih proizvoda kao npr. povrće, cviječe u zaštićenom prostoru, jagode i drugo bobičasto voće, ljekovito bilje, uzgoj kunića ili pčela npr. ovaj model također omogućava da državno zemljište koje je mahom okrupnjeno i djelomično uređeno takvim očuvamo i zaštitimo od usitnjavanja. Zakon daje mogućnost agenciji da pokrene i postupak zamjene te bi i ova mjera trebala pridonijeti bržem i jednostavnijem okrupnjavanju. Nadalje zakon precizira način praćenja stanja poljoprivrednog zemljišta. Ovo je iznimno važno jer je do sada zemljište u zakupu u većini slučajeva bilo iskorištavano a ne korišteno. Tako da u zadnjih godina primijećeni znaci degradacije tala, prije svega intenzivno zakiseljavanje i pad sadržaja organske tvari a značaj ta dva čimbenika i produktivnosti ne treba posebno naglašavati. Analiza tla prve i zadnje godine zakupa kao i periodično najmanje svakih pet godina pridonijet će kontroli proces osiromašivanja tala. Dobro je definiranje baze podataka i obavezano formiranje baze podataka i obavezno unošenje rezultata analiza u bazu. Ti podaci moći će se koristiti kako u svrhu planiranja i stvaranja strategije razvoja i unapređenja proizvodnje tako i u znanstvene svrhe prije svega kroz smanjenje troškova istraživača. Vezano uz to pozdravljamo mogućnost davanja na korištenje zemljišta znanstveno-nastavnim institucijama iz područja poljoprivrede, bez javnog poziva i bez naknade ukoliko se radi o manjim površinama. Na taj način će se značajno pomoći znanstvenoj, stručnoj i obrazovnoj djelatnosti i neće se desiti kao u slučaju koji je meni poznat da parcela na kojoj je postavljen višegodišnji pokus i uloženo jako puno truda i rada, bude uzet ustanovi po odluci gradskog vijeća jer se na natječaj javio bolji ponuditelj a o znanstveno-istraživačkih i obrazovnih ustanova su svi ponuditelji bolji. U javnosti dosta polemike izaziva rok od 50 godina kojim se zemljište daje na zakup. Smatramo da taj rok nije sporan iz sljedećeg razloga. Iako Hrvatska raspolaže s čak 36 različitih tipova tava, prevladavaju resivirano tlo i pseudoglej. Osnovna značajka ovih tipova tala je da zahtijevaju veoma skupa ulaganja u njih. Nijedan gospodarstvenik neće ulagati sredstva u projekt koji mu ne jamči povrat ulaganja i dobit ne samo za njega već i za njegovo potomstvo, a u poljoprivrednoj djelatnosti to se ne može ostvariti u kratkom roku. U protivnom doći će do iscrpljivanja tla jer se iz njega izvlači maksimalno, a u njegovu plodnost ulaže minimalno. Ne treba naglašavati koliko je to dugoročno štetno. Nadalje, pooštreni su uvjeti prenamjene poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe, a promjenom se smatra eksploatacija sirovina te stvaranje odlagališta otpada i izgradnja sportskih terena i objekata. Cilj im je uređenje, očuvanje i korištenje poljoprivrednog zemljišta prije svega u svrhu proizvodnje hrane što smatramo iznimno dobrim. Dobro je također što ovaj zakon ide u dva čitanja i željela bih ministru skrenuti pozornost na nekoliko stvari koje bi se možda mogle drugačije regulirati. Broj 1, članak 11.u kojem se nabrajaju agrotehničke mjere za zaštitu poljoprivrednog zemljišta od erozije vodom i vjetrom, trebalo bi temeljem znanstvenih saznanja proširiti i to ograničenjem dužine redova nezatravnjenih višegodišnjih nasada na nagibima, obaveznim zatravnjivanjem međurednog prostora višegodišnjih nasada i zabranom usmjeravanja redova višegodišnjih nasada uz i niz nagib. 2. Smatramo da bi trebalo razmisliti o mogućnosti da se sredstva ostvarena od naknade za promjenu namjene kao i sredstva ostvarena iz zakupa, prodaje i davanja na korištenje uplaćuju u poseban fond Ministarstva poljoprivrede i koriste se npr. za popravak poljoprivrednog zemljišta, navodnjavanje i odvodnju ili povećanje proizvodne vrijednosti tala. 3. U članku 32.stavak 6.stoji da će agencija sklopiti aneks ugovora o zakupu u slučaju opravdane potrebe za izmjenu gospodarskog programa. Razumljivo je da se takva potreba može javiti prije svega zbog promjena na tržištu, međutim smatramo da bi možda ipak trebalo naglasiti da se zemljište i dalje treba koristiti u svrhu poljoprivredne proizvodnje. 4. Odluka o dodjeli zakupa donosi se na prijedlog povjerenstva koje čine dva predstavnika agencije i jedan predstavnik jedinice lokalne samouprave. međutim ne spominje se koje su struke članovi tog povjerenstva, a mišljenja smo da bi trebalo kao što je to precizirano u članku 60.stavak 4. 5. S obzirom na inspekcijski nadzor nad provedbom zakona vrše poljoprivredni inspektori u područnim jedinicama ova provedba mogla bi se pokazati nedjelotvornom jer nemaju sve jedinice lokalne samouprave zaposlene poljoprivredne inspektore kao ni redare sa završenom srednjom poljoprivrednom školom. I na kraju želim naglasiti, stanje kakvo je u poljoprivredi trenutno je neodrživo i treba ga mijenjati. Dosadašnji način vođenja poljoprivredne politike doveo je do toga da danas proizvodimo ispod razine vlastitih potreba i da smo od sigurnog i stabilnog izvoznika postali uvoznici hrane. I drugo, sve što doprinosi povećanju i ili boljem korištenju poljoprivrednih površina, okrupnjavanju, stimulira uređenje i ulaganje u zemljište, a sprečava atomizaciju parcela je dobra. Zato će klub SDP-a ovaj zakon podržati.
Hvala lijepa. Prije nego prijeđemo na replike nekoliko informacija. Danas ćemo raditi bez stanke i danas ćemo obraditi prve tri točke dnevnoga reda. Hvala lijepa. Prva na redu za repliku Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Vukobratović pažljivo sam slušala vašu raspravu. U nekim dijelovima se zaista slažem ali se ne mogu složiti u dijelovima kada govorite da unazad 10 do 15 godina nije ulagano ništa u poljoprivredno zemljište. Ja ne znam kolegice Vukobratović gdje smo mi svi skupa živjeli u ovoj Hrvatskoj ali u ovoj Hrvatskoj je bio rat, u ovoj Hrvatskoj su stotine tisuća poljoprivrednih površina bile pod minama i još uvijek je. Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva je i poticalo razminiravanje i uložilo znatna sredstva u razminiravanje istog tog poljoprivrednog zemljišta da bi se privelo funkciji. Dakle to je jedan element kada ne možemo govoriti samo u tom dijelu da se ništa nije radilo, da je zapušteno. Zatim bih vam željela reći o tome ARKOD, vi vjerojatno znate šta je ARKOD i zna većina, to je nešto što je bilo preduvjet da bi se uopće identificirale te poljoprivredne čestice. A zamislite kolegice Vukobratović, neke županije kao što su Međimurska, Varaždinska, Krapinsko-zagorska uopće nisu još omogućile unos u ARKOD, zašto, jer ih nisu identificirali. Naprosto i neriješeno stanje u zemljišnim knjigama jedan je preduvjet jednako tako u raspolaganju poljoprivrednog zemljišta. I još nešto, govorili ste o ovom zakonu, a niste naglasili da se ne slažete npr. da se oslobodi naknade investitor koji u prenamjenu ide sa … u proizvodnju, odnosno ide u izgradnju golf igrališta. Kada smo mi prije dvije godine imali ovdje Zakon o golf igralištima sa strane SDP-a digle su se užasne vike i povike. Meni nije jasno…
Hvala. zaključite.
Evo od vas ispred kluba nisam čula možda netko od ostalih zastupnika…
Sljedeća replika Branko Hrg.
Hvala lijepa potpredsjednice. Evo gospođa Vukobratović i ja smo iz istog kraja pa onda možemo i argumentiranije o nekim stvarima govorit. Ovdje je spomenuto i gradsko vijeće, vjerojatno se mislilo na Gradsko vijeće Grada Križevaca. Nije gradsko vijeće oduzelo nikom zemlju nego je zakon takav da se institucija nije mogla javit na natječaj pa zato nije mogla ni dobiti tu zemlju. Ne treba sad ići na takav način. Ja se slažem sa gospođom Marijom da je stanje u poljoprivredi neodrživo, posebno u zadnju godinu dana, to svi kažu, to je činjenica. Slažem se također kao što je već ovdje bilo rečeno od strane kolege Vukšića da je HSS sudjelovao u svemu tome, pa on to dobro zna jer je bio savjetnik jedno vrijeme HSS-a tako da je upoznat s time. Slažem se da je HSS sudjelovao u radu Vlade, da je isključivo se bavio problematikom poljoprivrede i zemlje i da smo često puta raspravljali o državnom poljoprivrednom zemljištu tako da sigurno tu problematiku dobro poznajemo i zato mi nije jasno kad kolegica Vukobratović kaže da će ovaj model biti učinkovitiji, brži, transparentniji. Nije mi jasno kako bi mogao biti kad imamo područja u Hrvatskoj gdje ima na tisuće malih parcela državnog poljoprivrednog zemljitša koje nećemo još 20 godina uspjet očistit gruntovno i riješiti. Ali ovaj zakon u principu i nema namjeru rješavati to, ovaj zakon vjerojatno ima negdje locirane neke čestice, neke velike parcele za koje se točno zna što će se s njima dogoditi i on se zato mijenjao, on se zato kao ovakav donosi. Tako da evo kolegice Vukobratović, ja vjerujem da ćemo mi vrlo brzo moći svi zajedno i bolje još rješavati naše gruntovne knjige i državno poljoprivredno zemljište.
Odgovor na repliku, Marija Vukobratović.
Poštovani kolega Hrg, ja stvarno ne znam šta bi vam odgovorila na ovu vašu repliku s obzirom da ona zapravo se i ne odnosi, najvećim dijelom se ne odnosi na moje izlaganje i na moju raspravu. Što se ovog našeg slučaja lokalnog tiče, ja namjerno nisam govorila o imenima jer nisam željela širiti raspravu koja je lokalnog karaktera, međutim ponovo naglašavam i činjenica jest da se ovim novim zakonom neće moći dogoditi stvari koje su se događale prije, a odnose se isključivo na znanstvene, obrazovne ustanove koje se bave poljoprivredom. A kakva je financijska situacija u obrazovanju dobro znamo i koliki su zapravo troškovi kod postavljanja pokusa i koliko rada i truda treba uložiti da bi se konačni rezultati dobili, svima nam je dobro poznato. Što se situacije u poljoprivredi tiče, rekla sam i vi ste se na nju referirali, ona je stvarno teška, ona je stvarno neodrživa ali nije takvo stanje u kojem je ona sada nije posljedica ove zadnje godine dana nego dugog niza godina nesustavnog rješavanja problema i zapravo jedne određene nebrige o poljoprivredi. Hvala.
Replika, Dinko Burić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, vi ste započeli vašu raspravu jednim zanimljivim citatom pa ste me podsjetili, ja ću ponoviti jedan citat iz znamenitog govora Ivana Kukuljevića Sakcinskog još 1843. godine: mi gledamo svaki dana kako domovina naša sve dublje i dublje propada, kao imanje one dece koja pod više tutorah stoje, svaki od ovih tutorah stavi si nešta u žep, svaki si nešta prisvoji, najposle neće ostati deci ništa. E ovo je druga strana medalje u odnosu na ono što ste vi željeli reći vašom raspravom. U jednom trenutku ste dotakli se, evo i sada u replici kolegi Hrgu, vrlo važne stvari, uloga znanosti u poljoprivredi, a niti riječi ne govorite što u ovom prijedlogu zakona se uzimaju prihodi županijama koje su upravo iz tih prihoda, a evo navest ću primjer Osječko-baranjske županije koja je baš na onome što ste spomenuli, analizi tla, kontroli plodnosti tla iz tih sredstava povezala znanstvene i istraživačke institucije s područja našeg sveučilišta direktno s poljoprivrednim proizvođačima. I dobro je da je prvo čitanje, ali ako postoji dobra volja onda će i predlagatelj zakona ove argumente uzet u razmatranje i do drugog čitanja, a to očekujem i od vas temeljem vaše rasprave jer ste ukazali na važnost kontrole tla i ne oduzimat prihode županijama koje provode značajne projekte na području unapređivanja poljoprivrede. To ne može radit agencija za državni razvoj, to može samo lokalna samouprava radit, područna samouprava.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Marija Vukobratović.
Pa evo kad ste se već dotaknuli poštovani kolega kontrole plodnosti i analiza tla upravo to je u ovom zakonu dobro što je sada regulirano i točno navedeno tko će, kako će i kada provoditi analizu. Vaša dosadašnja politika određenih županija jest bila da se to radi, ali vas nitko ničim nije na to obvezao, a to je izuzetno važno.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Vukobratović, lijepo ste citirali čuvenog pedologa gospodina Gračanina gdje ste rekli da je hrvatski narod živio od zemlje i da će živjeti od zemlje ako dobro citira. I točno je da je živio, živio je i kad se sa kravicama obrađivala zemlja. Ali je pitanje kako će živjeti u budućnosti ako svjedočimo ovome čemu svjedočimo propadanju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, pad proizvodnje i svega ostalog. U tom smislu ste govorili o malim parcelama. Točno je, pa nisu svi rođeni kao sinovi ovoga i onoga da ne bi reklamirao nekoga, da imaju stotine i tisuće hektara. To je točno. Ja dolazim iz sredine gdje su relativno male parcele, ali su naši poljoprivrednici i stočari poglavito, a stočarstvo je perjanica poljoprivrede svojim mukotrpnim radom, ali naravno i uz potpore, potpore koje su dolazile formirali i okrupnjavali svoje zemljište u, dakle povećavali proizvodnju. I ja dolazim iz sredine gdje gotovo je bilo do 35000 litara mlijeka se proizvodilo. Danas je to 20% i značajne količine mesa zahvaljujući potporama ali i cijeni mlijeka. I šta se sad dogodilo? Potpore su … [[Govornik se ne razumije.]] kako su pale za 40% u odnosu na prije dvije godine, a doprinijele su, a da ne govorimo o cijeni mlijeka. Pa cijena mlijeka je kolegice draga pala, vidjeli ste u veljači na što su poljoprivredni prosvjedi prošle godine upozoravali i što se dogodilo. Bili su rekli 2 kune i 43 lipe. Na kraju se ispostavilo da je to kuna 40, a da ne kažem o isplati potpora. Prošle godine je bio takav nered u toj isplati da se uopće nije moglo, nisu znali ljudi zašto dobivaju. Pa i ovih dana kaže, molim? Nisu znali zašto ne dobivaju, a ovih dana isto tako nema potpora za mliječne krave. Druga stvar mliječni paket isto kaže izrada pravilnika o mliječnom paketu. Kaže neće davati otkupljivač ponudu. Pa to su sve stvari koje vode u propast hrvatskog sela. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku Marija Vukobratović.
Poštovani kolega, mi ko da govorimo o dvije različite stvari. Sada govorimo o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, jel' tako, ne o cijeni mlijeka. Međutim, do sada jest i nije, jest i nije. Kad govorimo o potporama, potpore su našim ulaskom u EU definirane to znate. A dosadašnja razgovaranja i razmišljanja i rasprave o cijenama mlijeka nisu zapravo na žalost nikada pokrenula pitanje produktivnosti, pitanje znanja i ulaganja znanosti u to, nego su se zapravo uvijek vrtila samo oko potpora što naravno nije dobro. Našim povećanjem produktivnosti, našom efikasnijom proizvodnjom i ovom cijenom mlijeka ili nekom sličnom cijenom mlijeka mogli bismo biti konkurentni i imati zaradu. Hvala.
Replika Petar Čobanković.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo zastupnice. Održali ste nam jedno lijepo predavanje i mislim da nije loše da i saborski zastupnici saznaju nešto malo i više o poljoprivrednom zemljištu jer je to nešto što je jedno veliko nacionalno bogatstvo i što stvara pretpostavku za jedan segment, jednu granu gospodarstva. I ja bih se na neki način složio s vama gospođo zastupnice kada kažete da je situacija u poljoprivredi izuzetno teška. Da, situacija je teška ako su loše agrarne politike. U prošloj godini je došlo do značajnog smanjenja poticaja u odnosu na 2011. godinu za gotovo milijardu kuna. U ovoj godini na to smanjenje se smanjilo još za 500 milijuna i sada smo sa 3 milijarde i 700 što smo bili u 2011. godini došli u 2013. na 2 milijarde i 250 milijuna. I to je ono što je glavni problem. Mi moramo imati konkurentnog poljoprivrednika, ali ne možemo ga imati konkurentnog ako on nema iste uvjete kao što ima rekao bih poljoprivrednik u EU kamo mi idemo. I u konačnici, Europska komisija nije Hrvatskoj dala financijske omotnice zato što smo mi bili lijepi, simpatični, malo bucmasti, malo nebucmasti i ovaki i onaki. Ona je dala na osnovu određenih kapaciteta i određenih nivoa potpora. I naša financijska omotnica za poljoprivredu su negdje oko 720 milijuna eura. Prevedite to u kune, pa ćete doći koliko je to. Da je to značajno više nego i tamo gdje smo bili 2011. godine na 3 milijarde i 700, a pogotovo više nego duplo više ćemo imati ulaskom u EU nego što imamo u 2013. godini predviđen državni proračun. I rezultat toga je ono gdje se mi danas u poljoprivredi nalazimo.
Hvala lijepo. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo potpredsjednice. Pa kolegice Vukobratović, puno ste toga rekli ali zaboravili ste reći 25% smanjenja i ukidanja županijama iz dijela zakupa zemljišta. One će izgubiti sve one programe koje su do sada imale. Recimo program u stočarstvu, poticanje govedarstva i izrada tehničke dokumentacije za staje, za mini mljekare, izgubit će subvencije, premije osiguranja visoko vrijednih rasplodnih grla u stočarstvu, poticanje proizvodnje meda. Sve su to županije radile kroz program razvoja biljne proizvodnje sufinancirani su troškovi otkupa industrijskog povrća, poticanje plasteničke proizvodnje, povrća i cvijeća, poticanje sadnje trajnih nasada u voćarstvu i vinogradarstvu, poticanje proizvodnje jagoda, certificiranje paprike, sufinanciranje nabave mreža za obranu od tuče, poticanje voćarske proizvodnje, poticanje duhanske proizvodnje kroz program ruralni razvoj izgubit će se sufinanciranje katastarskih izmjera koje su vrlo bitne i najbitnije u svem segmentu uspostave zemljišnih knjiga i katastarskom izmjerom da se dođe do pravih vlasništva i parcela. Sufinanciranje izložbi, sajmova, natjecanja, izložbi voća, povrća, izložbe meda, pčelinjih proizvoda Agroexpo, Agro arca, natjecanje … [[Govornik se ne razumije.]] izložba vina, ribolovni turizam, natjecanje i izložba slavonskih hladnokrvnih konja, zbrinjavanje opasnog otpada u poljoprivredi, savjetovanje i edukacija za poljoprivrednike, znanstveni skupovi, sudjelovanje u projektima navodnjavanja, sufinanciranje kamata za projekte razvoja u poljoprivredi. Sve to otpada. To ste trebali reći da više županije kroz ove programe neće moći isfinancirati bilo što jer im se ukida 25% koji im je bio prihod i strogo namijenjen za ovakav razvoj poljoprivrede. Toga više neće biti, to ste zaboravili reći.
Odgovor na repliku, Marija Vukobratović.
Poštovani kolega to je stvar opredjeljenja. Pa nemojte mi reći da su županije financirale sve ove programe koje ste rekli, samo od onih sredstava koje su dobile od prodaje ili davanja zemlje u zakup. Što je onda s onim lokalnim jedinicama samouprave koje uopće svoje programe nisu donijele? Što to znači onda da one nisu uopće ništa financirale? Pa postoje i druga sredstva u županijama i stvar je opredjeljenja. Da li smatrate potrebnim sufinancirati i pomagati poljoprivrednim proizvođačima ili to ne želite.
Obavještavam da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika u 11,03 sati isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Riječ je zatražio ministar Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem štovana gospođo potpredsjednice. Još jednom zahvaljujem štovane kolegice i kolege. S obzirom na žustru raspravu kasnije će mi ostati vrlo malo vremena da bi na sve odgovorio pa koristim tu priliku da i nakon dva uvažena očitovanja u ime klubova pokušam pojasniti još dodatno neke stavke zakona. Štovani kolega Vukšić slažem se sa dosta stvari koje ste naveli, slažem se sa nizom toga što je izneseno ali i sa dosta toga ne. Na primjer prije svega da je ovo centralizacija. Ne, ovo je preuzimanje odgovornosti države za izuzetno ili jedan od najvažnijih sektora u poljoprivredi koja je važna strateška grana gospodarstva za RH. Neću ponovno ponavljati one podatke koji su porazni i koliko smo u deset godina toga resursa stavili u funkciju. Naši poljoprivredni proizvođači vape za poljoprivrednim zemljištima, a po postojećem zakonu nismo imali dostatne rezultate. Kroz ovaj zakon prije svega ubrzat ćemo raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem, povećat ćemo korištenje poljoprivrednih zemljišta s jednim osnovnim ciljem da bi proizvodili više, bolje i jeftinije. Govorite o strategiji, strategije su neke postojale i kao takve su se vjerojatno u jednom dijelu i primjenjivale. Osnovni strateški dokument ovoga ministarstva i ove Vlade je program koji se radi. Govorimo o Programu ruralnog razvoja za period 2014.-2020. na osnovu čega će biti svi strateški ciljevi koje je ova Vlada, ovo ministarstvo i moj tim zacrtali ukorporirana unutra i kao takvo provedivo. I za nju ćemo povlačiti značajna sredstva iz fondova koji će nam biti na raspolaganju. A još ću jednom ponoviti Agencija za poljoprivredne zemljište je nešto što je osnovano prije par godina i što je već davno trebalo početi funkcionirati na pravi način. Nije, do 2012. godine, napravili smo ustroj agencije i počeli smo raditi već sad po postojećem zakonu oko 20-ak tisuća hektara je u 2012. godini stavljeno u funkciju. Po novom zakonu kolege koje rade u toj agenciji, a govorimo o visoko stručnim obrazovanim ljudima koji su bili u sustavu i sada u ministarstvu, to nije institucija koja je izmišljena da bi se vršilo neograničeno, nekontrolirano zapošljavanje nego iz institucija koje su vezane za ministarstvo i iz samog ministarstva se lociraju ili pokušavaju najkvalitetniji ljudi koji će raditi taj posao i koji će ga raditi odgovorno. On će biti mjerljiv, bit će kontroliran i kao takvi će biti stalno na de facto mogućnosti kontrole i na uvidu javnosti. Mislim da ste rekli da je program gospodarski program zato što 60% ponderiranja kod donošenja odluke odnosi se na gospodarski program i da je sudbina naših seljaka i poljoprivrednih proizvođača u rukama malog broja nekompetentnih ljudi koji će odlučivati o njihovoj sudbini. Što smo imali dosada? Povjerenstva i Općinska gradska vijeća su i ministarstvo, odnosno ministar su imali 100% sudbinu u rukama tih naših proizvođača. Koristiti ću priliku, vjerojatno ste pročitali i pripremili se, članak 29. što sadrži gospodarski program. Sadrži podatke o podnositelju zahtjeva, opis gospodarstva, pokazatelje poslovanja iz prethodnih razdoblja, namjenu korištenja i lokalitet zemljišta, tehnološko-tehničke karakteristike gospodarskog rada i podatke o potrebnoj mehanizaciji za obradu zemljišta koje je predmet zakupa, investicije i zapošljavanje, očekivane financijske rezultate poslovanja, prikaz očekivanih troškova i prihoda, posebno naznaku ako se radi o ekološko integriranoj proizvodnji. Vrednovat će se dosadašnje poslovanje gospodarstva poljoprivrednika, poljoprivredna proizvodnja kao primarna djelatnost sudionika poziva, stručna sprema sudionika poziva, odnos broja umjetnih grla i zemljišta kojim gospodarstvo raspolaže, raspolaganje potrebnom mehanizacijom za planirano korištenje zemljišta, tip proizvodnje koji se planira, udaljenost od zemljišta za koje se daje zakup, poljoprivredna proizvodnja u sustavu ekološko integrirane proizvodnje, broj zaposlenih te planirano novo zapošljavanje, osigurano tržište za proizvode koji se namjeravaju proizvoditi, inovativnost planirane proizvodnje, utjecaj na okoliš. Sve podaci koje svaki poljoprivrednik proizvođač koji se bavi poljoprivrednom proizvodnjom zna o svom gospodarstvu i zna u planu što misli raditi u narednom periodu. Još jednom apeliram na vas nemojte podcjenjivati naše poljoprivredne proizvođače. Oni koji su stvarno istinski poljoprivredni proizvođači koji žive od poljoprivrede i koji dobro planiraju svoju proizvodnju koju su poduzetnici u poljoprivredi, jedva čekaju ovaj zakon. Kako navodite broj ljudi koji su protivnici toga zakona, ja mogu reći da ih ima puno više koji jedva čekaju da dođu u mogućnost ne po političkim vezama, ne po tome, vrlo diskrecionim pravima općinskih i gradskih povjerenstava, odnosno vijeća nego na osnovu gospodarskih programa koji će pokazat da su stvarno poljoprivredni proizvođači, kako rade, šta planiraju i šta će raditi. Mislim da je donekle nerazumijevanje vezano za odrednicu zakona koja daje na rok od 25 godina znanstveno nastavnim institucijama iz područja poljoprivrede, kaznionicama i ustanovama mogućnost zakupa poljoprivrednog zemljišta. Pa ljudi do sada smo po postojećem zakonu imali stvar da naši fakulteti, naša veleučilišta, naše srednje strukovne škole koje odlično rade i školuju djecu ne mogu dobiti poljoprivredno zemljište. Jer trebamo spominjat naš ponos ili diku, nema kolege Vinkovića, Ergelu Đakovo koja nije mogla dobiti poljoprivredno zemljište da bi proizvela hranu za svoje konje. Imali smo onda zakupe, pa gradonačelnik ne da potvrdu, pa izostanu poticaji ili slično. Mislim da je netko spomenuo vrlo epski opis za potencijalne kaznenike, odnosno kaznionice. Da će jahati po, ne znan poljanama, ne oni će raditi. Primjer valture ili Požege, odlična poljoprivredna proizvodnja, godišnja proizvodnja ako govorimo o mliječnom govedarstvu u valturi je preko 9 tisuća litara po grlu. Povrtlarstvo, ratarstvo i ostalo odlično je organizirano. Ovim zakonom omogućavamo i njima, i poljoprivrednom institutu, i veleučilištima, i fakultetima da dođu do poljoprivrednog zemljišta. Mislim da je to dobra odrednica ovog zakona i za nju ću, iza nje ću svakako stajati sa argumentacijom. Mislim da je štovana kolegica Sumrak spomenula golf igrališta? Pa to nisam očekivao sa ove desne strane, jer po postojećem zakonu ste stavili, odnosno oslobodili naknade kompletno sve površine za golf igrališta. Ako želimo investicije, ako smo turistička zemlja, a jesmo, onda moramo omogućit i tu vrstu razvoja turizma, ali u članku 24. gdje smo naveli šta je oslobođeno od plaćanja naknade, točno smo naveli da je to samo golf igrališta u užem smislu. Onaj dio golf igrališta koji će se koristiti za izgradnju infrastrukture smještajnih kapaciteta, hotela i ostaloga se plaća prenamjena u punom iznosu. Da bi spriječili špekulacije koje su neki od cijenjenih kolega spomenuli, da tu smo napravili odrednice koje su puno strože i sa puno većim naknadama. Do sad se znalo desiti da poljoprivredno zemljište koje se nalazi van obuhvata prostornih planova se kupi za vrlo jeftini, jeftine iznose, onda lokalna uprava promjeni prostorni plan, to zemljište uđe u zonu i na taj način se ostvaruje ekstra profiti. Ovim zakonom su naknade dignute 10 puta više za takove stvari i ukoliko općine ili gradovi i idu u takvu namjenu prenamijene promjene prostornih planova će ti investitori ili potencijali investitori platiti puno veće iznose za prenamjenu takovoga zemljišta. Vezati potpore za Zakon o poljoprivrednom zemljištu, odnosno ovaj upit kolege Burića vezano za rokove za Arkod, malo ću vas ispravit, godina je još više. Znači ne govorimo o 5 mjesecu 2013. nego 5 mjesecu 2014. Da nismo imali 8 godina ili 12 devastacije poljoprivrede kompletne puno više ovoga zemljišta i državnoga bi već bilo u Arkodu i već bi bilo u sustavu povećanje konkurentnosti. Znači šta radimo, osnovne intencije ovoga zakona je osigurati samo dostatnost, konkurentnost, prosperitet svim onim ozbiljnim, pravim poljoprivrednim proizvođačima, odnosno da proizvodimo bolje, više, jeftinije.
Hvala. A sada prelazimo na replike, imamo 9 replika. Prvi je Dinko Burić.
Poštovani gospodine ministre, mi smo se stvarno spremili za jednu argumentiranu raspravu, htjeli smo da to bude snagom argumenata. Ali kad vas čujem, da vi kažete kao ministar poljoprivrede da mnogi jedva čekaju ovaj Zakon o poljoprivrednom zemljištu dokaz da ste vi u tu fotelju "Pali kao s neba pa u rebra." Gospodine ministre, vi ste možda dobar kao čovjek, ja zaista mislim da jeste, ovako simpatičan ste, al ste kako ministar nova vrsta elementarne nepogode za poljoprivrednike u Hrvatskoj. Strahovali su od suše, strahovali su od tuče, strahovali su od poplave a sad bome i od Jakovine. Pa gospodine ministre, nakon svega što ste u ovih godinu i 14 mjeseci napravili hrvatskoj poljoprivredi i selu, od smanjena poticaja o kojima je već bilo riječi, od toga da se u proračunu ne borite uopće za stavku koju trebate zastupati, od toga da dođete na Odbor za lokalnu i područnu samoupravu i pitate predsjednika odbora a zašto Zakon o poljoprivrednom zemljištu treba bit na Odboru za lokalnu samoupravu. A vi bili načelnik općine. Onda uopće nije čudno što imamo ovakav prijedlog zakona pred sobom. Gospodine ministre, poslušajte argumente koje pokušavamo u najboljoj namjeri dat vama kao prijedloge da popravite ono što ne valja u ovom zakonu u prvom čitanju da bismo to popravili do drugog čitanja. A kad vi kažete da mnogi jedva čekaju ovaj zakon, ovakav o poljoprivrednom zemljištu onda ja moram reć da sam uvjeren da je još više onih koji jedva čekaju da se vi maknete iz fotelje ministra poljoprivrede.
Hvala. Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa o tome će odlučiti birači na izborima koji su nam i dali povjerenje, a ne ovakovi, po meni nedostojan način komunikacije za ovaj dom. Mislim da kolege smo saborski zastupnici, ne bi trebalo biti obilježje vrijeđanja, ali ću vam pokušati vrlo jednostavno odgovoriti na ovu priču. Govorite stvari koje ne stoje, na tom odboru ja nikada nisam pitao predsjednika, uvaženog predsjednika gospodina Vinkovića zašto je, nego sam argumentirano iznio cijelu raspravu što mogu potvrditi odnosno obrazloženje vezano za Zakon a i također vrlo pomno upisao sve primjedbe i prijedloge kao što moji suradnici rade i sada i uvažit ćemo sve ono što je ovdje, uvažit ćemo. Razmotrit ćemo sve ovo što će danas biti izneseno u ovome domu ali stojimo iza zakona koji smo predložili. Kada govorite o problemima sa jedinicama lokalne samouprave i regionalne, vjerojatno odnosite pitanje vezano za onih 25% sredstava koji ste imali i koji je štovani gospodin Đakić spomenuo ali je zaboravio reć da sve ove stvari koje su županije radile, su zaboravile jednu osnovnu stvar a to je da i dio sredstava koje su bile dužne platiti u državni proračun na osnovu kredita. Govorimo o gotovo 110 milijuna kredita poljoprivrednih koje ste vi kao županija uzimali i trebali transferirati dijelom u državni proračun, niste napravili. Vaša županija je negdje oko 7, 8 milijuna i Virovitičko-podravska je godinama napravljeno, a ako govorimo sve te poslove pogotovo oko izmjere poljoprivrednog zemljišta odnosno sređivanje zemljišno-knjižnih ispravnih postupaka i ostalo. U 20 godina je HDZ bio u vašoj županiji na vlasti. U 20 godina to niste stigli napraviti. Značajna sredstva su povučena iz darovnica, iz EU ili slično i mi nemamo sređeno nažalost situaciju zemljišno-knjižne ispravne postupke i to ćemo isto napraviti da bi mogli kvalitetno i dobro raspolagati poljoprivrednim zemljištem. Zahvaljujem.
Đurđica Sumrak replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi gospodine ministre čini mi se kao da vi vrijeđate inteligenciju hrvatskog seljaka ali moram reći i nas ovdje saborskih zastupnika koji smo se zaista pripremili i koji zaista većina nas ima pojma i o seljaku, i o zemlji i o seljaštvu. Mene samo zanima vaš odgovor što ćete vi reći tim hrvatskim seljacima, obiteljskim gospodarstvima koji su do sredine svibnja 2013. godine, to vam je ova godina gospodine ministre moraju prijaviti broj hektara koje dobivaju i obrađuju i na temelju toga će dobiti potpore gospodine ministre. Sve što se iza lipnja ne bude obradilo ili neće, i on neće dobit potporu gospodine ministre, a takvo stanje će biti do 2020. godine. Vi danas nas ovdje vrijeđate, želite nama insinuirati da mi mislimo da hrvatski seljak nije pametan. Vrlo je pametan, vrlo je inteligentan i zato sa oduševljenjem ne očekuje ovakav vaš zakon jer većina ovih članaka protiv tog istog hrvatskog seljaka. A što se tiče toga da se ništa nije radilo, gospodine ministre, pa dajte jedanput shvatite činjenicu da su tri najteža, najveća poglavlja koja se odnose na poljoprivredu ispregovarana, da smo dobili omotnice. Vi biste trebali nastaviti samo raditi u tom smjeru. Pa onda u prilog tome što se je radilo, samo ću vam dio reći, kako se nije iskorištavalo odnosno po vama, pa kako to da je onda posađeno nekih deset tisuća hektara novih vinograda, da je posađeno oko deset tisuća novih voćnjaka, da je subvencioniralo 12 novih ulo hladnjača, da je pet tisuća novih nasada maslina, pa nije to rađeno bezveze, pa to je sve u cilju pristupanja EU i tržišta.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, molim vas. Ja razumijem i temperamentnu i oštru raspravu. Ali ovdje ministar je samo u ime predlagatelja, u ime Vlade predlaže zakon, to nije njegov privatni zakon i molim vas u tom smislu vodite raspravu. Nije u redu da na ovakav način idete ad homine prema ministru. Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Pa vrlo kratko još ću jednom ponoviti mogućnost upisa površina u ARKOD je do svibnja 2014. godine. Štovana kolegice Sumrak, vi meni govorite da je problem ovog ministarstva i ovoga ministra što nismo u 13 mjeseci stavili više zemljišta. Još ću jednom napomenuti u ARKOD, mogućnost u ARKOD, 890 tisuća 262 tisuće, razlika je bila u zadnjih deset godina mogućnost stavljanja u funkciju, davanje na raspolaganje sukladno programima i upis u ARKOD. U deset godina 600 tisuća i preko 600 tisuća hektara nije stavljeno u funkciju, a vi to očekujete da to napravimo u par mjeseci. Napravit ćemo u puno kraćem roku nakon donošenja ovoga zakona.
Petar Čobanković, replika.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre. Ja moram replicirati, vi ste u svom djelu izlaganja rekli da su dosada se zemljište dijelilo na osnovu političkih veza. Mislim da je to malo smiješno. Ja ću vas podsjetiti na način kako su se donosile odluke. Na prijedlog općinskih povjerenstava, Općinsko vijeće je donosilo odluku. Općinsko vijeće je tijelo koje je sastavljeno od svih političkih opcija koja djeluju na prostoru jednu lokalne samouprave. Da li bili u poziciji, da li u opoziciji, ali svi su imali priliku i raspravljati i ovaj sudjelovati u donošenju odluke. Ta odluka je proslijeđena u ministarstvo. Stručni ljudi u ministarstvu su provjeravali da li je ovo rađeno na zakoniti način ili na nezakoniti način. Sve ono što je odrađeno na zakoniti način dobilo je suglasnost ministarstva. Ono gdje nije bilo odrađeno na zakoniti način je bilo uskraćena suglasnost i to nije moglo ići bilo u zakup bilo u prodaju. Poslije ministarstva sve ono što je dobilo suglasnost ministarstva i što je trebalo biti predmet potpisivanja ugovora je slano u državno odvjetništvo. Isto tako svi oni koji su bili nezadovoljni su podnosili žalbe i ministarstvu ali isto tako i Državnom odvjetništvu i državno odvjetništvo je još jednom provjeravalo da li je to što će se potpisati, da li je to sukladno zakonu. I na osnovu klauzule pravomoćnosti su se potpisivali ugovori. Nema nijednog ugovora o prodaji, zakupu ili dugogodišnjem zakupu gdje potpisano gdje Državno odvjetništvo nije dalo klauzulu pravovaljanosti. Ovim zakonom vi predlažete jako transparentan način. Odluku će donijeti agencija, već samo govorio niti tko u agenciji na prijedlog tri člana povjerenstva od kojih će dva biti iz agencije a jedan iz jedinice lokalne samouprave. Upadica: Hvala./ … to je jako transparentno, to neće biti po političkim linijama i to će biti na diku ministarstva.
Hvala lijepa. Replika Stjepan MIlinković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre rekli ste da podaci o poljoprivrednoj proizvodnji posljednjih 10 godina su porazni. Pa netočno je gospodine ministre. Ako gledamo od 2003.do 2010.dakle ovaj podatak o povećanju proizvodnje mlijeka za 150 milijuna litara, o broju izgrađenih ili obnovljenih staja, povećanoj proizvodnji mesa demantiraju svakako ovaj vaš navod. Ali je porazno ovo što se dogodilo unatrag godinu i nešto dana od kada ste vi na čelu ovoga ministarstva, u prilog toga svjedoče svakodnevna propadanja OPG-a, smanjena proizvodnja mlijeka. Sada evo mobitel mi se oće upaliti od poziva koji kažu do 30% i sada kažete vi kažete ne treba podcjenjivati hrvatskog seljaka. Ma molim vas lijepo vi ne da ih podcjenjujete vi ih ignorirate. Pa prisjetite se kada su bili oni prosvjedi u veljači kada su upozoravali na cijenu mlijeka naši proizvođači mlijeka, onda ste rekli bit će 2,43, na kraju se ispostavilo da je to kunu i 90 gospodine ministre, možda vi to ne znate. Možda ne znate ali ja dolazim iz sredine koja se intenzivno bavi mljekarstvom i zna vrlo dobro što se događa sa tom proizvodnjom mlijeka. I naravno i sve ove druge namjere i pri izradi mliječnoga paketa gdje se kaže ne treba otkupljivač dati ponudu itd. to je ono gospodine ministre ne podcjenjivanje nego vodi u takav poraz koji se ne pamti. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite.
Hvala lijepo. … [[Govornik se ne razumije.]] Ma vrlo kratko, spominjali ste period 2003., 2010., mliječno govedarstvo i povećanje količine proizvedene u litrama, ali ste zaboravili reći da je 2003.bilo 65 tisuća proizvođača mlijeka u RH, a 2010. 15 tisuća proizvođača u RH. Jedan od razloga tako drastičnog pada je i Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji ste provodili u tom periodu. Ljudi koji su bili u mliječnom govedarstvu koji su proizvodili nisu imali površine na kojem će proizvoditi hranu. Ovaj zakon će to promijeniti.
Idemo sa replikama dalje. Na radu je poštovani zastupnik Branko Vukšić i njegova replika. Izvolite.
Uvaženi gospodine ministre, to je ne znam po koji puta u Saboru se govori o tome ili Vlada ili premijer ili ministri da vi preuzimate odgovornost. Svaki deficit demokracije opravdavate time da ste vi odgovorna Vlada. Pa odgovornost ne podrazumijeva ukidanje demokracije. Zapošljavate bez natječaja i to kažete mi preuzimamo odgovornost, čak niste toliko fer da poštujete već stečene demokratske navade koje nisu bog zna što u odnosu na zapadnu Europu, ali vi to opravdavate odgovornošću. A koliko ste odgovorni vidi se dosadašnji uspjesi Vlade. Ja nisam rekao da će nekompetentni ljudi ocjenjivati programe, jel ne znam jesu li oni kompetentni ili su nekompetentni, praksa će ili potvrditi njihovu kompetentnost ili će opovrgnuti njihovu kompetentnost. Prema tome, ne znam ali sasvim sigurno da bi to trebali supermeni ljudi koji će jedna komisija od tri člana, da li će to biti više komisija, nije, ja bih volio da malo razjasnite one stvari i pitanja koja smo postavili koja su nam nejasna. Ne pada nam na pamet, barem meni ne pada, a vjerujem kolega ne pada na pamet da bismo mi željeli vama otežati posao. Pa mi radimo isti posao da dobijemo što bolji zakon. mi isti zakon čitamo različito iz različitih rekursa. Vi čitate iz pozicije vlasti mi čitamo iz pozicije ne samo opozicije nego pozicije seljaka jer smo kontaktirali s njima. Ovo što govorimo ne govorimo na pamet ovo što govorimo nije stav laburista na temelju toga što laburisti misle nego na temelju razgovora sa seljacima. I to da većina seljaka jedva čeka, ja ne znam ja vam ne mogu opovrgnuti jer nisam napravio onda bi trebali reći postotak koji uzorak ste istraživali i koliko je to 10%, 50% ili 60%. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče onaj prvi dio mi nije jasan jel rekao sam da trenutni sastav Agencije za poljoprivredno zemljište je većinom od djelatnika iz Ministarstva i sustava znači za to se ne raspisuju javni natječaji. U onome dijelu gdje budemo trebali popuniti administrativne kapacitete to ćemo napraviti sukladno Zakonu i raspisati natječaj. U ovome drugom dijelu u kojem ste govorili o načinu donošenja i kompetentnosti samoga povjerenstva i sastavu samo ću još jednom ponoviti da po postojećem zakonu ova povjerenstva i općinska vijeća su napravila sustav koji je trajao od 6 mjeseci do 5 godina. Na ovaj način radom agencije koja je važna koja gospodari izuzetnim resursom će se točno u svakom koraku rada u ovome postupku moći prekontrolirati ispravnost i zakonitost njihovog rada. Zahvaljujem.
Hvala lijepa i vama poštovani ministre. Na redu je poštovani zastupnik Branko Hrg i njegova replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste rekli danas ovdje jednu prekrasnu rečenicu koju ja evo čekam od formiranja ove Vlade da ju čujem. Rekli ste da je poljoprivreda važna strateška grana gospodarstva RH. pozdravljam tu rečenicu. Mislim da bi ju svi mogli pozdraviti i vjerujem da ćete to potkrijepiti na rebalansu proračuna sa određenim brojkama kako bi to bila stvarno strateška grana i kako bi iskoristili potencijale koje imamo u zapošljavanju velikog broja nezaposlenih jer kažu ekonomski stručnjaci da je ustvari poljoprivreda najpotentnija grana gospodarstva gdje se vrlo brzo i sa najmanje novaca mogu otvarati radna mjesta. Rekli ste također da dosadašnji rad Agencije za zemljište nije dobar, da ona nije počela raditi pa si postavljam pitanje kako to da u 14 mjeseci vašega mandata ove Vlade nije počela raditi i da ćemo sad donošenjem ovog zakona najedanput uskrsnuti tu agenciju i ona će početi savršeno funkcionirati. Malo mi je to onako čudno. Naredna stvar, rekli ste da je prije već u postojećem zakonu 100%-tno odlučivanje su imala povjerenstva, ministarstvo i državno odvjetništvo, a sad će 100%-tno odlučivanje imati nekoliko ljudi unutar ministarstva, unutar agencije i povjerenstva. Moram priznati da ste vrlo hrabar čovjek i čestitam vam na preuzimanju tako velikog i teškog tereta u ovakvom poslu na svoja leđa. A oko toga da li netko podcjenjuje naše seljake i poljoprivredne proizvođače, nemojmo ih stvarno podcjenjivati ali ja u ovom vremenu otkako se govori o ovom zakonu još nisam čuo skoro pa nijednog koji ga pozdravlja.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vrlo kratko. Mislim da štovani kolega Hrg nije dobro shvatio, agencija je osnovana 2008. i do 2012. je bila u nekom stand-by, mirovanju ili nedjelovanju. Od prošle godine, od proljeća agencija radi rekao sam da i po postojećem zakonu skoro 20 tisuća hektara je stavljeno radom agencije u funkciju. Agencija će odraditi svoj posao, bit će ekipirana stručno, kvalitetnim, pošteno ljudi koji će raditi, a kad govorimo o povjerenstvima koja će odlučivati još jednom ću napomenuti, jedan član je član jedinica lokalne samouprave i određeni dio postupka radi i vodi sama jedinica lokalne samouprave. Sustav odlučivanja o ovom važnom resursu je nešto što je obaveza ove Vlade, ovoga Ministarstva i ove države, ne s ciljem centralizacije nego s ciljem odgovornog upravljanja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Ministre poštovani, slažem se s vašom izjavom da naši poljoprivredni proizvođači vape za zemljom. To je netočno i neosporno jer svi smo svjesni da bez poljoprivrednog zemljišta nema niti poljoprivredne proizvodnje. Međutim, izjava da ozbiljni poljoprivredni proizvođači jedva čekaju ovakav zakon za mene je apsolutno neprihvatljiva. Tko to ministre, koji su to ozbiljni poljoprivredni proizvođači? Da li se to radi o trojici, četvorici kojima se ovakvim zakonom ide na ruku? Što će se dogoditi sa selima oko kojih se nalazi to državno zemljište? Bit će opustošena, a i ono malo ljude koji ostanu u tim selima bit će prisiljena kao nekada ići kod tih istih gazda raditi za kilu masti i litru ulja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Dodatno, štovani kolega zastupniče, dodatno samo pojašnjenje tih ozbiljnih poljoprivrednih proizvođača. U Europskoj uniji se oni zovu aktivni farmeri. Govorimo o ljudima koji žive i rade od poljoprivredne proizvodnje, ne oni kojima je to dodatni izvor prihoda ili poligon za špekulaciju sa potporama. Nažalost, od 230 OPG-a koji su registrirani u Republici Hrvatskoj gotovo 100 tisuća su podnositelji zahtjeva za potpore. Značajan broj tih kojima nije u prvom redu i smisao poljoprivredna proizvodnja, povećanje poljoprivredne proizvodnje nego potpore i špekulacije sa zemljištem u svrhu potpora. Nažalost, bili smo svih ovih godina svjedoci dosta takvih stvari. Kroz ovaj zakon, kroz vrednovanje, ponderiranje ovakvog gospodarskog programa prioritet će dobiti poljoprivredni proizvođači, aktivni poljoprivredni proizvođači koji proizvode i žive od rada na selu, od rada na zemlji, od poljoprivrede.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre, nije dobro započinjati s time da je sve do sada bilo loše, ništa nije bilo dobro, ništa se nije radilo. Točno je da nije u cijelosti dobro i da je dobro donosit nove zakone kojima se to stanje popravlja, a prije svega da poljoprivredni proizvođači dođu do mogućnosti dobivanja i zakupa zemlje za proizvodnju. Kada ste rekli i opisali cijelu priču o tome kako su se neki do sada bogatili prenamjenom poljoprivrednog u građevinsko zemljište onda jednostavno niste pročitali sadašnji zakon, niste vidjeli ili vas netko nije upozorio. Dakle ja čitam Zakon o poljoprivrednom zemljištu iz 2008. godine koji ima odredbe o naknadi za prenamjeni i to dvostruko veće nego ste vi predvidjeli ovim zakonom. Dakle javnosti radi, sada na današnji dan ako se prenamjenjuje ono zemljište koje do stupanja na snagu zakona nije bilo unutar građevinskog područja za osobito vrijedno poljoprivredno zemljište platit će se naknada od 100% cijene građevinskog zemljišta, a vi predlažete 50. A za poljoprivredno zemljište ono što je bilo do sada 50 predviđate 25%. I također nije umjesno da upozoravate kolegicu glede golfa jer i u dosadašnjem zakonu iz 2008. godine oslobađa se od naknade za prenamjenu golf igralište u užem smislu jednako tako kako i vi to sada predlažete, a gospođa zastupnica će se možda zalagat da se i to izuzme od oslobađanja od prenamjene. I ovim zakonom osim toga uvodite daleko šire mogućnosti od oslobađanja plaćanja naknade za prenamjenu nego je to u postojećem zakonu. Dakle ne štitite poljoprivredno zemljište više nego manje nego je to radio dosadašnji zakon.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine …/Govornik isključen./…
Uključite se.
Zahvaljujem. Štovana zastupnice Lovrin, spominjete zakon iz 2008., taj zakon je imao još i niz izmjena i dopuna i u tom dijelu ste korigirali dosta stvari koje su bile izvorno u 2008., uključujući i golf i naknade i ostalo.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa replikama. Poštovani zastupnik Josip Đakić i vaša replika. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine ministre, kažete da će ovim zakonom kao i dosadašnjim vašim angažmanom i radom ministarstva se proizvoditi više, bolje i jeftinije. Ja bih se složio s vama da je to tako, da vidimo to, da seljaci vide da to osjećaju. No međutim, to se apsolutno ne primjećuje i ne može se primijetiti s obzirom da se u ovih 13 mjeseci skoro sve uništili. Poljoprivrednu proizvodnju smanjili za 30% samo u mljekarskom sektoru smanjenjem i korekcijom cijene mlijeka koju ste učinili, da ne govorimo o onim drugima što rade otkupljivači, o masnoćama, o svim drugim stvarima gdje ih zakidaju, pa tako su oni ostali na prosjačkom štapu i moraju prodavati krave kako bi vraćali kredite. To je vaš učinak. Kažete bolje. Kako može seljak bolje proizvoditi ako ste mu ono što mu zakonom pripada kao poticaj za kvalitetniju proizvodnju vi uzurpirali sa poreznim presijama zbog neplaćanja eventualno poreznih obaveza ili neplaćanjem doprinosa. Znači, intervenirali ste u zakon koji se striktno poticaji isplaćuju za poboljšanje i kvalitetu proizvodnje i kažete jeftinije. Da, jeftinija proizvodnja jest u Hrvatskoj mlijeka i ta je konkurentna u svijetu samo je sve manja jer ne mogu više opstati ti naši poljoprivrednici s obzirom na cijenu koja nije sigurno adekvatna potrebama da bi vraćali kredite za svoje staje i za svoje traktore i sve ono što su kupili kako bi mogli obrađivati zemlju.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa štovani kolega Đakiću još ću vas jednom obavijestiti da Ministarstvo poljoprivrede nije to koje određuje cijenu određenog poljoprivrednog proizvoda pa tako i mlijeka. A kad ste već spomenuli mliječno govedarstvo zahvaljujem vam jer problemi i izloženost proizvođača u mliječnom gospodarstvu je direktna posljedica ovoga Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji ste imali i po kojem se radilo. Jer ljudi koji su ušli u velike kredite, koji su ušli u ozbiljne investicije, koji su počeli sa skupom i odgovornom proizvodnjom nisu imali osnovni resurs u dostatnoj količini poljoprivrednog zemljišta da bi proizvodili hranu za svoju stoku. To je posljedica jedan od razloga lošeg stanja u mliječnom govedarstvu. Model dosadašnjeg rada da se to rješavalo kroz intervencije, interventne mjere, dodatne potpore vrlo dobro znate šta smo ispregovarali, kako smo ispregovarali i da je to nešto što više nije moguće raditi. Već u ovoj godini i u prošloj godini smo imali zabranu i te mjere nisu bile u mogućnosti za provoditi na taj način. Kupovanje socijalnog mira i nepripremljenost naših poljoprivrednih proizvođača dodatnim intervencijama nije izlazak za napredak hrvatske poljoprivrede. Na žalost godinama smo, znali smo što nas očekuje po ulasku u EU. Volio bih da je i moj prethodnik, ali i vlade koje su bile prije naše na kvalitetniji način pristupile ovom problemu i pripremilo naše poljoprivredne proizvođače kao i prehrambenu industriju i prerađivački sektor za bolji i laganiji ulazak u EU. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je treći klub i to HDSSB i poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Nacrt Zakona o poljoprivrednom zemljištu o kojem raspravljamo najvažniji je dokument za stanovnike Slavonije i Baranje kao i cijele Republike Hrvatske, odnosno one stanovnike koji žive u ruralnim područjima koji između ostalih u ovom uvaženom Domu kao zastupnici i predstavljamo. Poljoprivredna proizvodnja bila je i ostala najvažnija privredna grana bez koje na žalost ne samo za nas Slavonce, već i za cijelu Hrvatsku prosperiteta nema. Nakon primjene niza interventnih mjera i zakonskih akata koji su trebali pomoći selu i poljoprivrednim proizvođačima gdje smo danas? Teško mi je to izgovoriti ali na samome dnu. Seljaci poniženi i po tko zna koji put prevareni, bojim se da više nemaju vjere da im država želi pomoći. Ukoliko ovaj Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu prođe to će ih i dotući. Stav HDSSB-a je da ovakav Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu koji se danas nalazi u prvom čitanju ne zaslužuje da dospije u drugo čitanje jer ima izravan i u potpunosti negativan utjecaj na budućnost opstanka lokalne i regionalne samouprave, te hrvatskog sela i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja iz dana u dan bilježe negativne trendove smanjenja. Tako je primjerice u 2011. godini evidentirano smanjenje broja upisanih poljoprivrednih gospodarstava za četrnaest nula sedam posto u odnosu na 2010. godinu. Na žalost, mala poljoprivredna gospodarstva propadaju pod pritiskom velikih, a ovakvim prijedlogom zakona taj trend će biti još izraženiji. Ovaj Prijedlog zakona o državnom zemljištu pogoduje isključivo centralizaciji i slijevanju u državnu blagajnu ono malo sredstava s kojima općine, gradovi i županije raspolažu i namjenski ih troše i koriste kroz subvencije i potpore za razvoj poljoprivrede. Županije kao jedinice područne, odnosno regionalne samouprave nositelji su regionalnog razvoja na ovom području, te zajedno sa jedinicama lokalne samouprave pokreću i realiziraju razvojne projekte u poljoprivredi, budući da većina jedinica lokalne samouprave nema niti financijskih niti stručnih kapaciteta da budu nositelji pojedinih projekata. Stoga gubitkom ovih namjenskih prihoda dovodi se u pitanje i uloga jedinica lokalne samouprave koja će imati prihod a neće moći provoditi razvojne projekte u poljoprivredi. Mi u HDSSB-u želimo ukazati na činjenicu da ovakav prijedlog zakona pogoduje isključivo velikim mastodontima i krupnom kapitalu. I tko je opet na gubitku? Poljoprivredni proizvođači koji bi svojim radom i poslovnim rezultatima trebali pomoći i sebi, a i državi. Ovaj zakon isključuje županiju iz svih procesa odlučivanja i ono što je najgore sve dosada uloženo u razvoj poljoprivredne proizvodnje od strane županija pada u vodu. Tako se primjerice na području Osječko-baranjske županije nalazi oko 132 tisuće hektara poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države od čega je Osječko-baranjska županija godišnje ostvarivala prihode u iznosu od oko 10 milijuna kuna, a koji su se usmjeravali i u cijelosti vraćali u poljoprivredu kroz različite programe i projekte. Slična je priča i u Virovitičko-podravskoj županiji koja raspolaže sa 120 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta od čega u državnom vlasništvu 52 tisuće hektara. Pitam ja vas predlagatelje kakvu vi budućnost predviđate ovim sredinama u kojima je osnovna grana s kojima se stanovništvo bavi poljoprivreda, a vrlo često napominjete da je poljoprivreda strateška grana gospodarstva RH? Kako će jedinice lokalne samouprave ubuduće poticati ljude da se natječu za zemlju kada će same izgubiti prihode od zakupa namijenjene za ulaganje u poljoprivrednu proizvodnju? No da se vratimo na sam prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu i što predlagatelj kani postići ovakvim prijedlogom. Ministar kako bi ubrzao postupke raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države predlaže ovim zakonom ukinuti Program raspolaganja državnim zemljištem u vlasništvu države koji su doneseni temeljem važećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu zbog, kako navodi, dosadašnje neefikasnosti takve osnove za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države. Umjesto jedinica lokalne samouprave koje su donosile programe na koje je suglasnost davalo ministarstvo i raspisivale natječaj za zakup i prodaju poslove raspolaganja poljoprivrednim zemljištem preuzima Agencija za poljoprivredno zemljište. Na taj način kazuje ministar da raspolaganje državnim zemljištem neće ovisiti o aktivnosti jedinica lokalne samouprave već o aktivnosti Agencije za poljoprivredno zemljište. A ne uvažava činjenice da su jedinice lokalne samouprave na suglasnost nadležnog ministarstva na odluku o odabiru čekale do godinu dana, a nekada i više. Zaboravlja se da je za raspolaganje državnim zemljištem morala postojati usklađenost podataka u zemljišnim knjigama i katastru, a što na području nekih jedinica lokalne samouprave niti sada nije moguće zbog neprovedene geodetsko-katastarske izmjere. Isključivanje gradova i općina iz procesa odlučivanja kao i cijelog procesa provedbe Programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem koje su donijela predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave vodi još jačoj centralizaciji. Postavlja se pitanje koliki broj djelatnika će morati imati agencija da provede postupke raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države kada to nije uspjelo u deset godina djelatnicima 429 općina i 127 gradova? U prilog činjenici kako ne smije doći do centralizacije u smislu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem govori nam i podatak iz jedne male općine gdje se država pokazala kao izrazito loš gospodar. Gdje je po zakupu jednog hektara zemljišta ostvarila prihod od 300 kuna dok je za isti hektar zemljišta općina postigla cijenu zakupa od oko 800 kuna. U cijelom ovom prijedlogu zakona izrazito velike ovlasti se daju agenciji pa se stječe dojam da je agencija jedina koja je sposobna pomoći hrvatskoj poljoprivredi i osjećam da će naši poljoprivrednici u tu agenciju gledati kao u svetu kravu. Agencija osim što obavlja sve postupke vezane uz raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države ona i zaprima podatke jedinica lokalne samouprave o primjeni agro-tehničkih mjera, godišnja izvješća o ispunjavanju ciljeva gospodarskog programa, podatke jedinica lokalne samouprave o primjeni mjera za uređenje i održavanje poljoprivrednih rudina. Ako sve ovo uzmemo u obzir vidljivo je da se radi o velikom broju dokumenata koje je potrebno samo zaprimiti, a da ne govorimo koliko je vremena potrebno za njihovu analizu. Nadalje, članak 27. detaljno nam govori o opsežnosti i moći same agencije koja donosi odluku o raspisivanju javnog poziva za dodjelu zakupa, a odluku o dodjeli zakupa donosi agencija na prijedlog Povjerenstva za dodjelu zakupa koju čine dva predstavnika agencije i jedan predstavnik jedinica lokalne samouprave na čijem području zemljište se nalazi. Dok Povjerenstvo za zakup ribnjaka čine po jedan predstavnik agencije, ministarstva i ministarstva nadležnog za vodno gospodarstvo. Dakle, u ovom povjerenstvu nema nitijednog predstavnika lokalne samouprave na čijem se području ribnjak nalazi. Pogledom na članak 29. koji kazuje da sudionik poziva za zakup može biti pravna ili fizička osoba možemo vidjeti da predloženi zakon više ne prepoznaje OPG i poljoprivredni obrt kojima je poljoprivreda osnovna djelatnost te su oni stavljeni u neravnopravan položaj. Jasno je da pravne osobe imaju više pozitivnih elemenata koji će se vrednovati u gospodarskom programu. Stručnu spremu, potrebnu mehanizaciju, broj zaposlenih, planirana nova zapošljavanja, tržište za proizvode, inovativnost u planiranju proizvodnje itd. Gospodarski program je ključan za ostvarivanje prava prvenstva jer je maksimalan broj bodova 60. U takvim okolnostima inzistiranje na kvaliteti gospodarskih programa ili bolje rečeno stavljanje i malih i velikih proizvođača u tzv. ravnopravnu tržišnu poziciju vodi još bržem propadanju malih poslovnih subjekata. Slijedom navedenog već sada se može pretpostaviti da ako imamo OPG i pravnu osobu tko će više bodova dobiti za gospodarski program. Predloženim zakonskim odredbama OPG-ovi neće moći doći do potrebnih poljoprivrednih površina za proizvodnju pogotovo je to naglašen problem u proizvodnji stočne hrane u sektoru mljekarstva gdje poljoprivrednici nemaju dovoljno poljoprivrednih proizvoda površina za proizvodnju hrane. Navedeno će sigurno dovesti do gašenja OPG-a i poljoprivrednih obrta i u konačnici dovesti do broja od 10 tisuća aktivnih poljoprivrednika kako je bilo i najavljivano. Nadalje, uvodi se dvostupanjski postupak odabira u slučaju kada više osoba ima isti broj bodova. Ukoliko dvije osobe temeljem objavljenog javnog poziva i dostavljene dokumentacije nakon provedbenog postupka bodovanja ostvare jednaki ukupni broj bodova, provodi se javno nadmetanje, odnosno tko da više. Predlagatelj zakona nije uopće uvidio mogućnost prigovora ili nekog drugog oblika reakcije nezadovoljne stranke na odluku agencije o odabiru bez obzira što je propisano da odluka nije upravni akt. Mišljenja smo da je trebalo ostaviti mogućnost postupanja po zahtjevu ili žalbi ne zadovoljne stranke. Razgovarajući s ljudima na terenu moram vas upozoriti da nema čovjeka zdravog razuma koji će podržati ovakav prijedlog zakona. Budući da se HDSSB zalaže za decentralizaciju i razvoj hrvatskog sela i poljoprivrede mi nećemo iznevjeriti naše, već bezbroj puta izigrane poljoprivrednike i nikada nećemo dići ruku na ovakav zakon. I zaključno, moram naglasiti da me ovakav prijedlog zakona od strane ministra asocira na popularnu seriju Gruntovčani po kojoj ispada da su svi poljoprivredni proizvođači i ljudi koji teškim radom pokušavaju živjeti od poljoprivrede Dudeki, a kojima … [[Govornik se ne razumije.]] Cinober kroji sudbinu. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo prijavljeno 9 replika. Najprije 3 replike iz vašega kluba na stajalište kluba vašega, prva je poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče na stajalište vašeg kluba .
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Da ima smisla replicirat i unutar kluba. Uistinu ima, jer kolega Češek je naveo nekoliko važnih stvari na koje mi ukazujemo što ne valja u ovom zakonu, ali kolega Češek ja bih posebno podvukao i zbog, drago mi je da se gospodin ministar vratio nazad. Tri su grupe, rekao bih članaka ovoga zakona koje su posebno nama neprihvatljivi. To je dakle, onaj članak 3. koji definira agenciju, onda 10., i 12., i 32. koji govori o tome što su općinska i gradska vijeća dužna sve to, toj agenciji davat. Članak 27. koji govori, dakle o onom roku trajanje, 29. već spomenuto da se brišu OPG-ovi i najvažniji 44. raspodjela sredstava zakupa gdje eliminirate županije iz toga i centralizirate, da to se zove centralizacija, nikako, ovo je super centralizacija, ovo nije obična centralizacija, super centralizacija. Uzimate županijama dajete državi. Ali posebno bih upozorio na nelogičnost koja će se pojavit, kad je kolega Češek govorio u ovome, kad je u pitanju što će ta agencija morat radit? Poslušajte sada, kažete jedinice lokalne samouprave to nisu dobro radile, a agencija će prema članku 10. morat dostavljat, zaprimat podatke jedinica lokalne samouprave i grada Zagreba u primjeni agrotehničkih mjera. Pa onda prema članku 12. podatke jedinica lokalne samouprave i grada Zagreba u primjeni mjera za uređenje i održavanje poljoprivrednih rudina. Pa onda članak 32. stavak 5. godišnje izvješće o ispunjavanju ciljeva gospodarskog programa. Pa sad uzmete u obzir koliko jedinica lokalne samouprave ima u Hrvatskoj, kad to nisu sve općine i gradovi mogli raditi na zadovoljavajući način. Kako će samo određeni broj ljudi u agenciji raditi? Mora ih biti zaposleno koliko, koliko 100, 500, 1000?
Hvala lijepa.
Bit će ih 7 koje vi odaberete.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite iz istog kluba.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Češek, pa dobro ste rekli u svezi dakle prava prvenstva kod gospodarskog programa koji nosi 60 bodova, dakle ništa drugo ne može preteći taj gospodarski program koji je zapravo u članku, stavku 6. članka 29. govori zapravo da o tome da OPG iako se ne spominju nekakve fizičke osobe, dakle ne mogu, jednostavno ne mogu ispuniti tako dobro gospodarski program kako što to može, dakle neka pravna osoba, neću govoriti o Todoriću i ostalima. Druga stvar, radi se zapravo ipak o velikoj dozi subjektivnosti kod ocjene koju može imati ova tročlana, da ne kažem komisija ili triumivirat kako je to bilo u rimska vremena. No, ono što sam posebno htio reći kada ste govorili o površinama državnog poljoprivrednog zemljišta pa i ostalog zemljišta u županijama Osječko-baranjskoj i u Virovitičkoj-podravskoj, ja se posebno i postavit ću to kasnije pitanje ministru, je li pri tome uvršteno i 10 tisuća hektara zemlje koja je na lijevoj obali Dunava o kojoj nitko ne vodi računa, ni Hrvatska vlada, a naziva se po katastarskim općinama karapanđa, kenđija, kalandoš, kazuk, adica, šmaguć, poluostrvo, zverinjak, zmajevačka kučka itd. Naime, svjedoci smo ovih dana da i Hrvatska vlada, pa i predsjednik republike otišao, pa i premijer i jednostavno čini mi se da su rekli da nema nikakvih sporova. Pa 10 tisuća hektara katastarski gruntovno upisane Hrvatske zemlje na lijevoj obali Dunava, 10 tisuća oranica, šuma itd. Je li i to uvršteno u ove površine koje se ovdje govori u ovom poljoprivrednom, nije. Pa šta ćemo s tim? Ima još takvih neriješenih problema, zapravo nisu problemi, za Hrvatsku to ne bi trebali biti problemi, to je nesporno Hrvatski teritorij. Ali se bojim da to nije uopće uvršteno u ovo.
Hvala lijepa.
I na kraju rekao sam jedan put gospodinu Čobankoviću
Hvala lijepa. Hvala.
… da je on grobar hrvatske poljoprivrede, a gospodin ministar moj brođanin će biti samo rš, dodati kako Hajduković kaže "Aleluja za Hrvatsku poljoprivredu."
Hvala vam puno od srca. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Češek.
Hvala kolega Grubišiću. Ma o ćemo se ovdje zapravo radi, postoje dva pojma koji su mi apsolutno neprihvatljivi. Agencija kao nekakva super moćna organizacija koja će upravljat zemljištem u vlasništvu RH i taj gospodarski plan. Ako nekakva korporacija ima zaposlene stručnjake od poljoprivredne struke, prehrambeno-tehnološke, pravne, ekonomske pa kako će onaj mali, ajmo uvjetno ga nazvati mali poljoprivredni proizvođač moći kvalitetno ispuniti gospodarski plan, odnosno kvalitetnije od takvog velikog proizvođača. To je činjenica.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne treba nas čuditi ovaj replika je ponekad i dopuna apsolutno. A što se tiče ovih izjava ministra. Pitao me na odboru što radi doduše u neformalnom onom djelu što radi ovaj zakon na Odboru za lokalnu samoupravu al to je manje važno od stanja u hrvatskoj poljoprivredi. Spomenuli ste uvaženi zastupniče jednu poznatu hrvatsku seriju i Dudeka i Cinobera a ja se sjetim još jedne hrvatske serije Kuda idu divlje svinje i onog crnog roka. E sad crni rok ovog zakona i hrvatske poljoprivrede je upravo ministar poljoprivrede. To najbolje pokazuje i on nije ad homine. To najbolje pokazuje stanje u hrvatskoj poljoprivredi. Gotovo 60% stočarskih farmi je zatvoreno. Za 70% je smanjen stočarski fond, smanjeni su poticaji. Kako je prigovarano s EU to je drugo pitanje, smanjena su ulaganja u poljoprivredu za gotovo milijardu i pol kuna. To dovoljno govori kakvo je stanje u poljoprivredi, a ono što radimo. Pa evo izvezemo dvije milijarde 246 tisuća tona, uvezemo 2 milijarde i 251 tisuća tona hrane poljoprivrednih proizvoda. Za ono što uvezemo platimo 2 milijarde 168 tisuća dolara, dakle više, više izvezemo zanimljivo a za to dobijemo milijardu i 355 tisuća dolara. Dakle izvozimo praktički svoju ekološku proizvodnju za duplo manje sredstava od onoga što uvozimo. A ovaj zakon je sasvim sigurno zakon pisan za uvoznike i za one koji će biti grobari hrvatske proizvodnje, hrvatskog sela i hrvatskih obiteljskih gospodarstava a naš ministar se ponaša kao umro i staje na stranu prerađivača a ne proizvođača.
Hvala lijepo. Mogu konstatirati da Monteskie i duh zakon ne živi u Hrvatskom saboru. Idemo dalje sa replikama. Poštovani zastupnik Damir Tomić i njegova replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Češek zapisao sam si cijelu stranu stvari koje bih vam rado rekao ali ću se osvrnut samo na one ključne. Kukate cijelo vrijeme da županija gubi neki prihod, deset milijuna kuna ste spomenuli. Kud je otišao taj novac? Ja vas uvjeravam drugi grad po veličini Đakovo u županiji nije dobio ni onih milijun koji bi mu barem pripadali od ovih deset. U to vas uvjeravam. Nadalje cijelo vrijeme kukate na 60 bodova za gospodarski program koji je sasvim normalna stvar i nije 60 nego do 60 bodova. Interesantno je da ni jednom niste spomenuli ovih 20 bodova za dosadašnje posjednike. I ja razgovaram sa ljudima na terenu i u ostatku Hrvatske smatraju da je to dobra mjera ali vjerujte u Slavoniji ne smatraju, znate zbog čega? Zbog onih šerifa koji su dijelili tu zemlju šakom i kapom, trogodišnje ugovore produživali do u nedogled i sada će imati prednost po ovome. Razumijete? Slavonija je ipak nešto malo drugo. Nadalje, agencija? Gospodine Čobanković, kad me već prekidate, reć ću vam i to. zakon koji ste donijeli i primjenjivali niste potpisali ni jednom prijedlog koji je Đakovačko gradsko vijeće donijelo. Potpisivali ste samo onim općinama u kojima je HDZ bio na vlasti. U međuvremenu je to postao HDSSB pa su oni dilali tu zemlju. To vas je malo koštalo, ali dopustite da dovršim i sa agencijom. Upravo zbog tog zakona koji je bio tako loš ono što ministar kaže ispod 30% zemlje je u funkciji koja je trebala biti riješena ovim zakonom. Na ovaj način lokalna samouprava u agenciju, odnosno u povjerenstvo imenuje jednog člana koji će kontrolirati rad i ubrzati rad, u to sam uvjeren. Evo hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor češek. Izvolite.
Štovani kolega Tomiću, meni je čak izuzetno drago što vi dolazite iz Osječko-baranjske županije pa mi nije jasno kako niste svjesni činjenica da upravo ta Osječko-baranjska županija je ta sredstva financijska koja je uprihodila od zakupa poljoprivrednog zemljišta upravo vratila u razvoje projekte u poljoprivredi. Da li su to projekti navodnjavanja, da li su to podizanje višegodišnjih nasada. Ako vas nešto detaljnije zanima, vrata Osječko-baranjske županije su otvorena svima i ti podaci javno dostupni.
Hvala lijepo. Idemo na petu repliku i poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Češek, iz vaše diskusije mogli smo čuti puno teških riječi ali vrlo mali ili nimalo konkretnih prijedloga kako bi se neke stvari bolje riješile. Pa ću pokušati odgovoriti na neke argumentirane stvari koje ste iznijeli. Primjerice, naknada od zakupa iz članka 44. stavak 1. predloženog zakona riješena je na potpuno isti način kao što je do sada bilo u članku 74. stavkom 2. Zakona o poljoprivrednom zemljištu kada se govorilo o dugogodišnjem zakupu. Nema razlike. Nema razlike kolega. Nadalje što se tiče isključenja lokalne samouprave. Pa nema isključenja lokalne samouprave. Upravo lokalna samouprava je ta koja inicira pokretanje postupka zakupa i kao što je kolega Tomić vrlo lijepo opisao. Sudjeluje i nadzire rad agencije. Nadalje što se tiče OPG-a i gospodarskog programa. Upravo OPG-ovi zbog svoje veličine su često u mogućnosti više se prilagoditi tržištu i ponuditi često puno bolje programe od velikih mastodonata. Ja dolazim iz jedne županije koja počiva na malim poljoprivrednicima, koja počiva na maloj poljoprivredi, koja počiva na ekološkoj poljoprivredi, koja je krenula upravo od malih proizvođača i zato sam siguran da će u mojoj županiji upravo ti mali proizvođači biti oni koji će ponuditi najbolje programe i dobiti najveći broj bodova. I kolega bojim se da je razlog vašem protivljenju, odnosno protivljenju vaše stranke ovom zakonu to što sprječava manipulaciju koju ste do sada radili na terenu. Samo to i ništa više. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite poštovani zastupniče.
Kolega Grbinu spomenuli ste da sam ja izgovorio puno teških riječi. Ne, ja sam izrekao činjenice. Izrekao činjenice i istinu da ja kojim slučajem živim u Puli pitanje da li bi se uopće petljao u prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, vjerojatno bih se bavio uzgojem i izlovom tune. A vi kada budete došli u Slavoniju i pogledali na koji način ljudi žive u Slavoniji na koji način živi hrvatsko selo onda ćete moći aktivno sudjelovati u ovoj raspravi.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Pa uvaženi kolega Češek povrijedio je članak 214. Poslovnika kada je uvrijedio sve one poštene istarske poljoprivrednike koji godinama vrijedno rade i obrađuju istarsku zemlju. Ovakvo što mislim da u Saboru nije dopustivo. Hvala lijepa.
Nama povrede Poslovnika. Imate mogućnost koju vi kolega znate zatražiti od nadležnog odbora da ocijeni to što sam ja rekao. Povreda Poslovnika, tko je važniji ili tko je prije. Odlučite se. Izvolite poštovani zastupnik Zoran Vinković ima također povredu Poslovnika.
Mi smo u HDSSB-u jednako pravni … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Pa ja tražim sukladno članak 214.da evo konačno izreknete opomenu i saborskom zastupniku Peđi Grbinu zbog onoga što je rekao prije nekoliko minuta da će ovaj zakon spriječiti manipulaciju i aludirajući na to da je HDSSB manipulirao ljudima. Prema tome, mislim da je to zaslužilo opomenu.
Što je povrijeđeno recite. Recite što je povrijedio kolega?
Povrijedio je Klub zastupnika HDSSB-a.
Koju odredbu?
Sve zastupnike kluba HDSSB-a. ja ne znam jeste vi čuli to.
Kojom odredbom Poslovnika, na koju se pozivate?
Člankom 214.dakle članak 214. Omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike. Dakle ja govorim o važećem Poslovniku ne o onome o novoj verziji koja nije objavljena u Narodnim novinama.
Hvala lijepa. Iscrpili ste vrijeme.
Tražim da izreknete opomenu. Ako ima dokaza da je netko manipulirao ljudima u OPG-a poljoprivrednim zemljištem, tada neka izvoli to javiti Državnom odvjetništvu.
Kolega Vinković hvala vam lijepa. Čuli smo i mi i ja i svi. ali krivo ste koleficirali stvar. Mene nije povrijedio, nije povrijedio svojim istupom nadam se nikoga. … [[upadica se ne razumije.]] Oprostite kolega, pročitao sam na što se poziva. Hvala lijepa na takvoj kvalifikaciji zaista se zaslužili zaštitu. Kolega Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povreda Poslovnika odnosi se na članak 214.stavak 1.podstavak 5.u kojem se pozivam da je gospodin zastupnik Peđa Grbin svojim istupom i svojom konstatacijom kako se zastupnici HDSSB-a protive ovom zakonu i zbog toga jer on sprječava manipulaciju kojom smo se mi do sada bavili. Time je povrijedio ne vas gospodine predsjedatelju nego nas druge zastupnike. Prema tome, kolega Grbin bilo bi uistinu umjesno da se i vi kontrolirate, da se počnete i vi ponašati u skladu s našim ponašanjem. vidite kako mi poštujemo Poslovnik, sve više, ne manje-više nego sve više. I ja vas molim gospodine predsjedniče da na ovakve istupe reagirate jer to je uvreda zastupnika, Kluba zastupnika HDSSB-a. Dobro je rekao kolega Vinković imate li vi dokaza nadležnim institucijama, inače nemojte se laćat mača ako od mača možete poginuti.
Hvala lijepa. Kolega Burić niste u pravu nažalost ni sada. niste, ali dobro je da se pozivate na novi standard koji zastupa vaš klub. To je dobro da čuje cijela javnost i saborski zastupnici. Hvala lijepa. Zato baš vrlo dobro, novi standard. Idemo dalje. 6.replika i poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
hvala lijepa gospodine predsjedniče. Nije povreda Poslovnika ali mogao bih reći kolega da ste uvrijedili ovdje sve zastupnike prisutne kada ste rekli da vaša stranka isključivo zastupa poljoprivrednike. Ja mislim da za vas nisu isključivo glasali poljoprivrednici da ste time odrekli pravo svim zastupnicima koji su ovdje izabrani bez obzira s koje strane sabornice sjedili da govore i problemima poljoprivrede. Što se tiče same poljoprivrede kao takve, uvijek ste brzi donositi deklaracije, a to recimo ja koji svjedočim većini sjednica županijske skupštine to mogu potvrditi, koji donose različite deklaracije ali ne predlažete nikakva rješenja kao i sada. pa se pitam da li će onda vaša stranka poučena dosadašnjim iskustvima barem kako ste do sada radili, nagrađivati uspješne poljoprivrednike tako što ćete im kupovati zastave? Tko ste vi da odričete pravo kolegi Grbinu da raspravlja o poljoprivredi? A zašto vi onda raspravljate o brodogradilištima, zašto raspravljate o brodogradnji? Govorite o elementarnim nepogodama za Hrvatsku, za hrvatskog seljaka, e pa ja vam kažem da se jedna elementarna nepogoda jedina najveća u Hrvatskoj zove HDSSB. A reći ću vam i zašto je to, reći ću vam i zašto. Zato, toga se ne stidite, kažete za svoje, samo ste izbacili dvije riječi, samo za svoje džepove. Eto zato. Hvala.
Kolega Hajduković, vaše mišljenje o nekoj stranci može biti točno ali ne može bez argumenta se iznositi. Prema tome nemojte raditi to. Neću vam davat opomenu, ne pomaže opomena ako ne pomaže upozorenje. Nemojte raditi za stranku kvalificirati je li nepogoda ili je pogoda. I drugo što želim reći, nema zastupnika koji imaju ekskluzivno pravo bilo u čemu u Hrvatskom saboru. To je vama poznato pa se nemojte služiti time. Svaki zastupnik zastupa opće hrvatske interese. Njegovo stajalište može biti različito, može biti i lokalno, ali iz općih zajedničkih hrvatskih interesa. Hvala lijepa. Ima povreda Poslovnika opet. Ne, vi ste već iskoristili to pa ne možete to tražiti više. … [[Upadica se ne razumije.]] Piše u Poslovniku. Hvala lijepa. Idemo dalje. Josip Đakić, poštovani zastupnik i sedma replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Češek. Nisam vidio, ispričavam se, nisam vidio. Ni stol nije vidio.
Kolega Hajduković, iako ste krenuli vrlo ofenzivno u kampanju bit ćete vrlo razočarani poslije 19. svibnja jer vrata županije možete vidjet samo kao saborski zastupnik ili građanin grada Osijeka, odnosno Osječko-baranjske županije. Ja sam u raspravi napomenuo da zastupamo interese hrvatskog seljaka, da zastupamo interese seljaka Slavonije i Baranje i isto tako zastupamo interese svih građana Republike Hrvatske koji se nalaze u nezavidnom položaju. Igrom slučaja upravo građani Slavonije i Baranje vašom krivicom i krivicom prethodnih vlada su najviše oštećeni. Vašom krivicom i krivicom prethodnih Vlada.
Dobro. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Češek, dobro ste konstatirali da natječaji su provedeni u našim općinama, natječaji stoje u Ministarstvu 13 mjeseci. To je uništavanje seljaka, to je rad protiv sela, to je rad protiv proizvodnje, to je onemogućavanje stjecanja poticaja, to su uštede u državnom proračunu kao što su naređene. Na našoj županiji mogu reći da 4500 hektara je zemljišta koje su provele natječaj, a nemaju ugovore. Bili smo kod ministra, molili su ga ti načelnici iz Pitomače i iz Suhopolja i iz Čađavice i iz … da im omogući da ti ljudi proizvode na svojim parcelama, da ostvare poticaje. Ni do dan danas nema odgovora, ali zato u ovom zakonu postoje oni koji će moći zakupiti ili biti u … kada veličina čestice koja se prodaje nije veća od čestice u vlasništvu podnositelja zahtjeva. Pa tako onaj koji ima 100 hektara, a do njega je parcela sa 95 hektara taj će moći to riješiti bez ikakvih problema, to će biti u prioritetu za okrupnjavanje. To je podilaženje striktnom kapitalu, to je gaženje malih u korist velikih, to je uništavanje sela. I gospodine ministre, seljaci vam poručuju nemojte da moraju vam kupiti crni frak i šešir da budete stvarno grobar hrvatskog sela.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite
Kolega Đakiću, hvala vam na replici. Sad je uistinu svima nama jasno zašto je ministar dolaskom na vlast uredbom zaustavio raspolaganje državnim zemljištem. Upravo zbog ovog zakona. Dakle morali smo čekati 13 mjeseci da dođe u prvo čitanje, prošlo je 13 mjeseci otkad je stupila na snagu uredba o zaustavljanju raspolaganja državnim zemljištem. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I osma replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče. Nema ga. Gubi pravo na repliku. Deveta replika i poštovani zastupnik Petar Čobanković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega zastupniče, da, vi ste rekli što se sve prenosi na Agenciju za poljoprivredno zemljište i sukladno onome što je predviđeno ovim prijedlogom zakona Agencija za poljoprivredno zemljište bi trebala postati jedna od najmoćnijih rekao bih uopće institucija, agencija u Republici Hrvatskoj. Da bi ona to mogla odraditi ona će morati imati značajno veće kapacitete nego što ih danas ima ili što će ih u skoroj budućnosti moći imati. Sve to što je navedeno u posao agencije iziskuje značajno veći broj ljudi. Svojevremeno i zakonom iz 2008. godine bila je sličan pravac upravo vezano za konstituiranje agencije i tada uslijed i ograničenja upošljavanja mi nismo prihvatili i išli pa smo nešto reducirali izmjenama i dopunama postojećeg zakona. Ali na ovaj način iz jedinica lokalne samouprave, iz predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave izabranih neposrednim izborima se izuzima nešto da bi se dalo nekome koji tek mora biti formiran, koji tek mora pojačati kapacitete. I nažalost mi smo evo sada u situaciji da praktično 13 mjeseci je prošlo otkad ste došli, isto toliko je prošlo otkad ste obustavili provedbu važećeg zakona, ovaj zakon mora ići u drugo čitanje. Poslije drugog čitanja se stavili da je rok za donošenje podzakonskih akata kojih je neprimjereno veliki broj u ovome zakonu, je 6 mjeseci što prevedeno znači da praktično dvije godine neće se ništa raditi na poljoprivrednom zemljištu. A u isto vrijeme vas podsjećam da je to period kada će Hrvatska već biti i u Europskoj uniji.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Kolega Čobankoviću, slažem se s vama u potpunosti i mogu konstatirati da će uslijediti jedan ogroman val zapošljavanja u tu agenciju, ogroman val zapošljavanja stranački podobnih ljudi. Koliko će oni biti stručni ili neće prosudit ćemo kroz naredno razdoblje. Međutim ono što je vrlo interesantno i moram se vratit na onaj gospodarski program, odnosno gospodarski plan. Koliko mi odnosno ministar koliko on očekuje gospodarskih planova u toj agenciji i na koji način će se ti planovi ocjenjivati. Pa tko će njih stić ocijenit? Ja pretpostavljam da bi ta agencija trebala zapošljavati bar 10000 ljudi po mogućnosti stranačkih. Hvala.
Hvala lijepa i vama. Idemo dalje u raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub zastupnika, nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Govorit ću na način kako. Jedan dobar dio Buzećana, a vjerujem i jedan dobar dio Istriana osjeća kada je riječ o poljoprivrednom zemljištu. Ne daj Bože da me netko imputira da govorim u ime sviju, ne jednoga dijela. Znači, imajući na umu što se dešava u Istri kada je riječ o prodaji poljoprivrednog zemljišta ovaj zakon, ja se usuđujem kazati stiže prekasno, ali još uvijek na vrijeme da se zaustavi jedna bezobzirna otimačina. Jedan kvadratni metar pašnjaka točnije 1000 kvadrata pašnjaka prodaje se za 1000 kuna ili za 5 šteka Ronhila. 1000 kvadrata vinograda ili najboljih oranica prodaje se ispod 2000 kuna ili 10 šteka Ronhila. Jednom riječju jedan kvadratni metar jednako jedna cigareta. A složit ćete se sa mnom da toj praksi treba stati na kraj. Jedan kvadratni metar poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu da budem precizniji prodaje se za jednu kunu, a kada je riječ o privatnom vlasništvu pred tri godine se prodavalo ili prosječna cijena je bila negdje 12 do 14 eura. Realno je govoriti da se poljoprivredno zemljište u Istri prodaje 3, 4, 5 eura po kvadratu. Nemam ja ništa protiv toga da poljoprivrednici dođu do zemlje. Dapače, dajmo im zemlje neka je obrađuju, neka imaju. Oni moraju imati zemlju. Ne možemo mi od seljaka očekivati da on bude odgovoran za socijalnu politiku u ovoj državi, da on vodi socijalu i da brine o hrvatskoj sirotinji, jer na taj način od seljaka stvaramo socijalu. Ponavljam još jedanput, seljak mora imati, mora doć do zemlje, ne treba se bojati kako netko kaže bogatog, moćnog seljaka. Pogledajmo Austriju, Italiju, šta ja znam Sloveniju itd. potičimo ga da radi. Ali protiv sam da se zemlja na jedan takav način rasprodaje, da država s jedne strane siromaši, a da se pojedinci bogate. Još jedanput ću reći, seljak mora doći do zemlje, mora doći do najpovoljnijih kredita na tržištu. Ne treba plaćati ni kamate. Mora doći do poticaja, do tržišta, do otkupa ali do svega toga može doći i ako zemlju seljaku dajemo u zakup. Apsolutno nemam ništa protiv toga da seljak okrupni svoj posjed nekom manjom parcelom, okućnicom, okućnicu, dvorište, da preko neke parcele dođe do neke služnosti, do prilaznog puta. Ali postojeći zakoni bili su i koncipirani na način da paralelno sa seljakom do zemlje dolaze i mešetari. O njima ja govorim svo vrijeme. Znači glumimo da seljacima nešto prodajemo, da im nešto omogućujemo, a zapravo supstancu iz te zemlje crpe mešetari. Evo znam nekoliko slučajeva. Slučaj golfa u Savudriji. Pojedinci su kupovali zemlju za dvije kune, nakon toga prodavali su za dvije stotine kuna. Pa nećete mi sad reći da je to bilo u interesu države, da iza toga stoje seljaci? Ne, stoje mešetari. Država može i pokloniti zemlju po meni seljaku, ali ako netko odluči istu prodati, e morao bi je najprije za istu cijenu ponuditi državi, a ne da na istoj zarađuje na način što je u datom trenutku iskoristio priliku. To je poanta onoga o čemu govorim. Jasno, sve to govorim jer nepoljoprivrednici dolaze do zemlje. Mislim na dužnosnike, mislim na direktore javnih sustava itd. Kupuju za jednu kunu, kupuju za dvije kune, preuzimaju zemlju na rok otplate od deset godina. Otvaraju ili stvaraju se latifundije i vrijednost svojih posjeda povećavaju za milijuna eura. Kupe za sto tisuća kuna. To im sutra vrijedi milijun eura. I oni su sada šegavi, oni su sad pametni, oni su sad vidoviti, a svi drugi koji u tome ne sudjeluju su naivni, blesavi i ne znam šta. Gdje toga ima? Ima vjerojatno u Istri, ima vjerojatno toga u Dalmaciji, ima toga u Slavoniji. Jednom riječju toga ima samo u Hrvatskoj. Ja sam duboko uvjeren da tako se ne raspolaže zemljom niti u jednoj Austriji, niti u nama susjednoj Sloveniji, kamoli šta ja znam u jednoj Njemačkoj, Francuskoj itd. Pojedinci, ono što sam rekao prije u jednoj replici isto dobijaju lovišta, dobijaju stotine hektara poljoprivrednog zemljišta samo možda zbog toga što su u datom trenutku stajali na čelu ne znam pojedinih brigada itd. Uzimaju poticaje. Nakon toga od pojedinaca dobivaju i zakupnine. Jasno što se onda radi sa zemljom? U jednom gradu na jugu Istre pojedinci dolaze u posjed po 20 i više hektara. Ne čak oni su građevinari, žene se prijavljuju kao poljoprivrednice itd. Deposediraju ljude koji su desetljećima obrađivali tu zemlju. Cijela sredina se diže na noge. Oni nisu prijatelji zastupniče zakupnici nemaju ništa sa tom sredinom. Ali znaju da nakon ulaska Hrvatske u EU oni koji budu imali zemlju kontrolirat će prostor, a preko prostora zasigurno i procese, novce i sve ostalo. I onda će neka vlast urbanizirat tu zemlju koja se danas prodaje i netko će platiti nešto za kunu, a zapravo po kvadratu dobivati sto ili ne znam koliko eura. I onda za hiljadu ili dvije hiljade zemljišta, česticu od 2 tisuće kvadrata sebi i svojima naprosto riješiti egzistenciju. I umjesto da se o tome govori, što se onda radi? Onda se permanentno huška građane protiv Vlade vis-a-vis nekog šumskog zemljišta kojeg DORH knjiži na račun države, ali što će se sada želim vjerovati danas zaustaviti i ovim saborskim zaključkom barem u jednom većem dijelu, ne u cijelosti, jer je doista apsurdno da se nekog knjiži na cestu na što ja znam Pazinsku jamu ili neko groblje ili tome slično. Ali, pustimo sada to. No, ono što je sigurno bitno je i ovaj članak 74. stavak 1. – postupci prodaje i davanja u zakup ako je objavljen natječaj za prodaju i zakup do 31.12.2011. prema odredbama starih zakona dovršit će se prema odredbama tih znači zakona. Znači, temeljem ovog članka natječaji za prodaju i zakup obavit će se po postojećim kondicijama. Smeta me međutim da se to zemljište može prodati nakon deset godina. Zalažem se da se po istim kondicijama po kojim kupujemo zemlju ili oni koji kupuju zemlju pod istim kondicijama ta zemlja ponudi na ponovni otkup državi. Da li netko zna uopće koliko će se to poljoprivredno zemljište, koje će ono cijenu dobiti nakon 1.07., nakon što Hrvatska uđe u EU? Odnosno pardon za onih 7 godina kada ukinemo onu zabranu prodaja embarga itd.? Sutra kada lokalni načelnici neće moći profesionalno obavljati svoje funkcije, spominje se da njih 300 više neće moći obnašati profesionalnu funkcije, urbanizacija će postati izlazna varijanta recimo za zarade. Znači, ovaj zakon je po meni logičan izlaz iz hrvatskog bespuća, zlouporaba, bogaćenja bez rada. Uvijek sam za seljaka, uvijek sam bio i jesam za snažnu lokalnu tu samoupravu, ali me nitko neće uvjeriti da je regionalizacija prodaje livade od tisuću metara za tisuću kuna, da je regionalizacija prodaje vinograda za dvije tisuće kuna, da je prodaja ne znam voćnjaka od tisuću kvadrata za dvije tisuće kuna jednako lokalne samouprave, da je prodaja maslinika za dvije tisuće kuna jednako lokalne samouprave. Da li je bogaćenje nepoljoprivrednika lokalna samouprava? Nije. Da li je kada čovjek kupuje nešto za jednu kunu pa onda to isto preprodaje za dvjesto kuna uvijek u statusu poljoprivrednog zemljišta jačanje lokalne samouprave? Nije. A kad se to urbanizira onda se to preprodaje za sto eura. To nije lokalna samouprava, to je gospodo po meni vrijeđanje seljaka, minulog rada generacija i generacija koje su tu zemlju stjecali. Naši Istrijani su morali odlaziti ne znam u Australiju ili su odlazili u Sjevernu Ameriku ili u Južnu Ameriku, kopali su one kanale, gradili su nebodere, krčili su šume da bi se vratili, da bi napravili jednu štalu, da bi kupili dva hektara poljoprivrednog zemljišta. I sada netko tu štalu kupi za deset tisuća kuna što mene vrijeđa, a onda dva hektara a netko je radio deset godina da dođe do tih dva hektara kupi za dvadeset tisuća kuna. Taj netko potom unese sto tisuća eura, država mu još pokloni bazen uz sve to i onda to preproda za petsto tisuća eura. I na to plati da, pet puta pet koliko 25 tisuća eura poreza. Protiv toga se ja bunim. Za jaku lokalnu samoupravu da, za jakog seljaka da, ali nemojmo sami sebi vrijeđati zdrav razum a pogotovo na takav način onima koji žive od te zemlje. To je bit, neka bude pošteno pa neka svi skupa propadnemo ali neka bude pošteno. A ne netko da bez rada naprosto da dođe do sve te imovine. Ono što je isto tako zanimljivo to mi je ovaj članak, samo da ga nađem, 79. – kupoprodajna cijena iz ugovora u obračunskoj prodaji zakupnina, naknada zaslužnosti, koncesijska naknada iz ugovora koji su sklopljeni do stupanja na snagu ovog zakona revalorizirat će se sukladno propisu iz članka 45. To bih volio da mi se objasni. Članak 17., međutim govori ukoliko ministarstvo u roku od 15. dana zaprimanja nacrta konačnog prijedloga Prostornog plana velikog grada, grada, odnosno općine ne da suglasnost smatrat će se da je suglasno s nacrtom tog prijedloga. To je sigurno dobro, neka se počne raditi. Članak 22. stavak 1. mislim, barem meni na neki način treba pojasniti, da za poljoprivredno zemljište koje se na dan stupanja na snagu ovog zakona nalazi izvan granica građevinskog područja, a nakon izmijene prostornog plana je obuhvaćeno granicama građevinskog područja, visina naknada određuje se u iznosu od 25% od tržišne vrijednosti tog zemljišta unutar granica građevinskog područja. Kada se to gospodine ministre ta naknada plaća? Da li u trenutku donošenja tog plana koji može biti npr. i protiv moje volje ili u trenutku, sad sam vam htio ispričati što mi je jednom otac rekao, susjedne parcele urbaniziraju a naše ne, kaže vidiš neću moći voziti doma sijeno. E da stvarno su ih unesrećili. Oni će to prodati za 30, 40 eura po kvadratu, a tvoja parcela ne vrijedi ništa. Ali, dobro sada to. Ili će to biti u trenutku gradnje? Jasno da bih bio za da poljoprivrednim zemljištem još jedanput ću reći upravljaju jedinice lokalne samouprave. Apsolutno, uvijek sam tako govorio i govorim i sada. Ali, da okvire da država ovaj Dom, a da se upravljanje u cijelosti povjeri jedinicama lokalne samouprave. Zakup od 50 godina, to je po meni jedan korektan rok, stjecanje stranaca zasad je to korektno ali kako to da stranci recimo mogu na lokalnim izborima glasati, da neće moći kupovati zemlju? Za sedam godina će doći u priliku da i kupuju tu zemlju. Ja bih volio da je to malo duže, ali ne znam tko je to ispregovarao? Ali dobro. Članak 30. ovdje se govorio o pravu prvenstva na poziv za zakup, pa se govorio gospodarski program do 60 bodova. Dosadašnji posjednik, kako i u mirnom posjedu do 20 bodova itd. Itd. Mislim da ovo na neki način može dovesti do deposedacija, a to nije dobro, toga se ja bojim da će se dešavati u Istri, to treba razmislit kako to regulirat. Možda bi mirni posjednik trebao u startu imati i do tih 40 bodova, ne znam program neka bude 40, 20% neka bude cijena ili trećina, trećina, trećine. Znači ja jesam za ovaj zakon, ovo je prvo čitanje. Nemojmo se poigravati da posjednike deposediramo, kao što se dešava. Uvijek je znate za sada neko kaže pa državno odvjetništvo je davalo pozitivno mišljenje, je sve je po zakonu, po zakonu je da tisuću kvadrata livade ide za 5 šteka Ronhilla, to je po zakonu. E sad, da li je to po moralu to ćemo naprosto vidjeti ili to pitajte građene koji do tog zemljišta ne mogu doći, a slažem se da treba voditi računa da ne dođe do zapošljavanja u toj agenciji, a sumnjam da će se to moći u konačnici izbjeći.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljeno je nekoliko replika. Idemo po redu, prva replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Kajin, više puta ste naglasili u raspravi kako se zalažete za to da se jača uloga regionalne samouprave i to je nešto s čim se svi slažemo, to je nešto što je pisalo i u programu ove nesretne vlade u onom Planu 21. Da će se ić prema decentralizaciji. Međutim, slažući se sa svima onima koji govore da nije poljoprivreda nešto što se tiče samo Slavonije i Baranje. Svjesni smo da se to tiče cijele Republike Hrvatske, pa tako dijelom i Istre. Međutim, kad upozoravamo i ukazujemo što je to štetno prije svega za poljoprivrednike Slavonije i Baranje, jer je poljoprivreda strateška grana gospodarstva prije svega Slavonije i Baranje. Onda upozoravamo gospodina ministra na članak 44. kao jedan od najspornijih koji jedinicama područne, odnosno županijama, jedinicama regionalne samouprave, županijama oduzima onih dosadašnjih 25% prihoda jer to će najviše pogoditi upravo Slavoniju i Baranju. Znate li da je od svih tih prihoda u tih 25% koji će sada otići u državni proračun, 80% svih tih prihoda iz 5 Slavonsko-baranjskih županija. I tko je onda tu najviše oštećen? Pa Slavonija i Baranja, ne trebaš bit posebno pametan. I mi argumentirano apeliramo do drugog čitanja, dobro je da ne ide u hitnu proceduru, do drugog čitanja ima razloga da se izanalizira i da gospodin ministar razmisli dobro o tome, nema razloga da se mijenja dosadašnji model raspodjele sredstava osobito imajući u vidu da su županije i osobito Slavonsko-baranjska županija svih tih 25% sredstava namjenski vraćali nazad u poljoprivredu kroz razne programe o kojima sam već govorio.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] prihod ide toj lokalnoj samoupravi. Još jedanput ću reći, ja sam apsolutno za seljaka, ja sam apsolutno za jaku lokalnu samoupravu, nisam za praksu pojedinih gradova odnosno općina, o tome ja govorim. Kupuju župani, kupuju gradonačelnici, kupuju načelnici, kupuju direktori, kupuju redatelji, ponavljam ja sam za seljaka. Jesam za seljaka, ali nisam da jedan kvadratni metar poljoprivrednog zemljišta ide za jednu kunu, da hiljadu kvadrata ide za pet šteka Ronhilla, za to nisam. Nisam da se jedan kvadrat prodaje za jednu cigaretu, to je problem. Ja se slažem s vama gospodine Buriću da Istra nije Slavonija, Istra nije ni Međimurje, Istra nije ni Dalmacija. U Istri vi možete kupiti jedan kvadratni metar državne zemlje za jednu kunu, ali neće vam niti jedan poljoprivrednik prodati kvadratni metar zemlje ispod 4 ili 5 eura, o tome ja svo ovo vrijeme govorim. Prosječna cijena 2009. bila je 12,9 eura, previše, ali je bila 12,9 eura. Jesam za lokalnu samoupravu ali poštenu. Koji su prihodi od županije? Ja moram priznati da ne znam, ne znam, ali možda u Istri su to marginalni prihodi slažem se, u Slavoniji su vjerojatno veliki i o tome treba i temeljem zakona se naprosto voditi računa. Po meni nikad nije bio problem da seljak nešto kupi, neka kupi, ali je problem ako i taj seljak nešto kupi i onda to preproda za 200 kuna. To ne može biti intenca ovog zakona. A pogotovo je problem ako nepoljoprivrednik kupi 1 kvadrat za 1 kuna, pa preproda to sutra za 100 eura, to je problem.
Hvala lijepa. I nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi kolega Kajin, evo pažljivo sam vas slušao, moram priznati da nisam razumio vašu poziciju prema ovom zakonu, ona je i za i protiv. Ne znam da li je to zbog vaše nove nezavisne pozicije, ali jednostavno onaj vaš stav prema hrvatskim seljacima mi je jedno neprihvatljiv. Opleli ste po njima da kupuju jeftino državnu zemlju i istu preprodaju za ne znam koliko veće svote. To je možda moguće u Istri kod vas, moguće da je bilo i pojedinačnih primjera, ali velika većina hrvatskih seljaka to ne čini. Prirodan je simbioza seljaka i zemlje, ne kupuje on nju da bi je preprodavao, nego da bi na njoj proizvodio, ne da bi se njom dičio, nego da bi proizvodio i preživio. To je prirodna pozicija, a vas ne razumijem zbog toga što ste nedavno ovdje govorili o Purisu i vapili da se spasi ta firma, a to je jedan nazovimo ga, ajmo reć mastodont ili kombinat koji se bavi stočarstvom, kojemu upravo ovakav zakon ide u prilog, a vi ste tada opleli po vlasnicima i govorili kako to nije dobro, kako to uništava istarskog seljaka. To je ta pozicija i bojim se da vas vaši podržavaju. Ove politike povećanja poreza i smanjenja poticaja Hrvati ostaju bez farmi. Činjenica je da smo ostali bez nekoliko tisuća farmi u godinu dana. Što će nam ostati na kraju? Ostati će nam farme koje imamo na facebooku tamo. Hrvati imaju virtualne farme na facebooku koje vrijede i nekoliko milijuna eura ali s njima ne mogu ništa. Apsolutno ništa od njih se ne može živjeti gospodine kajin i zato bi bilo dobro da vi jasno kažete jeste li vi za ovakav prijedlog zakona, kome on ide u korist a kome ide u štetu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da, ja jesam za ovaj zakon. Evo kategorički tvrdim, jesam i reći ću isto tako bez Purisa nema malog seljaka. U staji Puris je sigurno vezano negdje oko 300, 400 kooperanata. Taj Puris je danas u stečaju. Taj Puris treba pokrenuti. Imao je 305 zaposlenika. Na dan stečaja sad ih je 160, a 2001. Godine dok se nisu počele miješati sa HIPO bankama i tome slično imalo je preko 900 zaposlenika. Preko 900 a možda i 1000 kooperanta. O tome je zapravo riječ. Pa je sigurno da moramo spasiti Puris. Pa nema majke, pa to je najveća poljoprivredna takoreći tvrtka na prostoru županije Istarske uz Agrolaguna. Kad sam ja bio za veće poreze? Nikada. Seljaci zašto nemaju zemlju? Pa zato jer su im mešetari drpnuli tu zemlju ispred nosa. Istra je specifična apsolutno 30, 40% poljoprivrednog zemljišta. Kako je došla država u posjed ili prije toga lokalna samouprava je tzv. optantska imovina. Znači zemljom se plaćala ratna šteta a oni su trebali biti koji su je posjedovali, koji su napustili ove prostore obeštećeni od talijanske vlade. Jasno to je danas državna zemlja, ali sad se ta zemlja prodaje bud zašto? Imamo seljake koji su braća tih ljudi, koji su bili u mirnom posjedu 50, 60 godina. Nastavili su živjeti ovdje sada temeljem bivšeg zakona ih se deposidira. Nemojmo to raditi. Čini se nepravda jednome sloju ljudi i tu nepravdu mislim da ovakav zakon kakav je nije idealan ali je sva sreća da je u prvom čitanju zasigurno može ispraviti i da može pomoći onome tko živi od svog rada i da će pomoći i onome poljoprivredniku Purisa ili onome radniku u Purisu i onome kooperantu Purisa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Petar Čobanković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega zastupniče. Meni je drago da ste vi raspravljali s aspekta i područja i kraja iz kojeg dolazite i možda u Istri to jeste tako, ali kada se zakoni donose oni se donose na cijelu državu. Svaki dio ima svoje određene specifičnosti pa tako i Zakon o poljoprivrednom zemljištu i ja se slažem nije ista situacija sa poljoprivrednim zemljištem u Slavoniji, nije ista situacija u Istri, ali ja vas moram podsjetiti na neke stvari. Da je sukladno važećem zakonu, da su programe raspolaganja donosile jedinice lokalne samouprave, da se je tim zakonom moglo i na prostoru Istre zaštiti od prodaje poljoprivredno zemljište. Isto tako ja vas moram podsjetiti, naravno mi se čini da neke stvari vrlo brzo zaboravljate. Sada ste malo okrenuli stranu pa sad sve ono što je prije bilo ne valja, a vi ste bili ako se ja ne varam pet ili šest mandata saborski zastupnik sa prostora Istre iz dijela IDS-a, a IDS ako se ne varam jedno 95% ima jedinica lokalne samouprave na prostoru Istre, a vi ste ujedno ne samo što ste bili saborski zastupnik nego bili i visoko pozicionirani stranački funkcionar. Mogli ste tada i utjecat na lokalnu samoupravu da akcent u programima ne bude prodaja. Ja se slažem. To ima određene specifičnosti. Netko kupi zemljište, promijeni se prostorni plan, ono uđe u zonu građenja i evo ti bogatstva i slažem se tu. I to kad smo i mi u ministarstvu razmatrali isto smo se tu jako odvagivali. To nažalost kod nas u Slavoniji, Srijemu rijetko kada će se desiti da netko kupi zemlji pa da mu se promjenom prostornog plana ulaskom u neko drugo područje da se može obogatiti. Neće nažalost imamo i previše sada i zona malog poduzetništva i slično gdje potencijalni, samo nemamo pravog ulagača, znate. I to želim kazati, možda ste malo zaboravili neke stvari.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine Čobankoviću dugo pamtim u tih pet ili šest mandata kako kažete. I slažem se sa vama, nije isto u Slavoniji, nije isto kad govorimo o poljoprivredi u Istri, nije isto kad govorimo o Međimurju i kad govorimo o Dalmaciji. Trebamo biti pošteniji. Točno, nije problem možda ni Vlada bila koliko su lokalne vlasti, nije problem niti IDS-a koliko je problem pojedinaca. Samo jednu grešku ste učinili, IDS od 42 jedinice lokalne samouprave na prošlim lokalnim izborima nije osvojio 19, znači 43 da. U jednoj Puli smo u koaliciji s SDP-om, u Pazinu s koalicijom s SDP-om osvojili smo županiju. Apsolutno seljaku valja pomoći. Treba mu dati zemlju, treba mu dati poticaje, treba regulirati tržište, treba povezati ovu plavu, ne znam zelenu Hrvatsku, treba regulirati otkup, treba stvoriti hladnjače, otvoriti itd. ne ga mrcvariti novim porezima, ne ga mrcvariti novim porezima, ne tražiti da seljak rješava socijalnu politiku ove zemlje jer će se pretvoriti u socijalu cijelo selo pa od toga u konačnici neće imati nikakve koristi. Ali tvrdim da je u ovom trenutku seljaku isto da li mu prodate zemlju, dobro možda nije isto i date u zakup zemlju da može raditi, i da može raditi. Ako želiš raditi evo ti u zakup zemlju na 50 godina, pa nikome ništa ne plaćaš, dat ću ti poticaj, dat ću ti sve, u tome se zapravo radi. Daj čovjeku da radi, daj čovjeku da ima, nemoj se plašiti tog bogatog seljaka jer konačno od uređenog sela cijela zemlja ima itekakve koristi barem po meni.
Hvala lijepa na odgovoru. Idemo na sljedeću repliku i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ovo je genijalno gospodine Kajin. …/Govornica nije uključena.
Uključite se poštovana Đurđice Sumrak.
Oprostite. Da li vas financira neka tvrtka cigareta koju ste spomenuli 10 puta, vjerojatno nije dovoljno SDP-ove financije nego i ove. Pa što vi govorite vas nitko živ ne razumije. Vi za seljaka govorite da on nije odgovoran da to od njega uopće ne možemo očekivati a onda konačno na konkretno pitanje jeste li za ili niste. E jesam, jesam ali baš i nisam. Ma kolega Kajin u koje vi izbore idete?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Draga moja gospođo, da se niste šlepali iza gospođe Kosor ili ne znam koga za razliku od mene vi u ovim klupama ne bi sjedili. Toliko o tome ko u koje izbore ili u čije izbore ide. Ne financira mene Tvornica Tabaka iz Rovinja ili TDR, budite uvjereni da ne, ali mi je 20 kuna koliko stoji jedna kutija Ronhilla još jedanput ću ih spomenuti, za izračun nešto jednostavnije nego da spominjem Malboro.
Poštovani kolega Kajin, za vas su u Saboru ili kolega ili poštovani zastupnici, oslobodite se kvalifikacije gospođe i gospođice ili gospodične kako hoćete, budimo korektni međusobno. I još nešto nije zabranjeno govoriti naravno zastupnik o bilo što želi, ne može zato biti pozvan na kaznenu odgovornost niti biti zbog toga pritvoren, ali postoji odgovornost za izgovorenu riječ bez obzira jeli u Hrvatskom saboru ili nije. Za svaku izgovorenu riječ postoji odgovornost. Može biti moralna, karakterna, a može biti vi ste to iskusili, odgovornost za štetu. Pa lijepo molim da se toga držimo. A sada povreda Poslovnika poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Oprostite predsjedniče Hrvatskog sabora ne znam da li je uopće pametno dizati povredu Poslovnika za ovakvog zastupnika koji se istina šlepao godinama iza IDS-a.
Poštovana zastupnice, mogli ste pomoći meni i drugima. U čemu se sastoji povreda Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] To je članak, ali u čemu se sastoji povreda?
Uvrijedio i omalovažava zastupnika u Hrvatskom saboru, to vam je stavak 5.
Hvala lijepa. Mislim da smo sve razriješili na najbolji na demokratski način. Dobili smo upozorenje. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik, vi ste već iskoristili pravo. Ne znam na što sada imate povredu?
Pročitajte mi uvaženi gospodine predsjedniče to da sam ja iskoristio pravo povrede Poslovnika.
211.a sami čitajte.
Čitajte vi važeći Poslovnik, a ovaj kada objavite u Narodnim novinama onda ću ga se ja pridržavati.
Poštovani zastupniče dajem vam opomenu. Ne možete govoriti dok vam ja ne dam riječ, to je baš među nama nesporno. Podnesite prigovor na Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pa ćemo na tom razgovarati. A sada molim vas dozvolite da nastavimo sjednicu. Hvala lijepa.
Ja bih vas samo molio da upozorite zastupnika da ne reklamira duhanske proizvode jel je to zabranjeno zakonom.
Dobili ste opomenu, možemo ići dalje ako hoćete. o.k. sljedeća replika poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Kajin možda će neke buduće cigarete nositi vaše ime od ove tvornice. Ali htio sam govoriti o tome da povećanje poreza o kojem ste vi govorili, a smanjenu poticaja dakle nisu zadovoljni ni Istrani ni Istrijani, ali ni oni u Slavoniji, ni u Srijemu, ni u Baranji. Mislim da me razumijete o čemu govorim. Rekli ste da zemljište pojeftino kupuju župani, gradonačelnici, ali gospodine Kajin koliko ja imam informacija kupuju i preko nekih drugih osoba, dakle trećih osoba da ne kažem tako i saborskih zastupnici i ministri i onda također kada se radi npr. o nekakvom zemljištu u Općini POcrkavlje, a katastarska Općina Glogovica čovjek koji ima 80 godina kao treća osoba kupi za onu drugu ili prvu osobu 110 hektara zemlje, a kasnije će to biti golf igralište. Pa onda kažete da ne može doći nitko sa strane dakle iz inozemstva i biti vlasnik poljoprivrednog zemljišta. Pa kako uopće o tome ili o moratoriju o 7 godina možete govoriti kada već sada imamo takvih primjera? Kako je do toga došlo? Pa tako što nekakva strana firma kupi našu firmu koja posjeduje poljoprivredno zemljište. Jasno da je on kupio sve i objekte ali time je došao u posjed poljoprivrednog zemljišta. Neće se moći upisati možda 7 godina ali nakon toga da. I još sam vam htio reći, vi kažete 7 godina je moratorij, međutim postoji mogućnost produženja toga moratorija još na 3 godine. dakle to je što je dogovoreno sa EU. Ali ovo što ste govorili točno je da se vrlo često koriste ti da kažem moćnici, neću govoriti tko, neću govoriti imena. To je lako utvrditi, svako u svom kraju ima takvih. Kod nas su u Općini Andrijevci, Novotopolje, u Općini Bukovlje također na tuđa imena pa se onda uzimaju poticaju i tako se koristi i muze ova država.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Znam da ne mislite na mene, kao što ste isto sada rekli. Ali zašto sam ja za zakon? između ostalog da to poljoprivredno zemljište relativno "brzo" stavimo u funkciju. Ako se i pogriješi, a može se pogriješiti pa neće sve biti idealno posloženo, ali je šteta daleko manja u odnosu sprovedene naprosto prodaje. Nije problem ja ću reći, još po treći, peti put, ako jedan seljak kupi za 1 kunu poljoprivredno zemljište, problem je ako se to proda ili preproda za 200 kuna ili ne znam koliko. Problem je kad su neki kupovali po 2 kune za crveni vrh, preprodavali za 25 do 30 eura, ucjenjivali investitora i sve ostalo. Reći će netko pa neka sad zarade ljudi, stranci investiraju, ali nisu to seljaci. Ne bi mi njih bilo čak ni krivo nego su nepoljoprivrednici. Ne smije se spekulirati na državnom zemljištu. Ako ti ga država proda za 1 kunu onda ponudi ti to zemljište državi za 1 kunu pa ona neka odluči da li će ga preuzeti nazad ili će ti pokloniti i omogućiti spekulaciju. O tome sam ja svo vrijeme govorio i mislim da me velika većina javnosti i razumije.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa i ja sam malo zbunjen kolega Kajin [[Upadica Kajin: Kao i inače.]] [[Govornik nije uključen.]]
Molim vas uključite se poštovani zastupniče.
Navikao sam vas godinama gledati kako zastupate boje IDS-a, a onda sad odjedanput ste kandidat SDP-a …/Govornik isključen./…
Molim vas nemojte isključiti poštovanog zastupnika.
Da ćete do poslije izbora u svibnju sigurno neku novu opciju osnivati. Još sam više zbunjen sa vašom raspravom, vi ste malo jeste za poljoprivrednike, malo niste pa nitko ih ne smije podcjenjivati pa ste onda za okrupnjivanje poljoprivrednih površina itd. I sad vi govorite neka iskustva gdje kažete da se za 1 kunu prodavalo pa onda za neku šteku itd., a istovremeno kršite zakon o zdravstvenoj zaštiti i još brojne druge zakone. A ja se pitam gdje je tu državno odvjetništvo, što je ono radilo ako je bilo u tome. Nadalje, vi ste govorili sa pozicije Istre i određene svoje primjere dajete, a ja mogu reći iz svoje sredine iz koje dolazim gdje nema gotovo poljoprivrednog zemljišta, gdje gotovo nema, ima nekih 70 hektara koje je šodrano, koje nije nikakve kvalitete. I sad govori nama ministar da je moguće, da će ovaj zakon omogućiti konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju. Pa kako kad nema, a razvio je već određenu proizvodnju, nema, a konkurentnu proizvodnju poljoprivrednu omogućuju naravno i potpore i poticaji, naravno i repromaterijal kojega su cijene otišle u nebo, da ne govorimo plavi dizel, a da ne govorimo o cijeni mlijeka koju ste dozvolili da se na najniže moguće granice snizi cijena mlijeka, stali u stranu takve proizvođačke industrije. To je problem, isto tako … koje nema. Ja se ne osjećam nikakav lokalni šerif…
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Dragi kolega, ja sa vašim istupom uopće nisam zbunjen. Vaš nastup je očekivan, zbrkan, gotovo smiješan. Ali ja vas još jedanput pitam da li ima ikoga u ovome Domu koji bi svojih hiljadu kvadrata oranice prodao za tisuću kuna ili za pet šteka nekih cigareta. Nije bitno, pet šteka nekih cigareta. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne spominjem ime gospodine Čobankoviću. Da li bi to itko od vas napravio? Ne bi. Kada bi netko došao kod vas kući i kad bi vas pitao hoćeš li mi prodati onu oranicu za tisuću kuna ti bi njega vjerojatno nazvao mešetarom, nazvao bi ga licemjerom, nazvao bi ga profiterom, nazvao bi ga špekulantom. Jednom rječju, ili bi se ti digao ili bi ga otjerao. Ja se slažem i sa prihodima županije, neka im se sve jednostavno ostavi. Treba ih ojačati, one su osiromašene, one su u jednakim problemima kao i najsiromašnije te jedinice lokalne samouprave, male općine. Može se i štedjeti, šta ja znam, možda je na županijama, ne trebaju neki rashodi biti takvi kakvi jesu od Istre pa vjerojatno do tvojih Križevaca. Ali još jedanput ponavljam, nema nikoga koji bi svojih tisuću kvadrata prodao za tisuću kuna ili za pet šteka cigareta. Eto.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Kutija. Izvolite poštovani zastupniče.
Pa kolega Kajin, u svom izlaganju ste spominjali jaku lokalnu samoupravu. Ili ja slabo vidim ili ne znam čitati, di se vi u ovome prijedlogu zakona iščitali ulogu jake lokalne samouprave. A u isto vrijeme kažete da ste za ovaj zakon.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Jesam, jesam, ja jesam normalno za jaku lokalnu samoupravu. Ako bi netko mene pitao kako bi ta lokalna samouprava u Hrvatskoj trebala izgledati i kako bi trebala biti regulirana, kako bi trebala biti ustrojena, otprilike onako… … [[Upadica se ne razumije.]] Nema toga u zakonu, to je prvo čitanje, želim vjerovati da će u drugom čitanju biti. Ali ako netko pita mene kako ja zamišljam lokalnu samoupravu otprilike onako kako je ona bila definirana ustavom iz godine '74. kada su te ondašnje naše općine takoreći bile male pod navodnicima konfederativne jedinice. Ali zašto se za to zalažem? Jer sam svjestan da što je zemlja više decentralizirana to se brže razvija, ali ako se na lokalnoj razini mešetari zemljištem e onda jasno protiv sam ove prakse i treba je zaustaviti.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko ću se pokušati referirati na izlaganja zadnja dva predsjednika kluba. Prije svega, od gospodina uvaženog zastupnika Češeka jer je iznesen niz netočnosti, implicira se kako je najavljeno smanjenje na 10 tisuća OPG-a, ja ne znam tko je to najavio, ali odgovorno tvrdim da ni ja kao ministar niti moj tim niti nitko u Ministarstvu nije nikada licitirao sa brojem obiteljskih gospodarstava, nego samo sa analizom trenutnog načina upisa u Upisnik obiteljskih gospodarstava 230 i nešto tisuća obiteljskih gospodarstava, oko 100000 podnositelji zahtjeva. Mene puno više zanima učiniti one koji su aktivni poljoprivrednici, koji žive od poljoprivrede, konkurentnim, da su u situaciji da mogu proizvoditi bolje, više i jeftinije. Zbog njih je ovaj zakon kao takov i osmišljen. I još ću vas jednu stvar ispraviti. Govorili ste o uredbi kojom je ministar zabranio raspolaganje. Malo više informacija u pripremi ne bi bilo loše, jer govorimo zapravo o naputku iz siječnja prošle godine koji je samo pojasnio postupanje po postojećem zakonu. Ponovit ću vam članak 54. stavak 2. postojećeg zakona govori da jedinice lokalne samouprave koje do sada nisu počele raspolagati po donošenom programu to više po postojećem zakonu i ne mogu i ti poslovi prelaze na agenciju. A tu ću se referirati na ovaj dio koji je štovani kolega Čobanković i neki od vas iznijeli da Agencija nije radila. 262000 ha je ukupna površina koja je stavljena u funkciju 10 godina, prosjek 26,2 tisuće hektara godišnje. U 2012. godini Agencija je radila preko 20000 ha je stavljeno u funkciju ili poslano na DORH na suglasnost i 6000 je u krajnjoj fazi pripreme. To je napravilo 30-tak djelatnika u samoj agenciji. Toliko o spremnosti da li će Agencija moći raditi ili neće moći raditi. Jer sve ove godine unazad 10 godina, znači radile su jedinice lokalne samouprave, radila je Uprava za poljoprivredno zemljište, cijeli jedan ogromni aparat. Sada Agencija broji tridesetak članova. Po novom zakonu će vrlo brzo dobiti još 30 djelatnika Zavoda za tlo koji se nalaze u Osijeku i koji za sada nisu dovoljno iskorišteni, izuzetno stručni, ali nisu iskorišteni. Po ovom zakonu bit će spojeni u Agenciju za poljoprivredno zemljište. Da li je ona važna institucija? Da, kao i Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju i Agencija za poljoprivredno zemljište odnosno državnu imovinu vezanu za poljoprivredu ili kako se zove u pojedinim zemljama EU izuzetno važna Agencija sa velikom odgovornošću. To će biti Agencija za poljoprivredno zemljište kao takova. Sukus svega onoga ili ono što sam najviše iščitao kao problem stava kluba HDSSB-a je zapravo ovaj članak koji uvjetuje 25% sredstava koja su do sad bila izvor prihoda županijama, a ovaj prijedlog 50:50. Ovo je prvo čitanje i postoji još prostora da se neke stvari usuglase. Ali bih volio i argumentaciju mi koji dolazimo iz jedinica lokalne samouprave znamo da se općine i gradovi odrađivali najveći dio posla, a stvarno u tom dijelu osim neke prostorne rente županija u cijelom postupku nije radila gotovo ništa. Volio bih također da su zahtjevi od županija, odnosno prije svega ono što sam rekao da se ispoštuju financijske obaveze koje se imaju prema državnom proračunu vezano za poljoprivredu s jedne strane. A s druge strane bih isto tako ako govorimo o centralizaciji bilo zgodno da dolaze i zahtjevi na primjer u vodnom gospodarstvu ili navodnjavanju gdje gotovo kompletne iznose financiranja dolaze iz Hrvatskih voda, odnosno iz državnog proračuna, da i tu zahtjevi onda idu sa financiranjem dijela županija u iznosu 15, 20 ili 25% koliko ste rekli. I dužan sam štovanom kolegi zastupniku Kajinu odgovoriti na par konkretnih pitanja koje je naveo kada se plaća prenamjena. Članak 21. točno govori, znači na temelju izvršnog akta kojim se odobrava gradnja ili po primitku potvrde glavnoga projekta. Na žalost mislim da i u ovoj raspravi, a to i znamo da je kod izrade prostorno-planske dokumentacije i prostornih planova jedinice lokalne samouprave su dosta optimistične bile u potencijalnom širenju svojih građevinskih i poduzetnih zona i velik dio poljoprivrednih površina se sad nalazi u tim prostornim planovima da li u građevinskoj zoni ili u poduzetnim zonama. Ovaj zakon omogućava da se i to vrijedno poljoprivredno zemljište stavlja u funkciju, odnosno daje u zakup do 10 godina dok se ne nađe potencijalni investitor koji će početi raditi u toj zoni. Onog trenutka kad imamo izdefiniranoga poduzetnika koji će investirati u toj zoni po skidanju uroda odnosno ubira nakon žetve se uvodi u posjed i počinje sama investicija. Trenutno imamo zapravo mrtvi kapital koji se nalazi u brojnim poslovnim zonama u prevelikim građevinskim zonama a ne koristi se za poljoprivrednu proizvodnju. I mislim da je drugo pitanje koje je bilo dosta značajno je odrednica o revalorizaciji vrijednosti iznosa zakupnina. To je nešto što je bilo sastavni dio i prošlih zakona, ali na žalost nikad se nije konzumiralo. Taj članak smo doradili, odnosno kao takov i zadržali u zakonu zbog pozitivnosti u, na neki način povećanju ravnopravnosti sudionika natječaja koji su poljoprivredno zemljište kupovali ili dobivali po različitim modelima na raspolaganje u različitim vremenskim periodima odnosno samo pojašnjenje. Različiti su pravilnici koji su važili u određeno vrijeme o početnim cijenama za pojedine načine raspolaganja, pa onda imate velike nesrazmjere za čak i u susjednim jedinicama lokalne samouprave za pojedino poljoprivredno zemljište koje se kreće od par sto kuna do par tisuća kuna za zakup gotovo istoga zemljišta. Ovakvom mjerom mogućnosti revalorizacije vrijednosti iznosa zakupnina ćemo napraviti zapravo ujednačenije uvjete, odnosno sve poljoprivredne proizvođače koji imaju poljoprivredno zemljište u nekom obliku raspolaganja učiniti konkurentnim u odnosu sa ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Na vaše izlaganje imamo prijavljeno 5 replika. Prva je replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Pa evo uvaženi gospodine ministre, nekoliko dakle projekata koje se sufinancira, koji zastupnici iz te županije koji dolaze ovdje u Hrvatski sabor ne znaju analiza tla, sufinanciranje zaštite obrane od tuče. Tu je sufinanciranje ULO hladnjača, sufinanciranje drugih, umjetnog osjemenjivanja itd. itd. sada da ne nabrajam sve ove programe koji se financiraju iz ovih 25% sredstava koji se vraćaju nazad u poljoprivredu. No, nije jedini problem ovog zakona ta raspodjela sredstava 50:50 posto. Naprotiv, mi tražimo da županijama odnosno regionalnoj samoupravi ostane 25%. Osnovni problem ovog zakona je upravo što se iz cjelokupnog postupka odlučivanja izbacuje lokalna samouprava. Jedan predstavnik lokalne samouprave koja je dosad odradila cjelokupni posao i donošenja Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, raspisivanje natječaja, donošenje odluke pa čak i do incidenata na terenu. No, ja postavljam pitanje kako neki lokalni šerifi, kako uvjetno vole nazvati načelnike ili gradonačelnike, mimo Državnog odvjetništva koje je zadnje davalo blagoslov moglo dati nekom tisuću hektara ili ne znam koliko? Osnovni kočničar u cjelokupnom postupku je upravo Ministarstvo poljoprivrede, kako bivšeg tako sada i ovog. Jer svi završeni natječaji stoje u ladicama jer ministarstvo je to koje se boji izdati ili ne izdati suglasnost iz raznoraznih interesa. I tog ste svjesni i vi kao što je to bio svjestan i Čobanković, kao što je bio svjestan i Pankretić. I najviše slučajeva kada je ministarstvo izdavalo suglasnost bilo je po političkoj podobnosti, ne po provedenom natječaju. A na svakom natječaju će biti prigovora.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa vrlo je jasno u cijelom postupku od iniciranja, odnosno pripreme dokumentacije do sudjelovanja u povjerenstvu su uključeni članovi, odnosno predstavnici lokalne samouprave. Razlika je u tome što samo više nije odlučivanje isključivo na povjerenstvima, odnosno općinskim i gradskim vijećima. Sasvim kroz cijeli postupak su sasvim dostatno uključeni članovi ili predstavnici jedinica lokalne samouprave i za to u pravilu i primaju 50% naknade odnosno jedinice lokalne samouprave. I njima je u interesu što više toga staviti. Koliko su dobro radili ili ne ja sam opet rekao da ima vrlo odličnih primjera gdje je lokalna samouprava odradila primjereno u kratkim rokovima sve kako treba, ali kako ćemo pravdati 74 općine i gradova koje uopće nisu donijele ni Program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, a od onih 400 i nešto koji su ga donijeli jedan veliki broj uopće nije konzumirao i nije nikada raspisao nijedan natječaj niti raspolagao sa zemljištem koje imaju kao takvi. 650 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta je van funkcije, 10 godina ga nismo stavili u funkciju. Kroz ovaj zakon ćemo ga staviti u funkciju.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Petar Čobanković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Pa ja ću vas malo ispraviti. Vi spominjete nekih 10 godina provođenja ovoga zakona. Za vašu spoznaju zakon je donesen 2001. godine, osnovni zakon, ovo su sve poslije bile varijacije na istu temu vrlo slično, osnovna koncepcija je donesena 2001. godine. Znači, za vrijeme koalicijske Vlade pokojnog predsjednika Račana. To je bila vrlo slična koalicija samo što je tada u toj Vladi bio HSS, a danas on nije, a tu je i HNS i HSU i što ja znam. Svi oni dio liberala koji su ostali i koji su se priključili HNS-u. I onda se desilo isto što se meni, čega se ja bojim da će se desiti i sada da se praktično čekalo da se donesu podzakonski akti, da su se onda čekali određeni provedbeni akti i da praktično primjena toga zakona nije počela prije nego 2004. godine. Sada u 2012. godini vi ste zaustavili provođenje zakona u dijelu onoga što je u nadležnosti jedinica lokalne samouprave. U međuvremenu ste dobili već provedene natječaje koji su se proveli u pravilu u 2011. godini i oni čekaju suglasnosti. Neki koji su došli prije nego što ste poslali onaj famozni rekao bih naputak i mogao bih vam postaviti pitanje da li je normalno da se zakon poništava sa naputkom ministra? Zakon je zakon dok je zakon i treba da se primjenjuje. Ali, u isto vrijeme vi provodite ono što je u nadležnosti ministarstva a to je dugogodišnji zakup. I provodite natječaje za dugogodišnje zakupe sukladno programima raspolaganja. Tu ne smetaju programi raspolaganja i tu ste proveli određeni [[Upadica Leko: Hvala.]] S druge strane ja sam samo molio odgovor u pisanoj formi. Molio bih da mi proslijedite i svim zastupnicima kažete 20 tisuća hektara ja bih molio da nam proslijedite to kome i kako je riješeno tih 20 tisuća hektara.
Hvala lijepa. Malo ste produžili. Odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Da, prvi okvirni zakon štovani kolega Čobankoviću je iz 2001. godine i to je zakon iz koalicijske Vlade 2000.-2003. u kojem je resor ministarstva vodio HSS koji je vaš koalicijski partner u iduća dva mandata bio. Znači, tu imamo jednu slijednost gospodarenja i poljoprivrednim zemljištem i provođenja dobre poljoprivredne politike koja je povećala poljoprivrednu proizvodnju, učinila je konkurentnijom, učinila je jeftinijom, smanjila je ovisnost uvoza o izvozu i slično. Ne, nažalost ne. Možemo vezati sad i sustav uređenja tržišta i sustav potpora i iznose i ostalo. Primjena 2004. još jednom ću reći 262 tisuće hektara da li je 2004. do 2011. ili od 2001. do 2011. to je iznos hektara koji ste po postojećem zakonu i inačicama tog zakona stavili u funkciju, od 890 tisuća ukupno.
Hvala lijepa ministre. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre ipak ovo prvo čitanje opet ponavljam ima smisla pa nadamo se da će prijedlozi koji dolaze neovisno iz redova oporbe ili pozicije, opozicije, nema prijedloga ipak doć do vaših ušiju i nadam se da ćete ih ozbiljno razmotriti. Tražili ste argumentaciju zašto onih 25% treba po našem mišljenju ostati županijama? Evo ja ću vam navest samo na primjeru Osječko-baranjske županije. Za nas to iznosi, kolega Kajin je pitao koliki je to novac? 12 milijuna kuna gotovo godišnje. Dok od 3,5% ukupnog proračuna su za nas ogromni novci, ali sav taj novac je Osječko-baranjska županija kao i sve Slavonske županije kojima je poljoprivreda temelj gospodarstva vraćala nazad kroz razne projekte poticanja u poljoprivredi. Evo navest ću vam samo nekoliko projekata, tražili ste argumente, zašto bi to trebalo ostati. Dakle, provodili smo time program analize tla, uređenje kanalske mreže, geodetsko-katastarska izmjena, projektna dokumentacija nacionalnog programa za navodnjavanje koji je županija sufinancirala sa 20 do 50% ovisno o pojedinom projektu. Prema tome, i to dolazi u pitanje. Postaje upitna, dakle i provedba odobrenih projekata iz programa IPA u kojima je županija stvorila i obavezu sufinanciranja, sudjelovanja u tom sufinanciranju. Ako ostanemo bez ovih sredstava, ja ne govorim samo o Osječko-baranjskoj županiji, ja govorim o svih 5 Slavonsko-baranjskih županija za koje ovih 25% koje im sada oduzimate čine u ukupnoj masi 80% svih sredstava koja će bit oduzeta županiji. Najveću štetu će pretrpjet, dakle Slavonija i Baranja cijela. I ako ovi projekti, ja se slažem s vama, ako i jedna lipa bude nenamjenski utrošena od tih sredstava onda sam ja za to da se to ukine, ali nije do sad utrošena niti jedna lipa nenamjenski niti hoće. Mi to vraćamo našim poljoprivrednicima, poljoprivrednim proizvođačima, malim OPG-ovima, ne velikima, nego svakom hrvatskom poljoprivredniku i seljaku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Svi ti projekti koje spominjete za Slavonsko-baranjsku županiju uvažavajući značaj poljoprivrede kao strateške grane gospodarstva, je sasvim normalan način ulaganja sredstava proračuna, ne samo tih nego vjerojatno i nekih drugih izvornih sredstava koje imate u proračunu i očekivana. Ja samo hoću reći da je država kao dobar gospodar onoga što ima i neko ko dobro vodi i upravlja sa vizijom odradila neke stvari u prethodnim godinama, onda i županije ali i općine i gradovi ne bi neka od tih sredstava uopće morali koristiti. Govorimo sad o geodetsko-katastarskoj izmjeri koja je razvučena na 20 godina, no mi još uvijek nemamo uređeno stanje katastra, gruntovnica, stanje na terenu. Na žalost to je bio preduvjet svakog dobrog gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i državnim, i 70% onog privatnog zemljišta da imamo sređeno stanje katastra, gruntovnice, stanje na terenu. To se radi parcijalno, pojedinačno sa sredstvima koja smo u dobrom dijelu mi morali iz lokalne uprave financirat, dok središnja država na žalost to nije radila iako je značajna sredstva za to osiguravala, povlačila po darovnicama iz fondova ili slično, nije odradila. Morat ćemo sada odraditi u onom dijelu ulaganja u navodnjavanju, u ostalo, značajna sredstva se ulažu isključivo ili u cijelosti iz sredstava državnog proračuna kod zaštite vodnog gospodarstva ili slično. Tako da, neću reć i ne uvažavam, ne uvažavam, ni u jednom trenutku neću napomenuti da su ona nenamjenski trošena, ali kažem treba napraviti dobru analizu i vidjeti šta ćemo za dalje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Pa gospodine ministre, primijetio sam vaš navod da se ovaj zakon donosi zbog onih aktivnih poljoprivrednika koji će proizvoditi bolje, više i jeftinije, tako sam ja to primijetio. Ali nažalost to ne stoji. Ja dolazim iz sredine koja nema državnog poljoprivrednog zemljišta, ima nešto u malim, vrlo malim količinama koje je gotovo nikakve kvalitete, a ostvarili smo respektabilnu poljoprivrednu proizvodnju u mljekarstvu, stočarstvu. Naravno sad su propali već jedan broj, proizvodnja mlijeka je pala i nažalost to govori o aktivnostima vašim. Nadalje, da, zasigurno je ovoj proizvodnji doprinijele su i potpore koje su, evo za vašega mandata pale za kako god kreneš, za milijardu i pol kuna. A da ne govorimo da je u međuvremenu otišla cijena repromaterijala, otišla u nebo, da ne govorimo o cijeni energenata koji su isto tako. Pa vas pitam što je sa plavim dizelom, da li je ovo zadnja godina gospodine ministre, ministre za plavi. Ali najbolnija u tome svemu je cijena mlijeka, cijena mlijeka gospodine ministre, na što su vas upozoravali mljekari i u veljači i tako. Uredba 261. iz 2012. govori da mljekarima treba osigurati u održivi gospodarski razvoj proizvodnje i time osigurati primjereni životni standard farmera u sektoru mljekarstva. Isto tako, ta ista uredba kaže da se može, da ministarstvo može kod izrade mliječnoga paketa dakle tražiti ponudu od otkupljivača, a ovdje ministarstvo se očigledno ne prihvaća taj model da otkupljivač daje ponudu, pa vas molim recite što u tom smislu, ne miriše li to na određenu pristranost mliječnoj industriji? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Ja sam mislio mi danas u ovom uvaženom domu razgovaramo o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, a ne kompletnoj problematici poljoprivrede Republike Hrvatske. Opet ću još jednom napomenuti i operativni programi, i podizanje nove farme, i stočarstvo kao važan segment poljoprivrede u cijelosti, ovisi o poljoprivrednom zemljištu. Da ste ljudima koji su ulazili u velike investicije omogućili da prema uvjetnim grlima imaju dostatno poljoprivrednog zemljišta ne bi bili danas u ovim problemima u kojima jesmo.
Hvala lijepa. Peta replika, zadnja replika i poštovani zastupnik Valter Boljunčić. Izvolite poštovani kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Ja se … [[Govornik se ne razumije.]] na vašu, dakle što ste rekli vezano za naputak o tome da se… stopira raspolaganje društvenim zemljištem iz siječanja 2012. i mislim da je ovo jedan dobar primjer kako jedan ovako dobar zakon što ipak u sebi prije svega ima jednu osobnu poruku da se centralno upravlja iz jednog mjesta ima reperkusije. Naime u tih godinu dana u Istri je bio niz zahtjeva vinogradara, vi sami znate koliko je Istra poznata po vinu i maslinovim uljima koji su željeli proširiti svoje nasade i krenuti. Međutim dakle, čekajući ovaj zakon i što će se ostvariti do ulaska u EU, dakle do 1.7. vjerojatno se neće dobiti ta zemlja, a nakon toga već dolazimo u dio gdje se gledaju kvote. Znači ovo može biti jedna prilika gdje u zadnjih godinu dana na neki način vinogradarstvo u Istri koje je veoma bitna grana stavljeno pred svršeni čin. A kažem upravo je to način kako se vidi kada se želi iz jednog centralnog mjesta upravljati sa nečim što je prirodno na lokalnom nivou. Zemlja se nalazi u Istri i ljudi u Istri žele da gospodare sa njome. Druga stvar je nekoliko puta od najave ovog zakona se navela jedna stvar koja mi je zbilja već počela jako smetati. A osnovna uloga ovoga zakona je u tome da se kriminal radi po svim općinama koje su dijelile zemlju. Ako kriminala ima postoje dakle državna tijela koja trebaju reagirati na to. Još jednom napominje, mi kao IDS smo snažno za zabranu prodaje zemljišta. Znači to uopće nije u pitanju, ali ako je kriminala bilo treba ga spriječiti i onda treba reći gdje se to radilo, a ne da se ovako ja bih rekao čak i ljaga baca na sve lokalne uprave i samouprave. Ja zbilja vas molim da ne govorite generalno o tome zato što ovdje ima zastupnika koji su bili članovi gradskih vijeća, županijskih i sa jedne i sa druge strane, koji su dizali za namjenu toga zemljišta i siguran sam da mnogo njih je to radilo sa željom da svojim lokalnim poljoprivrednicima bude bolje. Mi naročito u Istri smo osjetljivi. Imam kasnije pa ću malo kasnije. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče, ni jednog trenutka nisam generalizirao i rekao da su svi načelnici, gradonačelnici i povjerenstva ili gradska i općinska vijeća radila loše ili protuzakonito. Vratite nazad fonogram pa ćete vidjet. Ali sam rekao da je bilo slučajeva zlouporabe, lošeg rada, posredovanja po inim kriterijima koji nisu gospodarski za razvoj poljoprivrede nego sa sasvim drugačijim namjerama. Što se tiče raspolaganja, čini mi se da ste vi u Istri imali problem, u najvećem djelu sa onim završnim dijelom a to su suglasnosti DORH-a. da, odluke o raspolaganju. Mislim da je tu bio najveći problem a ja ću samo još jednom napomenuti i pozvati na članak 54. stavak 1. i 2. postojećeg zakona koji kaže: "Jedinice lokalne samouprave kod stupanja na snagu zakona donijele program a nisu raspolagale poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države prema odredbama zakona, dužne su to učiniti najkasnije do 31. prosinca 2011. godine. Ako to ne naprave raspolaganje prelazi na agenciju." Nakon 31. 12.2011. one koje nisu počele raspolagati više nisu bile u mogućnosti a sve one koje su raspolagale koje su provele postupak, raspisale natječaj i sve vezano od natječaja nadalje po postojećem zakonu se nastavlja raspolaganjem državnim zemljištem. Bit će dovoljno vremena da se pokaže da ovaj zakon će biti puno efikasniji od postojećeg zakona i da ćemo staviti veću količinu zemljišta puno značajniju veću količinu zemljišta nego do sada u funkciju. Hvala.
Hvala i vama ministre. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Poštovani zastupniče Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Danas pred nama je zapravo prvi u nizu zakona o kojemu raspravljamo i o kojemu hoćemo raspravljati a tiču se strateških razvojnih grana hrvatskog gospodarstva. Za Zakon o poljoprivrednom zemljištu prije svega jesam zainteresiran kao saborski zastupnik ali moram priznati da me i sa strane i kolega ali i sa nastupom ministra potiče to da kao gradonačelnik grada Rovinja također kažem nekoliko riječi temeljem kojega je jedinica lokalne samouprave konkretno Rovinj bio jedan od onih gradova koji je među prvima u RH donio program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i da je u odnosu na pozitivne zakonske propise u odnosu na institut prodaje koncesije i zakupa isključivo se opredijelio za kategoriju zakupa te ću danas u ime kluba istarskog demokratskog sabora iznijeti prije svega kratak osvrt a zatim stajališta i uvjete a pod kojima jesmo spremni podržati navedeni zakon. Na samom početku želim kazati to vrlo jasno, da se Klub IDS-a zalaže za jasan stav, da zemlju treba dati onima koji od plodova zemlje žive i stvaraju, koji obrađuju zemlju na način da je čuvaju za generacije koje slijede a ne špekulantima koji u zemlji vide isključivo samo svoj osobni i kratkoročni interes. Za mene politika nikad nije bila dojam ,politika je mjerljiva, konkretna i vidljiva disciplina. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja bih vas ljubazno zamolio, želio bih dati obrazloženje da si doista neću uzeti nikakvo diskreciono pravo ali bih u najboljoj namjeri osobno želio kazati nešto ministru. Evo po redu sam šesti koji se jesam u ime kluba danas prijavio. Ima nas više od trideset i kako sam na samom početku kazao da je ovo prvi zakon a da slijede zakoni koji će se ticati strateških razvojnih grana hrvatskog gospodarstva sugerirao bih vam da svaku diskusiju shvatite kao jedno predvorje ideja, da sve skupa nas na miru poslušate i da zapravo na kraju jako dobro razmislite jer držim da moramo razgovarati isključivo na temelju argumenata, isključivo na temelju činjenica i da dosita ne ulažemo nepotrebnu energiju da branimo neobranjivo. Zato bih želio na samom početku kazati sljedeće, od 1990.godine navedeni zakon doživio je do danas 13 promjena suštinskih, bitnih zatim jednu odluku koja se promijenila i jednu uredbu znači 15 bitnih promjena i 5 tehničkih promjena. Ako se cijelo vrijeme u raspravi imputira i diskutira da je usko grlo jedinica lokalne samouprave navedeni argumenti ukazuju da je upravo razina državne uprave do sada bila usko grlo provođenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Nešto o čemu se danas govorilo, a u javnosti jako malo progovaralo da je uredbom ministra jesu obustavljeni svi postupci dodjele državnog poljoprivrednog zemljišta. Ovo je 7.saziv Hrvatskog sabora i ovaj sastav Vlade RH jednu godinu je blokirao postupke dodjele državnog poljoprivrednog zemljišta. ovaj zakon kaže da će se morati donijeti nakon toga čini mi se u roku od 6 mjeseci dodatni podzakonski akti. Narednih 6 mjeseci nema dodjele državnog poljoprivrednog zemljišta. Mi ovdje nismo i ne postojimo svrha samima sebi već držim da nam povjerenje jesu ukazali građani i da upravo zbog njih, a osobito zbog hrvatskog poljoprivrednika imamo obavezu učiniti sljedeće, a to bi trebali biti ciljevi ovoga zakona. Prije svega da bude kvalitetan, drugo da bude provediv kojim konačno hoće poljoprivreda postati jedna od strateških grana hrvatskog razvoja i sugerirao bih i mi u ime kluba IDS-a apeliramo da se prestane sa praksom koja je do sada postojala da se nakon usvajanja zakona kojeg svi dugo čekamo naknadno čeka usvajanje neprovedivih pravilnika koji su jako dvojbeni i nedvosmisleno. Drugo, ne želeći umanjiti značaj kada smo prošloga petka svi mi jednoglasno podržali Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Crne Gore želim kazati da mi danas govorimo o strateškoj grani, o početku hoće li pravac i pozitivna energija koja do sada nije doprinosila rastu i razvoju Hrvatske konačno se pokrenuti u jednom drugom pravcu. Zato držim da nas ne treba dijeliti ni na lijeve, ni na desne, ni na srednje već da moramo postići što već stupanj suglasja jer jedino to je garancija da će ovaj zakon biti provediv. Treća stvar koju si mi iskreno moramo kazati, mi smo majstori kompliciranja situacija. Tragom toga želim jasno kazati ovaj zakon mora se maksimalno pojednostaviti iz razloga jer prema prijedlogu zakona status zemljišta se ne mijenja osim u iznimnim situacijama, zemljište se ne prodaje i zato jedini onaj tko to treba postupke provoditi jesu općine i gradovi odnosno jedinica lokalne samouprave. I 4.stvar koju želim ovdje posebno naglasiti, ali ne zato što je 4.a zapravo mislim da je najvažnije i tu moramo jako puno paziti na pravilnike da se zbog vjerodostojnosti i ovoga zakona i budućih podzakonskih akata prema hrvatskom seljaku njih maksimalno zaštiti i da ih se ni na koji način dovede u podređeni položaj niti danas niti sutra. Sa takvim oblikom čvrste pravne zaštite našega poljoprivrednika uz izbjegavanje bilo kojega oblika pogodovanja na njihovu štetu, klub IDS-a prije svega podržava i smatra da je to najbolja strana ovog zakona što se isključuje institut koncesije i prodaje već se zadržava institut zakupa i to ćemo u svakom slučaju nedvosmisleno podržati i držimo da je to dobra strana ovog zakona. No, međutim mi u klubu IDS-a također želimo ukazati o čemu je danas bilo jako puno riječi na onu ključnu, lošu stranu ovog prijedloga zakona, a taj je da se predviđa da agencija provodi dodjelu zemljišta što je u ostalom u odnosu na Plan 21 čiji sam dio koalicije zbog čega i jesam i zdušno i srčano i iskreno krenuo u prošle parlamentarne izbore zapravo sa ovim prijedlogom umjesto najavljene decentralizacije za koju se Istarski demokratski sabor od samoga početka i osnutka uvijek ga zalagao ovaj zapravo korak ka još većoj centralizaciji i onako precentralizirane države. To nije dobro i to je ključna točka ovoga zakona. To će sigurno još dodatno usporiti proceduru dodjele zemljišta, međutim žrtve nećemo biti mi, žrtve će biti poljoprivrednici koji će snositi navedene posljedice. Bez osnovnog sredstva za rad poljoprivrednici ne mogu se kandidirati za poticaje, ne mogu se kandidirati za sredstva EU fondova. Čekamo zakon, čekamo pravilni, proći će cijeli mandat, a da mi nećemo dodijeliti niti jedan hektar državnog poljoprivrednog zemljišta. Klub IDS-a se zalaže i u tome želi dati svoj maksimalni doprinos kroz ovaj zakon sa stavom da se postupci dodjele državnog poljoprivrednog zemljišta maksimalno pojednostave, da se zemljište vrlo brzo stavi u funkciju poljoprivrede i da se nadležnost prepusti općinama i gradovima. Jedno je sigurno da će nositelj aktivnosti u općinama i gradovima biti u prvom redu nemjerljivo zainteresirani, više motivirani i kompetentni da provedu postupke dodjele zemljišta koje sugrađankama i sugrađanima od bilo kojeg zaposlenika unutar agencije. Prestanimo sa birokracijom iz jednog satelitskog ureda član agencije koji može biti moralan, etičan, stručan, kompetentan hoće li on iz ureda, a da zemlju nije niti vidio, a imamo sasvim različite situacije u odnosu na Slavoniju gdje su kompleksi veliki, a u Istri mala zemljišta ograđena suhozidima donositi korektne i dobre odluke. Sa prihvaćanjem takvog stava da se spusti nivo ingerencije na jedinice lokalne samouprave, prije svega državna razina vlasti pokazala bi puno povjerenje prema lokalnoj razini, pokazala bi konkretno a ne deklarativno, ali lokalna razina preuzela bi odgovornost na sebe te direktno podnijela teret svih obaveza za razvoj važnog strateškog pravca, razvoja poljoprivrede. Što bi se dogodilo državnoj razini uprave, ona bi se prije svega usredotočila na strateška promišljanja kojih danas u Republici Hrvatskoj, o čemu je gospodin čini mi se Vukšić govorio, prije svega mi ih nemamo i moramo konstatirati da strateška promišljanja ovome društvu kronično nedostaju. Sa druge strane, državna razina uprave oslobodila bi ako bi prenijela ovlasti na jedinice lokalne samouprave svoje resurse, mogla bi se usredotočiti na to da usvaja konkretne strateške programe, konkretne mjere, da krene sa programom kvalitetnije infrastrukture, sa izgradnjom kvalitetnije infrastrukture. Što se događa? Dolazimo do veće proizvodnje, dolazimo do veće produktivnosti, dolazimo do veće konkurentnosti, jednostavno državna razina uprava mora se osloboditi svih suvišnih aktivnosti. I želio bih kazati, svi skupa živimo u vrlo teško vrijeme krize i državna razina i regionalna i lokalna moraju biti uzročno-posljedično vezane, mora postojati povjerenje i jednako moramo snositi i odgovornost i jednako moramo snositi i obaveze. Prije je spomenuo jedno pitanje koje si jesam zapisao gospodin Vukšić, hoće li Hrvatska imati dovoljno hrane. Vodit će se borba u narednom periodu po tom pitanju. Ali postavimo si tad mi pitanje, da li danas državno poljoprivredno zemljište je ili nije dovoljno iskorišten potencijal. Nije dovoljno iskorišten potencijal. Da li ga treba staviti u funkciju proizvodnje, treba. Da li ga treba stavit u funkciju proizvodnje zdrave hrane, treba. A to bi doprinijelo konkurentnosti naše poljoprivrede, a time isto i u turizmu koje … ali u turizmu ovisi financijska stabilnost i državnog proračuna. Zato se zalažemo da treba maksimalno pojednostaviti proceduru i dati ju u nadležnost općina i gradova. I sad bih želio kazati još jednu, za mene ključnu stvar. Ja doista i sa ljudske i profesionalne i političke razine mogu razumjeti i ministra i kompletan sastav Vlade Republike Hrvatske ukoliko postoji opterećenje sa pojedinačnim negativnim primjerima ili neprihvatljivim oblicima ponašanja koje danas jeste iznosili iz dosadašnje prakse. Ali držim da nam to ne smije biti uteg ako ih takvih ima, već nam je obaveza da svi skupa i zajedno uložimo napor da definiramo još jasnija pravila i ako treba da ugradimo pravne osigurače u nadzor, da li sa strane Ministarstva ili odvjetništva kojeg danas ja u zakonu jednostavno ne vidim i da prepustimo općinama i gradova da odrađuju taj posao. Klub IDS-a se zalaže za jasnost, za transparentnost, za odgovornost. Smatramo da provedivost oko ovog zakona hoće biti jedino ukoliko ona bude prepuštena lokalnoj razini i to će zapravo biti konkretna mjera najavljene, kolegice i kolege, tako prijeko potrebne decentralizacije. Lokomotiva gospodarskog rasta, lokomotiva gospodarskog oporavka nije državna razina uprave, to su lokalne zajednice. Dajte nam šansu, ukažite nam povjerenje, mi jesmo spremni na sebe preuzeti tu odgovornost jer na taj način, ponoviti ću, poljoprivrednici hoće i jednostavnije i brže doći do osnovnog sredstva za rad, steći će uvjete za dobivanje poticaja i za kandidiranje projekata za sredstva EU fondova. I želio bih neovisno što nas ima jako malo danas u sabornici, kazati sljedeće. Ovaj 7. saziv Hrvatskog sabora ima nemali broj načelnica, načelnika, gradonačelnica, gradonačelnika, zamjenica i zamjenika i postavljam si pitanje sebi i svima nama ne umanjujući vrijednost i značaj ostalih kolegica i kolega, a koji to nisu. Da li danas u ovom trenutku, a sutra kada više ne budemo saborske zastupnice ili zastupnici, kad odlučimo o tom pitanju decentralizacije di ne pitamo novac, tražimo odgovornost i pokazuje da smo spremni preuzeti i doprinijeti ovoj vrlo važnoj gospodarskoj grani. Da li ćemo danas odnosno kad se o tome bude glasalo dići ruke za decentralizaciju ili ćemo podržati još rigidniju centralizaciju. Hvala.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno 2,4,6,8 replika. Prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Uvaženi kolega zastupniče i gradonačelniče, apsolutno za decentralizaciju, ali ne samo decentralizaciju ovlasti nego i za fiskalnu decentralizaciju. Sadašnji omjer je 97% u korist države svih poreznih prihoda, svih davanja, 3% ide prema jedinicama lokalne samouprave uključujući i Grad Zagreb. To je sramotno. S druge strane, što očekivati od zakona, evo čitajući predsjednik Vlade kaže da su se desetine i desetine tisuća hektara dijelile daleko od očiju od javnosti. Što je radilo državno odvjetništvo, što je radila pravna Hrvatska u svemu tome. Ili da će ovaj zakon spriječiti mešetarenje poljoprivrednim zemljištem. Da li je mešetarenje bilo jer ovaj zakon ne poznaje zemljište od posebnog interesa za jedinice lokalne samouprave jer su se u programima i osigurali onih 5% za razvoj lokalne samouprave. Da li je mešetarenje kada jedinica lokalne samouprave u svojim prostornim planovima radi razvoja te lokalne samouprave odredila jedan dio poljoprivrednog zemljišta za razvoj za neke druge projekte. Da li je to mešetarenje? I ovo je još jedan apel prema Ministarstvu, ne može nikakva agencija zamijeniti lokalnu samoupravu jer onaj koji bude radio u agenciji, a njih mora biti 500 ili 600 da bi cjelokupni ovaj posao napravili, sigurno ne znaju kakvo je stanje u Đakovu, kakvo je stanje u Rovinju. Seljak u Slavoniji i seljak u Istri jednako teško žive, doduše u Istri je malo veća kupovna moć jedno četiri puta stanovništva nego što je to u Slavoniji. Ali do toga je dovela centralizacija Hrvatske, centralizacija. I džaba i Fondova za regionalni razvoj i Ministarstva regionalnog razvoja [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Završavam. To se i na vas odnosi. Džaba svih tih fondova i Ministarstva regionalnog razvoja kad mi tonemo svaki dan [[Upadica Batinić: Kolega Vinkoviću završili ste.]] Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega prije svega želio bih vam se zahvaliti na pravoj raspravi. Dakle, ovo je rasprava koja je konstruktivna i koja usmjerava i sugerira evo drago mi je i od strane vladajuće većine da neke stvari treba mijenjati. Rekli ste da želite ako sam dobro zapamtio da zakon bude kvalitetan, ali i provediv. I mi kad upozoravamo na neke stvari koje ne valjaju u ovom Zakonu, onda ne govorimo samo o članku 44. Dakle, o onih 25% sredstava za županiju, nego govorimo upravo i o stvarima koje dovode u upitnost provedivost ovakvog zakona i u drugim dijelovima, a to je upravo davanje Agenciji za poljoprivredno zemljište ne samo nadležnosti, nego i obveze u takvom obimu da je jednostavno svakom jasno da je nemoguće baš zbog tog obima, zbog svega onoga što ste propisali kroz članak 10., 12., 32., 35. nemoguće da oni to provode. I točno je, ključ rješenja početak svih rješavanja problema u Hrvatskoj jest stvarna decentralizacija. I kako je rečeno ne samo obaveza prema općinama i gradovima i županijama, nego i sredstava. Vi ste postavili, gospodin ministar je postavio u svojoj raspravi i pitanje pa neka županije onda sudjeluju u projektima navodnjavanja koje financiraju Hrvatske vode. Da, mi bismo to lako mogli kad ne bi Hrvatska bila jedna od najcentraliziranijih zemalja u cijeloj Europi. Kolega Vinković je rekao 97. 92% sredstava svih završava ovdje. 4% samo svim općinama i gradovima. Da imamo više sredstava onda bismo mogli i sudjelovati. Dakle, pozdravljam vašu raspravu jer ona je na pravom tragu. Ključ je treba ostavit općinama i gradovima da oni odlučuju [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] o davanju u zakup, a podržat i sredstva i za županije.
Hvala. Sljedeća replika Boris Kovačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo prije svega da zahvalim gospodinu zastupniku Giovanniu na raspravi koju gotovo u potpunosti podržavam. Čini mi se da ste vi danas ovdje prvi spomenuli probleme u kojim smo se mi našli koji dolazimo iz jedinica lokalne samouprave, pa ste spomenuli usko grlo u državnoj upravi. Pretpostavljam da ste mislili na ministarstvo ili nešto slično, nadležno ministarstvo svih ovih godina. Spomenuli ste da dolazite iz grada gdje je jedan od prvih programa i u sličnoj smo poziciji iz 2002. Ali to usko grlo, znate kad je usko grlo lagano se još prođe kroz njega sa zaostatkom. Ja zamjeram najviše na stvaranju negativnog ozračja, klime, lažne nade pogotovo malim seljacima proizvođačima, a u stvari čitavo ovo vrijeme se radilo na zaštiti nekog drugog. O tome također trebamo progovoriti. To smo imali sve u proteklo vrijeme. Dakako da podržavam i decentralizaciju, ali mislim da je ne budemo speljali, da ju ne možemo speljati dok imamo ovakav komunalan sustav. Da li su sve jedinice lokalne samouprave sposobne da to speljaju? Mislim da nisu. Zbog toga ću podržati i odredbe ovog zakona vezane uz djelatnost agencije itd. odnosno ja jesam za punu decentralizaciju, ali mislim da to pretpostavlja i stanoviti preustroj odnosno krucijalni preustroj kompletno komunalnog sustava u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, pa i ja bih kao i kolega Burić zapravo podržao hrabrost s kojom je uvaženi zastupnik zapravo ukazao na neke probleme u ovom Zakonu koji postoje. Navikli smo obično da se svemu samo dive oni koji su u koaliciji. Međutim, ključno je ono što je on spomenuo, a to je usprkos zaklinjanju i programima o decentralizaciji Hrvatske ovo je jedna vrlo jasna i vrlo tvrda centralizacija sustava. Prema tome, o zemlji u Istri, u Dalmaciji, u Slavoniji odlučivat će se isključivo u Zagrebu u agenciji koja će biti jedna super struktura izrazito moćna sa nevjerojatno velikim ovlastima i obvezama. Novac će se dijeliti. Značajan dio također neće ostati više u jedinicama lokalne uprave i samouprave, nego će dolaziti centralizirano, dakle opet centralizacija. Ta ista agencija će odlučivati i o cijeni čak u nekim slučajevima zemljišta, ona će reći što je to tržišna cijena, a što ne. Ona će moći izravnom pogodbom prodati to. Pravne i fizičke osobe će eventualno moći kupiti susjednu parcelu u državnom vlasništvu, ali ako je ona manja od one koju sad imaju. I to kao i ono da zapravo će sve se temeljiti na projektima koji će naravno puno lakše veliki moći i temeljitije pripremiti, negoli obiteljska gospodarstva jasno je pogodovanje onim velikim. Pri zakupu zemlje naime upravo taj projekt je ključni kriterij i naravno šanse da netko mali kupi to su nikakve. Jer mogu se osnivati recimo pašnjačke zajednice radi okrupnjivanja zemlje, ali obiteljska gospodarstva ne mogu dati niti zajedničku ponudu za zakup parcele što opet govori u prilog velikima. Prema tome, centralizacija i pogodovanje velikima je nešto što sigurno nije dobro u ovom zakonu. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Sponza zapravo evo sve ste nas dirnuli onako u jedinicama lokalne uprave i samouprave kolege načelnike koji sjede ovdje u Saboru, a zapravo rekavši da provedbu dodjele poljoprivrednog zemljišta trebaju vršiti jedinice lokalne samouprave, a ne agencija što je točno. Jer se na takav način zapravo centraliziraju stvari. Ne centraliziraju se stvari samo ovim zakonom nego i mnogim drugima prije ovog zakona, a i onima koji će doći poslije ovoga zakona. I dodat ću još nešto, ono što ste rekli da zapravo pametna Vlada treba razmišljati strateški o poljoprivredi i poljoprivrednoj proizvodnji jer je zapravo hrana danas strateški proizvod u cijelom svijetu. Tako bi trebalo biti i u Hrvatskoj. A tome u prilog bi trebao biti ovaj zakon, ovo bi trebao biti temeljni zakon, Zakon o dodjeli poljoprivrednog zemljišta na koji će se kao što ste i vi rekli vezati i Strategija o poljoprivredi, odnosno Zakon o … [[Govornik se ne razumije.]] zemljištu itd. Hvala.
Hvala. Stjepan Milinković, sljedeća replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Sponza i ja sam suglasan sa vašom raspravom i ovo dokazuje da mi koji dolazimo iz jedinica lokalne samouprave da razmišljamo slično i da nismo nikakvi šerifi nego da razmišljamo dakle o potrebama one koje predstavljamo i naravno uz uvažavanje da svaka sredina ima svoje specifičnosti. To naravno treba znati i ministarstvo i ministar. Ali postavili ste jedno pitanje, ono o kojem je govorio kolega Vukšić jutro. Da li ćemo imati dostatne količine hrane? Ja bih to pitanje proširio pa bih rekao da li ćemo imati dostatne količine kvalitetne hrane i dostatne količine za prehrambenu industriju koji je značajan čimbenik u gospodarskom životu naše zemlje? Ako nastavimo ovim tempom kako je krenulo, u prilog čega svjedoče izuzetno smanjene količine mlijeka, proizvodnje mlijeka, mesa itd. nećemo imati naravno. Ali, imat ćemo vjerojatno ako se razmišlja o uvoženju onog mlijeka u prahu pa će ove naše mljekare postati mješaone mlijeka ako se u tom smislu razmišlja e onda je to tragično. Ako se razmišlja o onim polovicama kojima rok trajanja ističe pa onda dođu ovdje, to je onda ono najpogibeljnije. I u tom smislu isto tako treba razmišljati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I zadnja replika, Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Sponza govorili ste o ulozi lokalne samouprave, odnosno kako bi to trebalo u praksi izgledati jel'. Isto tako ste spominjali decentralizaciju koju već imamo kad su ovlasti u pitanju, ali nemamo financijske decentralizacije. Ali to je sada manje bitno. Ali bitno je slušajući danas sve govornike koji su govorili točno se vidi tko dolazi iz prakse, a tko nije iz prakse jel'. Znači, svi mi koji dolazimo iz lokalnih samouprava smo manje-više suglasni oko načina kako bi trebalo rješavati ovaj problem. Ali, nažalost nas je premalo u ovoj kući ovdje da bismo bili većina, a da bi se lakše dogovorili oko rješavanja ovoga problema. Kolega Kovač je prije spomenuo da je među prvima isto tako u svojoj županiji riješio taj problem, vi kod sebe i ja kod sebe u Zadarskoj županiji isto tako i od 1200 hektara imamo 97% u funkciji zemljišta. Znači, ni dosadašnji zakon nije bio za mene zapreka da to poljoprivredno zemljište ne bude u funkciji.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom po klubovima. Izvolite, ministar Tihomir Jakovina. Izvolite. U ime predlagatelja jel' tako?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Samo kratke opaske na izlaganje ispred kluba. Cijelo vrijeme se spominje pojam centralizacija, decentralizacija. Postojeći zakon je važan resurs za koji nažalost dobar broj općina i gradova nisu imali ni administrativne ni tehničke ni ljudske ni stručne ni financijske kapacitete zbog ustroja i malo sredstava koja su nam na raspolaganju, a koja smo čuli je imao po postojećem zakonu mogućnost raspolaganja važnim resursom koji nije trebao. Osobno bih bio sretniji da su neka druga prava i ovlasti kao i financijska sredstva proračuna spuštena na jedinice lokalne samouprave a da je raspolaganje poljoprivrednim zemljištem kao važnim resursom ili najvažnijim resursom bilo odmah ustrojeno na drukčiji način. Kada govorimo ili kritiziramo Agenciju za poljoprivredno zemljište trebamo uvažiti i podatak da u svim zemljama EU gospodarenje, kontrolu i raspolaganje poljoprivrednim zemljištem rade agencije za poljoprivredno zemljište. Neću ponovno ponavljati da su u cijelu proceduru uključeni i predstavnici jedinica lokalne samouprave, pa se počinjem ponavljati već više puta. I još jedna naznaka koju možda ste prečuli ili možda nismo dovoljno dobro istaknuli da će Agencija za poljoprivredno zemljište biti ustrojena regionalno. Rekao sam da najveći dio djelatnika agencije, ono što imamo u sustavu, i to ćemo staviti u funkciju. A kako ćemo ustrojiti ili kako ustrojavamo djelovanje i ministarstva i agencije i ostaloga ću se referirati na dio onih opaski koje su bile da gospodarski program će biti previše složen i previše kompliciran za naše poljoprivredne proizvođače da ga neće moći napraviti. Moći će ga napraviti, a dodatna pomoć ili servis u tome bit će savjetodavna služba, bit će djelatnici agencije i ministarstva. Neće biti činovnici koji su bili dosada, koji su sjedili u uredima i nisu bili na terenu među ljudima. I Poljoprivredna savjetodavna služba i djelatnici agencija će na sasvim drukčiji način raditi idućih mjeseci i godina nego što je bila praksa dosada, regionalni ustroj same agencije i točno definirani načini poslova. Kritika unaprijed da će podzakonski akti, izrada podzakonskih akata, odnosno cijeli postupak raspolaganja trajati mjesecima, dozvolite pa ćemo provjeriti s vremenom. Većina podzakonskih akata je u izradi, u pripremi i do drugog čitanja, odnosno donošenja zakona u ovome uvaženom domu će bit spremni za objavu i po njima će se počet postupat. Sami ste rekli, jasna transparentnost, efikasnosti je osnovni cilj ovoga zakona i to ćemo postići njegovom primjenom. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Imamo 3 replike. Giovanni Sponza, izvolite kolega.
Pa želio bih se samo osvrnuti na ovaj vaš govor i prije svega kazati da me pomalo sad već, ne samo čudi već i zabrinjava tako tvrd stav da, upravo je to tijelo agencija koja hoće sada ubrzati procese dodjele poljoprivrednog zemljišta. Čudi me ponajviše iz razloga što ste prije stupanja na ovu časnu funkciju resornog ministra bili lokalni čelnik u svojoj općini. Nama nedostaje nekoliko stvari u hrvatskom društvu. Prije svega nemamo samopoštovanje i vjeru u sami sebe. Drugo, ono što jesam istaknuo do sada pozitivna energija koje gotovo nije bilo premalo je doprinosila rastu i razvoju i društva, a osobito ove jedne grane kompletnog gospodarstva, osobito poljoprivrede. Agencija, ja nisam rekao ništa kontra agencije, rekao sam samo jednu stvar, nemoguće, neovisno što su ljudi kompetentni, moralni, etični i odgovorni neće moći. To se ljutim na svoje u gradskoj upravi kada mi iz ureda donose odluku na temelju nečega a da nisu vidjeli na terenu, već ih šaljem da idu na teren. Različite su situacije u Istri su specifične i od grada do grada, ili od općine do općine a kamoli od Slavonije, Dalmacije itd. Prema tome, vaša argumentacija je potpuno neobranjiva i vaša argumentacija mi sliči na sljedeće što je prisutno u hrvatskom društvu, a to je da se mi cijelo vrijeme bavimo lošim učenikom u školama, a umjesto da damo podršku i da damo pažnju i da podupiremo one jako dobre učenike. Evo upravo je ovaj vaš stav i ovaj primjer s ovim mojim odgovorom i stavom.
Hvala. Sljedeća replika Branko Hrk. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre vi ste sada rekli da će se osnivati regionalni uredi i agencije. Ovdje je već bilo govoreno o tome da će doć sigurno do povećanja birokratskog aparata, da će doći do novog zapošljavanja, a znamo da bi trebali provesti strukturne reforme i smanjiti birokratski aparat. I on se opet duplira i kao što je ovdje rečeno sada u lokalnim samoupravama službe koje rade i sve ostale poslove obavljaju ovaj posao i nema povećanja broj zaposlenih. Tako da nikako ne mogu prihvatiti ovakovo tumačenje. A ono što je još ovdje bitno, kako radi agencija? Znate kako radi agencija? Evo na primjeru jednog slučaja iz Križevaca u prošloj godini. Jedan od kupaca državnog poljoprivrednog zemljišta je uputio agenciji onaj zahtjev za otkup ili suglasnost na prodaju tog zemljišta. Agencija je 30 dana šutjela, Zakon o upravnom postupku, šutnja administracije, čovjek je prodao tu zemlju. U gradu nitko nije o tome imao pojma, tako radi agencija, tako radio ono što je daleko od očiju, tako radi ono što je daleko od mjesta događanja. I još jedna stvar ovdje govorimo stalno o tone da moram biti realni i raditi sve da napravimo decentralizaciju. Mi danas ovdje imamo čak situaciju prijedlogom ovog zakona da se kaže da onih 50% novaca koje bi lokalna samouprava trebala prihodovati i o tome, o njihovoj namjeni odlučuje ministar. Pa ljudi moji o čemu mi govorimo gdje smo mi tu u lokalnoj samoupravi?
Hvala. Odgovor na repliku ministar Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Briga o administrativnim kapacitetima i novom zapošljavanju na žalost vas i vašu stranku dok ste vodili ministarstvo i bili koalicijski partneri nije strašno puno brinula. Samo za ilustraciju Hrvatske šume su 2003. u direkciji imale 47 zaposlenih, 2011. u 12 mjesecu 190 zaposlenih. Da ne spominjemo prekobrojno zapošljavanje unutar samog ministarstva i 6 agencija koje su u sklopu ministarstva poljoprivrede. Rekli smo da ćemo maksimalno iskoristiti ljudske potencijale i kolege koje imamo unutar ministarstva, koje imamo unutar postojećih agencija i institucija, a ove dobre djelatnike koje imate u upravnim, u upravama za poljoprivredu po županijama i gradovima također možete transformirati u agenciju ukoliko su tako veliki stručnjaci kao i ja. Jedan dio postoji odlični veliki broj odličnih primjera gdje jedinice lokalne samouprave nemaju problema što sa rekao sa stručnim, administrativnim, tehničkim, financijskim i ostalim ustrojem. … [[Govornik se ne razumije.]] nažalost i puno ih i ima kao takovih. Primjer tome govore opet brojke, ako uzmemo da je od 218 493 hektara koji su predviđeni za prodaju u 10 godina, prodano sano 62 775 hektara, znači prodali smo ispod 29% onoga što je planirano programima. Od 136 989 hektara predviđenih za zakup stavili smo samo 117 tisuća hektara opet u 10 godina u obliku zakupa, jedva 80%. Nismo u 10 godina stavili u funkciju ono što smo trebali, ovo je način putem agencije. Još jednom ću reć u Europskim zemljama agencije odrađuju te poslove. Agencije za poljoprivredno zemljište su i odgovorne za cijeli postupak provedbi zakona i kroz ovakav ustraj regionalni uz učešće jedinica lokalne samouprave, sigurno će biti bolji, transparentniji i ubrza cijeli postupak.
Prije nego prijeđem na repliku, ja vas molim nemojte iz klupe. Imate poslovničke institute i koristite a vi ste kolega Čobankoviću sad u ime kluba pa ćete moći ispraviti. Evo ja bih molio. I zadnja replika Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre kazali ste da je lokalna samouprava uključena u dodjelu poljoprivrednog zemljišta, to je točno, čl. 28. stavak 1. on i dalje govori o tome koja je uloga lokalne samouprave, u prijevodu znači mi ćemo i dalje odrađivati najveći dio posla kada je poljoprivredno zemljište u pitanju, a tko će donositi odluku. Mi ti nećemo biti. O tome se radi.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Petar Čobanković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Pa evo dozvolite mi da odmah na samom startu kažem da Klub HDZ-a neće poduprijeti ovaj zakon. Neće ga poduprijeti iz prostog razloga jer se mi koncepcijski ne slažemo sa ovim zakonom. Ovaj zakon po nama niti je reformski, niti je strateški, a bojim se da bi mogao biti i antistrateški po posljedicama koje će imati. Zašto ne prihvaćamo i koje su to koncepcijske razlike. Pa prije svega sada ću upozoriti na dvije, to je što je isključena prodaja državnog poljoprivrednog zemljišta i drugi je što se ovim zakonom uvodi centralizacija u odlučivanju o najpovoljnijim ponuđačima. To su dvije osnovne stvari zbog kojih se mi koncepcijski razmimoilazimo. A sada dozvolite mi da se malo vratim u povijest pa da kažem da je pitanje poljoprivrednog zemljište nešto što je vrlo bitno za razvoj poljoprivrede, da se već 1994. Godine da je donesen prvi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, da je on tada odredio određene načine raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i tada je glavnu ulogu u provođenju programa raspolaganja prenio na županije koje su bile zadužene za provođenje raspolaganju. Dolaskom koalicijske vlasti dolazi i do promjena zakona i on se rekao bih suštinski mijenja. Sa županija dolazi i prenosi se ovlasti na jedinice lokalne samouprave na način da se jedinice lokalne samouprave zadužuju prije svega da donose programe raspolaganja, da utvrde namjenu državnog poljoprivrednog zemljišta a to je prodaja, zakup i tada koncesija. Kasnije preimenovano u dugogodišnji zakup. I tada nam se dešava nešto što me pomalo podsjeća i na ovo vrijeme danas. I tada su obustavljeni procesi raspolaganja i tada se donosi zakon pa onda raspravlja o zakonu, pa prvo pa drugo čitanje, pa onda podzakonski akti, pa onda provedbeni akti vezani za taj zakon i nažalost četiri godine prođoše, a provođenje rekao bih raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem nažalost nije bilo. I naravno kao što sam već rekao 2004. godine Hrvatska postaje zemlja kandidat za članstvo u EU, 2005. Hrvatska počinje pregovore, dobija početak pregovora i počinju pregovori za članstvo u EU. I naravno da tada više nije bilo rekao bih vremena da idemo u neke strateške promjene i ovoga zakona nego jednostavno smo prihvatili taj takav zakon kakav je bio, a u konačnici ne vidim ništa ni loše što se prenijelo na jedinice lokalne samouprave da one budu ti koji će određivati namjenu. Ja držim da je to i pošteno. Kada gledamo državno poljoprivredno zemljište jeste jedno sigurno jedno od značajnih nacionalnih bogatstava, nacionalnih vrijednosti i ono je poglavito značajno za jedince lokalne samouprave na kojima se nalaze. Hrvatska je raznolika zemlja, Hrvatska je relativno mala zemlja, ali ima izraženu raznolikost. I naravno netko ima zemljište, drugi ima šume, treći ima more i sl., četvrti planine i sve su to, sve je to ono što pridonosi rekao bih ljepoti Hrvatske, ali od ljepote se ne živi, od nečega treba i živjeti. I sve su to i određene prirodne predispozicije za razvoj određenih krajeva i zato držim da je normalno da je koalicijska vlast po strukturi vrlo slična današnjoj koaliciji jedino bez HSS-a a praktično svi ostali manje-više su i danas u toj koaliciji, da je išla u takve promjene i kao što sam rekao i mi smo prihvatili i Vlada HDZ-a i naših koalicijskih partnera su prihvatile i išle u pravcu provođenja ovoga Zakona. Ono što je ovdje još bitno za naglasiti, vi iznosite određene podatke. Ja sam rekao gledajte ovih osam godina, nemojte gledati deset godina. I sljedeće što želim kazati prošlo je godinu dana vašeg mandata. Proći će i dvije, proći će i četiri godine mandata i onda će se moći podvući crta i vidjeti što je tko i koliko u svom mandatu učinio. Vi danas kažete a činjenica jeste da ste jednim svojim naputkom što je neprimjerno u parlamentarnoj praksi da se zakon jedne države može suspendirati naputkom jednoga ministra. Oprostite to je neprimjereno za oblik parlamentarne demokracije. I kažete onda nam iznosite neke priče da ste riješili nekih 20-ak tisuća hektara u prošloj godini. To su priče za malu djecu. Niste riješili praktično ništa, riješili ste par zahtjeva koji su vam došli u odabir najboljeg ponuđača po natječajima ali naravno išli ste u nešto što vjerojatno vašim strateškim pravcima razvoja poljoprivrede odgovara. Ovaj zakon vas nije priječio, priječio vas je da idete u pravcu prodaje i zakupa i da to rade jedinice lokalne samouprave ali ono što je u nadležnosti ministarstva vi ste išli i sukladno važećem zakonu i sukladno važećim programima raspolaganja išli ste u natječaje za dugogodišnje zakupe. I te natječaje ste provodili ali i to nije blizu 20 tisuća. I ja vas molim da evo kao i zastupničko pitanje ako treba i u pisanoj formi ću ga uputiti ministarstvo da nam dostavi ono što je riješeno poljoprivredno zemljište u 2012.godini. Zašto se mi protivimo izostavljanju prodaje? Pa gledajte sve tranzicijske zemlje koje su prošle koje su danas članice EU koje su imale sličnu situaciju, koje su imale državno zemljište jesu išle u pravcu upravo prodaje. Pa i vi gdje ste bili ako se ne varam prošle godine u Poljskoj posjetili ste i Agenciju za poljoprivredno zemljište i tada su vam tamo isto jasno kazali da je njihova osnovna zadaća izvršiti privatizaciju poljoprivrednog zemljišta. ako se ne varam Poljska ima negdje oko 4 milijuna 700 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta i tada su vam rekli da su oni do sada razriješili iliti prodali negdje oko 3 milijuna hektara, a da ovih milijun 700 je pitanje rješavanja zemljišnoknjižnih i ostalih uvjeta da bi se moglo prodati. Pa to je razlog i u Hrvatskoj. Vi znate kolike su jedinice lokalne samouprave išle u izradu novih izmjera da bi mogle stvoriti pretpostavku jednostavno da se to zemljište može prodati. Ne može se prodati nešto što nije na državi, ne može se prodati gdje je neusklađenost katastra i gruntovnice i sl. i to su sve bile značajne aktivnosti. I danas kada dobar dio jedinica lokalne samouprave koji gro imaju poljoprivredno zemljište, … da je to odradio vi sada kažete e sad puj pike to sada ne važi mi ćemo sada biti ti koji ćemo to odlučivati. Kao što sam rekao osnov razvoja obiteljskih gospodarstava je su zemljišni kapaciteti i zato je vrlo bitno da poljoprivrednici postanu i vlasnici poljoprivrednih zemljišta iliti činjenica da kod nas kao posljedica socijalizma je mali zemljišni fond OPG-a, bitno je da on to ima u vlasništvu, da je gruntovni vlasnik, da mu to povećava vrijednost posjeda, da mu to stvara pretpostavku i lakšeg zaduživanja, lakšeg investiranja i svega ostalog. Sada kada bi o tome pričao mogao bih sat vremena ovdje i pričati i maltretirati vas. Ali kažem ako je većina ili gotovo sve tranzicijske zemlje išle u pravcu da bi državno zemljište privatizirali na način da ga prodaju svojim poljoprivrednicima onda ne vidim razloga zašto bi Hrvatska bila drugačija. Ono što želim sada dalje kazati to je o prodaji, je centralizacija odlučivanja i nažalost moram konstatirati da ova Vlada malo, malo pa poseže za centralizacijom, za centralizacijom odlučivanja. Da li je to nepovjerenje prema ostalim subjektima u sustavu vlasti, da li je to nepovjerenje prema lokalnoj samoupravi, da li je to nepovjerenje prema regionalnoj samoupravi, ali je činjenica da ova Vlada često poseže i u nekim drugim segmentima za centralizacijom. Ovakav oblik centralizacije stvarno dragi prijatelji nije primjeren u 2013.godini ljudi, pa to bi možda bilo primjereno da se to radilo negdje devedesetih godina. Ali sada kada je Hrvatska i potpisnica Europske povelje o lokalnoj samoupravi pa i to na neki način nešto obvezuje i ovu državu, danas ići u obliku oduzimanja određenih prava i nadležnosti lokalnoj samoupravi mislim da nije dobro. I mislim da nitko o tome je ja bih rekao najbolje govorio zastupnik Sponza, da nitko ne može bolje znati kako i što učiniti sa određenim prirodnim bogatstvom, a to je i poljoprivredno zemljište nego što mogu znati oni koji žive na tom prostoru. Ne može nitko iz Zagreba, oprostite, imati ni taj senzibilitet, ali ne može imati ni osjećaj šta znači poljoprivredno zemljište u Istri šta znači Dalmacija, šta znači u Slavoniji i Srijemu. I zato me čudi da ste posegnuli i onda širite priče da će ovo sada ići na jedan bolji, kvalitetniji, brži, transparentniji način a dajete zakonom nešto sasvim suprotno. Zakonom potpuno nedefinirano je odlučivanje. Kažete agencija će donijeti odluku na osnovu stava povjerenstva koje se sastoji od dva člana koji su iz agencije jedan član iz lokalne samouprave i vaša uvažena gospođa pomoćnica na Odboru za poljoprivredu kaže, ne nema govora o centralizaciji. Pa jedinice lokalne samouprave imaju jednog člana. Pa kojeg člana? Pa daj malo pogledajmo se u oči pa odluke su donosile na prijedlog povjerenstva koje je imenovalo općinsko ili gradsko vijeće donosilo kompletno bilo općinsko bilo gradsko vijeće na kojem su sudjelovali i pozicija i opozicija. Pa mogu misliti tko će sada biti predstavnik lokalne samouprave, pa u pravilu će biti iz opozicije u odnosu na poziciju u jedinici lokalne samouprave jel u većini lokalne samouprave na vlasti su ili će biti na vlasti predstavnici sadašnje opozicije na nivou države. I oni će tada manjina sa onima iz agencije donositi odluku o nečemu, pa gdje je njihova odgovornost. Pa oni da imaju odgovornost oni bi bili izabrani da budu pozicije. I zato me čudi da ste čak i gospodina premijera uspjeli uvjeriti i da on sebi uzima za pravo da govori i da kaže mi sada ćemo na transparentan način rješavati, do sada su to rješavali lokalni šerifi. Pa gospodine ministre jedan od tih kako on kaže lokalnih šerifa ste donedavno bili i vi, a ovdje vidim i sa vaše strane puno tih lokalnih šerifa, a zaboravljaju da ti lokalni šerifi su izabrani na neposredniji način nego i gospodin premijer, da su oni izabrani direktnim izborom, da su predstavnici gradskih i općinskih vijeća također izabrani. Pa i za njih je netko glasao, pa nisu oni oktroirani, nije njih nitko postavio. I zato ne možemo prihvatiti takve konotacije i ne možemo prihvatiti takav način odlučivanja. Vi imate većinu u ovom časnom domu, preuzmite odgovornost. Ali doći će i odgovornost, proći će mandat, znate. Druga stvar, korištenje poljoprivrednog zemljišta. Korištenje poljoprivrednog zemljišta je u korelaciji sa dobrim agrarnim politikama. Kada su dobre agrarne politike tada je i veće korištenje, kada su loše agrarne politike tada se i smanjuje i korištenje poljoprivrednog zemljišta iz prostog razloga. Ako su uvjeti lošiji onda sve ono što je lošijeg boniteta nažalost nitko neće radit da bi proizvodio manjak ili gubitak. I to će se nažalost desiti Republici Hrvatskoj i vama gospodine ministre da na kraju mandata ćete imati manje zemljišta kojeg ćete u prosjeku u odnosu na ovih 260 tisuća koje vi spominjete, pa nije to 260 tisuća, dodajte tu i 40-tak tisuća onih što je riješen … poljoprivrednog zemljišta. Nemojte samo govoriti ono što vama odgovara i nemojte govorit o tih 800 tisuća hektara. Ima 560 tisuća ako se ne varam je obuhvaćeno programima raspolaganja [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] I to ste sami rekli, programima raspolaganja od 400 jedinica lokalne samouprave.
Hvala. Imamo prijavljeno podosta replika. Prvi se javio Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Čobanković, mislim da gotovo svaka riječ koju ste izgovorili zaslužuje repliku, ali krenut ću redom pa koliko stignem. Kolega, nije isključena prodaja ovim zakonom. Člankom 50. su regulirane situacije kada je prodaja dopuštena, kada je prodaja korisna ali naravno to je iznimka. Odluka je ove Vlade, ove većine da se državno poljoprivredno zemljište ne rasprodaje kao što ste vi to činili. Kolega nemojte, jeste. Šta smo uspjeli za mandata HDZ-a od Hrvatske koja je bila izvoznik hrane, koja je na tome zarađivala, koja je za vrijeme rata imala plus, došli smo u situaciju u kojoj jesmo. Mi želimo zadržati i očuvati državno blago, a to je u ovom slučaju poljoprivredno zemljište. Nadalje, govorite o strašnoj centralizaciji, govorite o agenciji. Zar vas doista treba podsjećati da ste vi primjerice predvidjeli da se preko agencije vodi ne raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem nego privatnim. Vi ste predvidjeli da u Republici Hrvatskoj nitko ne može prodati svoje vlasništvo privatno bez da država u to uplete svoje prste i naravno da je Ustavni sud morao u to intervenirati. Sada napadate ovaj zakon, a onaj koji je donijet za prošlog mandata je bio praktički masakriran od strane Ustavnog suda zbog svoje notorne neustavnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, Petar Čobanković. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Pa poštovani zastupniče, kažete mogli ste na sve replicirat. Pa isto tako bih mogao i ja na svaku vašu riječ replicirati, ali sad ću vam kazati, odraz korištenja poljoprivrednog zemljišta su dobre agrarne politike. Za dobre agrarne politike treba stvoriti pretpostavke slične ili jednake onima koji su nam konkurencija. I tada kada Hrvatska bude imala iste uvjete tada ćemo moći pričati o našoj vanjskotrgovinskoj bilanci. Vi pričate o vanjskotrgovinskoj bilanci, pa pogledajte zašto je vanjskotrgovinska bilanca iz 2012. značajno lošija nego što je bila u 2011. Pa jel i to odraz moga rada dragi gospodine?
Hvala. Sljedeća replika, Željko Kolar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa bilo bi tu puno elemenata za repliku, ali ja ću pokušati samo neke stvari. Strahovito se napada zakon i da u roku od nešto više od godinu dana nadležno ministarstvo i Vlada nije napravila Strategiju poljoprivrede, a rekli ste da ste od 2004. do 2007. godine zbog pregovora s Europskom unijom niste mogli se baviti Strategijom poljoprivredne politike pa ste onda radili operativne planove. Interesira me što se dogodilo 2007.-2011. godine, spomenuli ste taj dio i zbog čega to nije napravljeno. Slušajući naše poljoprivrednike koji su rekli dajte nam samo zemlju da radimo, koje je opravdanje da imamo 500 tisuća hektara zemljište koje možemo dati poljoprivrednicima da rade, a da nije stavljeno u funkciju. Da li je to taj izvrsni sustav koji ste vi uspostavili pa zbog toga je tolika zemlja ostala da nije upotrebljena. Ili dal smo možda i mi krivi što je samo 1% zemlje se navodnjava. Dal je to možda kriva ova Vlada što to nije riješila u ovih godinu dana ili je to ipak možda malo, ali samo malo vaša krivica koji ste bili resorni ministar svih tih godina. Nakon toga govorite kako gubimo vrijeme, pa zamislite pa idemo sa zakonom u prvo i drugo čitanje. A dajte si zamislite da smo došli sa zakonom po hitno postupku. Kaj se bi dogodilo, prvo bi Ustavni sud reagirao kak je reagiral na vaš zakon, a nakon toga tamo bi tablice podivljale. Prema tome, kad govorite ipak razmišljajte o svemu onome što ste vi radili u posljednjih 8 godina, pa onda argumentirajte ovo što se radi danas.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega zastupniče. Pa ja ću vam kazati sve ovo što ste vi rekli je činjenica da se upravo pokrenulo za vrijeme mojih mandata. I navodnjavanje je krenulo u periodu, program navodnjavanja, nacionalni program je krenuo od 2005. godine. Da su i nije točno da imamo jedan posto, nego smo došli već blizu 6% površina pod navodnjavanje jel' znate. Ali isto tako kada govorimo o poljoprivrednom zemljištu, pa ja ne mogu prihvatiti nikada ovakvu opciju ovakve centralizacije i ne mogu prihvatiti konstataciju da je onda kada je odluke donosilo gradsko ili općinsko vijeće na prijedlog povjerenstva, kada je ministarstvo pregledalo i davalo suglasnost ili uskraćivalo suglasnost i kada je sve to pregledalo Državno odvjetništvo da to nije bio jedan korektan i transparentan način, a da će ovo sada kada će praktično tri čovjeka donositi prijedlog, a netko u agenciji ne znam tko, jer to u zakonu ne piše donositi odluku da će to biti transparentno. Pa ako će to biti transparentno onda na čast.
Hvala. Sljedeća replika Josip Borić, izvolite.
Uvaženi kolega Čobankoviću, evo ja ću se osvrnuti na onaj dio gdje ste govorili da prestanemo pričati o tome koliko zaista zemljišta imamo u Republici Hrvatskoj koje je danas spremno za primjenu ovog zakona koji nam se nudi. Kao prvo, porazna je činjenica da idemo u ovakav zakon sa statistikama iz 2005. godine. To piše u obrazloženju zakona. Podaci su iz 2005. Statistički ljetopis, a ovo je 2013. Proteklih 8 godina ništa se nije desilo. Međutim, onda se navode i podaci koji kažu da je programima obuhvaćeno 550 tisuća hektara, a govorimo o ukupnoj brojci od 890 tisuća hektara. Pa onda zakon odustaje od najuspješnijeg modela, a to je zakup koji se ostvario u gotovo 90%. Od toga odustajemo i idemo na dugogodišnji zakup koji se ostvario sa svega 60%, a odustajemo u potpunosti od prodaje koja je svega 30%. Zbog čega? To je pitanje. I zašto pričamo o milijon nekakvih hektara. U tih milijun hektara vam je i Goli otok. Znate li što ima na Golom otoku od poljoprivrednog zemljišta? Tamo ima 450 ha takvog zemljišta ministre. Što ćemo mi tamo posaditi? To je pitanje. Da li da tu priču i dalje forsiramo kao nešto što je vrlo važno, da naši seljaci misle da će živjeti bolje od ovog zakona i da je toliko puno toga na raspolaganju. Pa nema, možda ima 100 tisuća, 150 tisuća hektara i pitanje u kakvom stanju, o onome što ste vi govorili gospodine Čobankoviću. To je osnovno pitanje. I da li radimo onda u korist tog seljaka ili nekih drugih koji bi to mogli privesti svrsi s obzirom na stanje u kakvom se nalazi.
Hvala. Odgovor na repliku, Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Hvala gospodine zastupniče na upravo ovoj replici, jer ste mi dali priliku koju na žalost nisam imao zbog kratkoće vremena da malo pojasnim i pitanje tih hektara i priča o nekih petstotinjak hektara koje će odjednom negdje se stvoriti i dati u funkciju proizvodnje, 500 tisuća hektara i dati funkciju poljoprivredne proizvodnje su priče za malu djecu. To isto kao i ovaj podatak iz ovog ljetopisa od 890 tisuća hektara da ima državnog poljoprivrednog zemljišta. Programima raspolaganja za 398 jedinica lokalne samouprave obuhvaćeno je 552 tisuće. Nema državnog zemljišta 75 jedinica lokalne samouprave, a 74 jedinice lokalne samouprave nisu sačinile programe raspolaganja. E sad da vam kažem, jel znate ima zemljišta. A znate koje su to općine, koje su te jedinice lokalne samouprave? Pa neke na otocima, neke u priobalju, neke gdje ima određen dio kamenjara. Nema ni jedne općine u Slavoniji da nije donijela program raspolaganja. Znači, aj krenimo redom. Od Vukovarsko-srijemske, Osječko-baranjske, Požeško-slavonske, Virovitičko-slavonske, ovih 4 slavonskih županija. Ma nema ni 5% neobrađenog ukupnog zemljišta. Neću govoriti o Brodskoj županiji. Ali pogledajmo malo i zašto u Brodskoj županiji ima toliko neobrađenog zemljišta. To je dio neulaganja. Ja sam bio taj koji sam se zalagao da se promptno ide u čišćenje detaljne kanalske mreže kako bi se stvorile pretpostavke i privele kulturi i dobar dio onoga zemljišta na zemljištima koje na žalost danas nisu za optimalnu poljoprivrednu proizvodnju [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] I prestanite pričati o nekih novih 500 tisuća hektara. Doći ćemo, možda ćemo na jedvite jade skupiti nekih stotinjak tisuća hektara zemljišta upitnog boniteta.
Hvala. Sljedeća replika Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupniče, vi ste rekli da je vrlo važno i bitno sređivanje zemljišnih knjiga da bi se uopće mogli provoditi postupci. I ja danas kao lokalni dužnosnik u dijelu Hrvatske, kakav je velik dio Hrvatske gdje su male čestice, male parcele mogu odgovorno reći da nismo mogli provoditi više natječaja upravo iz razloga jer nije bilo moguće srediti knjige zemljišne, riješiti cestice u katastru da bi uopće mogli provesti postupak. I danas govoriti da će agencija raditi bolje nego neki ured, odjel tamo koji je na terenu je stvarno u najmanju ruku čudno. A inače što se tiče državnih agencija u Republici Hrvatskoj pa meni se kao gradonačelniku se kosa diže od njih, kosa mi se diže od njih jer imam toliko loših iskustava, toliko sporih procesa, postupaka koji traju pet, šest godina koji su nemoguće uopće da se rješavaju. Tako da u tom dijelu definitivno agencije nisu te koje mogu to riješiti. A još samo ću reći ovo, kolega Čobankoviću vi ste rekli da je u onoj koalicijskoj Vladi 2000.-2003. bilo slično da nije bilo HSS-a. Točno je, da je bio HSS sad nema HSS-a. Pa možda je i to razlog danas što nema HSS-a u toj koalicijskoj Vladi ili nekoj drugoj Vladi da poljoprivreda nije strateška grana gospodarstva u RH.
Hvala. Odgovor na repliku, Petar Čobanković. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče ja se s vama slažem u gotovo cijelom dijelu vašeg izvješća, a slažem se i sa tim da vjerojatno da je HSS danas u ovoj Vladi ne bi se sigurno desilo da u dvije godine smanjenje potpora bude za milijardu i petsto milijuna kuna. Mi smo u vladama od 2003. do 2011. godine se borili i uspjeli za negdje dvije milijarde i sto milijuna dignuti poticaje za osam godina. A ova Vlada u dvije godine uspije ih smanjiti za milijardu i petsto.
Hvala. Stjepan Milinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Čobanković rekli ste da je Hrvatska raznolika zemlja, ima ljepote. Ima naravno, ali ima i određene predispozicije za određenu proizvodnju. Ja dolazim iz jednoga dijela koji i nema velike površine zemljišta ali ima jednu tradiciju, ima jednu ljubav prema stočarstvu koja je perjanica hrvatskog stočarstva i gdje su se ostvarili zavidni rezultati. Godinama čega sa žaljenjem ovih dana svjedočimo propadanju te muke i tih rezultata. I onda kad ja govorim o stočarstvu onda naš gospodin ministar kaže pa nisam ja mislio da ćemo ovdje govoriti o problematici svekolike poljoprivrede nego o poljoprivrednom zemljištu. Pa nije stočarstvo, gospodine ministre, strano tijelo. Stočarstvo treba biti perjanica hrvatske poljoprivrede i uvijek je bila perjanica i ona se preko stočarstva ogleda. A kolega Čobanković ako se u stočarstvu dakle uništi stočarstvo što je trend očiti tu ne može se reći e sljedeće godine ćemo mi sada ponovno. Stočarstvu treba daleko više vremena da se ponovno oporavi, da ponovno krene i da stane na stare noge. A govorimo o ravnomjernom razvoju Lijepe naše. Pa nema tu ni R o ravnomjernom razvoju. Ove ruralne sredine su diskriminirane, poglavito ove koje se bave stočarstvom, a i moja županija je isto tako jedna od značajnijih u stočarskoj proizvodnji i doživjela je jedan nezapamćeni udarac evo ovim mjerama otkada je na čelu ovog ministarstva gospodin ministar Jakovina. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku. Izvolite kolega Čobankoviću.
Hvala lijepo. Pa evo ovo je još jedan pokušaj kako još više osiromašiti i marginalizirati ruralne krajeve. Ako mu se oduzme i da raspolaže i da odlučuje sa onim što jedino ima onda ja ne znam što više na ruralnom prostoru će se dešavati i što će i tko će više ostati na ruralnom prostoru. A s druge strane što se tiče stočarstva u obrazloženju slušam da je ovo zakon koji će pomoći da stočarstvo probuja ili da stočari dobiju pod navodnicima onoliko zemljišta koliko im treba. Pa svi dosadašnji zakoni su stočarstvu, a poglavito mliječno govedarstvo stavljali u prioritete pri odabiru najpovoljnijih ponuđača. I do 2011. je činjenica da je došlo do povećanja mliječne proizvodnje, da se proizvodnja mlijeka povećala za nekih 150 milijuna litara ili da to prevedem negdje za gotovo 20% u odnosu na 2003. godinu i zahvaljujući tome smo uspjeli i dobiti adekvatnu proizvodnu kvotu u mliječnom sektoru. Nažalost, mi u ovoj godini imamo ustvari u prošloj godini imamo jedno strašno urušavanje u ovoj mliječnoj proizvodnji. I ne toliko koliko je ono izraženo u drugom dijelu godine, ali će se odraziti tek u ovoj godini jer je došlo do masovnog pokolja mliječnih krava, previše ih je otišlo na klanje i smanjio se stočni fond što će rezultati u mljekarstvu u 2013. godini biti katastrofalni. I nemojmo se iznenaditi ako padnu ispod onih količina mlijeka koje su bile 2003. godine.
Hvala. Koliko se sjećam kolega Milinković je kazao da u njegovom kraju nema niti pedlja državnog zemljišta. Da nemate državnog zemljišta u vašem kraju. … [[Upadica se ne razumije.]] Sljedeća replika, Vanja Posavac. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega pa meni je drago da se vi tako brinete za poljoprivredu, a da ste se bar brinuli kad ste bili ministar pa možda ne bi sad bili u ovakvom stanju kakvom trenutno jesmo. Kažete da ne vidite ništa loše da lokalne jedinice određuju namjenu i da je to pošteno. E ja se ne slažem. To tek nije bilo pošteno jer je tu bilo raznih mogućnosti korupcije. Kada vi govorite o tome da su znači općinska, gradska vijeća zapravo davala u zakup itd. pa je sudjelovala pozicija i oporba o tome bi se dalo pričati. A o primjerima koliko je zemlje dato nekima koji uopće zemlju nisu trebali, a ostali su morali čekati pa su dobili ili ako su bili politički podobni ili ako su imali plavu kovertu. Stalno spominjete ovih godinu dana, ja vas pitam što je s onih 8 godina prije? S obzirom što ste napravili vjerujte ovo ministarstvo će napraviti nešto. Ali u godinu dana sve ono što ste vi usosili je teško ispraviti. A isto tako koliko je tko u mandatu učinio pa vi to najbolje znate, a i gledatelji koji vas gledaju u neslavnoj ulozi.
Hvala. Ja bih molio za strpljenje da mogu odgovoriti na replike i davati replike. Evo odgovor na repliku kolega Čobanković. Izvolite.
Pa ja ću se uvijek, ja sam se uvijek brinuo za poljoprivredu i uvijek ću se brinuti za poljoprivredu, šta ja sad mogu, ja sam, dolazim iz poljoprivrede, moja obitelj je poljoprivredna, moja obitelj je bila poljoprivredna i sticajem okolnosti, hvala Bogu i dosta se kužim u poljoprivredu. I sve ono što sam učinio u ovih 8 godina, a nisam bio baš 8 godina bio sam 6,5 godina ministar, nisam bio 1,5 godinu ministar poljoprivrede. Učinio sam jako puno za poljoprivredu, za strukturiranje hrvatske poljoprivrede, za provođenje određenih programa razvoja poljoprivrede, za povećanje proizvodnje, a u konačnici i u mom mandatu su završeni i pregovori sa Europskom unijom. Pa šta vi mislite da bi Europska unija završila pregovore o najzahtjevnijim poglavljima u pregovorima, to su 3 poglavlja poljoprivreda i ruralni razvoj, sigurnost hrane i veterinarska i fitosanitarna zaštita i ribarstvo da država nije odradila i reforme i da država nije stvorila jedan, rekao bih pozitivan okvir. A u konačnici rezultat moga rada su i financijske omotnice draga kolegice. Nisam vam ja kriv što vi nažalost ne kužite poljoprivredu, ali brojke su egzaktne i brojke su i danas tu, brojke će biti i sutra, brojke će biti i za 3, 4 godine pa možemo komparirati brojke. Ja nisam kriv draga kolegice ako u 2013. godini budemo imali manju proizvodnju mlijeka nego što smo imali 2003. godine. Draga kolegice to nije odraz rada mog, to je odraz nekog drugog koga, za koga vi dižete ruku, kolegice moja draga. A to su egzaktni pokazatelji, nema tu malo, hoću malo neću.
Hvala. Sljedeća replika Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, hvala kolege HDSSB-ovci. Pa evo kolega Čobanković, moram vam reći radi poštenja se mora reći da imate vi određenu odgovornost u resoru poljoprivreda, ali isto tako imao je jedan kolega, odnosno njegova stranka koja vam je replicirala. Pa me zato baš čudi kako se on iščuđava kako je to tromi sistem, a njegove kolege su ga tako dugo vodile. No, pustimo to sad na stranu, ja ću imati svoju raspravu pa ću tu moći reći nešto više. Samo bih se htio složiti s kolegama koje su rekli da isključenost prodaje državne poljoprivredne zemlje je dobra. Slažem se, to je strateška odluka ove Vlade da ne želimo rasprodavati nešto što smatramo strateškim resursom, odnosno nacionalnim bogatstvom. Kažu, vi kažete, argumentirate dakle svoj stav o potrebi prodaje zemlje da je to trend koji rade ostale zemlje, ja ne vidim da trebamo svaki trend slijepo slijediti. Ono što sam još htio reći vi ste spomenuli isto tako dakle ukoliko su poljoprivrednici vlasnici poljoprivrednog zemljišta to povećava dakle njihov nastup na tržištu i slično, ali mislim da to može povećati ako imaju zemlju u dugoročnom zakupu, dakle 50 godina, mislim da to ili 25, ili već koliko to daje određenu sigurnost. Drago mi je da ste spomenuli nesređenost zemljišnih knjiga, što je zaista problem i evo nedavno smo upravo u ovom Saboru i donijeli zakon koji vjerujem da će poboljšati sređivanje upravo toga segmenta. I ono što ste na kraju spomenuli da u Zagrebu nema senzibiliteta za Slavoniju, za Dalmaciju itd. Ja bih dodao nešto drugo, nema senzibiliteta možda za kumstvo, rođaštvo, partnerstvo i slično što je često znalo prije presuđivati o tome tko će dobiti poljoprivredno zemljište, a tko ne. A da ne spominjem i da se ne ponavljam, kako je jedan moj kolega i rekao da je ministarstvo u nekim slučajevima ekspresno rješavalo prijedloge jedinica lokalne samouprave, a u drugima otezala.
Vrijeme. Hvala.
Hvala.
Odgovor na repliku kolega ČObanković. Izvolite.
Pa skoro sam mislio da neću imate što odgovarati, jer ovo što ste vi do pred kraj govorili ja se s tim manje-više slažem. Ali ovo na kraju, dragi prijatelju, pa jesmo mi svi budale, pa nemojte govoriti o nećemu, pa koliko ovdje ima načelnika, koliko ima gradonačelnika, pa jesu to korumpirani ljudi da donose takve odluke. A, kažem na transparentan način znalo se kome, ko nije zadovoljan, znalo se kom će se žaliti. Žalio se ministarstvu, žalio se državnom odvjetništvu. Pa naravno, pa nije uvijek svako u pravu, pa i ja mislim da bi trebalo biti ne znam kako, ali možda nisam u pravu, tako isto i ovdje. E sad da vam kažem, i kod davanja suglasnosti, pa znate ponekad dođe zahtjev i ima vrlo malo primjedbi ili gotovo nema primjedbi. Pa naravno da takav može i dobiti odmah suglasnost, ali evo gledam mog prijatelja Vinkovića, pa s njim sam se nasjedio, ako sam s nekim se nasjedio kao ministar i oko zemljišta, s njim sam se nasjedio i sa ljudima sa đakovačkog područja. Ali nažalost, kada su došle odluke pa nije bilo broja, natjecateljskog gdje nije bilo desetak prigovora. Pa svaki taj prigovor se mora razmotriti ljudi, pa šta vi mislite da je to, ovo je sad tako, sad se meni netko sviđa, netko ne sviđa. Pa mi smo imali slučajeva da tamo gdje je ministarstvo dalo suglasnost, da državno odvjetništvo nije dalo klauzulu pravne valjanosti i … [[Govornik se ne razumije.]] ne važi i gotovo. Pa može i ministarstvo pogriješiti. A vi sada idete u pravcu da to prepustite troje ljudi, troje, jer vi znate šta znači troje ljudi da odlučuje, koji nemaju pojma gdje se to zemljište ni nalazi. I onda je to transparentno, a ovdje gdje je praktično bilo 4 nivoa odlučivanja, gdje su svi sudjelovali. Pa još jednom vam kažem pa ko će sudjelovati u odlučivanju, tko će biti onaj iz lokalne samouprave. Pa tamo gdje je HDZ na vlasti, pa ko će bit, pa bit će iz SDP-a ili HNS-a onaj treći. I on će odlučivat.
Vrijeme. Hvala. Sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Čobanković, zabadava vi ovdje govorite argumentima, kada argumente ne shvaćaju ljudi iz oporbe i predlagatelj. A onda kada ne mogu u stvarnosti, pardon, kada te argumente ne mogu promijeniti onda oni idu promijeniti percepciju i govore da ništa nije valjalo i to je najjednostavnije, i onda se budući načelnici, župani javljaju, štite sami sebe od sebe i govore da uopće ne žele sudjelovati u raspolaganju zemljišta. Ali ja bih nešto samo rekla u jednom samo segmentu, u jednom imamo jednu primjedbu udruge uzgajivača mandarina. Vi znate zašto oni imaju primjedbu. Imaju i ona je dobra, zato što su oni uzeli u zakup do 2016. godine, uzeli su u zakup 800 ha zemljišta, a potpisalo je taj, u tom zakupu su 652 obiteljska gospodarstva. Evo ja ću vam samo zamoliti vas daj probajte još jedanput argumentima reći što znači ovakva jedna udruga i druge zadruge koje nemaju prioritet uopće kod ovih programa raspolaganja.
Odgovor na repliku, Petar Čobanković. Izvolite.
Teško mi je odgovoriti. Sukladno vi mislite o ovom novom zakonu, to mi je teško odgovoriti jer to nigdje nisam našao ni bilo kakve mogućnosti da bi oni na takav način mogli biti korisnici određenog poljoprivrednog zemljišta. Znači da takvog načina i modaliteta u ovom zakonu nema. Ali ovaj kad govorimo već o mandarinama, pa evo u kontekstu malo ja bih rekao podsjećanja na sve ono što je bilo jer se nastoji neki kratko pamte, pa brzo zaboravljaju i žele iskriviti stvari i kasnije da ništa nije valjalo prije dok oni nisu došli, a dobro. Pa ja ću vam samo kazati 2004. Godine je ministarstvo i Vlada krenuli u sufinanciranje otkupa mandarina. Hrvatska je dotada imala proizvodnju mandarina negdje oko 20 tisuća tona i te mandarine su se tržile kako je tko stigao, uz ceste, na pijacama, na tržnicama ali ništa se nije tržilo ili vrlo malo jedna četvrtina, od jedne petine do jedne četvrtine se tržilo kroz legalne kanale trženja. Uvođenjem sufinanciranja otkupa je stvorila pretpostavku da danas je proizvodnja mandarina ako se ne varam prošile godine znači 2012. Godine je bilo negdje 80 tisuća, 20111. Godine je bilo oko 70 tisuća tona i sve ili 95% mandarina prolazi kroz legalne kanale trženja, dvadesetak tisuća tona je ono što je potrebito za naše potrebe, a evo nekih 50-60 tisuća tona mandarina Hrvatska izvozi. Evo to je jedan pokazatelj jedne osmišljene agrarne politike gdje se stvaraju pretpostavke da jedan segment na jednom uskom području stvori takve pretpostavke razvoja kao što se stvorilo u dolini Neretve da danas proizvodnja mandarina 80 tisuća tona i 60 tisuća u izvozu evo to je jedan pokazatelj dobre i uspješne agrarne politike.
Sljedeća replika Marija Vukobratović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče,poštovani Čobankoviću. Kažete da jedan od osnovnih razloga zašto Klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon je taj što se odustalo od koncepta prodaje zemljišta, što naravno nije u potpunosti točno, ali taj dio je već kolega Peđa elaborirao. A ja ću vam sada reći zašto možda koncept prodaje nije bio tako dobar kako ga vi želite pokazati. Jedan do razloga dozvolite je taj što je prema istraživanju provedenom na Agronomskom fakultetu dođeno do zaključka ili donijet zaključak da će nastavi li se prodaja zemljišta odnosno privatizacija ovakvim tempom kakav je dosada rađen, taj proces će završiti tek za 30 godina. Mislim da je 30 godina neprihvatljivo, nisam to izmislila, to su rezultati jedne skupine istraživača sa Agronomskog fakulteta. Dakle neprihvatljivo je i nezamislivo da nam još 30 narednih 30 godina zemljište ostaje izvan funkcije. Osim toga na ovakav način gospodarenja zemljištem izvan funkcije je ostalo oko milijun hektara zemljišta, a sad ću vam reći evo dozvolite mi, ja sam s obzirom da se tim količinama odnosno površinama jako manipulira i da ste vi na to pitanje jako osjetljivi, ja sam se potrudila izvršiti jedno istraživanje pa ću vam reći gdje je u strategiji poljoprivrede i ribarstva RH izašlo u Narodnim novinama 89/2002. Stoji da Hrvatska raspolaže 3,15 milijuna hektara zemljišta od čega obradivih 1,99. U međuvremenu odnosno nakon toga, statistički ljetopisi iz 2008. godine govori o 1,2 milijuna hektara koje su ujedno i obradive. To je dakle podatak s kojim mi danas raspolažemo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Čobanković, ako nemate potrebe recite.
Moram još malo educirati ovu gospodu iz kluba. Ja ću kasnije pa naravno i svjetonazorski se mi razlikujemo i nije čudo što se mi koncepcijski razmimoilazimo oko ovog pitanja prodaje ili ne prodaje. A vaš svjetonazor je uvijek išao u pravcu produštvljavanja u pravcu smanjenja privatnog sektora za razliku od nas koji smo se ipak uvijek zalagali za privatni sektor i to je normalno u konačnici da se mi čak možda i ovdje sad koncepcijski razmimoilazimo. Ja sam rekao i u raspravi. A dragi prijatelji, vi imate većinu u ovom parlamentu, vi ćete donijeti taj zakon ali nemojte braniti nama da mi kažemo ono što mi smatramo da nije dobro a vrijeme će pokazati tko je bio u pravu, da li smo bili mi u pravu ili da ste bili vi u pravu. Doći će ponovo izbori, građani će izaći na izbore pa će komparirati ono što mi radili nisu baš bili previše zadovoljni 2011. s nama, dali su povjerenje vama. Vi sada preuzimate odgovornost, donosite ali nemojte nam braniti da mi imamo svoje mišljenje. I drugo na kraju pa što ste mi rekli uvažena profesorice, doktorice pa kazali ste na kraju ono ljetopis 2008.koliko je rekao milijun, 2008.ne, ne pamtim ja dobro. Kazali ste po ljetopisu 2008.milijun i 200 tisuća hektara. Pa to je ono o čemu ja cijelo vrijeme i govorim. Pa imamo mi tog nazovi poljoprivrednog zemljišta jako puno, cijeli Ravni kotari, cijela ona Kninska krajina, cijeli Velebit, cijela Lika isto sve je to poljoprivredno zemljište. Pa evo čuo sam i Goli otok ima 400 hektara državnog zemljišta pa sve će to netko staviti u funkciju [[Upadica: Vrijeme.]] Ali vi ste rekli ono s čim se ja se s vama u pravilo evo slažem.
Hvala. Sljedeća replika Zoran Vinković. Izvolite.
Ja sam znao da će doći ovaj dan pa neka mi Bog oprosti. Ima ona pjesma Šokac "Sin sam zlatnih, žitnih polja, rodih njiva, šuma hrasta. Volim majku, oca svoga i bojim se samo Boga". Evo došao dan da ja branim jednog HDZ-ovca bivšeg ministra. Ne zbog toga što smo mi eto tako dugo sjedili nažalost trebalo je možda još jedno mjesec dana da stručne službe ministarstva riješe cjelokupni natječaj, došli su izbori i od onog dana ništa nije riješeno i to stoji u ladici. Da se ne radi i mene posebno čudi što ovaj zakon ide u potpunu centralizaciju iz jednog neoliberalizma ide u neoboljševički sustav. To je najprimjerenija riječ za ovaj zakon, a neoliberalni zato što pogoduju upravo isključivo velikima ne malim OPG-ima. Mene čude izjave pojedinih kandidata koji će sada biti na lokalnim izborima, smisao politike prije svega lokalna samouprava, ne ni ovaj Sabor, ni Vlada nego prije svega lokalna samouprava. Pa ti kandidati se unaprijed odriču svog prava na odlučivanje. To je zacrtano i u Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi kolega iz SDP-a. I kako ćete izići pred građane kao kandidati za načelnika, gradonačelnika i župana i kazati ma mi ne želimo odlučivati o sudbini poljoprivrednog zemljišta na području lokalne samouprave, nek to odredi agencija. Agencija u kojoj će biti zaposlen tko? Jer ovo što do sada postoji u agenciji nije dovoljno da bi odradilo taj cjelokupni posao niti će znati taj posao. Od kuda će znati tko je u pravu na onoj tabli ili čestici 301 gdje ih se javilo 150 kandidata i gdje ima 149 prigovora [[Upadica: Vrijeme.]] jer je to čestica omeđena rijekom i lateralnim kanalom moguća za navodnjavanje.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. … [[Govornik nije uključen.]] svašta se u životu dešava ali bitno je govoriti onako kako je. Ponekad čovjeku baš ne odgovara da govori onako kako je pa vjerojatno ni vama možda nije lako to sve danas ovako kazati ali šta se može kako je, tako je kako je. Jel tako? Žao mi zbog tih mjesec dana jer to je bio jedan vrijedan i veliki natječaj i žao mi je što još nismo imali malo prostora da ga riješimo na jedan zadovoljavajući način. Uloženo je puno truda i sa strane mene kao ministra i sa strane dijela mojih ljudi koji su aktivno sudjelovali u tome a moram kazati i vas gospodine gradonačelniče da ste se dali maksimalno truda da ste dobro iskomunicirali i sa udrugama i sa svima ostalima. I rekao bih osjetio sam ja da imate vi kapaciteta još onda kada ste mi pomagali riješiti određene seljačke nemire još kada ste bili u SDP-u ali evo danas to potvrđujete na najbolji način.
Hvala. Replika Ivan Drmić. Izvolite kolega.
Evo ja bih se javio sa jednom replikom, još jednom ću ponoviti ono što sam replicirao bivšem ministru Šukeru. Mi imamo jednu tragediju da kod nas najbolje znaju i tek znaju što treba raditi oni ljudi kada više nisu ministri nego kada postanu bivši ministri. Vi ste gospodine Čobanković imali 8 godina zadatak i potrebu znači u skoro puna dva mandata da pomognete našim poljoprivrednicima da se osove na noge, da dovoljno ojačaju da uđu kao bogati seljaci u EU. Danas vidimo da taj zadatak niste izvršili i da je situacija više nego katastrofalna. S vama se mogu složiti u dijelu u kojem ste raspravljali o današnjem ministru. U ovome me malo današnja situacija podsjeća na onu '45.dolaskom tadašnjih komunista na vlast kada se nisu baš najbolje snalazili. Prvo su dijelili onu zemlju sirotinji, seljacima onda su rekli ajmo sada malo u nekakve zadruge pa su ih tjerali unutra, pa su se sjetili što će nama seljaštvo i poljoprivreda, idemo na industrijalizaciju. A cijelo to vrijeme su meli tavane, radili razne komisije i ono što su ljudi utržili skinuli s njima to su meli. Danas je isto slična situacija, prvo se ta zemlja prodavala, davala u zakup, danas to ne odgovara, pomalo se ide prema zadrugama jedino se ne čiste tavani, danas se čiste žiroračuni i tekući računi. A isto tako ljudi napuštaju sela jel nema perspektive, međutim danas nema te famozne industrijalizacije jer nemaju gdje otići. U gradovima je stanje još gore nego danas. Da je bilo nepravilnosti po bivšem zakonu evo ja ću vam navesti jedan primjer u selu kod Đakova, zovu se Kešinci negdje '97. Ili '98.seosko nogometno igralište sa kompletnom infrastrukturom, svlačionicama i ostalim objektima prodano je jednom čovjeku od strane općinskog načelnika kao pašnjak iako su svi znali i dan danas se tu nalazi nogometni klub tamo ljudi to koriste. To je prošlo i žalbu i dobilo potvrdu kod vas u ministarstvu što je najzanimljivije suglasnost je dalo i Državno odvjetništvo [[Upadica: Vrijeme.]] to je bilo prije 15 godina.
Hvala. Shvatili smo. Odgovor na repliku izvolite kolega Čobanković.
Hvala lijepa. Pa ja se baš ne bih složio s vašom konstatacijom da sam znao što treba raditi, da znam sad, a da nisam znao kad je trebalo. Dragi prijatelju, ja sam itekako dobro znao što treba raditi. Još jednom ću ponoviti ono najbitnije, ako se u osam godina poticaji sa milijardu i 600 koliko su bili 2003. godine dođu na 3 milijarde i 700 u osam godina to je za 2 milijarde i 100 milijuna su se povećali poticaji u ovom našem razdoblju. Ako su odrađeni i povećana proizvodnja svih onih strateških proizvoda, ako smo završili pregovore i ako smo dobili dobre financijske omotnice na osnovu onoga što smo činili i dobru poziciju kroz pregovore onda mislim da se znalo što se radi. E sad rezultati kontra politike vidite u ove dvije godine, u dvije godine dragi prijatelju. … [[Upadica se ne razumije.]] Proračunske, ovo se već vidi. U 2012. tup, milijarda manje poticaja, 2013. još 500 milijuna, znači u dvije godine 2,5 milijarde manje poticaja. A sad da se vratim na našu dragu Slavoniju i Srijem i Baranju. Jel znate koliko participira u ukupnim poticajima u poljoprivredi Slavonija, Baranja i Srijem? Pa sa više nego 2/3. E sad uzmite da u dvije godine su Slavonija i Baranja i Srijem dobili gotovo 2 milijarde ili godišnje milijardu manje onda vidite razliku između Čobankovića kao ministra i nekog drugog kao ministra. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Čobanković, nakon ovih danas rasprava i replika čovjek si stalno postavlja pitanje da li je nama ovdje u interesu hrvatski seljak, da li je nam je ovdje u interesu poljoprivredna proizvodnja ili političko prepucavanje za lokalne izbore. Jer vrlo je interesantno da zakon s kojim smo mi završili pregovore za ulazak u Europsku uniju u poglavlje koje je možda uz pravosuđe bilo jedno od najzahtjevnijih, najedanput ne valja i umjesto da taj zakon nadograđujemo, da u njemu ispravimo ono što se primijetilo da nije dobro, s jedne strane da se rade administrativni da tako kažem programski kapaciteti, da se sutra iz ove financijske omotnice može povuć čim više. Što mi radimo, mi od 500 i još nešto općinskih i gradskih vijeća oduzimamo pravo da javno i transparentno na otvorenim sjednicama odlučuju o nečemu i dajemo to u ruke tri čovjeka. Danas je nešto ministar malo … pa je rekao da će biti nekakve regionalne agencije, međutim ako ih u ovom trenutku u zakonu praktički nema, ako nemate ljude za to koji mogu raditi taj posao onda se postavlja pitanje što to znači. Ali upravo jačanje administrativnih kapaciteta u Ministarstvu znači da one jedinice lokalne samouprave koje to ne mogu same napraviti pa im treba pomoći Ministarstvo. Međutim ono što svakako želim reći, a to je sredstva za potpore u poljoprivredi. Vrlo je interesantno kolega Čobanković da se sa milijardu i pol kuna može napraviti sve. Sjajno je, krasno, isplaćuje se sve, a sa 3 milijarde 900 milijuna kuna se ne može napravit ništa. To je priča kao da govorimo o 39 milijardi kuna pa smo onda poticaje smanjili za milijardu i pol, onda taj iznos nije veliki. Ali ako 3 milijarde i 900 smanjite za milijardu i 500 onda je to smanjenje skoro 40% i sigurno da poljoprivrednicima ne ide u prilog. I na kraju zadnja rečenica, kolegice i kolege nemojte preskočiti olako operativne programe jer da nije bilo operativnih programa pitanje je koliko bi danas u Hrvatskoj bilo čokota vinove loze, koliko bi bilo maslina i kakav bi nam bio stočni fond [[Upadica Batinić: Vrijeme. Hvala.]] To su činjenice i istina koju ne možete…
Imamo odgovor na repliku, kolega Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče, vi ste rekli ono što i je. Mi smo završili pregovore, ovaj zakon pa dobro nije on od onih zakona koji su bili bitni za pregovore ali zašto ga niste provodili. I sami ste gospodine ministre citirali određene odredbe zakona koji kaže da za one jedinice lokalne samouprave koje do konca 2011. godine ne donesu programe raspolaganja da će to učiniti agencija i zašto to niste u 2012. godini, zašto agencija nije poradila i donijela programe raspolaganja za tih 74 jedinice lokalne samouprave pa se i to onda moglo rješavati i tamo gdje koji nisu htjeli nek agencija rješava za te jedinice lokalne samouprave. Uvijek sam stajao na stajalištu da one koji neće da radi treba kazniti, bilo je i takvih. A sada što se tiče ovoga dijela, pa ja vam se moram zahvaliti kolega Šuker jer ste vi isto tako kao ministar financija imali jedan rekao bih veliki senzibilitet za potrebe poljoprivrede, ali isto tako vi ste kužili europsku politiku, znali ste što su dozvoljene potpore, što nisu dozvoljene potpore. I često kada se priča o nekim potporama i kaže u poljoprivredi su tolike potpore, ma to je dio legalnih potpora koje prihvaća Europska unija, koje su u Europskoj uniji značajno veće. I zato evo dozvolite da vam se zahvalim što sam uspio i što smo mi kao Vlada uspjeli, nismo imali opstruiranje Ministarstva financija, naravno nije bilo lagano, nije bilo jednostavno, i mi smo imali svojih problema, i mi smo imali potrebe za rebalansima proračuna, i mi smo imali potrebe za rezanjima troškovima ali ipak se nije rezalo isključivo na poljoprivredi nego je poljoprivreda u svemu tome još uvijek dobivala više. Hvala.
Hvala. I zadnja replika, Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću za promjenu biti blag prema kolegi Čobankoviću, ali neke stvari u njegovom izlaganju pa i kroz ove replike su mi privukle pozornost. Govorili ste o poticajima, komparirali iznose koji su se isplaćivali u vaše vrijeme kao ministra i u vrijeme ove koalicijske Vlade. Slušajući izrečeno došao sam do jedne zbunjujuće konstatacije da zapravo čini mi se da vi doživljavate poljoprivredu i smisao poljoprivrede kroz isplatu poticaja. Meni to odista nije jasno. I nije mi jasna još jedna stvar, naime ja znam što je ispregovarano u poglavlju 13.kad su u pitanju poticaji, znam da smo prihvatili kroz pregovore da napustimo izravna plaćanja i određene kategorije poticaja. Ne sva. Poticaji su u ribarstvu. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Tako je. Ukidaju se. Imamo ih sad ali ih nećemo imati iza 1.7. Interesira me šta je sa plaćanjima u poljoprivredi? I jedna stvar koju ste rekli u svom izlaganju, pokušat ću vas citirati loša poljoprivredna politika uvjetovat će smanjenje obradivih površina, a sagledavajući podatke statističke vidljivo je da je do tog smanjenja dolazilo i proteklih 10 godina, u najmanju ruku do stagnacije. Pa ja bih samo evo ovako vas zamolio za kraj da vi kao ministar koji je bio toliko godina na toj funkciji ocijenite svoj rad da li smatrate da ste bili dobar ministar ili ste bili loš ministar, odnosno da li smatrate da su rezultati vaših mandata kao ministra doveli agrar u zadovoljavajuće stanje ili je on ipak u stanju koje nije sjajno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Čobanković, izvolite.
Pa mislim da je ovo mogu vam ja kazati, ja ću vam kazati odmah. Ja mislim da sam bio dobar ministar i da to pokazuju i pokazatelji svi koji su, koji na raspolaganju. A oni će se tek moći komparirati sa ovim pokazateljima koji će biti. Možda će se ispostaviti da nisam bio dobar ministar. Možda ovi pokazatelji koji će biti u narednom periodu budu bolji, a možda će i potvrditi ono što ja smatram. Jel' znate? Ali ono što želim kazati situacija u poljoprivredi, evo primjer kako se vrlo brzo može pokvariti. Jedan loš potez to je u prošloj godini prvo. Na neki način država ne može odrediti cijenu mlijeka, ali može aktivno sudjelovati. Aktivno može ne iznaći neke druge mogućnosti. Ja znam da ni prerađivačima mlijeka nije bilo lako ni jednostavno. I znate što sam radio. Evo kazat ću vam. Pa nastojao sam štititi cijenu mlijeka maksimalno. Pa išao sam u pravcu da sam sa kolegama ministrima pregovarao, razgovarao, da smo išli na smanjenje one naknade za povratnu ambalažu i slično kako bi u jednom segmentu odteretili prerađivača da može biti konkurentan. Pa nije suština ni učiniti nekonkurentnim prerađivača mlijeka. Pa tko će sutra otkupiti mlijeko ako propadnu prerađivači mlijeka. Ali se isto tako uvijek mora nastojati boriti za poljoprivrednika, mora im se stvarati. To je samo jedan primjer kako kažem, nije to da se samo gleda poljoprivreda kao poljoprivreda. Morate imati jednu širinu, morate šire gledati i tražiti određene mogućnosti. A sad malo da vam se vratim na ribarstvo. Pa budite pošteni i kažite usporedba mojih mandata u ribarstvu i onih prijašnjih. Samo one mjere koje su nove uvedene i ono što je isplaćeno, pa onda u konačnici i prihvaćenje da potpore u ribarstvu budu do ulaska jer njih u zajedničkoj poljoprivrednoj politici izravnih plaćanja u ribarstvu nema [[Upadica Batinić: Hvala.]] A u isto vrijeme i strukturne mjere smo provodili [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Hvala.
U ime predlagatelje ministar Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma smatram se da nisam baš naivan čovjek i nisam ni očekivao kao ministar da ću dobit podršku ili bezrezervnu podršku vašega kluba. Također, slušajući i ovo sve i predvidio sam da ćete na neki način iskoristiti vrijeme koje imate i u izlaganju, a kasnije i u ovim replikama, odgovorima i ostalom da veličate ili pokažete u posebno pozitivnom svjetlu sve dosege koje ste imali ili koje mislite da ste imali u 8 godina koliko ste vodili ministarstvo. Više me malo čudi zapravo što negirate neke činjenice koje se baš ne mogu tako negirati više-manje zato što ste i sami rekli da su brojke egzaktne. Pa ako imamo Zavod za statistiku koji u Statističkom ljetopisu za 2005. godinu navede brojkom i slovima da imamo 2 milijuna 695 tisuća hektara, da je od toga državnog zemljišta 890,214 hektara. Da smo od toga u programima raspolaganja obuhvatili 552000 hektara i da smo samo 30% toga stavili u funkciju onda su to egzaktne brojke, onda se od toga ne može bježati. Opet ćemo malo sad povuć paralelu i sa mliječnim govedarstvom gdje je bilo upita o povećanju, o velikim ulaganjima uostalome. Opet egzaktne brojke govore kad je počeo raditi referentni laboratorij za mlijeko 2003. godine da smo imali 65000 obiteljskih gospodarstava koji su predavali mlijeko i bavili se proizvodnjom mlijeka. 2012. godine to je bilo 15000. Znači, 50000 manji broj farmera koji se bave proizvodnjom mlijeka. Bilo je strašno puno stvari na koje bih se mogao referirati u ovome dijelu. Preduvjet i jedan od važnih preduvjeta koji na žalost nisu napravljeni u ovih 20 godina, a to su geodetsko-katastarske izmjene, to su nesređene zemljišne knjige. U 20 godina izuzetno malo je toga na žalost napravljeno. Dosta toga stvari je napravljeno u tom dijelu i na inicijativu i uz značajna sredstva jedinica lokalne samouprave. Ovim tempom kako se do sada radilo vjerojatno bi nam trebalo po vašem još dodatnih 20, 30, 40 godina da napravimo baze podataka i da znamo stvarno s čim raspolažemo. Spomenuli ste u jednom trenutku Brodsko-posavsku županiju. Tamo imamo 26 općina i 2 grada i svi smo napravili programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, osim jednog mandata kada je bila koalicijska vlada 2001., 2005. ostalo je HDZ na vlasti. Pročelnik Upravnog odjela za poljoprivredu na jednom stručnom skupu koji smo imali je iznio činjenicu da bez obzira što imamo napravljene programe raspolaganja još 24000 ha državnog zemljišta u toj županiji nije obuhvaćeno tim programima raspolaganja. Toliko o kvalitetnoj, dobroj provedbi programa raspolaganja poljoprivrednih zemljišta od pojedinih jedinica lokalne samouprave i županija. Gospodo i ovaj zakon kao i ostale reforme koje radimo uvode red, rad i odgovornost. Štovani kolega Šuker je, potpore su bile i tu je bilo referiranja dosta značajno veće. Pogledat ću samo deveta, deseta i jedanaesta to su bili iznosi 3,2, 3,4 ili 3,7. Iako sad čujem da je to na 3,9 milijardi naraslo. 2011. godina bila je predizborna godina, dodatnim upumpavanjem sredstava ste pokušali dobiti izbore. Niste uspjeli, nije išlo. Koji je efekt tih gotovo 11 milijardi kuna koje su samo u te tri godine sustavom potpora upućene krajnjim korisnicima? Da li smo proizvodili više hrane, da li smo proizvodili kvalitetnije, da li je ta hrana bila jeftinija? Potpore u poljoprivredi nisu socijalna kategorija i nije sredstvo za potkusurivanje i kupovine glasova. Mi moramo napraviti konkurentne, dobro organizirane i kvalitetne proizvođače hrane. Imamo tradiciju, imamo znanje, imamo mogućnosti, imamo prirodne resurse, nažalost lošom provedbom postojećeg zakona taj resurs nismo stavili u funkciju. Poljoprivredno zemljište je osnovni resurs koji smo trebali staviti u funkciju, nismo mogli. Referiranje na ova sredstva da li smo mogli više ili nismo mogli više. Kao Vlada smo si zacrtali koliki možemo imati deficit i kako i na koji način za razliku od prijašnjih godina. Da nije bilo takvih nenamjenskih trošenja, da nije bilo toliko zaduživanja ne bi u ovoj godini imali toliko kamata za vratiti i ne bi imali takva ograničenja na proračunu. Uređenjem sustava da u poljoprivredi moj tim i ja smo počeli raditi na nizu stvari koje nisu bile pravilo. Nije bilo pravilo dosad da se kontroliraju potpore na način kako se radi. Nema isplata kapitalnih potpora preko reda, nema plaćanja skupih najmova, privatnih najmova za potrebe ministarstva, nema planskih, nema kvota bez kriterija. To je uređenje sustava, na tome radimo. Da li radimo dovoljno brzo? U granicama mogućnosti radimo maksimalno što možemo. Sve je mjerljivo, vidjet će se za godinu dana, za dvije, za tri godine na kraju ovoga mandata koliko smo stvarno uspjeli i koliko smo zemljišta ako ćemo se vratiti direktno na zemljište stavili u funkciju. Spominjao se ovdje odličan primjer mandarina. Je, mandarine su jedne od rijetkih naših proizvoda negdje imamo samodostatnost u proizvodnji, a imamo 7 ili 8 proizvoda takvih, nego gdje imamo značajne viškove za izvoz i postižemo odlične rezultate ne samo na tržištu EU nego i na tržištima trećih zemalja. Gdje se proizvodi? U dolini rijeke Neretve. Postojećim zakonom grad Metković 922 hektara državnog zemljišta. Koliko ste stavili u osam godina u funkciju? Nula. Nula kuna, nijedan hektar nije stavljen po nijednom obliku raspolaganja u gradu Metkoviću i okolici u funkciju. Grad Opuzen 1658 hektara, samo 807 hektara u zakupu na 10 godina koji sad ističe zakup. Ako smo već mandarinu definirali kao proizvod koji nam je značajan, važan i izvozno u svakom segmentu, ako imamo a očito ga odlično proizvodimo, hoćete mi odgovoriti zašto u osam godina onda nismo se potrudili da poljoprivredno zemljište u vlasništvu države koje imamo, a koje nije malo govorimo o 2500 tisuće hektara nismo stavili u funkciju? Zato što smo imali loš zakon. Novi zakon će to napraviti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu repliku. Petar Čobanković. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre brojke su egzaktne i brojke će uvijek biti egzaktne. I ja se ne bojim ni s vama niti sa bilo kim sjesti i raspravljati, ali s brojkama. Nemojte demagogijom, nemojte pričati priče za malu djecu. Pričajte o konkretnim stvarima. Po čemu je ovaj zakon garancija da će se transparentnije rješavati državno poljoprivredno zemljište i da će se brže rješavati? Ovo su dosada radile jedinice lokalne samouprave. Znači njih cca 400 jedinica lokalne samouprave. A sada će raditi agencija u kojoj kažete da imate 30 ili 60 ljudi za cijelu Hrvatsku. A onda uzmite zakon, dragi prijatelju, pa pogledajte što ste sve dali u nadležnost agenciji. Pa nisu oni nadljudi, nisu oni supermeni da oni mogu u isto vrijeme raditi pet, šest poslova. A što to znači? Pa znači da ćete pojačati kapacitete, da ćete uposliti još par stotina ljudi tamo, da ćete ići u pravcu da jačate tu instituciju, a u isto vrijeme ne koristite one potencijale koje ste imali u jedinicama lokalne samouprave. Zakon vam je jasno rekao što da radite. Zašto u ovih godinu dana to niste radili? Zašto agencija nije radila za one jedinice lokalne samouprave koje nisu sačinile programe, zašto agencija nije u 2012. godini radila programe raspolaganja i raspolaganje s tim zemljištem? Dragi prijatelju proći će četiri godine, nemojte se zavaravati u ovih 8 godina se i financijski pomagalo, ne pomagalo nego se povećavala konkurentnost hrvatske poljoprivrede, povećavale se proizvodnja, povećavao se broj grla, stvarale su se pretpostavke, povećale su se površine pod vinogradima, pod voćnjacima, pod maslinicima. Jel' znate dragi prijatelju? A ja vam kažem nažalost pa mlijeko je odraz poljoprivrede. Možemo mi pričati što hoćemo ali proizvodnja mlijeka to je najteži dio. Vi ćete nažalost u 2013. pasti na količine ispod 2003. godine. I to je odraz vašeg rada u poljoprivredi.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite ministre.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] nažalost na pitanje za zemljište u dolini rijeke Neretve. A kada govorimo o, ponovno se pozivate na potpore. Bilo bi mi drago barem da u tome dijelu smo imali mogućnost da prilikom primopredaje dobijemo čiste račune i da me ne dočeka uz isplatu ovih 3 milijarde 700, 800, 900 koliko čujem u 2011. godini barem da smo dobili čiste račune, a ne gotovo milijardu 100, 200, 300 dodatnog duga koji je većim dijelom bio sakriven i koji smo morali isplaćivati i peglati kroz 2012. godinu. Ovaj zakon ste dočekali na nož. Ne date mogućnost ni toj agenciji ni ovom zakonu da pokaže koliko će stvarno biti djelotvoran i koliko će raditi efikasnije, brže i transparentnije nego dosada. Siguran sam da će ta agencija napraviti da ste drukčije promišljali, govorite stalno o strategiji poljoprivrede i ostalog. Šest agencija koje su vezane za poljoprivredu, Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo, Centar za hranu da li su oni važniji, prioritetniji bili staviti u funkciju i administrativno ih posložit sa velikim brojem desetaka ili stotina djelatnika, ili stavit agenciju za poljoprivredno zemljište u funkciju, a osnovali ste je 2008. i trošili sredstva na nju, a ništa nije radila. U 2012. godini ta agencija je radila. Nismo radili programe iz jednog jedinog razloga zato što takovi programi više, po programima se ne radi to smo strateški znali da nećemo radit po programima, raspolaganje sukladno zakonu ovome. I napravili smo dobar prijedlog zakona. Kroz sve institucije, kroz javne rasprave uradili dosta dugo na njima, u Vladinoj proceduri sad je ovdje. Imat ćemo dobar, odličan zakon koji će pokazati rezultate. Hvala.
Hvala i vama. Kolega Šuker vi ste pokazali povredu poslovnika, da čujemo.
Pa nije povreda poslovnika, nego vaš kako predsjedavajućeg htio zamoliti da predstavnike Vlade upozorite da su došli u dom hrvatskih zastupnika i da se tako moraju ponašati.
Kolega Šuker oduzimam vam riječ, ne možete govoriti.
Da oni ovdje ne mogu, samo malo molim vas.
Moram vas prekinuti.
Možete me prekinuti, ja ću tražiti stanku u ime klupa pa onda prekidajte. Ja samo hoću riješiti problem.
Vi ste tražili povredu Poslovnika.
Vi morate upozoriti ministra da on zastupnicima ne može postavljat pitanja. Vi kao predsjedavajući to morate napraviti.
Kolega Šuker, kad ćete vi ovdje predsjedat vi ćete tumačit kako smatrate da je shodno.
Je li? A vi ćete se ponašati kao po po partijskoj liniji.
Kolega Šuker izričem vam opomenu za vaše ponašanje, tako je. A ja bih vas samo molio, pošto je rasprava vezana za ovaj Zakon o poljoprivrednom zemljištu između bivšeg ministra i aktualnog ministra došla na razinu, vjerujem profesionalne zainteresiranosti da se malo pokušate jedna i drugi više koncentrirati na tekst zakona, a ne na osobnu razinu. Imamo, sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite. Nije bilo povrede Poslovnika.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi gospodine ministre, jako mi je žao, zaista što nemate snage, ali nikako ni u predstavljanju ovog zakona koji nam, koji je danas pred nema, ali nemate snage govoriti o činjenicama ili možda ipak ne možete. Vjerujem da možda ne možete gospodine ministre? Jel ex katedra doći u ministarstvo ili negdje, da ne kažem nešto drugo a da me se ne shvati drugačije, ex apotece, nemati pojma o čemu se radi? Uvaženi gospodine ministre onda se prihvaćamo statistike, a u tim statistikama nas ovdje ima 151 zastupnik, nažalost u stvarnosti nas nema, vidite. Vi morate imati dobre svoje suradnike i one koji znaju o čemu se radi, da bi vam mogli reći ovo je ok bilo, a ovo nije. Da ste tu pred nas metnuli ili pokazali nam zakon i rekli da ovo će biti neke izmjene zakona, a ne da ste popljuvali kompletnu poljoprivrednu politiku unazad 8 godina, to je sramota. I kako vi očekujete od nas da mi naprosto ne komentiramo ovo što vidimo. Zašto očekujete da vam vjerujemo, temeljem čega?
Hvala. Sljedeća replika Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre rekli ste nisu potpore sredstvo za potkusurivanje i kupovanje glasova, već da želite kvalitetne farme, kvalitetne OPG-e itd. Na koji način? Čuli smo danas da ste smanjili potpore za milijardu i pol kuna u protekle dvije godine. Niste učinili štetu samo s time što ste smanjili, nego ste onemogućili one koje su bili u razvitku, u formiranju takvih farmi, OPG-a da se razvijaju i dalje, jednostavno su nestali sa lica zemlje, nestali su, završili su na zavodu za zapošljavanje. Nedavno reče jedan dobar poduzetnik, treba vratiti 300 tisuća ljudi na selo ako želimo riješiti nezaposlenost. Jesu li ovo mjere, je li ovo zakon s kojim mi to možemo učiniti? Naravno da nije, gdje da se vrate, u kombinate, nigdje. Postavlja se pitanje kako opće raspravljamo danas o državnom zemljištu, čije je to zemljište bilo prije 100 godina, 80 ili 70, to je pitanje? Zašto ti isti kojima je oduzimato, nemaju pravo, jednako pravo vratiti to svoje zemljište u svoje vlasništvo, pa ga i kupiti na kraju krajeva. Ovim zakonom to se njima onemogućava, to je pitanje. Imamo 119 naselja bez stanovnika, 2% ukupnih naselja u Hrvatskoj. Što s tim, čija je to imovina, kako vratiti ljude tamo? Na to bi trebalo odgovoriti kroz ovakav prijedlog zakona koji se bavi poljoprivrednim zemljištem. Mi smo zemlja i poljoprivrede, i turizma, najmanje industrije ali očito da se ne želimo s time baviti na najbolji način, nego uvijek tražimo izuzetke ili neke nove, nova rješenja koja nitko drugi nije do sada vidio. Pa pogledajmo malo u Švicarsku, Austriju pa kako oni to rješavaju? U Švicarskoj nema uopće trgovačkih društava koje imaju vlasništvo nad poljoprivrednim zemljištem. Kod nas će toga biti u većini i onda se čudimo zašto ljudi ili seljaka nema u ruralnim područjima. Na to treba odgovoriti, a šteta koju ste načinili smanjenjem poticaja ona je višestruka, oko tih 10 milijardi.
Hvala. Sljedeća replika Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja nisam uzeo riječ ovdje da bi veličao bilo koga, ali isto tako da bi omalovažavao bilo koga. Mi ovdje jednostavno nismo ni navijači, niti Dinama, niti Hajduka nego jednostavno zastupnici, može i Zadra, i naravno ja sam Slaven Belupa, ali Bogu Hvala, ali hoću reći i jednu drugu stvar, mi smo ovdje da ukazujemo na probleme koji se javljaju u poljoprivredi i koji bi mogli proisteći naravno sa ovakvim zakonima i svim drugim mjerama koje se poduzimaju. Naravno ne poduzimaju se jer sve ide nažalost nepovratno u jednom vrlo lošem smjeru. I ovdje smo isto tako da branimo čast jedinica lokalne samouprave o kojoj se kaže ti nisu, ništa ne valjaju, to su neki šerifi tamo, ti sve uništavaju, ti sve uništavaju a godinama skrbimo o problematici poljoprivrednika itekako značajno od onih potpora koje su zakonski dozvoljene, pa do isto tako evidencije šteta, sudjelovanje u tome, a na kraju od toga ništa. Ovdje smo, vi gospodine ministre bagatelizirate na neki način ovdje značaj potpora u poljoprivredi. Nije točno da je to neki mehanizam za kupovanje glasova, potpore su itekako unaprijedile poljoprivredu i podigle proizvodnju u svakom smislu, ali naravno potpore su samo jedan od momenata. Postoje i drugi momenti koji toj konkurentnosti doprinose a to su ulazni troškovi. Pa dozvolili ste da ti ulazni troškovi postanu neizmjerno visoki. Evo ako samo usporedimo cijene energenata, sve ostale stvari koje doprinose negativnom segmentu, sve to vodi u nepovrat. Dvije kune je litra mlijeka. Vi ste garantirali da će biti 2,43., ispod toga je bila 1,90 a kila smjese je 3 kune. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku ministar Jakovina. Izvolite ministre.
Štovani kolega zastupniče. Ma vrlo kratko ću, zato što se počelo licitirat previše sa ovim potporama, pa da samo jednu stvar razjasnimo. Čuli smo za proizvodnu 2010., 2011. je isplaćeno tri milijarde 700 do 3 milijarde 800 kuna. U 2012. Godini za proizvodnu 2011. I prethodna razdoblja isplatili smo gotovo 3 milijarde 170 tisuća od čega je 320 milijuna su zapravo kapitalni vaučeri koji ste izdali u prethodnim godinama, 150 milijuna u tekućoj ovoj godini ćemo plaćati vaših dugova na taj način. 75 milijuna iduće 2014. godine. Kvantum sredstava koji je isplaćen nije značajno manji. Rekli smo da su izvorna sredstva za izravna plaćanja i u ovoj godini neidu na nivou gotovo onoga što je isplaćeno u prošloj godini. Rezultati nažalost sredstava potpora koje ulaze u poljoprivredu za cilj imalo unaprijed poljoprivrednu proizvodnju, učiniti je konkurentnijom, povećati poljoprivrednu proizvodnju i da poljoprivredni proizvodi budu po nižoj cijeni. Ništa od toga nije bilo rezultata. Što se tiče ostalih dobrih stvari, kolegica nije tu. Nije istina da ja nisam rekao da je, il da govorim sve negativno da je do sada bilo. Dobre i pozitivne mjere koje su bile i mi smo ih kao takove nastavili. … [[Govornik se ne razumije.]] za otkup mandarina, grožđa, jabuka, maslinovog ulja su bile dobre mjere zato što osim uređenja tržišta garantiraju siguran otkup i garantiraju eliminaciju sivog tržišta dok ih možemo financirati kao takve mjere smo nastavili radit i iznašli sredstva. Ono što nije loše na nama je da pokažemo da na neki način ispravimo i kroz reformske zahvate učinimo boljim, to i Zakon o poljoprivrednom zemljištu.
I zadnja replika, Božidar Kalmeta. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre nismo mi ovaj zakon dočekali na nož kao što je rekao gospodin ministar. Mislim da mi ovdje a pogotovo kolega Čobanković vrlo argumentirano govorimo o ovom zakonu i jasno naše mišljenje da je dosadašnji zakon bio bolji iz više razloga. Jedan je razlog i taj što su kroz taj zakon posredno praktički građani kroz svoja predstavnička tijela odlučivali o poljoprivrednom zemljištu. Ovdje je rečeno da je ovaj zakon reformski. Ja mislim da ovaj zakon nije reformski jer da bi nešto bilo reforma i da bi neki zakon bio reformski, on mora biti dakle mora biti bolje, mora biti brže, mora biti transparentnije i mora manje koštati. Ja mislim kad je u pitanju ovaj sad zakon da sve to skupa nije tako. Je li transparentnije? Ja mislim da nije. Prije su predstavnička tijela u konačnici odlučivala o tome, sad će odlučivati nekoliko ljudi. Jesu li manji troškovi, nisu. Jer prije svi ti zaposlenici po gradovima, općinama su to radili u okviru barem ja mislim svojih redovnih primanja i poslova. Sada će se plaćati ovaj ljudi u agenciji, a da bi to koliko toliko moglo biti brzo i učinkovito, sad ćemo još trebati zaposliti ne znam 50, 60, 100 ljudi. Hoće li se kao refleksija na ovaj zakon povećati poljoprivredna proizvodnja? Ja isto mislim da neće u odnosu na prije. I hoće li biti brže. Ne vjerujem da će biti brže jer tri čovjeka ili pet ili pedeset ne mogu odlučivati kao što su prije odlučivali 4 tisuće ljudi ili koliko je bilo. Prema tome ja mislim da ovaj zakon nije reformski i zato mi ovaj zakon kritiziramo ne dočekavši ga na nož nego mislimo, argumentirano govoreći da je prije ovaj postupak bio bolje nego što je sada. Ono što će biti sada u odnosu na prije, uz sve ostalo je sigurno da će biti još jedna centralizacija odluka koje se tiču građana, odnosno ljudi koji žive u jedinicama lokalne samouprave, koji će sada biti isključeni kod odlučivanja o poljoprivrednom zemljištu. Evo hvala lijepa.
I zadnja replika Ivan Šuker. Kolega Šuker, samo da pojasnim. Evo tu je dupli papir Kalmeta-Šuker.
Tablicu sam dignuo gospodine predsjedavajući u trenutku kad je ministar počeo govoriti o povećanju duga. Ministar poljoprivrede je jedanput počeo tumačiti fiskalnu politiku. Pa gospodine ministre kad ste se uputili u to onda bi trebali reći da ste vi ove dvije godine povećali javni dug za 22 milijarde, da ste uzeli 7 milijarda iz džepa hrvatskih građana povećanjem poreza i da to niste napravili povećali bi javni dug za 29 milijardi. Ali samo radi vama, ako se već vi pozivate na statistiku iz 2005., 2008. godine kad je počela gospodarska kriza i financijska kriza u svijetu, deficit državnog proračuna je bio za 2,8 milijardi kuna. Prema tome ponavljam, vaš deficit i vaše zaduženje i povećanje javnog duga u ove dvije godine da niste hrvatskim građanima povećanjem poreza uzeli sedam milijardi iz džepa bi bio 29 milijardi kuna.
Hvala. Ovime smo iscrpili replike. U ime Kluba zastupnika SDSS-a Mile Horvat. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Očito je da je i duljina i tok rasprave i ovaj silan broj replika govore da se radi o jednoj prevažnoj temi koja je iskočila iz teme analize Zakona o poljoprivrednom zemljištu i dotakla se ukupne rasprave o agraru. Dakle onda kada bi razgovarali i kada bi htjeli ozbiljno razgovarati o agrarnoj politici onda bi ta rasprava trebala biti kompleksna i treba bi a često bi se ona završila kao frustrirajuća rasprava. Zašto kompleksna? Zato što bi onda trebali reći dosta toga i o efektima odnosno učincima poljoprivrede do sada, vjerojatno bi nešto trebali reći o samom tržištu odnosno nefunkcioniranju tržišta poljoprivrednih proizvoda. Mogli bi tada nešto reći i o potporama, mogli bi nešto reći u okviru tih potpora i o skupim džipovima. Nikad seljak nije išao u atar u tako skupim džipovima i strojevima kao što danas ide. Trebali bi vjerojatno nešto kompleksnije reći i o legalizaciji objekata, poljoprivrednih objekata, trebali bi nešto reći i o ovim silnim pratećim agencijama o njihovom funkcioniranju i o njihovoj učinkovitosti. Zašto bi to bilo frustrirajuće? Zato što svi imamo generalnu ocjenu. Puno toga u proteklom periodu puno tih proračunskih sredstava je uloženo u poljoprivredu s razmjerno uloženom efekti od poljoprivredi su vrlo mali čak alarmantni. Kolege su da se ne ponavljamo stalno povlačile paralele između izvoza i uvoza poljoprivrednih proizvoda. Dakle da se vratim samom zakonskom tekstu. Ovdje je više nego očito da se radi o dva koncepta. U prethodnom periodu smo imali jedan sasvim liberalni koncept tretiranja poljoprivredne proizvodnje odnosno samog agrara, imali smo za cilj denacionalizaciju velikih sustava imali smo za cilj privatizaciju zemljišnog fonda. To se provodilo uglavnom preko programa raspolaganje poljoprivrednim zemljištem kao osnovnim zakonom i pratećim programima raspolaganja. Zemlja se dijelila da pežorativno kažem šakom i kapom onima koji sa zemljom nikada nisu imali veze niti im je to bio osnovni posao niti imaju sredstva niti mehanizaciju za obrađivanje zemlje ali su bili u krugu u kom se moglo na jedan vrlo popularan i relativno lak način doći do velikih površina. Govorim o iskustvu iz prostora iz kog dolazim. Unatoč toga ipak treba reći da je rezultat protekle takve liberalne politike u poljoprivredu u svakom slučaju formiranje vrlo velikog broja OPG-a, da je rezultat podizanje vrlo velikog broja hektara nasada, da napomenem samo da je Osječko-baranjska županija postala jedan od najvoćarskijih županija u RH upravo zahvaljujući ovom proteklom programu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Sada kroz ovaj zakonski tekst nam se servira nešto drugo odnosno pokušava se kao bolje rješenje ovdje prezentirati jedan drugi koncept koji bih ja nazvao konzervativnim konceptom jer se želi prije svega spriječiti daljnja prodaja zemljišta i jer se želi uspostaviti administrativna kontrola nad cijelim procesom raspolaganja preostalim hektarima zemljišta. To je priča zaokret u filozofiji odnose prema poljoprivrednoj proizvodnji dakle ide se k čistoj centralizaciji. Naravno da je to pravo predlagatelja i ja pretpostavljam da će predlagatelj taj svoj koncept i kroz većinu u ovom Parlamentu i izglasati. Mi u tom smislu uvažavamo činjenicu da je to pravo predlagatelja da je to njihova vizija. I kroz nekoliko teza odnosno analiza 5 ili 6 ključnih momenata koje mislim da su bitne premise za ovaj zakon ću ja reći naš stav prema tom konceptu. Dakle iz namjere da u ovom prvom čitanju stvar poboljšamo ako možemo da doradimo cijeli ovaj koncept koji je ovdje nama na stolu. Vlasnički prva stvar o kojoj želim govoriti jeste kategorija vlasničkog režima zemljišta. do sada smo po prethodnom konceptu imali prodaju zemljišta imali smo zakup zemljišta, imali smo koncesiju. Sada imamo samo jednu kategoriju raspolaganja, a to je zakup na 50 godina. Zakup na 50 godina možda jeste nekakva slična stvar vlasništvu sa stanovišta dužine raspolaganja odnosno korištenja tim zemljištem. Ono možda jeste sigurno korisniku da će on kroz dugi niz godina imati nekakvu perspektivu i ulaganja, mogućnost ulaganja na tom zemljištu ali definitivno zakup nije vlasništvo i ono nema istu kvalitetu, a to se naročito vidi kada odete u banku i kada idete sa nekakvim svojim programom ili projektom i želite dobiti nekakvu kreditnu liniju, temelj toga svega u razgovoru sa bankom jeste čisto vlasništvo. Prema tome, vi ne možete konkurirati sa ovakvim konceptom, ne možete konkurirati prema nekim bankarskim ili bankovnim aranžmanima. Isto tako bitno je ovdje reći da u prethodnom periodu su mnogi to vlasništvo zloupotrebili odnosno unovčili. Dakle skupo su prodali jeftino skupu zemlju i ne svojom krivicom su se tako obogatili. Dakle imamo slučajeva da su unatoč ugovornoj zabrani o raspolaganju odnosno stavljanju u promet zemljišta 10 godina tu zemlju stavili na tržište ili su je prodali ili su je dali u najam. Dakle sada od stupanja na snagu ovog zakona nema takve više mogućnosti i onda se postavlja pitanje zašto su ovi korisnici koji nisu mogli po prethodnom programu raspolaganja doći u kategoriju vlasnika jer nisu bile lokalne samouprave, nisu imale sređene programe raspolaganja jer ministarstvo to nije ažurno to sve skupa potvrdilo. Na kraju imamo i kategoriju povratnika koji nikako nisu bili u situaciji da koriste tu privilegiju korištenja zemljišta preko programa raspolaganja. Dakle zašto sad ovi ljudi se nalaze u neravnopravnijem položaju prema onima koji su po prethodnom modelu imali pravo da steknu zemlju u vlasništvo jer su se čak i uknjižili, čak su i hipotekarno to zemljište i opteretili. Prema tome, mislimo da taj disparitet tih odnosa ovog trenutka u zakonu nije dobar. Sljedeća kategorija o kojoj bih nešto rekao jest upravljanje cijelim procesom i to preko agencije za poljoprivredno zemljište. Očito je da je predlagatelj jedino što je mogao ako ide s ovim modelom, ovim konceptom raspolaganja, jedino to mogao raditi upravo preko Agencije za poljoprivredno zemljište koja je na neki način eksponent i kontrolor i provoditelj politike Ministarstva. To jeste centralizirana stvar, ali je to očito po ovom modelu kako se predlaže jedini mogući način. Postavlja se također jedno pitanje da li su te agencije takve kakve jesu, kapacitirane da se uhvate u koštac sa svim ovim problemima i da riješe te probleme. Oni se sad koncentriraju, bile su detaširane pa se koncentriraju u neka centralna veća mjesta, to dodatno otežava i posao, dodatno otežava i komunikaciju. U članku 57. je cijeli dijapazon tih ovlaštenja, odnosno zadataka dat agencijama, pa između ostalog one treba da se bave i prometom poljoprivrednog zemljišta, treba da radi i laboratorijska analiza tla, treba da analiziraju i daju suglasnost na geodetske elaborate, treba da rade i gospodarske programe itd., itd. Nije moguće dakle, nelogično, tehnički neizvodljivo da će agencije sa ovim kapacitetima kojima sad raspolažu moći raditi sve ove poslove. Dakle je li članak 57. provodiv u praksi. Sljedeća stvar o kojoj bi govorio, a mislim da je vrlo bitna to je kategorija prednost u natječaju. Dakle za nas u SDSS-u je osnovna stvar da prednost u natječaju za zakup zemljišta imaju OPG-i. To mislimo da je vrlo bitna stvar iz razloga što OPG-e treba na taj način ojačati i pripremiti za ulazak u Europsku uniju. OPG-i su po našoj procjeni najvitalniji segment poljoprivredne proizvodnje, oni su apsorbirali u proteklom periodu sav višak nezaposlenih ljudi koji su ostali na ulici nestankom velikih kombinata i zadružnih sistema na terenu. OPG-a po nekim evidencijama ima negdje oko 170 hiljada i ako pođemo od pretpostavke da je nositelj OPG-a zaposlen i ako pođemo od pretpostavke da ima samo jednog zaposlenog radnika, to je negdje preko 300 hiljada radnih mjesta. To je znatno više zaposlenih nego što mogu zapošljavati veliki monopolisti koji su na raznorazne načine kupili kombinate i sve broj zaposlenih na minimum. Ja imam tu primjere. Primjer Belja kod mene u Baranji, dok je Belje bilo kombinat imalo je 8000 zaposlenih, a 11 u kampanji šećerne repe. Sad kad je vlasnik Agrokor sad ima nepunih 2000 zaposlenih sa tendencijom pada zaposlenih. Ili imam konkretan primjer općine Trpinja, isključivo poljoprivredna općina, poljoprivredno stanovništvo u 90% slučajeva. Po starom modelu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem je Vupik dobio u koncesiju 2200 hektara zemlje uz obećanje da će zaposliti ljude. Po ovom sad modelu gdje se prednost daje velikim sistemima Vupiku će pripasti još 600 hektara i selo ostaje bez hektara zemlje. Od prije neki dan ne da povećava broj zaposlenih nego otpremninom tjera ljude u mirovinu, dakle otpušta. Ako je to cilj teme onda mi za takav cilj nismo, dakle isključivo govorimo i favoriziranju OPG-a u ovim natječajima. OPG-i su dobre platiše poreskih i svih državnih obveza, prema njima poreska uprava nema milosti, prema velikim sistemima, znači onog trenutka kad je netko dužan novaca, kad je OPG dužan novaca državi država reagira prema njemu. Iz tog razloga mislimo i ponavljam još jedanput, ključna stvar je da u natječaju prednost za dobivanje odnosno uzimanje u zakup zemlje imaju OPG-i pa tek onda svi oni ostali. Gospodarski program je sljedeća kategorija o kojoj treba nešto reći, to je visoko favoriziran element u ovom zakonu, on je bitan element ali nije potrebno ga toliko visoko favorizirati da ga ostali elementi ne mogu ugroziti. Gospodarski program je u formalnom smislu obećanje korisnika zemljišta prema državi kako će se koristiti dobiveno zemljište, kakva će biti investicija, kolika će biti zaposlenost ljudi ukoliko se dobije to zemljište na korištenje. Zato je za nas gospodarski program vrlo bitan jer je to javno obećanje i ako se gospodarski program ne poštuje to je razlog za raskidanje ugovora. Mi smo imali u praksi do sad slučajeva, iskustvo govori da si mogao uzeti zemlju za podizanje nasada, tako je to bilo rečeno u programu, a do danas ratariš, nisi podigao nasad ili si zemlju prodao ili si zemlju dao u zakup i da pritom nitko za to kršenje gospodarskih programa ne snosi nikakve sankcije. Dakle gospodarski program da, ali se on mora dopuniti sa vrlo jasnim kriterijima za valoriziranje gospodarskih programa. To valoriziranje, ti kriteriji se moraju vezati za strategiju, Državnu strategiju poljoprivrednog zemljišta na ukupnom prostoru Republike Hrvatske i naravno da imamo sumnje, imamo skepsu prema agenciji koja će u sastavu 2:1 biti ta koja će ocjenjivati i valorizirati te gospodarske programe. Mislim da je bitno ovdje da se kaže da bi se zbog vjerodostojnosti ovog zakona trebala provesti revizija dosadašnjih programa raspolaganja poljoprivrednog zemljišta upravo u toj činjenici obećano u Rađanu i revizija koncesijskih naknada. Neprihvatljivo je da danas imamo koncesijski ugovor i naknadu od 450 kuna dok seljaci plaćaju po 200 eura plaćaju danas rentu, a to je prihod lokalne samouprave. I na taj način su lokalne samouprave dugoročno zakinute sa milijunskim iznosima, odnosno proračuni zakinuti sa milijunskim iznosima. Još jedna stvar što mislim da je vrlo bitna. U prijedlogu ovog zakona je bilo predviđeno da se regulira povrat oduzetog zemljišta. Imamo kategorija ljudi koji nisu bili u mogućnosti niti su imali validne dokumente jer su bili uništeni da konkuriraju za povratak oduzetog zemljišta. Mislimo da se povrat oduzetog zemljišta treba da bude u naturalnoj restituciji i to u onoj bonitetnoj klasi koja je oduzeta [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] a samo alternativno ukoliko to odgovara korisniku da to bude u novčanoj nadoknadi. Prema tome, za prvo čitanje mislimo da su ovo dovoljne sugestije koje očekujemo da ćete uvažiti i ugraditi u konačni tekst. Hvala.
Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Horvat, iskreno se nadam da ćete prilikom glasovanja ponašat se u skladu sa vašom raspravom. Ja se slažem sa velikim dijelom onoga što ste danas rekli, jer to je dobrim dijelom ono što, na što i mi ukazujemo. Ali se ovdje cijelo vrijeme govoreći o ovom našem zakonu izbjegava jasno i glasno reć kad je u pitanju agencija i koliko će to djelatnika bit u agenciji i gdje će na kraju krajeva te silne dokumente koje će morat zaprimat, rekli smo i prema članku 10. podatke iz svih jedinica lokalne samouprave. Pa onda prema članku 12. o primjeni mjera za uređenje održavanja, pa onda godišnje izvješće iz članka 32. Pa da ne kažem članak 38. koji onda još kaže da će ta ista agencija još morati zaprimati i analizirati i izvješća zakupaca o provedbi gospodarskog programa ono iz prethodne godine. A svi ti dokumenti iz 555 ili šest općina i gradova u Republici Hrvatskoj ne stanu u Nacionalnu sveučilišnu biblioteku. Samo ti dokumenti dok dođu. Prvo, nećemo ih imati gdje uopće staviti, a onda postavlja se pitanje tko će njih uopće stić analizirati. Priče o transparentnosti onda dodjeljivanja zemljišta pada u vodu, neće stić pročitat ni naslove gospodarskih programa, a kamoli ih izanalizirati i prema njima onda dodjeljivat zemljište. I na kraju, točno je, slažem se sa vašom konstatacijom. Drago mi je da i vi to konstatirate, radi se o centralizaciji i to o dvostrukoj centralizaciji, centralizacija koja je jednim udarcem ubija dvije muhe. Centralizira se i način dodjele zemljišta i centraliziraju se i sredstva oduzimajući ih županijama, a dajući ih državi.
Odgovor na repliku poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Buriću jasno ja sam rekao da je to, takav model je potpuno legitimno opredjeljenje predlagača, to je politički koncept razmišljanja i razvoja i viđenja poljoprivrede u budućem periodu. Agencijski sistem kontrole je upravo jedino i moguć kroz takav koncept. Da li je on kapacitiran to će vrijeme pokazati. Inače je ovaj zakon jako oslonjen na podzakonske akte. Za očekivati je da će ministar podzakonskim aktima te stvari urediti, da neće čekati 6 mjeseci nego da će to po usvajanju ovog Zakona urediti i da će dati praktičan model kako će ta stvar funkcionirati na terenu.
Druga replika poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Gospodine Horvat, spomenuli ste u svom izlaganju preduća koja su na žalost sada se rešila nekih svojih radnika i to je za nas u ruralnim dijelovima katastrofa. Da, postojeći zakon treba mijenjati jer ne garantira lokalnom poljoprivrednom stanovništvu da će upravo ono biti korisnik poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske jer zakonom nisu definisane odredbe koje bi garantovale lokalnom poljoprivrednom stanovništvu i poreznim obveznicima da će upravo to zemljište jamčiti ostanak i sigurnu egzistenciju na područjima kojima žive kojima je jako teško se izboriti svake mesec na kraj poplaćati sve račune itd. Dakle, zemlja je oduvek kod nas u Slavoniji i Baranji bila nešto od čega se faktički živilo i za koju se živilo. Ovo je pitanje čak iz delokruga rada drugih ministarstava nadležnih ministara za rad i mirovinski sustav ali i ministra socijalne politike i mladih. Treba imati na umu da je ovo jako značajno pitanje i da ga treba ukupno kao tako riješiti. Vi ste spomenuli još dve stvari što ja mislim da je izuzetno bitno. To je da se izmeni zakon u onome delu ovaj novi predlog zakona, dakle da se ne može jedan, da jedan sudionik ne može prelaziti više od 40 ili 50% ukupnih poljoprivrednih površina te jedinica lokalne samouprave da ih dobije u zakup. I druga stvar, dakle kao što smo i rekli gospodarski program kojim da tako kažem i sami ste spomenuli ali ja bih još jednom ponovio, dakle da veliki sistemi imaju i ogromne logističke kapacitete i druge prednosti u odnosu na male OPG-ovce koji normalno ne mogu baš da imaju svi visoku stručnu spremu, ne mogu da imaju toliku mehanizaciju. I normalno ono što je najbitnije veliko tržište proizvoda koje njih faktički u ovom slučaju isključuje iz ovih natječaja. I tu će dolazit do velikih problema. Ja se nadam da će i predlagač zakona imati ovo u vidu. Hvala vam puno.
Odgovor na repliku, poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega. Upravo iz tog razloga sam rekao da je naš stav da prioritet u dodjeli zakupa imaju OPG-i. Upravo iz činjenice opasnosti koju ste rekli, veliki sistemi su kapacitirani, imaju logistiku naravno da mogu ponuditi kvalitetnije programe. Ali ako se usvoji ova naša sugestija, dakle tek u drugom krugu. Naravno da nitko njima ne može osporiti pravo da naprave kvalitetne programe ali tek iza toga ukoliko nema zainteresiranih OPG-a na onu predmetnu parcelu.
I posljednja replika poštovani Boro Grubišić.
Jesam ja na redu? Hvala lijepo gospodine, nisam vas čuo dobro. Kolega Horvat vi ste govorili o onome što je zapravo da kažemo ocjenjivački sud i najvažniji element za dobivanje zakupa na 50 godina, a to je gospodarski program. Pri tome ste naveli sve one stavke koje se navode da bi netko imao tih 60% bodova kako bi dobio u zakup nekakvo zemljište. Ali ste istovremeno izrazili i sumnju u budućnost toga zakupa i hoće li zapravo ono što je onaj koji se natječe naveo u svom gospodarskom programu ispuniti. A mi dobro znamo i imamo zaista pravo sumnjati u to što se i dosada događalo kada znamo da su mnogi pa da kažem prvaci onih stranaka koje su bile na vlasti, ja znam neke u mojoj županiji iz HSS-a dobivali ogromne površine ili table u prodaju, koncesiju ili zakup kako je to prije bilo a onda su stigli samo do tarupanja kako to kažu, znate vi što je tarupanje u Slavoniji dalje nisu ništa radili ali su uredno podizali svoje poticaje jer im inspekcija nikada nije ulazila u referentni prinos niti je uopće pregledavala te prinose. Isto tako molili su Boga da bude poplava ili suša kako bi rekli eto ove godine nije rodilo pa ne možemo ni prikazati referentni prinos. Ali su uredno stavili i naknadu od štete za poplavu ili sušu i još poticaje u svoj džep i vozili Cheeroke džipove po Brodu što ja i vi nikada ne možemo sebi priuštiti nikakav džip jel' takav bijesni sa stotine konja kako se to kaže. E, zbog toga i ovdje kada se radi o agenciji i tom povjerenstvu zaista gospodine ministre, a i evo i kolega Horvat, moramo reći da duboko sumnjamo u ono što će se događati primjenom ovoga zakona.
I na ovu repliku odgovara poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Grubišiću ja mislim da je ministarstvo pravilno prepoznalo činjenicu da je jedan od ključnih dokumenata u ovome gospodarski program. Gospodarski program trebamo promatrati ne samo sa tehnološkog stanovišta nego i formalno-pravno kao formalno-pravnu činjenicu. Ona je obaveza. Ako sam se ja obavezao državi da ću na 50 hektara podići 50 hektara šljive onda ne mogu ratariti, onda tu zemlju ne mogu prodati, onda tu zemlju ne mogu dati u zakup nekom drugome. Moram podići 50 hektara šljive inače se ugovor raskida, on je nevažeći, zemlja se vraća u zemljišni fond i prodaje se nekom drugome. To nažalost nije bilo tako, ja sam to namjerno rekao jer u mojoj sredini se nema kontrole realizacije gospodarskih programa. Imate sasvim drugu namjenu zemlje od one koja je u postupku kandidiranja za tu zemlju prije sedam ili osam godina bilo ponuđeno. Nevjerojatna je stvar da netko može prodati 200 hektara zemlje koja je pod zabranom stavljena u promet 10 godina i digne lijepe novce. I nikom ništa se ne dešava! Nevjerojatna stvar da netko može rentirati godišnje zemlju na koju nema pravo stavljanja u promet 10 godina. Ima lijepu rentu svake godine i nitko ne reagira. Dakle, taj gospodarski program je formalno-pravni akt ponude moje prema državi, ukoliko to ne poštujem ugovor se raskida, sankcionira se moja lažna ponuda i zemlja se daje nekom drugome. To sam htio da kažem. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Grubišiću pa što vam pada na pamet? Pa ne možete se tako uključiti i govoriti da vam nitko nije dao riječ. Sada dobivate opomenu zbog toga. Sada nakon više od 6 sati rasprave došlo je vrijeme da čujemo i osmi klub, a poslije toga još 26 pojedinačnih rasprava. Toliko da znate kako smo organizirali vrijeme i koliko nam odlazi na replike. U ime kluba HNS-a vrijeme će podijeliti kolega Vladimir Bilek i Petar Baranović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolege zastupnice. U ime kluba HNS-a moram reći da nam je drago da je nakon pola godine otkada je prvi nacrt ovog zakona krenuo u javnu raspravu došao i ovdje na naše klupe. I ono što je on u biti u redovnoj proceduri, odnosno da kroz dva čitanja možemo prepoznati nedostatke ovog prijedloga i uspješno ih otkloniti. Posebno mislimo da je važno to što se ovim zakonom završava priča sa prodajom državnog zemljišta te se ono kao posebno nacionalno blago odsada može dobiti isključivo samo u zakup. Tako da i nakon ulaska Hrvatske u EU naše poljoprivredno zemljište ostaje hrvatsko poljoprivredno zemljište i ako jednog dana netko drugi bude smio gospodariti u zakupu tim zemljištem samo i isključivo uz poštivanje programa, odnosno gospodarskih programa u smjeru u kojem to želi i RH. Primjenom ovog zakona očekuje se među ostalim i uvođenje veće discipline u prenamjeni poljoprivrednog zemljišta. Definirano je da sredstva moraju biti isključivo namjenska, a ono što mislimo da nije dobro u ovom prijedlogu zakona je to da ta sredstva su predviđena da 70% idu državi, a 30% jedinicama lokalne samouprave pa predlažemo da u tom dijelu prenamjena poljoprivrednog zemljišta isto tako se sredstva podjele 50% država, 50% jedinice lokalne samouprave. Ovim zakonom je definirano da odluku o raspisivanju javnog poziva donosi agencija, a odluku o dodjeli zakupa ista ta agencija na prijedlog povjerenstva. To povjerenstvo je u prijedlogu sačinjeno od 3 člana, 2 člana iz agencije i 1 član ispred jedinice lokalne samouprave. Zar ne bi bilo možda malo realnije da jednog člana iz agencije zamijenimo i predstavnikom, recimo lokalne savjetodavne službe pa da ipak taj utjecaj jedinica lokalne samouprave, odnosno ljudi koji poznaju zemljište na terenu bude nešto veći. U članku 29. definira se sastav gospodarskog plana, ali i točki njegovog vrednovanja. Prema kojima je po najavama ministarstva određenu prednost ubiti ima stočarstvo, naravno u njegovom sklopu i mljekarstvo. A taj odnos se računa s obzirom na odnosu uvjetnih grla i hektara. Tu bi svakako trebalo i ubaciti da se u taj odnos uvjetnih grla i hektara uzima vlasništvo grla i hektara svih pravnih osoba, odnosno trgovačkih društava i OPG-a koji su osnovani od istog osnivača. Da nam se ne bi desilo da neki nositelj OPG-a uz to ima i d.o.o. ili neki drugi oblik poduzetništva u poljoprivredi, pa na jednom recimo poljoprivrednom gospodarstvu ima samo uvjetna grla, a na d.o.o. ima samo zemljište i onda se javi na natječaj i ima prednost. Znači uzeti u obzir što je sada relativno lako kontrolirati putem OIB-a. Izvođenje, odnosno poštivanje gospodarskog plana se provjerava na godišnjoj bazi. Pa tako koncesija može biti poništena, odnosno zakup može biti poništen ukoliko gospodarenje zemljištem nije u skladu sa tim donesenim programom. Zakon bi definitivno trebao i ograničiti maksimalni broj hektara državnog poljoprivrednog zemljišta po jednom gospodarstvu, odnosno po jednom osnivaču trgovačkih društava, odnosno pravnih subjekata. Tu je potrebno definirati i veličinu proizvodno-tehnološke cjeline da se ne desi da jedan poljoprivredni subjekt dobije kompletno zemljište na nekom području, a ostali aktivni poljoprivrednici koji žive isključivo od poljoprivrede ostanu kratkih rukava. U članku 35. je definirano da se državno poljoprivredno zemljište ne može davati u podzakup, što pozdravljamo, međutim dio kod podnošenja, odnosno prenošenja prava i obveza zakupnika gdje se kod fizičke osobe to pravo može prenijeti samo na nasljednika prvog reda, dok se kod pravne osobe to pravo može prenijeti na sve pravne osobe čiji je osnivač zakupnik. Šta se dešava ukoliko OPG naslijedi pravni slijednik koji nije nasljednik prvog reda, a osnovna djelatnost mu je poljoprivreda ili je do tog vremena čak bio i zaposlenik na tom OPG-u ili kad neki nositelj OPG-a radi obima ili proširenja posla osnuje trgovačko društvo koje bi trebalo nastaviti njegovu djelatnost. Zar oni ne bi trebali imati prednost da dobiju taj dio zakupa odmah na svoje ime. Ja bi ovaj svoj dio izlaganja završio s jednom rečenicom profesora s Agronomskom fakulteta koji je uvijek pričao tek kada u Republici Hrvatskoj budu poljoprivrednici mogli normalno živjeti od svog posla, tek tada će Hrvatska biti zemlja blagostanja. Hvala.
Sada će u ime kluba nastaviti raspravu uvaženi zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima i suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Ova je rasprava o ovom zakonu dočekali smo sa agrarom koji je u stanju sudeći prema očitovanjima jutros, tijekom rasprave, s jedne strane u lošem, a s druge strane u dobrom. I ja ću se kratko samo referirat na ono što je istina, što je realno stanje kakav agrar imamo danas? Danas imamo agrar u kojem je prosječna veličina posjeda 5,6 hektara u odnosu na Europskih 23,5 bez obzira što se primjenjivao kao što smo čuli bolji zakon. Imamo agrar koji definitivno najviše ovisi o tome kolika je visina, iznos isplaćenih poticaja, a kako isplaćivati te poticaje svjedočimo i kroz činjenicu da oni stalno kasne, jer državni proračun kao što gubi bitku svih ovih godina i zaostaje u financijskim obavezama, zaostaje i ima poteškoće u isplati poticaja. Imamo agrar u kojemu velika većina poljoprivrednih proizvođača isključivo i samo proizvodi, ne bavi se dodavanjem vrijednosti, nije vlasnik niti pogona za preradu, proizvođači poljoprivredni nisu vlasnici niti distribucijske mreže, zapravo danas žive u sustavu u kojem ih kontroliraju veliki. Imamo agrar koji ima i lošu strukturu korištenja poljoprivrednog zemljišta, odnosno lošu strukturu kultura, najveće površine su zasijane sa onim kulturama koje imaju najnižu vrijednost. Imamo agrar koji ima veliki broj posjeda opterećenih kreditima za nabavu traktora, a u najvećem broju slučajeva mogućnosti, i kapaciteti i vrijednost tih traktora znatno premašuje realne potrebe pojedinog gospodarstva. Nismo proveli komasaciju, nismo stvorili strojni prsten, a maloprije smo čuli, evo na moje pitanje čovjeku koji je meni osobno inače vrlo simpatičan, pa ću ga samo ovako spomenuti, Petru Čobankoviću sam postavio pitanje kakav je bio ministar, on je rekao dobar, a ja ću samo komentirati da je bia otprilike kao i oni prije njega. Imamo agrar koji na klimavim nogama u krizi dočekuje 1.7. i to je prava istina. Zašto smatram da je ovaj koncept koji je zapravo potpuno jasan kroz ovaj zakon i da je temeljna osnova za ovaj zakon ispravna, a to je da se zemljište koje je preostalo u državnom vlasništvu ne prodaje, nego se daje u zakup. Zato šta hrvatski agrar ovog momenta nije spreman za kupovinu tog zemljišta i zato što prema mišljenju nas u HNS-u poljoprivredno zemljište jednako kao i pomorsko dobro, jednako kako i šume, kako i vode je nacionalno bogatstvo koje ne može biti predmetom prodaje, odnosno rasprodaje. I u gospodarenju s tim bogatstvom treba biti jako oprezan. Imali smo suprotstavljeni koncept za govornike onih koji su za prodaju poljoprivrednog zemljišta, samo meni nije jasno iz kojih novaca, od kojih novaca će poljoprivrednici, OPG-i, hrvatski seljaci kupiti ukoliko se i ministarstvo odluči za drugi pristup. Svatko tko dobro pozna o kakvom su stanju, potpuno je jasno da će posegnuti za kreditima. Da bi dobili kredite morat će dat hipoteke. Vrlo vjerojatno će i sami tereni, poljoprivredna zemljišta jer to je glavni kapital naših poljoprivrednika doć pod hipoteku. A ovim uvjetima i na način koji danas funkcionira hrvatski Agrar potpuno izvjestan, ishodi kraj. Kako koji bude propada u momentu kad se prestane isplaćivati poticaj sukladno obvezama koje smo preuzeli od EU tako će hipoteka doći na aktiviranje a da upsut sam zaboravio da smo banke prodali strancima. Prodali smo banke, a sad bi trebali prodati ovo malo zemlje što je ostalo. Sjajna ideja, nema šta, vrhunska ideja da jednog dana budemo ponovno konjušari u vlastitoj zemlji, zato Hrvatska narodna stranka apsolutno ne prihvaća koncept o prodaji nacionalnih bogatstava i tvrdo stoji iza koncepta koji se zalaže da hrvatskom seljaku ili hrvatskim trgovačkim društvima koja se bave poljoprivrednom proizvodnjom zemlja bude na dispoziciji na način da uzmu u dugogodišnji zakup. Bilo je isto tako aluzija da će odredbe ovog zakona pogodovat velikima. Spominjali su se veliki kao bauk, kao monstrumi, ja ih osobno ne simpatiziram. To jako dobro znaju ljudi koji me poznaju privatno i oni koji su pratili neka izlaganja koja sam u ime Kluba HNS-a izlagao ovom Saboru. Međutim postavlja se pitanje tko ih je stvorio, na temelju kojeg koncepta, koje političke ideje su stvoreni veliki moćni koji su preuzeli sve u svoje ruke. Postavlja se pitanje tko je kupio one terene i ona poljoprivredna dobra koja su bila funkcionalne cjeline, koja su bila okrupnjena a to su bivši pikovi, tko im je prodao i tko ih je stvorio velikima, moćnima i pozicionirao ih na način da danas kontroliraju svakog hrvatskog seljaka, svakog hrvatskog poljoprivrednog proizvođača i da oni određuju cijenu mlijeka. Došli smo u svojoj raspravi na tu razinu da saborski zastupnici koji bi trebali biti bar jako dobro upućeni danas raspravljaju u ovom saboru da je ministar odgovaran šta nije formirao cijenu mlijeka koja odgovara proizvođačima u Hrvatskoj. A nitko ne postavlja pitanje kako smo napravili proizvođače koji su digli kredite, napravili staje, nabavili stoku a nismo im dali zemlju a znamo, struka nas upućuje da bez zemlje, to se sad vidi iz prijedloga ovog zakona i podzakonskih akata koji bi trebali pratit ovaj prijedlog da bez zemlje ne mogu bit konkurentni. Spominjala se Poljska, u Poljskoj seljaci imaju jednaku cijenu kao i naši u momentu kad smo bili u posjetu Poljskoj, imali su istu cijenu ali nisu imali poticaj. Međutim znate koja je razlika? Vlasnici mljekara u konkretnom slučaju vlasnici mljekare koja ima kapacitet dnevnog prihvata 1500 tona mlijeka su upravo seljaci koji u tu mljekaru donose mlijeko i oni kroz dodavanje vrijednosti, kroz proizvodnju sira, mliječnih proizvoda, pakiranje mlijeka ostvaruju onu vrijednost i onu dividendu koja ima pripada, čak i u kriznim vremenima. Šta imamo mi? imamo AGRAG koji ovisi o tome da li će se nekom čarolijom ministra financija pronać u državnom proračunu 3 milijarde i 700 ili milijardu ili 800, ili milijardu i 500. Imamo stanje financija u zemlji u kojoj za mirovine godišnje treba 35 milijardi a kroz doprinose tržimo 16 milijardi. 19 milijardi nam treba samo za razliku isplate mirovine godišnje u državi. Sad ćemo stvarati agro sustav, gospodariti zemljištem, voditi politiku poljoprivrede na način da nam i tu treba svake godine jedno tri i pol, četiri milijarde, pet milijardi, sutra šest da ne doživimo socijalnu dramu u Slavoniji, da ne doživimo socijalnu dramu u Međimurju, da ne doživimo socijalnu dramu u Lici ili bilo gdje drugo. Govorimo o tome da smo iskoristili poljoprivredne površine, dame i gospodo 60.-te godine u ono mračno doba imali smo pod poljoprivrednim površinama duplo veće površine nego što ih imamo danas, duplo veće. Danas kad smo proveli sjajne reforme i sjajne poteze. Danas je svaka krivica u godinu dana mandata Kukuriku Vlade jer sve do dolaska Kukuriku Vlade je bilo sjajno i divno. Nismo nabildano selo spremno da plovi kroz sva nevremena ovog svijeta. U godinu dana eto doveli u ovako tužno i žalosno stanje. Treba stvarno imat političke i ljudske hrabrosti za izreći sve što je izrečeno jutros, a čini mi se da je jedini motiv nije bila struka, nije bila istina, nisu bile brojke, nego je bilo isključivo želja, potpuno jasna u drugom mjesecu s obzirom da je ovo izborna godina u petom mjesecu. S obzirom da mi u HNS-u se trudimo voditi odgovornu politiku, podržavamo sve korekcije koje će se predložiti tijekom javne rasprave, odnosno tražimo da se one razmotre i da se napravi ono što je moguće u domeni mogućeg da se situacija, da se pozicija hrvatskog seljaka učini izglednom i da se učini povoljno, al ne podržavam neodgovornu politiku. Ovo šta je ministar krenuo u reforme smatramo odgovornom politikom i stat ćemo iza njega. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala i vama. Imamo prijavljene četiri replike. Prvo uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Bilek, dobro ste ustvrdili da postoje prioriteti koji bi sigurno trebali biti uvršteni u ovaj zakon. Ja ću se pozvati na ono što su u konzultacijama, u raspravi, u prijedlogu nacrta zakona definirali i seljaci i seljačke udruge i oni koji su na nivou lokalnih jedinica samouprave kojima nije nijedno prijedlog uvažen. Tako bi trebalo stajati u članku 30 kao prvi prioritet i kriterij nositelj OPG-a koji ostvaruju pravo iz radnog odnosa radom u poljoprivredi na vlastitom gospodarstvu ili vlasnik poljoprivrednog obrta. Ti ljudi sigurno najugroženiji ovakvim zakonom, ti ljudi koji ostvaruju radni odnos kroz svoj OPG ili kroz svoj obrt sigurno u budućnosti neće imati mogućnosti da budu ti koji će biti izabrani. S obzirom da je u zakonu napisano da način vrednovanja gospodarskog programa u smislu određivanja vrijednosti i težine pojedine sastavnice uredbom propisuje Vlada RH. Naravno da je ovo zakon za velike koji će pojesti male i tako redom i tako unedogled. Jasno govorimo o tome što u zakonu piše i što nije usvojeno od onih prijedloga koje su predlagale i seljačke udruge i savez općina na području RH.
Na repliku odgovara poštovani Vladimir Bilek.
Poštovani kolega, ne bih se složio da ovaj zakon pogoduje velikima. Nisu uvažene ove primjedbe u takvom obliku od riječi do riječi ali su oni sastavni dio upravo određivanja gospodarskog programa, kroz koji se taj dio selektira. JE, je točno je tako. Na neki način evo kolega Petar je ovdje rekao da ne znamo kako i na koji način su se stvorili veliki koncerni tko je to dozvolio, tko je dozvolio privatizaciju nekadašnjih PIK-ova na takav način da od toga nisu živjelo više 2, 3 tisuće ljudi koji žive na tom području nego na kraju jedan gazda koji je došao od ne znam kud. Pitam se čija je to bila politika? A vjerujte mi ovaj prijedlog zakona upravo definira to da će svaki OPG imati prostor, bio on registriran kao OPG bio on registriran kao obrt jer to su fizičke osobe i jedno i drugo. I bio kao pravna osoba ili trgovačko društvo.
Druga replika poštovani Srđan Gjurković.
Poštovani kolega Baranović slažem se s vama posebno u onom isticanju da je ovo zakon zaštite nacionalnih interesa. Nema rasprodaje kao ni šuma, ni pomorskog dobra, ni voda, a prozivaju nas da to činimo, prozivaju nas oni koji su to u biti do sada činili. Ovaj zakon slažem se s vama je zakon realnosti, istine, a ono što je ključno i što ste naglasili zakon budućnosti i zakon temeljem čega će naši i OPG-ovi ali govorimo o građanima koji se bave poljoprivredom i agrarom kroz ovu istinsku agrarnu reformu napokon imati mogućnost ne da traže samo subvencije i poticaje na što su ih ove prethodne vlade naučile nego će im dati mogućnost da dostojanstveno zarade svoj novac, a posebno što ćemo im osigurati ovim zakonom uvjete da imaju dodanu vrijednost jel dodana je vrijednost cilj svih onih koji se bave proizvodnjom ne samo u poljoprivredi.
Na repliku odgovara uvaženi Petar Baranović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Gjurkoviću apsolutno za mene je neprihvatljiva uopće pomisao da ovo malo što je ostalo poljoprivrednog zemljišta u nacionalnom portfelju bude predmetom prodaje. U ovom Saboru se prije nekih desetak godina vodila isto tako cjelodnevna rasprava o nečemu što se nazvalo ZERP, a trebalo se zvati gospodarski pojas. I to je dio nacionalnog bogatstva na koji smo imali pravo, a za tim pravom nismo posegnuli. A nismo posegnuli zato što se nije gledalo stvari realno nisu se sagledavale brojeve, nisu se sagledavale činjenice nego samo se tada bavili politikanstvom na malo višoj razini. Taj dan na ribarskim brodovima na desecima ribarskiH brodovima su plakali ljudi koji ja vam garantiram su najtvrđi ljudi u ovoj zemlji. Kapetani ribarskih brodova jer smo otuđili nacionalnog bogatstva i onoga što pripada generacijama budućim. A sada bi trebali ići za konceptom da rasprodamo i ovo što nam je ostalo. Nakon što smo prodali banke nakon što smo prodali sve što je valjalo u državi osim voda, šuma i pomorskog dobra, sada ćemo prodati i još ovih par sto tisuća hektara realno zemlje koje imamo za buduće generacije. Sjajan koncept nema šta, svaka čast onima koji se zalažu za to.
S trećom replikom istupit će poštovani zastupnik Stjepan MIlinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Baranović ima jedan momenat gdje se ja sa vama slažem. Rekli ste vi seljak nema novaca. Točno je slažem se s vama da nema novaca niti za kupnju ali nema novaca niti za legalizaciju ovih objekata pa koga pita. A koliki su troškovi evo prije nekoliko dana smo imali priliku čuti za legalizaciju objekata. Ali mi želimo upozoriti isto na momenat da u onom nadmetanju kada dođe za određeno zemljište da kada sada gospodarski program bude analizirao bodovalo itd. da sada znamo o čemu govorimo da zasigurno se neće moći on ravnati sa ovim velikima. To govori dovoljno za sebe. Nadalje, govorili ste o mljekarstvu, da mi tvrdimo da ministar odlučuje o cijeni mlijeka. Nije točno. Ne govorimo mi to o cijeni mlijeka ali dozvolite da ja nešto da ministar odlučuje da nešto znam o tome. Malo više možda ne miješam se u ribarstvo gdje ste vi jači ali da poznam to područje i svjedočim svakodnevno propadanje OPG-a smanjenju proizvodnje mlijeka i zasigurno da je tim ljudima neizmjerno teško. Ali je jednostavno činjenica što je bilo već i u onim prosvjedima ukazano u veljači da se ministar nije postavio kvalitetno u tim pregovorima. Uredba 261EU iz 2012.govori da treba mljekarima osigurati egzistenciju i razvoj. U tome dijelu trebalo se je postaviti i postojali su brojni modeli i načini da se pomogne tome mljekaru i seljaku na razne načine, ali oni su jednostavno ostavljeni na brisanom prostoru i u tome dijelu ja upozoravam da se ministar nije kvalitetno postavio. Hvala lijepo.
I na ovu repliku odgovara poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega MIlinkoviću jako mi je drago da se u nekim stvarima slažete sa mnom. Jednako kao što ja poštujem i cijenim vašu brigu za mljekara i za ljude iz vašeg kraja, to je vrlo pohvalno. Pitanje je ne samo mljekara nego svih hrvatskih poljoprivrednika, prvenstveno je pitanje pravog koncepta poljoprivredne proizvodnje, a činjenica da on kod nas nije postignut ni do dan danas. I svi jako dobro znamo u ovom Saboru istinu, da onog trenutka kad počnemo striktno od 1.7. poštivat ono što smo kroz pregovore ispregovarali, a ja konkretno jako dobro znam detalje, posebno u poglavlju 13., da će svi naši poljoprivredni proizvođači pa i moji ribari upast u velike probleme jer smo se godinama zavaravali i ignorirali činjenicu da će doći dan kad će ta prihodovna komponenta biti u najmanju ruku smanjena, a u nekim situacijama će potpuno iščeznuti iz prihodovnog dijela u poslovanju hrvatskih poljoprivrednika i ribara i to je problem hrvatskih mljekara. A da li će koji ministar više ili manje reagirat u određenom momentu to ovisi od epizode do epizode. Hvala na pažnji.
Posljednja replika i poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Baranović, govorili ste o zakupu, mogućnosti malverzacije itd. i danas gotovo cijeli dan slušamo o tome kako su zapravo onemogućavanjem prodaja poljoprivrednog zemljišta hrvatskim seljacima zapravo spas od rasprodaje, rasprodaje hrvatske imovine itd. i sad ste optužili nas s ove strane da smo mi to sve nešto rasprodali. A onda se pitam da li ja ovdje uopće sjedim u ovom Saboru kad slušamo sve ovo što dolazi s lijeve strane i sve prijedloge koji dolaze s te strane. Pa se pitam koja je razlika između poljoprivrednog zemljišta i ove jedine banke recimo koju imamo, a koju silno želite prodati. Koja je razlika između tog zemljišta i Croatia osiguranje koje silno želite prodati? Koja je razlika između toga i činjenice da ste nam nedavno dali ovdje Zakon o električnoj energiji gdje prenosite cijelu infrastrukturu HEP-u i tko zna što će sutra biti s time. Je li to istina, je li to dolazi od HNS-a, dolazi. I sada mi jednog seljaka koji hoće tu zemlju stavljamo na branik obrane svega lošega ili rasprodaje te naše poljoprivredne imovine jer je on taj jedini koji to može zlouporabiti. O čemu mi pričamo, pa taj čovjek samo želi živjeti, želi raditi i od toga što radi na neki način preživjeti u ovim trenucima u kojima danas živi. A vi govorite o rasprodaji, a sva politika pogotovo fiskalna bazirana je na rasprodaji svega preostaloga što je od državne imovine ostalo. Pa ja to ne razumijem. Onda budimo konzistentni i branimo rasprodaju bilo čega pa i javne imovine. Zašto monetizacija autocesta onda, zbog čega, to je pitanje. To je potreba onda, to moramo spašavat proračun. Pa što ovdje ne spašavamo proračun i prodamo … to poljoprivredno zemljište. E to je onda obrana od ne znam čega. Mislim, budite u tome konzistentni i kad nešto…
Vrijeme. Posljednji odgovor na posljednju repliku i uvaženi zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić, ajmo redom. Autoceste se ne prodaju nego se iznajmljuju eventualno. Meni je malo čudno da vi ne uviđat razliku recimo između banke koju ste naveli kao primjer, zemlje, voda, šuma, pomorskog dobra. Ovo su javna dobra i nacionalna bogatstva koja su tu i ako je po tuđima izgubit ćemo ih. Banke dolaze i odlaze, vlade prolaze, padaju, dižu se, politike se mijenjaju, propadaju carstva ali onaj grunt na kojem je jutros spomenuti Dudek sa svojom Regicom, taj grunt mora ostat u hrvatskom vlasništvu za buduće generacije. I zato je stav HNS-a, ponavljam još jednom, da se hrvatskom seljaku pa i onom najmanjem kroz korekcije određene, koje apsolutno mogu biti predmetom rasprave, omogući da žive od tog grunta, da okrupni svoj posjed ali da Hrvatska država ne izgubi kontrolu nad preostalim prirodnim resursima i bogatstvima koje ima jer ako i to rasproda onda stvarno postaje bespredmetna čitava ova priča danas. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Borić, nemojte dobacivat iz klupe. To nije samo protuposlovnički, to je i nepristojno. Sad se za riječ javio ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Koristim priliku zahvaliti…
Ministre izvolite tu za govornicu ako ste se javili u ime predlagatelja.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Koristim priliku zahvaliti kolegi Baranoviću zapravo na još jednom isticanju jedne od osnovnih intencija ovoga zakona, a to je da je poljoprivredno zemljište kao i vode, kao i šume koje su u ovom resoru nacionalno bogatstvo Republike Hrvatske i ne smiju biti predmet prodaje kao takovo. Kada govorimo o osiguravanju egzistencije i razvoja čini mi se da ste kolega rekli, to se ne radi dodatnim intervencijama od 0,42 lipe po litri, dodatnim upumpavanjem sredstava koja nemate u proračunu za te namjene niti smijete sukladno politici ZPP-a izravnih plaćanja po kojoj moramo raditi nego se prije svega radi stavljanjem resursa koje imate u funkciji, a to je poljoprivredno zemljište dati poljoprivrednim proizvođačima da mogu na njemu proizvoditi. Štovani kolega Đakić je rekao da je prijedlog nekih udruga, odnosno proizvođača bio da se uvjetuje da prioritet imaju OPG-i odnosno vlasnici OPG-a sa stalnim zaposlenjem. Žao mi je što to nije bio prioritet kao takov izdefiniran u dosadašnjem zakonu i što se po njemu nije tako postupalo. Da ste malo bolje pogledali članak 29. u stavcima 5. i 6. koji govori o gospodarskom programu onda ćete vidjeti u koliko puta se kao jedan od parametara na osnovu kojih će se ocjenjivati gospodarski program govori i o podaci o podnositeljima zahtjeva, opis gospodarstva, podaci o zapošljavanju, stručnoj spremi sudionika poziva, broju zaposlenih kao jedan od uvjeta za dobivanje poljoprivrednog zemljišta. Nažalost, dosad smo imali priliku da na nizu natječaja su prolazili ljudi starije životne dobi koji su imali preporuku jedinu tu da su bili u rodbinskoj vezi s nekim od članova povjerenstva ili sa predsjednikom vijeća ili načelnikom. Bilo je situacija da su i ljudi koji rade u javnoj upravi kao policajci, kao porezni inspektori, kao djelatnici lokalne ili regionalne samouprave također dobivali poljoprivredno zemljište da li mogućnost prodaje ili zakupa, kupnje ili zakupa. To su stvari koje ovim gospodarskim programom se neće moći dešavati. Točno će biti izdefinirano prioriteti u tom pondoriranju gospodarskog programa će ljudi koji žive i aktivno rade na poljoprivredi biti u prioriteti. Ne veliki, ne mali, nego oni koji znaju, hoće i mogu živjeti i raditi od poljoprivrede. Zahvaljujem.
Novi krug replika. Prvo poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa gospodine ministre, rekli ste evo sada ponovo da poljoprivredno zemljište kao i šumsko i šume neće i ne smije bit predmetom prodaje. Kolega iz HNS-a je također žustro zagovarao koncept ovog Zakona koji je koncept ne prodaje nego davanja u zakup. Ili vi, ili ne znate šta piše u zakonu ili ne govorite istinu jer ja čitam članak 50. prijedloga vašega zakona koji kaže prodaja izravnom pogodbom. Dakle, odustajete od prodaje javnim natječajem, ali zadržavate prodaju izravnom pogodbom. I sad navodite u kojim to slučajevima. Pa kažete za katastarske čestice koje graniče sa zemljištem u vlasništvu podnositelja zahtjeva itd. itd. Ja postavljam pitanja koji je ratio ako netko ima 20 ha nekog zemljišta i susjednu česticu zašto bi on sljedećih 10 ha mogao kupit neposrednom pogodbom? Zašto on ne ide u zakup kao i svi drugi po ovome zakonu. Recite mi zašto za katastarske čestice za koje je pribavljena dokumentacija za gradnju, zašto u dugogodišnjem zakupu do 50 godina taj nekakav objekt ne može izgraditi, nego će ga tu kupiti neposrednom pogodbom. Zašto kada se privodi drugoj gospodarskoj funkciji koja nije poljoprivredna a u interesu je Republike Hrvatske. Tko će utvrđivat taj interes, koji je investicijski projekt u takvom interesu da mu se neposrednom pogodbom prodaje najvrednije poljoprivredno zemljište i niz ovih da sada ne nabrajam jer nemam vremena. Ali recite vi meni kako kažete da neće bit i ne smije bit predmetom prodaje kada cijeli jedan članak navodi 6 slučajeva nepoznatog meni ratia da se ono može prodat i to ne prodat putem javnog natječaja nego neposrednom pogodbom.
Evo sad će to vama reći ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa mi nismo imali po postojećem zakonu prodaju nego rasprodaju poljoprivrednog zemljišta po vrlo nejasnim kriterijima. Ovdje govorimo isključivo o malim, rubnim parcelama. Mi u Slavoniji bi to rekli da su to površine koje su odavane za socijalu, za zdravstveni i za ostalo sa ciljem okrupnjavanja. Tu nismo govorili o površinama koje su značajne, tehnološke, proizvodne cjeline kad govorite o 10 ha. Govorimo o malim, rubnim parcelama i ovdje je točno u članku 50. navedeno koji su kriteriji i koji su uvjeti i kada se može. A logično je prodaja jednog maloga dijela ako se ne može pristupiti do te površine i slično. Točno je izdefinirano kako i na koji način s jednim jedinim ciljem, a to je okrupnjavanje poljoprivredne proizvodnje. 5,6 ha je prosječna veličina poljoprivrednog posjeda našeg poljoprivrednog u Republici Hrvatskoj. Daleko, daleko ispod površine koja je prosjek u EU. Ako ne budemo okrupnili poljoprivredne površine nećemo imati konkurentnu proizvodnju, nećemo moći ulagati i u projekte navodnjavanja i sve ono za zahtjevne radno intenzivne kulture koje to traže, tako da je cilj okrupnjavanja dok ne budemo imali dobar model komasacije i ostale stvari pomoću kojih ćemo moći okrupniti poljoprivrednu površinu jedan od vidova je i ovaj. Ali govorimo o malim rubnim parcelama neznatnih površina od par stotina kvadrata koji u programima raspolaganja jedinica lokalne samouprave ima značajan broj. Zahvaljujem.
Druga replika poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo otklonili smo sve mogućnosti da postoji prodaja u ovom zakonu koja je definirana ovim člancima koje je kolegica što je rekla. Naime, ali postoji još jedna stvar koja je iz ovog zakona izbrisana, brisanjem programa o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem. Naime, u tom programu su jedinice lokalne samouprave shodno svojim kapacitetima zemljišta i davale količinu koliko može biti po jednoj fizičkoj osobi ili OPG-u ili po jednoj pravnoj osobi. Toga više nema. Sada može jedan doći u jednu općinu i zakupiti sve zemljište ko će imati gospodarski program adekvatan ovomu imat će najviše zaposlenih, imat će najbolju ponudu, imat će najviše traktora, imat će najviše prijevoznih sredstava, imat će svega najviše. Imat će najviše novaca da kupi i odluku agencije da dobije 60 bodova. To je evo striktno tako prevedeno kako će se događati u stvarnosti. I zbog toga se bunimo. Zbog toga se bunimo samo mi. Bune se poljoprivrednici. Vi izazivate stvarno ponovo seljačke prosvjede kojih nam ne treba i ja nisam zagovornik njih. Ne treba ovoj jadnoj državi koja je napačena i njezino gospodarstvo ponovo prosvjedi, ponovo blokada cesta. Izazivate ono što ne treba u ovom zakonu.
Na repliku odgovara ministar Jakovina.
Zahvaljujem štovani kolega zastupniče. Gospodarski program je u dva članka točno izdefinirao prioritete koji će se bodovati za mogućnost dobivanja poljoprivrednog zemljišta u zakup. Netko od kolega, a mislim i u uvodnom dijelu smo rekli da ovaj zakon donosi puno više odgovornosti, kolega Horvat je to dobro primijetio. Taj program nije pusti zbir želja na papiru na osnovu čega će se dobiti zakup i neće biti kontroliran. Ono obvezuje svakog poljoprivrednog proizvođača da postupa po tom gospodarskom programu. Ukoliko ne bude radio, a agencije i inspekcije će raditi kontrolu gubit će zakup i bit će onaj tko će odgovorno i kvalitetno raditi na toj poljoprivrednoj površini. Ova argumentacija da je gospodarski program i novi zakon problem i razlog za potpore. Mislim da ne. U ni jednom trenutku svi ozbiljni poljoprivredni proizvođači koji imaju proizvodnju koji do sada bez obzira na rezultate koje su imali na svojim obiteljskim gospodarstvima zbog kriterija kako se raspolagalo poljoprivrednim zemljištem i po čijim i kojim interesima nisu dolazili u situaciju da mogu dobiti poljoprivredne površine koje im trebaju za proizvodnju. Ovim zakonom na osnovu rezultata na svojim obiteljskim gospodarstvima na osnovu planova i onoga što su dosad realizirali i što misle raditi će biti u puno boljoj situaciji nego što su bili dosada na sadašnjim natječajima. Zahvaljujem.
Čut ćemo i posljednju repliku poštovanog Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kad ste se gospodine ministre vi i kolega Baranović ovako lijepo nahvalili ja bih se isto pridružio evo toj radosti. Lijepo je da se ovako i u zlu na neki način razumijete. A ovo što se događa hrvatskoj poljoprivredi poglavito stočarstvu i mljekarstvu na koje se ja često referiram to je zlo. Ali javio sam se za repliku više radi onoga što ste vjerojatno aludirali na mene za one 42 lipe intervencije za mlijeko. Da ste se vi izborili za ove potpore, što niste, bilo bi te 42 lipe i one bi spriječile, značajno bi spriječile ove teškoće. A ja držim, vi ste ministar poljoprivrede, niste vi ministar financija vi ste ministar poljoprivrede, mljekara, stočara, svih ostalih da ste se u tom dijelu trebali se jednostavno izboriti za taj dio i zasigurno bi bile teškoće daleko manje. Ali veći je problem što ste se vi u onim pregovorima kada je bilo pregovori stočara i mliječne industrije postavili pristrano. Tako vas selo doživljava, ja vam prenosim sa sela pristrano tako da su vas od milja čak nazvali ministar Lactalis. Evo i ajmo reći sad ovaj mliječni paket o kojem govori Uredba 261. vi jednostavno isto tako odbijate mogućnost da se u ovaj pravilnik ugradi jednostavna ona mogućnost da ovi moraju otkupljivači dati ponudu. Pa to isto dovoljno govori samo za sebe. Hvala lijepa.
I na ovu repliku odgovara ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani zastupniče interventna mjera od 42 lipe je nešto što spada u kategoriju horizontalnih mjera potpore koju ne možemo i ne smijemo davati, imala je ograničeni rok do kad smo je smjeli davati. Čak i tu mjeru kojoj je rok trajanja istekao sa 10. mjesecom 2011. godine niste platili, odnosno resorni ministar nije platio nego 8., 9. i 10. mjesec je ostao platiti u prošloj godini. Čak mjeru na koju se pozivate gdje ste pomagali poljoprivrednim proizvođačima niste ispunili kad ste mogli i trebali. 50 lipa povijesnog prava po litri mlijeka i dalje je ostalo, nju isplaćujemo kao takvu a to je potpora koja je samo za naše poljoprivredne proizvođače. Kad je kolega Baranović govorio o iskustvima poljskih proizvođača koji su udruženi u proizvođačke grupe, organizacije, zadruge, koje imaju dodanu vrijednost, koje imaju cijeli zaokruženi ciklus to je put budućnosti naših proizvođača. Ne u mjerama intervencije, ne u dodatnom okopavanju sredstava proračuna imali ih ili nemali. Da nismo trošili na neke druge stvari prijašnjih godina kada je trebalo kvalitetno pripremati i poljoprivredne proizvođače i prehrambenu industriju na ulazak u EU danas ne bi bili u ovoj situaciji. Intervencije dodatne ne, priprema i kroz ovaj zakon, kroz poljoprivredno zemljište da budemo konkurentniji i bolji kao poljoprivredni proizvođači da.
E sad već prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se za riječ javila uvažena kolegica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Podržat ću ovaj prijedlog zakona jer je sadašnja situacija u poljoprivredi neodrživa, a poljoprivreda posjeduje ogromni razvojni potencijal za Hrvatsku. Naime, smatram da je obaveza svake države ukoliko želi biti samostalna i samodostatna, odnosno punoljetna osigurati svim svojim građanima i građankama dostatne količine zdravstveno ispravne vode, dostatne količine kvalitetne hrane te dovoljne količine energije. Hrvatska u sva tri ova ključna područja ima još jako puno posla jer kao što je svima nama ovdje poznato niti proizvodimo dovoljno hrane, niti proizvodimo dovoljno energije, a u vodnom sektoru imamo jako puno posla. Samo na taj način ćemo postati i stvarno samostalna i samodostatna država. Uloga države kako ju ja vidim jest da osigura dostatne količine vode, hrane i energije za svoje stanovništvo, ali i da ta voda, hrana i energija budu zdrave, kvalitetne i dugoročno održive. Da bismo to postigli potrebne su nam dobre i realne strategije i tu prvenstveno mislim na Strategiju razvoja poljoprivrede, Strategiju zaštite vodnih resursa te energetsku strategiju. I činjenica je da mi imamo sve ove strategije ali da su ti strateški dokumenti uglavnom ostali mrtva slova na papiru i to iz više razloga. Ili zbog toga što nisu bili realno planirani ili zbog toga što nije postojala politička volja da se realiziraju ili jednostavno nisu bili dobri i konkretni sa razrađenim taktičkim alatima provedbe. Tijekom današnje rasprave oporbeni zastupnici su često govorili o nužnosti postojanja Strategije razvoja poljoprivrede jer je ona nužan preduvjet za provedbu kvalitetne, održive, realne i provedive poljoprivredne politike. Slažem se sa njima jer je činjenica da ukoliko ne znamo kamo želimo doći da ćemo teško ikamo doći. U tom smislu se nadam da Ministarstvo poljoprivrede radi na Strategiji razvoja poljoprivrede jer je ključna reforma, a reforma je moguća ukoliko imamo strateški dokument koji provodi tu reformu, odnosno koji trasira tu reformu i ja se nadam da će ta strategija imati rok trajanja 10 ili čak i 20 godina jer je kontinuitet poljoprivredne politike Hrvatskoj neosporno jako potreban. Moj je dojam da se iz ovog prijedloga zakona suprotno mišljenju većine oporbenih zastupnika, a o kojem danas raspravljamo na svu sreću u prvom čitanju jer ovakve dokumente treba raspravljati u redovitoj proceduri, mogu vidjeti temeljni obrisi te buduće Strategije razvoja poljoprivrede. Zašto to tvrdim? Zato što se iz ovog prijedloga zakona vidi strateška ambicija Vlade i ministarstva da se stave u funkciju velike površine trenutno neiskorištenih poljoprivrednih površina, da se okrupne trenutno rascjepkana i mala poljoprivredna gospodarstva i da se uzročno-posljedično poveća proizvodnja hrane u Hrvatskoj i to ja se nadam kvalitetne hrane te da se usustave i pojednostave poljoprivredne prakse i procedure. To je dobar početak. Svakako savjetujem i resornom ministarstvu da prilikom definiranja strategije razvoja poljoprivrede krenu od karte tla i karte rasprostranjenosti poljoprivrednih kultura kako bi naša strategija bila okolišno prihvatljiva i u smislu poštivanja pravila autohtonosti i bioraznolikosti vrsta. Ovo je posebno značajno u smislu povećanja udjela organske ili ekološke poljoprivrede, a to je podsjećam poljoprivreda s dodanom vrijednošću i to ne samo u smislu ekonomske isplativosti zbog veće cijene takvih proizvoda ili hrane, već i zbog zdravstvenih benefita od konzumacije takve hrane za naše stanovništvo. Drago mi je stoga što je i u načinu vrednovanja gospodarskog programa uključeno pozitivno bodovanje ekološke poljoprivrede iako smatram da je maksimalnih 8 bodova za ponuđača takve poljoprivredne prakse, a što je trenutna projekcija ministarstva za buduću uredbu ipak premalo ukoliko želimo u narednih 5 godina podignuti sadašnjih oko 2% eko poljoprivrede na nekih 10% u ukupnoj poljoprivrednoj proizvodnji. A to sigurna sam možemo. Bojim se ipak da samo ovaj kriterij vrednovanja i bodovanja neće biti dovoljan te predlažem ministarstvu da u strategiju razvoja poljoprivrede uključi i karatu ekološke poljoprivrede Hrvatske koja će reći na kojim točno površinama u državnom vlasništvu, a na temelju analiza tla jest moguća ekološka poljoprivreda, da država definira točno određene poljoprivredne kulture koje na tim područjima želi te da se tako definirane površine mogu dati isključivo u zakup onima koji žele ekološki proizvoditi upravo te kulture. Naime, Hrvatska se neće daleko odmaknuti u području ekološke poljoprivrede, ali i općenito poljoprivrede ukoliko se umjesto principa voluntarizma, odnosno volonterizma ne ugrade određeni oblici državnog intervencionizma. Da bi sve to stalo na stabilne gospodarske noge potrebno je da država organizira i mrežu zelenih kioska i povezivanje ovog tipa poljoprivrede sa održivim turizmom. Također kako bi se zaštitili sadašnji zakupci koji eko proizvode, hranu, odnosno imaju već ekološku proizvodnju na zakupljenim površinama predlažem ministarstvu da članak 31. korigira tako da glasi: "Dosadašnji posjednik koji je upisan u registar eko proizvođača ima pravo prednosti pri zakupu čestica koje trenutno obrađuje, a koje su upisane u arkod i na njih ostvaruje poticaj za eko proizvodnju ukoliko prihvati najveću ponuđenu cijenu." Također bih predložila i da se povećaju visine naknade za prenamjenu poljoprivrednih površina i to po svim osnovama, jer nažalost Zakon o prostornom planiranju i gradnji ne poznaje institut položajne rente a moramo štititi poljoprivredne, poljoprivredno zemljište kao iznimno vrijedan resurs. U članku 8. predlažem da se baza podataka analiza tla dijeli s agencijom za zaštitu okoliša, odnosno s AZO-m. Jer je AZO glavna baza podataka za okoliš, a evo ga analiza tla, odnosno baze tla su izuzetno važni podaci i za agenciju zaštite okoliša. Molim predlagatelja da objasni zbog čega su investitori u golf projekte oslobođeni od plaćanja naknade? Jer mi nije jasno da postoji nekakav propis jer koliko mi se čini ukinuli smo Zakon o golf igralištima, koji definira golf terene kao projekte od strateškog interesa za RH. Također mi nije jasno zašto odluka iz članka 26. nije upravni akt? Naime, ako ta odluka nije upravni akt koji su onda pravni lijekovi za one koji se žele požaliti na ovu odluku? Iznosi kazni mi se čine prilično malenima iako pretpostavljam da ste bili vođeni sa pravnim zakonima, odnosno iz područja pravosuđa, a to mi se čini posebice u člancima 68. i člancima 70. I na samom kraju nadam se da je ovaj zakon o kojem danas raspravljamo, kažem dobro je da raspravljamo u prvom čitanju, tek početak nužne reforme u području poljoprivrede, te da će se i u Ministarstvu poljoprivrede razmatrati mogućnost da se poticaji našim poljoprivrednicima isplaćuju prema količini i kvaliteti proizvedene hrane, a ne po površinama. I na samom kraju nadam se da ćemo imati dobre rezultate u provedbi nitratne direktive jer mi se čini da u ovom dijelu dosta kasnimo.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je 3 replike. Prva je ona potpredsjednika Sabora, uvaženog zastupnika Milorada Batinića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Holy slažem se s vama i dilema što se tiče članka 24. oslobađanja plaćanja prenamijene zemljišta za golf terene ukoliko je to strateški vjerojatno će se to vidjeti u nekim drugim zakonskim prijedlozima određenih nadležnih ministarstava i mogu razumjeti i mogu podržati. Međutim, isto tako želio bi, koristim prigodu da na članak 21. stavak 2. gdje je promjena namjene poljoprivrednog zemljišta, smatra se izgradnja sportskih terena i objekata, možda dopuna, ja bi oslobodio isto kao i golf terene ukoliko su oslobođeni, ali ukoliko su to sportski objekti i tereni od javnog interesa. Naime, u lokalnoj sredini gradimo sportska, dječja igrališta, sportske terene, znači koji isključivo nisu komercijalne namjene kao recimo što je golf, pa evo čisto sugestija ukoliko se može ugraditi u postojeći tekst zakona i taj dio znači oslobađanje prenamjene za gradnju sportskih terena. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor uvažena zastupnica Mirela Holy.
Apsolutno se slažem s vama i smatram da jednaka pravila igre moraju jednako vrijediti za sve i ako se to odnosi na sportske sadržaje, odnosno sportske terene onda ili svi moraju biti oslobođeni od plaćanja naknade ili svi moraju plaćati naknadu, bez obzira na to da li se radi o tenisu ili o golfu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Vukšića.
Uvažena kolegice Holy, kolegice Holy u potpunosti se slažem i malo prije je kolega potpredsjednik sabora rekao da treba penelazirati promjenu poljoprivrednog zemljišta naročito u građevinsko zemljište. prije svega stoga što je ta prenamjena vrlo unosan posao i tim prenamjenama zemljišta iz poljoprivrednog u građevinsko zemljište bavi se jako unosan lobi, lobi koji ima itekako utjecaja u svim vladama, u svim razinama vlasti, u lokalnoj i u državnoj vlasti. Profit od prodaje poljoprivrednog zemljišta kod nas je još uvijek nažalost nizak, al je zato kad se prenamjeni u građevinsko zemljište itekako visok. Te ljude ne zanima ništa osim profita, ne zanima ih niti poljoprivredna proizvodnja ni to hoćemo li uvoziti poljoprivredne proizvode iz Kine recimo češnjak ili ćemo to sami proizvoditi, zapošljavati vojsku od 400-tinjak tisuća nezaposlenih. Često se sumnja da niz požara zapravo uz jadransku obalu zapravo podmetnut upravo zato da bi se moglo prenamijeniti to zemljište u građevinsko zemljište pa tako ovo što ste govorili u ovom segmentu svoje rasprave a i s većim djelom rasprave vaše se slažem i u potpunosti podržavam.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega Vukšić, vi ste u pravu. Iako ta problematika nije toliko vezana uz ovaj zakon nego uz Zakon o prostornom uređenju i gradnji. I koliko je meni poznato najavljeno je da će uskoro ići u proceduru novi Zakon o prostornom uređenju i gradnji. Ja se nadam da će resorno ministarstvo razmotriti i određeni instrumente zaštite našeg prostora, ne samo poljoprivrednih površina nego i zelenih zona i slično od takvih oblika zemljišnog špekulanstva i manipulacije prostornim planovima i neka iskustva iz drugih država koje su također u obalnom području gdje su takve prakse posebno izražene su to regulirale sa instrumentom položajne rente gdje se investitoru kojemu se omogući prenamjena zemljišta kroz neki prostorni plan omogući određeni realni rok za početak implementacije tog projekta i ukoliko se to ne dogodi onda se prostorni plan vraća u prvobitno stanje ili takav investitor mora platiti razliku između vrijednosti zemljišta koje je bilo u tom trenutku i onoga koje je postojalo građevinskim. Mislim da bi to dosta uvelo reda u ovo područje.
Hvala lijepo. Zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolegice Holy postavili ste pitanja ministru i tražite odgovor zbog čega se investitor za golf igrališta oslobađaju plaćanja naknade kod prenamjene zemljište. Bit će interesantno čuti odgovor, a ja ću vas podsjetiti što ste vi kazali 2010. Godine na tu istu temu. Citiram: "S ovim zakonom područje grabeži se prebacuje na vrijedno neizgrađeno zemljište i prirodne resurse uglavnom u obalnom području a tome se svaki odgovorni političar i političarka mora najoštrije suprotstaviti. SDP se kao odgovorna stranka tome najodlučnije opire i zbog toga nećemo poduprijeti donošenje ovoga zakona kao ni bilo kojeg drugog zakona kojim se izgradnja golf igrališta izuzima i privilegira u odnosu na sve druge projekte." E baš me interesira kako ćete glasovat.
Odgovor će dati uvažena zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega nisam slučajno govorila o ovoj temi prilikom današnje rasprave. Moji stavovi se nisu uopće promijenili od tadašnjeg vremena i ja još uvijek mislim da je to nedopustivo ali ja pretpostavljam da su u ovaj zakon preuzeli odredbe iz ovog važećeg zakona gdje to također stoji, i gdje smo mi također govorili o tome dok smo bili u oporbi. Ja mislim da ako se želi odlučiti da se ne naplaćuje naknada za određene sportske terene, onda to treba vrijediti za sve i da golf nipošto ne smije biti ni na koji način izdvojen iz toga. Pravila igre moraju jednako vrijediti za sve. A meni je evo ga žao što zastupnici i zastupnice HDZ-a mijenjaju svoje mišljenje ovisno o tome da li su u opoziciji ili da su na poziciji. Evo ga ja nisam takva, pa u svakom slučaju sigurno neću podržati tako.
Hvala lijepo. Sljedeći će u pojedinačnoj raspravi nastupiti uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicama. Pa evo kažemo da je ponavljanje majka znanja iako je već u ovoj dugosatnoj raspravi već jako puno toga rečeno o samim razlozima donošenja ovog zakona. Smatram da je neke stvari ipak bitno podcrtati još jedanput iako ću se truditi biti maksimalno sažet poštujući vrijeme uvaženog ministra ali i ovoga doma. Dakle koliko sam ja upoznat, zadnja izmjena ovog zakona desila se 2011. godine i tada je od 110 članaka koliko je tadašnji zakon sadržavao promijenjeno više od 50 dakle to govori da je zakon i tada bio manjkav, a smatram da je i sada. Naime zakon nije poticao iskorištenost zemlje, time nije poticao povećanje proizvodnje, a mislim da su dokazi, su tu upravo brojke i žao mi je što sada gospodin Čobanković nije ovdje. Naime bilježimo stalan pad poljoprivredne proizvodnje i povećanje uvoza u prethodnim godinama što dakle potvrđuje ovaj argument. Također raspodjela zemljišta kojem su dosad uglavnom rukovodile jedinice lokalne samouprave naravno uz suglasnost ministarstva su bile opterećene često rođačko-kumskim odnosima što je zapravo žalosno. I ovdje neke kolegice i kolege kažu sada će vam se javljati neki veliki igrači itd., itd. Ali ja vas pitam što to u principu mijenja? Kada ste imali jednoga poduzetnika poljoprivrednika i na natječaj on je mogao dobiti određeni fond zemlje maksimalan i na natječaj su se javljali njegova jetrva, zaova, susjed, prijatelj, brat i oni su dobivali također maksimalan fond zemlje koji je de facto obrađivao ovaj poduzetnik. Dakle mi samo ćemo ozakoniti ono što se već dešavalo. Također u opticaju je da se tako izrazim bilo malo zemlje dakle to je i sam ministar o tome govorio pa ne bih tu dužio dakle manje od 30% potencijalno obradivog zemljišta i …kao što je kolega Baranović također mislim to jako dobro elaborirao pa nema potrebe da to ponavljam problemi s kojima ćemo se susresti ulaskom u EU. Dakle, mi realno imamo još milijun hektara obradive zemlje, dakle ne govorimo tu o Golom otoku i sličnim lokacijama nego ono što je realno moglo ući u registar obradive poljoprivredne površine na koje nećemo moći dobivati poticaje onog trenutka kada uđemo u EU, a taj fond će se smanjivati. Prema tome, smatram da ovaj zakon daje mogućnost povećanja poljoprivredne proizvodnje i smanjenje time potrebe za uvozom. Bitna je stvar da se državna zemlja ne može prodavati. Naravno postoje iznimke o tome je ministar nešto rekao ali to je odrednica ove Vlade koju pozdravljam, da je poljoprivredno zemljište strateški resurs, nacionalno blago koje ne treba dirati. Dakle neke kolege očito brkaju što znači iznajmiti odnosno dati u koncesiju a što znači prodati. Kada nešto prodate to je nepovratno. Ono što je u koncesiji uvijek se može i vratiti. Također moratorij od 7 godina dakle prodaje privatnih zemljišta strancima je također pa ja bih se usudio reći možda i neki princip koje su uspostavile i druge zemlje posebno tranzicijske koje su ušle u EU. Gospodarski programi i praćenje njihove realizacije trebalo bi biti garant veće iskorištenosti zemlje i samo praćenje, dakle proizvodnih procesa na toj poljoprivrednoj površini. Prema tome to će dati samo jednu polugu vladi odnosno resornom ministarstvu pomoću koje će moći pratiti efikasnost iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta. U raspravi do sada čuli smo već nekoliko puta da je dobra agrarna politika zapravo preduvjet veće iskoristivosti, onda jedino što mogu ustvrditi da smo do sada imali lošu agrarnu politiku, da nismo stvarali preduvjete kako bi imali dobru agrarnu politiku i mislim da ovaj zakon ide u smjeru da osigura preduvjete za dobru agrarnu politiku štiteći strateške interese RH u ovom slučaju to su strateški resursi poljoprivredno obradivo zemljište. Nesređenost zemljišnih knjiga također je problem, o tome sam već nešto i rekao ali držim da će i legislativni napori ove Vlade ići u smjeru da će se i ti problemi uskoro riješiti. Na kraju još bih posebno dvije stvari istaknuo a to je članak 24.koji svakako pozdravljam gdje se investitor oslobađa plaćanja naknade iz članka 21.zakona u niz slučajeva, među ostalim i pri gradnji građevina za znanstveno nastavne djelatnosti, zdravstvo i ustanove socijalne skrbi. Ali također mislim da zakonodavac dobro ostavio da Vlada RH može osloboditi obaveza plaćanja naknada za promjenu namjene za projekte od posebnog interesa za RH dakle u slučajevima neke državne institucije grade nešto što nije nužno pobrojano u ovim odredbama Vlada RH može stati iza toga. Također članak 51.govori da se poljoprivredno zemljište stavak 2. Članka 51.govori da se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može dati na korištenje za potrebe stručnog i znanstveno nastavnog rada, rehabilitaciju, socijalizaciju ili druge poljoprivredne namjene na rok do 25 godina. Tu bi možda samo išla sugestija zakonodavcu da se eventualno razmotri povećavanje ovoga roka kada se radi o znanstvenim institucijama. Sve u svemu da ne dužim više, mislim da zakon ide u dobrom smjeru i u ovom čitanju ga valja podržati. Hvala.
Hvala lijepo. I vaše izlaganje je izazvalo tri replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković kazali ste da zakon nije poticao citiram "iskorištenost" zemlje, bojim se da to nije pravi izraz da to nije po hrvatskom jeziku tako, ali dobro. Ja ću vas da niste u pravu. Već sam to kazao 1200 hektara zemlje na području grada Benkovca 97% jeste u funkciji što znači da je postojeći zakon dozvolio i dao je mogućnost da zemljište bude u funkciji i da se obrađuje. A s obzirom da ste citirali dosta članaka u ovom zakonu volio bih da ste citirali članak 65.stavak 2.koji kažu da jedinice lokalne samouprave moraju zaposliti poljoprivredne redare. Pitam se na čiji računu?
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Ane Lovrin.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, ja bih vas molila da mi recimo kažete koje su to točno odredbe ovog prijedloga zakona koje doprinose poboljšavanju iskoristivosti poljoprivrednog zemljišta u odnosu na sada važeći zakon? to je prvo. Drugo, govorili ste da je bilo netransparentna dodjela u zakup itd. da su uzimali šogori, šogorice, zaove kojekakva rodbina, ne znam što ste mislili. Volite se vjerojatno ste mislili na prethodnu vladu na zakon koji je ona donijela i saborska većina u proteklom sazivu ali volite se često hvaliti da ste vi na vlasti u mnogim jedinicama lokalne samouprave a niste valjda zaboravili da je odluku o dodjeli su do sada donosila općinska i gradska vijeća pa dakle oni koji su obnašali vlast na lokalnoj razini. A nadalje pitam, jeli to bilo protuzakonito i jeli to sada ovim prijedlogom negdje piše da se ne smije recimo javiti jedan čovjek da bi uzeo u zakup zemlje u tom isto selu se ne smije javiti recimo njegov šogor ili neka rodbina? Ja ne vidim da je to ovim zakonom zabranjeno. Naravno bilo bi protuustavno da je i zabranjeno bilo bi protuustavno i zato to nije činio ni ovaj ni onaj zakon. da li je korupcije u provedbi bilo to su drugi mehanizmi koji se time trebaju baviti u redovima svih političkih opcija.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice mislim da će agencija upravo poboljšati učinkovitosti raspodjele poljoprivrednog zemljišta, odnosno dakle njezine iskoristivosti budući da će ona biti odgovorna za provođenje ovog zakona, odnosno za stavljanje u upotrebu poljoprivrednog zemljišta. Držim da su gospodarski kriteriji za zakup poljoprivrednog zemljišta itekako dobri, dakle morat ćete imati gospodarski plan kojim jasno morate izložiti kako namjeravate iskorištavati zemlju, proizvoditi i slično. Nisam rekao kolegice niti jednom rječju da je Vlada ili prošla Vlada da budem konkretniji, da su radile nešto protuzakonito ili slično. Ne, ali kažem da su jedinice lokalne samouprave i tu je bilo svakako zloupotreba, koristile rodbinske veze i druge oblike srodstva, partnerstva i slično da bi izokrenule prvotnu namjenu zakona. Ako nekom ograničavate maksimalni fond poljoprivrednog zemljišta državnog koje može obrađivati onda ne vidim smisao da se javlja čitav niz ljudi koji će de facto obrađivati jedan čovjek. Dakle nitko ne brani naravno, mogu postojati dva brata koja se bave poljoprivredom ali su različita gospodarstva, da se jave na natječaj, da ih dobiju, da imaju dobre gospodarske programe. Dakle prije svega tu su gospodarski kriteriji koje mogu samo pozdraviti. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Hajduković, drago mi je da ste nas podučili ove nazive lokalne, zaove, jetrve, mi kažemo šogorice itd., a vjerojatno ste mislili time potvrditi ono da su brojne naše sumještanke, gospođe, ja dolazim iz takve sredine, uspješne nositeljice OPG-a. Nažalost, svakim danom je sve manje. To treba podcrtati. I slažem se s vama da treba podcrtati neke stvari koje su danas rečene u ovoj raspravi, a vi ste govorili da je bio pad poljoprivredne proizvodnje i aludirali ste na mandat ministra Čobankovića. Nije, želim vas ispraviti, u tom vremenu je bilo povećanje poljoprivredne proizvodnje u mljekarstvu, rekao sam 150 milijuna litara od 2003. do 2010., brojne staje su izgrađene ili obnovljene i mnogi drugi pokazatelji. Pad proizvodnje je sada u ovom vremenu od 13 mjeseci i to neizmjerno, proizvodnja mlijeka 30%, mesa itd., to je jedan signal i alarm za uzbunu. I onda vi kažete ovaj zakon će povećati tu poljoprivrednu proizvodnju, a što je s onim kad govorimo o specifičnostima koji nemaju poljoprivrednog zemljišta kao što ja dolazim iz takve sredine, nemaju poljoprivrednog zemljišta da mogu sa njime raspolagati. Dakle postoje druge mjere koje mogu potaknuti poljoprivrednu proizvodnju, povećanje pa i potpore same kao takve su doprinijele. Naravno ulazni troškovi zasigurno, a tu ste doprinijeli da su porasli, cijene energenata, cijene svih ostalih, dakle onoga što utječe na tu cijenu zasigurno …, a da ne govorimo o cijeni mlijeka gdje sam govorio 10 puta danas, podcrtavam ponovo, gdje se nije kvalitetno postavilo, nije se postavilo na stranu proizvođača mlijeka i to je dovelo do katastrofe u mljekarskoj industriji. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Na vašu repliku odgovorit će uvaženi zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine uvaženi kolega, nisam vas mislio podučavati, ali možda bih vas mogao podučiti Poslovniku. Institut replike je da replicirate na ono što sam rekao, vi ste imali svoju raspravu, no dobro. Kažete uspješne žene poduzetnice ima ih mnogo. Pa ako pogledamo statistički podatke vrlo je malo žena koje su zapravo nositeljice poljoprivredne djelatnosti, ako gledamo u nekim globalnim razmjerima. Ja uopće ne dvojim da ih ima, ali dragi kolega vi sami pobijate sebe, tu kažete dakle onda sama suština prošlog zakona je pobijena time ako vi nekog poduzetnika prisiljavate da on pribjegava ovakvim uvjetima da se javljaju njegove rodbina, susjedi, partneri da bi on uopće mogao doći do fonda zemljišta koji mu treba. Nisam aludirao samo na mandat ministra Čobankovića, dapače on je u zadnjem barem mandatu bio relativno kratko ministar poljoprivrede, dakle to ima neku drugu genezu ali o tome bi se moglo razgovarati. I rekli ste da dolazite iz kraja gdje nema državne zemlje, dakle sve je u privatnom vlasništvu. Prema tome to je model koji vaš klub podržava i ja tu ne vidim problem. Hvala.
Hvala lijepo. Evo kad smo se tako svi lijepo složiti možemo preći na drugu raspravu, a ona je pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Valtera Boljunčića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je izuzetno bitan jer ako gledamo unazad nekoliko godina vjerojatno su poljoprivredni proizvodi i hrana onaj dio koji je najviše porastao u cijeni i vidimo da svakim danom sve više rastu. Dokumentacija se bez nekih stvari može živjeti, bez hrane se ne može. Ono što smo rekli u ime kluba IDS-a što podržavamo su dvije stvari, a to je da nema prodaje poljoprivrednog zemljišta nego davanje u zakup i da nema prenamjene koja ima prizvuk mešetarenja sa zemljištem. Onaj dio koji je već malo manje jasan i koji mislim da nije baš dobar je u uvodu gdje se objašnjava zašto se donosi taj zakon. Znači neprekidno se spominju dvije stvari, prvo navodi se da se to radi zato što 500 i nešto gradova i lokalnih samouprava, njih 74 ili ovako nešto nije donijelo taj zakon. To je dakle manje od 15% i ako se zakon radi zbog toga što one to nisu mogle napraviti onda je država trebala reagirati u tom slučaju. Nije osnovni cilj i ideja da se ide brzinom najsporijega vlaka. A drugo što je još gore, već sam napomenuo ranije, ovdje se neprekidno priča o tome da se u ovaj zakon ide zato što na lokalnom nivou se malte ne krivično daju zemljišta preko nekakve rodbine itd. Već sam prije napomenuo da je to vrijeđanje zastupnika lokalne zajednice. Ovdje u vijećima ima i iz jedne i druge strane, ljudi koji su bili kada se o tome glasalo i mislim da je neprimjereno o tome pričati. Da li to znači da će agencija koja se misli oformit najbitnija stavka u CV-u nekoga biti da taj ne smije imati rođaka, prijatelja ili bilo kojeg drugog. Nadalje, mi smo čuli da će rebalans ići i da jedna od osnovnih stvari će biti u tome da se agencijama smanje i sredstva i broj ljudi. Ja baš to ne vidim po ovome jer ne vjerujem da par ljudi iz jedne agencije može dobro radit ovaj posao, No ja neću pričati o tehničkim dijelovima za poljoprivredu, puno je rečeno, nego o nekakvom duhu ovog zakona, a to je da taj zakon umjesto u smislu decentralizacije ide u smjeru centralizacije. Nažalost on se spojio sa još nekim zakonima, sa recimo Zakonom o šumskom zemljištu gdje iznenada nakon 20 godina se država želi knjižiti na kod nas u Puli Prvomajsku ulicu, zgrade itd. a da ne pričamo ono što možda oni kažu da to je šumsko zemljište što u gradovima to nije šuma. To je park. Mislim između parka i šume koja se siječe zbog drveta je veoma bitna razlika. Nitko mi ne može reći da u jednom Rovinju država može bolje što se tiče Zlatnog rata napravit nego što je gradonačelnik ili stanovnici Rovinja ili da u Puli jednu Šijansku šumu koja je već i natječajima za Europsku uniju može država bolje organizirati nego što radi grad Pula. Smatram da ovakav pristup i naravno centralizacija isto tako potaknuta i sa nedavnim zakonom gdje su bolnice koje su ne svojom krivnjom i većinom ne krivnjom lokalne zajednice dovedene neću reć baš na prosjački štap ali ne previše daleko od toga. Ja smatram da bi i ovaj zakon trebao ići u smjeru decentralizacije. Smjer decentralizacije je sljedeći. Prije svega netko je bio pitao decentralizacija može bit fiskalna što se tiče novca i uvijek može postojati pitanje koji dio. Međutim, za zemlju je nedvojbeno jasno gdje se nalazi. Ako je zemlja u Istri je u Istri, pa je potpuno jasno da nije negdje u Gorskom kotaru, Slavoniji ili drugdje. Tako da mislim da u decentralizaciju se moglo ići i to na način koji ne uzima sredstva državi. Uz to naravno da treba na neki način obeštetiti državu, ali ja mislim da bi od ovih sredstava koja se dobiju davanjem u zakup pola trebalo ići lokalnoj zajednici, jedna četvrtina županiji, a jedna četvrtina državi. Nadalje, u smjeru decentralizacije trebalo bi vidjeti da zemljište poljoprivredno koje se nalazi u okviru građevinskog područja da u stvari pripadne lokalnoj zajednici. To nije prenamjena gdje će neki mešetar dobit novac. To je sredstva koja ostanu lokalnoj zajednici, to su namjenska sredstva ako se proda to zemljište, a ta namjenska sredstva se koriste za sve ono što se ne dobije sa državnog nivoa. Dakle, za izgradnju cesta, za izgradnju kapitalnih objekata itd. Tu isto tako ne može biti nekog manipuliranja jer svaki prostorni plan koji donese bilo koji grad ili županija mora proći sva ministarstva i mora dobit odobrenje između ostaloga i Ministarstva za poljoprivredu, pa se ne može reći da se nešto radilo da se nije znalo po tome. Nadalje, što se tiče poljoprivrede već smo dosta puta čuli da uloga poljoprivrede u cijeloj Hrvatskoj nije ista. U Istri su većinom male površine i tamo je recimo u ovom zakonu toga nema, a neke lokalne zajednice u Istri su imale limit da netko ne može kupit preko neke veličine određenoga područja zato što u Istri mi smo se opredijelili ne za površine velike gdje će ići kombajn od jutra do mraka. Mi smo poznati po proizvodnji zdrave hrane, po vinovoj lozi, po maslinovom ulju. Ali bit maslinovog ulja je da nemate samo jednu tvornicu koja proizvodi jedno maslinovo ulje kako god se zvalo, nego da imate maslinove ceste gdje svaki, dakle poljoprivrednik ima svoju vrstu maslinovog ulja gdje se može birati. Isto tako za vinovu lozu. Kao što sam bio prije podne u odgovoru naveo primjer centraliziranog upravljanja vidi se iz sljedećeg, što je dana dakle na godinu dana zabrana raspolaganja sa državnim zemljištem i što su ostajale, dakle neupotrebljene velike površine zemljišta koje sada je pitanje da li će se nakon 1.7. moći dovesti u namjenu za koju su trebale, a to je da naši vinari mislim da kod maslina neće bit problema, ali kod vinara i zgrade bi mogao biti. Da li će uopće imati prilike da više sade tu vinovu lozu. Smatram da bujanje različitih agencija koje će to, dakle raditi ljudi koji nisu poznati, a u krajnjem slučaju kad govorimo o tim gospodarskim planovima, pa barem u malim mjestima i tako svatko svakoga zna i svatko zna da li se netko generacijama bavio s time, što radi itd. Nisam baš sasvim siguran da će neki poljoprivrednik biti uspješan u pisanju gospodarskog plana kao netko drugi koji će tko zna od kuda doći ili koji će imati iza sebe tko zna kakav dakle ured ili koju veličinu da bi mogao preuzeti to na taj način. Bilo je i primjedbi da je u Istri bilo nešto problema sa DORH-om itd. Pula kao grad zbilja nije veliki grad što se tiče zemljišta. Maltene kad se maknete iz centra Pule vi već dođete u drugu općinu. Ali Vodnjan koji se nalazi sjeverno od Pule je dao 460 ha. To je bilo ugovora skoro 300 i u zakupu, mislim radilo se o zakupu naravno i ni jednog primjedba od strane DORH-a nije bilo, a bile su inače u samom procesu jedino dvije pritužbe i to dva susjeda koja su se svađala zbog maslinika od 10 metara što obično i bude u tome. Prema tome, ja mislim ono što je rečeno i ranije sa strane kluba IDS-a mi smo sposobni i znamo kako upravljati sa zemljištem. Nama zemljište ne služi samo za poljoprivredu zbog čiste prehrane, nego je kao što možete vidjeti u zadnje vrijeme Istra a i cijela Hrvatska isto tako postala hit destinacija. Ljudi dolaze zbog različitih zbivanja. Ljudi dolaze zbog dakle vinskih cesta, maslinovog ulja, zdrave hrane. Mi tražimo da manji poljoprivrednici, znači ne da su ogromna, dakle to prostranstva nego manji poljoprivrednici da dođu u priliku da to rade. I mislim da su naše lokalne samouprave, da znaju da su sposobne da će to napravit bolje od ministarstva. Još jednom napominjem već je počelo bit vrijeđajuće koliko se priča da lokalne uprave nešto muljaju. Ja imam puno veće povjerenje u lokalne uprave u Istri nego u neku agenciju koja će nam doći i po tko zna kojem pravilu dijelit zemlju. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo 5 replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Boljunčiću govorili ste o centralizaciji, decentralizaciji. Članak 44. stavak 2. kaže da ministar pravilnikom propisuje namjenu sredstava iz stavka 1. ovoga članka koja su prihod jedinice lokalne samouprave, iako je to čini mi se prepisano iz prošloga zakona. Ali bez obzira ako je bilo u prošlom zakonu, ne znači da je i dobro. Ja mislim da to nije do kraja niti ustavno. I to definitivno nije, mislim u skladu sa deklaracijom o lokalnoj samoupravi. Znači, da vi propisujete na što će jedinica lokalne samouprave trošiti svoj novac. Druga stvar spominjali ste zemljište u građevinskoj zoni koja bi trebala pripasti jedinici lokalne samouprave. Kolegica Tireli čini mi se imala je zastupničko pitanje prema ne znam kome, jel' to bio ministar Miljenić ili ministar Jakovina i iz njezinog, odnosno iz odgovora kojeg je dobila vidljivo je da u RH znači manje-više u svim jedinicama lokalne samouprave imamo problem prvenstveno sa hrvatskim šumama. Znači, sve ono što je bilo u građevinskoj zoni po prostornim planovima bivših skupština općine, a bilo je u šumsko-gospodarskoj osnovi putem Državnog odvjetništva Republika Hrvatska sve knjiži kao da je to njezino vlasništvo. I sada mi moramo pokretati sudske postupke i dokazivati da je to vlasništvo jedinice lokalne samouprave. Znači, mi smo bili na razgovoru u Državnom odvjetništvu ali nažalost mi nemamo kvalitetnog sugovornika. Ja ne znam ministre kroz izmjene Zakona o šumama da li ćemo tu nešto moći napraviti, ali ja vas uvjeravam znači da nećemo moći povlačiti sredstva za projekte na razini lokalne samouprave zbog neriješenih imovinsko-pravnih odnosa. Znači, ukoliko to ne bude čisto nema novaca za lokalne projekte. I treća stvar koju ste spomenuli to je vinske ceste, maslinarske ceste. Ja se bojim s obzirom da je gospodarski program temelj i nosi do 60 bodova da ljudi koji su u zakupu, koji su podigli višegodišnje nasade, znači bez obzira da li su to vinogradi, da li su to maslinici a pogotovo oni koji su izgradili uljare ili vinarije da će imati tvornicu a da neće imati sirovinu.
Hvala lijepo. Odgovor, uvaženi zastupnik Valter Boljunčić.
Evo dakle što se tiče šumskog zemljišta istina je, naime na prvomajskom, mi još uvijek zovemo prvomajska ulica jer je to ulica koja je inače iz rimskog doba. Tako da vjerojatno je maloprije bila izgrađena ta ulica nego što su bile šume. A što se tiče gospodarskog programa on je veoma bitan. U današnje vrijeme i zdrava hrana mora biti proizvedena na način da donosi prihod. Ali znate kad ste u lokalnoj zajednici u povjerenstvu ponekad je bolje dati ruku čovjeku pa vidjeti da li mu je žuljava ruka od obrađivanja maslina nego da li na deset stranica papira nešto drži vodu.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Ane Lovrin.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega izvrsno ste ukazali na pitanje ovog poljoprivrednoga zemljišta unutar granica građevnog područja u naseljima. O tome ću nešto govoriti kasnije o problemu kolizije definicije građevinskog i poljoprivrednoga zemljišta, ali sada zaista ispada da će se morati prenamjenjivati nešto što je već 200 godina na području u građevinskom području jednako kao što ste spomenuli i šume i parkove i tako dalje. Tim više što je u ovoj prenamjeni sada nekuda između razloga i svrha za koju se može osloboditi plaćanje naknada za prenamjenu negdje je nestala komunalna infrastruktura pa je ostalo da se naknade za prenamjenu može osloboditi odnosno oslobađa pri gradnji javnih cesta, ali recimo drugi objekti komunalne infrastrukture primjerice kanalizacija, vodovodna mreža, javne površine itd. toga nema. Ali je sada došlo da se oslobađa pri gradnji građevina za znanstveno-nastavne djelatnosti, zdravstvo, ustanove socijalne skrbi. Međutim, ne kaže se jesu li to neprofitne ustanove jer recimo može biti ordinacija plastične kirurgije koja jako dobro i profitabilno posluje i ne vidim razloga zašto bi se ona oslobađala, a sasvim drugo je pitanje ukoliko se radi o ustanovi koja je neprofitna, koja je u sklopu javnog zdravstva itd. A upozoravam onda i na koliziju sa člankom 51. koji govori o davanju na korištenje bez javnog poziva gdje se tu eksplicite to ostavlja samo za one ustanove kojima je osnivač RH. I u tom smislu je tekst ovaj nedosljedan.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvaženog potpredsjednika Sabora Milorada Batinića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Boljunčić vi ste spomenuli u svojem izlaganju ulogu lokalne zajednice, odnosno raspodjelu sredstava i uputili ste jednu kritiku koliko sam shvatio da zašto ministarstvo propisuje ili iz rasprave se moglo iščitavati. Što je sa onim jedinicama lokalne samouprave koje nemaju niti kvadrata, da se tako izrazim, državnog poljoprivrednog zemljišta, a imaju također obvezu imati komunalno redarstvo i održavati rudine, propisivati agrotehničke mjere itd., itd.? Znači, tu se ne bih složio sa vama da ministar neka propisuje i ne treba se bojati tih namjenskih sredstava jer ona se ostvaruju iz zakupa poljoprivrednog zemljišta ili prenamjene državnog itd. Što se tiče onoga generalno gledajući ovaj zakon najviše se čulo rasprave o državnom zemljištu, međutim kad se pogleda u strukturi 33% prema podacima je poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH, a dvije trećine u privatnom vlasništvu. Mogu se složiti sa da li je to milijun i dvjesto, da li je to manje itd., itd. međutim ok, to su statistički podaci. Vjerojatno je to katastar. Međutim, ono što bi i što očekujem a vjerojatno postoje određene strategije, da li je to kroz ruralni razvoj, da li je to kroz neke odluke nadležnog ministarstva što je sa poljoprivrednim zemljištem u privatnom vlasništvu? Dolazim iz Hrvatskog zagorja, usitnjene parcele gdje je najveća parcela negdje oko 0,20 i nešto hektara. Postoji potencijal poljoprivredne proizvodnje tim više što sam pokušao i kao gradonačelnik još 2008. godine okrupniti nekih 500 hektara poljoprivrednog zemljišta. Nažalost, nisam imao alate niti instrumente naravno financijska potpora je ujedno izostala. Što u takvim situacijama? A tu je potencijal za razvoj poljoprivredne proizvodnje. I mislim da bi se u tom dijelu ako ne u ovom sada tekstu zakona i prvenstveno razumijem da se mora urediti državno zemljište i to je pohvalno, da se razmisli u dogledno vrijeme što sa dvije trećine poljoprivrednog zemljišta. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Valtera Boljunčića.
Da što se tiče naknade ja sam govorio o dvije vrste naknade. Znači jedna je naknada kad se daje zemljište u najam gdje je predviđeno ovdje pola pola. Ja sam rekao da bi trebalo pola ostati u lokalnoj zajednici, 25% županiji a 25% državi. Pula kao takva nema velike površine, pa nije li recimo neki gradovi koji imaju više ubiti skoro sav novac koji su do sada dobivali, s jednom trećinom je utrošen za rješavanje pitanja imovinskih, geodeti itd. Jer je tamo veoma dakle, nesređena nasljedna stvar, znači to je jedna ta vrsta. Znači tu iz najma se baš i ne bi puno dobilo. Druga naknada je ono što bi trebala država dati jer gradovi su dijelovi ove države besplatno. Znači ono što je u građevinskom području koje je već prošao plan to je vlasništvo lokalne zajednice, a to prodajom, znači nemao šta nego javni natječaj to je onda namjenski prihod koji ta lokalna zajednica može upotrebljavati za, dakle gradnju cesta, vodovoda, plin, kanalizaciju, na ono što ide za komunalni prihod, tu sam to mislio. Ali još jednom napominjem nema prodaje zemljišta i prenamjena ako se i desi, koja nije da se pusti gradovima treba biti dakle plaćena kao što je rečeno.
Hvala lijepo. Sad imamo repliku poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Boljunčić samo kratko, govorili ste dakle o ovom pitanju rođaka i slično. Mislim da je to i kolegica Lovrin i ja da smo dovoljno dobro elaborirali. Dakle, prije svega ne bi bilo ustavno zabraniti nekome da se na natječaj javlja, ali po dosadašnjem zakonu ste jednostavno prisiljavali ljude da iskrivljuju prvotnu namjeru zakona. Dakle, ako je bilo ograničeni fond zemlje na koji se jedan, jedna osoba može javiti oni su bili prisiljeni jednostavno tražiti kako tome doskočiti. To vas kasnije ograničava i što se tiče kredita. Proizvodno nužno ne, jer de facto ako to jedna osoba radi ona ima sirovine koje joj trebaju ali na različite druge načine. Prema tome, vjerujem da će ovo samo olakšati život nekim ljudima. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo odgovor na repliku poštovanog zastupnika Boljunčića.
Mi danas ne pričamo o tome da li će ostat stari zakon ili će doć novi. Mi danas pričamo o novom zakonu i dajemo prijedloge kako bi on mogao bit bolji. Prema tome, ja se ne referiram na stari zakon da je bio bolji, ja samo kažem da ovaj zakon ima tih dobrih stvari koje sam naveo prije. Objašnjenje im je, već sam nekoliko puta rekao, a poboljšanje u njemu vidim da se to spusti na lokalnu razinu. I da treba u različitim možda dijelovima Hrvatske, na različiti način pristupiti kako se koristit to zemljište. U Slavoniji i Istri se ne koristi isto, vjerojatno vi nemate tamo male parcele i zmijske puteve, možda imate, ali kod nas očito nije ideja da sad cijelu Istru od zapada do istoka staviš žitnicu i da kombajn ide dan i noć gore dolje. Znači mi imamo različite stvari. Ja mislim da u interesu i kod nas je poljoprivreda, ono što sam rekao prije, prvenstveno u jednoj cjelokupnoj slici Istre koja privlači goste, a nemojmo zaboraviti i da je 7 milijardi eura prihod od gostiju a da Istra sudjeluje sa 30%, a ima samo 206 tisuća stanovnika. I tih 30% treba hranit, oni dođu, ne samo zbog mora, jer u Dalmaciji bi sigurno našli isto tako čistu obalu i sve, a dragom mi je što Dalmacija isto i u tom smjeru svojim i vinima, maslinovim uljem i drugim stvarima. Znači svako ima svoj pogled što misli da bi trebala mu dat poljoprivreda. Znači mi ovdje raspravljamo o ovom zakonu i kako ga učiniti boljim.
Hvala lijepo. Zadnja replika je ona poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića.
Potpuno se ja slažem sa vama uvaženi zastupniče. Slavonija ima, vi ste spomenuli maslinovo ulje, sve one istarske delicije, vino, ima to i Slavonija od kulena, kobasice, kulenove seke, poznate gastronomije slavonske lovstva, ribolova itd. Vjerojatno bi Slavonija imala veći prihod od turizma, od kontinentalnog turizma, npr. ne samo Đakovo kroz Đakovačke vezove da ga prenosi Hrvatska televizija, radio televizija koju građani Đakova plaćaju pretplatu. Sve druge manifestacije, da se ulaže u kontinentalni turizam kao što se ulaže u ovaj jadranski turizam. I to je , to je i pitanje koje treba riješit Ministarstvo turizma. Međutim, vratit ću se na ovaj zakon. Da li je on bolji ili lošiji od prethodnog zakona, ja tvrdim da je lošiji jer je ovo potpuna centralizacija. I to nije samo ovaj na regionalnim strankama da o tome odlučuju, to je jedna od najvećih stranaka ovdje u Saboru. Prvenstveno sada stranaka Kukuriku koalicije. Dakle, obećanje o decentralizaciji Hrvatske i ovim zakonom pada u vodu, jer je ovo potpuna centralizacija i nije ovo jedini problem ovog zakona, to je i raspodjela onih sredstava koji će cjelokupnu regionalnu samoupravu dovesti u situaciju da više ne može pratiti programe i one ugovore koje su potpisali iz tog cjelokupnog poljoprivrede. Drugo pitanje, a to je pitanje koje upućujem i otvoreno ministarstvu, mi danas imamo poljoprivrednike koji su u posjedu, poljoprivredne koji nemaju ugovor. Jel ministar nije donio naputak o korištenju tog zemljišta za jedno vegetativno razdoblje. To je problem Đakova, to je problem 90% Slavonije jer svi ugovori i svi natječaji i odluke o tim natječajima čuče u onim ladicama u ministarstvu. Nema prava na poticaj, pa nema čak ni državna ergela lipicanaca u Đakovu. Evo ravnatelj je bio kod mene neki dan i pita šta da radim, pa reko postavit ću javno pitanje ministru i tražit od njega, jer sam upućivao niz puta zahtjev da se donese naputak kako bi svi oni koji su u zemlji prije donošenja odluke ministarstva ili stupanja na snagu ovog lošeg zakona, mogli ostvariti pravo na poticaj. Ministre napišite naputak da gradonačelnici, načelnici mogu produžiti za još jedno vegetativno razdoblje.
Shvatili smo, hvala lijep.
Hvala vama.
Samo skrećem pozornost da još, a pardon, evo imamo odgovor uvaženog zastupnika Boljunčića.
… [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] o tome da na televiziji se gleda. Mi u Istri čak imamo problema da gledamo HRT preko ljeta zato što nam talijanske stanice smetaju, a nadam se da će se to riješiti u okviru poljoprivrednog zemljišta.
Hvala lijepo. Evo samo hoću skrenuti svima pozornost, dakle još imamo 21 pojedinačnu raspravu najavljenu. A prva će biti sljedeća onog uvaženog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče i shvatit ću ovo kao poziv da maksimalno skratim svoju raspravu. Pa ja ću se u njoj orijentirati na dvije točke i to prije svega na nešto o čemu smo već dosta raspravljali a to je pitanje prodaje i zakupa. Već sam govorio o tome kako prodaja nije isključena ali ona u ovom zakonu evo već sam uspio nešto pogriješiti pa se kolega Vinković javlja za repliku. Ali kao što rekoh prodaja je u ovom zakonu iznimka a ne pravilo. A ima mnogo razloga za to. I jedan ću vam ispričati. Dogodio se u mojoj županiji. Jedna općina je prodala poljoprivredno županije, čini mi se da je cijena bila 3 marke po metru kvadratnom, nije prošlo dugo, a županija je to zemljište prenamijenila u građevinsko. To državno poljoprivredno zemljište više ne vrijedi tri marke, vrijedi znatno više, a tko se time okoristio? Da li RH? Ne. Da li građani? Ne. Samo privatni poduzetnik u konkretnom slučaju špekulant koji je stekao zemljište i drastično si povećao njegovu vrijednost. Niti imamo poljoprivredno zemljište koje bi se moglo obrađivati, niti je na tom zemljištu niknula nekakva građevina, gospodarske, turističke ili neke druge namjene. Ovim zakonom se takvo što sprječava. Država više neće moći prodavati svoje poljoprivredno zemljište osim u onih nekoliko opravdanih i iznimnih situacija. Nadalje nema više špekulacije sa privatnim poljoprivrednim zemljištem. Uvode se vrlo visoke naknade za prenamjenu. Građevinsko zemljište je određeno. Nema više odlaska kod župana, kod načelnika, kod gradonačelnika, povlačenja za rukav da bi se jednim potezom pera nekome, uhvatite se kolega Vinkoviću za glavu, očito pogađam u metu da bi se nekoga povlačilo za rukav i da bi mu se time preko noći opet vrijedno zemljište drastično povećalo. Naravno da će i to imati iznimke i to nekoliko vrlo konkretnih. Obiteljske kuće. Nema naknade za prenamjenu u tom visokom obliku, infrastruktura itd. znači vrlo jasno sprječava se špekulacija sa državnim poljoprivrednim zemljištem, sa privatnim poljoprivrednim zemljištem, a svjesni smo da je bilo od moje županije pa do Slavonije, nit je bilo strategije raspolaganja, nit je bilo razmišljanja o tome kakve će posljedice biti takvih radnji. Nadalje moram se vratiti na nešto o čemu je Ustavni sud već govorio a to je u ovom starom zakonu o poljoprivrednom zemljištu bio pokušaj da se agenciji za koji neki sada govore da su joj dane prevelike ovlasti daju ovlasti da raspolaže privatnim zemljištem. Ministre zahvaljujem što ste napokon odustali od toga i što se takvim idejama stalo na kraj. Privatno zemljište je privatno vlasništvo i osobe s njime mogu slobodno raspolagati. Međutim ipak bih zamolio da se razmotri jedna mogućnost, a to je okrupnjivanje poljoprivrednog zemljišta. Znači naravno da je to naš cilj, ali mislim da je mogućnost nekontroliranog cijepanja poljoprivrednog zemljišta do razine parcele koja bi imala tek desetak kvadrata nepotrebna pa bi mogli možda na uzoru na odredbe koje su predviđene za građevinsko zemljište i da se cijepanje u građevinskom području može vršiti samo u skladu sa lokacijskom dozvolom i ovdje mogli predvidjeti donju granicu parcele koja može nastati cijepanjem poljoprivrednog zemljišta osim u slučaju puteva, infrastrukture, trafostanica ili slično. Evo s obzirom da smo i kroz replike i da smo kroz izlaganja drugih zastupnika puno čuli ovdje ću završiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Usprkos vašem trudu ipak ste izazvali 6 replika. Pa onda prva je ona uvaženog zastupnika Zorana Vinkovića.
Uvaženi kolega zastupniče. Ovom vašom izjavom da će ovim zakonom biti spriječeno ono povlačenje za rukav načelnika, gradonačelnika ili ne znam koga. Ja odgovorno tvrdim da mene nitko nikad u životu nije povlačio za rukav niti sam ja mogao utjecati na to da se nekom dodjeli poljoprivredno zemljište ukoliko ono nije bilo u skladu sa uvjetima natječaja. Isto tako ovdje ima i načelnika i gradonačelnika iz SDP-a koji su provodili te natječaje i povjerenstvo. U Đakovu je povjerenstvo bilo SDP, HNS i HDSB i koji su donijeli odluku po meni vrlo dobru. Možda je bilo na ponekoj čestici se i mogla dogoditi greška ali gradsko vijeće jednoglasno dakle u tome je sudjelovao i HDZ je donijelo odluku da sve ono što je čisto, što je bez prigovora da ide u daljnju proceduru, da se razmotre ti prigovori. Spominjao sam onu česticu na koju se javilo 150 sudionika tog natječaja i gdje je napisano 149 prigovora zato što je to čestica koja prije svega omeđena i moguće je navodnjavanje u cjelokupnom vremenu godine. Tko koga ovdje treba povlačiti za rukav? Pa i jedan i bivši i sadašnji ministar su i mogu vam potvrditi da su čitavo vrijeme posjetioci svi oni koji su sudjelovali na natječajima i ne povlače gradonačelnike za rukav nego povlače ministre ne želeći reć da im nude neku protuuslugu. I shvatite jedno kandidirate se za gradonačelnika Pule i poručujete svojim građanima javno, ja se odričem onoga što lokalna samouprava treba raditi. Nemojte se kandidirati.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Evo zahvaljujem vam na vašim cijenjenim uputama o mojoj političkoj kampanji. Uzet ću ih u razmatranje. Međutim moram reći da mi je jako drago da vas nitko nije vukao za rukav, ali mi je isto tako drago da ste slušali što sam govorio pogotovo u onom dijelu kada sam govorio o malverzacijama sa prenamjenom. A niti vi niti itko drugi u ovoj dvorani ne može mi reći da u RH od Pule do Iloka do Dubrovnika nije bilo malverzacije sa prenamjenom, … [[upadica se ne razumije.]] odlično kolega svaka čast, nije bilo malverzacije sa prenamjenom poljoprivrednog zemljišta u građevinsko. Da nije bilo malverzacije sa prenamjenom državnog odnosno javnog poljoprivrednog zemljišta u građevinsko nekad nakon što bi bilo prodano privatnim investitorima. O tome sam govorio kolega. A svi dobro znamo da je toga i bilo. Neke presude tome također svjedoče. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Petra Čobankovića.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče. Evo ja ću opet kazati da je meni apsolutno jasno da postoje određene raznolikosti i razlike u provođenju iz zemljišne politike na teritoriju RH. jedna je specifičnost Slavonije, a druga sasvim različito je specifičnost Istre. Tu bi se mogao složiti da je nešto slično poput Istre i Dalmacija i hrvatsko primorje tamo gdje se uvjetno rečeno prenamjenom poljoprivrednog zemljišta može ostvariti značajno veća cijena toga zemljišta. Što se tiče Slavonije, a u konačnici tu baš nema neke pretjerane potrebe i navale na prenamjenu i povećanje cijena pa je toga značajno manje. Ali ja vas moram podsjetiti gospodine Grbin da odluku o tome po važećem zakonu da li će zemljište biti prodano da li će biti ponuđeno u zakup i da li će biti mogućnost dugogodišnje koncesije donosi jedinica lokalne samouprave. i u takvim slučajevima što bi za mene bilo logično da je u Istri veći postotak poljoprivrednog zemljišta išao u zakup iz prostog razloga cijene, uvjeta, prenamjene, mogućnosti malverzacija i sl. nego što je to negdje u Slavoniji. I sada vi sa iskustvom Istre želite nametati cijelom prostoru RH načine i modele kako će se rješavati zemljišna politika. Slavonija je nešto sasvim drugo. U Slavoniji u velikoj većini slučajeva gdje je došlo do kupovine zemljišta. i netko je danas rekao da bi bilo dobro da se stavi na Internet, dapače. Ja isto predlažem ministarstvu neka stavi na Internet sve one koji su kupili po pojedinim jedinicama lokalne samouprave pa neka se vidi tko je to kupio i tko od tih se ne bavi poljoprivrednom.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Evo kolega ja se s vama apsolutno slažem. Doista je točno da su razlike između Istre i Slavonije u pogledu i poljoprivrednog zemljišta i njegovog obrađivanja i raspolaganja velike, ali velike su razlike i unutar Istre pa i unutar Slavonije. Međutim zakon mora biti jednak za sve, zakon mora biti jednak za sve. I kao što ste vi prije od nas tražili da vam dopustimo da se zalažete za prodaju što je vaše apsolutno demokratsko pravo dopustite i vi nama da se zalažemo za zakup jer smatramo da je zakup na 50 godina dobar, prije svega zato što se zadržava i kontrola i vlasništvo nad jednim resursom a opet kroz 50 godina omogućava se apsolutno svakom da bude potpuno siguran da mu sutra, preksutra ili za 10 godina kada posadi nekakve nasade netko zemlju neće oduzeti. Ja prihvaćam da se oko ovoga ne možemo složiti ali kao što ste vi tražili da mi vama dopustimo da mislimo drugačije dopustite i vi nama. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, ja vama dopuštam naravno nitko vam i ne brani da razmišljate kako god hoćete nego bih vas nešto priupitao. Jel vi zaista vjerujete u to što ste rekli kada ste govorili da će biti moguće spriječiti vučenje za rukav čelnike lokalne i regionalne samouprave itd. jel vi zaista u to vjerujete ili pak mislite da će možda biti netko drugi možda vučen za rukav kako ste rekli da citiram onaj vaš izraz? Kako kažu u Bosni "Sjaši kurta da uzjaši murta". Više neće za vući za rukav Vinkovića ili ne znam ni ja ne bih Vinković je rekao da toga nije bilo kod njega, ali vi kažete da je bilo toga u drugim sredinama pogotovo kod malverzacija sa prenamjenom poljoprivrednog zemljišta. Dakle ukoliko vi tako čvrsto vjerujete onda mislim da je dobro da je to tako i da se držite sv. Augustina i njegove izreke "Djeluj i vjeruj" i obrnuto vjeruj i djeluj. Ali vidjet ćemo uskoro kada bude zakon u primjeni koliko ste vi u pravu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Evo poštovani kolega zahvaljujem na vašem pitanju. Da li će biti povlačenja za rukav? Vrlo vjerojatno hoće sigurno, kao i svugdje u svijetu kao i uvijek biti će ljudi koji će dolaziti i druge vući za rukav da im nešto učine. Ali tamo gdje sam govorio o prenamjeni učinka od povlačenja za rukav više neće biti. Zato što i kada zemljište bude prenamijenjeno iz poljoprivrednog u građevinsko onaj tko je na taj način profitirao mora će državi platiti naknadu i ta naknada će se onda dijeliti između države i jedinice lokalne samouprave. Ja sam ministru doista i na Odboru za zakonodavstvo već napomenu kako smatram da je raspodjela naknade od 70:30 u korist Republike Hrvatske pa bih ga bez obzira što je to bilo i u dosadašnjem zakonu zamolio još jednom da razmotri da li ta naknada treba biti takva ili se treba dijeliti po uzoru na onu oko zakupa, 50:50 između Republike i lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, kazali ste da nema prodaje zemljišta osim izuzetnih situacija, koliko sam čuo ministra osim kad se radi o okrupnjavanju. Vi ste pravnik po zvanju i članak 50. točka a) je dovoljno širok da se može tumačiti kako god hoćete. Znači bilo bi potrebno kod točke a) iza ovoga zareza staviti, odnosno normirati koja je to površina koja bi bila maksimalna koja se može provesti bez javnog natječaja. A ovako znači ja mogu imati 900 hektara, susjed ima 700 i ja to dobijem bez javnog nadmetanja. Ako se radi o okrupnjavanju, o manjim količinama, o manjim površinama, ja vas molim da onda se to normira.
Odgovor uvaženog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega, djelomično se tu mogu složiti s vama da bi bilo možda i korisno da se postavi jedan limit ali ipak relativno visok. Međutim, ovaj primjer koji ste vi naveli mislim da je pomalo deplasiran jer mi nije poznato da baš u Republici Hrvatskoj postoji i jedna katastarska čestica, a ovdje se vrlo jasno govori o katastarskim česticama poljoprivredne namjene koja ima 900 hektara, a upravo to je navedena. Bitna je površina katastarske čestice koja je u vlasništvu osobe. I ako netko ima katastarske čestice određene površine, a točno tako u zakonu piše, onda će moći zatražiti da mu se zemljište proda. To ne znači nužno da će se to i odobriti. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Tomića.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, spomenuli ste prenamjenu poljoprivrednog zemljišta i rekao bih vam jedan primjer. Ne bih htio optuživati unaprijed nikoga. Dogodilo se u Osijeku, Gradsko vijeće Grada Osijeka u travnju mjesecu prošle godine donese odluku o prenamjeni državnog poljoprivrednog zemljišta u građevinsko zemljište sa strogo određenom namjenom. Napominjem, zemlja koju obrađuje Državni institut za poljoprivredu već 55 godina. Odluka koju je gradsko vijeće tada donijelo je bila s ciljem preduhitriti promjene u Zakonu o državnom poljoprivrednom zemljištu. Ne želim nikoga optuživati, ali u najmanju ruku je sumnjivo i u svakom slučaju nekorektno. Druga stvar, spomenuli ste da nije bilo Strategije raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem, nije bilo strategije poljoprivrede uopće. Jedina strategija koju je bivša vlast imala od '90. na ovamo je rasprodaja i uništavanje. Dat ću vam opet primjer iz svoje sredine. Pik Đakovo koji je u najboljim vremenima zapošljavao 3300 ljudi sveo se sada na 150 ljudi. E to vam je strategija gospodine Grbin. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I zadnje je replika uvaženog zastupnika Giovanni Sponze.
Prije jedno 4 i pol sata kada jesam iznosio stavove, a po pitanju Zakona o poljoprivrednom zemljištu između ostalog ja sam rekao da bi bilo jako dobro da koristimo sva ona negativna iskustva iz prošlosti, ali da se usredotočimo kako idemo na jedan i kako bi dobili jedan i kvalitetan i provediv zakon. Danas tijekom rasprave nije me iznenadilo što je jedan moj kolega ovdje u Zagrebu, u ovoj sabornici na naj mogući ružniji način govorio o malverzacijama i spominjao isključivo kontekst Istre. Poznavajući vas gospodine Grbin, ne znam što vam je u ovom trenutku bilo to potrebno isticati opet Istru, ja ću se opet vratit sa tezom da kao gradonačelnik Rovinja jesmo se opredijelili za kategoriju zakupa, da jesmo imali program i da smo dodijelili našim ljudima preko 400 hektara unatoč otežanoj proceduri. Gospodine ministre, htio bih samo nešto se vezat, a za Peđu, kada spominjem decentralizaciju i kada spominjem agencije ja vama iskreno ljudski želim da budete vrlo uspješan ministar, ali puno manje je bitna osobna razina, koliko je funkcija svih nas da pridonesemo poljoprivredi. Zašto lokalnoj samoupravi? Prije je Boljunčić rekao radije bih da vidim tog čovjeka, a sad se vežem za gospodarski program. Tvrdim da će se na temelju gospodarskog programa kojeg će netko valorizirat u agenciji, jedan stranac koji će napraviti fenomenalan projekt i program doći u posjed poljoprivrednog zemljišta na štetu upravo onih malih obrta, malih poljoprivrednika. To će vam se milijun posto dogodit, to vam govorim iz iskustva i ne želim da vam otvaram prostor bespotrebne špekulacije.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Oprostite, oprostile, moja greška, nisam vidio. Odgovor na repliku, oprostite.
Zahvaljujem. Evo moram na ovo, doista moram odgovoriti jer svatko govori o primjerima koje zna, primjerima koje je vidio i doživio. Ja nikad nisam rekao i neću reći da je grad Rovinj bio grad koji je primjer malverzacije, dapače. Grad Rovinj je uvijek odskakao od drugih gradova u Istri. I drugi gradovi i općine u Istri na žalost nisu slijedile primjer grada Rovinja kako u pitanju raspolaganja zemljištem, kako u pitanju raspolaganja poljoprivrednim zemljištem tako u pitanju prostornog planiranja. I sigurno da neću iznositi primjere iz Đakova. To će učiniti kolega Tomić, ali ne možete me gledati u oči i reći da ovo, ovaj primjer koji sam ispričao nije istina. Ne možete me gledati u oči i reći da se to kod nas nije događalo. I ne možete mi reći da to ne treba spriječiti. Da znam za drugi primjer da sam iz Dubrovnika naravno da bih naveo primjer koji se tamo dogodio. Da sam iz Zagreba naveo bih primjere koji su se ovdje događali, a svi znamo Bože moj da ih je na žalost bilo. Naš zadatak je svugdje na području Republike Hrvatske spriječiti ovakve malverzacije. A mišljenja sam da je ovo dobar zakon i da je upravo ovo zakon i upravo ovo princip na koji ćemo takve malverzacije riješiti. Hvala.
Hvala lijepo. Evo sad ima priliku uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Pa evo već smo svi pomalo i zasićeni raspravom i umorni, ali često se govorilo danas ovdje o dvije opcije u stvari. Jedna je bila da je lokalna samouprava ta koja ne zna gospodariti sa onim svojim prostorima koje ima i sa imovinom koja se nalazi na njezinom području. I druga je naravno alternativna opcija da država to zna bolje preko neke svoje agencije. HSS nikako ne može podržati ovakav prijedlog zakona, ni ovakvo tumačenje zakona jer ono odstupa od naše osnovne postavke da su OPG-i mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva nešto što je u Hrvatskoj nužno, nešto što u Hrvatskoj nudi nova radna mjesta, nešto što u Hrvatskoj treba svakako sačuvati. Ono što mene raduje danas ovdje što sam već i rekao u jednoj od replika je izjava gospodina ministra da je poljoprivreda strateška gospodarska grana u Republici Hrvatskoj. I ja se nadam da ćemo evo od ove današnje rasprave na ovom prvom čitanju ovog zakona krenuti u tom pravcu. Ali činjenice govore nešto sasvim drugo. Prisutna je centralizacija ne samo u ovom dijelu državnog poljoprivrednog zemljišta. Prisutna je ona i kod Ureda Agencije za plaćanje. Jer ovih dana vezano je sve i uz zemljište. Ovih dana imamo ukidanje ureda, seljenje ureda u regionalne centre i povećanje troškova poljoprivrednim proizvođačima koji samo recimo na području mog grada i 4 okolne općine će negdje oko 300, 400 tisuća kuna imati putnih troškova samo za gorivo kad će se voziti dva puta godišnje u urede Agencije za plaćanje. I sve bi ovo bilo dobro i divno kada ne bi cijelo vrijeme ispadalo da je stvarno sve sa zemljištem bio kriminal, da su za to krive lokalne samouprave, da su za to krivi gradonačelnici. A u principu gradonačelnici općine donose odluke o tome, o tome odluke donose općinska i gradska vijeća. To je istina. Naravno uz prethodne radnje povjerenstva. i imajući danas u vidu ovaj prijedlog zakona možemo stvarno ponoviti po tko zna koji puta danas ovdje u sabornici, da mi nikako nije jasno kako može biti transparentnije upravljanje državnom poljoprivrednom zemljom ako to radi neka agencija negdje u nekom zagrebačkom uredu a odlučuje i o što je ovdje govoreno i Istri, o Dubrovniku, o Slavoniji ne znam o Međimurju, Prigorju, Podravini i tako svejedno u kojem dijelu Zagorju a ne oni ljudi koji tamo borave. I kako nama uopće u glavi stvorit predodžbu da će to biti transparentno i da se ne priprema neka malverzacija sa državnim poljoprivrednim zemljištem. Uz dužno poštovanje evo meni jednostavno ja si ne mogu predočiti tako nešto, jer je tako cijelo vrijeme koncipirano da su lokalne samouprave te koje to krivo rade, ali će agencija to napraviti drugačije. Ne mogu također shvatiti kako će neka agencija sa nekoliko ljudi a kojih nema puno više o čemu je ovdje bilo govoreno uspjeti to rješavati ako na tome rade čitavi timovi službi po lokalnim samoupravama i muku muče da bi uopće očistili zemljišne prostore, da bi uopće očistili knjige, da bi napravili katastre, da bi uopće mogli raspisati natječaje. Kako će to riješiti agencija? Kako će agencija u krajnjem slučaju riješiti i pitanje svih tih žalbi i prigovora koji će doći jer ne zna što se u stvari na terenu događa i kako to da će u toj agenciji biti svega par ljudi, a da neće biti novo nekakvo masovno zapošljavanje činovnika i birokracije što u stvari dolazi jer je ovdje ipak spomenuto u raspravi da će se raditi i regionalni centri agencije. Sada malo možda onako gledajući i slušajući svih ovih dana i u ovom vremenu rasprave o poljoprivredi, rečeno je ovdje danas u nekoliko navrata da danas raspravljamo o Zakonu o državnom poljoprivrednom zemljištu, a da ne raspravljamo o Strategiji o poljoprivredi. Vidite koliko bi ta rasprava bila nužna i potrebna, kako bi nju bilo dobro staviti na Sabor da se o njoj raspravlja, pa da onda vidimo koja je to strategija poljoprivrede, koji je to novi pravac, kako ćemo ići iako smo duboko, duboko zakasnili, a pogotovo ovu zadnju godinu dana jer smo pred ulaskom u Uniju u principu i zadnju godinu prokockali da nešto ubrzano napravimo, neki tečaj koji je bio potreban. Ali meni ovo sve skupa liči gledajući udar na OPG-e da je to jedna smišljena politika, jer je nedavno naš premijer ovdje u ovoj sabornici rekao na jedno pitanje oko OPG-a da je normalno da će neki OPG-i propasti i da je za njih osiguran novac u Ministarstvu socijale. To je bila rečenica ovdje iznijeta u ovoj sabornici. Da li je ovo već planirani slijed koji se sad događa jer po ovom zakonu po ocjenjivanju gospodarskih programa i dobivanje 60 bodova na gospodarski program OPG definitivno nema nikakve šanse kod natjecanja za državno poljoprivredno zemljište. To nije dobar put. I ja vas molim gospodine ministre, a puno je bilo takvih rasprava, da uvažite te stavove. Ovo što govorim su stavovi seljaka, poljoprivrednih proizvođača s kojima sam ovih dana intenzivno razgovarao. Nisam čuo nijednoga koji je pozdravljao ovakav prijedlog zakona. Nisam razgovarao sa velikim sustavima, sa velikim firmama i tvrtkama s njima nisam razgovarao, oni ga vjerojatno pozdravljaju jer je on u principu namijenjen i prilagođen za njih. Zato bi svakako trebalo razmisliti o članku 27. i o pedeset godina dugogodišnjeg zakupa. Znate danas u ovo vrijeme vrlo teško je planirati nešto na pedeset godina. Tko može garantirati da će gospodarski program koji se danas napravi biti trajan, da će on trajati 50 godina? Nisam siguran u to, mislim da moramo tu malo stvari olabaviti u tom dijelu. Također, ovaj monopol na odlučivanje u sastavu povjerenstva gdje imaju sve ovlasti ministar i agencija, gdje u krajnjem slučaju se događa što je ovdje govoreno da je onaj iznos novaca koji ide od zakupa 50% za lokalnu samoupravu ministar odlučuje kako će se koristiti taj novac. Pa ljudi moji mislim da je to jedan onako vrlo ružan udar na lokalnu samoupravu i da ona to nikako ne zaslužuje. Pa nije lokalna samouprava u Hrvatskoj državi neprijatelj države. Pa ja mislim da je to jedan sustav koji bi trebao zajedno funkcionirati, biti onako kao prst i nokat. Nadalje, gledajući to bodovanje predlažem da se malo razmotri sustav bodovanja i da se stvarno korigira. Vi ćete donijeti ovaj zakon, to je sigurno. Imate većinu u Saboru i nitko to ne može osporiti. Ali zasigurno otvorite ta vrata OPG-ima, napravite drugačije bodovanje. Predlažem da se stavi 50 bodova za program, 25 bodova za dosadašnjeg posjednika da se izbaci bodovanje po najvišoj ponuđenoj cijeni i da se da 25 bodova da se dodijeli onome po osnovi domicilnosti. Nemojmo da se dogodi da nam u određena sela, u određena područja odlukom Agencije iz Zagreba dođu zakupci, a da ljudi koji tamo žive koji su u blizini u principu nemaju nikakvog utjecaja na to da samo jedno jutro im osvanu neki traktori, a oni će prodavati svoje štale, odnosno neće ih prodavati, neće ih moći ni legalizirati jer imaju previše troškova na toj legalizaciji pa će stajati prazne. Evo, uz ove neke napomene i stvarno jednu molbu da sagledate situaciju u poljoprivredi malo temeljitije promijenite malo, korigirajte ovaj zakon, doradite ga i omogućite OPG-ima da mogu sudjelovati ravnopravno na natječajima zajedno s onima velikima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Vidim da se atmosfera svejedno visoko je drži jer imamo čak 7 replika na ovo izlaganje, a onda će nam se obratiti i uvaženi ministar. Pa evo idemo redom. Prvo poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Hrg rekli ste sad pri kraju svoje rasprave jednu rečenicu koja glasi: "Nije lokalna samouprava neprijatelj države". To sasvim sigurno i ne smijemo, trebamo gledati kao cjelinu sustava, jedan dio državnoga sustava. Ali međutim, ja slušam čitavog dana prijepore oko toga jel' treba lokalna samouprava dijeliti zemljište ili treba to država dijeliti zemljište koje je u vlasništvu države i tko bi to bolje radio. Niti država, a niti lokalna zajednica, odnosno lokalna samouprava ne znaju bolje dijeliti zemlju samo po tome što je država država i po tome što je lokalna zajednica lokalna zajednica jer to će biti pravednije, jer to se spustilo dolje. Ako se država dobro organizira i ako uvaži ono što sam govorio, ako napravi nekakvu sinergiju, ako uvaži želje lokalne zajednice, razvoj lokalne zajednice i ako se to ne svede na tri čovjeka da su to dva predstavnika iz države i jedan iz lokalne zajednice znači ako su dobre namjere, ako ministar posluša ono što se danas govori, ako ne ide Vlada tvrdoglavo kao što ide Vlada tvrdoglavo kroz zid i bez obzira kaže psi laju, karavane prolaze tada sasvim sigurno da se može napraviti nekakav kompromis između toga. Teza da je država loš gospodar sama po sebi vas demantira. Upravo u Hrvatskoj vas demantira. Zašto? Ona je loša i u ovom trenutku i prije, ali imate lošije gospodarstvenike pa gospodarstvenici su uništili ovu Hrvatsku. Sjetite se '90-ih godina što su napravili. Ovih 350 tisuća radnika koliko su radnih mjesta s 40, s 50 godina su tjerali radnike u penziju i danas su ti radnici u penziji, tek sad imaju 60 godina. A danas se bune da im je to preskupo. Prema tome, a skandinavske države vam dokazuju da je država dobar gospodar. Njemačka je 50%-ni vlasnik njemačkih banaka, ali mi kažemo ne damo sve privatnicima, sve ćemo rasprodati. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Evo kolega Vukšić ja se s vama slažem da država ne treba biti loš gospodar, apsolutno ali u ovom dijelu što ste rekli da li lokalna samouprava ili država treba raspolagati zemljištem? Pa po postojećem zakonu je to složeno da je jedna i druga institucija uključena plus Državno odvjetništvo. I on je zasigurno puno čišći i transparentnija nego što je ovaj model sada gdje se izbjegavaju te institucije. Dakle, zasigurno je kontinuirano prisutan jedan udar od strane države na lokalnu samoupravu. Umjesto da se decentraliziramo, da lokalna samouprava preuzima sve više poslova, zadataka, da bude partner, mi imamo situaciju da nas se malo malo nešto ukida, da nam se malo malo smanjuju sredstva, da nema fiskalne decentralizacije, da jednostavno je nemoguće živjeti u lokalnoj samoupravi. Normalna stvar da lokalna samouprava onda razmišlja na način da jednostavno imamo u državi protivnika, a na da imamo partnera i to nije dobar put, on ne može dobro završiti, a pogotovo na ovaj način gdje se sada još, od naših evo kolega ovdje pojedinih želi kriminalizirat lokalnu samoupravu. Ispada da je lokalna samouprava kriminalna organizacija, to je već bilo rečeno. Pa ja molim, neka se objavi registar državnog poljoprivrednog zemljišta koje je prodano i dato u zakup ili najam i neka se svako ono daljnje objavljuje neka bude sve na internetu, neka bude vidljivo i javno, pa svima nam je to u cilju.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Tomića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrk maloprije ste rekli udar države na lokalnu samoupravu, kolega Vukšić je citirao: "Lokalna samouprava nije protivnik države." pa ću to povezati. Kad spominjete udar države na lokalnu samoupravu podsjetit ću vas na nekoliko stvari, na primjeru opet: 2003. grad Đakovo donose sličan program raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem koji ne prođe, to je udar na lokalnu samoupravu sa vrlo malo, pardon program, sa vrlo malo prigovora. Može se zaključiti da je to samo zato što je tamo na vlasti bio SDP. Ne vidim ni jedan drugi razlog, bez prigovora, a ne prođe vaš ministar. Znači nisu u pitanju samo malverzacije, nego su u pitanju malverzacije države u zadnjih 8 godina. Kažete nadalje, normalno je da će propasti OPG, OPG-ovi citat premijera. I odjednom se iščuđujete što će netko propast, a u vaših 8 godina vladavine propalo 50 tisuća proizvođača mlijeka i sad se vi čudite što će propast neki OPG-ovi u krizi, pa nevjerojatno. I na koncu, zašto toliko zagovarate prodaju državne poljoprivredne zemlje, to mi je nevjerojatno. U državi koja ima iznimno sjajno divna iskustva s prodajom u 90. s pretvorbom i privatizacijom. Hvala lijepa.
Odgovor poštovani zastupnik Branko Hrg.
Ja moram reći da, ako je slučaj pojedinog, pojedini slučaj razlog da se mijenja zakon onda mi krivo radimo. Ako nismo u mogućnosti provoditi zakon i onda ga idemo mijenjat zato što 74 jedinice lokalne samouprave nisu donijele program raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem, a 400 je, onda nešto ne štima idemo u krivom pravcu. I nismo kolega bili 8 godina, nego 4 godine, 4 godine smo bili sa SDP-om, 2000.-2003., a onda smo bili zadnje 4 godine sa HDZ-om u koaliciji, ne, ne 4. Sigurno 4, tako da ovoga, ministar je bio 2 godine, a 2 godine je bio ministar drugog jednog resora. Tako da u tom dijelu niste baš točno rekli, ali u svakom slučaju zbog, ponavljam, zbog pojedinačnog slučaja se ne ide mijenjat zakon. Zakon se može provoditi, zakon se može kontrolirati, ako je bilo nepravilnosti, ako je bilo malverzacija, neka se malverzacije sankcioniraju, neka oni koji su i napravili budu i privedeni pravdi.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg postavili ste pitanje koje smo već danas nekoliko puta čuli, kako može biti transparentniji rad putem agencije u odnosu na dosadašnju praksu, jeli. Evo članak 57. govori koje su to sve djelatnosti agencije i u niti jednom članku cijeloga zakona nigdje nisam vidio tko provodi nadzor nad radom agencije? Ja mislim gospodine ministre da bi to trebalo … [[Govornik se ne razumije.]] naznačiti, kazati. Ako agencija ne radi dobro da znamo tko je nadzire onda. Nadalje, poštovani kolega Hrg spominjali ste domicilnost, odnosno brigu o lokalnim poljoprivrednicima. Bojim se da članak 43. i stavak 2. koji kaže:"Da zakupnik je dužan u poljoprivredno zemljište iz stavka 1. ovoga članka razminirati u roku 2 godine nije dobra briga o našim seljacima." Pretpostavljam da znate da 1 kvadratni metar razminiranja košta oko 1 euro, a 1 hektar ima 10 tisuća kvadrata puta recimo zemljište ili parcela od 10 hektara, to vam je otprilike oko 100 000 eura za razminiranje. Mislim da je to i prekratak rok, odnosno ako nije razminirao još ga se tjera da plati i zakup. Mislim da to nije dobra formulacija i da bi to trebao neki malo drugačiji način regulirati. Isto tako htio bih ukazati na članak 27. stavak 5. gdje se govori ovdje prvenstveno vezano za Slavoniju, o dodjeli zakupa za ribnjake. Nisam primijetio u ovom tročlanom povjerenstvu da imamo predstavnike lokalne samouprave, znači imamo predstavnike agencije, predstavnike ministarstva i jedan predstavnik ministarstva nadležnog za vodno gospodarstvo. Znači nemamo predstavnika lokalne samouprave.
Hvala lijepo. Odgovor, uvaženi zastupnik Hrg.
Hvala lijepa. Pa nema tu kontrole, pa u tome i je taj problem i stvarno nema nikakvog spora oko toga da svatko od nas želi, ne da se odlučimo tko će raspolagati državnim poljoprivrednim zemljištem nego kako ga staviti u funkciju, kako ga stavit u proizvodnju i kako omogućit OPG-ima da mogu na njemu proizvoditi, da se mogu otvarati i sačuvati radna mjesta. Možda će to tročlano povjerenstvo biti sastavljeno do svestranih ljudi, možda mi imamo takve stručnjake koji će moći baš o svemu govoriti, možda će ovi iz lokalne samouprave biti stručni, koji će biti tamo određeni i figurirati kao fikus i u tom povjerenstvu. Tko to zna? U svakom slučaju mislim da ovo što ste i vi rekli također upućuje na činjenicu da treba možda i povećavati to povjerenstvo, da može biti u njemu pet ljudi, pa neka lokalna samouprava bude više zastupljena kako bi to stvarno bilo transparentnije i kako bi bila kontrola na kraju krajeva.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ruže Tomašić.
Hvala lijepa. Kolega Hrg otprilike ste rekli agencija sa sadašnjim brojem zaposlenika neće moći adekvatno obavljati posao. Pa naravno da ova agencija neće ni obavljati taj posao jer ovo je stvarno izrazito velik posao i daje se zapravo agenciji koji za ovaj veliki posao tek treba ustrojiti a općine i gradovi su i nadalje dužni pripremati natječaj iako nemaju mandat za odlučivanje po njima. A pitanje je kako će one te općine i gradovi odrađivati posao za agenciju kad taj isti posao nisu odrađivali kad su mogli samostalno odlučivati u svemu. Dakle vjerojatno će biti prozivane od te iste agencije samo ne znam gdje su i kakve su sankcije tu moguće. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Hrg.
Kolegice Ruža. Ovako rečeno je da ova sadašnja agencija za zemljište ne radi svoj posao i da nije dobro posložena, da nije profunkcionirala kako treba. Valjda će ova nova preko noći početi funkcionirati. Ona će preko noći moći sve to obaviti. Ponavljam, imam kao gradonačelnik dugogodišnje vrlo loše iskustvo sa državnim agencijama, sporost, nemogućnost uvida u dokumentaciju, nemogućnost praćenja kolanja dokumentacije to je nešto što ubija, to je nešto što te baca unazad. I ponavljam moramo stvarno ovamo uključiti lokalnu samoupravu do maksimuma kako bi se moglo što kvalitetnije i što brže raspolagat poljoprivrednim zemljištem.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića.
Evo kolega Tomić nije bio onda ni vijećnik, grad Đakovo je ja mislim prvi u Hrvatskoj donio program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem početkom 2002. 2013. Raspisao prvi natječaj, bilo je 23 prigovora na 9 čestica ali tada je ministar Pankretić rekao da jedan načelnik iz općine Semeljci bude prvi kojem će dat suglasnost pa se tamo vodio rat, ali to je sad jedna druga tema. Ali evo složio bih se ja sa kolegom Hrgom da ovaj zakon prije svega je novi oblik centralizacije i da ovim zakonom se izbacuje potpuno lokalna samouprava koji mora odraditi jedan veliki dio posla i da mene posebno čudi danas što mnogi načelnici, gradonačelnici zagovaraju ovakav pristup i ovakvom modelu. Dokazano je da je država najlošiji gospodar, to me čudi od laburista. Pa evo samo od nas grada mimoze u gradu Đakovu koje je sada državno vlasništvo stoji, zjapi prazna i propada. Vrijednost toga je gotovo 30 milijuna kuna. Država ne brine za nju, a ima mogućnost preseliti čak i Ministarstvo poljoprivrede. Ministarstvu poljoprivrede nije mjesto u Zagrebu nego prvenstveno u Slavoniji koja je danas najzapostavljenija Hrvatska regija. Zjapi prazna, tako se država ponaša prema svom vlasništvu. Tako će se ponašati i prema zemljištu. Ja podržavam i grad Đakovo je uveo, nema prodaje poljoprivrednog zemljišta jer je to resurs koji mora ostat naš, nego ide zakup. A što se tiče ovih 50 godina gospodine ministre, pomoćnice ministra ma mnoge države na ovom području nisu doživjele 50 godina. Hrvatska će vjerojatno doživjet, vjerojatno. Ali ako ovako nastavite voditi poljoprivredu i hrvatsku ekonomiju odosmo mi u honduras.
Hvala lijepo. Odgovor poštovani zastupnik Hrg.
Kolega Vinković, nije da je samo u Đakovu takva zgrada bilo bi to mali problem. To bi se vjerojatno riješilo, ali imamo mi takvih objekata diljem Hrvatske i imamo situacija da lokalna samouprava stvarno želi to rješavati i trudi se i piše zahtjeve i nudi čak i novce ali se ne rješava. Ja se isto bojim što ste rekli da ne dođe tako i sa državnim poljoprivrednim zemljištem.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Marije Vukobratović.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrg. Moramo se ipak vratiti malo na početak i složiti se s onim što je većina današnjih govornika rekla. Kakva nam je situacija trenutno u Hrvatskoj, zapušteno zemljište, neuređeno, šikara raste, nemamo dovoljno količine hrane, nikom se ne isplati proizvoditi. Dakle to je situacija do kakve je dovela politika, poljoprivredna politika u kojoj ste nažalost i određenim djelom sudjelovali. Naravno da ulaskom u EU se većina OPG-a će se morati restrukturirati sa 5,6 ha zemljišta koliko je prosjek po domaćinstvu su nekokonkurentni sa lošom mehanizacijom i ono što je najvažnija danas se malo spominje, sa slabim ili nikakvim znanjem čast iznimaka. Dakle, morat će se preorijentirati na nešto drugo, mnogi od njih će moći znat će ili će naći neku svoju računicu ali jedan određen dio neće i tu je sasvim normalan slijed događanja koji će nam se dogoditi i nije čudo da će određeni OPG-i zatvoriti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga. Ja bih zamolio da govorimo kad dobijemo riječ. Uvaženi zastupnik Hrg je dobio riječ.
Poštovana kolegice Vukobratović pa ja moram reći da sam počašćen kada ovdje puno puta čujem večeras kritike na račun HSS-a kao vi ste bili ti ali draga moja kolegice, pa ponovio sam i rekao sam već od 2000.do 2003.mi smo bili ti, a ove zadnje 4 godine mi smo bili ti. Pa nije nitko ovdje pojedinac, pa nitko nije sam donosio odluke. Tako to izgleda, nemojmo zaboravljati, nemojmo manipulirati podacima, to nema smisla. I nemojmo podcjenjivati naše seljake i poljoprivredne proizvođače. Pokupovali su oni jako puno opreme i strojeva u ovih zadnjih 8 ili 10 godina. Izgradili su oni farme, napunili su farme ali u zadnjih godinu dana se one prazne. Prije su se punile, a sada se prazne. To je taj proces koji je evidentan koji je vani. To i vi najbolje znadete, radite u toj struci, radite u takvoj instituciji i znadete da nisu neobrazovani, da smo mi u gradu Križevcima imali čitav niz edukacija koje naša institucija reći ću tako Visoko gospodarsko učilište uspješno obavljala i u čemu ste sudjelovali. Znači itekako ima educiranih ljudi itekako oni znaju itekako su oni znali opstati i preživjeti svih ovih godina, a nadamo se da će i ovo iako je ovo možda jedan od najtežih udara na njih.
Hvala lijepa. Sada će repliku svoju reći uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Hrg vi znate da se ja i potičem iz HSS-a i ne bih htio biti previše oštar s obzirom da je to moja prva politička ljubav ali moram vam nešto reći. Naime, 12 godina vaši i naši tj. ne naši nego vaši i vaši i vaši i HDZ-ovi i HSS-ovi i SDP-ov su ministri. Dok Europa razmišlja o Programu CAP i financiranju poljoprivrede u dva stupa dakle program ruralnog razvoja i program razvoja poljoprivrede, dok se provodi i stupa na djelo horizont … za Europu 21.stoljeća mi ovdje raspravljamo o agrarnoj reformi gotovo kao iz vremena Matije Gubca. 12 godina dakle od 2000.godine sve tri stranke i svi oni vaši koalicijski potencijali i partneri niste uspjeli provesti tzv. ajde da kažemo po socijalistički agrarnu reformu. I ulazimo u Europu sa neriješenim problemom. I ovaj zakon koga će usvojiti SDP odnosno kukurikavci neće tako brzo moći donijeti promjene koje će biti potrebite i dakle ući ćemo 1.srpnja u Europu a primjena ovog zakona će stupiti za godinu, dvije dana. Donijet će nekakve efekte. Što se tiče roka zakupa od 50 godina, pa radni životni vijek čovjeka, prvo radni znate li koliki je ako počnete raditi sa 20 godina? Manji je nego od 50 godina. U 65.možete ići u mirovinu. A životni vijek, ako netko sa 40 godina ide u zakup poljoprivrednog zemljišta njego će zakup isteći u 90.godini. pa može li on izvršavati ono što je potpisao kada je potpisivao kada je dobivao zakup? Ajde vi meni to objasnite i neka gospodin ministar to meni objasni. To nije više pitanje vama nego komentiram ovaj vaš komentar članka 27.u kojemu se govori o 50 godina zakup.
Hvala lijepo.
i još sam htio nešto reći, dobro ste primijetili i većina ovdje da žalbeno postupka … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] na odluku o zakupu nema.
Dobro. Hvala lijepo. Sada će odgovoriti poštovani zastupnik Hrg.
Evo bit će kratko. Da, nažalost nikada nije agrarna reforma prava niti koncipirana niti provedena, to je činjenica, samo što je u jednom periodu se poljoprivreda stavljala kao strateška grana gospodarstva, a unazad godinu dana ona više to nije. Tu je bila namjera očito da se nešto napravi i kao što sam malo prije rekao radilo se. A ovo sad, naši i vaši, a recimo naši bit će to najjednostavnije rečeno. Slažem se s vam to sam i rekao 50 godina gospodarski program malo čudan vremenski period.
Hvala lijepo. Sada će … ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa pokušao sam biti u duhu skraćivanja rasprave efikasan pa sve pomno zapisivati i ne reagirati na pojedinačne rasprave ali ovog puta sam se morao uključiti iz čistog razloga što ljudi kod nas vole s vremenom brzo zaboraviti. Zakon NN 152/2008 Zakon o poljoprivrednom zemljištu članak 103. Stavak 1. "Vlada RH donijet će uredbe o osnivanju Agencije o poljoprivrednom zemljištu u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona", NN 39/2009 donešena je ta uredba. Agencija za poljoprivredno zemljište ako se dobro sjećam i ne varam, a ne varam se u to vrijeme ministar poljoprivrede je bio vaš stranački kolega i on je inicirao taj zakon i uredbu, napravio je Agenciju za poljoprivredno zemljište koje je imala i kojoj su bila predviđene puno veće ovlasti i raspolaganje privatnim poljoprivrednim zemljištem uz puno rigidnije odredbe nego što smo zadali sada posao ovoj Agenciji za poljoprivredno zemljište. Trebam ponovno napomenuti da ste izabrali i ravnatelja i zamjenika ravnatelja i upravno vijeće da su rađeni neki poslovi za koje su se isplaćivala značajna sredstva ali funkcija i posao agencije nije obavljen, nije rađeno. Velika briga o tome kako, šta i na koji način ćemo organizirati pustite nama pa ćete vidjeti u narednom periodu. Rekao sam da ćemo koristiti većinom ljudske potencijale koje imamo u ministarstvu i agencijama. Onaj dio koji budemo morali administrativno pojačati, iće putem javnih natječaja, transparentno za razliku od onoga što je bilo do sada. Povukli ste paralelu poštovani kolega Hrg sa onim što se dešava ovih dana sa agencijama za plaćanje. Veliki broj agencija koji su bili i po malim mjestima i po gradovima i po sjedištima županija smo sukladno onome što smo ispregovarali, što smo se obvezali prema Europskoj komisiji rekli da ćemo smanjit na 21 regionalni centar Agencije za plaćanje. To nije nešto što je izmislio ministar Jakovina ili ova administracija ili unazad godinu dana, znali ste par godina unaprijed da ćemo to morat napravit. Očito kroz ovu i vašu raspravu, ali i većinu rasprave koja dolazi s desne strane, da sve što je rađeno u zadnjih 20 godina je idealno, krasno, divno, naši poljoprivredni proizvođači, obrti i poduzeća u agraru su fantastično pripremljena i prerađivačkoj industriji, a sve zlo ove poljoprivrede je unazad godinu dana. Ne znam baš da vas brojke i o proizvodnji i samodostatnosti i pripremljenosti naših poljoprivrednih proizvođača u primarnoj proizvodnji, ali i prehrambene prerađivačke industrije u tome podržava. 50 godina gospodarski program je problem u odnosu na dosadašnje modele raspolaganja gdje se preferirala prodaja. Koliko je vrijeme u amortizaciji značajnijih ulaganja u poljoprivrednu proizvodnju, tko od poljoprivrednih proizvođača može ozbiljno planirati bilo kakvo ulaganje koje ima kraće rokove od tih. Da li smo dali u mogućnost i u zakonu je naznačeno u kojim slučajevima se i generacijskim slijedom može uhodano obiteljsko gospodarstvo prenijeti na svoje potomke. Mislim da je to sve kvalitetno i odlično riješeno u prijedlogu ovog zakona. Hoćemo govorit o višegodišnjim nasadima, hoćemo govorit o ozbiljnijim ulaganjima u stakleničku, plasteničku i inu proizvodnju? Mislite da su to ulaganja, spominjali ste maslinike i ostalo, da su to ulaganja koja se isplate za 5 ili 10 godina? Ja mislim da ne i svak onaj tko zna ozbiljno parametre i visine ulaganja i amortizaciju u poljoprivrednoj proizvodnji zna da je primjereniji rok što duži to bolji. Rekao sam i naznačio da su programi, odnosno gospodarski programi nešto što će biti praćeno, valorizirano. Da li se zakupoprimci ponašaju prema onome na osnovu čega su dobili zakup? Ukoliko to ne budu radili zakup će biti raskinut i dat će se onima koji imaju stvarnu proizvodnju. 50 godina i to je u zakonu riješeno i to se mogu složit jedino u vremenskoj odrednici da ne možemo precizno isplanirati šta ćemo raditi za 50 godina s obzirom na promjene trendova ili ostalo, ali je dana mogućnost da se u aneksima gospodarskih programa toj istoj agenciji na vrijeme doznači ukoliko idemo u određenu promjenu same proizvodnje na poljoprivrednom gospodarstvu što će agencija i uvažiti. Registar, čuo sam danas dva puta i od vas da treba javno objaviti registar svih onih koji su kupili poljoprivredno zemljište, koji su dobili u zakup. Dapače, da, jedna od odrednica i u ovom zakonu koju smo rekli šta želimo s njim dobiti da uspostavom informacijskog sustava će se poboljšati s jedne strane upravljanje, a s druge strane učiniti sustav transparentnijim. Kako je to bilo unazad 10 ili 12 godina, pojedinačno se ručno radio svaki predmet. Da li je bilo objavljeno, ta ista agencija koju ste osnovali i koja bi sukladno onome što radi Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju trebala objavljivati podatke, nije to radila. Od 2009. godine nije ništa radila, sad kad smo je prošle godine ustrojili, kad je počela radit sad ne valja. S druge strane bi mi bilo drago, govorite da nismo dosljedni i da nismo uvažavali ništa ono što je bilo dobro, a referirat ću se na onu stavku da pravilnikom ministar propisuje način korištenja sredstava od zakupa koji ulaze u proračun jedinica lokalne samouprave. Odrednica koja postoji po postojećem zakonu, koja govori o strogo namjenskom korištenju sredstava koji se dobije na osnovi zakupa ili prodaje poljoprivrednog zemljišta koji je prihod jedinicama lokalne samouprave. Od uređenja pristupnih selskih cesta, uređenja kanalske mreže, izmjere i svega onoga što smo čuli, strogo namjenska sredstva. Da li smo tu šta promijenili? Ne, nego mislimo da je to dobra odrednica, da treba ostati u novom zakonu da se ta sredstva koriste za sve one poslove koji su vezani za poljoprivredu, ne za izgradnju komunalne infrastrukture, ne za financiranje nogometnih klubova, ne za možda financiranje kampanja, samo se to nije dosad kontroliralo. Na ovaj način će se kontrolirati. Mislim da je to otprilike ono osnovno na što sam se htio referirati, što je bilo u vašoj raspravi prilično nejasno. Još jednom ponavljam, 2008. postojeći zakon, agencija je djelo vašeg ministra i vas i vaše koalicijske Vlade. Ta agencija nije radila, sad radi i radit će i provodit će ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi ministre. Evo imamo 6 replika na vaše izlaganje. Prvo je ono poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića.
Evo nakon ovih ministrovih riječi meni ostaje samo da zapalim ovaj lampion za hrvatsku poljoprivredu jer bez obzira, dakle ako prošli zakon nije valjao treba ga mijenjati, ali ne na način da novi zakon bude lošiji od prethodnog. I ovaj zakon, vi imate većinu ali morate zapamtit da ćete biti doista grobari hrvatske poljoprivrede, grobari, u ovih godinu dana a po jutru se dan poznaje, ukupno za poljoprivredu, nevezano da li je sustav poticaja bio pravedan, da li je bilo malverzacija u tom korištenju poticaja, ali ukupno ulaganja u poljoprivredi smanjena su ma milijardu i pol kuna, vi morate toga biti svjesni. Ovih godinu dana, to vam zna i pomoćnica, zatvoren je niz stočarskih farmi. Ovo Ministarstvo kada je trebalo biti na strani hrvatskih proizvođača i hrvatske proizvodnje stalo je na stranu stranih prerađivača i stalo je na stranu moćnika. I ukoliko ovaj zakon zaživi, ukoliko se ukinu ovlasti ne kriminalaca u lokalnoj samoupravi nego čelnika lokalne samouprave koje su građani izabrali, gdje je Državno odvjetništvo bilo zadnji zakon i davalo suglasnost na provođenje tih ugovora? Ukoliko se usvoji to gospodine ministre, gospođo Vesna ili Vesnice, vi ste ti koji će biti grobar hrvatske poljoprivrede i stočarstva i ratarstva i maslinarstva i voćarstva i vinogradarstva i ribarstva.
Hvala lijepa. Nadam se da niste izazvali vatrogasce da nam dođu. A odgovorit će nam uvaženi ministar [[Upadica Vinković: Znači ja sam vatrogasni časnik!]] Onda dobro, onda smo mirni. Izvolite gospodine ministre.
Zahvaljujem štovani [[Upadica Reiner: Ja bih lijepo molio da se držimo reda.]] Štovani gospodine zastupniče i vatrogasni inspektoru to što ste, … … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] Aha, odlično. Uz vašu osposobljenost zaštitu od požara ne sumnjam, ali u vašu prosudbu o kvaliteti zakona nakon ovog izrečenoga da, jer mislim da je to subjektivno mišljenje vaše na koje imate pravo a pustit ćete s vremenom da vidite koliko je djelotvoran i koliko je dobar sam zakon. Mislim da sam ostao u jednom trenutku, ne da sam prečuo nego nisam odgovorio vezano za naputak i moguće raspolaganje. Da razjasnimo jednu stvar. O naputku ili potvrdama odnosno produženju i raspolaganju na modelu kako je to rađeno unazad par godina govorimo o 95000 ha zemljišta koji se radi iz godine u godinu na potvrde je dobar dio i na području vašeg rada. Spominjali ste nemogućnost ostvarivanja poticaja, proizvodna 2011. i spomenuli ste ponos ne vašeg grada nego cijele Slavonije i Republike Hrvatske Đakovačku ergelu. Vi kao gradonačelnik ste tada mogli i trebali izdat potvrdu toj istoj instituciji da bi mogla ostvarit potpore. Niste to napravili i ergela je na taj način izgubila 700000 kuna potpora koju su trebali dobit za tu proizvodnu godinu. Vašim propustom imali ste mogućnost tada napraviti na kvalitetan način izdavanjem potvrde subjektu koji vas je to tražio a propustili ste i tu nismo tu naša ergela nije dobila potrebna sredstva. Ovim novim zakonom ponovo ću ponovit u onome dijelu gdje dajemo takim institucijama u vlasništvu Republike Hrvatske mogućnost da dobiju zemljište bez natječaja za svoju osnovnu djelatnost takve stvari više neće biti predmet rasprave u ovom Domu i spora razvoja takovih institucija.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik je dignuo pločicu za povredu Poslovnika.
Povrijeđen je članak 214. postojećeg Poslovnika. Dakle, imate i mišljenje Ustavnog suda da se ovaj novi treba objavit u Narodnim novinama. Potpisala je predsjednica Ustavnog suda Jasna Omejec, pa je ja molim da se drži. Ja bih molio da izreknete evo, malo gori ovo za hrvatsku poljoprivredu, da izreknete opomenu ministru jer dezinformira javnost. On treba znati da gradonačelnik Đakova bez provođenja natječaja nije mogao dati potvrdu…
To nije povreda Poslovnika, oprostite uvaženi zastupniče.
… državnoj ergeli Đakovo jer u tom trenutku nije postojala, nego je postojao HCK u Lipiku, gospodine ministre. A ovaj gradonačelnik bi si prije metak ispalio u čelo nego dao takvoj fantomskoj ustanovi, ustanovi sa sjedištem u Lipiku potvrdu bez provođenja javnog natječaja. I držite se zakona. Nemojte dezinformirati javnost.
Hvala lijepo. Nije povreda Poslovnika.
Nego sada trebate izdati naputak. Jer ne radi se o ergeli samo.
Ja bih molio da prestanete sa time, zamolio bih vas da prestanete jer nije povreda Poslovnika.
Hvala. Hvala lijepo. Ispričavam se.
Sljedeća replika će biti uvaženog zastupnika Hrga. Izvolite.
Pa evo meni je drago gospodine ministre da ste upotrijebili Uredbu iz 2009. godine, stavili u funkciju. To znači da nisu baš sve bile loše, da je bilo i dobrih stvari koje je moglo posložit se i napraviti dobro. Bit će mi drago također ako poljoprivredni proizvođači uspiju od Agencije za plaćanje dobiti podatke za što dobivaju poticaje i da dobije naravno poticaje i subvencije, obzirom da baš čujem na terenu ne ide to tako kako bi trebalo ići. I ono što sam ja rekao već danas kroz replike. Ja vama čestitam na hrabrosti. Vi ste hrabar čovjek jer preuzimate na sebe ogromnu odgovornost koja je sada bila preraspodijeljena i na lokalnu samoupravu, na ministarstvo, na DORH. I ja vam želim da u tome uspijete, isto kao što želim da Zakon o državnom poljoprivrednom zemljištu uđe u primjenu da se super dobro primjenjuje i da se poljoprivredna proizvodnja razvija. I želim vam da vas sutra seljaci počnu hvaliti kao dobroga ministra, jer za sada to nije situacija.
Hvala lijepo uvaženi ministar će odgovoriti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, štovani zastupniče Hrg. Mislim da nam je to svima ili bi nam trebala biti svima intencija i interes da učinimo našu poljoprivredu boljom i da pomognemo našim poljoprivrednim proizvođačima. Da, ova hrvatska Vlada je odgovorna Vlada. Ovo ministarstvo i ja osobno se smatram odgovornim ministrom i nije nam bio problem preuzeti odgovornost za donošenje odluka i provedbu tih odluka. Baš ta disperzija odgovornosti ili sustava odlučivanja koji je bio do sad postojećim zakonom napravljen na ovaj način da u stvari nitko nije odgovarao za neurađeni posao. A reći ću ponovo pred ovim Domom manje od 30% zemljišta je u 10 godina stavljeno u funkciju. To je nerad. Za to je trebao netko bar moralno i politički odgovarati ako nikako drukčije. Ovo ministarstvo i ova Vlada preuzima odgovornost ne s ciljem centralizacije, nego s ciljem odgovornog upravljanja i stavljanja poljoprivrednog zemljišta u funkciju. Za godinu dana, za dvije, za tri kad dođe vrijeme za … [[Govornik se ne razumije.]] ili kad budemo izlazili na nove izbore vidjet ćemo koliko će to znati valorizirati naši poljoprivredni proizvođači i naši građani. Dajte da zakon počnemo primjenjivati, a onda ćemo moći analizirati rezultate a pogotovo uspoređivati ih sa rezultatima iz prijašnjih godina. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre rekli ste da kad ste govorili o važnosti agencije itd., da će ona konačno sada profunkcionirati i da će riješiti sve probleme koji su dosada uočeni. Ja sam pogledao proračun 19 milijuna kuna u ovoj godini i dvije projekcije po 18 milijuna kuna, od toga 17 materijalni troškovi i plaće. Ostaje razlika milijun kuna za sve ove obveze koje se preuzimaju kroz ili mogućnosti kako vi kažete kroz ovaj zakon. Nije mi jasno što će s tih milijun kuna, barem ne dok ne zaživi ovaj fond, zemljišni fond, a dok on zaživi vidjet ćemo koliko će proći vremena. Drugo, rekli ste da idete u okrupnjivanje na način da se zabranjuje prodaja. Što ne znači da prodaje neće biti. Pored parcele od 19 hektara možete kupiti sve međaše od 18 hektara. To je klasična prodaja i pitanje je kako će se ti seljaci onda ili da li to ide u korist seljaka ili onih velikih koji to zaista mogu. Ja ne znam kako će se oni to okrupnjivati kad ovi koji moraju ići u zakup radi toga što su evo u vlasništvu jednog manjeg dijela pa onda nema međaša pa je onda parcela nešto malo dalje to je jedno pitanje koje se nameće kroz ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi ministra Tihomir Jakovina.
Mogućnost prodaje je iznimka. I točno je navedeno u kojim slučajevima će se moći primjenjivati. Bilo je jedno pitanje kome odgovara agencija? Pa kao svaka druga agencija ima upravno vijeće koje je odgovorno za rad agencije sukladno zakonima. To je resorno ministarstvo i to je Vlada. Naša je odgovornost i kao takvu mi ćemo je sukladno zakonu koji smo predložili i provesti i odraditi. Nisam rekao da je oformljujemo i da ona sad tek nastaje. Agencija radi gotovo cijelu 2012. zadnja tri kvartala i ima iza sebe rezultate. Informacijski sustav ili baza podataka o kojoj sam govorio nije postojala. Mi raspolažemo 10 ili 12 godina sa poljoprivrednim zemljištem a da nemamo kvalitetnu bazu podataka. O transparentnosti i prikazu tko je što kroz koji oblik raspolaganja dobio smo mogli samo sanjati. To je nešto što će sad biti. Govorimo vezano i za, malo ću se povezati sa potrebom informatizacije, odnosno podizanja stručnosti naših poljoprivrednih proizvođača o problemu da nećemo znati kvalitetno složiti gospodarski program i koristiti te mogućnosti. Hoćemo, samo će i ova agencija i sve stručne službe raditi na sasvim drugi način. Ne trebaju nam činovnici u ministarstvu, ne trebaju nam činovnici u Poljoprivredno-savjetodavnoj službi ili političari, politikanti ili slično. Trebaju nam ljudi koji će raditi i biti servis poljoprivrednim proizvođačima, dosad to nisu bili a sad će biti. Barem dok ja vodim ovo ministarstvo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Odustajem.
Hvala. Sljedeći je poštovani zastupnik Branko Vukšić za repliku.
Uvaženi ministre pa prije sam nešto govorio o tvrdoglavosti Vlade kad donosi zakone, evo imam jednu molbu. Nekoliko puta je ovdje već u Saboru rečeno postoji odredba zakup na 50 godina. Riješite to zakup do 50 godina. Kako 50-godišnjak može zakupiti zemlju i kako ga možete diskvalificirati da ne zakupi zemlju. Zakupit će zemlju na 50 godina. Molim vas ja bih zakupio na 50 godina, samo mi jamčite da ću toliko živjeti. Evo ja odmah to potpišem da ću toliko živjeti. Prema tome, do 50 godina. Što ako nema nasljednika? Mislim sve si razmišljam da li je to teško tako promijeniti … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Malo više.
Ova razdragana atmosfera mi je draga ali pustimo zastupnika da govori.
Do 50 godina i riješili ste sve. Samo normalno uz one kriterije koje smo govorili da ih nema jer ne znamo na koje će se kriterije raditi. Evo, sad ste obećali, dali ste jedno obećanje. Držimo vas za riječ. Jedan od ministara je izvršio to obećanje, registar svih onih koji su kupili i koji su dobili u zakup zemljište. Objavite to, ali dajte nam i rok do kojeg ćete to objaviti.
Hvala lijepa. Evo uvaženi ministar će odgovoriti i na ovu repliku.
Poštovani kolega zastupniče i po sadašnjem zakonu zakup za poljoprivredno zemljište je bio na rok od 20 godina. Da li je netko nekome garantirao da će živjeti 20 godina ako potpiše ugovor o zakupu? Ali ima niz primjera gdje je sukladno odlukama povjerenstva, odnosno općinskih gradskih vijeća zemljište dali na zakup za prodaju i dobivali ljudi koji su 70, 80-godišnjaci i koji su u vrlo bliskim odnosima sa članovima povjerenstva ili članovima općinskih gradskih vijeća. Ovim zakonom smo dali mogućnost, elaborirao sam zašto smo išli na 50 godina, ali smo dali mogućnost generacijskog slijeda, odnosno prijenosa na potomstvo ili na bliži krug ukoliko ga izmijenimo u tom pravcu na prijedlog nekih rasprava koje su bile na odborima u samoj obradi tog poljoprivrednog zemljišta. Ili će ga taj potencijalni 50-godišnjak koji dobije obrađivati idućih 15, 20 godina, nema nasljednika i onda će vratiti zemljište u zemljišni fond i dobit će ga drugi zakupoprimac ukoliko nema nasljednike. … [[Upadica se ne razumije.]] Bazu podataka kad potpuno složimo informacijski sustav bit će objavljen na stranicama Agencije za poljoprivredno zemljište. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa gospodine ministre kad govorite o tome kako sada seljaci i programi imaju više nego što su imali prije morate se suočiti sa brojkama koje su neupitne. Znači, milijardu i pol minusa kroz ovo vrijeme uz dva proračuna jasno govori o tome da seljak više nema ono što je imao, nema kroz poticaje, nema kroz ulaganja, nema povrat kapitalnih ulaganja i nema zapravo više ni za disati, a kamoli za raditi onako kako je trebalo. Kroz to još ste i kroz odredbu da i svi oni koji ne plaćaju ili nisu platili porezne obaveze da im se poticaji ne isplate pa tako i kvaliteta proizvodnje dolazi do upitnosti kao i sama sjetva i žetva i sve ostalo što treba. Kroz ovo što danas radite, kroz zakon nabrojili ste niz stvari koje će biti kao uvjeti u vrednovanju programa. U tim uvjetima na kraju u članku 7. opet kažete da način vrednovanja gospodarskog programa u smislu određivanja vrijednosti i težine pojedine sastavnice uredbom propisuje Vlada Republike Hrvatske. I od tih 20 vrijednosti koje ste, koje ćete vrednovat tu je zapošljavanje, da li će za jednog zaposlenog bit 1 bod. Šta onaj koji ima 100 zaposlenih odmah će imati 100 bodova? Recite mi na koji način ćete zadovoljiti sve ove kriterije, kako ćete ih vrednovati da bude transparentno i da ne bude baš u korist onih najvećih i najmoćnijih. I recite mi kako mislite da će županije više simulirati svih ovih 17 programa kada ste ukinuli 25%?
Evo poštovani ministar Jakovina će odgovoriti. Izvolite.
Štovani kolega zastupniče, gospodarski program je i u ova 2 članka jasno naznačeno šta će se vrednovati, kako. Stavak 7. na koji se pozivate govorimo zapravo o procijeni smjera kretanja poljoprivrede u tom dijelu, ako sad znamo da nam je problem ili da nam je stočarstvo posebno izloženo u velikim problemima onda je to jedan od prioriteta. Za 2, ili 3, ili 4 godine će to možda biti povrtlarstvo ili uzgoj zaštićenim prostorima, ili voćarstvo. Sektori poljoprivredne proizvodnje na koje posebno treba obratiti pažnju i biti na neki način i kroz ovaj, vrednovanje gospodarskog programa posebno ponderiran i bodovan. Za ovu priču vezano, za potpore i ostalo mislim da se ne treba posebno više osvrtati. Na žalost da su sredstva puno kvalitetnije prije korištena, da smo na bolji način i koristili mogućnosti koje smo imali ne bi naše poljoprivredne proizvođače doveli u situaciju u kojoj jesmo. I samo jedna ispravka, nije istina da ne isplaćujemo kapitalne, rekao sam i danas u 2012. 320 milijuna, u 13. 150 milijuna, u 14,. 75 milijuna. To su kapitalne, vaši dugovi na vaučere koje isplaćujemo, u 11. ste izgubili izbore iduće 3 proračunske godine mi plaćamo i isplaćujemo kapitalne, ljudima koji imaju pravo na njih. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio poštovani zastupnik Zoran Vasić, pa ga molim da ju kaže. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, to je možda i najvažniji zakon iz područja poljoprivrede jer govori o poljoprivrednom zemljištu koje je dobro od posebnog državnog interesa i naravno da uživa samim time i njezinu osobitu zaštitu. Šume i šumska zemljišta koja zauzimaju površinu otprilike kao i ukupno poljoprivredno zemljište u RH uz vode i poljoprivredno zemljište predstavljaju prirodna bogatstva za koje je Kukuriku koalicija još u izborima rekla da ih neće prodavati i za to je dobila povjerenje većine hrvatskih građana. Slijedom toga najveća novina ovog prijedloga zakona je i obustavljanje prodaje državnog poljoprivrednog zemljišta. Kao što smo čuli, dakle ukidaju se dosadašnji oblici raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem, a propisuje se raspolaganje putem zakupa i zakupa za ribnjake na rok od 50 godina. Od onih 550 hektara koji su sukladno programima raspolaganja predviđeni za određene oblike, dakle raspolaganja vidimo da je 29% od onog što je predviđeno za u prodaju prodano, da je 60% je dano u koncesiju i dugogodišnji zakup. Vidimo dakle da je najmanji postotak upravo prodanog državnog poljoprivrednog zemljišta, iako se od najžešćih kritičara ovog prijedloga zakona može čuti da bez zemljišta u svom vlasništvu nema niti ozbiljnije poljoprivredne proizvodnje. Kao jedan od argumenata za razuvjeravanje tih kritičara treba reći da su najveće površine zemljišta koje se zapravo ne koristi upravo privatnom poljoprivrednom zemljištu, dakle koje ima definirano vlasništvo pa nije to jamac da bi se to zemljište moglo i koristiti. Ali, evo s druge strane možemo biti i sretni da je samo 29% prodano stoga kažem što se mi zalažemo za obustavu, odnosno za ne prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta, dakle prirodnog bogatstva. Da bi se ubrzali postupci raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države prijedlog ovog zakona je da umjesto toga što su jedinice lokalne samouprave odrađivale veći dio posla, dakle donosile programe raspolaganja i raspisivale natječaje. Dakle, sada će to preuzeti, taj posao Agencija za poljoprivredno zemljište. Žalosno je da se u zadnjih 10 godina od donošenja programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem pa do današnjeg dana na neki od oblika raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem dalo samo, kao što smo čuli, nešto više od 262 tisuće hektara ili oko 29,5% ukupne površine. Prevedeno, dakle to ispada kao da se radilo sa manje od jedne trećine kapaciteta. Pa bi tu rekao da nema te tvornice na svijetu ili proizvodnje koja može biti isplativa sa iskorištenjem od samo jedne trećine pa nažalost tako ni naša poljoprivreda. Međutim, sigurno da veliku odgovornost za takvo stanje nosi i činjenica da su te poslove do sada trebale raditi jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi dakle, i treba biti realan pa priznati da veliki broj jedinica lokalne samouprave posebno manjih općina nisu niti stručno, niti kadrovski osposobljene bile da obavljaju tako opsežan posao kao što je izrada programa raspolaganja pa sve do raspisivanja natječaja za neke od oblika raspolaganja. Čuli smo isto tako da od ukupno 547 jedinica lokalne samouprave u RH, njih 74 do sada još nije izradilo svoj program raspolaganja iako imaju državno poljoprivredno zemljište na svom području što je skoro 14%. To su dakle sve možda najveći argumenti za prebacivanje tih poslova na agenciju za poljoprivredno zemljište jer jednostavno očito je ministarstvo uvidjelo da se ne što mora promijeniti. I ovdje se javljaju kritičari koji sumnjaju u mogućnost obavljanja tih poslova strane agencije pa ja reći kolegice i kolege što je ministar sada evo maloprije spomenuo. Dakle ja sam predvidio u svojoj raspravi. Pa agencija je uredbom vlade RH osnovana 25. ožujka 2009. godine dakle prije nepune četiri godine. I u opisu djelatsnoti agencije između ostalog stoji, sudjelovanje u raspolaganju poljoprivrednim zemljištem, stjecanje poljoprivrednog zemljišta u privatnom vlasništvu, informiranje zemljišnog fonda, okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta, gospodarenje zemljišnim fondom. Praćenje i ocjenjivanje učinka raznih mjera poljoprivredne politike i mjera drugih politika na korištenje, na trženje poljoprivrednim zemljištem, povezivanje, koordinacija rada državnih tijela i ostalih institucija u cilju poboljšanja korištenja poljoprivrednog zemljišta i tako dalje. Dakle sve ovo ali i više nego što bi trebala raditi Agencija za poljoprivredno zemljište sada koja je definirana u ovom prijedlogu zakona budući da će baviti samo državnim poljoprivrednim zemljištem. Dakle sigurno je da je to jedan od dobrih argumenata da će moći ona to sve napraviti. Dakle siguran sam da su odgovorni u Ministarstvu poljoprivrede, a to smo i mogli čuti u raspravi na sjednici odbora za poljoprivredu i imali sada na umu budući opseg poslova koji će pasti na teret agencije kako su u ovom prijedlogu zakona odlučili joj dati puno veću važnost. Novost u ovom prijedlogu zakona je to da županije ostaju bez 25% prihoda od zakupa i prodaje državnog poljoprivrednog zemljišta. Dakle prema ovom prijedlogu zakona sredstva ostvarena od zakupa i zakupa za ribnjake su prihod državnog proračuna u iznosu 50% i gradova i općina u iznosu isto tako od 50%. Budući da dolazim iz jedinice regionalne samouprave koja bi stupanjem na snagu ovoga zakona trebala ostati bez godišnjeg prihoda na ime prihoda od poljoprivrednog zemljišta u iznosu od milijun i pol kuna pa ću iznijeti stav o tome. Dakle nije dobro kada se treba odreći nečega što si do sada imao i na što si računao. Međutim smatram da je u ovom slučaju situacija puno kompleksnija. Sigurno da bi bili najsretniji kada bi ostalo 25% prihoda županijama jer na kraju krajeva mi te novce i ulažemo u razvoj poljoprivrede ali ću isto tako reći da je konkretno na području Sisačko-moslavačke županije da dvije trećine sredstava izdvojenih za poticaj u poljoprivredi izdvajamo iz izvornih prihoda a ne iz namjenskih dakle iz prihoda od poljoprivrednog zemljišta. Tako da u tom slučaju bi na taj način nadomjestili taj nedostatak. Međutim u mojoj županiji u neki od oblika raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem dano je kao i na državnoj razini negdje oko 30% ukupnih površina državnog poljoprivrednog zemljišta od nekih 40 tisuća hektara dano je negdje oko 12 tisuća hektara i na to županija kao jedinica regionalne samouprave nije na nikakav način mogla utjecati. Prevedeno u novce dakle u prihod to znači da je do sada na osnovu početnu cijene zakupa za livade, pašnjake ili oranice Sisačko-moslavačka županija gubila negdje između tri i pol i osam milijuna kuna. Međutim gledajući na ovaj iznos koji dobivamo s obzirom da su ostvarene veće cijene od početne ispada da u ovih deset godina županija je gubila godišnje i do četiri milijuna kuna, a ponavljam dakle trenutno u prihodujemo negdje oko milijun i pol kuna. A da ne govorim kolika bi dobit za poljoprivrednike i za regionalnu i za lokalne jedinice ali i za državu bila kada bi se ukupne površine državnog poljoprivrednog zemljišta u RH a gledajući na razinu Sisačko-moslavačke županije, kad bi dakle poljoprivrednici koristili da ih zasiju pšenicom ili kukuruzom pa kada bi se površine pod pšenicom povećale za 16% ili za kukuruz za 9%. To bi se dakle dogodilo, odnosno dogodit će se ja sam siguran kada se sve državno poljoprivredno zemljište u samo jednoj županiji konkretno Sisačko-moslavačkoj stavi u funkciju. U svakom slučaju siguran sam da će ovaj prijedlog zakona rezultirati povećanjem korištenja državnog poljoprivrednog zemljišta, da će rezultirati okrupnjavanje posjeda, novo zapošljavanje boljom kontrolom korištenja poljoprivrednih površina, povećanom poljoprivrednom proizvodnjom ukupno te smanjenim uvozom poljoprivrednih proizvoda odnosno povećanim izvozom. Slijedom toga i svega prethodnog podržat ću ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo pet replika. Zoran Vinković izvolite.
Kolega Lazić na svu sreću ovaj zakon je u prvom čitanju. Pa čak je i ministar rekao ovaj da će prihvati određeni niz sugestija. Mene čudi ovaj da vi apriori prihvaćate ovaj zakon, hvalite ga i ovaj zakon je puno lošiji od onoga prethodnog i činjenica je da će se možda staviti veći broj poljoprivrednog zemljišta u funkciju. Međutim ukupan iznos poticaja će ostati isti i to je ono nažalost što smo pregovarali i dogovorili sa EU. Ja sam niz puta upozoravao na to da loše pregovaramo i da hrvatsku poljoprivredu bacamo na koljena. Ovaj zakon ju ponovno baca i dodatno baca na koljena. Isključuje potpuno lokalnu i regionalnu samoupravu. Lokalnu iz odlučivanja a regionalnu iz financiranja. Ja sam bar poznat kao gradonačelnik koji provodi zakon i koji se drži tog zakona pa me posebno čudilo ovo što je ministar rekao sada da sam ja kriv što državna ergela odnosno Hrvatski centar za konjogojstvo sa sjedištem u Lipiku nije mogao ostvariti pravo na poticaj. Svi papiri su predani osim ugovora sa gradom Đakovom i produženje za jedno vegetativno razdoblje jer državna ergela Đakovo je imala ugovor sa gradom ne Hrvatski centar za konjogojstvo sa sjedištem u Lipiku. Pa je vrlo zanimljivo čuti ovo što ministar kaže praktično me nagovora da sam trebao napraviti protuzakonsku radnju. To je vrlo čudno. A to zna i zamjenica. Zbog toga su optužili bivšeg ravnatelja koji ni kriv ni dužan bar za taj slučaj, za nešto drugo možda i je. Ali sadašnji ravnatelj traži od mene da dam taj ugovor jel ne može ostvariti to pravo jel ministarstvo ne zna da su te čestice, te table već posijane i da netko treba dati poticaj i da treba netko dati ugovor. A da nije bilo ovog gradonačelnika i grada Đakova budite uvjereni da državna ergela ne bi imala niti hektar jer je to sadržano u programu raspolaganja gdje je grad zaštitio ne ministarstvo tu ergelu. Ukoliko ne dođe do povratka Đakovačko-osječkoj nadbiskupiji jer to još uvije nije riješeno. Prema tome nemojte se busati previše u prsa ima tu puno stvari koji grad i ministarstvo moraju zajedno napraviti.
Kolega Vinkoviću 43 sekunde. Odgovor na repliku Zoran Vasić.
Uvaženi kolega Vinković, pa to se puno puta danas tijekom rasprave protezalo pa ću evo reći sada odgovarajući vama na repliku. Dakle od 2008.godine da kažem kada je zadnji put donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu u izvornom svom obliku, nakon toga je slijedilo 5 izmjena. Dakle ne samo vi budući ste vi u oporbi cijelo to vrijeme niste sudjelovali u vlasti na državnom nivou, mislim na HDSSB, dakle niste mogli kreirati svoj prijedlog zakona ali u svakom slučaju svi oni koji su smatrali da nešto nije dobro u prethodnom zakonu, a imali su želju napraviti puno više po pitanju raspolaganja državnom poljoprivrednog zemljišta, imali su sasvim dovoljno vremena za to napraviti. Pa u konačnici na zadnjim izmjenama u 2011.godini kolega Hajduković je rekao više od 50% članaka tog zakona se mijenjalo. Dakle moglo se još toga puno napraviti. I druga stvar što bih htio reći vezano na iznos koji ste rekli za potpore, dakle da činjenica je da je ispregovarana omotnica i da je to fiksan iznos. Ali ja se samo nadam radi dobrobiti naših poljoprivrednika i radi pravodobne informacije njima da se neće pojaviti informacija odnosno da neće rasprava nakon što povećamo korištenje poljoprivrednog zemljišta, a zbog omotnice koja je definirana smanji se iznos što će se desiti po hektaru da se neće rasprava od strane oporbe u ovom Saboru odvijati u tom smjeru da je opet ova Vlada kriva i za smanjenje tih poticaja. Zahvaljujem.
Ivanka Roksandić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Vasić ja prosto ne vjerujem ono što sam čula, da ste vi zadovoljni da će Sisačko-moslavačka županija i sve županije izgubiti onih 25%, pa vi ste pročelnik za poljoprivredu. To jednostavno ne mogu shvatiti da ste zadovoljni. A drugo, žao mi je što niste još nešto istakli a to je problem zajedničkih pašnjaka u zaštićenom području jel vi kao pročelnik svakodnevno ja vjerujem da se susrećete s tim problemom naročito u parkovima prirode. Nitko to danas nije govorio, a radi se o članku 47.gdje agencija po ovom prijedlogu donosi odluku o dodjeli zakupa zajedničkom pašnjaku uz prethodnu suglasnost Ministarstva okoliša i prirode. Sklapa ugovor između agencije i odgovorne osobe za pašnjačku zajednicu. Sve je to uredu samo smo zaboravili da ovim prostorom zaštićenim ipak upravljaju neke ustanove, a to su ustanove najčešće parkovi prirode koji se ovdje uopće ne spominju. Što je sa parkovima prirode? Konkretno kod nas u Lonjskom polju vi znadete da je više od 10% površine od više od 51 tisuću hektara na kojem se proteže Park prirode Lonjsko polje pod pašnjakom, livadom, 12% pod šumom, negdje oko 12% pod poljoprivrednim zemljištem. Što je sa tim dijelovima? Kakvu ulogu će imati uopće ustanova park prirode? Sredstva od zakupa idu 50% u državni proračun, 50% lokalnoj zajednici. Kojoj lokalnoj zajednici? Onoj na čijem teritoriju je Park prirode Lonjsko polje, govorimo o ustanovi. Morate znati da ustanova je dužna po Zakonu o zaštiti prirode skrbiti i upravljati svojim površinama, pa tako parkovi prirode donose i plan i program upravljanja i sa zemljištem, a ovdje u ovom zakonu oni su potpuno ispušteni. Znači agencija će odlučiti koja će pašnjačka zajednica dobiti koji komad pašnjaka, tko će pašariti na tom pašnjaku pa se može desiti [[Upadica: Hvala lijepa.]] da ono domicilno stanovništvo, samo da završim oprostiti rečenicu. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Vodite računa o vremenu. Koncipirajte tako repliku da u 2 minute iskažete. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa uvažena kolegice Roksandić dakle prije svega vezano za 20% prihoda koji se odnosi na županiju. Ja sam rekao da bi bio najsretniji kada bi županijama ostao taj prihod ali ako ne bude ostao smatram da i nevezano na to da svake godine ne samo Sisačko-moslavačka županija nego sve županije u RH gube više nego što trenutno dobivaju samo zbog toga što se trenutno koristi 30% od ukupno raspoloženo državnog poljoprivrednog zemljišta sukladno programima na razini države. Dakle mi više gubimo nego što dobivamo. Vezano na zajedničke pašnjake, evo meni je drago da ste vi to spomenuli. Na području naše županije ima negdje oko 20 tisuća hektara pašnjaka i livada koji su pod određenim vidom zaštite, vi ste spomenuli Lonjsko polje, dakle Park prirode Lonjsko polje, treba reći, a vi to najbolje znate zato što ste vi u prošlom mandatu bili članica, mislim da je Upravno vijeće Parka prirode Lonjsko polje, dakle nadležno ministarstvo je Ministarstvo zaštite okoliša. Dakle ako je netko upoznat s tim ako netko treba dati suglasnost onda je to sigurno to ministarstvo. Međutim, nešto važnije bih ja rekao od toga, a da sam siguran da će se konačno dakle donošenjem ovog zakona riješiti problem tih zajedničkih pašnjaka, da će se oni staviti konačno u funkciju da naši poljoprivrednici će konačno moći povlačiti poticaje na ime korištenja tih pašnjaka, a ne da se desi slučaj kao što se desio u prošlom mandatu, vašem mandatu i dok ste vi bili članica tog upravnog vijeća da je samo 20-ak ili 230 poljoprivrednika dobilo pod nekim čudnim okolnostima poljoprivredno zemljište dobili su i poticaje pa sad su na kraju završili na državnom odvjetništvu, moraju vratit novce pa se sve istražuje. Ja se nadam dakle da nakon usvajanja ovog zakona se više to neće dogoditi.
Replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Kolega Vasić, nisam ni znao da ste vi sa Sisačko-moslavačke županije ali čak rekoste pročelnik za poljoprivredu, pa ne znam možda vam je županica Marina naredila da ovako komentirate i da pozdravite odluku da se odrekne ove naknade županija koju je do sada imala, evo dobivaju jedinice lokalne samouprave i država, no dobro. Naime, kada ste govorili u onom svom prvom dijelu moram reći da kao što su mnogi prethodnici prije mene rekli da zapravo teško je provesti natječaje za zakup ukoliko uz bilo kakav program koji netko ima, dakle nema strategije poljoprivredne proizvodnje. Vi ćete staviti nekakav program, imat ćete nekoliko ljudi na natječaju, a zapravo nemate uopće predviđeno nekakvom državnom poljoprivrednom strategijom što bi tu trebalo uopće biti pa će svatko onda za sebe, opet ćemo imati nekakve u Zagorju krumpir, a u Lici ne znam ni ja što. Druga stvar, dok se ne provede katastarska izmjera teško je uopće provesti ovaj zakon. Pa kako ćete vi provodit zakon kad nije izvršena katastarska izmjera, meni uopće nije jasno to. Dok se ne završi katastarska izmjera ovaj zakon je potpuno neprimjenjiv, nema ga, nema raspolaganja zemljištem. A to još uvijek nije završeno ni učinjeno, a poglavito u Sisačko-moslavačkoj županiji.
Odgovor na repliku, Zoran Vasić.
Kolega Grubišić, ja sam već iz vaših ranijih rasprava čuo da se vi dosta dobro razumijete u zemljopis slušajući kako ste putovali kroz Sisačko-moslavačku županiju pa nabrajali sve gradove i općine, vidio sam da dosta dobro poznajete i taj kraj. Dakle prije svega bih htio reći da nema potrebe meni nitko reći šta bi ja trebao odgovoriti, ipak sam nekakve škole završio tako da znam i svojom glavom razmišljati šta bi trebao reći. To je prva stvar. Druga stvar, kad govorimo konkretno o Sisačko-moslavačkoj županiji dakle naša županija, vjerujem i sve županije imaju Poljoprivrednu razvojnu strategiju, dakle naša županija je to usvojila i upravo sukladno toj strategiji mi se i držimo i potičemo poljoprivrednu proizvodnji. Kolega Đakić je ovdje iščitavao danas poticaje, pretpostavljam iz njegove županije, nekakvih 17 mjera, mi imamo 16 mjera koje već nekoliko godina, kroz koje dakle potičemo naše poljoprivrednike i mogu samo reći da evo zahvaljujući i tim mjerama i tim poticajima Sisačko-Moslavačke županije da smo mi vodeća županija u Republici Hrvatskoj po broju ekoloških proizvođača, da smo u vrhu po površinama pod ekološkom proizvodnjom, da smo podigli negdje oko, dakle naši poljoprivrednici zahvaljujući našim poticajima oko tisuću hektara što vinograda, što voćnjaka, da smo prvi po broju goveda u sustavu uzgoja krava, tele, da smo vodeća županija po broju konja u Republici Hrvatskoj. Dakle evo ipak to govori da nekakvu strategiju mi imamo i da znamo kad se govori o poljoprivredi u kom smjeru trebamo ići. Zahvaljujem.
Replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo čuli smo što će se dogoditi s obzirom na ostatak ovih 25% od zakupa poljoprivrednog zemljišta ili od prodaje i vjerujem da sigurno od ovih 17 mjera neće ih se ugasiti, neće biti novaca za njihovo poticanje, naročito za ono što je bitno, a čuli smo i od kolege Grubišića da je bitna katastarska izmjera. To što su financirali kao i projekti koji su bili u poljoprivrednom proizvodnji, recimo … mljekare, mljekomati. Poticali smo također i 2% subvencije za kamate u razvoj poljoprivrede, toga više nema. Moramo reći svojim građanima ne, Vlada nam je to uzela, prebacila u Ministarstvo kako bi mogla financirati agenciju i njezine zaposlenike umjesto vas. Jednostavno. Moramo reći ono što je istina, da, to vam nećemo dati više, raskidamo ugovore, kraj je te priče, katastarskog izmjernika plaćaju svaka općina za sebe ako može, neke plaća država, županije to više ne mogu trpjet. I drugo, županije su imale mogućnosti kod onih jedinica lokalne samouprave koje nisu napravile programe i koje nisu raspisale natječaje intervenirati i same to učiniti umjesto njih. To je bilo u zakonu mogućnost. To nismo možda iskoristili u nekim županijama. Ja mislim da bogati seljak ne treba biti nikome prijetnja i da bogati seljak je bogata država. Prosjak je sigurno i prosjačka država. Tu komparaciju moramo imati u glavi. Ako ćemo ovako raditi kao što u ovom zakonu piše, a bez vidnih kriterija i ako ćemo iz lokalne samouprave imenovati kako, kako će biti izabran taj jedan član koji će biti u povjerenstvu, u agenciji. Kako? Hoće ga određivat partija ili općinsko vijeće? Pitam samo tko.
Zoran Vasić, odgovor na repliku.
Dakle uvaženi kolega Đakić, prije svega jasno je šta je posao oporbe, treba kritizirati. To je apsolutno dakle jasno. Međutim, ako i dođe do toga da županije ostanu bez ovog prihoda ali ako postignemo da, neću reći gotovo sve raspoloživo zemljište stavimo u funkciju ali veliku većinu stavimo u funkciju, pa ne mislite li vi valjda da taj poljoprivrednik naš, taj nositelj OPG-a koji u gospodarskom programu treba napisat koliko ima zaposlenih, koliko planira zaposliti pa da će zaposliti još jednoga, da će zaposliti tri, četiri pa da će ostvarivat prihod, plaćat porez lokalnoj samoupravi, bi kao županija i ja vjerujem sve županije, vjerujem vaša, bi s tim trebali biti zadovoljni. Je li bitno u čiju blagajnu striktno novac ide? To je novac svih građana Republike Hrvatske, u konačnici svih poljoprivrednika koji ga mogu iskoristiti. Dakle ako intenciju i naglasak stavljam na taj dio zakona i na tu želju Ministarstva da se puno više državnog poljoprivrednog zemljišta stavi u funkciju jer onda i povećavamo proizvodnju, onda će količina proizvedene pšenice biti tolika da ćemo opskrbljivati ili izvoziti ne samo u Europu nego ne znam i do Australije i kuda već. I samo još budući da imam vremena samo ću još reći ovo što nisam stigao u raspravi svojoj. Pa gledajte kako se radilo prije. Ovdje imam zaključke sa sastanaka održanih u ožujku 2010. godine o problematici raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem gdje su tri sastanka održana predstavnika ministarstva sa jedinicama lokalne samouprave i jedan sastanak sa županima gdje ministarstvo koje kreira, koje je glavno, koje bi trebalo vodit brigu i u biti pritiskat gradove i općine da se to stavi u funkciju oni prebacuju odgovornost recimo na župane, pa kaže zadužuju se župani da održe sastanak na temu boljeg raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države, da sve županije u roku od 15 dana trebaju dostaviti ministarstvu što su napravile, da se zadužuju u … [[Govornik se ne razumije.]] da koordiniraju provedbu ovih zaključaka u svojoj županiji, izvijeste medije o poduzetim aktivnostima što bi mediji trebali preplašiti gradonačelnike i načelnike da krenu nešto raditi. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vasiću kazali ste da je jedan od razloga zbog čega se radi novi zakon to što 74 općine ili grada nisu donijele program o raspolaganju sa poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske ili da je to po statistici negdje oko 14%. Mene interesira kad ste već izračunali da je to 14% koliko zemljišta u postotnom iznosu od ukupno obradivih površina jeste u tih 14% općina koje nisu donijele te programe.
Odgovor na repliku Zoran Vasić.
Zahvaljujem. Dakle, ja nisam rekao da je zbog toga se išlo u izmjenu zakona, nego da je to jedan od razloga zbog čega mislim da prebacivanje posla na Agenciju za poljoprivredno zemljište ima smisla. Dakle, netko je rekao, ali se više ne sjećam tko, ako je gospodin Hrg, da bi želio u konačnici da ovo sve rezultira, ovaj zakon da rezultira i boljim korištenjem zemljišta i svih ostalih parametara. Dakle, ne može ni ministar u ovom trenutku jamčiti 100% da će biti 890000 ha stavljeno u funkciju. Ali hajmo svi pozitivno razmišljati i hajmo svi dati od sebe maksimum da se to stavi u tu funkciju. A sad gledajte, ako govorite o 13 i pol posto da nije napravilo programe raspolaganja vi oduzmite 890000 do 552000 ha što je u programima raspolaganja, a ovo što imamo sigurno da se tu negdje taj broj nalazi. Ali dakle, nije bitan točan broj hektara koliko je bitno to što je do sada napravljeno. Jer na kraju krajeva neshvatljivo je da se vi zalažete za prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta, a niste bili u stanju prodati svih onih 200 i nešto hektara nego samo 29%. Pa mislim o čem pričamo? Zahvaljujem.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa evo uvažene kolegice i kolege danas od ujutro razgovaramo o hrvatskoj poljoprivredi i najčešće optužbe sa strane vladajuće koalicije jest ta da za propast hrvatskog sela i seljaka su kriv HDZ, kriva politika, kriv HSS. Nitko drugi nije kriv. A budimo iskreni tu nas ima i starijih i mlađih i dobro nas još sjećanje služi kada su korijeni propasti hrvatskog sela bile i hrvatskog seljaka? Nisu oni bili od devedesete. Je jest rat ga je razorio još više, ali nakon Drugog svjetskog rata seljak je bio na najnižim granama. Seljak nije smio imati zemlju, seljak je bila pogrdna riječ. Roditelji su na selu svojoj djeci govorili ako nećeš učiti kopat ćeš i orat. Drugovi koji su pobijedili u ratu otišli u gradove, vodili su firme. Što trebalo je zatrti to da su čuvali negdje ovce i stoku? Bilo je sramotno biti seljak. Seljak nije mogao imati više od 10 ha nikako, bio je kulak i obilježen. Imali smo zadruge, imali smo kolhoze, ulagalo se u to. Seljak je imao staru infrastrukturu, stare traktore, malo zemlje i tako životario. Selo je slabo živjelo. Sramota je bilo biti na selu. Radije su živjeli u podstanarskim stanovima i kraj sa krajem skupljali nego da su živjeli mladi ljudi na selu. Došla je devedeseta, dobili smo svoju Hrvatsku. Na žalost okrutan rat, okrutan rat koji je ubio tisuće grla stoke, pokralo je, pokrali su ti agresori na našu Hrvatsku pokrali su stoku. Zemlja je minirana. Seljak je opet na najnižim granama ali živi i dalje. I seljaka se neće moći lako ubiti, pa čak ni ovakvim zakonima, čak ni ovakvim rečenicama. Što se činilo? Prvi poticaji govore svi poticaji, kralo se, ubijalo se. Pa da nije bilo tih poticaja danas selo ne bi bilo ni u ovom stadiju o kojem mi sada govorimo sa neki, neki sa omalovažavanjem. Ne bi toga bilo, ne bi. Zbog toga i jesu uvedeni prvi poticaji da se osnaži seljak, da može kupiti mehanizaciju. Išlo se je postepeno i na okrupnjivanje zemlje. Pa kako se mogla okrupnit ako zemljišne knjige nisu sređene ne sada popaljene u ratu, izgoreno, nestalo, u Beogradu velik dio knjiga. Pa kako ćemo i sada to riješiti? Vrlo teško. Jedno je teorija, a drugo je praksa. Onaj tko nikad u životu nije živio na selu, onaj tko se srami reć da je na selu rođen on danas ako pokuša govoriti sa nekog drugog svog filozofskog stajališta opet mora se zalagati za to da se seljaku da ono dostojanstvo da mu se vrati. Kroz što? Kroz njegovu zemlju. Za seljaka zemlja ima moć i to veliku. Nema, on ne želi. Seljak ne želi zemlju zato da on samo se s njom diči ja imam. Jest, on ima i nasljednike ali on tu zemlju želi obrađivati. Danas imamo zakon koji pred nama sva sreća je u prvom čitanju. Zaista se nadam da od jutrošnje rasprave pa čini mi se da ćemo i sutra nastaviti će bez obzira na sve rečenice i riječi koje su ovdje pale, ponekad su bile grublje malo, ipak uvažiti neka naša stajališta. Željela sam reći nekoliko primjedbi na ovaj zakon. Danas zaista su svi govorili dobre primjedbe i želim reći da bi trebalo to uvažiti. Trebalo bi uvažiti i vezano za ovu agenciju i njezina tri člana. Zaista nije dobro da samo bude to tako centralizirano premda su se kleli kad su dolazili na vlast koalicija kukuriku apsolutna decentralizacija. Nema toga. Međutim, nisu se nikad kleli u agrarnu politiku jer vjerojatno gledajući i ovaj zakon a i potpore koje su smanjene za pa ja bih rekla 2,5 milijuna jednako tako uništavaju selo. Nisu se kleli u to pa im ne možemo ni zamjeriti kao što je rekao premijer Milanović pa Bože nisam ja vama ništa niti obećao. Istina. Ono što me čudi od aktualnog ministra jest to da kad su bile poplave i suše da je jednostavno on rekao ah Bože nakon 7 dana dok ga se našlo pa dok je on smislio što će i kako reći rekao je pa selo će ionako, obiteljska gospodarstva će propasti pa nek propadnu, onaj tko ne može, ne može. Pa treba napraviti uvjete OPG-ima da mogu proizvoditi jer oni hoće, oni znaju i oni će sigurno to proizvoditi. Vidite, čekali smo 14 mjeseci skoro da dođe ovaj prijedlog zakona ovdje pred nas. Ministar govori o tome kako se 8 godina uništavalo, kako se 9 godina uništavalo pa kad su to sve znali nije mi jasno što se je čekalo 14 mjeseci da jedan ovakav prijedlog zakona napiše se. Pa to se je znalo što je prioritet. A zašto je to važno? To sam već danas rekla, pa važno je zbog toga što do sredine svibnja 2013. godine poljoprivredna gospodarstva moraju prijaviti broj hektara koje obrađuju da bi na temelju toga dobili potpore. Sve što se iza lipnja bude obradilo neće imati potpore i to se neće moći mijenjati do 2020. godine. Poljoprivredna gospodarstva neće moći ostvariti pravo na 2 tisuće kuna i malo tko će to zemljište moći privesti kulturi. Kaže ministar da će i dalje naš seljak biti nekonkurentan na europskom tržištu. Pa prema ovome naravno da i hoće. Ali, razmišljam a zbog čega je to tako, zašto je 14 mjeseci ministru prošlo što se tiče ovog zakona u ništa? A onda analizirajući potpore i proračuna dva pa sve me nekako navelo na sumnju da je ministar ovo namjerno odugovlačio, bez obzira što je znao da je to važan zakon, a kako bi uštedio iznos za potpore koje nije uspio osigurati u proračunu. Ovakva vrlo neuspješna koncepcija navodi da poljoprivreda se vodi u industrijalizaciju koja postaje fasada da bi se favorizirali veliki sustavi i pokušaj da se mala gospodarstva unište. Ali zapamtite ta mala gospodarstva još uvijek proizvode dovoljno hrane da prehrane i sebe i nas. Osim toga ta mala gospodarstva su okosnica hrvatskog sela i ako zaista nećemo da to hrvatsko selo zatremo sada, ako nećemo ga baciti u živo blato pomozite mu da si i seljak može kupiti svoju zemlju, pomozite mu da onaj seljak koji graniči on ima 5 hektara ako, a graniči sa nekim tko ima čestice ukupno 20 pa da si on okrupni kao što europski seljak ima 30 hektara. On ne može to slobodnom pogodbom nikako napraviti. Pa razmislite malo o tome. Ne želim dalje dužiti zaista jer smo i u replikama i u raspravama manje-više rekli dosta toga. Ali još jedanput se želim založiti za to da seljak nije pogrdna riječ, da seljaku treba dati uvjete za život na tom selu, da mu treba osigurati, da ga se ne ponižava na način optužujući ga da je pronevjerio sve što je dobio od države. Nije. Pronevjerili su neki ljudi, imenom i prezimenom. Onaj tko zna, danas smo puno toga čuli, zašto to ne prijavi? Doduše u ovom zakonu nema smisla prijavljivati jer nema kome.
Hvala. Replika, Ivica Mandić.
Evo uvažena gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažena kolegice Sumrak pa tu sam najmanje da bih branio sustav koji je bio do '90-e godine ali izrekli ste nekoliko netočnih podataka po pitanju seljaka i po pitanju vlasništva zemljišta. Za razliku od drugih tranzicijskih zemalja ili zemalja istočne Europe Republika Hrvatska bila je u velikoj prednosti po pitanju vlasništva. Do '90-e godine u RH privatnog vlasništva je bilo 65%. Prema onom što ste vi govorili od '90-e godine na ovamo loše smo iskoristili tu prednost RH, loše smo iskoristili. I ne bih prihvatio vaše stajalište da je sramotno ili da je ponižavajuće biti seljačkog porijekla i nešto [[Upadica Sumrak: Ja to uopće nisam rekla.]] Dobro.
Odgovor na repliku, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Ja uopće nisam rekla da je moje stajalište da je sramotno biti nego kolega sjećamo se tih godina da je tada bilo jako seljak biti sramota. A tko je to učinio? Pa oni od '45., '50. pa nadalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Bilo je sramota jer kada je netko rekao seljak jako su se svi uvrijedili, kolega. A što se tiče toga da je selo propalo i zarasla je neopuštena, zemlja zapuštena. Pa sjećate se vi, ne sjećate se ni vi, ni ja jer smo mi ipak malo mlađi još. Bile su 3 seobe, 3 seobe su bile, jedna preko oceanska, jedna u zemlje zapadne Europe. Pa što mislite tko je išo? Pa išli su ljudi sa sela jer se nisu mogli tamo prehraniti, sebe i svoju obitelj.
Ali ja bih molila da raspravljamo o temi, što je tema Zakona. Pa nama je uvijek sve tema. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa naime, kolegice rekli ste, a Mandić je evo ponovio da je 65% bilo privatno vlasništvo prije rata, dakle jedne od zemalja u onom sustavu komunističkom koja je imala relativno visoki postotak vlasništva poljoprivrednog zemljišta, dakle privatnog vlasništva, jel. Međutim, došle su godine kada je, dakle zbog jedne šnicle ubijena poljoprivreda, a to hoću reći da je zbog onih svih carina, trošarina, poreza na uvoznu hranu koja je uslijedila i gdje je uvoz oko 2 milijarde eura ubijena cijela hrvatska poljoprivreda. O tome da ova Vlada je odavno zauzela svoj stav u nekim izjavama o kojima ste govorili u vezi suše, jel. Nema novaca i nek propadnu, tako i tako ništa. Pa onda da su seljaci paraziti, od prvog bivšeg potpredsjednika Vlade, pa onda da su Slavonci lijeni. Tu kad kažem Slavonci onda mislim ukupno na, prije svega na poljoprivrednike Slavonske. To su sve izreke koje je izrečene od strane dužnosnika ove Vlade. Dakle, ovoj Vladi je zapravo poljoprivreda teret i ovaj zakon, da kažem, koji je sada u svezi poljoprivrednog zemljišta zapravo je nekakva, pokušaj da se nešto napravi. Čekalo se 14 mjeseci, ne znam zbog čega, a obustavljena je, obustavljeno je raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem odmah čim se stupilo na vlast, dakle s prošlom novom godinom, dakle 14 mjeseci, 13, 14 mjeseci. Zbog čega se čekalo godinu dana ja ne znam. A što se tiče stočarstva i onog, one u ratu, dakle osiromašenog stočnog fonda, bio sam svjedokom pošto sam bio Hrvatski specijalac i vidio sam, ne samo 91. i 92. nego što se dogodilo i 95. godine kada su, kada je ta dobrim dijelom pokradena stoka ostavljena je lutala po pustopoljinama i pašnjacima bivše, tzv. sao krajine.
Hvala. Odgovor na repliku Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega, evo vi kako liječnik sigurno ste sudjelovali kako u sanitetu, a jednako tako su i kolege veterinari, naravno još i pod granatama uklanjali životinje koje su bile ranjene ili ubijene. Da, ali moramo reći, zaista gospođo potpredsjednice, radi se, sve što se govori o selu i o proizvodnji a vi to dobro znate, vezano je i na zemlju naravno, a vezano je i na ove potpore koje su toliko pljuvale pa se toliko pljuvale, pa se, moramo se evo kolega Bilek jako dobro zna na koji način je unaprijeđeno samo jedna grana, to je pčelarstvo. Npr. koji smo broj košnica povećali. Nitko ne govori o tome kako je i očuvana ova naša poljoprivreda, jer mislim Hrvatska je jedna od zadnjih oaza u Europskoj uniji koja je zaista, moli bismo reći može podržavati ekološku proizvodnju. I to moramo iskoristiti jednako tako. I ovdje bi trebalo u ovom zakonu na neki način dat prioritet proizvođačima koji će se baviti ovom ekološkom proizvodnjom, mladim proizvođačima. Evo gledala sam emisiju za selo, jedna grupa mladih ljudi koji su završili fakultete i žele se vratiti kući, treba im zemlja, treba im podrška. Uključite i njih u ovaj zakon isto, navedite ih, da su to oni koji će sigurno dobit. Pa onda su tu branitelji naši koji kroz svoje poljoprivredne braniteljske zadruge zapošljavaju nekih 3 tisuće branitelja, 3350 imaju kooperanata. I njima treba zemlja, spomenite i njih to nije od viška. Ni branitelji ni mladi nisu višak kad se spomenu u ovom zakonu, da imaju prednost, naravno ako imaju dobar program. A kako će imati dobar program, ja se nadam, ja se nadam da to nema veze sa onim što piše ime i prezime pa da će se znati da je to dobro. Hvala.
Hvala. Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Sumrak evo rekli ste u svom izlaganju jedna je teorija, a drugo praksa. Ja cijelo vrijeme gledam ovaj članak 50. i stavak a koji govori o izravnoj prodaji i pogodbi. I tu zaista postoje brojne mogućnosti manipulacije i njih treba ili normirati i reći do koje visine idemo, ili uskladiti to sa nekakvim normalnim stanjem. Jer ako vi kao vlasnik zemljišta želite kupiti državno zemljište koje je prva čestica do vas, vi možete kupiti česticu veličine nešto malo manje od vaše. Pa ako imate 20 hiljada kvadrata, možete kupit 19,900, ali ako imate 20, a čestica je 20 100 metara e onda idete u zakup i vaš susjed može dobiti tu istu česticu u cilju okrupnjivanja, ne vašeg domaćinstva nego nečijeg tuđeg, pa natječaj. Mislim da predlagatelj ovdje mora reagirati i reći što hoće, što se dešava kad kupujem prvu česticu kao međaš sa onim česticama iza? Postaje međaš svakoj sljedećoj. Da li i to tada potpada pod ovaj članak 50. stavak a. Smijem li kupiti sve u redu do zadnje koja je u vlasništvu države. To se iz ovoga ne da iščitati ili ću prvi dio uzeti u prodaji, a sve ostalo u zakup. To je nešto na što predlagatelj mora odgovoriti, i ja bi volio da nam odgovori čisto da nemamo dvojbi u provedbi. Hvala.
Odgovor na repliku Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice. Pa prema ovome izgleda da smijete, da, ali vjerojatno će nam predlagatelj i reći nešto drugo. Međutim tu ima još jedna kategorija, kategorija ljudi to je nekih 90 tisuća hektara, to su poljoprivrednici koji su u tihom posjedu, mirnom posjedu i to nigdje ovdje nije riješeno. Oni ne mogu, njihov program neće proć naravno jer oni tu nezakonito obrađuju zemlju. Što će se desit s njima nije rečeno. Pa se nadam da ćemo i to saznati isto.
Nastavljamo raspravu. Kolegica Ana Lovrin.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Pa evo ja ne dvojim i sigurna sam zapravo da ovdje u ovoj saborskoj dvorani nema nikoga tko misli da ne bi trebalo postići cilj za kojega se ovaj zakon donosi a i onaj bivši je bio donijet, a to je da se ojača poljoprivredna proizvodnja. Da se ojača selo, da se što više državnog zemljišta, poljoprivrednog stavi u poljoprivredu, funkciju poljoprivrednu. Ono oko čega se razilazimo u mišljenjima to je da jedni zastupnici zajedno sa predlagateljem misle da će donošenjem ovog novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu se dogodit čudo i da će odmah i promtno taj cilj bit dosegnut a da se to nije moglo isključivo radi lošeg prethodnog zakona. Mi mislimo nešto drugačije. Ja osobno mislim da ima mjesta popravku postojećeg zakona ali ne mislim da je ovaj prijedlog koji je ispred nas upravo taj čarobni štapić kojim će se to i postići. Osobno ja isto nisam za prodaju poljoprivrednog zemljišta, nisam ni za prodaju drugih vrijednih resursa ove zemlje ali čudnovata je politika Vlade, rekla je potpredsjednica jutros da ne smijemo se obraćat ministru jer nije on glavni krivac ili ne znam šta, odgovoran za ovaj zakon već je to Vlada ali onda zapravo čini mi se da je to jedna histerična Vlada jer oprostite mi na izrazu ali s nekim dvojakim jedanput nam nudi tu jedan zakon kojim se kune da onemogućava prodaju poljoprivrednog zemljišta, s druge strane nam nudi zakon koji će omogućit prodaju vrijednih resursa. Nudi nam odluke o prodaji još jedinog preostalog u državi, jedne jedine banke, Croatia osiguranja itd. No vratimo se zakonu. Ja bih zaista željela da Hrvatska ima dobar Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Stoga vas prije svega molim da uredite definiciju poljoprivrednoga zemljišta odnosno da ga uskladite sa definicijom građevinskog zemljišta. Ovo je bio problem po mom mišljenju i u dosadašnjem zakonu. Dakle Zakon o poljoprivrednom kaže da je poljoprivredno zemljište, da se smatraju sve površine poljoprivredne oranice, vrtovi, pašnjaci, voćnjaci itd. bez obzira da li su unutar građevinskog područja ili ne. Zakon o prostornom uređenju i gradnji definira građevinsko zemljište kao zemljište koje je unutar građevinskog područja ili izvan njega i koji je prostornom planskom dokumentacijom predviđeno za gradnju ili je izgrađeno. I onda se postavljaju pitanja dalje u odnosu na sljedeći na članak 2. poljoprivrednog zemljišta koji kaže sada: "Nositelj ima pravo vlasništva na zemljištu ne mogu biti strane, pravne i fizičke osobe" i postavljaju se pitanja ljudi, stranci pitaju mogu li oni u Zagrebu kupiti česticu koja je unutar građevnog zemljišta na Tuškancu recimo, Kaptolu a piše livada u katastarskom operatu. Je li oni mogu steć tu česticu ili ne mogu steć. Ja vam tvrdim da to ne zna niti zemljišnik i da se provode takve prodaje premda piše livada. Dakle obraćali su se i saborskom odboru za zakonodavstvo u proteklom mandatu sa tim pitanjima. Drugo je pitanje vlasništva da je u dosadašnjem zakonu dakle stajalo da vlasništvo nad poljoprivrednim zemljištem ne mogu steć stranci pravnim poslom i da su pravni poslovi protivno tome sklopljeni ništavi. Međutim ovaj zakon ne govori ništa nego kaže donositeljima prava vlasništva ne mogu biti stranci. Ne mogu ga steći pravnim poslom, nego ne mogu ga steći nikako niti ex lege niti nasljeđivanjem. Dakle nikako ne mogu biti nositelji. U tom smislu stavak 3. ne odgovara jer mora reći da ne samo pravni poslovi nego bilo koje odluke ili sudska rješenja ili ovaj tijela državne uprave protivno tome će biti ništavi. Dakle ovdje se širi ta zabrana i izvan pravnih poslova na strance. Nadalje kaže se u članku 4. da poljoprivredno zemljište se mora održavati pogodnim za poljoprivredu iz tog članka nije sasvim jasno da li se to moraju samo čestice iznad tisuću kvadrata unutar građevinskog područja ili se moraju sve čestice unutar građevinskog područja pa i one usred u samom centru Zagreba dal se moraju primjenjivati agrotehničke mjere. Dakle ovaj članak jednostavno nije jasno stipuliran. Nešto o naknadi. Ja sam ministre čitala točno zakon iz 2008. kojima se povećala drastično naknada upravo za prenamjenu u smislu onome kada na dan stupanja na snagu određena zemljišta nisu unutar građevnog područja upravo zato da bi se špekulanti obeshrabrili pa da bez obzira koliko jeftino kupili nešto što je poljoprivredno zemljište koje kasnije bude prenamjeno opet moraju platiti za tu prenamjenu. Rekli ste da je smo izmjenama zakona to promijenili. Nažalost ne svojevoljno nego po odluci Ustavnoga suda koji je usvojio riješit bi rekao velik nesrazmjer između onih unutar građevinskog područja i onih izvan u slučaju prenamjene. Međutim ta velika razlika ima svog razloga. Zato upravo ponavljam imate unutar građevinskog područja čestica su 200 godina unutar građevinskog područja i naravno u svim prometovanjima itekako za njih plaćana naknada po onoj skupoj cijeni građevinskog zemljišta unutar građevinskog područja, što je velika razlika od onoga da je netko kupio jeftino poljoprivredno zemljište na rubu pa kasnije ne znam na koji način ali je ono prenamijenjeno. Vidim da vi ste ovdje postotke povećali što smatram daje dobro. Nadam se da neće opet biti zatražena ustavnosudska zaštita u tome smislu. Nadalje rekao je kolega ovdje kada je govorio o naknadama za prenamjenu i kako se one raspoređuju da je novina ovog zakona da županije ostaju bez svojih 20% od zakupa. Međutim ima još jedna novina, ne samo da županije ostaju bez toga nego ima i novina da i u slučaju prenamjene onih 30% koje otpada na jedinice lokalne samouprave i u slučaju zakupa onih 50% koje otpadaju na jedinice lokalne samouprave ovaj zakon kaže da će ministar odrediti namjenu i način korištena. I kaže ministar tako je bilo i u dosadašnjem zakonu. Je točno je ministre bilo je tako i u dosadašnjem zakonu ali u dosadašnjem zakonu bilo pisalo i namjena za koju se mora upotrijebiti onih 70 odnosno 50% koji ide u državni proračun. Pa je bilo rečeno tim zakonom da isključivo da će ta sredstva služiti za okrupnjavanje poljoprivrednog fonda, a evo u ovom zakonu se ništa ne govori kako se mora upotrijebiti onaj prihod državnog proračuna ali se kaže rečenicom da će ministar reći jedinicama lokalne samouprave kako one moraju svoj prihod upotrijebiti. Što se tiče oslobađanja kada investitor može biti oslobođen od plaćanja prenamjene ponavljam dakle tu je niz iznimaka koje zapravo nisu sporne, ali svakako treba do drugog čitanja vratiti građevine komunalne infrastrukture, a ne ih sve samo na javne ceste. Jednako tako imamo da se mogu osloboditi građevine za znanstveno-nastavne djelatnosti zdravstva, ustanove socijalne skrbi nema za potrebe sporta ili kulture ali naravno samo ako su one u javnom interesu. Ne mislim nipošto da bi tu trebalo oslobađati one sportske terene i nogometne klubove u kojima se događaju milijunski transferi. Svakako odredbu o tome da se poljoprivredno zemljište daje u zakup na rok od 50 godina treba zamijeniti izričajem do 50 dakle po ovome ispada da se i ne može drugačije dati u zakup nego na 50 godina. Obzirom da mi vrijeme ističe samo još napominjem da koncept prodaje je ovim zakonom dakle kaže se da se neće prodavati poljoprivredno zemljište. Ja tvrdim da je od prodaje putem javnog natječaja ovo prošlo u tobože iznimnu ali vrlo široku prodaju neposrednom pogodbom. I još nešto da je moratorij bio stavljen na provedbu postojećeg zakona ovih dana se puno govori o tome može li se staviti moratorij na provedbu nekog zakona. To govori … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]] odredbe iz kojih se vidi da od 31.12.2011.niti jednoga natječaja po postojećem zakonu nije bilo. … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]]
Sljedeća na redu Đurđica Plančić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Da je predlagač zakona polazeći od ocjene o nezadovoljavajućem stanju poljoprivrednog zemljišta u RH predlaže novi zakon koji ima za cilj pridonijeti boljem korištenju transparentnijem i jednostavnijem raspolaganju i očuvanje kvalitete poljoprivrednog zemljišta. Predložena zakonska rješenja trebala bi povećati obrađene površine te ubrzano ojačati poljoprivrednu proizvodnju što je krajnji cilj. Zbog svega toga podržavam prijedlog zakona i slažem se s velikom većinom rješenja koja su predložena. Ali kako se radi o prvom čitanju osvrnut ću se na neka konkretna pitanja o kojima bi po mom sudu trebalo dodatno promišljati i riješiti ih na još prihvatljiviji i pravedniji način i pokušat ću već u ovo kasno vrijeme biti konstruktivna. Dolazim iz lokalne samouprave sa otoka Hvara pa ću se konceptirati na dio zakona koji govori o promjeni i namjene poljoprivrednog zemljišta što je u Dalmaciji vrlo važna tema i što se redovito događa prilikom svake izmjene prostornih planova. Najčešće se poljoprivredno zemljište prenamjenjuje u zone turističke, sportske ili rjeđe gospodarske namjene. Ova tema upravo je vrlo, vrlo aktualna u postupku izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije. Prijedlog zakona kaže u članku 22.da će se zemljište koje se na dan stupanja na snagu ovog zakona nalazi izvan granica građevinskog područja a nakon izmjene prostornog plana postane građevinsko plaćati naknadu za promjenu namjene u iznosu od 25% tržišne vrijednost tog zemljišta unutar granica građevinskog područja odnosno 50 ako je to vrijedno ili osobito vrijedno zemljište. Ovakvu odredbu pozdravljam jer to znači povećanje naknade u odnosu na sadašnju koja je 5 odnosno 10%. Ovo je naročito važno zato što prijedlog izmjena i dopuna prostornog plana moje županije predviđa prenamjenu 2149 hektara u golf igrališta od čega čak 1134 na otocima, 600 hektara u drugu sportsku namjenu, 86 hektara u zonu jedinstvenog urbanističkog koncepta, 568 hektara za zračnu luku i još puno hektara za energetske objekte turističke i gospodarske zone. Većina tih zona zauzet će mjesto poljoprivrednog zemljišta i trajno biti izvan poljoprivredne namjene pa je opravdano što se iznos naknade povećava. Međutim ja još uvijek vidim jedan problem a to je što zakon kaže da zemljište koje se već nalazi unutar granice građevinskog područja da je visina naknade 2,5 odnosno 5% tržišne vrijednosti. Polazeći od činjenice da u sada važećim prostornim planovima jedinica lokalne samouprave na području moje županije a sve su jedinice donijele prostorne planove egzistira čak 92 i još uvijek potpuno neizgrađene turističke zone na 1200 hektara koje su građevinskim područjem postale po prethodnim izmjenama prostornog plana, postavlja se pitanje zašto se takvim nazovi investitorima naknada za prenamjenu zemljišta ostavljena 2,5 odnosno 5%. Mislim da nema razloga da se i njima ne naplati povećana naknada i da je vrijedno naći nekakav način da se za takvo zemljište naknada poveća jer ona još uvijek nije niti obračunata niti plaćena. Vezivanje visine naknade za planski status zemljišta na dan stupanja na snagu ovog zakona, kakva je formulacija, ranije prenamijenjena zemljišta ulaze svakim novim zakonom u blaži režima od onoga u kojemu bi bila da taj zakon nije donesen. Predlažem da se visina naknade veže ne uz dan primjene, stupanja na snagu zakona, već uz dan prometovanja zemljištem u odnosu na stupanje na snagu prostornog plana kojim je određeno zemljište po posebnim propisima steklo status građevinskog zemljišta. Tako bi se povećana naknada plaćala ako je poljoprivredno zemljište u razdoblju od npr. 10 godina prije stupanja na snagu prostornog plana kojim je postalo građevinsko, stečeno od fizičke ili pravne osobe naplatnim pravnim poslom ili na drugi način, a u odnosu na prednike ne spada u krug osoba prvog nasljednog reda. Poželjno je jasno definirati koji je to prostorni plan relevantan s obzirom da na terenu ima različitih shvaćanja. Da li je to županijski prostorni plan ili prostorni plan uređenja grada, općine ili … [[Ne razumije se.]] Smatram da je nužno detaljno obrazložiti opravdanost propisivanja pojedinih predlaganih stopa s obzirom na stajalište Ustavnog suda Republike Hrvatske jer postoji opasnost da će i ovaj zakon biti proglašen protuustavnim iz razloga na koje je već ukazao Ustavni sud. Visina povećane naknade mogla bi se vezati uz povećanje tržišne vrijednosti zemljišta do koje dolazi samom činjenicom da ono stječe taj status što bi trebalo svakako detaljnije elaborirati kroz provedbene akte u zakonu. Ne vidim opravdanje zbog čega bi kako je predloženo od plaćanja naknade bili oslobođeni investitori igrališta za golf te se zalažem da se taj članak, ta odredba izbriše. Također, u istom članku od naknade se oslobađa investitor gradnji i građevina za pružanje ugostiteljskih i turističkih usluga na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu što jako lijepo zvuči. Međutim, ako ovu odredbu sagledamo u kontekstu važećeg Zakona o prostornom uređenju i gradnji po kojemu se na površini od 3 hektara na poljoprivrednom zemljištu koje time postaje građevinska čestica, mogu graditi objekti na otocima i 50 metara od mora u uvjetima kada je nedefiniran pojam pružanja usluge u seljačkom domaćinstvu i neriješene sudbine tih objekata ako se ta djelatnost poljoprivredna ne obavlja ili prestane obavljati ili ako objekt promijeni vlasnika. Izgledno je da će ovi objekti postati ljetnikovci za odabrane korisnike, stoga je moje mišljenje da ih ne treba osloboditi od naknade. I važeći i predloženi zakon jedinici lokalne samouprave daju obvezu propisivanja potrebnih agrotehničkih mjera i mjera za uređivanje i održavanje poljoprivrednih rudina, kao da je kontrolira i o poduzetim mjerama redovito izvještava po sadašnjem zakonu inspekciju, a po prijedlogu zakona agenciju i Ministarstvo i to svake godine do 31.ožujka. Nadzor trebaju vršiti poljoprivredni redari koji moraju imati najmanje SSS poljoprivredne struke. Bojim se da jedinice lokalne samouprave nemaju stručne kapacitete za propisivanje tih mjera, niti financijske za zapošljavanje poljoprivrednih redara. Tako će barem prema mojim saznanjima ove odredbe često ostati mrtvo slovo na papiru, posebno u kontekstu stvarne naplate naknade za prenamjenu poljoprivrednog zemljišta i njene raspodjele u kojoj jedinici lokalne samouprave pripada svega 30%. Dakle ja se zalažem da se poveća udio jedinica lokalne samouprave u toj raspodjeli kako bi bile u stanju zakon i provoditi. Ovdje ističem i problem propisan obveze jedinicama lokalne samouprave da priprema svu dokumentaciju potrebnu agenciji za raspolaganje zemljištem što je u uvjetima kakve ja imam na svom području nesređenih zemljišnih knjiga i katastra za mnoge jedinice jako teška zadaća. U važećem zakonu sadašnjem, dakle kojeg mijenjamo, kojeg stavljamo ad acta, u članku 18. propisano da se na zemljištu u vlasništvu države može osnovati pravo služnosti u svrhu izgradnje vodovoda, kanalizacije, plinovoda, elektrovodova. Moje mišljenje je da je ovakav način raspolaganja trebalo zadržati i u ovom zakonu, štoviše ja bih predložila da se nadopuni i pravom građenja komunalnih vodnih građevina. Investitor ovih zahvata u prostoru u svakom je slučaju javnopravna osoba. Dakako da bi ta prava trebala biti za jedinice lokalne samouprave besplatne, kao što je i za državu kao investitora besplatno pravo služnosti i gradnje na zemljištu u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. I na kraju a ne manje važno, kako bi se izbjegli dugotrajni sudski procesi koji često vode jedinice lokalne samouprave za dokazivanje vlasništva zemljišta koje je na dan stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine" 34/92) imalo status građevinskog zemljišta, mislim da bi bilo potrebno ovim zakonom nedvosmisleno urediti pitanje vlasništva na takvom zemljištu na način da se propiše da je ono u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalazi jer sudski postupci koji su jako dugi i skupi u konačnici tako i završavaju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Repliku ima kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Kolegice, evo vidi se tko je u lokalnoj samoupravi. Ja sam isto dugo godina bila i od početka do kraja se u svemu slažem s vama što ste raspravljali i sve bih potpisala. Izvrsno ste spomenuli, a ja to nisam stigla, dakle pitanje prenamjene, pitanje toga da se svakim novim zakonom taj limit pomiče zapravo i što koristi ako hoćete mešetarima, kako se to kaže. I da zakon zapravo ne određuje i ne kaže jasno koji je trenutak prenamjene. Je li trenutak prenamjene kada se promijeni prostorni plan pa uđe određeno poljoprivredno zemljište u građevinsko područje što bi se iz nekih odredaba moglo iščitat ili je to trenutak kada se pristupi građenju na tom zemljištu i kada se plaća naknada za prenamjenu. Dakle dvije su stvari, jedno je kada to postaje, kada ulazi u građevno zemljište, u građevno područje, a drugo je moment plaćanja naknade, ali svakako bi to trebalo jednoznačno odredit. Poglavito upozoravam na članak 38. ovog zakona stavak 3. koji kaže ugovor o zakupu se raskida ako zakupljeno poljoprivredno zemljište prestane biti poljoprivredno zbog promjene namjene. Kad je ta, kako je to, ako je netko imao u zakupu poljoprivredno zemljište. Kako se dogodila prenamjena? Je li netko krenuo, to je ušlo u građevno područje, pa je taj isti koji ima zakup počeo nešto gradit, pa je prenamijenio. Mislim dosta je nerazumljivo. I osim toga kako možete ako ste nekom dali u zakup zemljište na 50 godina ili na 30 godina nije važno i da mu jednostavno netko to prenamijeni za vrijeme zakupa i pod kojim kondicijama. Evo to su razlozi da bi trebalo jasno odrediti trenutak prenamjene, pa možda i zadržat neke odredbe bivših zakona o trenutku kada je trebalo nešto platiti.
Hvala lijepo kolegice. Sljedeća replika Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Plančić, spominjali ste članak 24. čini mi se i tko se sve oslobađa naknade kod prenamjene zemljišta, pa ste među ostalim spomenuli i golf igrališta. Evo ja ću sebi dati za pravo da citiram kolegu Stazića mada ga ovdje nema kod rasprave o golf igralištima što je kazao, a vidimo da je to u zakonu predloženo. "Gledajte, sama činjenica da je Vlada predložila ovakav zakon bi gospodinu Bajiću trebalo biti dovoljno da vas pozove na razgovor vas i one kojima pogodujete ovakvim prijedlogom zakona, pa da se ustanovi kolike su provizije. Jer predlagati ovdje Hrvatskog saboru, hrvatskoj javnosti da se hrvatske šume oduzmu državi i daju privatnim bez ikakve naknade za prenamjenu, da se zemlja može oduzeti kao da se gradi autoput zbog toga da bi netko mogao ostvariti enormne profite." Završen citat. Hvala.
Sljedeći u raspravi kolega Ivica Mandić.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre, gospođo pomoćnice ministra. Ne čudi da je ovaj prijedlog ovoga Zakona u prvom čitanju izazvao ovoliki interes zastupnika iz svih političkih stranaka koje djeluju u Saboru, jer moje je mišljenje da je ovo jedan od najvažnijih zakona koji donosimo u ovom zasjedanju Hrvatskog sabora. Cilj ovoga zakona sigurno je da se poboljša i ubrza gospodarenje sa državnim poljoprivrednim zemljištem. O tome da dosadašnji zakoni koji su govorili o ovoj temi nisu odgovorili potrebama hrvatskih poljoprivrednih gospodarstava i pravnih subjekata u poljoprivrednoj proizvodnji je da se od u zadnjih 8 ili 10 godina ukupno stavilo u funkciju svega 262000 ha zemljišta. To prije svega govori da taj zakon nije bio dovoljno jasan i da jedinice lokalne samouprave po tom predloženom i prihvaćenom zakonu nisu mogle gospodariti na kvalitetan način. Iz tih razloga podržavam donošenje novoga zakona i drago mi je da u demokratskoj proceduri možemo se jasno očitovati o svim onim stvarima koje nisu dobre. Ja ću iznijeti svoj osobni stav da rasprava i kolegice Lovrin i kolegice Đurđice su bile od velike koristi koje će doprinijeti da ovaj zakon bude kvalitetniji i bolji. Ovim Zakonom obuhvaćeno je jedno od najvrednijih prirodnih bogatstava Republike Hrvatske to je zemljište. Uz zemljište Republika Hrvatska ima vode i šume. To su posebna prirodna bogatstva koja Republika Hrvatska mora čuvati na sve moguće načine i zato me čudi da prijašnje vlade su predlagale i dio prodaje poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu. Po meni državno poljoprivredno zemljište, vode i šume su nenadoknadivo nacionalno bogatstvo. Iz tih razloga u potpunosti podržavam prijedlog ovog zakona da se državno poljoprivredno zemljište ne može prodati. Državno poljoprivredno zemljište je najveće blago Hrvatskog naroda. To je temelj i hrvatske Domovine. Kako je kolegica Marija rekla to je rekao uvaženi pedolog Gračanin '42. godine i ja smatram da se nije puno toga promijenilo od toga vremena. Ono što u ovom zakonu se dotiče jasno da je pitanje devastacije poljoprivrednog zemljišta, jer ono zemljište koje se jedanput izgubi ono je trajno izgubljeno i zato mislim da prenamjena mora biti pod posebnom kontrolom kako struke, tako ministarstva, a u svakom slučaju i agencije. Smanjujući površine i kvalitetu zemljišta značajno utječemo na smanjenje gospodarskih i opće korisnih funkcija koje na pružaju navedeni potencijali. Ovo prirodno bogatstvo zaslužuje sigurno uređenje, zaštitu i organiziranu brigu. Da bi sve ovo mogli provesti potrebno je urediti i zemljišne knjige. Mi smo imali prošli tjedan i Zakon o zemljišnim knjigama koji će ubrzati, jer imamo podatke da je svega negdje oko 3% uvedeno u mogućnost elektronske obrade i elektronskog dostupa građanima. Ono što također zabrinjava da odnos Republike Hrvatske od devedesete godine do danas nije bio primjeren nacionalnom bogatstvu, nije bilo primjeren ulaganju i održavanju zemljišta. To mogu potkrijepit sa podacima da od devedesete godine do danas jako mali broj hektara je stavljen u funkciju dreniranih površina, a drenirane površine omogućuju kvalitetnu proizvodnju. Također mi smo kao zemlja jedna od najslabije uređenih zemalja gdje se zemljište koristi, upotreba zemljišta sa navodnjavanjem. Ono što je najbitnije da je tlo, da se stvara sporo, a da se brzo se devastira. Ono što također ovaj zakon treba akceptirati je sigurno da zemljište mora imati i jednu ulogu koja je u službi i obrane RH i pitanja zadržavanja stanovništva u pojedinim dijelovima RH koji su od posebnog interesa jer takvim nekvalitetnim odnosom prema državnom poljoprivrednom zemljištu možemo dovesti u pitanje i pitanje same opstojnosti i same sigurnosti koje se mogu odnositi na korištenje zemljišta. Ono što također bih istakao ovdje da je posebno važno da se provode vrlo strogi kriteriji u prenamjeni poljoprivrednog zemljišta. Znači, posebno strogi kriteriji i posebno važno je poticati okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta bez obzira da li je ono državno poljoprivredno zemljište ili je privatno poljoprivredno zemljište. I mislim da bi tu agencija i Ministarstvo poljoprivrede trebali omogućiti da se puno lakše provode i zamjene u svrsi okrupnjavanja. Zbog čega ovo govorim? Jer okrupnjena proizvodnja daje kvalitetnije financijske rezultate i daje konkurentniju proizvodnju. Ono što je više puta u raspravama naglašavano da dobre agrarne politike uvijek povećavaju proizvodnju. Agencija, ono što smatram da je nedostatak i mislim da bi predlagač ovoga zakona to trebao i akceptirati da ne trebamo dovoditi u nikakav neravnopravan položaj jedinice lokalne samouprave i agenciju. Mislim da se tu mora iskoristiti sinergija jednih i drugih jer i jednima i drugima je cilj da se državno poljoprivredno zemljište stavi što prije u funkciju. Tako da po meni agencija nek ima zadnju riječ ali po pitanju pozicije u samom povjerenstvu trebale bi imati jednak odnos, 50% članova lokalna samouprava, 50% agencija s time da je zadnja riječ agencije. Mislim da bi na takav način dali potrebitu važnost jedinicama lokalne samouprave. Iz kojih razloga? Jer bojim se da agencija bez obzira koliko je mi stvarali i koliko je pokušavali ojačati sa kvalitetnim ljudima mislim da nećemo moći nikada napraviti ono što možemo zajedno napraviti sa jedinicama lokalne samouprave pogotovo u kontroli i u provedbi. Zato bih predložio svakako da se o tome razmisli. Ono što bi također dalo jednu dinamiku ovome zakonu bilo bi svakako dobro da određene aktivnosti po pitanju gospodarenja stavimo sa rokovima. Jer ovdje mi možemo govoriti o dobrim namjerama i ja ne sumnjam u to ali bilo bi svakako dobro da te rokove stavimo. Ono što bih sad se onako konkretno po članovima, članak 18. pedološki laboratoriji. Koji laboratoriji? To bih volio da ministarstvo ili predlagač točno odredi da ne možemo imati velikih lutanja. Ako su to visoko znanstvene ustanove u poljoprivredi, fakulteti onda podupirem. Ali to je pitanje i samog tržišta i svega. Članak 22. prenamjena mislim da je bolji prijedlog onaj iz ljeta 2012. Članak 23. 50-50 podjela kod prenamjene zemljišta. Nadalje, članak 27. iako znam o čem se odnosi, ali bilo bi svakako dobro da se proizvoljno tehnička cjelina točnije objasni. Članak 29. mislim da bi u svakom slučaju trebalo koristiti i zajedničke ponude i za zakup i za pašnjake i za sve. Jer ako imamo određeni broj kvalitetnih proizvođača a mislim da je to trend da pravimo to i zašto bi to onemogućili, ne vidim razloga da to ne bi mogli prihvatiti ako su to kvalitetni programi i ostalo. Članak 30. slažem se gospodarski 60, dosadašnji posjednik 20. Pod C visina zakupa dvostruko, mislim da to smo odmah došli do dvostrukog povećanja zakupa i svakako bi trebalo staviti D domicilnost [[Upadica Zgrebec: Hvala kolega, zaključite raspravu.]] I možda članak 32. stavak 6. aneks ugovora opravdan je. Da o tom se povede računa. Evo.
Hvala. Replika, Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa evo kolega upravo je čudno kako sa konstruktivnim diskusijama se zapravo slažemo u mnogo toga i ja se slažem s vama da ne treba prodavati ono što je najvrjednije, a to je poljoprivredno zemljište, vode, šume pa i pomorsko dobro a onda i turističko zemljište koje smo uspjeli zaštiti itd., itd. I upravo zato nipošto i nikako ne bi smio ostati članak 50. prijedloga u stipulaciji ovako kako je ovdje jer on otvara mnoge mogućnosti zlouporabe i prodaje neposrednom pogodbom, a nepotreban je. Zašto? Kao prvo u stavku 1. ne može stajati može se iznimno prodati. Što znači može? Dakle, nekome može, a nekome ne mora. Ako su ovo uvjeti, kad su se stekli uvjeti onda mora stajati da će se prodati. Dakle, kad ja apliciram za prodaju i ispunila sam ove uvjete treba mi se prodati. Ne može biti može ili ne može. Ali, pitam zašto uopće i nisam dobila odgovor smislen zašto bi trebalo prodavati susjedno zemljište radi okrupnjavanja? Zašto bi trebalo prodavati radi izgradnje poljoprivrednog objekta? Zašto to sve ne bi moglo ići u zakup? Zašto netko tko je vlasnik ne može imati sljedećih 20 hektara u zakupu na 50 godina i obavljati poljoprivrednu djelatnost? Što se tiče izvlaštenja ne treba uopće spominjati jer to je postupak izvlaštenja i tamo ide nagodba u postupku izvlaštenja i nije mu mjesto tu. Što se tiče kada se privodi drugoj gospodarskoj funkciji pa onda će otići valjda u prenamjenu jer mora biti sukladno prostornim planom namijenjeno za drugu svrhu i onda će ići u ono građevinsko zemljište koje je namijenjeno za izgradnju neku izvan građevnog područja. Dakle, u svakom slučaju ovaj članak 50. da bi se ispunilo ono što se kaže da se hoće postići ovim zakonom, a to je da se poljoprivredno zemljište ne prodaje, onda svakako ovaj članak 50. ne bi mogao u drugom čitanju ostati ovakav kakav jest.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivica Mandić.
Evo, hvala lijepo kolegici Lovrin. Mislim da je želja svih nas da napravimo zakon koji će biti u funkciji i koji će biti od koristi i razvoju poljoprivrede proizvodnje, a pogotovo sa ovim biserom, draguljem RH zemljištem. Slažem se, članak 50. mora bit precizniji. Da mora se odrediti veličina čestice, jer ne znam čestica je 30 hektara tvoja, a ti kupuješ česticu od 20 hektara, tu mislim da bi svakako trebali vodit računa o tome da ne dovedemo u pitanje i moralnost i kvalitetu toga svega. Ono što nisam stigao reći u mojoj raspravi sad ću iskoristiti da, predlagač ovog zakona i Ministarstvo poljoprivrede mora u koncipiranju ovog prijedloga, a na kraju i zakona voditi računa o biološkoj raznolikosti. U pojedinim dijelovima RH konkretno je riječ o Baranji koja je poljoprivredno zemljište, pitanje sačuvanja biološke različitosti, jer tu imamo jedan veliki agro sustav koji je rekao da ima čak 120 hektara koji ostaju neobrađeni. Mislim da bi zakon u zaštiti baš biološke raznolikosti s obzirom na velike potencijale koje imamo u Baranji morao predvidjeti da određenim površinama, određene oaze, određene dijelove koje će omogućiti životinjama nesmetan život u svom staništu. Također, i pitanje gospodarskog programa za 50 godina. I pitanje koji su to momenti koji će dozvoliti promjenu gospodarskog programa s obzirom tko će to normirati i ko će omogućiti promjenu, ili sam ja koji sam dobio zemlju dobio sam po drugom programa. Pa mislim da taj dio se treba precizirati. Hvala.
Hvala lijepa. I Zoran Vinković, replika.
Moj uvaženi zamjenik i saborski zastupnik je dobro prijetio da je poljoprivredno zemljište izuzetno važno i u obrani suvereniteta RH. Nažalost, evo svih ovih godina nismo riješili pitanje onih prekodunavskih, da tako kažem teritorija RH, a postavlja se i pitanje što je s onim oranicama, čujemo i premijera Slovenije Janeza Janšu što je sa i onim arbitražnim sporazumom, protiv kojeg sam ja bio, normalno protiv jer sam rekao da taj Arbitražni sud može čak dovesti u pitanje Ilicu ovdje u Zagrebu i kazati da je Ilica.
Kolega, o poljoprivrednom zemljištu, nije govorio…
Je, je to je sve, gledajte.
… Ivica Mandić nije govorio o Slovenskom sporazumu.
Gledajte, uvažena predsjednice čovjek je govorio da je poljoprivredno zemljište u funkciji obrane suverenitete RH. Ja govorim što se može desiti kada Arbitražni sud i arbitražni sporazum za kojeg ste i vi glasali, a bio protiv predsjednik Josipović sadašnji, sadašnji, kaže da je Ilica Slovenija. Pa ja postavljam pitanje da li je i Sveta Gera i da li je ministarstvo ovim zakonom mislilo i na oranice u Svetoj Geri? Vjerojatno nije, a to je isto također hrvatski teritorij. I ovo nije šala. No, gospodine Mandić želim samo reći i nadam se da se slažete samnom da je ovo zakon koji ukida funkciju lokalne samouprave. Ukida i mene i vas u odlučivanju i ukida ono povjerenstvo, gradsko.
Odgovor na repliku Ivica Mandić.
Evo, hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Kolega je rekao, mislim da je odredište Vlade SDP-HNS-IDS-HSU potpuno jasno. Da se ono odnosi prema zemlji, prema državnom poljoprivrednom zemljištu vrlo odgovorno i stav je da se to ne prodaje, a to možemo sigurno, ako dalje se vežem na vašu raspravu … [[Upadica se ne čuje.]] dobro. Ovo, sigurno se to odnosi na svo poljoprivredno zemljište i ono bi potkrijepio moju raspravu, što sam i rekao da zemlja veže ljude, da to moramo koristiti i taj potencijal jačine, kvalitete zemljišta da ona u sebe veže ljude jer nije interes sa je u RH ostane 35 veleposjednika sa velikim površinama poljoprivrednog zemljišta i to će bit onda velika šteta i za poljoprivrednu proizvodnju, a i za RH i za njene građane. Mislim da kod ovih stvari što se ministarstvo i Vlada odlučili da nema prodaje, da treba efikasnije rješavati, kvalitetnije i na sve te načine poticati konkurentniju poljoprivrednu proizvodnju, ne samo u stočarskoj već i one druge koje su prateće u poljoprivredi.
Na redu je za raspravu kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Ja ću odmah na početku reći da ne podržavam ovaj prijedlog zakona, jer ga smatram bitno lošijim od postojećeg. Mogu se složiti sa kolegama koji su rekli da je ovo katastrofa za hrvatskog seljaka. Iako se ne mogu složiti sa nekim pričama da se ovdje ne radi o prodaji, nego o zakupu itd. ali to ću pokušat objasniti u svojoj raspravi. Svjedoci smo mi da hrvatski seljak čuli smo od kolegice Sumrak živi stoljećima sa svojom zemljom i ona je njemu vrijednost bez obzira što mi u njemu govorili ili kao što smo danas čuli, maltere ih pretvorili danas u kriminalce koji eto hoće kupiti državnu zemlju, te prodat i onda živjeti lagodno bez da išta radi. Ja se s tim takvim objašnjenjima ne slažem. Čuli smo mi danas i ovdje da je ovo jedan reformski zakon koji će puno toga izmijeniti a najviše putem agencije za poljoprivredno zemljište i ni s time se ne slažem jer da bi bilo nešto takvog oblika reforme za mene mora biti ili mora ponuditi nešto što je brže, bolje, pravednije, transparentnije. Nažalost ja od svih tih karakteristika ne vidim apsolutno ništa u ovom prijedlogu zakona. Što se tiče bržih procedura mislim da ih ovaj prijedlog zakona ne nudi jer po ovom zakonu seljak maltere postaje znanstvenik. On mora biti sposoban napisati gospodarski program, predvidjeti što će raditi 50 godina, ne samo to nego svake godine mora podnositi i izvješće u trenutku kada dobije na raspolaganje državno zemljište onda mora podnositi izvješće što je on radio ili nije radio na svom tom zemljištu. Čemu to? pokušat ću objasniti na primjeru ribarskih dozvola. Ja sam sa otoka pa znam što to znači. Da biste dobili ribarsku dozvolu kao stanovnik otoka, vi svake godine morate ispuniti izvješće. Ta izvješća morate poslati u jedno županijsko središte i unutra morate napisati koliko ste ribe ulovili, koliko je to po svim vrstama, morate poznavati sve vrste riba itd. da biste dobili mogućnost ponovne besplatne dozvole. Mogu vam i objasniti kako to izgleda. Uglavnom hrvatski ribari ili ribari iz hrvatskih otoka apsolutno jako malo love, sve je tu dva kg, tri kg itd. Bojim se da će i ova izvješća tih naših seljaka koji moraju postati znanstvenici ili ljudi od knjige biti ista ili slična. E sada se javlja pitanje konkurencije. Tko može bolje od njih? Tko može bolje? Tko je već možda i spreman na ovakav oblik zakona. Mogu oni koji imaju zaposlenike, savjetnike, koji imaju plaću za takve stvari i mogu vrlo brzo napisati i gospodarske programe a svakako da mogu podnositi onda i izvješća što rade sa tim poljoprivrednim zemljištem. Oni to mogu puno bolje od hrvatskog seljaka i puno su konkurentniji u tom segmentu. Oni već u startu imaju veliku prednost. Njima tu brzina neće biti problem po ovakvom obliku zakona. A da smo ušli u još veću birokraciju. Evo imamo sada i poljoprivredne inspektore, kad ti tek krenu prema tim malim OPG-ima pa kad oni utvrde a tamo se najbolje utvrđuje što nedostaje, znam po ugostiteljstvu kada dolaze inspektori, oni odmah nađu sve loše u jednoj maloj kući ali u velikom hotelu gotovo ne mogu primijetiti ništa. Tako će biti i sa ovim zakonom. Transparentno? Ne vidim transparentnost jer se ona izgubila u decentralizaciji sustava odlučivanja. Imali smo do sada jedan način, sada se nudi jedan drugi način, dva predstavnika agencije i jedan odabrani sa lokalne razine. To se jednostavno izgubilo i sada će netko iz Zagreba bolje vidjeti što se dešava u Đakovu, ne znam u nekim drugim mjestima Slavonije, pa možda i po kojem otoku. To za mene nije dobro. imamo mi puno zakona koji su decentralizirani i vidimo njihove učinke na terenu. Mislim da ćemo se tu ipak složiti da to nije najsretnije rješenje. A pogotovo ako znamo da će te programe gospodarske i ta izvješća čitati i ocjenjivati ljudi koji mogu imati samo godinu dana iskustva u struci a rade u Agenciji. Ako on sa godinu dana može lijepo procijeniti što tko može ili što tko ne može onda zaista se postavlja pitanje dvojba gdje mi to sa ovakvim prijedlogom idemo. Pravednost ne postoji kroz ovaj zakon jer nije pravedno da netko tko graniči prodajemo a onaj tko ne graniči njemu dajemo u zakup. A sad se postavlja i pitanje i tih granica ili međaša ili ovog famoznog članka 50. i stavka a postoji li čestica, katastarska čestica ili zemljište u vlasništvu države koje je otok sam za sebe. Ne postoji. Svaka ta čestica graniči sa nekom drugom i svaka se može prodati izravnom pogodbom kroz članak 50. stavak a sve do jedna. Što postaje problem? One čestice iza i to sam već danas pitao ali nisam dobio odgovor, što kad postane vlasnik prve čestice do moje. Mogu li kupiti sljedeću? Mogu opet izravnom pogodbom jer sam vlasnik i ove koje sam dobio ili ću ući u sustav nepravde pa ću prvu česticu do svoje kupiti a onu drugu koja je malo dalje, e nju ću u svrhu okrupnjivanja, nju ću dobiti u zakup. Je li to pravedno rješenje? Mislim da pitanje prodaje treba jasno definirati. Moramo definirati jasno članak 50. stavak a ili normirati ga kroz ukupnu brojku kvadrata što se može kupiti i do koliko se može kupiti izravnom pogodbom ili na neki drugi način koji će donijeti pravdu koju ljudi na selu očekuju, jer ovako svatko tko ima prvu česticu do svoje može kupiti sve ali sada ne na javnom natječaju nego izravnom pogodbom. Slažete li se? ja mislim da je to tako. To zakon govori. Kaže stavak a. "Za katastarske čestice poljoprivrednih površina koje graniče sa zemljištem u vlasništvu podnositelja zahtjeva, kada veličine čestice koja se prodaje nije veća od čestice u vlasništvu podnositelja zahtjeva." E sad 20 tisuća kvadrata imam, 19 i 900 kupujem, a 20 tisuća i 100 dobivam u zakup. Je li to pravedno? Radi sto kvadrata nešto se ili prodaje ili se daje u zakup. I to treba jasno definirati. Ovako kako to stoji ovdje kažem moguće je sve ovo rasprodati jer svaka čestica graniči sa nekom drugom i rasprodati na način da se to izravno pogađa. To su po meni činjenice koje treba definirati do kraja. A onda slušamo i objašnjenja ministra da su hrvatska gospodarstva ili obiteljska gospodarstva mala, tri puta manja u odnosu na prosjek EU i mi ih okrupnjavamo na način da ne dozvoljavamo prodaju. E sada kako to jedno s drugim da ide, to meni nije logično. Okrupnjavamo ali zabranjujemo prodaju. Mislim da ćemo ostati na ovome i još puno puno manjim obiteljskim gospodarstvima jer oni koji imaju koji su ušli u probleme gledat će da sve ovo što imaju na neki način i rasprodaju. O ukupnim površinama mislim da je sramotno da u 2013.rasprvaljamo na podacima iz 2005.da bi to trebalo biti puno preciznije kada se donosi ovakav zakon u kojem se prijavilo više ljudi za raspravu u prvom čitanju nego na prijedlog državnog proračuna što znači da je ljudima važno, da im je bitno i da žele sudjelovati. Nadam se da u drugom čitanju nećemo dobiti sličan ili isti ovakav uz objašnjenja da ništa što se ovdje reklo ne drži vodu kako se to kaže ili da nije bitno ili da nešto ne valja. A odnos prema hrvatskom seljaku jasno je definirala jedna rečenica u jednom filmu kada čovjek kaže "Sve mi uzmite ali zemlju ne dirajte". Hvala lijepo.
Hvala. Zoran Vinković replika.
Ima pjesma "Ledina" od Slavonskih lola ali da ju sada ne pjevam ali je daleko snažnija od Đuke Begovića. Vidite uvaženi kolega najgore je kada budućnost počne od mene, najgore. To je u povijesti dokazano. I kada svaki zakon koji donosimo predstavlja neku novu svjetliju budućnost, neku zvijezdu petokraku u onom tunelu i svjetlo u tunelu itd. to je najgora stvar u svemu tome. Ne, budućnost ne počinje sutra, budućnost je počela možda i prije 20 godina pretvorbom i privatizacijom i vjerojatno će mi tu sada Bog oprostiti ono što sam Čobankovića pohvalio jer nije bilo ni sve dobro što je ono ministarstvo radilo koje se isto nekad ponašalo kao da budućnost počinje od njih. Tako se ponaša ovo ministarstvo. Ali je činjenica da je ovaj zakon loš, da je loše napisan da su posljedice ovog zakona katastrofalne za hrvatsku poljoprivredu. I mene ne zanima šta je bilo jučer nego me zanima što će biti sutra. Ovim zakonom mnoga obiteljska gospodarstva gube imalo šanse jer ne mogu imati kvalitetniji program od onih hrvatskih koncerna, divova koji su izrasli iz te pretvorbe i privatizacije. I kažem otvoreno, ma nije ovaj zakon napisao i napisalo Ministarstvo poljoprivrede, napisao je Agrokor, napisao ga je jedan pomoćnik ministra koji sada radi u Agrokoru.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku Josip Borić.
Pa dobro ja se ne bih baš složio na taj način da ministri dolaze sa tuđim zakonima u ovaj Dom. Mislim da oni sebi ne mogu dozvoliti na taj način. Ja sam u svojoj raspravi jasno dao praksu koja će se moguće po ovakvom prijedlogu zakona pojaviti, a to je da se svaka čestica može prodati jer svaka graniči sa nekom međom, da li s jedne, da li s tri ili sa sve četiri strane. I to jednostavno ovaj zakon kaže radit ćemo izravnom pogodbom. Tu je opasnost. A gospodarski program je onaj osigurač koji može dati nekome prednost. Smatram da službe agencije za koju sam ministar tvrdi da od ove godine ništa nije radila, da je nesposobna malte ne bila, da će preko noći postati sposobna i da će biti u stanju, a govorimo o tisućama hektara iščitati sve te gospodarske programe, iščitati sva ta izvješća i vrlo brzo djelovati. Ja mislim da to neće biti tako jer postoje brojni primjeri gdje su državne agencije na sebe preuzele mnogo takvih poslova pa vi danas teško dobivate ijedan odgovor kao saborski zastupnik u nekakvom roku od mjesec, dva dana, a kamoli će taj seljak jadan sa svim tim silnim pisanjima, a već je u startu malo deficitaran što znači da on ne zna i da ne može, to nikako, ali da će imati jedan mali problem. i tu ministarstvo mora napraviti nešto da ga ipak izjednači jer ako nam je samo najvažnije gospodarski program sa 60 bodova gdje tržišna cijena i sve ono ostalo je ispod, onda se postavlja pitanje što će biti u izvještajima jer vi dajete nešto na 50 godina. Taj koji dobije može reći u prve tri godine nisam radio ništa ali još imam 47 da ostvarim sve ono što sam napisao. A mislim da tada ni upravno vijeće ni svi oni koji tamo budu radili neće puno učiniti da se to ispravi. To su neke male naše primjedbe i dobro da je zakon u prvom čitanju a ovih kvalifikacija tko je što pisao mislim da tu ne treba.
Hvala. Ana Lovrin replika.
Hvala lijepa. Pa kolega rekli ste da ne vidite transparentnost u ovom zakonu itd. da je moguće po članku 50.prodati zapravo svaku česticu ali evo ja bih dopunila još i ovo i zato svakako ovaj zakonski tekst treba urediti. Naime, zanimljivo je da je u članku 54. koji govori o zemljišnom fondu stavak 2.određuje da "Agencija ima pravo prvokupa poljoprivrednog zemljišta prodanog na javnom natječaju za poljoprivredno zemljište u vlasništvu države po istoj cijeni po kojoj je kupljeno". Znači ono što je do sada bilo na javnom natječaju tu se postavlja pitanje i retroaktivnosti ako to do sada nije stajalo u zakonu onda je pitanje može li se nekom kome je nešto prodano po ondašnjem zakonu naknadno stavljati zabrana odnosno pravo prvokupa? Mislim da to ne može, međutim čudi me ili je možda slučajna greška predlagatelja zakona, a ja mislim da je možda i to. Dakle, da bi tu trebalo stajat da agencija ima pravo prvokupa poljoprivrednog zemljišta prodanog neposrednom pogodbom jer ovaj zakon više ne predviđa javni natječaj za prodaju nego samo neposrednu pogodbu. Dakle, u slučaju prodaje pod onim uvjetima ako i budu i kako budu, člankom 50. svakako treba odredit da se upisuje pravo prvokupa agencije u slučaju prodaje po istoj onoj cijeni po kojoj je kupljeno, a što se tiče ovog javnog natječaja ukoliko dosadašnjim zakonom to nije bilo predviđeno mislim da je nedozvoljiva retroaktivnost, da se to nameče kao obveza tadašnjim kupcima. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Pa kolegice što se tiče transparentnosti, to je danas već dosta puta rečeno i zaista nije dobro da se ukine ovaj dosadašnji način gdje se jedinice lokalne samouprave donosile program na koji je suglasnost davalo ministarstvo i oni su raspisivali natječaj za zakup i prodaju pod objašnjenjem da će to ubiti sada pravednije, da tu više nema nekakve korupcije itd. Sa svom ovom birokracijom koja se sada pojavljuje itekako se otvara prostor, mislim kad nešto dođe u državno tijelo itd. kada postoji velika zainteresiranost za te čestice pogotovo za državno zemljište moguće je sve to. A što se tiče mogućnosti agencije i prvokupa, rekao sam koliki je proračun 18 milijuna sljedeće 2 godine, ove je 19,5, od toga svega slobodno milijun kuna za nabavu nematerijalne, ajmo to tako nazvat, nematerijalne imovine. Što možemo s milijun kuna mi u prvokupu RH učiniti? Barem ne dok ne zaživi ova priča o zemljišnom fondu, a to je opet pitanje i vremena i procedure.
I Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Borić, da ključ, jedan od važnih ključeva u ovom zakonu jeste gospodarski program koji nosi 60 bodova iako vam ljudi koji ocjenjuju vaš program daju zeleno svjetlo i ako vam daju maksimalni broj bodova, a nekom daju minimalni broj bodova bez obzira na kvalitetu programa, što ne znači da treba unaprijed sumnjati u dobre namjere tih ljudi. Ono što ste rekli tko će to sve pročitati, ako mi ne možemo dobiti odgovor na pitanje zastupničko u 30 ili 60 dana. Koliko će brzo se rješavati, kada će se to pokretati, pitanje je ono što ste isto inzistirali u svojoj raspravi, to je da li trebaju poljoprivrednici bit stratezi. Znači nemamo strategiju poljoprivredne proizvodnje, ali ćemo od poljoprivrednika tražiti da naprave program kako bi se natjecali za neko zemljište atraktivno ili manje atraktivno zemljište u sljedećih 50 godina. Meni nije jasno da li treba napraviti program za svih 50 godina kao što ste vi rekli ili treba za nekoliko godina, što će uostalom se proizvoditi za 20 godina na tom zemljištu to je vrlo upitno, kako će to zemljište biti itd. Znači u ovom, najbolji dio tog programa, ovog zakona je to što je to prvo čitanje i nadam se da će do drugog čitanja sve te nedoumice ministarstvo, odnosno Vlada predlagač riješiti i da će nam na drugom čitanju biti puno jasnije, a biti će nam i jasnije to, znači ta prodaja zemljišta, prva čestica do moje. Kako se to može napraviti, sad si zamislite ono što ste vi rekli kolega Borić, da moguće je da se tako čestica po čestica kupuje.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala. Svaka čestica se može kupiti na ovaj način i to je direktnom pogodbom, znači nema natječaja nego sve direktnom pogodbom jer svaka graniči sa nekom drugom i nijedna nije sama za sebe. I ova priča o bodovanju mislim da bi pravednije bilo, ako već želimo imati gospodarski program da ga izjednačimo pogotovo ljudima sa seljacima koji su u mirnom posjedu, koji svega za to dobivaju 20%, 20 bodova, a već rade na tome, znači oni nisu samo posjednici već i imaju određeni program s kojim rade, a neka tržišna cijena bude onda prevaga u korist ovoga ili onoga. Jer ovako ispada da već u startu na lošem gospodarskom programu vi više niste konkurentni pa da makar ponudite i milijun kuna više od prvog sljedećeg. Gospodarski program ne može ovakvoj podijeli nositi 60 bodova jer tada svi oni dolaze pod okrilje agencije i njihove prosudbe, a znajući određene sposobnosti i mogućnosti. Pa gledamo samo i s mogućnosti lokalne samouprave koja ima itekako problema sa EU fondovima gdje treba ispunjavati određenu razinu dokumentacije. Ovo je nešto slično tome. Gospodarski programi je ovo Vlade isto nisu bog zna kakvi i oni se pišu u javnim poduzećima sva rade sa gubicima itd. ali ako je to najvažnije onda ovo drugo nije ni bitno. Sa 60 bodova vi ste riješili, to je vaš, sve ostalo više minorno. Ako se ovo smanji, a poveća se udio onih koji su već u posjedu jer oni već rade, onda neka imaju šansu da budu konkurentni, ovako nisu.
Hvala. Na redu je Zoran Vinković.
Dobro bilo je tu i zahtjeva za repliciranjem itd. Pa ja ću završiti onako kako sam i počeo gotovo prije 12 sati, ovo je izuzetno loš zakon. Ovo je zakon o prevari poljoprivrednika i svih OPG-a. Ovo je zakon o pogodovanju velikima, ovo je zakon o pljuvanju i bacanju na koljena svih jedinica lokalne samouprave, svih načelnika, gradonačelnika, župana, svih članova povjerenstava koji su sudjelovali u tom poslu. Pred mnogima, pa čak i članovima SPD-a su bili, pred kućama su bili traktori, ljutiti poljoprivrednici, to je organizirao tada HDZ. To je pljuvanje po svima njima. Ovo je i zakon o cvjetanju korupcije, jel ovaj zakon omogućuje prodaju neposrednom pogodbom. Ovo je zakon koji ne omogućava ništa ne razvoj poljoprivredne proizvodnje ne omogućuje čak ni povrat poljoprivrednog zemljišta, uvodi novu centralizaciju. Uvodi niz stvari koje nisu vezane za dosadašnji zakon. Na kraju krajeva uvodi i onih 25% koji su bili vezani i koji su omogućavali određene programe u regionalnoj samoupravi u županijama. Mnoge te županije su potpisale ugovore. Postavljam pitanje što je sa onim zemljištem od posebnog interesa za jedinice lokalne samouprave, ono što je bilo omogućeno i programom raspolaganja. Na kraju krajeva na te programe je nadležno ministarstvo i dalo suglasnost. Na tim programima jedinice lokalne samouprave nisu mešetarile nego su željele razvijati svoju jedinicu lokalne samouprave kroz gospodarske zone. Neke su se odlučile za golf igralište, neke su se odlučile za gradnju tvornica, industrijskih zona. Sve to pada u vodu. Ovim zakonom sve pada u vodu. I da se nitko ne naljuti, završit ću, čak ću i prije vremena, daleko prije vremena završiti. Imao sam tvrtku, ostao sam dužan velikima, ostao sam jako dužan velikima. Koga ću štitit zakonom velike ili male? Ima jedna serija koja je bila dok sam ja bio dijete Veliki i mali, prikazivala se u onom socijalizmu. Mali su uvijek pobjeđivali velike. Ali ovim zakonom, ovim frankenštajnskim zakonom veliki pobjeđuju male. Ako nekome nije jasno može me tužit. Sve podatke ima. Jer neke te velike tvrtke su i u okolini Đakova i u Đakovu. I zbog toga nemojte prodavati maglu, nemojte prodavati maglu jer ovim Zakonom ne štiti se niti ratar, niti stočar, niti vinogradar, niti maslinar, niti jedan hrvatski poljoprivrednik. Štite se veliki, štite se prerađivači, a uništava se jedinica lokalne samouprave. Uništavaju se oni kojima su građani dali svoj mandat, povjerili mandat da odlučuje o ovakvim stvarima. Zahvaljujem.
Ali imate još jednu repliku, kolega Josip Borić.
Kolega Vinkoviću, pa ne bih se baš složio u potpunosti s time da se baš štite veliki itd. jer bi trebao onda postojati interes na čitavom području Republike Hrvatske gdje državnog poljoprivrednog zemljišta ima. Nisu ti veliki o kojima vi pričate baš na svakom najzadnjem komadiću. Ima mogućnosti i za male. Ali činjenica jest da ovo ocjenjivanje i bodovanje njima u startu daje određenu prednost. Ako, s obzirom da je ovo zakon u prvom čitanju to se može popraviti, onda vaše tvrdnje neće bit možda takvog oblika. Treba promijeniti način bodovanja i dat priliku malim OPG-ima da iskoriste mogućnosti koje im ovaj Zakon pruža i da kupe ono što mogu kupiti s obzirom da će očito i direktno moći kupovati se gotovo svaka čestica državnog zemljišta bez obzira na priču koju čujemo da nema rasprodaje. Sve se može kupiti i to ćemo dokazati da je moguće.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Tako je vuk progutao Crvenkapicinu baku, jer je baka vjerovala da je vuk neće pojesti, a isto tako i Crvenkapica. A onda je došao lugar ili lovac pa oslobodio i Crvenkapicu i baku. Ja ne znam kolega Borić koliko imate godina, ali ja vjerujem da u tim godinama ne želeći da se naljute djeca Hrvatske vjerujete još u Djeda Mraza. Ja više ne vjerujem. Ovaj zakon je pisan za velike, pisan i sve će se napraviti da se uništi svako obiteljsko gospodarstvo u Republici Hrvatskoj osim onih eventualno podobnih, osim onih koji će uz određene poklone, uz određene apanaže ući u ovaj program neposredne pogodbe bez natječaja. I to neće biti iznimka to će biti pravilo. To će biti pravilo. A što se tiče nas lokalnih moćnika, šefira evo ja nosim ovaj heroj a ne zločinac, ne nosim maršalsku zvijezdu, nisam šerif. Dakle, da sam nešto napravio pa Državno odvjetništvo, USKO bi već došlo po mene da sam nekom dao zemlju, a budite sigurni da su me ispitivali 50000 puta oko te zemlje. 50000 puta. Pa ko je lud dati jednom načelniku, gradonačelniku 100000 kuna za nekih 10 ha zemlje koji vrijede isto toliko? Tko je lud? A radi se o zakupu na 20 godina. Ministre opametite se konačno i počnite raditi u interesu hrvatske poljoprivrede zajedno sa zamjenicom i čitavim ministarstvom.
Hvala lijepo. Kolega vi ste očito vidovnjak sve znate unaprijed što će tko raditi. Hvala lijepa. Na redu je Ante Babić. Nema ga u dvorani gubi pravo rasprave po ovoj točci. I na redu je Šimo Đurđević. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Čim sam čuo za najavu Zakona o poljoprivrednom zemljištu otišao sam na teren kod ljudi koji se tim bave, kod udruga i mogu reći da ti ljudi koji neposredno rade na poljoprivrednom zemljištu, a i oni koji su učlanjeni u te udruge ne daju potporu ovom zakonu. To kažu seljaci Brodsko-posavske županije, ministre odakle dolazite i vi i ja. Ali ja bih rekao gospodine ministre i vi, a i mi ovdje ako smo odgovorni ljudi, a jesmo, u ovom slučaju ne bi smjeli pogriješiti, ne bi smjeli donijeti loš zakon koji ne bi bio na korist hrvatskih poljoprivrednicima. Jer ono sve što je učinjeno za poljoprivredu proteklih godina kad se tiče kapitalnih ulaganja u poljoprivredu, u mehanizaciju, priključne strojeve, povrat kapitalnih ulaganja na višegodišnje nasade tzv. potpore … kulture sve su to platili hrvatski građani iz razloga kako bi taj hrvatski poljoprivrednik, hrvatski seljak bio konkurentan sa svojom proizvodnjom u EU i na tom sirovom znam reći tržištu EU. Prihodi županija koji su bili od poljoprivrednog zemljišta su kad se tiče bar moje županije opet vraćeni kad se tiče potpora koje npr. Brodsko-posavska županija daje njih 23 subvencije glede poljoprivrede. A sada taj prihod gubi. Nismo snažnije, agresivnije napali kad se tiče izmjere poljoprivrednog zemljišta jer kolegice i kolege bez izmjere tog istog poljoprivrednog zemljišta nema nitijednog od oblika raspolaganja koje su naše općine i naši gradovi u proteklom razdoblju donijeli bez obzira radilo se o koncesiji, prodaji ili višegodišnjem zakupu. I poljoprivrednici sa terena također imaju primjedbu zašto su oni natječaji koji su bili u fazi gotovosti dolaskom kukuriku koalicije i ministra Jakovine u Ministarstvo poljoprivrede zašto su stopirani? Oni koji su bili provedeni po zakonu i na kojima nije bilo primjedbi trebali su ljude uvesti u posjed i dakako da mogu obrađivati tu zemlju koju su dobili legalno na natječaju. Okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta također po meni je išlo svojim tijekom i da je to bilo dobro u prethodnom razdoblju, ali stavljanje u isti rang OPG-a i obrte u poljoprivredi sa trgovačkim društvima i d.o.o. po meni i po razmišljanju hrvatskih poljoprivrednika nije dobro. Još na što imamo primjedbe ili imam primjedbu je preveliki broj pravilnika koji će ministar naknadno donijeti. Mislim da ovaj zakon već je tu od jutros ponovljeno štiti velike, a vjerujte mi u ovih 20 godina Hrvatske države, hrvatske opstojnosti glede poljoprivrede najviše je ugrožen onaj mali poljoprivrednik koji ima 3 do 10 hektara zemlje. I mislim da mi Zakonom o poljoprivrednom zemljištu i ostalim zakonima moramo pomoći njemu jer slavonsko selo, a ja vjerujem da je tako i u ostalim dijelovima Hrvatske iz godine u godinu je sve starije i starije i ljudi se iseljavaju iz hrvatskih sela. Mislim da bi trebalo do drugog čitanja da možemo popraviti sve ono što smatramo da bi bilo dobro tj. što nije dobro u ovom prijedlogu zakona i smatram da je dobro što ste ministre predložili u dva čitanja ovaj zakon a nemojte se libiti u cjelodnevnoj raspravi koja će se vjerujem nastaviti i sutra da sve one dobre prijedloge uvrstite u drugo čitanje kako bi za naše poljoprivrednike donijeli jedan dobar zakon. Ali kažem nemamo pravo na pogrešku jer sve ono što je uloženo dosada, a to su milijarde kuna u Hrvatskoj u poljoprivredu, bit će uložene uzalud. Hvala.
Hvala lijepa. Vladimir Bilek ima repliku.
Uvaženi kolega ja ne znam tko je vas informirao što se tiče natječaja da su oni bili zaustavljeni što nije istina, svi oni natječaji koji su krenuli u proceduru prije 1.01.2012., odnosno do 31.12.2011. godine su bili odrađeni. … [[Upadica se ne razumije.]] Jesu, odrađeni su i poljoprivrednici tamo gdje nije bilo problema i gdje to ne stoji na Državnom odvjetništvu tamo su ušli u posjed i rade tu zemlju.
Odgovor na repliku, Šimo Đurđević.
Pa ispričavam se. Cijenjeni kolega vrlo kratko. Evo, i ja dolazim iz Brodsko-posavske županije a i ministar, nije odrađeno. Evo mogu nabrojiti na mom terenu, ja ne znam na vašem, u tri, četiri općine nije odrađeno. a primjer Gundinci itd. Iz razloga toga sam to i naglasio u svojoj raspravi.
Hvala lijepa. Na redu je Stjepan Milinković kojega također nema pa gubi pravo rasprave po ovoj točci. Sada ćemo prekinuti raspravu. Nastavit ćemo sutra u 9,30. Prvi na redu je kolega Josip Đakić. Hvala lijepa.
Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovane kolege zastupnici. Nastavljamo sa plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora i nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, PZ br. 251. Na redu je rasprava zastupnika u trajanju od 10 minuta, a sada je na redu poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je planiran u dva čitanja i koji kao što kaže ministar ima za težnju da se stavi sve zemljište u funkciju koje nije do sada bilo u funkciji. I ja bi to čak i pozdravio kada bi to stvarno bilo cilj i namjera ovoga zakona, no međutim s obzirom da smo svjesni činjenice da je 12. siječnja 2012. godine ministar Jakovina proslijedio svim općinama i gradovima tj. jedinicama lokalne samouprave naputak u svezi provedbe pojedinih odredbi Zakona o poljoprivrednom zemljištu koje se odnose na zakup, prodaja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske. Ovim naputkom jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi nalaže se da obustave sve započete i daljnje aktivnosti u svezi provedbe odredbi Zakona o poljoprivrednom zemljištu koje se odnose na raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske putem zakupa i prodaje na temelju Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem na svom području. Evo 13 mjeseci nakon toga donosimo zakon, novi zakon, obustavili smo sve aktivnosti koje su općine i gradovi započeli, osim onih kao što kažete 70 koji nisu donijeli ni program raspolaganja. I slažem se, za te je nužnosti potreba bilo da županije interveniraju s obzirom na mogućnost u zakonu da one donesu i program raspolaganja, raspišu natječaje, obave sve poslove i za te bi se i složio da bi možda mogao važiti i dio ovakvoga rekao bih nakaradnog zakona koji se donosi bez pravih kriterija. U prijedlogu ovog zakona jasno imamo sve nabrojeno, ali nemamo OPG-e. OPG-i tj. poljoprivredna gospodarstva koji sigurno su do sada stasali, razvili se, koji su okrupnili zemljištu nešto kupnjom, nešto zakupom, nešto koncesijom i agencija koja je u zakonu imala mogućnost da poljoprivredno zemljište koje se prodaje ne može bit prodano bez toga da se ponudi prvo agenciji, tj. pravo prvokupa imala je agencija. Tako je i sada trebalo ostati kako bi sigurnost u razvoju poljoprivrednih gospodarstava bila što bolja i što kvalitetnija. U ocjenjivanju i kriterijima koji su sada stavljeni nejasno se govori o tome što će se dogoditi i kakve će ocjene u tih 60 bodova od 100 mogućih se dati za pojedine slučajeve. Što će to kada jedan veliki proizvođač koji ima 100 traktora, koji ima tisuću zaposlenih se javlja na natječaj, kako ćete ocijeniti sa koliko bodova od mogućih 60 njegovu ponudu. Kako ćete ocijeniti ponudu domicilnog stanovništva koje se do sada bavilo poljoprivredom, koliko bodova za njih predviđate. To je u ovom zakonu nejasno. Nejasne su i druge stvari koje su definirane u članku 5.i u članku 6., a u konačnici o njihovom ocjenjivanju donijet će odluku Vlada Republike Hrvatske. Znači tih mogućih 60 bodova koji bi trebali biti sastavnica u onom što sadrži gospodarski program, a gospodarski program bi trebao sadržati podatke o podnositelju ponude, opis gospodarstva, pokazatelje poslovanja iz prethodnog razdoblja, namjenu korištenja i lokalitet zemljišta, tehnološko-tehničke karakteristike gospodarskog rada i podatak o potrebnoj mehanizaciji za obradu zemljište koje je predmet zakupa, investicije i zapošljavanje, očekivane financijske … proizvodnje, prikaz očekivanih troškova i prihoda, posebnu naznaku kada se radi o ekološkoj proizvodnji i posebne uvjete zaštite prirode koje utvrđuje središnje tijelo državne uprave nadležno za poslovanje zaštite prirode, ukoliko se poljoprivredno zemljište nalazi unutar zaštićenog područja. Evo to je članak 5., što sve treba u ponudi, u opisu gospodarstva koje podnosi svoju molbu na natječaj ili firme. Firma ima kapacitete koje apsolutno ne može jedan poljoprivrednik dostići i ona će sigurno i sa svojim raspoloživim stručnim kadrom napraviti najbolji gospodarski program. Stavit će najbolju ponudu, dat će najbolju cijenu ili dvostruko moguću od početne i sigurno da će tako i ponudit će najveći broj zaposlenih. Da ste ovdje definirali koliko bodova nosi zaposlenost, koliko bodova nosi OPG sa područja općine ili grada na kojem se raspisuje natječaj, da su to prioriteti koji bi išli na ruku dosadašnjima, oni jesu dosadašnji spomenuti ali ne znamo kako će biti ocijenjeni u ovih 60 bodova. Jednako tako, u svim pokazateljima koji govore o tome što i kako, ovi će … znatno poskupjeti natjecateljima izradu gospodarskog programa, izradu i pribavljanje svih podataka o dosadašnjem poslovanju, odnos broja uvjetnih grla, pa tako recimo onaj tko ima malu farmu sa 25 grla sigurno ne može bit u istom primjeru sa onim tko ima 100 grla. O tome su nešto i kolege iz HNS-a, SDP-a govorili kao i iz drugih stranaka koje su jasno rekli da baš tu i nisu našli uporište da bi to bila pravična natječajna forma kada nema pravih definicija kako se boduje određena kategorija. Broj zaposlenih. Pa naravno u jednoj firmi gdje ima 50, 100, 300, 500 ili 1000 zaposlenih ne može biti isto kao onaj tko ima svojih 5 članova obitelji zaposlenih na 50 ha zemljišta. Ovim se zakonom stavlja van snage i planovi i programi općina i gradova koji su definirali razumno mogućnost i veličinu do koje se može jedan natjecatelj zakupiti zemljište. Pa recimo ako je manja općina sa manjim zemljištem do 30 ha, sa malo većim do 50 u onim velikim slavonskim gdje su velika prostranstva poljoprivrede 100 ili 200 ha. I to je mislim bilo pravedno za te općine. Sada tih kriterija nema. Nema tih kriterija, a i mogućnost da se zemljišna parcela koja graniči sa vama kupi ako je manja od one koju sada posjedujete. Ili je eventualno ako će netko u promjeni katastarskog plana ili plana općine ili županijskog plana izbrisati neku cestu, pa neće moći biti više dostupan do onog zemljišta i to zemljište će pripasti onomu koje ima. To su sve smicalice koje su ostavljene u ovom Zakonu kao nerazjašnjene i koje će zasigurno dozvoliti onima koji će odlučivati, a to su dva člana iz agencije i jedan iz lokalne samouprave za koje također ne znamo po kojim kriterijima će biti imenovani. Najveće pitanje od svih pitanja je kako mislite da će agencija sa 20, 30, 50 ili čak 100 zaposlenih zamijeniti sve one aparate koji su radili, a posebno Odjeli za poljoprivredu i gospodarstvo u općinama i gradovima zajedno sa svim svojim službenicima na izradi natječajne dokumentacije. Želite od općina preuzeti svu informatičku dokumentaciju kako bi u agenciji ona bila. Pitanje tko će vam dat, tko vam neće dat. Pitanje zašto bi vam dali i zašto u ovom zakonu se opet lokalnoj samoupravi stavlja na teret nešto što apsolutno nije usklađeno sa savezom općina i gradova. Ja mislim da ovim naputkom ste jasno rekli kada ste prekinuli sve radnje oko zakupa poljoprivrednog zemljišta, a nastavili ste koristiti isti zakon u koncesijama. Pa tako u 11. mjesecu raspisujete natječaj, u 11. mjesecu 2012. godine raspisujete natječaj za koncesije i tu u tom natječaju prioritet imaju firme. Da, imaju pravni subjekti. Jasno je da koristite natječaj samo tamo kada podilazite onima koji to kao lobisti kod vas isposluju i tako i dobe zemljište. Onima koji su 13 mjeseci čekali na vaše odluke zasigurno već je dojadilo pisati i požurnice i naputke i dopune i sve ono što je bilo potrebno u proteklom vremenu i još do danas nisu imali zemljište na raspolaganju. U pogledu svega ovoga što sam rekao ovaj Zakon je čista centralizacija, podilaženje velikima, uništavanje maloga i od 50000 OPG-a ostat će 5000 velikih poduzetnika, farmera, lobista, kalkulanata koji će uzeti hrvatsku zemlju i tako će osiromašiti hrvatskog seljaka. On će biti opet eventualno radnik na njihovim velikim farmama, a sve drugo bit će bez zemlje jer zemlja seljaku ne treba. Seljaka se opet bojimo jer bogat seljak je bogata država, a u ovom primjeru to ne možemo vidjeti da smo u interesu seljaka.
Hvala lijepa. Najprije poštovani zastupnik Ante Borić ne može raspravljati o ovoj temi, Babić, ne može raspravljati po ovoj temi zato što nije bio prisutan kad je prozvan za osnovnu raspravu jučer u skladu sa odredbom članka 213. ili članka starog 211. Poslovnika Hrvatskog sabora gubi pravo rasprave o temi za koju nije bio prisutan kad je prozvan. Sada je na redu replika poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Đakiću dobro ste vi to primijetili posebno onaj dio o bodovanju. Mi smo jučer dosta o tome govorili, međutim ostalo je u zraku, tj. nismo dobili odgovor ni ministra je li pravedno o ovakvom sistemu bodovanje gdje jedan kriterij eliminira dva a imamo tri kriterija. Znači da jedan nadjača u startu ostala dva koja nikako ne mogu nadjačati onaj jedan jedini. Mislim da to treba ispraviti jer čemu uopće onda natječaj ili borba za nekakvu cijenu kad cijena po ovim kriterijima ne vrijedi praktički ništa. Pravedno bi bilo da ovih 60 bodova smanjimo za one mirne posjednike na 40, pa da imamo odnos 40:40:20, pa da onda svi imaju jednake šanse, a da se smanji prostor manipulacije gdje bi gospodarski program tada se ocjenjivao, ali cijena i mirni posjed bi dali kakvu takvu šansu da nadjačaju onih 60 koji u startu već stvaraju prostor manipulacije. Mislim da je to nešto o čemu ministar treba razmisliti i treba reći kako bi ovi mali o kojima ste vi gospodine Đakiću govorili došli barem koliko toliko u jednaku šansu, a pogotovo zato što oni već svoj gospodarski program ili nekakav investicijski program imaju. Oni već rade i u posjedu su i žele to nastaviti. Na ovaj način omogućava se svima ostalima da se natječu, a da onda agencija gdje većinu imaju dva čovjeka iz, hajmo reći sa državne strane a jedan sa lokalne manipulira i da stvori jedan neravnopravni odnos. Taj odnos može biti i 40 ne znam za cijenu, 20 za mirni posjed, 40 za gospodarski program. Ali u ovakvom obliku kako sada stoji on je jednostavno neravnopravan i u startu stvara velike razlike.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa naime da je načinjena tablica vrednovanja gospodarskog programa sa svim ovim segmentima koji su navedeni u njemu onda bi jasno poljoprivrednici znali na čemu su. Da postoji tablica iz koje bi se vidjelo što se ocjenjuje i sa koliko bodova onda bi mogli reći da nema zakulisnih igara, da nema podilaženja velikima i manipulatorima. Da su OPG-i na prvom mjestu koji se bave striktno sa djelatnošću i koji su u upisniku i koji najmanje dvije godine od početka svoga obavljanja posla su u sustavu poticaja i u sustavu upisnika onda bi rekli da smo brinuli o tim ljudima. Ovako smo dali na vjetrometinu. Da smo stavili lokalnu samoupravu ili da smo stavili kako će se izabrati, da li će to biti gradonačelnik koji je neposredno izabran ili načelnik općine koji je neposredno izabran član te komisije pa bi znali da su to ljudi koji su stvarno podržani od građana i koji će biti u Komisiji za odlučivanje kome će pripasti zemljište. Ovako toga ne znamo. Ne znamo ni za ove kriterije, nemamo tablicu i apsolutno sumnjamo u iskrene namjere da su poljoprivrednici s ovim zaštićeni. Reći ću da ova tablica koju su naše općine radile sigurno je tablica koja je adekvatna potrebama našega sela, zadržavanja ruralnog prostora u funkciji, zadržavanja naših seljaka i održavanja ugleda sela. Sve ovo drugo su nepoznanice koje sigurno kroz sve rasprave koje su vođene govore o tome da se ide staviti zemljište u funkciju onih najvećih i najbogatijih. Ne možemo drukčije konstatirati gospodine ministre i ja bih vas molio da nakon ovog prvog čitanja stavite jasnu tablicu kriterija koliko ćete vrednovati što pa ćemo u drugom čitanju znati i kako se izabiru koji će biti ispred agencije, a koji ispred lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Đakiću vi ste ovo dobro naravno locirali kao što je i u jučerašnjim raspravama često puta bilo rečeno da je sustav bodovanja i ovaj prijedlog zakona stvoren i složen konceptualno za neke druge. Dakle, ovdje se radi ustvari o dva različita pristupa. Onaj dosadašnji zakon ima pristup da jednostavno omogući malim poljoprivrednim proizvođačima da oni budu ti koji će prvenstveno moći se natjecati za državno poljoprivredno zemljište, očuvati svoja gospodarstva, svoja radna mjesta, svoje obitelji, biti gazde na svojemu i nadalje i nakon ovog dijela pretvaranja državnog u privatno ili davanja državnog u najam gdje se također decentralizacijom ovlasti omogućuje lokalnoj samoupravi da o tome odlučuje i priprema sve dokumente. I ovaj sadašnji zakon koji dakle ide u drugom pravcu, ide kontra malih poljoprivrednih proizvođača, ide u sustave velikih, omogućuje njima da oni preuzmu dakle državno poljoprivredno zemljište i da na taj način ugušimo male. I također, u smjeru centralizacije gdje se dakle izuzima lokalna samouprava osim naravno u onom dijelu gdje treba odraditi posao se pripremiti da bi onda neko povjerenstvo od tri člana moglo o tome odlučiti. I apsolutno je potrebno i nužno u ovom zakonu što ste i rekli promijeniti način bodovanja i na taj način omogućiti svima i malima da se mogu ravnopravno natjecati, odnosno čak im bodovima omogućiti da oni imaju nećemo reći nekakvu laganu prednost ali da u startu nisu zapostavljeni.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa jasno je da iz ovih zakonskih odrednica ne možemo zaključiti kako se mogu mali natjecati. 60 bodova za gospodarski program u kome je zbrda zdola sve skupusano sve ono što je dosada bilo samo nema prioriteta što je prvo, što je drugo, što je najveća ocjena, što je najmanja ocjena. I to nas brine. To nam stvarno stvara nelagodu jer je ostavljeno u članku 7. da način vrednovanja gospodarskog programa u smislu određivanja vrijednosti i težine pojedine sastavnice uredbom propisuje Vlada Republike Hrvatske. Pa Vlada Republike Hrvatske će propisati na prijedlog ministra ili onih iz agencije. Znači, kadija te tuži, kadija ti sudi. Kako će složiti tih 60 bodova u gospodarskom programu ocjenjivanja? To će biti interesantno za vidjeti. Ostaje stvar prijepora da stvarno izazivamo sumnju, zašto do drugog čitanja ne bi napravili tablicu vrijednosti ovih navedenih potreba koje su u gospodarskom programu i tako svima jasno prikazali čemu se mogu nadati, a čemu ne mogu? Ukoliko bi te vrijednosti bile opet na strani najvećih smanjit ćemo ih da ne mogu prijeći 40% kao što je jedan od kolega rekao. Ili ćemo staviti vrijednost na cijeni ili na domicilnom stanovništvu ili na onima dosadašnjima zakupcima koji su cijela obitelj zaposleni. O tima moramo misliti jer ostat će i ti bez posla u ovom teškom vremenu. Sumnjamo da agencija može u narednih godinu dana kao što smo i vidjeli i prije da nije saživjela pa tako i u ovih godinu dana da će bilo koji hektar zemljišta biti raspisan natječaj i završeno njegovo davanje u koncesiju ili zakup.
Hvala lijepa. Idemo na sljedeću raspravu. Pozivamo poštovanog zastupnika Draženka Pandeka. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, ovaj zakon je pisan s ciljem da unaprijedi očito raspolaganje sa poljoprivrednim zemljištem, prvenstveno dakle onim u vlasništvu države. Podržao bih rješenja iz ovog zakona koja su usmjerena ka boljem i efikasnijem raspolaganju tim zemljištima, a koja rekao bih idu ka povećanju ukupne poljoprivredne proizvodnje i sprječavanju malverzacija prilikom dodjeljivanja u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu, a kojih je nažalost, gotovo je opće poznato i bilo. Čini mi se da ovaj zakon dobra podloga da se kakve, da se na takvom području stvari poprave. No, kako dolazim iz djelomično ruralnog kraja Zagrebačkih sesveta u kojem i nema previše velikih površina u vlasništvu države prvenstveno bi se osvrnuo na problem poljoprivredne proizvodnje na zemljištu u privatnom vlasništvu. Nekada taj poljoprivredni kraj čija su glavna značajka bila obrađena polja, prostrani vinogradi sada je prilično zapušten. Polja su zarasla, vinogradi su uglavnom počupani, šuma malo preuzima nekadašnje livade, oranice i vinograde. Tome nažalost svjedočimo u zadnjih, pogotovo u zadnjih desetak godina. Istina je da na ovom području se radilo o ekvizivnoj poljoprivredi koja je ubiti neefikasna i koju s ekonomskog, čisto ekonomskog stajališta i nije razborito poticati. Međutim, određena poljoprivredna proizvodnja na tom području ipak je postojala i moguće, mišljenja sam o određenom obliku i obnoviti. Imamo prilike gledati slike, primjerice iz Austrije i Švicarske u kojima tamo krave pasu do samih gradskih ulica, a gotovo svi pašnjaci mogu poslužiti kao model za milkine reklame. To u većini nisu zemljišta u državnom vlasništvu, nego su u privatnom. Tamo su dakle uspjeli pronaći određeni mode. Model, mišljenja sam, očito mora biti u okrupnjavanju površina, jer se jasno, niti takav čak ni pašnjački oblik držanja, primjerice goveda ne može odvijati na malim površinama. Stoga mi se u odnosu na poljoprivredno zemljište u vlasništvu privatnih osoba najznačajnije učinio odredbe članka 4. zakona kojom se nameče obveza održavanja zemljišta pogodnog za poljoprivrednu proizvodnju, a zapriječene su dakle i određene kazne ukoliko se vlasnici takvih zemljišta ne pridržavaju obveza iz zakona. Premda je dakle intencija zakona dobra, želi se dakle potaknuti vlasnike takvih malih rasparciviranih zemljišta da isto privedu poljoprivrednoj proizvodnji i čini mi se da bi možda regulaciju na tom području moglo donekle i proširiti. Realna je situacija da mnoge, pogotovo fizičke osobe neće, neće obrađivati poljoprivredno zemljište jer im to jednostavno nije isplativo. Proizvodnja je često skuplja od outputa koji će dobiti. Sada je, po sadašnjem stanju dakle propisano da bi država trebala reagirati inspekcijskim nadzorom i kaznama. Iz onoga što vidim na terenu kazne će po tom sustavu trebati podijeliti tisućama i tisućama vlasnika a to mi se čini realno teško provedivo pa čak možda i nepravedno prema tim vlasnicima malih, malih površina. Dakle, valja konstatirati da je poljoprivredna proizvodnja na manjim površinama često ekonomski neisplativa, što zbog organizacije proizvodnje, što zbog dijelom morfoloških osobina tla koje bi trebali obrađivati. Pored toga veliki proizvođači naravno primaju i poticaje što čini njihove proizvode jeftinijima od onih koji mogu, koje mogu dakle ponuditi vlasnici manjih parcela ukoliko se upuštaju u poljoprivrednu proizvodnju. Stoga, stoga mi se čini, a što ovaj zakon djelomično i radi na tom području, dakle da se potiču vlasnici manjih parcela da takvo zemljište daju u zakup u cilju okrupnjavanja posjeda i stvaranja uvjeta za isplativiju proizvodnju. No, ukoliko čak i postoji dobra volja vlasnika takvog zemljišta da to zemljište npr. iznajmi pa i za neku simboličnu cijenu, a to često vidim na terenu da pojedini vlasnici bi htjeli svoje zemljište koje ne obrađuju, koje je zapušteno i jednostavno ne znaju što bi s njim, htjeli bi ga iznajmit ali zainteresiranih počesto i nema. I takvi vlasnici bi se mogli naći u situaciji da moraju dakle platiti kaznu, a ustvari žele napraviti ono što je intencija zakona. Stoga mi se čini dobrim rješenjem da se propiše da neće biti kažnjene takve osobe, a koje ponude svoje zemljište u najam. Na taj način mislim da bi potaknuli okrupnjavanje zemljišta jer je to moguće, a ne bi dovodili, rekao bih u određenu tešku situaciju i vlasnike takvog zemljišta i državna tijela. Radi izbjegavanja zloupotreba bilo bi poželjno da se propiše i određeni sustav pomoći i praćenja najma zemljišta u privatnom vlasništvu što bi smatra trebao biti vjerojatno zadatak tijela lokalne samouprave. U odnosu na prošli zakon pozdravljam intenciju da se prodaja zemljišta dozvoli samo iznimno. Mislim da tu intenciju treba svakako pohvaliti i posebno istaknuti. Zemljište je ograničen resurs, bez obzira što ga mi prečesto tretiramo kao da nije osobito vrijedno, a njegova površina u Hrvatskoj naravno neobnovljiva, ima ga toliko koliko ga ima i novo se ne može stvoriti. Stoga je dobro rješenje da se prodaja zemljišta dozvoli samo iznimno, što je dobra novina koja se uvodi ovim zakonom, ali čak bi odredbu članka 50. stavak 1. pod točkom a dodatno pooštrio, primjerice uvjetom da se prodaja poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu može ostvariti samo ako agencija procijeni da će to pridonijeti povećanju poljoprivredne proizvodnje na toj parceli, ili ako kupac priloži odgovarajući program ili pak da se ograniči površina zemlje koja se može prodati. U odnosu na prenamjenu poljoprivrednog zemljišta, kako sam imao prigode raditi na ovrhama naplate naknade za prenamjenu poljoprivrednog zemljišta predložio bi nekoliko rješenja koje nalazim konstruktivnim. Tako u članku 21. smatram da je dobro izričito navesti da je obveznik naknade investitor, te da se definira točan, točan trenutak prenamijene. To bi, mišljenja sam, trebalo definirati kao trenutak kad nastupa izvršnost rješenja kojim se odobravaju rađenje po primitku potvrde glavnog projekta, odnosno kad protekne rok za žalbu na rješenje o izvedenom stanju. To govorim stoga jer se u praksi često događalo da promjena investitora nastupi naknadno, čak i nekoliko godina nakon izdavanja npr. prvobitnog rješenja što je dovodilo do nesigurnost u tome tko je ubiti obveznik naknade, pa i kod otežanja naplate putem ovrhe. S obzirom, nadalje, s obzirom da je rok sad, za rješavanje predmeta prenamjene skraćen imamo određenu bojazan da bi moglo doći do situacije da veliki broj predmeta jednostavno ne bude riješen u predviđenom roku. S obzirom na određeni rok, vrijeme koje je potrebno za prikupljanje dokumentacije, utvrđenje činjeničnog stanja, stoga evo bi bila moja preporuka da se rok za to rješenje uskladi kako je propisano člankom 101. stavak 2. Zakona o općem upravnom postupku, odnosno 60 dana. Sljedeći prijedlog da se u članku 23. stavak 4. članku 24. Stavak4. Radi spoticanja određene pravne čistoće riječi odnosno gradu Zagrebu brišu kao nepotrebne s obzirom dakle na ustroj grada Zagreba i kao grada i kao županije. Nadalje u pogledu oslobođenja plaćanja naknade u dosadašnjim rješenjima prijašnjih zakona bilo je predviđeno da branitelji budu oslobođeni plaćanja naknade a članku 62. Zakona o pravima hrvatskih branitelja Domovinskog rata i članova njihovih obitelji je bilo propisano dakle također da to oslobođenje. Stoga bi radi sveobuhvatnosti primjene zakona ovo pravo hrvatskih branitelja i dalje predlažem da ostane u zakonu. U prijašnjem zakonu je također bilo propisano da će se investitor osloboditi plaćanja naknade ukoliko gradi za vlastite stambene potrebe. Sada je rješenje da se oslobađaju svi investitori do četiristo kvadrata čini mi se možda dobrim zadržati prošlo rješenje jer je onaj prihod koji je bio generiran po prijašnjim odredbama zakona možda bio veći pa bi ovdje možda moglo doći do smanjenja prihoda. Dakle da se zadrži to rješenje da se oslobađaj investitori kada grade za rješavanje vlastitog stambenog pitanja i da to pravo može ostvariti samo jedanput. Sljedeća je sugestija čisto pragmatične prirode. Odnosi se na određivanje kategorizacije poljoprivrednog zemljišta. … [[Govornik se ne razumije.]] ne predviđa kategorizaciju poljoprivrednog zemljišta ono p1,p2 pa evo uvažavajući tu činjenicu čini mi se da bi bilo dobro posebno regulirati tu situaciju i zakonom izričito odrediti da ukoliko nije moguće utvrditi da li određeno zemljište p1 i p2 temeljem kartografskih prikaza u prostorno planskoj dokumentaciji da se u tom slučaju odredi da se to zemljište ne smatra p1 odnosno p2 i završenu odnosno prijelazne i završne odredbe sugerirao bih da se propiše dovršetak upravnih postupaka utvrđivanje naknade za prenamjenu poljoprivrednog zemljišta po odredbama zakona koji je bio na snazi u vrijeme pokretanja tog postupka. A to radi izbjegavanja prave nesigurnosti, nejasnoće u tumačenju različitih odredbama u ovom novom i prošlom zakonu. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega govorili ste o zakonu i pozdravljate ga. Iako sami vidite da ima onih stvari koje nisu u skladu ni sa potrebama naših poljoprivrednih gospodarstava ali ima i onih koji su aludirajući na mogućnost kriminala i korupcije a to je prodaja izravnom pogodbom. Tu ne možete reći da ne bi trebali biti određeni kriteriji točno definirani kada i kome se može izravnom pogodbom prodati. Trebalo je staviti i uz suglasnost Državnog odvjetništva kao što je to sada bilo, uz procjenu Porezne uprave po srednjem nekakvom vrijednostima koje su u zadnje vrijeme predavani kao što je do sada bilo. Do sada su kriteriji drukčiji bili u svim tim prodajama zemljišta a sada su najedanputa drukčiji. Agencija najedanput i ministarstvo znaju sve. Više ne trebaju ničiju suglasnost više ne trebaju ničije podatke. Ako porezna uprava evidentira sve ugovore prodaje zemljišta na nekom području sigurno da nije isto zemljište poljoprivredno u Slavoniji kao i u Dalmaciji. Razlika je nebo i zemlja. Stoga u ovim zakonskim odrednicama sigurno postoji niz stvari koje treba doraditi kako bi bile transparentne za sve naše OPG-e kako ne bi uništili ono što je do sada stvoreno iako je i sada seljaku teško zbog svih neprilika koje ga prate i kroz krize recesije, zbog neisplate poticaja pravovremenog, zbog smanjenja cijena, mlijeka i proizvoda nekih. Neki su narasli, neki su se spustili ali seljak je u teškoj situaciji i bojimo se da se selo ne rasipa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Pa demanti vaše replike ubiti da je intencija ovog zakona da se čim više ograniči prodaja poljoprivrednog zemljišta u državno vlasništvo. To je intencija zakona i propisane su samo iznimke. Dakle iznimno se može u određenim trenucima takvo zemljište prodati. Već samim tim dakle to je određena brana. Kad je nešto iznimka to je već brana onome što je bilo do sad. Ja sam i sam predložio određene dopune tog zakona. Naravno ovo je prvo čitanje i sigurno da se ta intencija može i dalje pojačati i poboljšati određenim korekcijama. Stoga mislim da ova zabrinutost nije opravdana. I ove do sad odredbe kako su navedene ovdje članka 50. i točka a predstavljaju branu samovoljnom raspolaganju i ne kontroliranoj rasprodaji državne zemlje. A vjerujem da će i s dodatnim možda preprekama i kočnicama takvom raspolaganju taj zakon biti još i bolji. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Dinko Burić Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega nije intencija, nije osnovna intencija ovog zakona spriječiti prodaju zemlje. Osnovna intencija ovog zakona je eliminirati obiteljska poljoprivredna gospodarstva iz mogućnosti da budu nositelji i zakupa i obrade te zemlje. Čak su i izrijekom maknuti iz zakona. U članku 29. više se ne govori o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima nego se govori o fizičkim i pravnim osobama. I to je osnovni problem uz onaj problem da se ide ka centralizaciji odlučivanja o tome kome će se i dat zemlja u zakup. S jedne strane se miču, odnosno otežava mogućnost da to dobije obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo jer u konkurenciji sa velikima nemaju nikakve šanse. Intencija ovoga zakona je da se pogoduje velikima i to je jasno i glasno. A s druge strane centraliziranim visoko centraliziranim načinom odlučivanja kome će se dati u zakup kao što je to već jučer bilo i rečeno se onda i minorizira uloga jedinica lokalne samouprave. i kada imate činjenicu da je u članku 44.u stavku 2.kada smo upozoravali na ono da se županijama uzimaju onih 20% sredstava, pogledajte u kako su neravnopravan položaj sada stavljene ostale županije u odnosu na Grad Zagreb. Taj stavak 2.ostavlja Gradu Zagrebu koja je jedinica lokalne samouprave ali u statusu županije, njima ostavlja sredstva a svi ostalim županijama ste uzeli. E pa toliko o tome kakav je ravnopravan odnos i ove vlasti u odnosu prema svim ostalim županijama u odnosu na Grad Zagreb. Ako se to odnosi na sve onda se treba odnositi na sve ili ostaviti svima. I zato apeliramo da razmislite do drugog čitanja raspodjela … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem. Intencija ovog zakona dakle da se poveća efikasnost proizvodnje na poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države i to nam svima mora biti u interesu, dakle da se iskoristi u čim većoj mjeri da dobijemo čim veću poljoprivrednu proizvodnju, a ne nikakvoga da se nekoga zakida. To što sada se navodi u zakonu da su to pravne i fizičke osobe, pa i OPG su pravne i fizičke osobe. Mislim da je neopravdano nepovjerenje u OPG da oni neće moći napraviti dobar gospodarski program. Siguran sam da ima OPG-a koji će to moći. Ja sam dijete sela i meni je nekako romantično zamišljati obiteljsko gospodarstvo u kojem je bilo lijepo nekoliko kravica, u kojem je to sve idilično i lijepo izgledalo ali nažalost realnost je drugačija. Bio sam prije tjedan dana u Poljskoj oni su nakon što su ušli u EU i prilagodili se pravilima koja tamo vrijede, oni su preplavili recimo svojim mlijekom Njemačku pa gore Bjelorusiju i Rusiju. Kada idemo sjesti za neki stol na kojem se igra poker mi ne možemo reći mi ćemo igrati tamo neku dječju igru Crni Jack ili sedmica. Moramo se jednostavno prilagoditi pravilima koja vrijede u Europi jer tamo ulazimo. A što se tiče intencije da sada agencija to određuje mislim da bi bilo krajnje vrijeme da se stane određenim nepravilnostima na kraj, da se stane na kraj nekakvim lokalnim šerifima. Ne kažem da bi to bilo svuda ali takvih situacija je bilo da netko kao nekakav veliki Baja dođe i ja ti dajem zemljište, prema nekim osobnim kriterijima prema babi i stričevima. Ovim rješenjem se to do sada dokida. A Grad Zagreb je određen, ima položaj određen Zakonom o Gradu Zagrebu, to smo usvojili tu u Saboru. On ima položaj županije i tijela lokalne samouprave. mnogi u gradu Zagrebu bi htjeli da se to promijeni i da vijeća i gradske četvrti dobiju recimo status jedinica lokalne samouprave. U ovim županijama imamo tijela lokalne [[upadica: Hvala lijepa.]] Samouprave koje će dobiti ova sredstva.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Na redu je poštovani zastupnik Mario MOharić i rasprava u trajanju od 10 minuta. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj zakon sasvim sigurno može podvesti pod reformske zakone jer donosi bitne novine, koncepcijski se vrlo razlikuje od bivšeg zakona i unapređuje u svakom slučaju raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem. Ja ću se koncentrirati na dvije bitne novine u ovom zakonu koje se razlikuju od zakonodavstva o zemljištima u proteklih 10 godina. Dakle to je prvo, više nije dopuštena prodaja državnog zemljišta što je bilo omogućeno pravilnikom o privatizaciji zemljišta iz 2002.godine što je bio projekt HSS-a na čelu s tadašnjim ministrom poljoprivrede Pankertićem. I druga novina, bitna je raspolaganje zemljištem će odluke donositi Agencija za zemljište a ne više gradovi i općina na području kojih je bilo to državno zemljište. Zašto je ovo značajno? Privatizacija državnog zemljišta ili bolje rečeno prodaja državnog zemljišta struka je bila oduvijek protiv ovakvog modela upravljanja državnim zemljištem, već je uvijek bilo bolje rješenje dati zemljište u dugogodišnji zakup ili koncesiju. Kroz ovaj model u bescjenje samoodabranim pojedincima po smiješno niskim cijenama prodano je najveće državno bogatstvo. Još 1996.godine Sabor donosi usvaja prvu Strategiju u razvoju poljoprivrede gdje je odredio prosječnu cijenu poljoprivrednog zemljišta od 10 tisuća njemačkih maraka ili danas ako to prevedemo 37 tisuća kuna. U Međimurju je prosječna cijena danas poljoprivrednog zemljišta 2 eura po ČHV-u ili u kunama oko 42 tisuće kuna po hektaru. Cijena koju su odabrani plaćali za državno zemljište višestruko je manja od prosječne koju je odredio Sabor. Pri tom tako nisku cijenu zemljišta u Slavoniji u prosjeku oko 3 tisuće 500 kuna po hektaru pojedinci su dobili na otplatu od 15godina. Navest ću samo primjer kako to raspolaže s državnim zemljištem Nizozemska. Država je vlasnik poljoprivrednog zemljišta na polderima ali isto ne prodaje. Npr. zapadni Polder u Nizozemskoj je naseljen početkom 1950.godine posjede je država okrupnila gdje jedan posjednik dobiva u komadu 50 hektara, a dugogodišnji zakup dobivaju najbolji nizozemski farmeri na rok od 40 godina i to se određuje prema proizvodnim rezultatima, a što se vidi prema prijavljenim i uplaćenom porezu na dohodak i dobit. Nakon što farmer zadovolji uvjete za mirovinu novi ugovor država daje njegovoj djeci i to počevši od najstarijeg prema mlađem. Ako nijedno dijete ne želi se baviti poljoprivrednom proizvodnjom, primjerice završilo je škole koje nisu u poljoprivrednom zvanju, država cijeli posjed nudi novom farmeru. Projekt privatizacije državnog zemljišta iz 2002. godine bila je strategija HSS-a pod sloganom dajmo hrvatsko zemljište hrvatskim seljacima kako bismo spriječili strancima da kupuju naše državno poljoprivredno zemljište kad uđemo u Europsku uniju. Bit će zanimljivo vidjeti nakon punopravnog članstva Hrvatske u Europskoj uniji od tih povlaštenih poljoprivrednika koji su imali šansu, koji su dobili priliku po povlaštenim uvjetima kupiti takvo zemljište, koliko će njih ostati na tim zemljištima, a koliko će ih po višestruko većim cijenama prodati strancima. Prava upravljanja zemljištem umjesto općina i gradova dakle sada ima agencija za zemljište. Projekt spuštanja prava odlučivanja sa županijske razine na općine i gradove pokazao se potpunim promašajem iz razloga što su odluke o raspodjeli državnog zemljišta novim posjednicima nisu bile niti objektivne već su u posjede najčešće dolazile osobe u bliskoj vezi s čelnim ljudima u lokalnoj upravi i samoupravi. Dakako, ima tu i nekih iznimaka. Čuli smo i ovdje u Saboru od nekih gradonačelnika i načelnika, a i moja općina, Općina Goričan je primjer gdje se to sprovelo bez ikakvih problema i bez ikakvih pritužbi. 400 hektara je dano u dva navrata gdje je cijena doduše previsoka u odnosu na cijene koje su recimo danas u Slavoniji. Nadalje, Pravilnik o privatizaciji državnog zemljišta iz 2002. godine propisuje gornju granicu ponuđene cijene zakupa ili kupnje zemljišta što je i sada slučaj. Iskustvo iz Međimurske županije u razdoblju od 1994. do 2000. godine pokazuju da kvalitetno zemljište bolji poljoprivredni proizvođači spremni su i više platiti. Tadašnja županijska komisija obilazila je sve poljoprivredne proizvođače koji su se javljali na natječaje za zakup poljoprivrednog zemljišta. Na samom imanju se uvjerila u proizvodne sposobnosti gospodarstva, udaljenost gospodarstva od zemljišne parcele, a ponude za zakup su bile predmet nadmetanja, jedan od bitnih čimbenika za odluku kome dodijeliti državnu zemlju u višegodišnji zakup. Tako danas imamo slučaj da gospodarstva koja u Međimurju u zakup su dobivala zemljišta u tom razdoblju plaćaju godišnje zakup od 1500 do 1600 kuna po hektaru, a primjerice nekadašnji predsjednik Zajednice udruga seljaka Slavonije i Baranje otkada je u zakup dobio državno zemljište po prosječnoj cijeni od 600 do 800 kuna više niti javno ne istupa u svrhu zaštite seljačkih prava. A što se tiče gospodarskog programa, on mora biti važan kriterij za dodjelu prava na zakup poljoprivrednog zemljišta. Mislio sam tu izreći i neke kritike vezano na taj gospodarski program, međutim u raspravi ministar je naveo što obuhvaća gospodarski program i koje će biti smjernice u izradi tog programa, a to su oni elementi pravičnosti koji su bitni kod određivanja kome će se državno zemljište dodijeliti obzirom da dobiva tu 60 bodova. A u tom gospodarskom programu kao što smo čuli bit će i obuhvaćeno obim proizvodnje što je vidljivo iz popisa osnovnih sredstava, udaljenost gospodarstva od zemljišta, visina dohotka, dobiti i uplaćeni porez od poljoprivredne djelatnosti u zadnje tri godine te visina naravno ponuđenog zakupa. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo prijavljene replike pa idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Moharić, vi ste u svojem izlaganju rekli u uvodnom dijelu više nije dopuštena prodaja državnog zemljišta. Članak 50. stavak 1. glasi: Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se iznimno prodati izravnom pogodbom po tržišnoj cijeni koju utvrđuje agencija, pa se onda navode slučajevi. Znači da to nije istina, s time što smo do sada imali slučajeve prodaje na način da smo imali javno nadmetanje, a sada uvodimo institut izravnom pogodbom. Državno zemljište se može prodati po ovom zakonu i nije ograničeno koliko se može prodati, a ove dvije riječi "može iznimno" otvaraju prostor manipulacije i jedinog arbitra nalaze u Agenciji za poljoprivredno zemljište. Tamo će se procjenjivati što se iznimno može prodati kad podnositelj zahtjeva podnese zahtjev. Ako on ima česticu veličine 20 hektara on iznimno može kupiti pored sebe česticu od 19 hektara što će biti slučajevi. Mi ne znamo gdje se nalaze te čestice, međutim kad vidimo jedinu branu tome, a to je u stavku a) ovaj zadnji dio stavka koji kaže da je ne može kupiti jedino ako čestica nije veća od one koja je njegova. Onda se postavlja zaista pitanje o čemu mi pričamo ovdje ovih dana kad znamo da svaka državna čestica u nekom trenutku graniči negdje sa nekom privatnom česticom barem u jednom dijelu. Ako je to tako onda se svaka državna čestica ili svako poljoprivredno državno zemljište može prodati izravnom pogodbom i to Ministarstvo mora normirati u članku 50. do drugog čitanja inače će se otvoriti prostor manipulaciji.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega, rekli ste da je neprihvatljiva prodaja poljoprivrednog zemljišta i da to stvarno omogućava prostor prodaje strancima i rasterećenja državnog bogatstva. Naime, ja se ne bih složio s tim jer dugoročni zakup od 50 godina je dobra forma po meni, ali prodaja uz ograničenja, ograničenja koja bi bilo do sada mogućnost, a to je da pravo prvokupa u slučaju otuđenja ima Agencija za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem i ne može se nikome drugome prodati osim njoj, takvo državno zemljište koje je kupljeno na natječaju. Mislim da je to sasvim zadovoljavajuća forma u zakonu koja bi sigurno osigurala stabilnu i sigurnu budućnost svakom poljoprivredniku ostanak mladih na selu, školovanje u poljoprivrednim zanimanjima i dugoročno planiranje našega poljoprivrednika. Ovako je sve neizvjesnost. Kada vlasnik OPG-a ili fizička i pravna osoba umre prenošenje na njegove nasljednike, daljnji zakup ostaje, ostaje u daljnjem zakupu ili ponavljanje natječaja sve je strašno upitno i stvara jednu nesigurnost koja sigurno neće dovesti do unapređenja hrvatskoga sela.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, kad se pokušavate kako se to kaže ono lačate se nekih argumenata a ne razmišljate o njihovim posljedicama. Pa vi govorite kako ovaj Zakon koji sad donosi SDP-ova Vlada, Kukuriku vlada želi ispravit nešto što nije bilo dobro a zaboravljate, to govorite o prodaji zemljišta, a zaboravljate da je taj Zakon o prodaji zemljišta donijela SDP-ova Vlada iz vremena Ivice Račana jest tada na politički zahtjev HSS-a koji je bio tada vaš politički partner 11. srpnja 2001. godine je donijet Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je omogućio prodaju ovu koju vi sada kritizirate. I sad prvo kad ste dozvolili, vaš zakon je dozvolio da se naprave zloupotrebe koje su napravljene sad se vi kao mesije pojavljujete da ispravljate kao nečije tuđe greške. To nije bila greška HDZ-ove Vlade. Taj zakon ste donijeli vi. Ja ne branim HDZ samo konstatiram činjenicom. I onda budite do kraja dosljedni i recite ispravljamo vlastite greške, a ne pogreške nekog drugog. I uostalom nije to ništa neobično. Vi sve što napišete radite drugačije, a ono što radite niste napisali nikada. Imate pa vas molim da povedete računa oko toga kad pokušavate nešto argumentirati. Sad bacate krivicu na HSS. Onda vam je bilo dobro dok vam je bio partner, a sad kad vam je okrenuo leđa sad ćete drvlje i kamenje na njega. Ovo sve ste vi zakuhali. To treba jasno i glasno reći.
Hvala lijepa. Krenut ćemo na drugu repliku, poštovana zastupnica Đurđica Sumrak i sljedeća replika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Mohorić, rekli ste da je ovo sasvim sigurno zakon koji će provesti reforme ili reformski. Sasvim sigurno ovo nije taj zakon, ni prijedlog zakona bez obzira što je on u prvom čitanju. Svakako da je to taj zakon reformski ondah na primjer ne bismo čekali 14 mjeseci da ga prvi puta vidimo u prvom čitanju. Jer naravno znamo da znate koje su sve nepravilnosti bile, pa ste taj zakon mogli prirediti prije nego ste došli na vlast i ponuditi nam neka dobra rješenja, ispraviti ono još iz 2001. godine i reći evo ovo je prijedlog toga zakona. Međutim, prvo što ste učinili jest to da je ministar jednim svojim naputkom degradirao cijeli jedan zakon jedne Hrvatske države i proglasio veto na onaj zakon prije toga. Uveli ste centralizaciju kolega bez obzira što ste se zalagali ne vi, nego koalicija Kukuriku da neće biti centralizacije. Ali ima kolega centralizacije, zato što evo zaista ta tri člana već smo jučer cijeli dan o njima govorili odlučuju o svemu. Oni su što se kaže Bog i batina pa kako oni odluče tako će biti. U reformi ovog zakona zaista dosta treba promjena, dosta promjena posebice i u ovom programu. Jednako od tih 60 bodova koje bi trebalo drugačije rasporediti. Ovdje su sve neke čini mi se kao Plan 21 zakulisne radnje. Imamo neke članke, ali ne znamo o čemu se tu zapravo radi. Valjda kad ga usvojite onda ćemo konačno i saznati. A i naši isto poljoprivrednici koji neće moći prijaviti svoje poticaje, jer ovaj zakon mi nećemo do 5 mjeseca izglasati. Oni neće moći obraditi svoju zemlju i neće moći potporu dobiti do 2020. godine.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Mario Moharić, izvolite.
A evo kolegice ja ću vam upravo reć da ovo jest reformski zakon, itekako je potreban ovaj reformski zakon i zašto? Pa vi dobro znate da država danas u vlasništvu ima 890000 ha zemljišta, a da ste vi u vašem mandatu uspjeli u zakup stavit tek 270000 ha i to dovoljno govori da je potreban velki zaokret u odnosu na onaj stari zakon da bi se stavilo državno poljoprivredno zemljište u svoju funkciju.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Možda je on reformski zakon, ali otkad sam se rodio stalno sam u nekim reformama i nemojmo proglašavati nešto reformom što nije reforma. No želim se osvrnut na ovo, evo kolega je rekao neki lokalni baja, lokalni šerif itd. Svi oni koji su lokalnoj samoupravi moraju znati pa i građani da se na osnovu programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem na kojoj Ministarstvo poljoprivrede daje suglasnost raspisuje natječaj. Natječaj provodi povjerenstvo. u povjerenstvu evo u Đakovu predsjednik tog povjerenstva je predsjednik gradskog vijeća i član SDP-a. Nakon toga odluka gradskog vijeća, dakle ne lokalnog šerifa, gradonačelnika, načelnika ide u ministarstvo na davanje suglasnosti. Na žalost ministarstvo to tako brzo i hitro radi, da ponekad to stoji po dvije godine bez obzira na prigovore. Nakon toga ako ministarstvo izda suglasnost tada čelnik lokalne samouprave potpisuje s onim da li je to OPG, pravna ili fizička osoba, potpisuje ugovor. Na taj ugovor svoju suglasnost daje Državno odvjetništvo. Pa kako je onda neki lokalni baja, lokalni šerif mogao dodijeliti nekom zemlju, kako? Vidite, ovim zakonom će to biti omogućeno gdje neće lokalni baja nego činovnik kojem će to biti prije svega radni zadatak da ispuni želje nalogodavca, dakle onih koji su na vlasti, morat će provesti bez kriterija, bez jasne vizije, bez razvoja poljoprivrede potpisati jedan takav ugovor. A ovaj zakon u potpunosti isključuje lokalnu samoupravu što je najžalosnije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mario Moharić. Izvolite.
Evo poštovani kolega i vi i ja bili smo svjedoci, možda ne lokalnih baja ali da je bilo prosvjeda i bilo je više ne jedan ili nekoliko i to upravo u vašem kraju Slavoniji upravo kod podjele državnog poljoprivrednog zemljišta. Rezultati tog starog zakona kojeg eto vi vjerojatno branite kad napadate toliko ovaj novi su upravo oni koji sam i rekao. Od 890 tisuća hektara u zakup je uspjelo po tom još danas važećem zakonu staviti se 270 tisuća hektara. Od 890 270 tisuća.
Hvala. Molim vas, niste u privatnoj funkciji ovdje. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Moharić vi ste ustvari dokaz kako je onaj zakon donijet 2001. godine u Vladi SDP-a u koaliciji sa HSS-om, HSLS-om ne znam HNS-om bio dobar jer ste rekli da ste vi u Goričanu uspješno riješili 400 hektara zemlje. Što znači da ste to izvrsno napravili i da ste dokazali da je taj zakon provediv i da je u prilog običnih malih seljaka kojih se HSS naravno neće nikada odreći kao što se neće odreći niti decentralizacije države prema lokalnoj samoupravi. Kažete da je bilo niskih cijena zemljišta, da ono nije dobro procijenjeno, da bi ga trebalo sagledavati po regijama. Ja se slažem. Kažete da gospodarski programi su ti koji su vrlo bitni, to čujemo ovdje cijelo vrijeme. Jesu, a znate što će biti još bitnije? Tečaj brzog čitanja za one koji će ocjenjivati gospodarske programe. Koliko će u minuti trebati pročitati stranica da bi ga mogli ocjenjivati? Tko će biti taj? Kažete kolegi Vinkoviću da je bilo prosvjeda, što mislite da ih ne dao Bog sad neće biti na ovaj način? Konceptualno se razilazimo u ovom dijelu. Idete prema velikima na štetu malih. Idete prema centralizaciji na štetu decentralizacije. I tu je osnovna razlika. Tako da hvala vam na ovome što ste rekli da je onaj zakon koji smo zajedno iznjedrili i donijeli bio dobar, da ste ga vi uspješno proveli u Općini Goričan.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mario Moharić. Izvolite.
Evo kolega Hrg to što smo ga mi uspješno proveli u Općini Goričan ili gospodin Vinković u gradu Đakovu i još nekolicina primjera ne govori i nije dovoljan argument da je taj zakon dobar. Upravo zbog rezultata koji govori koliko je stavljeno ukupnog državnog zemljišta koliko je stavljeno u funkciju kroz zakup, a da ne govorim o prodaji, to je na sreću. Prodano je samo 62 tisuće odabranima. Nije dovoljan argument da kažemo da je taj zakon bio dobar. Njega treba mijenjati i ovaj novi zakon sasvim sigurno će biti reformski upravo zbog toga jer će donositi rezultate i stavljati brže poljoprivredno zemljište u funkciju.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava i poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite poštovani zastupniče.
E hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, gospođe i gospodo. Jučer sam cijeli dan bio prisutan i odslušao sam gotovo sve rasprave i sve replike pa evo i danas, evo nisam čuo gospodina … [[Govornik se ne razumije.]] ali nisam čuo iako sam se ponadao da će to možda evo moj kolega po funkciji iz Križevaca gospodin Hrg reći i izraziti stanovito žaljenje što recimo nema predstavnika OPG-a pa i u ovom Saboru jer čuli smo podatak to je gotovo 300 tisuća ljudi u Hrvatskoj vezano uz OPG. Evo ja bih rado čuo i predstavnike i u ovakvoj jednoj bogatoj raspravi. Mogu reći da jučerašnji lajt-motiv da tako kažem je bilo stanje u poljoprivredi da je neodrživo, takve su ocjene padale, da je to propadanje malog gospodarstva, poljoprivrednog gospodarstva, da je pogodovanje krupnom kapitalu itd., itd. Ovo prvo, ove prve dvije točke vjerujte slušam 40 godina, a toliko vam otprilike imam i radnog staža. Rasprave su se vodile slične i u sistemu, a sada i u ovom sustavu. Također, prolivene su jučer tu suze, da tako kažem, krokodilske na sudbini OPG-a i 300 tisuća ovih ljudi. A ustvari istina je negdje drugdje da na neki način parafraziram velikog Krležu. Da se to htjelo riješit, da su se htjeli zaštiti prije svega seljaci, jer jučer je bilo riječi i mislim da je gospođa Sumrak govorila i nemojmo se stidjeti riječi seljak ako nismo sinovi seljaka bar smo unuci. Slažem se tu s vama, ali lile su se te suze na sudbini tog seljaka i člana, i općenito OPG-a, ali istina je doista negdje drugdje, riješit se moglo. Žao mi je što nema bivšeg ministra Čobankovića, sad sam u predvorju mu to uspio i reći, između ostalog i on je tu sukrivac uz sve druge, a tu ipak mislim i na, moram biti direktan i na HSS i na HDZ. Jer zna se, gledajte unazad 15 godina i jučer je ovdje rečeno 15 zakona, 13 zakona, 2 krucijalne odluke, jel da? Zadnjih 10 godina 10 otprilike što temeljnih zakona, što izmjena i dopuna. Ma da se htjelo ovo riješit, riješilo bi se. Bivše vlade, politika, da je bilo političke volje našlo bi se rješenje i zakonsko i bilo koje drugo i zadovoljili bi se interesi prije svega OPG, odnosno tih seljaka, nije se htjelo, a obećanja su pljuštala. Svjedok sam, a svi ste svjedoci punih društvenih domova, vatrogasnih domova, inih domova, kada se govorilo, ma ljudi, tad su riječi ponovno padale, provest ćemo agrarnu reformu ono što Broz nije proveo, provest ćemo mi. Odite s plugovima u polja, to je vaše, mi ćemo se pobrinut da to dodijelimo upravo vama i skupljalo se biračko tijelo. Ali na drugoj strani moralo se voditi brige, ponekad i opravdane, molit ću lijepo o kapitalu odnosno kako je ovdje jučer nekoliko puta rečeno krupnom kapitalu. I tu je ljudi istina. S jedne strane ste imali silna obećanja, 300 i više tisuća možebitnih birača koje niste smjeli iznevjeriti, a iznevjerili ste ih, vi ste ih iznevjerili i s druge strane lavirali ste između zadovoljenja ovih potreba krupnog kapitala. I tu je odgovor ono o čemu ministar govori, u tom laviranju riješili ste otprilike 30% programa, raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. Naravno da govorimo o tom segmentu svih, svih tih zakona. Tu je negdje istina. Gotovo sam u potpunosti siguran da je to čak i sustavno tako isplanirano i rješavano svih ovih godina. Ipak što se tiče prijedloga novog zakona imam nekoliko, uz dakakvu podršku da ću podržat ovaj novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, imam i nekoliko sugestija. Odmah ću se referirati na članak 44. posebno na 2. stavak tog članka, bilo je puno riječi oko decentralizacije i zaobilaženja ovim zakonskom prijedlogom regionalne samoupravo. Upravo mislim da je ovaj prijedlog dobar, jer to znači veću decentralizaciju, ako direktno sredstva idu na jedinice lokalne samouprave, mislim da je to kvalitet više i obrazložit ću ukratko zašto. Zbog toga što znam da je postojalo i postoje jedinice regionalne samouprave gdje je bilo tu stanovitih zloupotreba i prelijevanja sredstava. Ali zar nije i poštenije i pravičnije, pravičnije možda je bolja riječ da to dođe direktno u jedinice lokalne samouprave. Posebno ako bi ostale odredbe starog zakona, tvrdim pouzdano znam zakinute su jedinice lokalne samouprave koje imaju veće poljoprivredne površine. I onda ako još nemate podudarnost vlasti, što je najčešće jel da, zbog ostalih opet oportunih i nekih drugih rješenja na razini županija, imamo još jednu nepravdu više. Zbog toga ovaj prijedlog u članku 44. da se sredstva dijele na jedinice lokalne samouprave i sredstva, i prihode državnog proračuna jedino ja se priklanjam prijedlogu da se to recimo zamijeni, te riječi 50 – 50 da ne bude u stilu jalte, neka bude 70 – 30 naravno u korist jedinica lokalne samouprave, pri tome se ne šalim. I što se tiče stavka 2. smatram da bi možda trebalo i dodati ili taj stavak preraditi, ili dodati novi stavak kojim bi propisali, zakonom propisali prioritete, prioritete, odnosno a onda naputak bi samo to kasnije razradio. Koji su to prioriteti i za jedinice lokalne samouprave i prioriteti što se tiče, odnosno namjensko korištenje sredstava i za jedinice lokalne samouprave i za ministarstvo, odnosno, znači dovoljno bi bio jedan dodatni, da kažem stavak. Također, u članku 76. smatram da ovaj rok od 3 mjeseca koji je dat jedinicama lokalne samouprave, ukoliko ne dostave agenciji cjelokupnu dokumentaciju onda gube pravo na prihode, jel tako? Međutim iz prakse, praksa je poznata da u ishođenju dokumentacije, a vjerojatno dokumentacija bude potrebna kao što je to bilo i do sada i u tom silnom dopisivanju, ako hoćete od uprave šuma, preko državne geodetske uprave, preko službe za prostorno planiranje itd. itd. prođe puno više vremena i često prođu mjeseci i onda je jedinica lokalne samouprave tu u nezavidnom i neravnopravnom položaju tako da smatram da bi možda jednom rečenicom otprilike koja bi mogla ovako glasiti: "Ukoliko jedinice lokalne samouprave ne dostave dokaz da su zatražile dokumentaciju itd u ovom određenom roku onda da se primjenjuju ove predložene odredbe koje ste predvidjeli člankom 76." Isto tako priklanjam se svim onim prijedlozima i raspravama da se još jednom preispitaju odredbe članka 30. a posebno što se odnosi na bodovanje odnosno da se gospodarski program ne boduje sa 60 bodova. Mislim da je dovoljno da se taj broj bodova u svakom slučaju smanji, i da se ostavi dio bodova za domicilno stanovništvo. Kaj sam gotov?
Hvala lijepa. Idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Kolega Kovačić meni je žao što su vas prekinuli. Vrijeme je isteklo. Taman ste počeli ulazit u srž problema ovoga zakona. Mislim da vam je još nedostajalo da kažete isključivanje jedinice lokalne samouprave iz odlučivanja. Jer jedan član onog povjerenstva ne znači ništa i neće imati praktično ni pravo glasa osim što će tamo glumit tamo fikus, dići ruku za ili protiv. No ako je bilo dakle u regionalnoj samoupravi određenih da tako kažem ja ne bih rekao malverzacija nego nenamjenskog trošenja tih sredstava od poljoprivrede mislim da te iznimke ne mogu narušiti pravila. Evo ja ću čak reći da mi se ovaj vaš prijedlog sviđa. Neka ide 70% lokalnoj samoupravi jer smatram da ovih 25% koje bi se uzelo županijama trebalo bi nadoknaditi plaće ovih koji će morati čitati te gospodarske programe i to neće moći radit dva ili tri čovjeka nego bar njih 500 koliko ima obiteljskih gospodarstava. Da ostavimo 20% županiji a 10% može ići državi. Ionako je smanjeno milijardu i pol kuna za poljoprivredu pa se to neće ni osjetiti u tom dijelu. Što se tiče predstavnika obiteljskih gospodarstava budite uvjereni da bar mi zastupnici iz HDSSB-a iz Slavonije da smo itekako pričali s tim predstavnicima i da su izrazito razočarani ovakvim zakonom ne samo neisplatom poticaja i najavljenim prosvjedima. Uostalom bar sam ja poznat da uvijek ne da ih organiziram, nego uvijek odem dati podršku kao što sam tu bio i u Zagrebu kada je specijalna policija hapsila proizvođače mlijeka. Nisam vidio ni ministra ni predsjednika Vlade.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite.
Ma zahvaljujem jer mi dajte priliku da nešto odgovorim što nisam možda prije rekao. Ali s ovim zadnjim se ne slažem. Mislim da njih nitko ne može ovdje dobro reprezentirat pa ni vi. A nije dovoljno samo otići k njima i samo dat podršku. Nemam primisli da to može biti i huškanje, evo nemam. Ali druga stvar otići među njih i dati im točnu informaciju. Vjerujem da bi bile različite reakcije da mi dva odemo pa nakon vašeg govora je jedno, nakon mog nešto drugo ovisi kako ste pripremili teren. Što se tiče regionalne samouprave i dalje zastupam da je pravičnija decentralizacija prema jedinicama lokalne samouprave. Radi se prije svega o različitom broju hektara, o različitom doprinosu te jedinice lokalne samouprave pa i u okviru regionalne. Molim vas lijepo kako tumačiti tamo gdje je provedena komasacija, gdje su provedene i neke druge mjere pa i nasilnog oduzimanja zemlje, jel tako? Ili tamo u jedinicama gdje tog uopće nije bilo i gdje sad govorimo o potrebi okrupnjavanja zemljišta, ali ove nepravde nije bilo. Ako hoćete od drugog svjetskog rata pa do danas zar nije pravičnije da te jedinice i dobe više sredstava i da se na taj način povrati prema tom dijelu seljaka OPG-a koji su izgubili tokom svih ovih godina. O tome također vodim računa kad se zalažem za ovu decentralizaciju i za ovaj prijedlog i zato se nisam šalio kad sam evo naprosto zatražio da raspravljamo oko 70% i na taj način ćemo mi premostiti ovaj, sve ovo o čemu je i jučer ovdje govoreno kroz onih 17 mjera i programa kroz regionalnu upravu.
Hvala lijepa. Bit će još prilike. Druga replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo stvarno uvaženi kolega Kovačić. mOram reći da se ja sa jednim djelom evo vašega slažem. Ali moram također reći da niste u pravu da kažete što je već rekao i kolega Vinković da ovdje nema predstavnika OPG-a. oni su tu, samo ih mi ne vidimo. Oni prate ovaj zakon od početka kad je počeo uopće puštat van u neku javnu raspravu. Oni su ga jako dobro proučili. Oni su iznijeli na tiskovnim konferencijama svoja mišljenja o ovom zakonu i ona nisu dobra. Ona se ovakva kako govorimo ovdje kad se protivimo ovakvom zakonu. Ne znam da li ste pratili što je rekao gospodin Brlošić kao predsjednik poljoprivredne komore. Da li ste pratili što je rekao gospodin Latin kao predsjednik Seljačkog Saveza. Oni su pisali ove primjedbe o kojima ja ovdje govorim. Ovo su njihove primjedbe. Ja sam ih tražio da mi oni napišu što njih smeta u ovom zakonu. I ovo što govorim to su njihovi stavovi. Tako se nemojmo zavaravati da njih nema, oni su itekako prisutni i oni su tu. Rekli ste ovdje da se vodila briga pod krinkom brige o malom čovjeku, briga o krupnom kapitalu. A sada imamo situaciju da više nema krinke, sada ozakonjujemo brigu o krupnom kapitalu, sada to ozakonjujemo. I uz dužno poštovanje, ne bi se to trebalo očekivati od strane većinske koja je u ovom Saboru i Vladi o SDP-a, ne bi se trebala očekivati briga o krupnom kapitalu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Boris žao mi je što se ne borite za interese svoje županije i što niste u svom izlaganju i njima dali potporu kako bi raspodjela sredstava od zakupa poljoprivrednog zemljišta ostala u jednakim normama, kako bi dalje mogle poticati sve one grane poljoprivredne proizvodnje koje smo i do sada imali. 17 programa koje je županija Virovitičko-podravska 16 kao što sam čuo Sisačko-moslavačka, vjerojatno toliko i Zagrebačka iz ovih sredstava koje su prikupljeni od zakupa poljoprivrednog zemljišta išla je u te programe i poticalo je poljoprivredni razvoj, sufinanciralo je kamate, radilo je katastarsku izmjeru što još uvijek nismo dovršili i što je još uvijek nužda. Ne znam od kuda će sada to. moramo reći te ugovore prekidamo, kraj, nema više. Isključili smo odlučivanje jedinica lokalne samouprave. 500 općina i gradova svojom odlukom prije 13 mjeseci i naputkom prekinuli su. Da li je ovo zemljište 860 hektara možda to zemljište koje čeka 13 mjeseci ovom odlukom ministra Jakovine od 12.siječnja 2012.godine. I lijepo ste rekli složili se čak samo kada bi vas poslušali, jasne kriterije u vrednovanju gospodarskog programa i smanjenje bodova. Da, bez jasnih kriterija ne možemo biti sigurni da neće se podilaziti stvarno onima koji žele manipulirati poljoprivrednim zemljištem, koji žele OPG-e staviti van snage i van mogućnosti natječaja. To je ono za čega se moramo zajednički boriti. Kada bi se u tome složili, kada bi to popravili siguran sam da bi i klub HDZ-a i svi mi zastupnici i HSS-a kada bi imali jasnije kriterije koji bi išli u prilog OPG-a sigurno podržali ovaj zakon. ovako vjerujem da ni vi ni ja bez obzira na vašu stranačku stegu ja ne moram podržat ga i neću ga podržati, a vi jer ste razumni i govorili ste o tomu sigurno imate pravi put gdje ne valja i što treba popraviti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Sada sam se javio a zaboravio sam dići pločicu kada je gospodin Hrg govorio. Imao sam odgovor i na to. Pa evo zahvaljujem na ovim riječima i pohvali na izvjestan način, ali s druge strane naravno nisam ja zapostavio ni zaboravio na Zagrebačku županiju. Ali kada govorimo o interesu jedinica lokalne samouprave ne da ih stavljam iznad interesa županije, to nikako, ali znam o čemu govorim i mislim da je ovo pravičniji način raspodjele sredstava, pravičnija decentralizacija, dakle ja isključivo o tome govorim s tim da neće ovi o tome je govorio jučer kolega Vasić, mislim da županija dakako ima i drugih sredstava, izvornih sredstava i sigurno može popratiti sve ove druge programe. Čak sam uvjeren da to neće ići na uštrb kvalitete pa i visine tih sredstava. Da sam se javio gospodinu Hrgu rekao bih da u svakom slučaju pa molim lijepo pa nisam ni ja protiv OPG-a, ja sam upravo za njih. Meni uvijek pada na pamet, govorio sam to prije 10, 15 godina samo tada se moj glas nije čuo od Ivanić Grada pa ni tamo čak, pa zašto niste išli sa prijedlogom dodjele jel ovdje je jučer bilo neprekidno govora o dodjeli zemlje. pa zašto nije bio prijedlog baš iz vaših redova da se dodijeli zemlja seljacima i OPG-u pod određenim strogim kriterijima. Znate šta bi se desilo? Danas bi imali pola te zemlje na prodaju, na zakup već zašto bi se opredijelili, to bi se desilo. Razgovarao sam sa puno upravo tih neposrednih poljoprivrednih proizvođača to se tako nekada zvalo. E opet sam vrijeme prekoračio. Isprika.
Hvala lijepa. Bit će još prilike poštovani kolega. Na radu je poštovana zastupnica Đurđica Sumrak i njena replika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Kovačić ja se zaista mogu reći u većem dijelu vaše rasprave slažem se s raspravom jel vidim da to govorite u tom dijelu iz svog srca. Međutim ne mogu se složiti kada ste rekli da se nije imalo volje pomoći tom obiteljskom poljoprivrednom proizvođaču i da mu se nije htjelo pomagati. Pa sigurna sam da znate da su tri najveća poglavlja bila 11, 12 i 13 poglavlje, 2004.su počeli pregovori i da su ispregovarani na način da su nam čestitale i ostale članice EU posebice dakle govorim o poglavljima za kolege koji ne znaju koji se odnose i na poljoprivredu, ribarstvo, hranu i fitosanitarni nadzor, da bi se to postiglo trebalo je dosta uložili i u OPG-e i u samu poljoprivredu i pokazati da znamo i da možemo i da imamo potencijal. Ono što je dobro, znači mi smo krenuli sa užasno malim parcelama 2,7 je bilo hektara po gospodarstvu, došli smo jednako tako na malu 5,7. Ali eto ga očekivali smo sada da će se to ipak moći na neki način i okrupnuti to očekuje, jednako tako. To je možda jedan od zadnjih stadija, prođene su i edukacije razne. Ali vjerujte i znate vi i sami dobro, a zna i ministar isto s čim će se i on ovdje susrest bez obzira što je državna zemlja, ali zemljišne knjige i vlasništvo koje još uvijek nije riješeno, nije riješen ni povrat. Pa to su bili, mi znamo u nekim jedinicama lokalne uprave ili u većim gradovima, pa mislim ljudi dođu, dodijeli se zemlja, kad ode u DORH nema šanse tamo još ima pet vlasnika.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite.
Vi ste govorili 2004. pa dalje, jel tako, a zašto nismo prije, zašto se potrošilo pa i prvih 10 godina, usuđujem se tako reći, samostalne države. Puno se i tad pričalo o poljoprivredi i nešto je napravljeno, vjerojatno ne dovoljno ali tad se, znate na čem se, onda se potrošilo gotovo 10 godina, tražio se alibi i govorilo se o sustavnom uništavanju poljoprivrede od socijalizma pa do tad. I prošlo je 10 godina i došla je i ta 2004., trebalo je to ipak prije napravit. Ovo je onda sad već išlo po nekim drugim regulama i sad smo evo u 2013., sad već vrijede neke druga pravila i molim lijepo. Ja mislim da ministar nije ni imao ništa drugo na dispoziciji nego donijeti otprilike evo ovakav zakon, a siguran sam nakon ovako plodonosne rasprave i svih naših tu primjedbi i priloga da će u drugom čitanju on doći i nešto izmijenjen. Tako da ja ovo prihvaćam što ste rekli, ali ipak moglo se i do tada. Tu se vjerojatno, evo vidim po vama, donekle slažete.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Kolega Kovačić, vi ste u svom izlaganju pohvalili članak 44. i omjer koji je ovdje naveden 50-50, pola država, pola lokalna samouprava. To u teoriji izgleda dobro i bolje nego sada s time što su oštećene županije, međutim u praksi će se desit sasvim nešto drugo jer taj isti članak degradira ovaj članak 30. koji govori o bodovanju. Vi ćete u praksi imati gospodarski program kojeg će lijepo netko napisati, pogotovo iz ovih većih, jačih, konkurentnijih firmi, puno lijepih želja. 50 godina je to, 50 godina se potpisuje ugovor, treba tu svašta napisati i ponudit će za parcelu od 10000 kvadrata recimo 50000 kuna, a imat ćete jednog malog čovjeka koji nije toliko rječit itd., koji isto želi to na 50 godina i za tu parcelu će ponuditi 100000 kuna. Tko dobiva prijedlogom ovog zakona, dobiva program dobiva onaj veliki, a vi u vašem proračunu 25000 manje. O tome se radi. I ukoliko mi ne ispravimo ovo onda otvaramo prostor da i ovih 50-50 u konačnici ispadne puno manje nego što je to bilo u sadašnjem odnosu jer nema kazne, nemamo u kaznenim odredbama kazne za recimo neostvarenje gospodarskog programa u prvoj ili drugoj godini svih tih lijepih želja na takvoj jednoj parceli jer je to na 50 godina. Moguće imamo nadzor, kako reče ministar, upravnog vijeća ili agencije ali tamo taj program procjenjuje savjetnik koji treba imati samo godinu dana radnog staža ili poznavanja te problematike. Zato je to problematično ako se ne riješi pitanje bodovanja-
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite.
Djelomično se slažem, ali vjerujem da ste primijetili da sam se i založio za promjenu odredbi bodovanja, a s druge strane mislim da je uostalom kao i svaki drugi zakon, to poziv jedinicama lokalne samouprave pa evo opet se vraćamo na decentralizaciju i na ovih 70%. Organizirajmo, imamo to u svojim programima, pomoć, evo kome, OPG-u u pisanju tih gospodarskih programa. Mi imamo iskustva u tome jer smo već to i radili na neki način. Istina, bilo je podcijenjeno dal smo se mi dovoljno angažirali, bilo je podcijenjeno moram priznat od strane samih OPG-a jer im je nešto drugo bilo obećano, to ionako nije važno. O tome se radi. Mijenjajmo te navike i uostalom kao država, kao institucija moramo trenirat strogoću, kad se jednom napiše da to je tako. Ljudi nisu vjerovali u to. I prije je bio gospodarski program ali su ga podcijenili. Mi smo organizirali stanovite radionice i to je bilo onako, pa to bu prešlo. Pa tog ste svjedoci. Ja dolazim tamo iz Moslavine, iz Posavine ali slično je, govorim o tom dijelu, slično je u Slavoniji pretpostavljam, evo u Istri najmanje znam ali upoznat ću i to itd., itd. Ovo je poziv jedinicama lokalne samouprave i zato je dobra da i ova sredstva između ostalog dođu. Evo neka bude to propisano prioritetom namjenom i za to, zašto ne. A i mi imamo pravo o tome donijeti diskrecione odluke, ipak zato služe proračuni i programi rada. Tako da vidim i tu rješenje. I još na kraju, skoro sam zaboravio to reći, složit ćete se da im je to i pomoć, moraju se i sami potruditi, jel tako.
Hvala. Hvala lijepa.
Pa i na taj način i pomažemo.
Hvala lijepa. Treba tražit opće hrvatsko rješenje, tu se slažemo svi. Sada idemo na sljedeću raspravu, pojedinačnu raspravu i poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Poštovani predsjedniče, ministre sa suradnicima, kolege i koleginice. Evo sigurno je da treba mijenjati postojeći zakon, da li treba donijeti novi, vjerojatno i tu na neki način trebamo … jedno priznanje onima koji su se potrudili da sastave ovaj novi prijedlog i da nam upute ovdje na raspravu i da neke stvari popravimo koje treba popraviti jer vratit ću se na stari zakon, ima sigurno stvari koje su bile dobre. A ovdje su se čule možda u nekim dijelovima da nisu bile recimo poput prodaje toga poljoprivrednog zemljišta. Da, bilo je tu svega. Bilo je i u raspolaganju dosta da tako kažem čudnih stvari u najmanju ruku, dosta zloupotreba. A suština je bila da se sva ta zemlja obradi, da ljudi koji žive na tim prostorima da mogu da žive od te zemlje, da jedinica lokalne samouprave dobije sredstva od kojima najčešće su i opstajale na takav način. No međutim, kao što je rekao i jedan od kolega kaže nije uvijek lokalni baja određivao nego je to sve bilo po zakonu. No međutim, ja bih rekao je, je bilo je lokalnih baja, ali bećara uz njega. Jer ima primjera koji nisu baš tako dobro završavali. Programe raspolaganja su pravili isto tako ljudi koji su određivali većinom u jedinicama lokalne samouprave i onda je došlo, dolazilo do različitih zloupotreba. Imamo takvih primjera ili su čak podnešene i krivične prijave protiv ljudi koji su radili takve programe, koji su pogodovali drugima. Poslije ti drugi koji su dobili zemlju po znatno nižoj ceni nego što su provedeni natječaji po programima koji su bili već validni zakinuto je jedinica lokalne samouprave, zakinuta je jedinica regionalne samouprave, na kraju krajeva zakinuta je država. Dakle, pogodovali su velikim sistemima koji su dobili zemlju prvo za manje zakupe, drugo puno više zemlje su dobili, pa čak su se i neki omjeri u ukupnom raspolaganju zemljištem određene jedinice lokalne samouprave da tako kažem poremetili jer su dobijali gotovo, ako ne svu onda gotovo svu obradive poljoprivredne površine. To je trebalo da se promeni. Prodaja je bila dobra u onim dijelovima di je dobro provedena isto kao i raspolaganje. No međutim, nisam ja sad ništa rekao, odnosno nisam izmislio toplu vodu, ali na žalost ti naši OPG-ovi koji su, kojih ima 180 hiljada registrovanih od njih samo 120 hiljada obrađuje manje od 3 ha. Dakle, trebalo je njima približiti mogućnosti da dođu upravo do te zemlje da tako kažem, da taj seljak goljo može da preživi na tom svom gruntu, na toj svojoj zemlji. I to je po meni trebala da bude jedna od glavnih i najvećih težišta svih zakona o raspolaganju poljoprivrednim zemljištima jer da to nije tako, odnosno jednostavno menjamo odnos da se ne garantira lokalnom poljoprivrednom stanovništvu da upravo će oni biti korisnici tog poljoprivrednog zemljišta i da im upravo to zemljište garantuje ostanak i sigurnu egzistenciju na područjima na kojima žive, a ne da prolaze pored njih, pored te zemlje plačući. Da i treba to mijenjati. Ja sam nekim stvarima iz ovoga predloga isto tako zadovoljan. No međutim, neke stvari bi sigurno preporučio da se promene. Nas dosta da tako kažem sve ovde, svi smo spomenuli ovaj program, gospodarski program koji na neki način hajde da tako kažem opet uskraćuje onim ljudima koji nemaju mogućnosti i logistike da se prijave za natječaj pa da budu na neki način ravnopravni. Recimo tko to može od OPG-ova pa čak i da se zajedno dogovore da garantuje tržište proizvoda? Tko to može da ima da tako kažem taj da kažem … [[Govornik se ne razumije.]] seljaci koji su registrovali OPG-ove da imaju velike kvalifikacije, stručne spreme itd. Dakle, velikim ja ću reći velikim sistemima, ali da tako kažem vlasnicima velikog kapitala je jednostavno oni mogu svoje sisteme da premeste na određenu ili za određeni dio jedinice lokalne samouprave i da se jave na taj natječaj i normalno sa tim programima da tako kažem taj zbroj bodova od 60 njima nije teško postići. Da treba obezbediti površine kako će ljudi ostati na tom području. Inače će dovesti do jednoga problema koji i sad imamo, a to je da će ljudi otići. U onome delu, dakle koliko se raspisuje, odnosno ukupne poljoprivredne površine, trebalo bi propisati, dakle da se samo jednom, dakle da jedan sudionika ne može da, dodjela u stvari tom sudioniku ne može da prelazi više od 40 ili do 50% ukupnog poljoprivrednog zemljišta. Dakle, ja mislim da bi to trebalo biti i smisao i intencija izmena ovoga predloga jednostavno iz razloga dakle da se dozvoli i drugima možda i više njih da bi dobili pravo i mogućnost po natječaju, jel' ako budu izabrani koji budu izabrani da postanu korisnici ovoga poljoprivrednog zemljišta. Normalno, ja ću reći još jednu stvar koja nama po defoltu pripada, a mislim pripada kao neki teret da tako kažem. No međutim, to su sudbina a to je i povratak upravo izbjeglica i povratnika koji nije završen u Republici Hrvatskoj imaju još jako puno površina koje su upravo i zbog toga neobradive. I tu bi trebalo pružiti određena rešenja kako doći do toga da veliki dio Ravnih kotara postane ono što je bio i prije a to je da tako kažem što kažu Kalifornija, mala Kalifornija u Hrvatskoj ili u Slavoniji kao što je sad i Posavini što je rekao kolega di jako puno ima situacija da su mahom neobrađene, odnosno zaraslo zemljište. No međutim, ima i slučajeva da su i ljudi toliko se drznili pa da su i zauzeli ja ću reći u okolini Požege zauzeli čak izvore vode i to su pretvorili u turističke atrakcije. Mislim da je to a normalno sve pod izlika zakupa zemljišta na kojem se to nalazi itd. Trebalo bi da to sve predvidjeti i trebalo bi zakonom na neki način ove stvari ispraviti, anomalije. I na kraju ja znam kao i svaki zakon, kao i mi svi ovdje ne može biti savršen ali dajmo da ga dotjeramo do onoga dijela gdje ćemo mi svi biti na neki način ne prezadovoljni, ali barem što se kaže minimum zadovoljstva da možemo da živimo i dalje od te zemlje pogotovo tamo di je nama od rođenja što kažemo ne znamo ništa drugo, a to je Slavonija, Baranja. Jel' evo što nam se dešava poslije tih dodjela koncesija, ljudi iz tih naših nekadašnjih velikih kombinata sada ostaju bez posla jer racionalizacija i vid poslovanja vlasnika je jednostavno takav da je bez, da tako kažem, bez osjećanja prema malim ljudima, a na kraju će opet kao što sam i jučer rekao u replici opet nemaju kom ti ljudi da se obrate nego državi i postaju socijalni problemi i opet na teret države. Tako da evo suština je mog, ja sam rekao dvije ili tri stvari, to je 50% zemljišta, izmjena ovoga gospodarsko programa u onim dijelovima u kojim je ona to moguća. I ja se nadam da će ubuduće biti puno transparentnije, jasnije i poštenije ove dodjele zemljišta. Jer što nam se dešavalo, reći ću i to, da u pojedinim jedinicama lokalne samouprave država je dodjeljivala, odnosno davala povlaštene koncesije tako da ste vi imali da određeni koncesionar plaća hektar 260 kuna koncesiju što je ubijalo tržište jedinice lokalne samouprave. I onda dolazimo do onoga pitanja da li jedinice lokalne samouprave se mogu same financirati, odnosno da li oni mogu da opstaju? Pa na ovakav način dosada koji je bio ne može. Ja se slažem treba to izmijeniti, treba novim zakonom ako je moguće propisati, ali u svakom slučaju se nadam da će on donijeti puno boljih stvari nego što je bilo dosada. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega. Na redu se replike. Prva replika i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kolega Crnogorac svoju ste raspravu usredotočili i misao je bila upravo ono što je i poanta cijelog zakona da se spriječe dosadašnje zlouporabe. Taj raniji zakon, odnosno postojeći zakon imao je svoj smisao jer je vjerovao da se određeni, neću reći svi, ali lokalni čelnici ponašali zaista kao šerifi koji su dijelili državnu imovinu svojim znanima, svojim prijateljima, svojim rođacima, svojoj rodbini, svojim stranačkim kolegama. Dovoljno vam je pogledati na Google-u i otvoriti tu problematiku, vrište naslovi – Dodijelili zemljište sami sebi, 266 tisuća 692 kvadrata dodijelio također svojoj rodbini, ilegalnom prodajom poljoprivrednog zemljišta financirana određena stranka. Prema tome, smisao ovog zakona i svi oni koji vrište protiv ovog zakona i zamagljuju samu stvar jeste da je logično i jedino pravo države, a to je na kraju krajeva i njezina odgovornost zbog čega bi se odrekla i svoje odgovornosti da po pravim transparentnim svima vidljivim i jasnim uvjetima daje to poljoprivredno zemljište. Prema tome, jasno je bilo da nakon operacije oduzimanja i privatizacije društvenih poduzeća osnovni smisao, odnosno napad je bio na državne resurse kao što je poljoprivredno zemljište i kao što je eksploatacija rudnog blaga. Vi govorite sada i o vodi. Samo treba, ja ću ponovno napomenuti da je '97. godine ukinuto kazneno djelo eksploatacije rudnog blaga. Državno odvjetništvo ima podatke da bi mi svoj ukupni dug smanjili za dvije trećine da se njime nije ilegalno raspolagalo i bogatili pojedinci. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo prijavu povrede Poslovnika, poštovani zastupnik Josip Borić. U čemu i što?
Uvaženi predsjedniče … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] a nije imala, a sad je dobila priliku za repliku.
Moguće, provjerit ćemo.
Ako sam pogriješio ispričavam se, ali mislim da je bilo tako.
Ne, ne. Nemam evidenciju da je prijavljena bila, da je povučena rasprava to imam ovdje. Dakle, da je povučena imam, a provjerit ćemo. Zapisano je sve ovdje. Ispričavam se ako je tako, ispričavam se svima vama. Nemam evidenciju. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragan Crnogorac. Izvolite.
Da, jeste u pravu je to sam i rekao. No međutim, treba reći da je bilo situacija gdje su ti programi dobro napravljeni, gdje je raspolaganje u najmanju ruku da tako kažem bilo pošteno i pravedno no međutim ja sam i naveo primjere kao što ste i rekli da je bilo dosad zloupotrebe. Ja znam iz dosta svojih lokalnih primjera, zato sam rekao baja i bećari za pojedine jedinice lokalne samouprave. No međutim, evo ja ću se nadovezati pošto ste mi pružili priliku, evo ministar je izašao ali tu su suradnici njegovi, ja sam rekao da su propali veliki poljoprivredni kombinati koji su se tada ne samo brinuli o zapošljavanju, brinuli su se o ukupnom životu na tim prostorima. Čak su u svom poslovanju imali ono što se danas zove društveno odgovorno poslovanje, dakle jedan dio svojih prihoda su vraćali opet u neki društveni razvoj itd. Možda ne bi bilo od višega pa čak i ovim zakonom predvidjeti da se možda od ovih 50% koji se sada sliju u državni proračun jednostavno se predvidi da se jedan dio od toga vrati za razvoj društvene djelatnosti upravo tih jedinica lokalnih samouprava gdje je ta zemlja dodijeljena u zakup. Dakle, neki postotak 2 ili 3% da se jednostavno pomogne da ta zajednica može na neki način da se razvija i društveni život u njoj kao što dosada je to i bilo preko kombinata, a sad više evo nije moguće jer je sve otišlo de facto u privatne ruke. Hvala vam puno.
Hvala i vama. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega zastupniče vi ste rekli ovdje, a niste samo vi i mnogi su danas govorili pa i kolega Pandek prije toga, malverzacije, nepoštenje, lopovluk. Ja ne znam da li ste svjesni da ste ovdje optužili lokalnu samoupravu, da ste optužili i seljake i one koji su uzimali u zakup ili prodaju, da ste optužili ministarstvo i da ste optužili Državno odvjetništvo. Dakle, ovdje su pale optužbe na račun ovih institucija. Jer smo ponavljali već desetke puta na koji način se provodi postupak prodaje ili zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta po postojećem zakonu. I ja stvarno ne znam više tko je tu u pravu tko nije, stvarno mi je čudno da se tako govori samo paušalno, a da nitko nije iznio ni jedan konkretan primjer i pokazao na osobu ili instituciju koja je pogriješila i tko je dakle negdje završio gonjen zbog tih malverzacija o kojima toliko govorimo. I nevjerojatno je da govorimo stalno o malverzacijama, a istovremeno hvalimo zakon koji će upravo omogućit malverzacije daleko od očiju javnosti. I ja se nadam da sve ove sada, sva ova upozorenja da će stvarno rezultirati time da barem kad se ovaj zakon donese možemo na internetu pratiti svaku česticu, svaku stavku, što se događa, u kojem je postupku, u kojem je stadiju i tko je u konačnici dobio.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Pa ja nisam generalizirao ovo što ste vi sada nabrojali, no međutim kao što ste rekli ja sam spomenuo samo niste do kraja dovršili. Ja sam rekao da su podnešene određene kaznene prijave. To znači, oni seljaci, ili ustvari pardon, kažem one osobe koje su se smatrale da su povrijeđene ovim programima i one koje su bile dovoljno hrabre i znale što treba napraviti, one su po zakonu podnijele krivične prijave. Ja se nadam da ih neće biti zato što znam, kao što sam i rekao bilo u određenim jedinicama lokalne samouprave dobrih planova raspolaganja i to je dobro provedeno, no međutim ima dosta loših primjera di su podnesene kaznene prijave i ja se nadam da ćemo na ovakav način, a do drugog čitanja ja se nadam da ćemo još i ispraviti ovaj, pojedine odredbe zakona, biti apsolutno možda čak i puno, puno bolje i savršenije na odnosu na postojeće propise. Tako da, nisam ja tu gospodine Hrg generalizirao stvari i generalizirao sve, da tako kažem na čitavom prostoru RH, nego samo na određenim jedinicama lokalne samouprave.
Hvala lijepo predsjedniče. Suradnici ministra, žao mi je što nema ministra jer sam neke stvari želio naglasiti to ću i reć.
Na sjednici Vlade je poštovani zastupnik.
Kolega Crnogorac je isto stavio u fokus lokalnu samoupravu kao i gotovo svi koji su učestvovali u raspravi. I interesantna je jedna stvar, konstatira se i obrazlaže se i određene odredbe ovoga zakona da lokalna samouprava je taj ključni igrač, kako bih rekao u cijelom tom postupku. I isto također ta lokalna samouprava, mnoge lokalne samouprave zapravo, nisu u stanju donijeti ni prostorni plan isto kao što nisu mogle donijeti ili znale donijeti ovaj program raspolaganja. A nikad nitko nije postavio ozbiljno i rekao bi stručno, uopće postojanje pojedinih lokalnih samouprava. Vjerojatno se i s tim trebalo zabavit se malo. Ja moram reći, ne da branim lokalnu samoupravu ali sam na čelu jedne lokalne samouprave koja vjerojatno u Hrvatskoj ima najveći broj oraničnih površina, gotovo 20 tisuća hektara, od toga pola u državnom vlasništvu, pola u privatnom. Mi smo uspjeli prodati, privatizirati 2,5 tisuće, blizu 2,5 tisuće hektara u 4 kruga. Bilo je sve skupa slovima i brojkama 5 prigovora, od kojih samo jedan je bio malo samo osnovan. I to smo uspješno realizirali i imamo 30 jakih, ja ih zovem farmera, OPG-a i nekih 70 ili 60 onih koji ne znače baš puno u poljoprivrednoj proizvodnji. Međutim, za mene je ključni problem i ovdje sada se nameče članak 31. stavak 1. gdje će ministar utvrđivati cijenu zakupa. Mi se nalazimo u toj situaciji da za 7 tisuća hektara…
Hvala lijepa. Hvala lijepa.
… imamo umjesto 3,5 milijuna prihoda jel je zakup ispod tržišne cijene znatno, imamo svega 800, 900 to je ključni problem za mene.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Da, to je ono što sam ja ukazivao, ali dosta slučajeva, evo možda ću sada jasniji, možda i dosadašnji Zakon o jedinicama lokalne samouprave tu pravio problem zbog kohabitacije, jel se uglavnom recimo, predstavnička tijela su se suprotstavljala izvršnoj vlasti, da tak kažem. Pa onda su htjeli da prikažu da je ta izvršna vlast na neki način nije toliko funkcionalna, a su sa druge strane smanjivali prihode kako što je sad kolega Šoja rekao, jer su spuštali cijene i umanjivali prihod jedinica lokalne samouprave. Možda će ovaj novi izmijenjeni Zakon o jedinicama lokalne samouprave nešto dodatno promijeniti, ne znam vidit ćemo, vidit ćemo, možemo se samo nadati, evo gospodine Šoja ja sam kako što sam rekao, nadam i vjerujem u ovaj novi zakon. Hvala.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi kolega, ne znam više što bi rekao o tim stvarno lokalni šerifima, bečari su nešto drugo, čak i pozitivno, nisu to kriminalci, niti, pa i baje isto tako. Ali, mislim stvarno je dosta, jer ja ne vjerujem da bi građani, dakle dali na neposrednim izborima takvim ljudima, takvim ljudima i glasove. I radi se tu prije svega o vrijeđanju sustava države. Ne govorim da ste vi vrijeđali. Ima primjera gdje je bilo, bilo malverzacija, ali u 90%, pa zato ako neko zna u kojoj je to sredini bilo. Postoje institucije RH i to treba prijaviti. Ali nam državno odvjetništvo očigledno dobro radi. S druge strane, otvorili ste jednu temu koja je doista bitna onim bivšim programima raspolaganja tamo gdje su bili ti veliki sistemi lokalna samouprava se mogla odrediti i za koncesiju. Međutim cijenu koncesije nije određivao ni načelnik ni općinsko vijeće nego ministarstvo i tu leži problem da je upravi ministarstvo da tako kažemo proizvodilo negativne učinke prošlog zakona pa i u naplati tih sredstava i u podjeli zemlje. S druge strane evo meni je drago što opet ne mislim na vas što ovom Hrvatskom saboru o poljoprivredi i poljoprivrednom zemljištu su počeli pričati oni koji ne znaju posadit nit luk ni pomidor, da ne kažem rajčicu ili paradajz i to je činjenica. To je činjenica, nažalost činjenica. A što je državno, pa šta je lokalna samouprava, jesmo mi mjesečeva organizacija ili dio ove države. I lokalna i regionalna samouprava. Pa temelj države je lokalna samouprava. Temelj.
Hvala lijepa. Nema odgovora. Idemo na sljedeću repliku, poštovani zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Dakle ja bih samo ovdje rekao dvije stvari vezano na izlaganje moga kolege Dragana Crnogorca. Ja nisam sklon nikada preoštrim kvalifikacijama i ne bi pojave o kojima smo sad pričali generalizirao i rekao da se radi niti o bajama, niti o bećarima, niti o malverzacijama ali naprosto moram reći da postoji prostor u Zakonu i postojao je u prethodnom modelu koji je omogućio da se dešava nešto što nije dobro. Nije dobro, rekao sam jučer i ponovit ću. Nije dobro da u jednoj velikoj općini koja se zove Trpinja 90% stanovništva živi od zemlje. Dakle nema industrijskih radnika, nema činovnika, nema doktora, ima seljaka i uvijek će ih i biti. Po prošlom modelu u koncesiju je veliki koncesionar nema tajne Vupik dobio 2 tisuće 200 hektara, po ovom predloženom modelu će sada ponovo imat prednost gdje će u zakup dobiti preostalih 600 i tom jadnom seljaku u Trpinju neće ostati ni jedan hektar. Dakle to je to. to je stvar koju treba nazvati pravim imenom i nek ona ostane za sad jedini slučaj, neka bude izolirani slučaj al nek bude primjer kako se stvari ne trebaju raditi. Ja sam samo to htio da kažem. I druga stvar kad govorim o koncesijskim naknadama, mislim da bi trebalo izvršiti reviziju tih naknada. Ako se seljaku isplati plaćati arendu preko hiljadu kuna po hektaru kako se onda ne isplati koncesionarima raditi za 400 kuna po hektaru. Za koliko je milijuna kuna zakinut proračun općine Kneževi Vinogradi kom je kolega govorio i koliko bi sredstava da se koncesijska naknada prilagodi realnom stanju na tržištu dakle da se poveća. Koliko bi sredstava bilo za sport, za kulturu, za sve ostale društvene djelatnosti u proračunu takve jedne općine. Prema tome postoji potreba da se izvrši revizija koncesijskih naknada.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Da kolega Horvat, vi ste bili puno konkretniji nego što sam bio ja. Ali dozvolite da se ja nadovežem i da kažem da nažalost evo dokle da smo dobili informacije da u Vukovaru se planira smanjiti kapacitet radnika odnosno radnih mjesta u Vupiku za sto, što je za nas jako veliki problem, odnosno problem je za sve kad se smanjuje broj radnih mjesta. Ali to je u stvari rezultat ovih tih upravo programa raspolaganja određenih privatizacija. Ne mogu reć da nije bila dobra, bila je dobra privatizacija Vupika ali mislim da i oni koji su privatizirali moraju imati puno više sluha s obzirom na djelatnosti koje su preuzeli i kojima se bave pa i zemljište na koje su nastavljene koncesije pa sad normalno i ovaj zakon kaže oni koji su bili u mirnom posjedu imaju prvenstvo, dakle sto radnih mjesta. Ja se nadam da neće biti istina, zato ih i spominjemo ovdje da se na neki način to još jednom razmotri i da se ne radi upravo takve stvari. Ali znamo da postoje određeni planovi razvoja firmi ali ovdje je prije svega u pitanju ostanak u onim dijelovima Hrvatske koji su pogođeni ratom ali na kraju krajeva ovaj treba obezbijediti ali nikako smanjivati radna mjesta nego obezbediti nova otvaranja novih radnih mjesta.
Hvala lijepo. A sada obavijest poštovanom zastupniku Josipu boriću koji je prijavio povredu Poslovnika. Provjerili smo. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević- Marinović nije prozvana da govori o ovoj temi u transkriptu. Prema tome nije došlo do povrede poslovnika a time i utvrđujemo standard. Prijavnica za govor zastupnika može se povući sve do momenta dok nije prozvan da govori. Hvala lijepa. Pomogli ste da utvrdimo jedan novi standard. Sada prelazimo na raspravu u trajanju od pet minuta po klubovima zastupnika. Prvi na redu je Klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Jučer se možda i vodila malo žustrija ili žešća rasprava ali isključivo u interesu razvoja poljoprivrede i smatram da i poziciji i opoziciji taj razvoj hrvatske poljoprivrede mora biti u prvom planu ne sitni stranački interesi. A to pokazuje prije svega i ova rasprava koja traje gotovo dan i pol i ne želeći se vraćat i u 2001. i donošenje onog prvog po meni jednog od najvažnijih zakona 11.07.2001. Zakona o poljoprivrednom zemljištu, o poljoprivredi. Smatram da ovaj zakon i dobro je da ide u drugo čitanje da prije svega i kao ministar i kao član vlade morate prihvatiti argumente koji su vezani za ovaj zakon a koji se odnose prije svega na nekoliko bitnih stvari, a to je potpuna centralizacija, potpuno isključivanje u odlučivanju lokalne samouprave koja je i na osnovu ovog zakona dužna pripremiti cjelokupnu dokumentaciju,koja je dužna praktično napraviti 90% posla, a odlučivat će se ovdje u Zagrebu. Ukoliko je bilo u dosadašnjim postupcima tih natječaja određenih nepravilnosti, malverzacija zato postoje prije svega institucije pravne države RH. i svatko onaj tko zna ne ono što piše u novinama, svatko onaj tko zna dužan je to prijaviti nadležnim institucijama. Ovaj zakon ne poznaje i ono što je najbitnije za lokalnu samoupravu, ne samo ova raspodjela sredstava u kojima se izbacuje regionalna samouprave i to je također jedan od bitnih nedostataka ovog programa, obzirom da su gotovo sve županije u RH imaju određene programe koji su vezani za razvoj poljoprivrede, svakako treba pronaći model da li je to postotak od 25% da li je to povećanje lokalnoj samoupravi, smanjenje državi u svakom slučaju ostaje dovoljno vremena do drugog čitanja. Ali druga stvar koja je važna za jedinice lokalne samouprave upravo u ovoj tematici poljoprivrednog zemljišta, to je ono zemljište od posebnog interesa za lokalnu samoupravu kojim se ovim zakonom ukida gdje su mnoge jedinice lokalne samouprave na tom zemljištu imaju određene projekte to je ušlo u prostorne planove, generalne urbanističke planove i na ovaj način se zatvara vrata za razvoj lokalne samouprave. Tu je svakako i ovo bodovanje jel ovaj zakon ne pozna dosadašnje zakupnike, poznaje isključivo gospodarski program koji je praktično i ovaj dio zakona pisan isključivo za velike sisteme iako i velike sisteme ne možemo izbaciti iz cjelokupnog gospodarenja jel tamo rade hrvatski radnici, ne rade Francuzi. Ali u svakom slučaju ovako napisan zakon isključivo pogoduje velikim sistemima i isključivo je pisan za njih. Pa se postavlja pitanje dosadašnjih zakupnika koji možda u određenoj lokalnoj samoupravi imaju potpisan ugovor na 20 godina, ovakvim načinom zakon uopće nisu zaštićeni. Da ne spominjem sada hrvatske branitelje koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom itd. da ne otvaram tu još jednu temu. Smatram da ima dovoljno vremena da se to sve usaglasi. Tko garantira ovim zakonom da se malverzacije i pojedinačni slučajevi koji su se javljali dosadašnjim zakonom neće ponoviti? Ovaj put ne možda u Levanjskoj Varoši ili u Voćinu ili nekoj drugoj općini nego ovdje u Zagrebu u Ministarstvu poljoprivrede, tko garantira to? tko potpisuje ugovor? Tko dodjeljuje zemlju? Što znači to prebacivanje? Da li je to zapošljavanje novih 500 ljudi u agencijama, a svjedoci smo da s agencije za plaćanje, ne radi dogovora sa EU nego radi racionalizacije zatvaraju u velikim gradovima i protiv toga su poljoprivrednici. Sada otvaramo jednu novu mogućnost, taj posao se ne može raditi u Zagrebu [[Upadica: Zaključite raspravu.]] Zaključujem. Ovaj zakon se mora provoditi u lokalnoj samoupravi jer lokalna samouprava je temelj i ove države i Hrvatske ali isto tako je temelj svih zemalja članica EU.
Hvala lijepa. Prvu repliku ima Damir Tomić.
Hvala potpredsjednice. Složit ću se s gospodinom Vinkovićem da je ova rasprava svakako u interesu poljoprivrednika u RH. no podsjetit ću ga na jednu stvar kada je u pitanju centralizacija koju smo čuli u ova dva dana bezbroj puta, da ovaj zakon ide u pravcu centralizacije. Ja ću vam samo reći i vi to dobro znate, onaj prošli zakon je bio upravo to centralizacija. Dat ću vam primjer. Vi dobro znate da smo mi u Đakovu proveli vi to bolje znate, 3 ili 4 natječaja, reći ćete to u odgovoru na repliku, niti jedan nije prošao. Zašto? Zato što je lokalni HDZ i HSS koji su bili u opoziciji to rekao ministru. Taj natječaj ne mora proći, iako nije bilo prigovora. Pa to je centralizacija. Neovisno što je lokalna samouprava donijela program, nekakav šerif koji se zove Čobanković kaže to ne prolazi, o tom šerifu se radi, razumijete. Kada spominjete novih 500 radnih mjesta koja će ovo otvoriti, naprosto netočno. Vi dobro znate da je prema prošlom zakonu povjerenstvo lokalno donijelo program, taj program je došao u Zagreb nekom novom povjerenstvu pri ministarstvu koje je reklo može, ne može. Može ako je HDZ donio program, ne može ako je SDP, tako je to funkcioniralo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
E moj Damire, a sada je ova SDP donio onu odluku pa sada stoji kod SDP-ovog ministra ali ne bih ja to gledao na takav način, nego bi gledao na način da onom zakonu dakle ja nisam govorio o prošlom zakonu. U onom zakonu je bila jedna suluda odluka da ministarstvo daje suglasnost ili ne daje suglasnost. I to je bila rak rana prošlog zakona, rak rana. Moglo je dati suglasnost na program raspolaganja da jedinice lokalne samouprave ne napišu svakakve gluposti u tom zakonu ali na odluku o dodjeli nakon odluke gradskog vijeća nakon svih mogućih institucija koje će na kraju krajeva državnog odvjetništva koje će amenovati prije potpisivanja ugovora ta suglasnost ministarstva je bila prije svega politička odluka kojem se moglo nagrađivati podobne ili kazniti nepodobne. I to je jedina stvar. Ali u onom zakonu je bilo nešto dobro kao što je i u ovom zakonu dobro a bar se ja osobno zalažem da nije nikad trebalo biti, pa čak i one 2001. godine da nije trebalo biti prodaje poljoprivrednog zemljišta nego da se isključivo ide u zakup, međutim tada nisam bio saborski zastupnik i ovo je jedina stvar koja je dobra u ovom zakonu. S druge strane, ovaj rok od 50 godina. Jedan bivši zakon je poznavao i ratarstvo i stočarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, maslinarstvo i ne možemo sve svesti pod rok od 50 godina. Pa mnoge države, to sam jučer rekao, na ovom prostoru nisu trajale 50 godina. I ne bih volio, evo jučer sam zapalio onu svijeću za hrvatsku poljoprivredu, ne bih volio u ovaj Sabor donijeti vijenac. A što se tiče šerifa Čobankovića, nemojmo tu šerifsku značku staviti sada Jakovini.
Repliku ima Domagoj Hajduković.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Vinković, spomenuli ste malverzacije i da, moramo reći da je po prošlom zakonu ih je bilo mnogo, to je neporeciva činjenica isto kao što su mnogi ljudi koji su obrađivali zemlju jednostavno morali pribjegavati nekim stvarima koje su u najboljem slučaju u sivoj zoni ako ćemo to tako nazvati zakona, kako bi dobili dovoljno zemlje koju bi mogli obrađivati. Ja mislim da ovaj zakon to bolje rješava u smislu da će poljoprivrednici kojima je potreban određeni fond zemlje se moći natjecati za taj fond. Gospodarenje državnim dobrima među kojima smatram i poljoprivredno zemljište isto kao strateško državno dobro se do sad nije provodilo dobro, u najboljem slučaju. Imamo situaciju gdje država nije svjesna onoga što posjeduje, nije popisala svu svoju imovinu. Imamo situacije koje su nam se dešavale gdje ministarstva egzistiraju u određenim građevinama, plaćaju basnoslovne najamnine, a postoje prostori koji su u državnom vlasništvu koji bi ih mogli zaprimiti. Mislim da će agencija ukoliko se ustroji kako treba i koliko bude ispunjavala svoje zakonske obaveze koje ovaj zakon propisuje dati nam bolji uvid u to kako se gospodari zemljištem poljoprivrednim i da će maksimalizirati iskorištavanje tog istog zemljišta. Uostalom kao što ste spomenuli ovaj zakon je u prvom čitanju, vjerujem da će do drugog isto doživjeti neke promjene ali vjerujem da će ići u dobrom smjeru. Hvala.
Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
Opet o malverzacijama, dakle ako vi znate za te malverzacije, kriminal, ja ne znam, dužni ste to prijaviti državnom odvjetništvu, ne zvati novinara. Ja tvrdim da na svakom natječaju koji je dosad proveden je bilo prigovora i bit će ih na svakom, bit će ih. Ovaj zakon ne pozna čak ni taj prigovor, nije doduše ni onaj postojeći poznavao, poznavao je tužbu na općinskom odnosno nadležnom sudu, ali taj prigovor je uveden kao mogućnost svih onih koji su se javili na natječaj da se mogu ipak i žaliti. Rak rana svih tih natječaja je bilo ministarstvo, bez obzira, ne sad ovo nego i ono prošlo koje nije davalo na vrijeme tu suglasnost, a nije ju ni trebalo dati jer nakon cjelokupnog postupka imate državno odvjetništvo koje vas uvodi u posjed. Dakle ono vas uvodi, država uvodi nekoga. A sad s druge strane da li će taj posao netko ovdje u Zagrebu odraditi bolje od ljudi koji poznaju tko se čime bavi, dakle ljudi koji su birani u gradska vijeća. A ja ne mogu za svog predsjednika gradskog vijeća kazat da se on bavio malverzacijom. Bilo je u Đakovu prosvjeda, bilo je pet traktora, organizirala jedna politička stranka. 95% je zadovoljnih, na jednoj čestici imate 149 prigovora, javilo ih se 150. Nemojmo ukidati pravo lokalnoj samoupravi. Pa znate koliko ima agencija u Zagrebu, pa ne zna ni predsjednik Vlade jer nisu ih svi ni pronašli, ni ne znaju gdje su, a imaju…
Hvala lijepa.
Kao što je Agencija za istraživanje ruda i gubljenje vremena.
Završna riječ u ime kluba Hrvatskih laburista i Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatski sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo na samom početku, nekoliko puta je bilo rečeno i sinoć, jučer i danas, nitko ne vrijeđa niti lokalnu samoupravu, nitko ne vrijeđa niti seljake. Svi oni koji su ustvrdili da je netko uvrijedio, ja nisam doživio da je bilo koja rasprava bila tako intonirana da bi se uvrijedilo ili seljake ili samoupravu. I oni svi koji kažu da nije bilo malverzacija i da je sve malverzacije trebalo prijaviti pravnoj državi mislim u potpunosti su u krivu. Treba prijaviti, ali da je ta pravna država radila tada se ne bi dogodio slučaj Sanader. Mislim mi dobro znamo da nemamo pravnu državu. Ne smatramo Hrvatski laburisti da je u prodaji, dodjeli, podjeli, zakupu zemlje do sada vladao red i zato pozdravljam da se uvodi red. Poljoprivredna zemlja se dijelila i po babi i po stričevima i po ministrima i pravedno, znači po svemu tome. Rasprodaju države počeo je HDZ, nastavio SDP, prihvatio potom HDZ, a SDP će sudeći po izjavama i pripremama rasprodati sve što želi netko kupiti. Poljoprivrednu zemlju je počeo rasprodavati SDP, SDP je stvorio za okvire, za krčmljenje poljoprivrednog zemljišta. Filozofiju ono što je dobro za Todorića dobro je za Hrvatsku, SDP i ostatak Kukuriku koalicije zastupao je i u prvom mandatu, a u drugom mandatu pretvara Hrvatsku u … najgoreg neoliberalizma. Ovim prijedlogom zakona Kukuriku koalicija ispravlja svoju pogrešku, no ne odustaje od prodaje Croatia osiguranja, Hrvatske poštanske banke, koncesioniranja autoputova i pogodovanja bankama. Sprečavanje rasprodaje poljoprivrednog zemljišta je smokvin list na općoj rasprodaji. Ponavljam, Hrvatski laburisti traže da Vlada predloži, a Sabor raspravi i usvoji Poljoprivrednu strategiju jer će hrana biti vredniji resurs i od zlata. Ključan je odgovor na pitanje možemo li, hoćemo li, želimo li proizvoditi hrane dovoljno da ne trebamo hranu uvoziti. Milijarda dolara deficita u poljoprivrednoj razmjeni je sramota za sve dosadašnje vlade, a i za ovu Vladu. Ovaj Zakon bi trebao biti tek jedan od alata za samodostatnu poljoprivrednu proizvodnju. O samom zakonu slažemo se da država sudjeluje u raspodjeli poljoprivrednog zemljišta ali ne na način da isključi lokalnu samoupravu u potpunosti. Da, podržavamo zabranu i rasprodaju zemljišta kao i rasprodaju svega u vlasništvu države. No, pojedini dijelovi zakona upravo legaliziraju masovnu rasprodaju česticu po česticu. O tome smo dovoljno govorili. Znači, na jedan način se sprječava rasprodaja, na drugi se otvara i to na malo perfidniji način. Loši su gotovo nikakvi kriteriji za dodjelu poljoprivrednog zemljišta. Na tome ako se to ne poradi onda je to loš zakon i ništa nećemo dobiti tim zakonom više nereda. Nema kontrole nad radom agencije. Agencija je svemoguća, agencija sve može. Da su to Supermeni već sam nekoliko puta govorio dokazano je na mnogim primjerima da nisu. Ova Vlada odbija kontrolu i suradnju tvrdnjom da imaju hrabrosti preuzeti odgovornost. Na koji su način odgovorni vidi se po katastrofalnom kadroviranju u javnim poduzećima. Zašto bismo nakon loših iskustava vjerovali u pravednost dodjele zemljišta? Na neuvjerljivu riječ, znači riječ i dalje neuvjerljiva, zakonska rješenja su loša što dovodi do zaključka da neće biti pravedne podjele zemljišta. Protiv smo pogodovanja novovjekim veleposjednicima. Zemlju treba dodjeljivati poljoprivrednicima, malim gospodarstvima na pošten način bez stranačkom pogodovanja. Do sada je stranačka iskaznica bila važnija i od osobne iskaznice i od sposobnosti i od talenta i od obrazovanja. Ovaj prijedlog zakona ne jamči pravednost niti razvoj poljoprivrede. Izgleda da ćemo ako se ne popravi zakon u odnosu na ostatak svijeta ostati i dalje u vazalskom odnosu.
Hvala lijepa. Repliku na vaše izlaganje ima Zoran Vinković.
Pa u pravu ste kolega da ovaj Zakon doista ne jamči razvoj hrvatske poljoprivrede. Taj razvoj uz rad, dakle na tom poljoprivrednom zemljištu uz nove tehnologije može jamčiti ono što Hrvatska u ovom trenutku nema. To je strategija razvoja hrvatske poljoprivrede. Nemamo ju, odnosno imamo jednu zastarjelu koja u ovom trenutku više doista ne važi i nije pripremljena za ulazak i Hrvatske i hrvatske poljoprivrede u EU. Međutim, to nisam spomenuo ni u raspravi. Ovaj Zakon, a i onaj prijašnji vezano za ovo, država treba upravljati svojim državnim zemljištem i onaj zakon poznaje ovu Agenciju za poljoprivredno zemljište. Ja se apsolutno slažem da ta agencija rukovodi onim zemljištem, onim jedinicama lokalne samouprave koji nisu donijeli program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. I na osnovu toga ti načelnici, čelnici su po meni napravili zlo za svoju lokalnu samoupravu. Ali ne možemo ovim Zakonom, pa čak i ako se u roku do onog 30.6. a ne vjerujem da je to moguće, jer vrlo dobro znam iz iskustva kad tražite od svih nadležnih institucija da vam izdaju suglasnost da to traje i po pol godine ako ne i godinu dana zahvaljujući hitrokraciji. Ne možemo kazniti ni tu lokalnu samoupravu i iz jednog i iz drugog razloga. Bit je da se u poljoprivrednom zemljištu na lokalnoj samoupravi bez obzira bilo ono državno ili privatno ne odlučuje u Zagrebu, u ministarstvu, u agenciji, nego da se odlučuje u lokalnoj samoupravi i da ovo što ste rekli, ova izuzetno loša raspodjela bodovanja se doista mora promijeniti jer je ovo zakon koji je pisan isključivo za velike.
Hvala. Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Vinkoviću i vi i ja i mnogi drugi kolege u Hrvatskom saboru ustanovili su što nije teško primijetiti da nema strategije, poljoprivredne strategije. Ali nema strategije ni u čemu, ni u jednom segmentu. Jedan novinar je napisao da kad pročita ili čuje od nas saborskih zastupnika riječ strategija da se maši za pištolj. Onda nećemo to zvati strategija. Ne znamo što ćemo raditi, čime ćemo upravljati, kako ćemo upravljati, gdje ćemo biti za 10, 20 godina. Kako možemo davati zemljište na 50 godina kad ne znamo što ćemo proizvoditi? Jednostavno država nije rekla gdje ćemo biti, gdje smo u odnosu na Europu, a svakoga dana je u poljoprivredi sve lošije. To znamo da smo, 1911. imali stočni fond od 1,2 milijuna stoke smo imali. Danas imamo 196000 mliječnih krava vjerojatno manje. Hoće li taj zakon poboljšati situaciju u poljoprivredi? Recimo otkup mlijeka je 300000 litara dnevno manje nego što se prije otkupljivalo. Imamo li odgovor na to pitanje? Jesmo dobili odgovore? Da li će ovim načinom raspodjele zemljišta seljaci koji uzgajaju stoku moći dobiti. Mnogi seljaci koji uzgajaju stoku su jednostavno rekli ne možemo više to izdržati jer moramo u podzakup uzeti zemljište jer nam ne daju, mada trebali bi imati prioritet. Kako? Hoće li oni imati prioritet, neće li imati prioritet? Zakon ne daje odgovore na ta pitanja. Zakon je, ima premalo, ne treba puno detalja ali ima premalo tih određenja tko može zapravo dobiti zemlju? Kriteriji su fluidni, nema ih, a sve se prepušta agenciji koja stvarno mora biti čudo nad čudima da bi dobro podijelila zemlju i da bi bilo pravednosti. Bojim se da će se isto tako po stranačkome ključu jer zašto bi ovaj ministar bio iznimka kad do sada što je u Kukuriku koaliciji se pokazalo da je sve rađeno po stranačkom ključu.
Hvala. Završna riječ u ime kluba HNS-a i kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, gospodine ministre sa suradnicima. U ime kluba HNS-a još par minuta kao rezime svega što je izrečeno jučer tijekom rasprave i kao rezime onoga što smo unutar kluba kao saborski zastupnici, kao odgovorni ljudi zaključili studirajući ovaj prijedlog zakona. Naravno osim što i dalje podržavamo i stojimo čvrsto pri tome da je temeljna intencija ovog zakona dobra i ispravna a to je da se poljoprivredno zemljište u budućnosti izbjegava rasprodavati, odnosno prodavati, pogotovo ono iz nacionalnog portfelja naravno na privatno nemamo utjecaja niti možemo imati podržavamo to temeljnih stava da prirodna i opća bogatstva RH trebaju ostati budućim generacijama na raspolaganju i da ne mogu biti predmetom otuđenja i trgovine ipak u ovom zakonu vidimo određene stvari za koje smatramo da bi ih trebalo razmotriti. I u tom pravcu će ići HNS sa određenim pismenim prijedlozima i primjedbama na predloženi tekst. Pa ću krenuti redom. Kod prenamjene zemljišta naknada je predviđena u omjeru 30% lokalna samouprava 70% država, 25% je skinuto sa županija. Razmišljanja su kod nas u HNS-u da bi možda omjer 50/50 bio efikasniji jer je kapilarno spuštanje sredstava, odnosno spuštanje i određenih aktivnosti koje će ministar propisati pravilnikom puno efikasnije ako ih se odradi na terenu. Isto tako kod te prenamjene zemljišta i sredstava držimo da bi bilo dobro izričito propisati u zakonu da se sredstva moraju vratiti natrag u poljoprivredni sektor prikupljena na takav način slično primjeru odredbi Zakona o komunalnom gospodarstvu koji propisuje da se sve ubrano od komunalnog doprinosa mora vratiti u komunalnu infrastrukturu ili slično Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama koji propisuje da se sredstva koja se uberu od koncesija za korištenje pomorskog dobra moraju vratiti pomorskom dobru. Tako smatramo da bi trebalo izričito pisati u ovom zakonu da sve što se prikupi od ove naknade treba biti vraćeno u poljoprivredni sektor. Isto tako držimo da i sastav povjerenstva je stvar za razmatranje da bi se otklonile bilo kakve primisli o špekulacijama unutar same agencije i da bi tu lokalna samouprava morala biti prisutnija. Držimo da je potrebno definirati i veličinu proizvodno tehnološko cjeline, odnosno definirati što je to tehnološka cjelina u poljoprivrednom sektoru. Za nas je otvoreno za razmatranje dakako i članak 35. stavak 2. vezano za prijenos prava zakupa za fizičku i pravnu osobu. Držimo da bi i tu trebalo uvažiti kad su u pitanju OPG-i barem koliko je moguće određene sugestije date jučer u raspravi. Kod slučaja iznimne prodaje članak 50. kad agencija u iznimnim slučajevima prodaje zemljište držimo da bi i cijenu ona trebala odrediti ali nakon što sudski vještak ovlašteni procjenitelj procjeni vrijednost zemljišta jer time otklanjamo bilo kakve primisli i sumnje da bi se unutar agencije moglo određivanjem cijene diskrecionim putem otvoriti prostor za manipulacije i pogodovanja. I u konačnici članak 24. oslobađanje od plaćanja tu nisam protivnik golfskih terena, nisam protivnik investicija ali postoje i druge investicije koje mogu biti od jednakog čak i većeg interesa od samih golfskih terena. Nisu posebno navedene kao kategorije koje se oslobađaju plaćanja pa držimo u HNS-u da bi možda bilo pametno malo mudrije preformulirati taj članak, ali sa jednakim učinkom da se odista one investicije koje jesu od interesa RH stave u isti rang i da se postupa na taj način. Ne vidimo nekog posebnog razloga da se recimo radi razlika između golfskih terena i turističkih resorta u Dalmaciji. Nema odista nikakvog praktičnog razloga za takvo nešto. Zaključno za kraj HNS će podržati intenciju ministarstva resornog ministra. Ovaj zakon doživljavamo kao njegov alat obzirom da je preuzeo odgovornost za funkcioniranje agro sustava moramo mu dati šansu da stvori sebi alate da bi radio posao kako treba. Zadovoljni smo što je naravno zakon u dva čitanja jer preozbiljan je da bi išao u hitnom postupku i očekujemo da će se i u ovom periodu između dva čitanja otvoriti ponovno vrlo aktivna javna rasprava u kojoj kao stranka namjeravamo sudjelovati na odgovoran način. Toliko u ime HNS-a, hvala na pažnji.
Replika, Zoran Vinković.
Evo kolega Baranović ja nekad teško mogu povjerovati, ne znam hoćete se vi vraćati u Šibenik, bit zamjenik gradonačelnika, gradonačelnik kad podržavate da prije svega agencija i da je to alat u rukama ministra. Onda jao si hrvatskoj poljoprivredi ako je to alat isključivo u rukama jednog čovjeka. Pa to je onda boljševizam, centralizacija. S druge strane ja ne razumijem zbog čega ovaj zakon udara i na regionalnu samoupravu. Što su županije u Hrvatskoj? Da li su one potrebne Hrvatskoj? Da li su višak? Da li je Grad Zagreb kao županija višak? Da li je ovaj sustav, onda očigledno treba mijenjati. Dakle, radi se o regionalnoj samoupravi koja na ovaj način ostaje bez sredstava onih 25% ide državi ne lokalnoj samoupravi. A ja tvrdim da ne ide radi programa u poljoprivredi, ne ide radi analize tla, ne ide radi navodnjavanja, ne ide radi ne znam čega, ne ide u razvoj poljoprivrede nego ide u plaće onih koji će čitati gospodarske projekte. I to je činjenica. To je jedna jedina činjenica. Ne vidim razloga zbog čega, zbog čega dakle imamo županije kad one na očigledno Hrvatskoj ne trebaju. A koliko sam upoznat, pa i u programu SDP-a i u programu HNS-a, da ne spominjem HDSSB stoji hrvatska regija, hrvatska regija, Slavonija, Istra, Dalmacija, središnja Hrvatska. Da li ovim načinom i ovakvim zakonima želimo ukinuti i ono što je napisano u programima političkih stranka?
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Vinkoviću, postavili ste mi pitanje osobno, pa ću vam osobno i odgovoriti. Naravno da sam imam namjeru vratiti u svoj grad i naravno da imam namjeru i dalje raditi svoj posao zamjenika gradonačelnika. Šta se tiče vašeg promišljanja o izrečenome u kontekstu županija i regija, pa ja osobno ne izjednačavam regije, istinske regije u RH sa ovom administrativnom podjelom koju imamo danas na regionalnoj razini, a to su županije. Jer sami ste svjesni da Slavonija ne znači isto što i jedna jedina i pojedina Slavonska županija. Šta se tiče mog osobnog mišljenja o sadašnjoj administrativnoj podjeli o županijama i njihovoj funkcionalnosti i potrebi, to ću zadržat za neke druge rasprave, ali mislim da ste me dosta dobro pročitali razmišljanjem. Eto toliko, hvala.
I Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Baranoviću spominjali ste članak 24. i investitore koji se oslobađaju plaćaju naknade, pa ste spomenuli pod točkom i. čini mi se i golf igrališta, jel? Kad se bude u opoziciji priča se jedno, a kad se dođe u poziciju onda se bude vlast, onda se ponaša bitno drugačije. Zašto to kažem? Sad ću vam ja citirati što je vaš kolega Beus kazao kod rasprave o golf igralištima na tu temu: "Što se zapravo time, što se zapravo time omogućava? Kad se to iskombinira s drugim uvjetima, prije svega sa nevjerojatnim uvjetom prava izvlaštenja koji je suprotan, ne samo Zakonu o izvlaštenju nego je i pitanje da li je ustavan, jer neke poduzetnike, a to su samo isključivo investitori. Igrališta za golf stavlja u potpuno povlašten položaj od svih drugih poduzetnika na tržištu, a to Ustav zabranjuje. Zapravo je jasno da se cijelo vrijeme govori o pogodovanju građevinskoj mafiji." Isto tako sam sinoć citirao što je kazao potpredsjednik Sabora gospodin Stazić, pa ću ponoviti danas opet: "Gledajte, sama činjenica da je Vlada predložila ovakav zakon bi gospodinu Bajiću trebao biti dovoljan da vas pozove na razgovor. Vas i one kojima pogodujete ovakvim prijedlogom zakona, pa da se ustanovi kolike su provizije. Jer predlagati ovdje Hrvatskim saborom, hrvatskoj javnosti da se Hrvatske šume oduzmu državi i daju privatniku bez ikakve naknade za prenamjenu da se zemlja može oduzeti kao da se gradi autoput zbog toga da bi netko mogao ostvariti enormne profite." Evo, bit će ni drago vidjeti u kakvom će pravcu ići drugo čitanje i kakav će prijedlog bit, odnosno da li će ostati članak 24. isti ovakav kakav je u prvom čitanju. Hvala.
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kutija, prije nego što vam krenem odgovarat, podsjetit ću vas samo Zakon o golfu ste donijeli vi, u ime vaš vlasti. A moj stav nije bitno drukčiji od stava kolege Beus Richembergha, nisam protivnik golfa, ali nisam ni neki osobiti fan, niti smatram da je golf … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskog opstanka. Jest značajan i treba mu dati primjerene pravne okvire i onaj prijedlog koji je išao od strane HNS-a je, nije ni protiv ni za golf, jednostavno ga svrstava u kategoriju onih investicija i projekata koji mogu bit od nacionalnog značenja, odnosno značenja za hrvatsko gospodarstvo. Ne znam da li ste me dobro razumjeli. A šta se tiče ovog drugog dijela vaše replike, pa ja, nemojte se naljutiti i nemojte ovo shvatiti osobno kao uvredu, ali odista ne smatram da ste vi pozvani da nama dajete lekcije u tom kontekstu. Hvala lijepa.
Završna riječ u ime kluba HDZ-a i kolega Josip Đakić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, gospodine ministre. Pa klub HDZ-a neće podržati ovaj prijedlog zakona. S obzirom da smo u ovoj cijeloj raspravi koju smo proveli prošli dan kako i danas, jasno definirali razloge zbog čega je on vrlo sumnjičav i u određenim člancima pogodan za malverzacije i za ustupke onima koji imaju najviše. Ustavom RH u članku 133. govori se o mjesnoj, lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi kao ustroju Hrvatske države, oprostite, kao ustroju Hrvatske države i tu je lokalna samouprava kao regionalna uprava stavljena kao organizacijska jedinica na koju građani svojim odlukama, referendumom, na biralištima ustrojavaju. Jednako tako prava i obaveze koje proizlaze iz Ustava su definirane u tim jedinicama kao i zakonima kojima je reguliranje njihovo poslovanje. Ovim zakonom isključujemo jedinice lokalne samouprave, kršimo ponovno po ko zna koji puta Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, ne surađujemo sa savezom općina, savezom gradova kako bi dobili stajalište i mišljenje. Županije stavljamo u drugi plan kao te koje ne trebaju imati nikakvog utjecaja, ali nikakvog ni prihoda od poljoprivrednog zemljišta. Radimo takove podle smicalice u ovom zakonu u kojem se jasno vidi da kriteriji nisu prioritet i da će netko odlučivati kako ga je volja. Da je tome tako ja bih htio samo pokazati da postoje tabele koje su do sada vrijedile, po kojima su se raspisivali natječaji i koje su jasno govorile o pravu prvenstva, pa su govorile o dodatnim kriterijima jednima i dolaznim kriterijima dva. I na kraju je bio zbroj tih kriterija pa se je moglo reći da recimo nije ispunio obaveze prema lokalnoj samoupravi, nije platio zakup, nije platio porez ili tako nešto, pa su to bile otegnute okolnosti. OPG- i ni jednom riječju izbrisani su u ovom zakonu i nema ih više. 300 tisuća hrvatskih poljoprivrednih gospodarstava koje su formirane kao OPG-i više ne postoje. Sve ovo govori da jasno želimo podilaziti onima koji mogu gospodarski program osmisliti po drugim kriterijima koji su stručno osposobljeni, koji imaju cijele ekipe, koji će pisati da imaju stotine, 200, tisuću radnika, sto traktora, kompletnu mehanizaciju, da će zaposliti još tisuću ljudi i to mu ne možete ocijeniti manje ispod 60 bodova. Ne znam na koji način. Ja bih volio da ministar do idućega čitanja uvrsti tablicu ocjena u ovaj zakon jedan list više ili manje u ovom zakonu neće ništa promijeniti bitno niti će biti teži niti će Hrvatska država osiromašiti ali imati ćemo kriterije po kojima će se svi ravnati, koji će biti striktno uvršteni i molimo bih i da branitelji budu u ovom popisu u članku 6. kako bi i branitelji koji imaju poljoprivredna domaćinstva to im je jedini prihod da budu u nekakvom od dodatnih prioriteta možda ne u nužnima s obzirom da su bili i do sada. Gospodine ministre raspodjelom sredstava od poljoprivrednog zemljišta, jasno uzimamo u županijama ono što su vršile i evo da ne ponavljam. Ja sam to već pročitao u Hrvatskom saboru 17 mjera kojima je Virovitičko-podravska županija kao i sve druge Sisačko-moslavačka i Zagrebačka i sve druge koje imaju Osječko-baranjka poticali i stimulirali, sufinancirali i davali da se poljoprivreda razvije. Molim vas nemojte to izgubiti iz vida. Ja se nadam da će i 25% državi biti dovoljno za financiranje svih zaposlenika u agenciji koji će odrađivati ovaj posao. Sumnjamo da će moći agencija odraditi sav ovaj posao s obzirom da je to obim posla koji su do sada radili pet ili do sedam članova povjerenstava, pročelnici općinskih odjela za gospodarstvo i poljoprivredu i zaposlenici tih općina i ažurnost je opet izmakla tamo u općinama koje nisu imale sve te službe, pa tako i 70 ovih općina. Za te bih posebne kriterije uveo koje nisu sada napravili ni program raspolaganja ali zašto taj program raspolaganja koji je na području jedne općine dao mogućnost samo da svi imaju skoro jednako ili slično u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. To danas više nema tog kriterija. Molimo sagledajte, jedne su prevelike i mogu dati svakom 100 ha, druge su premale općine i mogu dati 30-50 ha i to su sve stvari oko kojih se sporimo. Sporimo se i oko članka 24. davanja poljoprivrednog zemljišta tj. oslobađanja od naknade za golf igrališta. Mislim zašto? Jednako tako sporimo se i oko stvari kako se imenuje taj predstavnik lokalne samouprave. Budimo precizni u tim stvarima i bit ćemo skupa za svakog tko će podržati… [[Govornik se ne razumije…]] Hvala lijepa.
Završnu riječ u ime kluba SDSS-a Mile Horvat.
Zahvaljujem se gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Još samo nešto da se kaže poslije svih ovih rasprava koji smo vodili ovdje dan i pol. Dakle jedna rasprava nije čini mi se toliko podijelila mišljenja kao rasprava o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem u ova dva dana. Puno toga je rečeno, puno toga je komparirano, prošli model ovaj budući i tako. Mislim da tu ne treba više ništa govoriti. Ali ja moram konstatirati da je naša percepcija i doživljavanje ovoga modela da je to jedan sasvim drugačiji koncept. Da je to jedan konzervativni pristup sa jakom centralizacijom a naglašenom centralizacijom u odnosu na prošli model i da je naravno da se radi ovdje o povećanoj odgovornosti Ministarstva službe, svih službi prateći naročito agencije za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem. U skladu sa time sasvim je očekivati da će puno toga biti u budućnosti riješeno podzakonskim aktima i mi očekujemo da se sve te crne rupe koje smo sada u raspravi detektirali u zakonu riješe podzakonskim aktima ali u nekakvom razumljivom roku od onog što je zadano u 6 mjeseci ako želimo da ovu stvar vjerodostojno završimo onda hajdemo tu administraciju dakle administriranje uraditi puno prontnije i brže. Gospodine ministre velik ste posao dali sebi ovim zakonom i jasno, to ste javno rekli da ste preuzeli i da vam je želja da preuzmete i veliku odgovornost za realizaciju ovog zakona. Mi u SDSS-u vam u tome nećemo otežavati. Naprotiv dat ćemo vam šansu jer poslije svih ovih rasprava smo došli do konstatacije da ovom modelu možda u vremenu koje dolazi koje je ispred nas, govorim o europskim integracijama i svemu neizvjesnom što to donosi da takvom jednom modelu možda i treba dati šansu. Poslije svega što smo jučer rekli ne bih prepričavao, imam potrebu s obzirom da je ovo prvo čitanje samo apostrofirati dvije ključne stvari koje su bitne za nas a to su OPG-i. mi mislimo da institut OPG treba u svakom slučaju jačati. Nisam mišljenja da je on potpuno nestao, izbrisan iz ovog zakona ali mislim da mu treba u zakonu dati prvu osnovnu jaču poziciju, to je posebno interesantno za jednu populaciju povratnika dakle u povratničkim sredinama gdje su ljudi još u fazi povratka. Govorimo o održivom povratku, pa kud će se vratiti za boga miloga ako ne mogu ni zemljom se baviti, ako ne mogu osnovati OPG i kroz taj OPG dobiti određene društvene prednosti odnosno startne pozicije u odnosu na trgovačka društva. Nema više zadruga, nema zapošljavanja u državnim firmama, u trgovačkim društvima se teško mogu zaposliti. Pa kuda da se zaposle ti ljudi koji se namjeravaju vratiti i početi život ispočetka u svom kraju. Prema tome za nas je OPG ključna stvar. To je nekakav modus i vendi za život na selu a posebno govorim o kategoriji o populaciji hrvatskih građana koje ja predstavljam, a koji treba da se ponavljam ponovo u nekakvom programu održivog povrataka i razvoja … i započnu novi život. Druga stvar koja je za nas ključna, a to je ta stvar je bila predviđena u prvom prijedlogu vašeg zakona u ovom je sada izbačena, a to je povratak zemlje. Jedna cijela grupacija građana zbog svog statusa prognaničkog statusa nije bila u mogućnosti zadovoljiti osnovnu formu dakle ispuniti onaj kratki rok za podnošenje zahtjeva za povrat nacionalizirane imovine. Mnogima su i validni dokumenti nestali, oni su u velikom problemu da sakupe te svoje dokumente odnosno dokaze prethodnih vlasništva i ja molim i mislim da bi bilo vrlo korektno da bi se u ovom zakonu našao i prostor nekoliko odredbi koje bi dale mogućnosti i otvorile nove rokove za podnošenje zahtjeva za povrat nacionalizirane imovine toj kategoriji ljudi. Na kraju radi se o oduzetoj njihovoj djedovini, mislim da oni ako već nisu imali mogućnost učestvovati u otkupu zemlje da im se bar da korektna šansa da ostvare povrat svoje djedovine. Dakle mislimo da bi tu trebalo isključivo da se radi o naturalnoj restituciji u onim bonitetima koji su bili oduzeti a koje je to fizički moguće, a tek da se supsidijarno ostavi mogućnost izbor da im se izvrši novčana nadoknada za tu zemlju. To bi bilo dobro ponavljam da se u drugom čitanju ugradi u ovaj zakonski tekst jer ste ga imali u planu u prvom onome radnom materijalu.
Kolega molim vas zaključite raspravu.
Zahvaljujem se i završavam. Mislim da je strategija u poljoprivredi više nego potrebna. Hvala.
Josip Đakić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Horvat govorili ste o tome da treba dati šansu ovom zakonu iako ste isključili sve ovo što smo govorili cijelo vrijeme da nema jasnih kriterija da nema ocjenjivanja da je 60 bodova za gospodarski program previše kako bi se omogućilo onima koji imaju najviše da je neposredna pogodba također stvar koja ne može proći koja sigurno ostavlja ili izravna pogodba koja ostavlja prostor za manipulacije. Željeli bi kao i vi da znate tko će to biti iz vaše jedinice lokalne samouprave, da li načelnik općine po svojoj dužnosti član toga povjerenstva, da li će to biti imenovano od strane općinskog vijeća i tko će biti ti ljudi koji će biti iz agencije. Tko će imenovati? Ministar svojom odlukom ili će ministar imenovati svojom odlukom i onoga sa terena? Kakvi kriteriji ocjenjivanja? To je najveći interes hrvatskih seljaka. I zaboravili ste reći da OPG kao što ste rekli da treba ostati živjeti mora biti u zakonu, zašto smo ga izbrisali. Zašto ga nema nijednom riječju nijednim slovom u ovom prijedlogu zakona? OPG je nestao zato što žele da 300 tisuća OPG nestanu kao što su 30 tisuća krava završeno na klanju, kao što je 150 milijuna litara mlijeka smanjena proizvodnja, kao što je pala proizvodnja mesa. Jednako tako 500 općina i gradova su stavljeni van svoje funkcije što se tiče poljoprivrednog zemljišta više neće odlučivati o ničemu njihovi gospodarski programi raspolaganja su stavljeni ovim zakonom van snage i to je ono što sigurno ne valja i s čim se ne možemo zadovoljiti.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega Đakiću. Dakle jučer sam u raspravi rekao naše stajalište o manjkavostima ovog zakonskog prijedloga. Ono je u prvom čitanju ide sada u drugo čitanje. Za očekivati je ja mislim da je racionalno za očekivati je da će predlagatelj dosta toga što smo mi rekli i uvažiti dakle popraviti model, koncept sa kojim je odlučio da će ići. Dakle to je takav koncept koji je ili uzmi ili ostavi, tako smo ga mi doživjeli. Nisam katastrofičan i ne mislim da postoji nikakva teorija urote i da će sada netko nešto raditi i izmešetariti. Jednostavno mislim da će se kvalitetnim podzakonskim aktima koji treba da se donesu u razumnijem roku od ovog što je propisano puno toga biti razrađeno. Tek onda kada budemo vidjeli da li je to razrađeno na kvalitetan način ja mogu dati ocjenu da li je netko nešto mislio loše ili je skrivao ili je nekom nešto uskrati. Sa ovakvim tekstom koji je upravom čitanju ja to sada ne mogu reći i imam iskrenu želju da ministarstvo ove stvari koje smo mi ovdje apostrofirala kao manjkave da razmotri i da dosta toga prihvati u svom drugom čitanju.
Završna riječ u ime predlagatelja, ministar Tihomir Jakovina.
Poštovana gospođo potpredsjednice, štovane kolegice i kolege zastupnici. U jučerašnjoj i današnjoj nadasve dugoj raspravi koja je iskazanim i interesom i žustrinom i iznesenom argumentacijom zapravo još jedan potvrdila izuzetan značaj poljoprivrede kao strateške grane gospodarstva RH ujedno je potvrdila i potrebu donošenja novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu koje će omogućiti da se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države kao od dobrog i posebno interesa za RH koja uživa njezinu osobitu zaštitu što prije stavi u funkciju poljoprivredne proizvodnje. Pomno sam slušao i bilježio sa svojim suradnicima sve iznešeno u ovoj raspravi, sve primjedbe, prijedloge, sugestije koje su dijelom bile obilježene i demagogijom i patetikom i predizbornom retorikom u kojima je dijelom bilo i netočnih i zlonamjernih tvrdnji ali u kojoj je bilo i vrlo dobrih i argumentiranih prijedloga koje ćemo ozbiljno proanalizirati i ugraditi u prijedlog zakona kako bi ga učinili što boljim, efikasnijim i transparentnijim. Svima onima koji su svojom raspravom u ovom pozitivnom smislu pridonijeli ovom prilikom kao resorni ministar zahvaljujem. Još ću jednom ponoviti osnovne ciljeve što želimo napraviti sa ovim zakonom. Ubrzavanje raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem kao glavnim prioritetom koje treba proisteći ovim zakonom, povećanje korištenih poljoprivrednih površina stavljanje u funkciju do sad nekorištenih poljoprivrednih površina, formiranje jezgre poljoprivrednih gospodarstava koji će imati dugoročnu perspektivu poljoprivrednih proizvođača s obzirom na zemljišne resurse, dalje potaknuti proces okrupnjavanja poljoprivrednih gospodarstava i poljoprivrednog zemljišta, uvesti veću disciplinu i kontrolu u korištenju poljoprivrednog zemljišta, ali posebno u prenamjeni poljoprivrednog zemljišta i uvesti informacijski sustav i baze podataka koji će poboljšati upravljanje poljoprivrednim zemljištem i cijeli sustav učiniti transparentnim. Odgovorno tvrdim još jednom da ovaj zakon nije rađen ni za velike ni za male, iako u ovoj raspravi osim puno demagogije, patetike nisam stvarno čuo šta smatrate, pogotovo ovaj kritični dio šta je to veliki ili mali. Po postojećem zakonu znam niz OPG-a koji su da li kroz prodaju, da li kroz zakup dobili 500, 700, 900 hektara na raspolaganje, imaju jednog ili nijednog zaposlenog, da li je to veliko ili malo. Ovaj zakon nije rađen ni za podobne ni za nepodobne, ovaj zakon je sigurno i najmanje rađen za špekulante sa poljoprivrednim zemljištem i za interesne skupine. Ovaj zakon je gospodo pripremljen i rađen za poljoprivredne proizvođače koji znaju, mogu i hoće proizvoditi hranu bolje i više nego do sada i unaprijediti poljoprivrednu proizvodnju. Sve ono što smo dobro čuli u jučerašnjoj i današnjoj raspravi ćemo dobro proanalizirati, dio toga nadam se i ugraditi u idući prijedlog koji će doći u ovaj štovani dom i onda po tome raspraviti. Zahvaljujem vam.
Hvala lijepa ministre. Tri replike na vaše izlaganje. Josip Đakić prvi.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. U ovim našim izlaganjima nema ni demagogije ni patetike nego ima stvarnosti koja se odlikuje u članku 6. Kada njega razradite sa striktnim ucjenjivanjem sa ocjenama da li od 1 do 60 ili od 1 do 20 ili 1 do 10, kada budemo znali tko i šta onda će to biti transparentno. Kada isključite mogućnost izravne pogodbe za prodaju zemljišta također će biti transparentno i tada ćemo reći da ste dobro učinili. Stavite tu još jednu tablicu uz sve ove navedene stvari koje su potrebne kroz gospodarski program, stavite tablicu, odgovorite nam kako ćete imenovati članak iz lokalne samouprave, izbacite neposrednu pogodbu i tada ćemo reći da postoji stvarno transparentni način kako će poljoprivrednici dobit svoje zemljište.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Poštovani kolega Đakić, članak 6. govori o zaštiti poljoprivrednog zemljišta pa vas baš ne razumijem što ste htjeli reći, ali još ću jednom ponovit. U 10 godina raspolaganja stavili ste u funkciju manje od 30% državnog poljoprivrednog zemljišta na način koji je bio sve samo ne transparentan, pošten, efikasan i brz. Najvažniji resurs za poljoprivrednu proizvodnju naši poljoprivredni proizvođači o kojima ste vi jučer i danas toliko brige i toliko pažnje posvetili nisu bili u mogućnosti dobit osnovni resurs za poljoprivrednu proizvodnju i to je razlog stagnacije poljoprivredne proizvodnje i lošim rezultatima i u primarnoj proizvodnji, ali i nepripremljenosti naše prehrambene, odnosno prerađivačke industrije na ovo što nam slijedi, na izazove koje ćemo imat po ulasku u Europsku uniju. Ovaj zakon će ispraviti nedostatke i bit će puno efikasniji, puno brži i ovaj resurs koji je preostao, a govorim o gotovo 650 tisuća hektara samo državnog poljoprivrednog zemljišta koji nije na raspolaganju našim poljoprivrednim proizvođačima će biti u funkciji proizvodnje hrane. … [[Upadica se ne razumije.]]
Branko Vukšič, replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega, niste dobili riječ.
Poštovani ministre, rekli ste da za koga jest ovaj zakon pisan, za koga nije. Rekli ste prije svega da pojednostavim nije pisan za špekulante. Međutim iz ovog teksta ne vidi se ta namjera, stvar je u tome što mi govorimo. Mi ne sumnjamo u vaše poštene namjere, ali iz ovog teksta se ne vidi, on je nejasan, nedorečen je taj tekst. Nema onih kriterija na kojima inzistiramo, mi vam želimo pomoći time, želimo zapravo pomoći seljacima, a vjerojatno i vi to želite. Morate se sjetiti da kad se zakon piše na način da se može tumačiti na različite načine, sjetite se onda i zakona koji su omogućili pljačkašku privatizaciju '90. tih godina. danas se kaže da je ona bila kriminalna, ali samo možemo tu govoriti o etici i poštenju jer smo ozakonili jedan krivi postupak, pa čak bi nas oni mogli i tužiti koji su tu privatizirali jer je to sve bilo po zakonu. Tako ne bismo htjeli da i ovaj zakon omogući kad se zakon donese i ako nije dorečen, bez brige, stotine ljudi, pravnika će raditi i pronaći rupe kako bi mogli neki u agenciji koje nećete vi moći kontrolirati, niste vi svemogući čovjek kako bi mogli svojem rođaku dodijeliti zemljište. Zato se nemojte ljutiti ako vas upozoravamo na kriterije, ako vas upozoravamo na nedorečenosti. Zakon je napisan loše, njegove namjere opet potvrđujem i Hrvatski laburisti podupiru to da država upravlja svojim zemljištem i Hrvatski laburisti podupiru to da se zemljište ne rasprodaje, ali dajte onda ispravite ono iz zakona da susjed može kupiti česticu ako je manja od njega. Pa po tome možete cijelu Hrvatsku rasprodat, oprostite, još na lukaviji način. Mislim to su rupe koje se nadam da ćete popraviti.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Poštovani kolega zastupniče, rekao sam da u ovoj drugoj raspravi je bilo jako dobrih i konstruktivnih prijedloga koji su argumentirani i koje će moj tim stručne službe i ja osobno u svakom slučaju pomno razmotriti i sve ono što mislimo da će unaprijedit ovaj dobar ili odličan prijedlog zakona ćemo kao takvo ugraditi. I ovim odrednicama o gospodarskom programu smo točno naveli koji su kriteriji i kako i na koji način, ali uvažavajući i ono što smo čuli u raspravi još jednom ćemo sve proanalizirati. Nisam rekao da rasprava nije dobra, dapače koliko nam se god žuri i koliko je god važno da ovaj zakon što prije bude usvojen i po njemu se počne raspolagat poljoprivrednim zemljištem ja sam osobno tražio i pustio ga da se dobro napravi i javna rasprava i uvid i analiza po svim onim tijelima, službama i sa drugim resornim ministarstvima ali i da ide u dva čitanja da bi ovaj Dom dao još dodatni obol da bi taj zakon bio odličan. Nadam se da ćete bit zadovoljni sa većinom stvari koje ćemo ponuditi u konačnoj verziji zakona. Zahvaljujem.
I zadnja replika Zoran Vinković.
Uvaženi ministre, nema ovdje predizbornih govora. Tako možemo okarakterizirati vaše ovo završno izlaganje. Ali na stranu to. Dakle, rekli smo da podržavamo namjeru prije svega da zemljište ne ide u prodaju i dobro je da ovaj zakon ide u dva čitanja, da ne ide po hitnom postupku. No, ovdje se postavlja i dva osnovna pitanja. I u prošlom zakonu je kada je osnovana Agencija za poljoprivredno zemljište ona je bila namijenjena za lokalnu samoupravu koja nije napravila programe, nije provela natječaje. Što je s natječajima koji su provedeni? Što je sa dosadašnjim zakupnicima koji se nalaze i u sustavu poticaja, imaju ugovore s jedinicom lokalne samouprave od kojih sva sredstva idu na onaj prijelazni račun gdje i država dobiva 25%. Ulazimo u proljetnu sjetvu. Njima su ugovori istekli prošle godine. Ti ugovori traju 10 godina. Što je s njima? Taj problem i znam da ne rješava ovaj Zakon. Ali morate dati odgovor jasan i glasan. Dakle, mnoge jedinice lokalne samouprave su provele natječaj, donijele odluku. Jedno i drugo ministarstvo jednostavno nema rješenja. Loše je bilo što ministarstvo daje suglasnost i preko Državnog odvjetništva i preko povjerenstva itd. Ali nemojmo čitavo vrijeme pričati kako su lokalni šerifi i moćnici dijelili zemlju. I ja se pitam kako je netko mogao dobiti 700 ha državnog poljoprivrednog zemljišta kada je u programu stajalo da je maksimum 150 ha bilo prodaja ili zakup. kako je mogao dobiti? Za to je netko odgovoran i za to treba odgovarati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, štovani kolega Vinkoviću. Na način da uzmimo na pojedinoj adresi bilo i 18 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. O tome nismo čuli ni jednu riječ, o nepravilnostima kod registracije, kod natječaja i ostalog koji su bili i u ovom vidu da je na jednoj adresi ili jednom kućanstvu bio veći broj OPG-a da bi se moglo na taj način doći i izlicitirati veće površine da li za kupnju, da li za zakup. Puno brige za OPG, a ni jedne riječi o takvim nepravilnostima koje su zabilježene u nizu jedinica lokalnih samouprava. Za ovo što ste pitali svi natječaji koji su raspisani po postojećem zakonu i cijela procedura koja je u tijeku sukladno onome što je taj zakon rekao se kao takovo nastavlja. Oni koji su pozitivni, gdje je bilo sve odrađeno kako treba i u skladu sa zakonom dobivaju pozitivna mišljenja i idu na potpise i stavljaju se u funkciju po postojećem zakonu. Oni koji ne uskraćuje im se suglasnost i ići će po novom zakonu. I treća stvar koju ste pitali što je sa zemljištem koje je išlo na potvrde za koje nemamo titulara i korisnika. U ovom zakonu smo predvidjeli privremeno raspolaganje na rok do pet godina dok se ne stavi i to i sve ostalo zemljište od ovih 650000 ha a imamo ga i još i više jer nismo kroz programe raspolaganja, nismo kroz sve ono u 20 godina što smo propustili napravit bazu osnovnoga bogatstva kojeg imamo u zemljišnom resursu stavili u funkciju pa imamo i niz drugih oblika vlasništva još upisano u vlasničke knjige koji nije dvrh i nije prepoznat kao takov i nalazi se u samim programima. To je prioritet ovoga zakona svo državno zemljište staviti u funkciju i zato smo predvidjeli i privremeno raspolaganje, odnosno mogućnost do pet godina dok se ne srede i zemljišno-knjižni ispravni postupci koje imamo i prevede na način kako treba. Mislim da ovaj Zakon će maksimalan učinak polučiti baš kroz provedbu na ovaj način. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, PZ br. 251, rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona." Molim da se izjasnimo o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za i 30 protiv te 2 suzdržana donesen predloženi zaključak.