Poštovani zastupnici, poštovani gosti, otvaram 84. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Osim zastupnika, na sjednicu smo kao što je i praksa, pozvali naše redovite goste, predsjedatelje i članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedatelja Vijeća ministara i ministre i zamjenike u Vijeću ministara, predstavnike OHR-a, OSS-a, EU, Vijeća Evrope, kao i predstavnike izaslanstva u BiH koji su izrazili interes da prate rad Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, pedstavnike Misije UN BiH-a i predstavnike nevladinih organizacija Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva. Na sjednici su radi razmatranja njihovih izvješća, pozvani predstavnici Ombudsmena za ljudska prava BiH. Sve nazočne srdačno pozdravljam. Prema izvješću službe konstatiram da je sjednici nazočno 28 zastupnika, 21 iz Federacije i 7 iz RS-a. Imamo kvorum i možemo punovažno odlučivati. Dame i gospodo, u pozivu za sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici Kolegija Doma kao i Kolegija u proširenom sastavu, izvršene su određene izmjene i dopune prijedloga dnevnog reda. O tome su vas pretpostavljam upoznali predsjedatelji klubova a ja ću vas potsjetiti da su u dnevni red uvrštene slijedeće točke. Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuna Izbornog zakona po članku 105. Poslovnika, Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o radu i zapošljavanju BiH po proceduri članka 104. Poslovnika, Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o središnjoj evidenciji i razmjeni podataka, također po proceduri članka 104. Poslovnika, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci BiH, sa Izvješćem Komisije za financije i proračun, predlagatelj zastupnik Jelina Đurković, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost sa Izvješćem Komisije za financije i proračun, predlagatelji zastupnici Kluba SDS-a, Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između BiH i Republike Slovenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanje utaje poreza u odnosu na poreze na 2 dohodak i imovinu. Prjedlog rezolucije je podnositelja zastupnika gospodina Mirsada Sipovića i Izvješće Istražnog povjerenstva za utvrđivanje stupnja zagađenja hidro-eko sistema u BiH. Vi ste dakle, na početku dobili ovaj dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Zlatko Lagumdžija, izvolite,
Zahvaljujem se kolega predsjedavajući, mislim kolega zastupniče. Uz žaljenje što ranije nismo imali ovakvo obimne i sadržajne dnevne redove kao dnas, normalno mi dajemo podršku ovakvom dnevnom redu, međutim ne bih želio sada da licitaram sa tačkama koje se pojavljuju u ovom dnevnom redu koje su očigledno odraz stanja u kojem se nalazimo odnosno, kolko je ovo, pet sedmica ili četiri prije izbora. Povodom tačke 21. Zahtjev Kluba Stranke za BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika mi, pored te tačke dnevnog reda, kao Klub poslanika SDP-a pod 22. pod sljedećom tačkom iza ove tačke predlažemo jednu tačku dnevnog reda. Naime, mi smatramo nedopustivim da ova problematika nije riješena upravo na način kako se sada predlaže. Mi podržavamo prijedlog Stranke za BiH. Smatramo da je to jako dobro što je do njega došlo. Međutim, mi takođe jako dobro znamo i podržavamo inače često očitovanje iz Stranke za BiH da se konačno treba koncept odgovornosti ovdje malo promijeniti. Naime, da ljudi odgovaraju za ono što jesu uradili kao i za ono za šta, što nisu uradili. Podrška naša članu 21. puna podrška, dakle tački 21. i promjeni Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu po hitnom postupku, smatramo da se treba dopuniti tačkom 22. koja glasi: «Zahtjev poslanika Kluba SDP-a premijeru da smijeni ministra za civilne poslove ukoliko sam ne podnese ostavku, zbog dosadašnjeg neadekvatnog odnosa prema Zakonu o državljanstvu.» Naime, ne želim da otvaram, spreman sam na polemiku i druge vrste. Mislim da ovo ne treba posebno obrazlagati. Sramotno je da poslije 4 godine minsitar za civilne poslove se pojavljuje kao predlagač na stranačkoj konferenciji sa ovakvim jednim zakonom a 4 godine je primao platu da ovakav jedan zakon, upravo ovakav, na početku svog mandata donese. Je li vam poznato da je Visoki predstavnik morao da prolongira važenje određenih zakonodavnih, da tako kažem dokumenata, upravo da se ne bi dešavalo ovo što se sada dešava. Mi mislimo da čak i Stranka za BiH će ovo podržati, odnosno vjerujemo da će ministar za civilne poslove sam, poslije ovoga, podnijeti ostavku kao čin njegove svijesti o tome da je on najodgovorniji što ovako nešto mi danas razmatramo na ovakav način. Time će se pokazati da ovaj zakon nije stvar predizbornih lupetanja, podmetanja i sl. 3 Dakle, ja ću vam sasvim prirodno, gospodine predsjedavajući, dati i dakle, mi podržavamo zakona, podržavamo promjenu. Mislimo da može ići i po 105. ali nećemo da se miješamo u to, da skinemo sa dnevnog reda to, ali mislim da je upravo nakon te tačke dnevnog reda primjerena, jel tako kolega Avdiću, jedna ovakva tačka, vaš osmjeh mi daje za pravo da pomislim da ćete i vi glasati kao i mi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Zlatku Lagumdžiji kolegi zastupniku. I ja sam podrazumijevao da ste mislili na naše kolegijalno zajedništvo kao zastupnika, a ne neko drugo. Gospodin Beriz Belkić.
Evo, iako je gospodin Lagumdžija u uvodu rekao da nema namjeru i da neće ovaj od ovoga praviti, da tako kažem, prostor za te predizborne neke promocije, razračune, obračune i td, on je ipak to uradio. Nije tačno da resorno ministarstvo a i poslanici nisu u više navrata pokušavali tu stvar uraditi, to se može provjeriti. Na žalost nije bilo prohodnosti za takvu inicijativu i potrebne podržke ni u Vijeću ministara ni u ovome Parlamentu. Mi ćemo danas provjeriti i biti u prilici da li će ova incijativa biti i u proceduranom smislu podržana. Prema tome mi ćemo biti protiv uvrštavanja ove tačke dnevnog reda koji predlaže gospodin Lagumdžija.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Gospodin Mladen Potočnik izvolite.
Kolegice i kolege i predsjedavajući ja predlažem da idete po ubrzanoj proceduri i date na glasanje dnevni red da radimo.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Zaključujem raspravu o dnevnom redu i dužan sam staviti prijedlog zastupnika Zlatka Lagumdžije na izjašnjavanje. Ja ga sad ovdje nemam u pisanoj formi tako da ako pogriješim u interpretaciji molim da razumijete to, znači zahtjev je da se kao dodatna točka dnevnog reda 22. uvrsti Zahtjev Kluba zastupnika SDP-a za pokretanje pitanja odgovornosti resornog ministra civilnih poslova i komunikacija, ako sam dobro.
Jel može gospodine predsjedniče?
Izvolite. 4
Dakle tačka formuli, žao mi je što je ovdje imam zapisano, dok je dostavim, zahtjev, vrlo sam precizan, Zahtjev poslanika Kluba poslanika SDP-a BiH premijeru to je proceduralna stvar da smijeni ministra za civilne poslove ukoliko sam ne podnese ostavku zbog neadekvatnog dosadašnjeg odnosa prema Zakonu o državljanstvu.
Hvala lijepo. Čuli ste ovaj prijedlog. Ja ću ovaj prijedlog sad staviti na izjašnjavanje kao dopuna dnevnog reda. Gospodin Safet Halilović, ministar civilnih poslova i komunikacija. Izvolite gospodine ministre.
Pozdravljam uvažene zastupnike, I mogu da kažem samo to da se ova jedna dobronamjerna inicijativa u pogledu izmjene dopune Zakona o državljanstvu i eleminiranja diskriminirajuće odredbe člana 17. kojom veliki broj građana Bosne i Hercegovine gubi, u prilici je da izgubi državljanstvo, mislim da je loš način da se to politizira na ovako bezočan način pred izbore. Naravno, svako ima pravo na svoje mišljenje, na svoju inicijativu. Ja samo želim da kažem jednu notornu činjenicu koja je provjerljiva i koja dostupna i podijeljena medijima. 25. maja 1994. godine Ministarstvo civilnih poslova uputilo je Izmjene i dopune Zakona o državljanstvu u kojem je zatražilo ove izmjene o kojim je danas riječ. Druga je stvar što taj prijedlog zakona nije prošao proceduru ni u Vijeću ministara niti u Parlamentu. To je već drugi dio priče. Hvala vam.
Hvala lijepo. Replika gospodin Zlatko Lagumdžija. Nadam se da je replika jer riječ ste imali.
Prvo ja nisam upravo dao repliku gospodinu Belkiću da bi ubrzao proceduru a imao sam puno toga kazati. Međutim, s obzirom da ministar je rekao to što je rekao ja sam dužan kazati gospodine predsjedavajući, ja sam zaista bio ohrabren njegovim javljanjem za ovom govornicom i pomislio sam da će nam on, ustvari dati dodatni poticaj usvajanja ovakvog zakona svojom ovdje izjavom da ovaj zakon je on spreman da mijenja za svoju ostavku na primjer il ovako nešto. Međutim, s obzirom na odakle je gospodin premijer, pardon kao i premir odakle gospodin ministar dolazi, stvarno sam kratko bio u zabludi da bi on mogao svoju fotelju ustupiti za jedan zakon koji je toliko potreban građanima ove zemlje.
Dobro, hvala lijepo. Mislim da smo iscrpili raspravu o dnevnom redu. 5 Zaključena je rasprava. Po Poslovniku ja stavljam i dužan sam staviti ovaj prijedlog za dopunu dnevnog reda na način kako ga je pročitao Zlatko Lagumdžija u mikrofon. Stavljam ovaj prijedlog, molim zastupnike da se pripreme za glasovanje. Glasujte sad. Znači prijedlog za dopunu dnevnog reda prema zahtjevu Kluba zastupnika SDP-a nije dobio potrebnu većinu. I, mi prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Ja konstatiram da 84. sjednica Zastupničkog doma ima slijedeći dnevni red, 1. Usvajanje Zapisnika sa 83. sjednice zastupničkog doma, 2. Zastupnička pitanja i odgovori, 3. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o koncesijama Bosne i Hercegovine u drugom čitanju, predlagatelj zastupnica Jelina Đurković, 4. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o komunikacijama po članku 105. Poslovnika, 5. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH po proceduri članka 104, 6. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvješćeu Komisije za financije i proračun o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, predlagatelj Vijeće ministara BiH, 7. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Državnoj graničnoj službi, u prvom čitanju, 8. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje u prvom čitanju, predlagatelj zastupnik Tihomir Gligorić, 9. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka zastupnika Kluba stranke za BiH za osnivanje komisije za ispitivanje stradanja civila na području Općine Prijedor u razdoblju 1992. - 1995., 10. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zaključka zastupnika Filipa Andrića o obustavi daljnjeg prijema novih službenika i uposlenika u sva ministarstva do rekonstruisanja vlasti nakon oktobarskih izbora u listopadu, 11. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ustupanju predmeta od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaunenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 105. Poslovnika, 12. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine takođe po proceduri članka 105. Poslovnika, 13. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara po proceduri članka 105. Poslovnika, 6 14. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sdigurnosti prometa na cestama u BiH po proceduri članka 105., 15. Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona po proceduri članka 105. Poslovnika, 16. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara po proceduri članka 104. Poslovnika, 17. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o prekršajima po proceduri članka 104. Poslovnika, 18. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o radijacijskoj i nuklearnoj sigurnosti u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 105. Poslovnika, 19. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovima sigurnosti prometa na cestama po proceduri članka 104. Poslovnika, 20. Zahtjev zastupnika Vinka Zorića, Ruže Sopte i Filipa Andrića za razmatranje Prijedloga zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti u BiH po proceduri članka 104. Poslovnika, 21. Zahtjev zastupnika Kluba Stranke za BiH, za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po članku 104. Poslovnika, 22. Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o radu i zapošljavanju u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 104. Poslovnika, 23. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o središnjoj evidenciji i razmjeni podataka po proceduri članka 104. Poslovnika, 24. Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), 25. Prijedog zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci s Izvješćem Komisije za financije i proračun, predlagatelj zastupnica Jelina Đurković, 26. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, sa Izvješćem Komisije za financije i budžet predlagatelji zastupnici Kluba SDS-a, 27. Odluka o predmetu, opsegu i vrsti koncesije u svrhu izgradnje autoceste na Koridoru Vc, 28. Izvješće o radu Zajedničke sigurnosno-obavještajne agencije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH za razdoblje travanj 2004. – srpanj 2006, 29. Izvješće Administrativne komisije Zastupničkog doma za razdoblje od 01.01. do 30.06.ove godine, 30. Godišnji Izvješće Ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini za 2004. godinu, 31. Specijalno Izvješće Ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini u svezi sa usklađenošću Zakona o kaznenom postupku sa člankom 14. stavak 5. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, 32. Specijalno Izvješće Ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini u svezi sa Zakonom o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga Republike Srpske i Zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjih obveza Federacije Bosne i Hercegovine, 33. Informacija o izdavanim dozvolama za izvoz/uvoz oružja i vojne opreme u 2005. godini, 34. Izvješće Istražnog povjerenstva za utvrđivanje stupnja zagađenja hidroeko sustava u BiH, 7 35. Potvrđivanje Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH, 36. Prijedlog Vijeća ministara BiH za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi i stručnjaka iz oblasti javnih nabavki, 37. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, 38. Prijedlog rezolucije podnositelja zastupnika Mirsada Sipovića. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, Ad.1. Zapisnik sa 83. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Imam primjedbu, odnosno izgleda da je tehnička greška, dakle na strani 5. tačka 8. gdje se govori o raspravi po zahtjevu poslanika Milorada Živkovića o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja. Iz ovoga što je navedeno u zapisniku proizilazi da se nije ni glasalo, da se ne zna šta se je uopšte odlučilo. Samo ovdje piše da su u raspravi učestvovali ti i ti, nema dalje. Dakle, u zapisniku nedostaje šta se je desilo s tim zakonom. Nešto je trebalo navesti, šta se je desilo s tim zakonom, jel glasamo šta se je desilo, kako je prošlo, ali evo nema, nema, nije navedeno ništa. Molim da se to provjeri i da se ispravi.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Predlažem, da uz ovu sugestiju koju je dao gospodin Beriz Belkić, a temeljem zapisnika, odnosno magnetogramskog snimka, dopunimo ovaj dio zapisnika na način kako je odlučeno na toj sjednici Doma i da uz tu dopunu prihvatimo zapisnik za 83. sjednice Doma. Molim zastupnike da se pripreme i izjasne o ovom zapisniku sa 83. sjednice Doma uz ovu dopunu. Molim vas da glasujete. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 35 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili uz ovu dopunu Zapisnik sa 83. sjednice Zastupničkog doma. Zahvaljujem se zastupnicima i prelazimo na drugu točku dnevnog reda. To su, 8 Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori S obzirom da na prošloj sjednici nismo imali na dnevnom redu ovu točku, potsjetit ću vas o odgovorima koje smo dobili od 82. sjednice do ove. Dakle, odgovori na zastupnička pitanja dobili su Dušanka Majkić, na pitanja postavljena na 74. sjednici Doma, Selim Bešlagić na pitanje postavljeno na 77. sjednici, Miloš Jovanović i Ljiljana Milićević koji su pitanja postavili na 79. sjednici, Petar Kunić na pitanja postavljena na 81. i 82. sjednici i Mirsad Sipović na pitanja postavljena na 82. sjednici Doma. Otvaram mogućnost komentiranja odgovora koje su zastupnici dobili na postavljena pitanja. Nema prijavljenih. Gospodin Sipović, izvolite.
Ja bih samo komentirao odgovor Centralne izborne komisije na kog sam smatrao da na moje zastupničko pitanje i to je bio razlog, smatram da je apsolutno pravno neutemeljen i to je bio razlog zbog čega sam pokrenuo pred ovaj dom rezoluciju. Ne bih htio uvažene kolegice i kolege da opterećujem. Imaćemo priliku da u raspravi oko teksta predložene rezolucije o tome temeljito raspravimo. To je što se tiče reakcije na davanje odgovora. Drugo pitanje koje, ne.
Biće pitanja, imam već prijavljene i moram poštivati redoslijed. Redoslijed je prema ovim prijavama koje imam, Tihomir Gligorić, Mladen Potočnik, molim, imali ste mogučnost da se prijavite. Izvolite, gospođa Milićević, komentar na dobijeni odgovor na zastupničko pitanje, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam se javila kad je gospodin Sipović, ali niste gledali. I elektronski se prijavila.
Nije problem, izvolite.
Znači, moje pitanje postavljeno na 79. sjednici je, ustvari su bila dva pitanja u tom pitanju. Odnosilo se na to, zašto Vijeće ministara još uvijek nije riješilo problem od naplate potraživanja bivše Hidrogradnje, jer je bilo obavezano zaključcima na sjednicama Savjeta ministara, po pitanju naplate ovih potraživanja, a drugo zašto je predsjedavajući Savjeta ministara bez znanja i odluke Vijeća ministara 3. maja uputio pismo Jumbes banci u Beogradu u kome je zatražio da se sredstva, a radi se o sredstvima koja su zarađena radom u Iraku, predratne Hidrogradnje. Znači, on je zatražio da se upute samo jednoj od dvije postojeće hidrogradnje. 9 Odgovorom nisam zadovoljna iz razloga što se na samom početku odgovora kažem da će Ministarstvo finansija odgovoriti na prvi dio pitanja a na drugi niko neće odgovoriti. Znači, odgovoren je na pola pitanja će oni odgovoriti, na ovaj drugu neće, a to što su napisali najblaže rečeno nije predmet moga pitanja i nije odgovor. Oni se pozivanju na sukcesiju. Međutim, ovdje se radi o odnosu Iraka i privrednih subjekata BiH i o potraživanju privrednih subjekata. Ne radi se o sredstvima sukcesije. Oni upućuju na sud. Pa ja vjerujem da će i prvo i drugo pitanje završiti na sudu ali na Sudu BiH kao spor dva entiteta, jer su vlade oba entiteta vlasnici državnog kapitala. Prema tome, ovakvi odkgovori ne mogu proći, a pogotovo, i ovaj ću put, pošto je ovo pretpostavljam posljednja sjednica ovog saziva reći, da bi najbolja preporuka narednom sazivu bila, da imadnu poslanički čas i svoja pitanja direktno postavljaju a ne da smo izloženi tome šta nam god napišu da se tretira kao odgovor. Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Milićević. Nema više komentara. Prelazimo na nova pitanja i sad ću pročitati redoslijed prijavljenih. Znači, gospodin Šefik Džaferović me s pravom upozorava da se je prvi p rijavio, molim vas da to prihvatite, pa onda je slijedeći redoslijed, gospodin Gligorić, gospodin Potočnik, gospodin Sipović, gospodin Živković. Gospodin Bešlagić je elektronski prijava koju Branka nije evidentirala, prije gospodina Sipovića. Gospodin Džaferović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege, prije dvije sedmice, ja sam ovdje u ovom domu iako kažem vrlo rijetko postavljam poslanička pitanja, na zahtjev Udruženja građana otpuštenih radnika iz Republike Hrvatske Ugor Jelah Tešanj, postavio poslaničko pitanje Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara i resornim ministarstvima, da nas obavijeste šta su uradili po ovom pitanju, a vezano za zaključke ovog doma od 21.12.2005.godine. Do danas odgovor ni od jedne od ovih institucija u Parlament BiH nije došao. U međuvremenu, stiglo je pismo ovog udruženja svim poslanicima. Vi ste se upoznali sa sadržajem tog pisma i ja kao jedan od ljudi koji je primio predstavnike ovog udruženja ponovo zahtijevam od Predsjedništva BiH, Vijeća minista i nadležnih institucija, da ovaj parlament i ovo udruženje obavijeste šta su uradili po zaključku Parlamenta od 21.12.2005.godine, a ako nisu uradili, zašto ništa nisu uradili? Ja inače nakon što stigne bilo kakav odgovor od ovih institucija, imam namjeru, ako ne ja u ovom sazivu, onda kasnije sigurno neko ispred moje stranke u narednom sazivu, možda i ja, zahtijevati parlamentarnu raspravu na ovu temu. Ovo je vrlo ozbiljan problem i nije ovo jedini problem kojeg BiH ima kada su u pitanju prava naših građana koja su ostvarili u bivšim republikama bivše Jugoslavije. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić. 10
Ako može gospodine predsjedavajući, moli me Potočnik, ja bih dao ustupak pa da se zamijenimo za mijesta.
Gospodin Mladen Potočnik, izvolite.
Kolegice i kolege, ja imam jedno pitanje naslovljeno Vijeću ministara. Zašto se uvode samo dva nova ministarstva u Viješu ministara? Šta je sa ministarstvima za obrazovanje, kulturu i sport? Šta je sa Ministarstvom rada, zdravlja i socijalne zaštite? I, kad radite promjene, radite je cjelovito i svrsishodno. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Potočniku. Riječ ima gospodin Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, molio bih službu da još jednom podsjeti Savjet ministara na, da dostavi Domi odgovor na poslaničko pitanje koje sam postavio vezano za radnike na obezbjeđenju koji rade državne praznike, rade noću, prekovremeno a njima se ne plaća, dok isti taj savjet ministara i Ministarstvo finansija selektivno isplaćuje neke druge, za takvu vrstu posla. No, danas postavljem sledeće poslaničko pitanje. Upućujem to Savjetu ministara BiH. Kada će Savjet ministara BiH ispitati da li je bilo nepravilnosti kod izbora direktora Uprave za indirektno oporezivanje i da o tome obavijesti Ombdusmen za ljudska prava BiH? Obrazloženje, ja ću vam u prilogu dostaviti preporuku Ombdusmena za ljudska prava u vezi sa žalbama Fuada Kasumovića, Ismeta Suljendića od još 10.02.2005.godine, a koja se odnosi na nezakonit izbor direktora Uprave za indirektno oporezivanje. Misli se na sadašnjeg direktora gospodina Kemala Čauševića. Napominjem, da je Savjet ministara bilo dužno da preispita da li je bilo nepravilnosti prilikom ovog imenovanja i da institucije ombdusmena obavijesti u roku od mjesec dana, što do danas, koliko je meni poznato nije učinjeno. Evo molim službu da primi moje poslaničko pitanje i preporuku Ombdusmena za ljudska prava. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Gligoriću. Riječ ima gospodin Selim Bešlagić, izvolite. 11
Poštovano predsjedništvo, poštovani predsjedavajući, dozvolite da postavim samo jedno pitanje. Šta je do danas Vijeće ministara uradilo po pitanju poduzetih aktivnosti na realizaciji zaključka Zastupničkog doma sa 59. sjednice, održane 29.6.2005. i 73. sjednice održane 30.01.2006.godine, a povodom razmatranja Izvještaja Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rešavanja predstavki Udruženja decertificiranih policajaca? Na navedenim sjednicama zaključak Dom je donio 3 odnosno 5 zaključaka kojim je izmeđuostalog obavezao Vijeće ministara da jo realizaciji istih, obavijesti Predstavnički dom u roku od 15 dana. Kako od posljednje sjednice, na kojoj je ovo pitanje razmatrano, prošlo punih 7 mjeseci, molim nadležne iz Vijeća ministara da mi odgovore da li su se ovi zaključkci Predstavničkog doma realizovali i ako jesu, zbog čega do danas poslanici u ovom domu nisu dobili tražene izvještaje? U prilo vam dostavljam i zaključke sa ove dvije sjednice.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sipović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pošto sam ja postavio nekoliko, često pitanja i veliki broj pitanja, dobio sam samo na manji broj pitanja moje odgovore. Pa, ovaj put koristim ovu tačku dnevnog reda, u formi pitanja i inicijativa. Poštovane kolegice i kolege, ja ovaj put ću biti konkretan i dajem inicijativu Vijeću ministara BiH, odnosno resornom Ministarstvu za civilne poslove, da po članu 105. po proceduru, po hitnom postupku, uputi u parlamentarnu proceduru Zakon o sportu BiH, koji je bio na javnoj raspravi. Obavljena je kompletna rasprava u resornom ministarstvu. Ministar me je obavijestio da postoji materijal, prijedlog teksta i ja mislim nakon toliko provedenih godina, da je uredu da taj zakon dođe u parlamentarnu proceduru usvaja... pred ovaj dom i pred Dom naroda do kraja mandata. Stoga iniciram, ukoliko ne bude predložen od resornog ministarstva, odnosno Vijeća ministara, ja ću iskoristiti svoje ovlasti kao poslanik mandat i ja ću preuzeti, ove inicijative sam dostavio svom klubu SDA, ne znam onaj, nisu me obavijestili, vjerovatno načelan sav imam, pošto su utemeljeni na svim ovim načelnim odredbama Statuta i programskoj deklaraciji, ovo pitanje je vrlo strateški važno za našu omladinu i malte ne ništa manje važnije nego i Zakon o visokom školskom, visokom obrazovanju BiH. To je naša obaveza moralna i odgovornost ovih poslanika da napokon tim mladim ljudima, sportašima damo nekakav status i razvoj sporta protiv svih ovih, što se dešava u našem društvu i ambasador, najbolji je sport, bez obzira na cijelom području naše BiH afirmaciju i države i omladine. Druga inicijativa i prijedlog je, molim vas, ja ću vrlo biti kratak, je i dobio sam odgovor od Vijeća ministara Zakon o advokaturi BiH. To je jedina država koja pretendira da bude u EU a koja nema jedinstven Zakon o advokaturi, jedan od temeljnih zakona zaštite ljudskih prava. 12 Imamo pozitivno mišljenje od Vijeća ministara da je u proceduri, imamo pozitivan stav OSC-a, imamo pozitivan stav OHR-a, u pripremi je kod sekretara i u ladici kod ministra pravde, gospodina koji do sada nije uputio u parlamentarnu proceduru iako je bila obaveza i od strane Vijeća. Ja takođe predlažem ukoliko neko ovde traži da mi se u radni materijal dostavi i da iskoristim svoje pravo kao poslanik, da ga predložim ovom parlamentu, a hoće li Parlament usvojiti, to je opet isto stvar Parlamenta i političkih opcija koje participiraju u ovoj vlasti. Molim vas, smatram za potrebnim na kraju, pred kraj mandata, svi smo se ovde, zagovaramo vladavinu prava i ono što nam pruža međunarodna zajednica, OHR, OSC i sve međunarodne institucije, oko uspostave reforma pravosuđa, kao samostalne institucije, odnosno sudske vlasti kao u svim civilizovanim zemljama demokratskim, gdje vladavina prava je temeljna i demokratije i prosperiteta, molim u tom kontekstu, obzirom da smo razmatrali Izvještaj Visokog sudskom i tužilačkom vijeća i kao nadležne institucije i podržali određene stvari koje oni čine u reformi pravosuđa, ja kao poslanik i kao građanin, ne može mi se otet da večina našeg pravosudnog sistema i dalje se finansira od donacija međunarodne zajednice. Ova država ne može dalje dopustiti da isključivo finansiranje sudova, tužilaštava i svih institucija u pravosuđu, zavisi isključivo od međunarodne zajednice. Hvala međunarodnoj zajednici za sve donacije, za sve materijalne pomoći, u edukacionom smislu, i to je dobro i nadam se da će oni i dalje to ružati u BiH ali, ova država i ova BiH mora da napravi jednu dugoročnu strategiju, stabilnog finansiranja i stvaranja materijalno-tehničkih uslova za razvoj pravosudnog sistema.
Gospodine Sipoviću na pitanju
I treće, to je inicijativa molim vas, inicijativa, u tom smislu predlažem inicijativu Ustavno-zakonodavnoj komisiji, ovog doma, tako i Doma naroda, da zajedno sa Ministarstvom pravde i Visokim sudskim i tužilačkim vijećem, napravimo jednu javnu raspravu, kao što je bio uvaženi kolega, napravili su iz Komisije za komunikacije, napravili jednu javnu raspravu, pozvati sve da se ovaj problem, narednom strateškom pitanju za naredni period, zauzmu politički stavovi da bi se ovaj problem riješio za dobrobit građana i države BiH. To su te inicijative i molim vas, završavam, biću vrlo konkretan, ovde nemam pravo, ja ću sam inicirati, ali nemam pravo po članu 105. vjerovatno će predsjedavajući ovde Ustavno-zakonodavne komisije, pa će vjerovatno inicirati ovaj zajednički sastanak sa svojim kolegom i ministarstvom, oko ove tačke i rasprave. I, sekretar Ministarstva pravde je tu. Nadam se da do sledeće naredne sjednice, da će se to, napraviti javna rasprava. I, molim vas, na kraju želim da kažem, da izvjestim ovaj dom, da dam određenu jednu strastešku pažnju, inicijativu za građane, narode i kako hoćete i BiH strateško pitanje našeg statusa u Partnerstvu za mir u NATU. Moram da vas izvjestim, ja sam kao poslanik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, poslat na Parlamentarnu skupštinu NATO-a i bio sam tamo u periodu od 9. do 13. jula, i u Glavnom štabu NATO-a i kao parlamentarac i iz regiona iz cijelog područja bilo nas je veće.(?). Raspravljalo se o strategiji NATO-a, upoznavanju i dalje pored toga što sam aktivno učešće uzeo, ja sam postavio jedno strateško pitanje čelnicima NATO-a, generalnom sekretaru Š...B.. sam postavio pitanje i molio sam, lobirao, 13
Molim vas, još malo strpljenja, ne ja zastupnike molim.
Kao i Simonu i ostalim, komadantu štaba i ovim ostalim, imao sam dojam da, i zato postavljam određena pitanja i inicijative. Molim vas, Parlamentu BiH kako Predstavničkom domu, tako i Domu naroda, da se u narednom periodu akt... obzirom da je u pitanju Samit NATO-a u Rigi(?) u 11. mjsecu, ja sam iz otvorenog pozivanja, molbe, lobiranja za BiH, za interes države naše, tražio da ima fleksibilniji odnos prema BiH kod pristupa u Partnerstvo za mir. U tom kontekstu, tražim, iniciram, prvo od najviših organa ove države, a to je Parlamenta BiH, kako Predstavničkog doma, tako i Doma naroda da zauzmu jednu političku rezoluciju ili platformu da do Samita u Rigi pokušaju da izlobiraju, odnosno da zatraže politički stav, da se BiH primi u Partnerstvo za mir. I dalje, tražim od Vijeća ministara također, koje ima značajnu ulogu u ovom, prvo od Predsjedništva BiH, da i ono zauzme svoj stav i da iniciram, Vijeća ministara, Ministarstva inostranih poslova, Ministarstva odbrane BiH, da mi da odgovor u kojoj fazi i lobiranje i koliko su izvjesne situacije da se BiH napokon uđe u Partnerstvo za mir a poslije toga u fazu da bude punopravna članica NATO-a. Da ne bih šire, dalje elaborirao, tražim od ovih nadležnih institucija da me kao poslanika do naredne sjednice izvjeste a od Doma iniciram da zauzme politički stav, odnosno eventualno možda neku rezoluciju, ako ne, onda ću ja iskoristiti svoje takođe poslaničko pravo, ustavno pravo, da ću tu rezoluciju ponuditi ovom domu a takođe inicirati Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ja se izvinjavam, osjetio sam za potrebu pri kraju mandata da bar aktueliziram ove vrlo strateška pitanja a ništa nas ne košta, nikakva materijalna sredstva ni finansijska sredstva ne traži, osim naše aktivnost, kreativnosti.
Dobro, hvala vam gospodine Sipoviću, evo vidite da smo i mi imali, svi skupa i zastupnici razumjevanje, evo. Ja se takođe zahvaljujem zastupnicima. Sad imamo gospodina Živkovića. Neka se pripremi gospodin Filip Andrić. Izvolite gospodine Živkoviću.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, pozvao bih se na član 127. Poslovnika, iskoristio prisustvo ministra za civilne poslove i upitao ga, da li se možda sjeća da je prije dvije godine, ne od Milorada Živkovića, nego od ovoga parlamenta upućen zahtjev o popisu stanovništva, stanova i poljoprivrednih dobara. Da je ....recimo diskutabilan način uopšte otišlo iz ovog parlamenta u amandmanskoj fazi, znači nakon što je prošao Ustavno- pravnu komisiju, nakon što je prošao prvo glasanje, između prvog i drugog glasanja otišao u nadležno ministarstvo i do danas nismo dobili povratan odgovor šta se dešava sa tim zakonom. 14 Ja bih zamolio ministra da nam kaže šta se dešava sa tim zakonom i da, ako zna kaže nam šta se dešava sa sredstvima koja su ove godine u budžetu određena za tu aktivnost 30.000 maraka, da li je nešto od toga urađeno i kako teku ovaj aktivnosti. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Želi li ministar odgovoriti ili pismeno. Od ministra dobivamo obavijest da će pismeno odgovoriti na ovo pitanje gospodina Živkovića. Gospodin Filip Andrić.
Hvala vam gospodine predsjedatelju, Ja neću o strateškim pitanjima ja ću o onim životni, a mogao bih i ja iskoristiti nazočnost ministra tu, pa njemu ću uputiti usmeno a Vijeću ministara pismeno pitanje sljedećeg sadržaja: Budući da su nadležni organi u osnovnoj školi u Bugojnu ukinuli tri odjeljenja koja su do sada radila po nastavnom planu i programu, hrvatskom nastavnom planu i programu i na hrvatskom jeziku, što kane učiniti Vijeće ministara o ovom i nadležni ministar kako bi osigurali đacima povratnicima u Bugojnu obrazovanje na hrvatskom jeziku. Pitanje mislim vrlo konkretno, jasno i tražim što je prije mogući odgovor. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Ja ovdje nemam više prijavljenih za zastupnička pitanja i odgovore. Znači još je gospodin Ibrahim Đedović dostavio pitanje u pisanoj formi prema Vijeću ministara, pa će biti proslijeđeno. Zaključujem drugu točku dnevnog reda to su zastupnička pitanja i odgovori. Prelazimo na treću točku to je, Ad.3. Izvješće Molim da vidimo imamo li kvorum ovdje? Koliko? Molim službe da, određujem stanku od pet minuta samo. I molim službe da pozovu zastupnike na sjednicu. /stanka/ Ad.3. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o koncesijama Bosne i Hercegovine (Zakon u drugom čitanju, predlagač: poslanik Jelina Đurković)
Sada idemo ponovo za, protiv, suzdržan i važeći glasovi protiv kao i uobičajeno. Ukolio se prihvati izvještaj ne bude dovoljno glasova protiv, zakon je pao.
Dobro. Hvala lijepo. Čuli ste obrazloženje tajnika. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Znači ima opću većinu, nema entitetsku. Sad prelazimo na drugi krug glasovanja. Glasuju samo oni koji su protiv izvješća. Pripremite se. Glasujte sad. Znači nemamo dvotrećinsku većinu protiv i usvojeno je Izvješće Komisije za financije i proračun o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost i time zakon nije prihvaćen. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, to je Ad.7. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Državnoj graničnoj službi (u prvom čitanju) Dobili ste izvješće o usuglašavanju unutar Kolegija. Unutar Kolgija nije bilo suglasnosti. Sada prelazimo na drugi krug glasovanja. Pripremite se za glasovanje, svi glasujete. Glasujte sad za Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj granično službi. Znači Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj graničnoj službi u prvom čitanju ima opću većinu, nema entitetsku. Prelazimo na drugi krug glasovanja. Glasuju samo oni koji su protiv. Pripremite se. Glasujte sad. Znači nema dovoljna dvotrećinska većina protiv. Zakon je prihvaćen u prvom čitanju. 17 [[zajednička diskusija]]
Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući, Ja moram reći da normalno neću podržati da ovaj idemo u drugo čitanje iz jednog jednostavnog razloga a to je već što sam pitao na prošloj sjednici doma i nisam, dobio sam odgovor sa kojim ja nisam zadovoljan. Naime, promjena naziva Državne granične službe je mnogo ozbiljnije pitanje od formalnog. Ja sam tražio da se predlagač usaglasi, jer znamo na koji način smo došli i do ovog naziva i do ove službe. Očito je da predlagač nije imao volju da taj dio posla uradi. Ja mislim da je potrebno dati vrijeme između prvog i drugog čitanja da se pokuša predlagač usaglasiti oko ovog zakona. U protivnom mislim da nećemo dobiti zakon ili na ovakav način kako sada predlažemo to samo ne bi imalo smisla da se, molio bih predsjedavajućeg da povuče svoj prijedlog da se danas izjašnjavamo i o drugom čitanju. Hvala
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić izvolite, pa gospodin Beriz Belkić. Izvolite gospodine Berize Belkić.
Dakle, mi smo za to da se odmah, ovaj izjašnjavamo i o drugom čitanju iz nekoliko razloga. Naravno, ja se potpuno slažem s vama gospodine Novakoviću da izmjena imena nije samo čisto formalno pitanje. Ja upravo zbog toga mislim da ga treba podržati da se izmijeni naziv. Ali da vas podsjetim da je ova Zajednička komisija za odbranu i, za odbrambenu i sigurnosnu politiku imala raspravu o ovom zakonu i imamo izvještaj, barem ja imam izještaj, u kojem stoji da je Zajednička komisija jednoglasno prihvata tekst Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o državnoj graničnoj službi i da je zakon neophodno donijeti. I meni se čini da je to dobar signal za nas jer imamo ovu zajedničku službu, u Zajedničkoj ovoj komisiji poslanike iz vaše stranke, dobar, ovaj, signal da mi možemo danas, smatrajući da je stvar usaglašena, ići na drugo čitanje.
Replika gospodin Novaković. 18
Gospodine Belkiću ja sam jedan od članova ove Zajedničke komisije i dobro znam kako je na Zajedničkoj komisiji usvojen ovaj zakon. Dakle, ovaj zakon je usvojen, naravno, poslovnički regularno, poslovnički regularno bez ijednog glasa članova komisije iz reda Srpskog naroda. Dakle, apsolutno nesporno da je, ali hoću da kažem da nije postignuta saglasnost o čemu vi govorite. Dakle, nikakva saglasnost nije postignuta i na toj Komisiji su članovi iz reda Srpskog naroda bili protiv.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić zamjenik predsjedavajućeg.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, članovi Vijeća ministara, Ja sam upravo htio da izbjegnemo ovu zamku. Nije problem i da ide u drugo čitanje ako već znate da neće proći, ali cilj je da se nađe mogućnost da zakon bude usvojen. Nije ovo formalna izmjena. Ja bih volio kad Vijeće ministara radi zato i gledam, ovo je Parlament. Nije moguće da neko kaže da izmjene ovog zakona ne treba posebna finansijska sredstva. Pa znate samo šta znači napisati umjesto DGS, promijeniti uniformu i napisati Državna granična policija. Ko koga ovdje folira. Ma ne mislim ja na poslanike nego govorim, kad dobivamo takve prijedloge, neću da glasam za to. Hoću da jednostavno građani znaju koliko, vi znate šta smo sve učinili da bismo reformisali, reformisali DGS. Koliko je sredstava uloženo? Pa moramo valjda radi odgovornosti prema onima koji plaćaju te projekte da kažemo koliko će, barem, koštati ta promjena. I da ide u drugo čitanje, ja vas upozoravam da neće proći. Ostavite da ljudi razmisle, da postignemo politički dogovor. Evo ništa ni da ide u drugo čitanje ukoliko nema raspoloženja da, a nema da taj zakon prođe. Zato vas molim nemojte da se izjašnjavamo. Dajte da još razgovaramo o ovom prijedlogu. Logično bi bilo da ja sada pitam resornog ministra koliko će ovo koštat? Ima li sredstava. Jel iko se bavio proračun koliko izmjena Zakona suštinski košta građane Bosne i Hercegovine i je li to sada najnužnije da platimo baš da ne piše DGS, nego državna policija. I što znači suština. I znate vi kada je DGS dogovaran kakve su zakonske propozicije u kontroli prostora teritorije Bosne i Hercegovine. Kakvi su razgovori vođeni. Ne možete ovo na brzinu. Ovo je bitna stvar. Hvala vam lijepo. Ja neću dakle, nisam, ne da neću, nego nisam za to da ide u drugo čitanje. Ako i bude većina za drugo čitanje nažalost biće negativan rezultat. Hvala.
Dobro. Zaključujem raspravu. Očito mi u drugo čitanje na istoj sjednici, sem ako postoji većinsko raspoloženje u tom pravcu, ja ne želim forsirati, jer vidim ovaj, vidim da postoje značajne rezerve prema, da danas idemo u drugom čitanju. Zakon smo usvojili u prvom čitanju i prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. 19 Znači ambicija, namjera je bila da završimo posao danas, a ako nema spremnosti nećemo. Gospodin Beriz Belkić.
Mislim da ovo nije dobra praksa da izađe poslanik i na neki način, malte ne zaprijeti ovdje Parlamentu
Član je Kolegija isto tako
Pa jeste član je Kolegija, ali gospodine Špiriću zaista to nema smisla. Ja tražim da se mi izjasnimo o tome, pa ćemo provjeriti ima li podršku ili nema podršku.
Dobro. Hvala lijepo. Gospodin Petar Kunić. Izvolite. Pa gospodin Novaković.
Uvaženi predsjedniće, ja sam upravo htio reći na jednom korektnom gestu predsjedavajujem. Mislim da ovo može biti jedan presedan kako bi trebalo raditi. Naime, želi se iskoristiti danas nepostojanje jedne većine i Belkić, kao poznat po tom, želi preglasavanje. Kada ćemo, kada smo razgovarali o promjenama Ustava, kada će se prihvatiti, nikada ni pomisliti ne možemo da prihvatimo da u Ustavu ne stoji ona kritična masa ako ćemo na ovakav način raditi. Ovo insistiranje na preglasavanju. A ne susrećemo se prvi put sa ovim. I zato, naravno da predsjedavajući ima određena ovlaštenja i pozdravljam njegov naum da odgodimo ovo za narednu sjednicu. Mislim da je ovo korektno i da bi na ovakav način trebali i u buduće raditi i sve više ovakva stanovišta prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepo. Prije je bio, replika gospodin Beriz Belkić.
Ne insistiram na preglasavanju, ja insistiram na Poslovniku Predstavničkog doma. A protiv sam svih varijanti državanja taocima ovog parlamenta korištenjem dobro poznatih mehanizama. Dakle ja sam za Poslovnik, da se radi po Poslovniku ovog parlamenta, ali sam protiv zloupotrebe mehanizama glasanja u ovom parlamentu i blokade svih procesa i naravno tražim ponovo da se glasa.
Zahvaljujem se. Gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Sipović. Molim vas kratko. 20
Veoma ću kratko, uvaženi kolega Belkiću, ja se ne sjećam za ove četiri godine da smo na ovakav način pristupili na istoj sjednici izjašnjavanje i u drugom čitanju. Uvijek smo do sada imali značajnu volju kada je trebalo izjašnjavati u drugom čitanju odmah na istoj sjednici poslije prvog čitanja. I ovo je prvi put da to nemamo i ovo je prvi put da vi insistirate na tome kada to nemamo. Ovo je prvi put. Valjda ste provjerili, vidjeli ste diskusije, ili niste provjerili. Dakle ja ostajem kod ovog stava i podržavam stav predsjedavajućeg da se danas ne izjašnjavamo.
Gospodin Sipović, pa gospodin Živković. Molim vas da imate u vidu vrijeme i o čemu sada raspravi.
Ja bih htio iznjeti svoj stav i malo replicirati prema kolegi Belkiću. Ja se doista kao poslanik ne želim, niti se osjećam kao taoc bilo čega. Mislim da su kolege postavili jasno razloge ako ćemo pravu cilj da ovaj parlament u jednoj demokratskoj proceduri raspravlja da dođemo do konačnice usvajanja zakona, a onda i vi ste predsjedavajući jako korektno predložili i dopredsjedavajući dr. Špirić i mislim glasanje da li će neko zloupotrijebiti Dom. Ja se ne osjećam tome uvaženi gospodine, ali ako ste prebrojali glasove pa da procjenjujete da bi taj zakon prošao mimo interesa, neki a imati ovaj neke stvari, onda sumnjam da bi vi isto reagovali da ste u vašem klubu poslanika Stranke za BiH imali manji krug a vaš prijedlog ne ... postojao. Ja sam krajnje korektan, tolerantan, bez obzira mislim gospodine Džaferoviću i vi, moj klub da podržava jednu dijalog, jednu demokraciju i zato i sa svojom rezolucijom ja sam vjerodostojan i tražim podršku cijelog Parlamenta, a ne pojedinih političkih partija i ovih nekih stvari. Smatram vaš prijedlog umjesnim, iako vas izuzetno cijenim, smatram da kolega Kunić koji je predložio ne želi da mi budemo taoci i da se odloži za ljedeću da bi usvojili na Kolegiju, kao što smo usvojili ove, većinu ovih tačaka. Molim, ja kao poslanik smatram da je ovo najkorektniji moj stav i dobrobit.
Hvala vam lijepo. Imamo gospodina Živkovića, pa Križanovića, pa Moranjkića. Molim vas kratko.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih apelaovao na kolegice i kolege poslanike da ovu sjednicu završimo u tonu u onome atmosferi u kojoj smo radili zadnje četiri godine da se ne bi pozivali na Poslovnik i poslovničke mogućnosti. U ovome poslovniku ima da kažem svakakvih mogućnosti i zamolio bih gospodina Belkića da odustane na ovakav način da ove tačke dnevnog reda završavamo, pošto poslije toga imaju i druge tačke dnevnog reda koje bi možda na sličan način mogle da se dese, a onda bi došlo u pitanje i nastavak ove sjednice. Hvala. 21
Hvala. Gospodin Križanović.
Pa mislim da smo došli u jednu da kažem fazu nepotrebnog konfrotiranja, jer vidite ako imamo sada situaciju da predsjednik jednog kluba, a čini mi se i dva kluba traži pomjeranje izjašnjavanja, ja iskreno da vam kažem ne bih želio da učestvujem u donošenju odluke koja će se protiviti takvoj jednoj volji. I zato potpuno prihvatam ovaj prijedlog da se u drugom krugu, odnosno u drugom čitanju izjašnjavamo na narednoj sjednici. Hvala.
Hvala. Gospodin Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja smatram da je stvarno ovo nepotrebno. Drugo, ja smatram da sve finalizacije ako se u Parlamentu pojave različita mišljenja i razmišljanja da ne kažem i prijedlozi da se oni finaliziraju, ne sad. I ja mislim vaš prvi prvi prijedlog je bio na mjestu. Vi dajete, a ti ljudi koji misle da to ne treba, oni će se izraziti sa crvenim i stvar je riješena. Da ovdje polemizacijom ne dolazimo do rješenja, to ne vodi ničemu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nema polimizacije. Molim vas da. Imam konkretan prijedlog pri. _____________(?) [[nije uključen ne razumije se]] Znači, molim vas da završim riječ. Niste dobili mogućnost još da zatražite stanku. Znači, apsolutno vas podsjećam da nikada nismo imali ni jedan problem oko ovoga ovakvog načina izjašnjavanja i uvijek je bilo raspoloženje, testirano je raspoloženje ako je postojalo, prilazili smo glasovanju. I zašto sad na zadnjoj sjednici da, ovaj to dovedemo u pitanje? Mislim da nije u redu. Na koncu mi smo danas završili posao jer je na dnevnom redu bilo zakon u prvom čitanju. I poslovnički sam ja završio ono što, zajedno s vama, što je bilo na dnevnom redu. Ovo je bio test dobre volje, nije bilo dobre volje za drugo čitanje i ja kao predsjedatelj neću forsirati to drugo čitanje danas, ja vam to odmah kažem. I time završavamo ovu točku dnevnog reda jer smo je mi završili. A sada prelazimo na osmu točku dnevnog reda, i ako neko hoće sad riječ može dobiti. Nastavljamo sa radom. Izvolite gospodine Novakoviću.
Klub SDS-a traži pauzu pola sata. 22
Na zahtjev Kluba SDS-a određujem stanku 30 minuta. Sada je, krećemo sa radom u 12 sati i pet minuta, molim vas. [[pauza]] Prelazimo na osmu točku dnevnog rada, to je Ad.8. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje (u prvom čitanju – predlagatelj: zastupnik Tihomir Gligorić)
Dame i gospodo, Tako je, ovaj korektno je to što ste rekli ali ja bih molio za razumijevanje da mi o tome kažemo koju riječ, pa ja evo kao predlagač. S obzirom da vrijeme koje je proteklo, u međuvremenu u javnosti a istovremeno i udruženje takođe sa svoje strane, su imali mnogo toga šta da kažu vezano za izmjene i dopune Zakona o povratu stare devizne štednje. To svakako zaslužuje pažnju da se u tom dijelu barem osvrnemo na nešto ili u raspravi nešto kažemo vezano za to. U međuvremenu je i Savjet ministara, barem pojedinačno su imali različite izjave u javnosti, kako bi ovo pitanje trebalo riješiti. Istovremeno i ministrica takođe gospođa Ljerka Marić je obratila se kako ovom Domu. Usput da posjetim da je Komisija za finansije i budžet tražila od Savjeta ministara da dobijemo konačno to mišljenje pa ga nismo do sada nikako dobili, a iako je proteklo više od 2 mjeseca kako smo po Poslovniku unutar komisije mi radili. U međuvremenu su se odlučiti za taj, evo da kažem pristup da se obraćaju poslanicima, obraćaju se Kolelgiju pojedinačno, odnosno zajedno kako bi izrazili svoje mišljenje o izmjenama i dopunama Zakona o povratu stare devizne štednje. U međuvremenu su se uključili i drugi, pojedina ministarstva na entitetskom nivou, zatim evo i Centralna banka Bosne i Hercegovine takođe. Mi kao Parlament, ja barem nemam informaciju da smo tražili od njih da nam oni dostavljaju takvu vrstu informacija. Ne znam da nije možda Kolegij, možda zatražio od njih ili je to po nalogu, to nam može svakako reći, evo i drago mi je da je došla, ministrica Ljerka Marić, koja bi trebala prije toga svakako dati par odgovora na ova pitanja koja i ja sad ovdje postavljam. 23 Kome su se obratili, iz kojih razloga, da li je to bila naručena od strane ministarstva, naručeno mišljenje vezano za ovaj zakon i zašto je u međuvremenu, u onom roku koji smo mi imali, oni nisu reagovali nego su izabrali ćutanja administracije a onda potom kad je već došlo u skupštinsku proceduru, kada smo otvorili tu raspravu, došli smo u situaciju da smo dobili naprosto lavinu njihovih raznih dopisa u kojima, u stvari se sve ovo, što smo mi ovdje u Parlamentu i u, mislim na svoje nadležne komisije, uradili praktično osporava. To je veoma ozbiljno jer ako smo smi zaduženi, a jesmo po Ustavu, da donosimo zakone. Ako ih donesemo u interesu građana a jeste to prevashodan ovaj naš, naša obaveza i odnos, onda u tom slučaju, ako posmatramo ciljnu grupu onda ta ciljna grupa nije ni mala, iako nebismo smjeli zakonom povrijediti ni jednog čovjeka. Radi se o 1.116.000 ljudi koji po ovom osnovu će biti pogođeni ili će norma biti za njih realna i dobra i onda ćemo naći taj interes između Parlamenta i naših građana, jer se zakon donosi u njihovom interesu kao ciljnoj grupi. Znamo da su oni do sada rekli i negativno se izrazili o dosadašnjim zakonima. Zato bi ministrica Marić trebalo da odgovori kako smo odjednom tako naglo dobili i različita mišljenja različitih institucija, ko je to tražio i zbog čega su baš tako negativna i isključiva da ove izmjene i dopune zakona nisu dobre i da se ne mogu podržati. Ustavni sud Bosne i Hercegovine je jasno rekao, Odjeljenje za ljudska prava da ovaj zakon da se krše ljudska prava. I u tom slučaju smatram da daleko obziljnije trebamo pristupiti nego kao što smo do sada radili po prijedlogu Savjeta ministara koji je, samo u stvari, želio da ispoštuje rok a ne i da suštinski riješi problem. Ali nije bitno, da ih ne kritikujemo. Imamo izmjene i dopune koje su na neki način usaglašene sa Udruženjem za povrat stare devizne štednje građana BiH i dijaspore. Mada nisu ni tu zadovoljni, mislili su da treba rok od pet godina skratiti na tri godine i da jedna kvalitetna i dobra vlast to pitanje može riješiti zajedno sa predstavnicima međunarodne zajednice, Svjetske banke, MMF-a i td. Ali napravili su ustupak. Znači ne može se reći da to nije bilo različitih mišljenja pa kad je u pitanju i rok. Naravno ponudilo se niz drugih mogućnosti da sve to ne bude u gotovini, da o tome evo sada ne govorimo. Ako nam je Ustavni sud rekao da su kršena ljudska prava i ako Udruženje stare devizne štednje Bosne i Hercegovine, skraćujem naziv im da se ne ljute, jer se mnogo puta ponavlja, najavljuje da će krenuti da se žali Međunarodnom sudu za ljudska prava u Strazburu. I pojedinačna već, pojedinačne prijave su već tamo i pozitivno se rješavaju. Sutra će umjesto 3.000.000.000 da Bosna i Hercegovina treba da obezbijedi, a ponudio sam rješenje kako, ponudiću danas još i četvrto rješenje, sigurno će platiti mnogo više sa kamatama i 3.000.000.000 će narasti na 9.000.000.000 što će morati Bosna i Hercegovina da plati. A po presudama se sudova znate kako izvršava. Nema tu nekih rokova kao u zakonu kad se sad dogovaramo tri godine, pet godina, 13 godina, 39 godina, kakvu smo imali glupost ranije. Treba razmišljati, kad donosimo neki zakon u stvari mnogo dalje baciti taj pogled nego što ga gledamo danas sebi pod noge i pod skute. Jer nije dobro rješenje koje je do sada bilo a ovo sada časno rješava taj problem. Mi smo dobili informaciju, kad smo kod finansija, da, rekao je gospodin Kozarić, guverner Centralne banke Bosne i Hercegovine, da imaju prvo 450.000.000 ali danas je to palo na 340.000.000 dolara koja se trebaju angažovati za povrat stare devizne štednje. To znači da mi u ovom slučaju možemo ove rokove koje smo rekli popraviti, a istovremeno 24 zatražiti i tu predlažem i molim za to da imamo u vidu kako se može taj problem rješiti zatražiti kredit od Svjetske banke MMF od ne znam, milijardu i po eur-a i na taj način riješiti ovo. To će biti najbolji projekat u Bosni i Hercegovini jer će novac po raznim tokovima biti tu. Prvo je li ljudi neće da podignu sav novac, drugo kupovaće fabrike od njihovog novca, neće se dešavati da sada zloupotrtebljavaju njihov novac oni koji nisu staru deviznu štednju, a za njihove pare postaju vlasnici u privatizaciji. Da će oni na taj način sigurno ljudima poslati poruku jer su ti ljudi u dijaspori vezani za njih, da će investirati u Bosnu i Hercegovini. Jedna digresija uz podatak da danas u Bosni i Hercegovini je nova štednja da tako kažem 4 milijarde, pa su se malo šalili iz udruženja, rekli su pa dobro ako smo mi čekali 15 godina, hajde sada vi nama vratite od te 4 milijarde , jer treba vratiti 2,5, 3 milijarde. Znači mnogo više ima nove štednje. Hajde da vratimo pa neka ovi novi malo sačekaju godinu ili pet, ili 13 godina. A ministrica onda tu kaže nemoj to je privatna imovina. E pa i ovo je valjda privatna stvar takođe kada su u pitanju ovi ljudi koji tako strpljivo čekaju, gladuju, ne mogu da se liječe i polako, a sigurno umiru. Zato bi bilo dobro da dodatno to sve sagledamo jer imam osjećaj da mi često govorimo i opterećeni smo vlašću trenutno. Mislim na izvršnu vlast, mislim na Savjet ili Vijeće ministara ili da smo promjenili ustavne reforme bila bi vlada Bosne i Hercegovine, bez razlike kako je mi zvali. Sada smo opterećeni ovom vlašću, a ona je nesposobna vlast, to sam ranije govorio i neka mi niko ne zamjeri ako će podržati moj prijedlog da kaže e sad si me naljutio. Nemojte, to stalno govorim. Ova izvršna vlast nema sposobnosti da nađe, a neka nova vlast poslije oktobarskih izbora, vjerujem da će tromjesečno praviti izvještaje vezano o kretanju, ili finansiranju po ovim izmjenama danas kada to usvojimo i ovog zakona kako se realizuje novac, šestomjesečno, godišnje i imati mehanizme kontrolisanja tog procesa u zajednici da uzmemo kredit sa Svjetskom bankom i da nam dođu iz međunarodne zajednice i pomognu, jer uzimamo projekte koji ne oplođuju novac, nego jednostavno mi gubimo kroz te projekte zbog raznih naših nesposobnih poteza nažalost i Parlament je često verifikovao, ratifkovao itd. dosadašnje stvari. Ako bi tako mi postupili, onda bi došli u jednu sasvim novu situaciju u kojo bi mi sigurno mogli da podržimo izmjene i dopune ovog zakona. Jer vračam se na ministricu i drago mi je da je ona tu, bilo bi dobro da je sav Savjet ministara takođe prisutan na čelu sa gospodinom Terzićem kako bi dali ozbiljnost i važnost ovom. Drago mi je gospodine predsjedavajući što ste mi dali riječ i niste omogućili, nije me niko prekidao i zahvaljujem se svojim koleginicama i kolegama. Ovi naši ljudi, naši građani čekaju 15 godina i bilo bi nekorektno nepustiti raspravu kada je u pitanju njihova strpljivost u odnosu na naše poslaničke kao obaveze da danas moramo da stignemo ko zna gdje itd. i da nam to bude veći razlog od toga da ozbiljno otvorimo ovu raspravu. Još jedna digresija. Bosna i Hercegovina kao nesrećna zemlja, pogledajte kroz istoriju, svaki puta je propadala. Zašto? Zato što je svoje građane raju nekada, danas isto tako gazila i promjeni se nešto i toj raji, tim građanima ma nije uopšte stalo do takve države. Jer odnos prema tom građaninu takav da je njemu svejedno. Kako god prođem prošao kroz ovo ili ono nemam razloga da to branim jer ništa prethodno nije valjalo. I sada mi možemo doći u situaciju da milion i 116 hiljada ljudi koji su prije dva dana objelodanili šta će raditi, da će blokirati Centralnu banku Bosne i Hercegovine, znate vi kakva je to poruka. Pa ima policija na građane. Ne valja ta vlast koja će ići policijom na građane. Kada je bilo kod Miloševića, policijom na građane, a ovo je demokratska može na građane jel. To je ona ista kao Miloševićeva. Nije ona demokratska. Prema tome, e pogledajte kako to brzo dođemo do toga. Policija na narod. E ako se šalite kolega, uvažavam to. Ali bojim se ako vlast to prhvati. 25
Gospodine Gligoriću molim vas da ne komentirate sada sa drugim zastupnicima.
U redu, hvala vam gospodine predsjedavajući. Zbog toga bi bilo dobro ne samo to, nego pustiti ove ljude da i oni kažu svoja mišljenja o tome. O njima se odlučuje. Ima, donosimo toliko zakona 4, 5, ali ni jedan nam ne valja. Čekaj jesmo li mi nešto pogriješili, ili ste vi nešto, možda niste realni, ili ustvari mi nismo realni ljudi. Zato bi trebalo razmjeniti te informacije, baš ovdje u Parlamentu da kažete šta vi mislite i predsjednik Skupštine i predsjednik Upravnog odbora. Sada se nude prijedlozi da se traži kompromis. Hajmo 8 godina, neka, hajmo 10 godina. A gdje je to bilo kada smo mi bili u raspravi i kada smo u Komisiji za finansije i budžet otvorili to pitanje. Zašto mi nismo dobili amandmane? Gospođa Ruža Sopta je uložila amandman i on je uvažen. Mi imamo ovdje predsjednicu Komisije za finansije i budžet, uvaženu koleginicu Ljiljanu Milićević koja se razumije u svoj posao i kao finansijer, a i kao poslanik, pa neka i ona kaže jer je bilo često vračanje loptice upravo u Komisiji koja je po meni potpuno završila svoj posao. I zato bih molio da mi danas fino završimo ovaj posao na način kako to treba, a to je glasanjem. Zato bih zamolio, jel ministrica negdje izađe? A tu je, dobro, dobro. Zamolio, ja vjerujem da ona
Molim vas da zahtjeve koje ste već uputili, ne morate ih ponavljati stalno.
Ne znam da li je sve to zapisano pa bi se, baš odgovorilo, jer znate onaj koji dođe da odgovori on kaže ono sve što je skonto, a znate šta su skontali gospodine Raguž. Kaže, Gligorića dostavljeno od dr. Tihomira Gligorića ne prihvatljivo tačka. E sada ako je to odgovor u smislu da ili ne, a zamislite sada, evo pogledajte ovih novinara, da sada vi dodjete gospodine Raguž, gospodine Džaferoviću, gospodine Špiriću, ja takođe, gospodine Avdiću, pred novinare u kameru i što kod te jadnik voditelj pita ti kažeš da, kažeš ne. Pa propade emisija čovječe božiji. Zato gospođo ministrice morate da odgovorite, a ne ono da propadne emisija. Pošteno govoreći, ili uzmimo hajde što god hoćete. Zato bih volio da dobijem kao poslanik koji je predložio izmjene i dopune Zakona argumentaciju jer je naprosto neprihvatljivo da ja kao predlagač nudim toliko činjenica, argumenata, naravno koristeći eksperte finansijske, pravne, koristeći udruženje, jer kao poslanik trebam da radim sa udruženjima svim, ne samo sa vama, nego obavezno i sa drugim. U tom slučaju nudimo takvu lepezu a kod vas je - ne i tri uskličnika, ili uzvičnika. Jer ovdje se pravdate na neki način, učinili ste ovo, uradili ste ono, a šta. Za rezultat toga šta imamo? Imamo nezadovoljstvo milion i 116 hiljada ljudi. Pa to je da vas uhvati panika. I zato pored Centralne banke oni hoće da blokiraju i robu iz Slovenije i iz Srbije takođe Invest banka beobgradska koja je uzela pare a nije vratila, kao i slovenačka nije vratila. I eto problema, naravno još kada se blokiraju poslovne banke, eto kolapsa u Bosni i Hercegovini. I šta će se dogoditi. Mi skontali da idemo na izbore 30 dana i da ja idem u opštinu neku ili neko selo i pričam ja neku svoju priču o svom programu kao što je najbolje. A u međuvremenu na drugoj strani imate kampanju koju su oni najavili da će voditi, blokada, evo i policija udri, nema problema ima i onih uzvratiće jajima i šta to. Pa bićete važniji vi, vi 26 ćete biti face, vi ćete biti ono što treba ovom društvu, a ne ja i političari drugi. Mi ćemo otići negdje u zapečak, nešto što ne radi u interesu građana. E ako to kao Parlament sve sagledamo, onda ćemo gospođo Fatima Leho koju ja cijenim i poštujem mi donjeti pozitivnu odluku i podržati ovaj zakon.. Gledam sada i gospodina Sipovića, sada baš vas gledam iz SDA, znate da vas ja volim posebno, naravno, pa neki dan smo na komisiji jedna digresija govorili, kaže – SDA mora biti otvorena, kaže gospodin Sipović. Pa reko naravno, treba biti otvorena. Ako bi ušao ja, ili ne znam ko u nju, jer ako nije onda je to privatna stranka. Recimo Sulejmana Tihića. Privatna.
Molim vas gospodine Gligoriću da se držite.
Naravno tu sam pogriješio i izvinjavam se. Ali, vračam se na gospodina Sipovića, neće mi se izvući. Kaže gospodin Sipović
Samo ako je vezano za
Vezano je za tačku, pa kod mene je sve vezano. Gospodin Sipović je pokrenuo rezoluciju, zadnja tačka dnevnog reda, možda je trebalabiti prva, ali neam veze, u kojem govori krši se Ustav, ljudska prava, međunarodne konvencije o ljudskim pravima i slobodama. Krši se Konvencija o političkim pravima i građanskom političkim pravima paktu. Ombusmen za ljudska prava je rekao o Zakonu o deviznoj štednji da su kršena ljudska prava, Ustavni sud je rekao. Vi gospodine Sipoviću ste dobro proučili Konvenciju o ljudskim pravima. Vaše me mišljenje veoma zanima i kao uglednog advokata i kao poslanika koji je ovdje pokrenuo i moram se još jednu sekundu vratiti na SDA, rekao sam gospodin Sipović je nukleus demokratije u SDA.
Molim vas da se držite tačke dnevnog reda. Stvarno ću vam oduzeti riječ. Nemojte, bio sam tolerantan stvarno, mislim, nemojte.
Uvažavam. Zato bih zamolio svoje uvažene koleginice i kolege, ja sam da vam kažem nekako rasterećen, naprosto mnogi su rekli da će podržati vezujući se za ovaj dio priče o kojem sam ja govorio kada je u pitanju briga za građane i neki drugi neće koji misle da spašavaju budžet neće moći da troše pare, a da im Svjetska banka i MMF naređuje kako će, pa da finansira MMF i Svjetska banka svoje neke projekte, a ne mi svoje vlastite. Oni će biti protiv. Zato sam relaksiran i zato, ali apelujem na vašu savjest da zaista ozbiljno ovo shvatimo. Izvinjavam se za neku moju šalu koju sam pravio u vidu digresije, ali vjerujte mogu ovdje da grčim i upinjem kao prošli puta pa su mi svašta rekli. Evo danas sam odlučio da to 27 relaksirano radimo da donesemo zakon i biće najbolja poruka da donesemo u prvom čitanju, pređemo u drugo čitanje i da ovi naši građani kažu da je ovo evropski parlament. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se. Poslovnička intervencija gospođa Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
....Ponoviću, izvinjavam se zbog tehničkih problema, pošto kolega Gligorić na kraju pomenu neke šale i želje za relaksacijom i relaksiranom atmosferom pošto je puna sala i javnosti radi i novinara koji eventualno možda i ne znaju samo da podsjetim da kolega Gligorić danas sa tim vjerovatno svojim šalama i u želji za relaksacijom imam potrebu da podsjetim samo da kolega Gligorić pripada socijalističkoj partiji.
Dobro. Hvala lijepo. Imamo sljedeći redosljed. Prvo je bio gospodin Potočnik kojeg nema, pa replika gospodin Sipović. Replika. Izvolite gospodine Sipoviću, replika. Znamo koliko traje, nema više replike, ko prekorači vrijeme.
Onda ću se kasnije javiti jel. Gospodine Gligoriću kratka replika. Hvala na komplimentu i ja vas isto iskreno smatram da ste vi isto jedan savjesno časno i korektno obnašate tu funkciju poslanika. Hvala na komplimentu iako će vaši komplimenti od pojedinaca iz moje stranke imati, izazvati drugi kontra, a ako. Ogromna većina članstva SDA stranke koja ima programske ciljeve demokratske ne, doći će vrijeme da će biti tako. Molim vas, što se tiče ovoga kada me kolega Gligorić proziva i kao člana zakonodavno Komisija za financije i budžet, ja sam nastojao uvijek da nađem odrđena rješenja i kada sam dao glas za zakon koji je trebao doći o deviznoj štednji, i ovdje je bio zaključak, treba da se pogledamo ovdje da ispoštujemo odluku Komisije za ljudska prava Ustavnog suda koju je proglasio neustavnim i naredio Parlamentu da će doći do blokade izvršenja i tada sam ja smatrao vjerodostojnim i prema izvršnoj vlasti i prema ovome, pa sam kolegama, gospodi iz Udruženja stare devizne štednje govorio ja smatram da je dobro da dobijete ikakav zakon, a onda ćemo u proceduri za 60 dana ići na određene izmjene i dopune. I tako sam u tom ubjeđenju. Međutim, ja sam sada, pošto sam vjerodostojan, sada imam, sad je sasvim druga konotacija. Sada Vijeće ministara i niko neće nikakve prijedloge, kompromisna rješenja da stim ljudima nađe kompromisna rješenja. Ja u suštini podržavam izmjene i dopune zakona da budemo vjerodostojni, pozivam i svoje kolege iz Kluba SDA i oni su zaključili tako. Molim vas, ako je tako ima stenogram jer evo gospodine Špiriću, evo Džaferoviću i vi ste bili. Naše smo, zamolili ste isto gospodu da nam izađu u susret. Ja kao poslanik koji imam povjerenje i kao član SDA, sa liste SDA imam povjerenja onaj, obavezu moralnu da zastupam interese građana koji su mi dali biračko pravo. I zastupaću interese i stranke, ali ovde molim vas, najavljuju građani protest i mi kao poslanici ne možemo da se oglušimo na takve ozbiljne prijedloge. U kontekstu, molim vas, ja jedino 28 što, ja sam uvijek uvaženom kolegi Gligoriću rekao i na Komisiji, zadržavam rezervu prema roku, ja sam prema roku, ali ja apeliram molim vas, nemojte ozbiljan problem i da pokažemo vjerodostojnost i ozbiljnost Parlamenta, sih poslanika, svih političkih stranaka koje su ovo, pred kojim je izražen taj problem, koji može stvarno biti negativan i za javnost da čuje, da je iznađeno neko kompromisno rešenje i da pokušamo da napravimo jedne izmjene i dopune u ovo koje bi bile provodive. Ja sam uvažavao i sugestiju međunarodne zajednice da bi država sa malim rokom mogla doći u jednu vrlo tešku finansijsku situaciju, ali ovaj, i to sam i uvažio i podržao i podržaću uvijek da ne dođem u interes institucije države funkcionisanje. Ali molim vas, evo crno – bijelo tko god igra ceno-bijelo, gdje nema nikakvog kompromisnog rešenja i gdje treba glasati za-protiv, to dovodi do takvih ključivih rešenja koja nisu dobra ni za građane, ni za narode, ni za interes države, pa da se mi pretvaramo, i u pravu ste, ako ja govorim o povredi ljudskih i biračkih prava, od strane političkih stranaka i tražim podršku od vas poslanika, normalno da ću se vjerodostojno zalagati za podršku ljudskih prava ovdje.
Dobro, gospodine Sipoviću, iskoristie repliku, molim vas,pomozite i vi meni. Evo, stvarno se trudim, recite, završite.
Evo, samo da završim misao. Hvala predsjedavajući, jako ste tolerantni, malo sam odužio ali mislim da
Prijedlog, molim vas.
Ja sugerišem da pokušamo da nađemo sa predlagačima da napravimo jednu pauzu ili nešto da uradimo, da pokušamo da nađemo i sa ljudima koji su ovde došli, da nađemo neko kompromisno rešenje koje bi stvarno bilo prihvatljivo a vas isto molim kao predlagače da i vi nađete objektivne razloge da bi ovaj Parlament ostvario svoju funkciju i da se nažalost ne bi ostvarilo nešto što ne bi bilo dobro ni za vas ni za našu državu i za ove neke stvari. Sugerišem jednu kratku pauzu predlagaču ako može da traži, da pokuša da nađe jedno kompromisno rešenje.
Dobro. Hvala vam lijepo.
Ja sasmo zadržavam rok, rezervu u vezi roka a i da ministar resorni za finansije
Čućemo ministricu javila se je za riječ. Molim vas da dopustimo ovaj, da i ona kaže ovaj, što misli o ovome zakonu, pa ću joj dati riječ. Izvolite gospođo Marić. Nisu dobili riječ. 29 Ko je poslovnička, Filip Andrić poslovnička intervencija.
Ja mislim da smo mi na prošloj sjednici završili raspravu o ovom zakonu, izvršili smo glasovanje i ostalo je usaglašavanje. Nije, do usagašavanja nije došlo. Nama je preostalo glasovanje po Poslovniku. Prema tome ne vidim razloga otvarati ovakvu raspravu. Nikavu, a pogotovo ovakvu. Hvala.
Ja se osjećam obveznom, nakon ovolikog prozivanja, reći par riječi ako ćete mi dozvoliti, stvarno. Moje ste ime koristili jedno 15 puta do sad, što sam ja čula, a ovo što nisam neću računati.
Izvolite gospođo Marić dao sam vam riječ.
Ja zbilja neću polemizirati s vama, ja nisam zastupnik i ja mogu samo reći, ponoviti još jednom oficijelni stav Vijeća ministara koji je iznešen na papiru u jednom aktu koji se zove mišljenje koje je Komisija za financije i proračun tražila od nas po proceduri kako se za sve druge zakone postupalo. Ono što vam ja takođe dužna reći jeste, nakon usvajanja ovog zakona kako smo ga donjeli mi smo uradili sve kao državno Ministarstvo financija i trezora što je bilo u našoj obvezi. Ostalo je na entitetima jedan dio obveza koji oni nisu mogli završiti iz raznih razloga. Ja sam u međuvremenu razgovarala i sa gospodom iz udruženja i govorila sam im na način da je Dom naroda u međuvremenu donjeo jedan zaključak po kom su oni tražili da se iznađu drugi načini financiranja vezano za deviznu štednju. Na taj način, po tom osnovu mi smo podnjeli jedan prijedlog entitetima i Upravi za neizravno oporezivanje vezano za iznalaženje novih izvora financiranja. Država ne upravlja sama jedinstvenim računom. Dakle sigurnost štedišama da će početi isplata, da će se obveznice naplatiti sa jedinstvenog računa jeste u članku 23. Zakona koji govori o deviznoj štednji. I ja sam vama govorila da država ozbiljno pokazuje svoju namjeru, država entiteti pokazuju ozbiljnu namjeru da isplati štednju na način kako je to precizirala u članku 23. državna razina, vanjski dug, unutarnji dug, devizna štednja se isplačuje. Ovim zakonom mi smo, mi bi omogućili znači da u slučaju da Republika Srpska u Narodnoj skupštini donese Zakon o o ratificiranju štednje da se ove godine isplati po 100 maraka zašto su entiteti i ostaivili, do godine onih hiljadu maraka, zašto su entiteti takođe bili spremni i da se 31.3.2008. izdaju obveznice. Znači sigurne, naplative utržive obveznice koje bi kupile poslovne banke koje su izrazile namjeru u gabaritima kako smo ih predložili do 13. godina prihvaćajući popravak i amandman koji je upućen vezan za kamatu u onom razdoblju u kojem nije bila obuhvaćena. Mi smo dužni se ponašati jednako. Ova vlast, prethodna vlast u kojoj su takođe neki ljudi koji ovdje danas sjede bili ministri i koja takođe nije završila ovo pitanje i buduća vlast ponašati se jednako prema svim ljudima, izbjeglim obnoviti kuće, vratiti ih nazada, štedišama vratiti štednju jednako pravo na povrat stana, kuće i štednje. Ovo je naprosto ostalo. Kako je ostalo do sada. Znači ono što smo mi dobili obvezu kao Vijeće ministara i kao na kraju krajeva ovaj parlament, mi smo završili vraćanje štednje u svim u drugim vidovima. Sutra od prodaje Telekoma, sutra od vračanja davanje u nekoj naturi, 30 poslovnim prostorima itd. je na entiteta. Vi uvijek pitate kada upravni odbor zasjeda kada dijelimo sredstva kada govorimo o skoro svim zakonima – šta kažu entiteti? Za ovo, za ovo mišljenje ja sam dobila pisanu suglasnost entiteta u kome oni vrlo jasno kažu šta bi se desilo sa proračunima, bez obzira ko će doći na vlast. Razlika 87 miliona anuitet je razlika 500 miliona prvi anuitet u proračunu Federacije milijarda, u RS od milijardu je vidljiva mi trebamo zbilja uraditi sve da se omoguči ovo do 13 godina, da to bude povoljnije, da se kamata na kraju krajeva uračuna, da to bude vidljivo i da bude utrživo. Sad u ovom vremenu zbilja, ovih dana bilo bi vrlo, na kraju krajeva bilo bi zapravo nemoguče dati bilo kakve druge mjere. Mi trebamo pričekati da vidimo koliki će biti prihodi za ovu godinu od PDV-a, trebamo pričekati da vidimo koliki će nam biti GDP ove godine, pa onda u tom slučaju vidjeti da li je moguče stvarno te stvari popraviti. Ali osim ove obveze država ima obvezu i za ratnu štetu i za neisplaćene plaće. Sve to pada na leđa poreznih obveznika. Presuda za ratnu štetu još nije gotova i ona će doći za isplatu. Mi moramo znači sva ta prava polako stavljati u istu ravan. Znači Vijeće ministara uz suglasnost entitetskih vlada, pisanu suglasnost koja stoji u privitku ovog akta je dalo takvo stajalište, računajući da država ima pravo da fiskalno opstane, a da naši građani imaju pravo da u roku koji je najbrži mogući u ovim uvjetima u kojim se nalazimo postane ravan konačno i za njih. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo ministrici, stim da moramo znati da je prema zaključku Doma naroda u roku koji je određen prilikom donošenja Zakona ostavljeno vrijeme da Vijeće ministara analizira sve elemente dodatne i ne može niko tvrditi da je 13 godina optimalan rok jer se pojavljuju ozbiljne analize i računice. Do 13, ali od 5 godina i 8 godina velika je razlika u odnosu na 13. To puno znači ljudima koji ovdje čekaju i taj jasan odgovor im nije ponuđen. Znači stalno se spekulira i dalje do 13. I intervencije zastupnika, završiću raspravu, jer imam poslovničke intervencije. Htio sam otvoriti raspravu zbog značaja zakona. Kao predlagač ste dobili, čuli smo odgovor ministra. Imali smo raspravu prošli put. Sada smo obvezni izjasniti se po Poslovniku o situaciji kada Kolegij nije postigao suglasnosti oko zakona. Ovu inicijativu doživljavam kao inicijativu za promjenu zakona kao realizaciju zaključka Doma naroda, traženje dodatnih instrumenata i mehanizama da se ide u susret ljudima. Neka se danas zastupnici odrede oko toga i to je to. Nemojte gospodine Gligoriću.
ne razumije se nije uključen
Nema, ovako. Prije toga ću onda dati riječ svima. Nema replika. Gospodin Potočćnik, jeste vi odustali ili. Recite. Svi će sada dobiti riječ. Pa vi ste, nemojte zloupotrebljavati to što sam vam dao riječ na početku, stvarno kao predlagaču. Gospodin Potočnik. Dobićete riječ. 31
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ovaj parlament je manje više uspješno radio ove četiri godine, a i vi kao predsjedavajući ste imali određeneni i nivo i način rada. Ovo što se događa u zadnjih pola sata, slušajući gospodina Gligorića i Sipovića počinjemo pretvarati ovaj parlament u cirkus, a ne Parlament. Zato molim vas da vodite ovu sjednicu, zna se koliko može ko da govori, zna se kakav je red, kakva je procedura i da budemo efikasni i odgovorni prema ljudima. Hvala lijepo.
Hvala vam, intervenirao sam kod svakog, ovaj pokušavam zaista da zadržimo tu razinu. Gospođa Miličević.
Gospodine predsjedavajući, Ustvari je gospodin Gligorić znači prozvao me više puta i ja, a inače želim da se, znači prijavila sam se za diskusiju. Ja ću kratko, samo da vas podsjetim, radi javnosti i svih ovih ljudi ovdje neću onoliko koliko gospodin Gligorić je govorio jer njemu, pošto čovjek sam kaže nije na listi, ne mogu reći da je to predizborni marketing, a mene bi neko mogao prozvati za to eventualno. Hoću da kažem da, radi istine, da je gospodin Gligorić 24.05. dostavio Prijedlog izmjene i dopune zakona, pozivajući se na zaključak Doma naroda koji je predsjedavajući sad citirao. Hoću da kažem da smo kao komisija, pošto Vijeće ministara nije predlagač zakona, tad poslali njima i tražili mišljenje. Moram vas podsjetit da smo sjednicu komisije, pošto smo se izjasnili da ovaj Prijedlog zakona ide po 104., održali 05.07. i da do 05.07. od Savjeta ministara nije došlo š slovo po pitanju mišljenja o ovome, niti bilo kakav stava, da na sjednici komisije nismo imali prisutne iz Savjeta ministara. Zovi ne zovi, ljudi nisu smatrali potrebnim da dođu. Kad je zazvonilo zvono na uzbunu. Zvonu na uzbunu je u Vijeću ministara zazvonilo onda kada smo dobili mišljenje od njih a to je, gospodo, bilo 25.07. Tad su se oni sjetili. Znači kad su vidjeli da je sve gotovo. A prije toga je Svjetska banka, kad su čuli da je na komisiji prošao Prijedlog izmjena i dopuna zakona sa jednim amandmanom gospođe Sopta, ljudi su našli za shodno da dođu i da nas korektno upozore zašto nije dobro što je na komisiji već prošlo to. Znači na komisiji je prošlo prije sjednice doma. Obavila sam razgovor s ljudima i onda smo čuli da je sa sadašnjim unutrašnji, znači na ovakav način rješenjem dosadašnjim unutrašnjeg duga i obaveza prema spoljašnjem dugu, daje opterećenje budžeta, entitetskog 16%, da bismo sa ovakvom implementacijom zakona imali opterećenje od 25-30%. Hoću da kažem da je sva priča sad Savjeta ministara naknadna pamet. Ako su sve ovo znali, to su sve trebali znati i na vrijeme, oni su nas trebali vući za rukav po hodnicima prije komisije i upozoravati nemojte ovo prihatiti iz tog i tog razloga, a ne sačekati da sve to prođe pa sad ovdje držat predavanje. Što se tiče upozorenja gospođe Ljerike Marić, da zaboga i entitetske vlade stoje pri ovom mišljenju. Šta to sad znači? Znači da meni nije bilo ubjedljivo Savjet ministara, nego mi sad treba da kaže, znate i ovi iz entiteta jako pametno kažu da ovo ne može ići. Ja mislim da je obaveza prema starim deviznim štedišama kojih je svaki dan sve manje i to prirodnom selekcijom i prosto godinama starosti, da je obaveza svih jednaka i manje bitno jel entiteta ili Bosne i Hercegovine. 32 Drugo ponoviću ono što uporno govorim, ja mislim, način kako smo tretirali ovu kategoriju ljudi govori najviše o nama samim i predstavlja nas u Evropi i u svijetu kako vodimo računa o svojim ljudima i koliko njih poštujemo i kako želimo da imirimo zakonsku obavezu prema tim ljudima, tako sebe ozbiljno predstavljamo i prema svijetu. Ovdje se kaže da je kreditni rejting Bosne i Hercegovine porastao. Žalosno je ako kažemo da je porastao zato što smo odlučili da staru deviznu štednju, da ne daj bože sahranimo 40-50% štediša, dok im isplatimo. To je žalost, i ako su to temelji na kojim počiva kreditni rejting Bosne i Hercegovine bojim se da nećemo dleko dogurati. Isto tako moram da kažem, bez obzira što je, gospodin Gligorić je to šire elaborirao, daleko starija je obaveza za staru deviznu štednju od obaveza koje je gospođa Marić navela ovdje. Ovi su ljudi donijeli nekakav suv novac što se kaže donijeli u banke, položili u vrijeme kad smo živjeli u svojim kućama, kad nije bilo svega ovog što ima i mi danas njih vraćamo na kraj kolone, pa ko preživi, ko istrpi, dobiće svoj novac. Mislim da kao odgovorni ljudi, ja sam ovaj zakon prihvatila znate iz kog razloga, nismo glasali za ovaj Zakon o staroj deviznoj štednji, koji je bio spašavanje obraza u zadnjem momentu da se izglasa, doveden u tjesnac. Neki ljudi su glasali. Zbog toga smo formirali Istražnu komisiju o staroj deviznoj štednji koja nije završila svoj posao, znači neće ga završiti u ovom sazivu, a ovu ideju gospodina Gligoriću sam prihvatila iz razloga da kežemo da ne može ovo ovako. Mora se nešto promijeniti u onom zakonu koji je usvojen samo zato što je bio u minut do dvanaest, što smo to dočekali. Prema tome gospodo nismo donijeli dobar zakon i nemojmo se vaditi na to da će ga entiteti primjenjivat a jednom reći da smo mi glavni kad nam to ide na ruku, a drugi put, evo glavni su vam ovi u entitetima, kad nam ne ide na ruku prebaciti lopticu. Prema tome da li će oni blokirati entitetske vlade pa nas neće bolit glava ili će blokirat Savjet ministara. Nevolja koja ih nagoni na blokadu je ista, bilo gdje blokirali. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imam još priljavljenog gospodina Križanovića i Novakovića. Svi će dobiti riječ ako žele i ovaj zaključujem raspravu. Nema replika više. Gospodin Križanović. E pa pustite gospodina Križanovića da kaže šta misli. Evo slušamo vas čitav dan. Dajte da budemo korektni prema ljudima.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Zahvaljujem gospodine predsjedavajući na razumijevanju da se ne prekine rasprava o ovom Prijedlogu izmjene i dopune zakona mada je kolega Andrić potpuno u pravu da poslovnički smo trebali pristupiti ovaj samo glasanju. Međutim, ja sam takođe svjestan da ni današnja rasprava neće donijeti, na žalost, nešto novo u odnosu na prošlu raspravu kad je zakon usvajan. Zašto ovo govorim? Zbog toga što se nalazimo u jednoj vrlo delikatnoj situaciji. Nalazimo se u situaciji da je ova stvar jako zapuštena da kažem. Dugo traje i pokazuje da država zaista nije pokazala adekvatan odnos prema svojim građanima, velikom broju svojih građana. I sad imamo stanje da na snazi imamo zakon koji je, čini mi se, neodrživ, nedopustiv sa stanovišta prava štedišta. A s druge strane imamo prijedlog tog zakona, izmjene i dopune tog zakona koji, po mom mišljenju, neizdržljiv. 33 I šta sad tu treba raditi? Prvo i osnovno mi ovo ne možemo napraviti bez suradnje sa Vijećem ministara. Ne možemo dobiti dobro rješenje. A na žalost dosadašnja iskustva nam ukazuju da tu totalno nismo imali, niti dobro iskazane volje, niti odgovornosti Vijeća ministara da nađu dobra rješenja. Tu su tri aspekta po mom mišljenju. Prvo jedan pravni aspekt, to je da je obaveza države da štiti prava svojih građana, da osigura ta prava kao imovinska neotuđiva prava. S druge strane mislim da se trebalo sagledati i ove druge mogućnosti koje sad figuriraju u novom prijedlogu, to su ove naturalne kompenzacije, to su drugi izvori iz kojih se može objektivno očekivati, da kažem prihodi koji bi mogli značajnije skratiti rokove koji su sada na snazi. Treće, imali bismo vraćanje povjerenja građana u domaću štednju, domaće banke. Sljedeće novac koji bi se brže vratio štedišama sigurno i doprinio i bržem ekonomskom oporavku ove zemlje. Dakle, čini mi se da vrlo činovnički pristupilo ovom problemu. I sad ponovo se vraćamo na ovo. Mi se nalazimo u jednoj, da kažem, vrlo delikatnoj situaciji. Ako ćemo se pridržavati, čisto poslovnički, ovih normi bojim se da nećemo danas riješiti problem. I nećemo dobro rješenje dobiti, bilo da odbijemo zakon, Prijedlog ovoga izmjena i dopuna zakona, bilo da ga usvojimo. Odbijajući taj prijedlog mi prihvatamo, da kažem i nemoć i odgovornost države da uradi svoju, svoj posao, da radi ono zbog čega ona postoji prema ovim građanima. S druge strane ako usvojimo ovakav kratak rok, sve obziljne analize ukazuju na to da mi doprinosimo jednoj financijskoj nestabilnosti ove države. Dakle, ukoliko prihvatimo ovaj prijedlog mi ćemo biti saučesnici jednog nerealnog stanja ili ćemo opet se pridružiti onoj koloni koji lažu ovaj narod. Pa će biti neodrživ, pa će opet bit, morat se mijenjat. Ja bi bio za to da se sutra isplati cjelokupna naravno, štednja ukoliko je to moguće. Ali riješiti jedan problem a otvoriti sljedećih deset, mislim da nije pravo rješenje. I zbog toga bih ja sugerirao da se pokuša naći rješenje koje će čak i odstupati od Poslovnika. Nekada su važnije suština stvari nego, ovaj formalni propisi, da sve ovo ostane u životu i da se, na tragu onih prijedloga koje su kolege ovdje već to isticali, pokuša tražiti jedno realno rješenje. To se može ako ima dobre volje i odgovornosti za to. Hvala.
Hvala lijepo. Gosodin Novaković vi ste tražili riječ. Dobićete gospodine riječ.
Ja ću vrlo kratko gospodine predsjedavajući.
Molim vas da završimo da pokušamo konkretizirati.
Mislim da je puno toga već rečeno i zaista ne bih želio ponavljati. Imao sam jedan prijedlog, čini mi se da je on došao još od nekoliko, sad poslanika u ovoj raspravi. Nešto slično sam čuo od gospodina Sipovića koji je pričao o mogućoj pauzi. Dakle, nisam ga shvatio da li se radi o pauzi sada ili pauzi od nekog vremena kako bismo pokušali naći rješenje, znači sa Savjetom ministara. Možda bi bilo dobro da čovjek kaže na kakvu je pauzu mislio. 34 Ja mislim da je nama potrebno vrijeme i da bi veoma loša poruka da ovaj zakon padne, znači bez obzira na to kakve mi imamo rezerve. Pazite, ali recimo već smo ovdje čuli u raspravi neke mogućnosti, prvo do 13 godina, znači do 13, slažem se i 8 i td. Možda možemo napraviti kompromis u smislu realizacije zakona sa ovim Udruženjem i doći do nešto što je i pragmatično s jedne strane i s druge strane zadovoljava, zadovoljava ovaj zahtjeve ovih ljudi ovdje. Sličan prijedlog je imao, znači, i gospodin Jozo. Dakle i on predlaže da ostavimo nekako zakon u životu. E sad možemo li se ili ne možemo uhvatiti na član 95. stav 3. gdje kaže da imamo neke nove moment. Za mene jeste nov momenat to što je ministar 28. napisao dopis i dostavio meni kao poslaniku a ne komisiji, dakle ja ne mislim da imam privatnu prepisku, niko od nas sa ministrom, ali smo to tek dobili pod datumom 28.08. Ako je nov momenat bilo bi dobro da damo šansu još jednom da dođemo do zakona. Najlakše je danas ovaj zakon da ne prođe. Mislim to je vrlo jednostavno rješenje. Mi ćemo to lako sad glasanje završiti ali ćemo ostaviti zaista jednu ružnu poruku ovim ljudima kad izađu da nismo učinili maksimalno sve da pokušamo problem riješiti. Ja vas molim ako imalo postoji mogućnosti dajte da to napravimo. Hvala vam.
Gospođa Perkanović. Molim vas ja ću odrediti pauzu jer imasm vlastite obaveze sada, ovaj kao predsjedatelj Doma pola sata i ja mislim da je najbolje da se svi presaberemo u tom periodu i predlagač i zastupnici i vijeće i udruežnja i, evo kad gospođa Perkanović završi, svi oni koji su se javili, riječ, dobiće riječ ovaj, nakon stanke. Izvolite gospođo Perkanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Ja ističem da ovaj problem zaslužuje vrlo ozbiljan pristup. Moraju se uložiti veliki napori da se iznađu načini za obezbjeđenje sredstava za povrat stare devizne štednje. Ne u pitanju samo ovdje što se spominje do 13 godina, pa se spominje pitanje paralele između porušene imovine devizne štednje, pa se ovdje navodi kako nemože se vratiti deviza nego se mora vratiti domaća valuta. Mislim da su to sve stvari koje ukazuju na velike nepravde i kršenje ljudskih prava po pitanju upravo povrata njihovih prava, odnosno njihove imovine. Moramo ovdje razlikovati dvije stvari. Šteta nastala usljed rata, porušene kuće i, i ostala imovina, nije isto što i devizna štednja. Devizna štednja je služila za izgradnju demokratskog poretka i stvaranje kapitalizacije. Prema tome i to treba uzeti u obzir i biti zahvalan za postojeća sredstva koja su se nalazila tada deponovana na računima banaka. Veoma je neozbiljno tvrditi kako povrat devizne štednje nije moguć, kako. Sjedne strane imamo informaciju da smo prezaduženi, s druge strane od istih resornih ministarstava imamo informaciju da smo srednje zaduženi, s treće strane imamo, ovaj danas, obrazloženje kako su to dužni entiteti i slažem se sa svojom kolegicom koja kaže da sasvim je svejedno ko je dužan da vrši taj posao isplate, vraćanja devizne štednje. Najvažnije je da devizna štednja bude ljudima data na raspolaganje. I ja pozivam na ozbiljnost sve institucije i sve one koji su obavezni da ovaj posao dovedu kraju, shvate to vrlo ozbiljno i da se posao završi na zadovoljavajući način štediša koji već 20 godina čekaju na svoju imovinu i na povrat. Ovo se može nazvati jedna vrsta obespravljivanja građana Bosne i Hercegovine od strane institucija Bosne i Hercegovine. 35
Hvala. Nijaze da li vi insistirate sada kratko. Dobro, hvala. Gospodin Džaferović je tražio kao član Kolegija.
Poštovane koleginice i kolege, Ja ću nastaviti gdje sam stao prošli puta, na prošloj sjednici kada smo govorili o ovoj temi. Ja mislim da u ovoj državi nema čovjeka kojem nije stalo da se pitanje stare devizne štednje razriješi. Takođe smatram da u ovoj državi ljudi znaju da ne mogu vraćanjem stare devizne štednje dovest u pitanje funkcioniranje države. Mi moramo tražiti rješenje, da država štedišama isplati staru deviznu štednju a da istovremeno država ostane finansijski održiva. I mislim da je to forumula u okviru koje se mi moramo kretati. Ja sam prošli, dakle vrlo bi ružna poruka bila da ovaj zakon padne. Prošli put sam glasao protiv zbog toga što se prijedlog, da se dalje razgovara na ovu temu i iznalazi rješenje, jednostavno nije prihvatao. Ja predlažem da ovaj Dom ovaj zakon, dakle da ga danas ne obaramo, vrati ponovo u komisiju da se u komisiji, od strane komisije, od strane štediša, Vijeća ministara i entitetskih vlada, dakako, razgovara oko toga šta je to što je maksimum što ova država, ali pošteno dakle da se razgovara, šta je to što je maksimum što ova država može da ponudi a da istovremeno ne dovede u pitanje svoje funkcije. Ja mislim da je ovo jedini najkorektniji i jedini, u ovom trenutku, mogući pristup u izlasku iz ove situacije kada imamo ovaj zakon ili u rješavanju pitanja kada je ovaj zakon po srijedi. Mislim da bismo na ovaj način mogli da zaključimo raspravu, dakle da stvar, ponavljam jako bi ružno bilo da ovaj zakon, bez obzira što ja mogu o njemu govoriti na ovakav ili onakav način, radi se o deviznim štedišama, ljudima koji su uložili svoj novac, dakle da ovaj, kojima novac nije vraćen, da ovaj zakon padne. I zbog toga predlažem ovo rješenje. Toliko, hvala vam.
Tiho još ću vama kratko i minut dat riječ i ovaj, imamo ovaj prijedlog konkretan sada, mislim da trebamo se izjasniti.
Hvala gospodine predsjedavajući, Ali moram prethodno da kažem, ministrica je rekla da nisu predvidjeli, da nemaju sredstava i td. To govori o njima da o ovako važnom pitanju vi niste uopšte se trudili da bilo šta uradite. Ili ne znate ili nećete. Mislim da je oboje. Drugo, gospodin Kozarić je jasno rekao da ima 340 miliona, ljudi to je 750 miliona, 780 miliona para koje možete podijeliti. Zašto ih nismo aktivirali. Ljudi imaju takve, takva uvjeravanja i garancije. Drugo, vi ste sada priznali, kad ste rekli do 13 godina, kad dobijete neku priču ovdje, vi kažete piše u zakonu do 13, ali priznajete da ni u ovoj godini vi niste predvidjeli sredstva. Varate ljude i za ovu godinu. E pa gdje su te pare. Što ne pričamo o tome. 36
Dobro Tiho.
I molim vas, molim vas s obzirom da je ovaj Parlament oborio dva, tri puta zakon o tome da se oduzme stara, da se oduzme nezakonito stečena imovina, a istovremeno donijeli smo zakon da se sirotinji oduzme, opljačka imovina. Kakvi smo to mi ljudi. Znači donijeli smo zakon za bogate da im se ne oduzme ono što su opljačkali 5 milijardi u ovoj zemlji, sve bi moglo da vrati i podigne ekonomiju, mi smo privilegovani u ovom parlamentu, odbili smo zakon da se oduzme nezakonito stečena imovina, imovina zasnovana na pljački. A donijeli smo zakon da se pljačka nastavi ovim ljudima. I ja vas molim što se tiče prijedloga ja ne mogu da prihvatim, ja kao predlagač gospodine predsjedavajući, sad se evo vraćam na ovaj prijedlog.
Recite.
Ja kao predlagač ne mogu da prihvatim da bilo šta mijenjam. Jer je bilo vremena. Ovo bi bila samo jedna nova prevara. Ja želim da se vi izjasnite, o mom prijedlogu se izjasnite sa za ili protiv, ja ću to poštovati kao poslanik. Hvala vam. [[zajednička diskusija]] Ne, pa vi znate mi nećemo imati sjednice, mi nemamo ništa, mi smo ljude prevarili. Ja neću pred ovim ljudima, ja ne idem u kampanju, ne idem na listu, ne idem ništa, ali meni savjest hoće, [[zajednička diskusija]]
Završena je rasprava, pauza do dva sata. U dva sata ćemo odlučivati. Hvala lijepo. Molim vas ja sam raspravu zaključio s tim da je ostao jedan prijavljeni za raspravu iz prvog dijela to je gospodin Nijaz Duraković i zbog korektnosti njegove ja mu dajem sad riječ, ovaj kratko. Izvolite gospodine Duraković.
.... diskusije, doista ni sam ne znam zašto bi se opredijelio. Uglavnom nije na fonu onoga što je predložio gospodin Džaferović i Jozo Križanović. Uz jednu dopunu, ne znam da li je uputno ali uvjeren sam da bi bilo da ovaj Parlament, bez obzira kako će proći glasanje o ovome Prijedlogu zakona, donese jedan zaključak kojem bi obavezali Vijeće ministara, kako ovo tako i ono buduće, da na međudržavnom nivou pod hitno provede, ovaj da kažem, postupak pregovora sa onim zemljama čije banke su bukvalno opljačkale Bosnu i Hercegovinu. Tu mislim prje sega na Sloveniju, na Hrvatsku i na Srbiju. I da se da jedan 37 razuman rok da se vidi. Ukoliko, s obzirom na različite otpore, evo već imamo primjere Hrvatske koja je uspješno okončala pregovore s Ljubljanskom bankom i obeštetila svoje stanovnike. Tako bi mogli, dakle i mi da donesemo taj zaključak, neovisno, dakle od ovoga što ćemo danas zaključiti. I drugo ukoliko ti pregovori, damo jedan razuman rok, neka to bude šta ja znam do nove godine, ne uspiju onda ima brate jednostavan i sasvim legitiman način da se konfiskuje imovina onih banaka koje su opljačkale naše štediše. A te imovine u Bosni i Hercegovini ima i tekako mnogo, mislim čak sasvim dovoljno da se te štediše obeštete. Šta će od toga biti ostaje, vjerovano i na budućoj vladi ali mislim da bi ovaj Parlament bar toliko mogao učiniti za ove naše obespravljene štediše. Hvala.
Nemojte da otvaramo raspravu ako je netočan navod, samo kratko minut.... [[zajednička diskusija]] Bio je ispravak netočnog navoda, ustvari intencija zaključka bila u drugom pravcu da, da znači se to pitanje stavi na dnevni red prema Vijeću ministara i da se traži, ovaj rješenje u tom pravcu. Mi smo zaključili raspravu i mi smo sad u sljedećoj situaciji uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti. Mi smo u proceduri odlučivanja o Prijedlogu zakona gospodina Gligorića u drugom krugu glasovanja. To je poslovnički a čuli smo raspravu. Samo malo čuli smo raspravu. Ja želim sad kao predsjedatelj biti odgovoran. Znači čuli smo raspravu, čuli smo sadržajne prijedloge i jasno je danas da vrlo teško ćemo moći, insistiranjem isključivo na ovom zakonu, zadržati ovaj aktivnu poziciju prema zahtjevima ovih ljudi. Ali s time se moramo mi danas odlučiti, nosit se sa tim i ima varijanta u kojoj se nudi novo izvješće ali u nekim realnim rokovima i sa jamstvima da bi ljudi mogli to uopće prihvatiti. Ja to želim reći ovdje, to je na stolu, to se zna. I da ne bi utrošili čitavo ovo vrijeme, da ne bi utrošili trud predlagača, da ne bi utrošili trud, trud udruga, javnosti i svega mislim da trebamo biti vrlo koncentrirani i donijeti najbolje rješenje. Odmah da kažem ja apsolutno nisam zato da samo to skinemo sa dnevnog reda danas i damo jednoj ovakvoj, rekao bih neaktivnoj ulozi Vijeća ministara, novo vrijeme da potroši. To su imali nekoliko prilika, imali su priliku da izađu sa realnim proračunima, sa realnijim vremenskim pristupom, evo nisu. I sada je dakle na nama da se odlučimo hoćemo li se izjašnjavati o zakonu po Poslovniku ili ćemo tražiti novo vrijeme. Evo. Gospodin Gligorić predlagač. Kratko molim vas.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Tačno je ovo što se vi rekli da postoje odeđene varijante. Ja kao predlagač insistiram da mi proceduralno, kako je Poslovnik naložio, glasamo. Ako ćemo poštovati poslovničku normu mi moramo glasati. Ako želimo da u nju ugradimo političku volju, onda da ovi ljudi znaju da je to politička volja i da na taj način se to prolongira bez garancija da će to ili 38 komisija, Savjet ministara to neće jer imao je priliku, niti može da dođe do budućeg saziva praktično ove Skupštine, čime bi to bila jedna javna prevara ovih ljudi. Ja ne želim u tome učestvovati. Kao predlagač ostajem vezano za to, s tim da bi sada, gospodine predsjedavajući, ja molio obrazloženje kako treba glasati. Prvo nakon što smo mi glasali i imali opštu većinu a nismo imali entitetsku, po Poslovniku ste vi kao predsjedavajući sa dva zamjenika, u roku od tri dana trebali da se usaglasite. Jeste ili niste? To sad nije bitno, mi sada imamo praktično vaše da se niste usaglasili. U ovom slučaju ja bih želio tumačenje. Da li mi treba da sada glasamo samo ko je bio protiv u drugom krugu, jer član 65. tačka 4. Poslovnika je jasan, ne može nestati praktično jedno glasanje koje smo mi imali pa idemo ponoviti zato što tri čovjeka su tamo, jesu ili nisu govorili da anulira glasanje koje smo mi već imali kao Parlament. Nema povlačenja, nije to, u šahu je taknuto maknuto što bi rekli, a kamoli u Parlamentu. U tom slučaju želim obrazloženje. Smatram da trebamo glasati samo ko je iz Republike Srpske protiv, ko je iz Federacije protiv i to je onda poštivanje Poslovnika člana 65. tačka 4. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Špirić pa ćemo zamoliti tajnika Doma da protumači, ja ne želim ništa prepuštati slučaju.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, Ja molim stvarno da pokušamo ovo privesti sa ciljem da se traži rješenje. Ja sam kod Ustavnog suda ovo vratio na dnevni red. Glasao sam protiv Zakona o Vijeću ministara gdje je 13 godina. Danas imam upozorenje od Vijeća ministara i od entitetskih vlada da je 5 godina fiskalno neizdrživo za Bosnu i Hercegovinu. Hoću da budem odgovoran čovjek i prema deviznim štedišama i prema onome što se zove država i entiteti. Ne može stara devizna štednja bi..... jednaka entiteti ili država. Dajte da, bez obzira koliko ko htio sada uđe u krilo deviznim štedištama, ja sam najbolji prijatelj ovom projektu. I zato mislim da prijedlog koji ostavlja projekat živ, da Vijeće ministara i entitetske vlade pokušaju naći konfornije rješenje za stare devizne štediše je mnogo bolje od rješenja da sad glasamo i da to padne, kao odgovoran čovjek prema građanima, prema biračima. Dakle, gotovo je sigurno i stare devizne štediše znaju kakav je ishod ovoga. Ako je MMF i Svjetska banka upozorili, a oni nisu ovdje involvirani tek tako. Ekonomija Bosne i Hercegovine na nesreću zavisi od toga. Hoćemo li danas prkositi, da bi ovo bila predizborna politikantska tema. Zato vas molim dajte ovaj prijedlog, koji je Šefik, Nijaz, Jozo i ostali pomenuli, da pokušamo naći bolji prijedlog, realno ostvariv. Jer ne treba nikom idealan zakon a ne primjenjiv. Ako se zna da vlada entiteta u narednoj godini nemaju šansi ili državna vlada da funkcioniše ako se usvoji ovo radi, nema fiskalne izdrživosti, zato šta postižemo time. Zato molim i stare devizne štediše, znam koja je to muka i ja sam jedan od tih, mora biti samo strpljenja. Ne može se riješiti ovaj problem u sukobu sa vladama. Nemojte da vas neko gura u sukob. Dajte da riješimo u dogovoru. Zato ja mislim da ovo rješenje koje ostavlja jedan rok, 39 da vidimo koji, je na tragu traženja najboljeg rješenja za stare devizne štediše. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Poslovnička, samo može poslovnička intervencija. Rasprave više nema, zaključena je.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Niti replika, samo poslovnička.
Ne, ne radi se o replici. Vidite, eventualno vraćanje na komisiji, mi nismo imali negativan izvještaj komisije. Mislim nema znači, imali smo pozitivan izvještaj komisije. A ja vidim ovdje moguće rješenje ako mi prihvatimo, vidite ovaj zakon ide u Dom naroda. Dok on prođe u Domu naroda, na koji način može se ići sa amandmanima i dovesti na mjeru koja je izdrživa i isplativa moguća, pa ćemo onda ići na usaglašavanje i doći do tog idealnog teksta. To je način da živi ovaj zakon. Ako mi ovdje se dogovorimo i imamo volju.
Hvala. Sead Avdić, samo poslovnička intervencija.
Predsjedavajući, dame i gospodo i poštovani gosti, Ja mislim da nema baš puno manevarskog prostora predsjedavajući i kolege i u smislu odlučivanja oko ovoga zakona. Pod jedan ovo više nije privatni zakon gospodina Gligorića. Ovo je zakon koji je u proceduru Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Znači on je jednostavno vlasništvo Parlamenta. Pod dva. U toku diskusije, kao što je kolega Novaković rekao, došli su novi momenti i novi argumenti koji uslovljavaju, koji uslovljavaju da se Predstavnički dom mora prvo opredijeliti za prijedlog, da prolongiramo glasanje o čemu je kolega Gligorić govorio a za to vrijeme dajmo mogućnosti Vijeću ministara sa entitetskim vladama da predloži realan ekonomski opravdan projekat izmirenja dugovanja prema našim deviznim štedišama. I to je prijedlog koji ima prioritet odnosno za konačno izjašnjavanje o zakonu. Znači u tom kontekstu apsolutno ste dužni, ja bih rekao da stavite prvo ovaj prijedlog koji je proizašao iz rasprave na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Znači rasprava je zaključena. Poslovničke intervencije su zaključene. Može samo poslovnička intervencija. Nema, rekao sam rasprava je zaključena. Izvolite. Ne, ne Gligorić je bio prije. Dobio je riječ gospodine Sipoviću. Pa dajte da se uvažavamo. Dao sam mu riječ. 40
Poslovnička intervencija, isključivo poslovnička intervencija zato što profesor Avdić predlaže da se prvo glasa o zaključku proistekle rasprave. Pa valjda je rasprava proistekla zbog Prijedloga zakona koji sam ja dao. I on ima prednost kod glasanja. Po Poslovniku se glasa o Prijedlogu zakona a kasnije možemo o tome. Možemo mi i o zaključku, recimo da kad usvojimo zakon, nakon 3-4 godine kad vlast bude ozbiljna, kada bude to finansirala, sa udruženjima da se jednostavno nađe kompromis i produži još godina dana ili dvije godine. Ali dajte prvo neka vlast pokaže dobru volju, a ne uvijek da oni budu ti koji budu kažnjeni. Pa nema više povjerenja u ovakvu vlast i zato mislim da treba glasati isključivo o Prijedlogu izmjena i dopuna mog zakona. A kasnije vi glasajte šta god hoćete. Nemojte bacati na kraju reda gospodine Avdiću, jer to nije korektno, to je klasična, ovaj, manipulacija unutar Parlamenta. Hvala.
Hajde još. S ovim završavamo. Poslovnički samo možete. Gospodine Sipoviću samo poslovnički.
Ja bih doista, jel nama cilj da dođemo do rješenja koje će biti prihvatljivo i za državu i za gospodu, ono što je realno i ono što zaključuje, ovo što je gospodin Špirić predložio i drugi dopredsjedavajući. Ja bih zamolio vas, kao predlagača, gospodine Gligoriću da pokažete jedno razumijevanje, spremnost doma da ostavimo ovu, u životu ovaj zakon i da naložimo Vijeću ministara da iznađe neki modus. Ja sam i u svojoj diskusiji, morate biti vjerodostojni ako hoćete neko rješenje, prvo rješenje koje je provodivo. Ukoliko ultimativno tražite ja otvoreno kažem ja ne mogu glasat. Ja jesam za ljudska prava. Ja ću glasat za ljudska prava, ali ne mogu ići sad u sunovrat da, ide institucije sistema države Bosne i Hercegovine da budu ugrožene. Ja
Hvala vam gospodine Sipoviću.
Molim vas jer me tako uvjeravaju iz Vijeća ministara. Predlažem takođe na fonu ovoga da pokažemo bolje, da odmah po hitnom postupku damo zaključak Vijeću ministara, da odložimo ovo glasanje i to samo u ovom dijelu što tražite vi u drugoj fazi da glasamo ko je protiv. Da vidimo šta možemo tu u tom kontekstu napraviti i ukoliko ne, ja otvoreno kažem ja ću biti, ako ultimativno tražite sa ovakvim rješenjima gdje nije korigovan rok otplate, ja ću morati biti suzdržan, iako bi i srcem i dušom želio da dođe do promjena rješenja da se zaštite ovakva vaša prava, ljudska.
Hvala gospodine Sipoviću. Zamoliću tajnicu doma gospođu Todorović, pošto je bilo pitanje oko načina glasovanja u drugom krugu, da pojasni. 41
Pa mislim da je, dame i gospodo poslanici, uvaženi članovi Kolegija, mislim da je jasno kako se glasa. Ovo je drugi krug glasanja i podsjećavam vas na član 65. tačka 4. Poslovnika. Ako Kolegij ne uspije postići saglasnost odluku će donijeti većina ukupnog broja poslanika koji su prisutni koji glasaju, uz uslov da glasovi protiv ne sadrže 2/3 ili više poslanika izabranih iz svakog entiteta. Znači u konkretnom slučaju glasamo ko je za, protiv, suzdržan, da vidimo da li je zakon dobio opću većinu. Nakon toga pitamo samo ko je protiv, da vidimo da li su 2/3 u tom ukupnom broju protiv iz entiteta. To je što se tiče glasanja o ovom izvještaju komisije kolege koji nisu postigli saglasnost.
O prijedlogu ćemo kad se izjasnimo o zakonu prema Poslovniku. Jel pročitala Poslovnik, jel pročitala Poslovnik upravo.
Poslovnička intervenicija da.
Izvolite.
Ja vas molim. Znači ne samo što je praksa ovoga doma bila, nego što je bilo i po Poslovniku. Kad se razmatra jedan zakon, pa makar to bilo i zadnje glasanje protiv, u smislu izvještaja komisije, prije toga svi prijedlozi se moraju raščistiti i glasati za njih za ili protiv, pa tek onda, u konačnoj instanci, za zakon. Nema, to je sasvim jasno kao dan ljudi, nemojte remetiti proceduru. Znači prijedlozi koji su proizašli iz rasprave su dužni da se stave na glasanje pa tek onda zakon. Hvala vam.
Andrić pa Gligorić.
Ja samo želim kazati kolegi Avdiću da nije u pravu jer smo mi raspravu završili na prošloj sjednici i otpočeli smo glasovanje i nismo imali entitetsku većinu iz Federacije. Danas nastavljamo glasovanje. Prema tome imali smo mi mogućnost predlaganja, glasovanja o prijedlozima, drugi svih mogućih drugih vrsta. To smo potrošili i završili, ostalo je još glasovati o zakonu. Molim lijepo.
Gligorić poslovnički. 42
Čuli smo sada sekretara i prihvatam ovo obrazloženje člana 65. i gospodin, zašto je poslovnička intervencija, gospodine Avdiću samo kažem ako se po prijedlogu ne dogovori, članovi ne postignu saglasnost, vraća se ponovo opštom većinom. To mi je malo glupo ali ako je tako tako je.
Evo pročitano je, ja sam insistirao namjerno da ne bude krive.
E tako je. Nema tu, da je to bilo neki gospodine predsjedavajući prijedlog iz rasprave, zaključak pa se vi niste složili o zaključku, pa da to onda bude u ovoj poziciji. Ne, ova pozicija je potpuno jasna. Na prošloj sjednici smo glasali. Vi se niste složili o izmjenama i dopunama zakona, ne o zaključcima, ne o prijedlozima i ovaj član 65. se odnosi na konkretnu stvar a to je da sad glasamo. A poslije vi šta god hoćete.
Točno. I to opet prvo sa općom većinom pa onda tek.
Tako je, slažem se. To mi je malo naopako ali poštujem.
Jašta je, pročitano je tako. Evo ne mogu sad, ne mogu sad. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u drugom krugu na način kako je pročitala gospođa Branka Todorović. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Ne možete dobit više riječ. Pokušali smo dobiti da dođemo do, ali ne, nema spremnosti. Znači zakon ima opet opću većinu, nema entitetsku, evo vidite. Sad idemo u drugi krug glasovanja.
Ako ima opću većinu sad se kaže ko je protiv.
Ne sad, sad se traže samo glasovi protiv ovog zakona. Molim zastupnike da se pripreme i glasuju sada. Protiv iz Federacije 8, iz RS-a 3. Zakon je prihvaćen u prvom čitanju u ovom domu. Hvala vam lijepo. 43 Prelazimo na devetu točku dnevnog reda.
Prvo čitanje je li?
Prvo čitanje jeste. Prvo čitanje samo. Prelazimo na devetu točku dnevnog reda, to je Ad.9. Izvješće /neko od poslanika traži poslovničku intervenciju./ Završeno ne možete dobiti poslovničku intervenciju. Ne možete zato što smo završili zakon u prvom čitanju i šta hoćete. Završena točka dnevnog reda. Ne možete predložit zato što sam ja maloprije prosuđivao da li da predlažem to ili ne i hoću da budem dosljedan. Znači prelazimo na devetu točku dnevnog reda, to je Ad.9. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zaključaka zastupnika Kluba stranke za Bosnu i Hercegovinu za osnivanje komisije za ispitivanje stradanja civila na području općine Prijedor u razdoblju 1992.- 1995.
Nije ni bilo, na žalost, o ovome rasprave zato i koristim da sad kažem, evo poštovani zahvaljujem na, na ipak na dozvoljenom riječi. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, poslanici i zastupnici i ostali gosti. Ja samo zaista nekoliko rečenica. Ne želim ja, ovaj, puno ovdje o tome raspravljati ali moram da podsjetim zašto smo ovo pokrenuli. U interesu istine i pravde i zajedničke budućnosti svih građana Prijedora istina i pravda o zločinu mora biti razjašnjena, u najmanju ruku. Istini i pravdi je najteže u RS-u u kojoj opstrukcija i spoznaja o istini i pravdi prave ostaci ratne politike, politike medijske 44 strukture a koje su u to vrijeme bile i egzistirale. Ja to moram reći ovako, da je to baš tamo teško zato što, danas su se ovdje čule neke konstatacije o ljudskim pravima, o, o demokratiji ali tamo žrtve hodaju bez toga da su stvarno žrtve, a oni koji su im to napravili imaju, bez ikakvih prava i bez tog uvažavanja njihove, njihovih osjećaja a u stvari oni koji su to napravili hodaju sa mnogo prava i sa, kao heroji. Ja ovaj, u ime toga moramo to nešto učiniti da se to promijeni. Ne može se govoriti o zaštiti ljudskih prava, unutršnjoj reintegraciji, demokratizaciji i ekonomskim, ekonomskom prosperitetu sa pravim kredibilitetom ako nema ljudski, ljudskog dostojanstva i moralne, ljudskog dosljednosti i moralne, moralnog dostojanstva i priznavanja istine o zločinu, pokajanja za zločin i naravno hapšenja preostalih zločinaca. Bilo je vrlo otužno, ovaj, slušati ovo, vidjeti kako je ovo prošlo svu proceduru do sada. Danas će kolege poslanici iz RS-a biti nedosljedni i pokazati dvostruka mjerila za ista pitanja bez obzira na objašnjenja koja eventualno imaju, s obzirom da su do sada pokazali takva, vidjećemo kakva će danas pokazati. Budite ubijeđeni da pokretači ove incijative neće odustati od borbe za istinu i pravdu sve dotle dok se strahote iz prošlosti ne okončaju, dok se ne postigne pravda za postradale, ne donese mir i društvena ravnopra, društveno ravnopravni tretman za preživjele i ne radi na izgradnji budućnosti za našu djecu. Evo toliko. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepo. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Kluba Stranke za Bosnu i Hercegovinu za osnivanje komisije za ispitivanje stradanja civila na području općine Prijedor za razdoblje '92-'95. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači u ovom trenutku nema dovoljnu entitetsku većinu.
Ima 10 protiv iz Republike Srpske.
Sad idemo u drugi krug. Sad glasuju samo oni koji su protiv. Pripremite se. Glasujte sad. Iz RS-a 10 protiv, tako da ovaj zaključak Kluba Stranke za Bosnu i Hercegovinu nije prihvaćen. 45 Prelazimo na desetu dočku dnevnog reda, to je Ad.10. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zaključaka zastupnika Filipa Andrića o obustavi daljnjeg prijema novih službenika i uposlenika u sva ministarstva do rekonstruisanja vlasti nakon izbora u listopadu. Dobili smo izvješće. Nema suglasnosti Kolegija. Prelazimo u drugi krug glasovanja. Znači glasujemo svi. Molim vas da se pripremite da se izjasnimo o zaključku zastupnika Filipa Andrića. Glasujte sad. Zaključak nije dobio opću većinu. Prelazimo na jedanaestu točku dnevnog reda, to je Ad.11. Zahtjev Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ustupanju predmeta od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH po proceduri članka 105.
Ja bih molio, zaista da razjasnimo, odnosno dam jedno tumačenje. Je li moguće da se jedan zakon u istom momentu nađe po dvije procedure u domu? Pazite ukoliko smo mi htjeli da napravimo nekakav prolaz, a ja nemam ništa protiv, odmah da se razumijemo, sadržaja zakona, znači o tome sad ne razgovaramo, odnosno mogu ovo staviti prije onog izvještaja o usaglašavanju, pa eventualno stvar završiti na takav način. Pazite mi trenutno, taj se zakon nalazi u proceduri u skladu sa članom 104. odnosno skraćenoj proceduri. Mislim da neku trapavost koju je Savjet ministara ispoljio kod predlaganja ovog, ovaj zakonskog rješenja i uopšte načina rješavanja pitanja ove institucije ne 47 bi trebalo lomiti preko Poslovnika Predstavničkog doma. Ja sam za to da ga popravimo tako što ćemo ovaj skraćeni period maksimalno skratiti. Pa da kažemo, s obzirom da je danas na Kolegiju, između ostaloga čini mi se, bio nekakav stav o relanoj potrebi da se ne prekine parlamentarni život ovdje danas nego nastavi, znači, ovaj, u svakom slučaju u oktobru sigurno a možda i u septembru. Možda bi bilo dobro da jednostavno taj period tamo od 45 dana sad maksimalno skratimo do sljedeće sedmice i da ispoštujemo Poslovnik onoliko koliko je potrebno, a vjerujte mi da jesmo mi pravili različite ustupke u Poslovniku ali ovakvo nešto još nismo uradili u Parlamentu. Mislim da bi bilo dobro i zbog digniteta Parlamenta, na kraju krajeva i zbog same te institucije da tu odluku donesemo u jednoj zakonskoj proceduri.
Molim vas. Sve ove elemente koje je gospodin Novaković otvorio mi smo sagledali ali jednostavno ali jednostavno mi smo poredali poslovnički kako se utvrđuje dnevni red. Prvo idu izvješća o postizanju suglasnosti a mi nismo mogli, ovaj, ignorirati zahtjev Vijeća minsitara za proceduru članka 105. I mi se sad izjašnjavamo o toj proceduri. Imamo u prilogu da je prihvatimo i prihvatimo zakon. Time procedura članka 104. otpada i stvar smo riješili. Evo ja stavljam ovaj, ovaj zahtjev Vijeća ministara na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači prelazimo u drugi krug izjašnjavanja. Sad samo glasuju oni koji su protiv. Molim vas pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Znači nije prihvaćena procedura, znači mi sad imamo situaciju da imamo mogućnost da završimo posao u skraćenoj proceduri. Ako ne završimo ide redovito, pa šta. Prelazimo na četrnaestu točku dnevnog reda, to je Ad.14. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti i prometa na cestama po članku 105. Poslovnika Dom naroda je na 61. sjednici 27. ove godine usvojio Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti i prometa na cestama čiji je predlagatelj zastupnik Halid Genjac. 28.07. Dom naroda je dostavio Prijedlog ovog zahtjeva? sa zahtjevom da se razmatra i usvoji po članku 105. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu. Novaković izvolite. 48
Gospodine predsjedavajući, Ja samo želim izeći jednu konstataciju da je ovo prvi zakon u ove 4 godine koji je Dom naroda predložio Predstavničkom domu. Ja bih bio srećan da je Dom naroda predložio neki drugi zakon. Jednostavno taj posao završiti na ovom zakonu mislim da, da ne ide ni Domu naroda na čast. Ja ću glasati protiv, znači i procedure 105. i protiv ovog zakona.
Hvala lijepo. Gospodin Bešlagić
Prijedlog izmjene i dopune ovoga zakona je dala i grupa poslanika iz ovog Parlamenta. Danas je komisija na svom zasjedanju, Komisija za saobraćaj i veze razmatrala ovaj prijedlog i taj prijedlog nije dobio, nije prošao prvo čitanje, što drugim riječima znači da je komisija odbila prijedlog. U tom smislu ja pozivam parlamentarce da se ovaj prijedlog ne prihvati. Razlog je vrlo jednostavan. Jedina nevladina organizacija koja ima zadatak da se brine, i to po zadatku da se brine, i o elementarnim nepogodama je Crveni križ. Sve ostale organizacije koji nalazi dio sredstava za svoj rad u ovim, znači sve druge organizacije su kreativnog karaktera, ali ne bi to mene ni bunilo da se tamo nisu još pojavile organizacije kao što je Udruženje privatnih liječnika, što drugim riječima sad od toga pravimo biznis a Crveni križ je do sada radio i radi edukacije i u srednjim školama i u osnovnim školama zaštite kao i do sada što je radio, prije rata radio je ovu djelatnost i ja vas molim da ne prihvatimo prijedlog da se ide po zakonu po 105. Hvala vam.
Jovanović, pa Ćeman pa Altić.
Pa evo i ja sam želio da upoznam dom, da obavijestim da smo mi jutros imali Komisiju za saobraćaj i komunikacije i ovo što je rekao gospodin Bešlagić, a i drugi razlog čisto iz principijelnih razloga jer Zakon o bezbjednosti na putevima Bosne i Hercegovine je stupio znači nije skoro ni mjesec dana a mi već idemo sa izmjenama i dopunama. Jel bilo još zakona koji su predloženi kao izmjene i dopune na Komisiji nisu prošli. Mislim da ste svi dobili na klupama pismo od Crvenog krsta Bosne i Hercegovine, Republike Srpske. Nema potrebe sad da ja obrazlažem šta su oni ovaj napisali, tako da kažem, znači jutros Komisija za saobraćaj i komunikacije nije podržala izmjene i dopune ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Ćema izvolite, gospodin Ćeman.
Evo ovako, dakle. Ja sam jedan od onih koji je predložio u zadnje vrijeme dvije vrste izmjena Zakona o bezbjednosti saobraćaja. Prva grupa pitanja koju sam obradio i predložio sa kolegom Bešlagićem i kolegom, ko je drugi, Belkićem tiče se kaznene politike i nekih drugih 49 aspekata tog zakona a utemeljen je na procjenama, ocjenama učinjenim od strane kompetentnih ljudi, koji su od vremena stupanja na snagu zakona do vremena početka primjene zakona, ocijenili da bi imalo smisla preispitati neka rješenja. Također, u međuvremenu sam kao poslanik u ovoj Parlamentarnoj skupštini bio izložen određenim, da kažem, konsultacijama, upitima, kako od strane evo Crv enog krsta ili križa u ovom segmentu koji se tiče obučavanja za, za pružanje prve pomoći, za polaganje ispita za pružanje prve pomoći u okviru polaganja vozačkog ispita, kao i jednog broja drugih humanitarnih i drugih stručnih institucija, organizacija koje također pretenduju da se bave tim pitanjem. Podsjećam, dakle kao poslanik razgovarao sam i sjednima i sdrugima i stekao sam dojam da u neku ruku i jedna i druga, uvjetno kazano, strana ima priličan broj argumenata u svoj prilog, sebi u prilog. Šta je mene opredijelilo, iako mi govorimo sad o prijedlogu drugoga doma zakona istog sadržaja koga sam ja predložio, šta me je dakle opredijelilo da predložim zakon onaj koji još nije stigao u ovaj dom ali evo, za koji smo maloprije čuli da je negativan izvještaj nadležne komisije. Predložio, opredijelilo me je to što, zaista, ima dovoljno argumenata u prilog tome da humanitarne organizacije koje se bave obučavanjem za polaganje prve pomoći treba staviti u ravnopravan položaj. Organizacija Crvenog krsta, koju naravno ne sporim i ja sam jedan od onih, zna se sigurno kad smo počeli u ovom Domu raditi i u ovom mandatu, pogurao snažno da ova Parlamentarna skupština usvoji Zakon o Crvenom krstu koji je bio negdje zapeo u procedurama, ima svoje mjesto i kao takva ne može biti dovedena u pitanje. Jedina dilema koju su osjećali, i koju drugi upućuju ovom Parlamentu pa i poziciji koju smo dali organizaciji Crvenog krsta, jeste da li jedna jedina organizacija treba da ima, uvjetno kazano, monopol da vrši jedan posao iz koga zaista proizilaze određeni prihodi. Istovremeno, bar prema meni, su išli argumenti druge strane, dakle oni koji se zalažu za usvajanje ovoga zakona, oni kažu organizacija Crvenog krsta ima i dodatne prihode i po osnovu drugih zakona za onu vrstu djelatnosti koju obavlja kao nesporna planetarna organizacija kao što je edukacja u oblasti pružanja zdravstvenog prosvećivanja i td., Nedelja Crvenog krsta i td. i td., markice i to. Dakle, ovdje se postavlja samo pitanje ako, ja govorim dakle riječima onih koji zagovaraju usvajanje zakona, na kraju ću reći i šta zapravo mislim o svemu, ako dakle imamo više humanitarnih organizacija koje pružaju neke vrste pomoći, ako je obučavanje za polaganje javne, ovaj ispita za pružanje pravne pomoći, za pružanje ove ovaj pomoći, prve pomoći u saobraćajnim nezgodama, zapravo vršenje javnog ovlaštenja. Onda se postavlja pitanje može li država dakle stavljati nekoga u prioritet u davanju nadležnosti za vršenje javnih ovlaštenja, ili ako iz vršenja tog javnog ovlaštenja proizilaze određeni prihodi, a imamo organizacije koje se bave humanitarom generalno, da li nekoga od njih može, može favorizovati. Ove organizacije kažu sljedeće: Crveni krst će također angažovati liječnike po ugovoru o djelu, zapravo da, ugovoru o djelu, da budu članovi komisija koje će educirati i koje će ispitivati. Zašto to pravo ne dati i ovima drugima koje takođe nemaju uposlene profesionalno ljekare i drugo osoblje, nego će takođe po ugovoru o djelu, zapravo ovaj, jeste angažovati, angažovati stručnjake u te komisije. S druge strane podcrtavaju, govorim i dalje argumentima druge strane kojima sam kao poslanik bio izložen, ovaj s druge strane kažu 50 zakon već predviđa mogućnost da resorni minsitar, u okviru široke lepeze podzakonskih akata koje treba donijeti, zapravo propiše, naravno odgovarajuće kriterije za sve, u ovom slučaju bilo da ostane sam ili da se proširi lista onih koji pružaju tu vrstu usluga, koji će vršiti i obučavati građane, ovaj kandidate za vozačke ispite iz oblasti prve pomoći. Prema tome ti kriteriji će se odnositi na sve. Jedna vrsta te argumentacije zaista na, kad se sagleda, ne sporeći dakle poziciju Crvenog krsta, nekako vas dovede u situaciju da ocijenite da zaista nije ni to nesuvislo, da taj pristup ima svoju logiku. Zaključujem ovo, dakle time nije mi nelogično što je Dom naroda uradio to što je uradio. Proceduralno Dom naroda nije pogriješio, oni mogu svaki puta, naravno usvajati zakone i prije nas pa i td. i u tom pogledu opaska zašto se prvi puta pojavio, stoji li ne stoji, nije bitno uopće. Što se mene lično tiče ja, zaista uvažavajući i jedne i druge argumente, u najmanju ruku očekujući da ovo ne znači devalvaciju pozicije Crvenog krsta niti ovaj Parlament niti onih koji budu, eventualno za ovaj zakon djeluju u tom pravcu, apsolutno to se ne može i ne treba tako tumačiti. Ipak imam više argumenata u prilog tome da jednostavno ima smisla uvažiti argumente druge strane, dakle drugih humanitarnih organizacija koje bi samo u ovom segmentu uzele dio, dio kako bi se moglo reći, tog kolača za svoju humanitarnu djelatnost. Argument koji je, kojeg smo čuli u propratnom aktu gospode iz Crvenog krsta, na neki način možda relaksira situaciju. I meni je poznato, vjerovatno i mnogima ovdje pa i ljudima u Crvenom krstu, da neke od humanitarnih organizacija pa i udruženja koja pretenduju na dio toga kolača, ja namjerno govorim ovim riječnikom u ovom trenutku, zapravo i nemaju infrastrukturu svugdje tamo gdje ima Crveni krst ili Crveni križ jer jednostavno imaju uže područje djelovanja, što ne znači da ne mogu naći kompetentne osobe da im budu članovi komisija za ova pitanja. Ako je već tako, a tako jeste onda vjerovatno, vjerovatno njihova pozicija, iako neće biti ekskluzivni ako bi ovaj zakon prošao, neće značajnije biti dovedena u pitanje. Ja kažem ovo relaksira poziciju na taj način što jednostavno i ja vjerujem da, da jednostavno ove druge organizacije neće biti, evo da tako kažem, konkurentne u ovoj oblasti Crvenom krstu i što se mene tiče ja to tako i podržavam. Ipak ću podržati zakon jer mislim da je na tragu toga da, u najmanju ruku, damo jednake šanse a neka se pokaže onaj ko bude imao bolje komisije i ko ima širu infrastrukturu a to je u ovom slučaju Crveni krst. On će zapravo više i uzeti tih sredstava. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Evo ja ću vas samo podsjetiti da je riječ o određivanju nosioca edukacije vozaća amatera iz prve pompći rada i djelovanja, dakle u oblasti javnog zdravstvenog prosvječivanja. Cijenjene kolegice i kolege, Crveni krst odnosno čitava ideja Crvenog krsta odnosno križa je nastala upravo na pružanju prve pomoći i tada u to vrijeme u ratnim i čitav taj pokret dakle, nije u pitanju samo jedna asocijacija, funkcioniše u svim zemljama upravo na toj ideji. Ja ću vas samo podsjetiti da ukoliko bismo izglasali ovaj zakon, mi bi bili jedina zemlja koja to ima, jer evo pred sobom ja imam izvode iz zakona susjednih, Makedonije, Republike Hrvatske i Srbije. Makedonija isključivo Crvenot krst na Republika Makedonija, 51 Hrvatski sabor, dakle Odluka o proglašenju Zakona o sigurnosti prometa, gdje osposobljavanje kandidata za vozače provodi Hrvatski crveni križ i zdravstvene ustanove za pružanje prve pomoći koje ovlasti ministarstvo nadležno za zdravstvo, dakle zdravstvene ustanove a ne humanitarne i Srbija Crveni krst koji osposobljava predavače za obuku iz prve pomoći. Jadno je karitativni rad odnosno rad humanitarnih organizacija koje usput da vam pomenem, ni Merhamet ni Karitas ni bilo koja druga humanitarna organizacija koja djeluje na prostoru BiH u svom statutu nemaju predviđeno ovako nešto. Ja sam zato rezervisana, dok se ne izgrade neki drug uslovi, te bi neko, ja evo se pitam zašto nije prijedlog išao u pravcu nekih zdravstvenih ustanova jer ko može vršiti pored npr. recimo jednog crvenog krsta ovaj, obuku takve vrste? Po meni bi bilo logičnije da su to zdravstvene ustanove nego humanitarne organizacije. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Gospodin Altić.
Poštovani predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, ja sam protiv ovoga zakona, mislim protiv prijedloga promjene zakona. Evo iz kojih razloga. Mi znamo koju ulogu je odigrao Crveni križ, osnosno Crveni krst u istoriji unazad stotine godina. I, Crveni krst ima uhodanu ekipu, kadrove i ima neposrednu suradnju sa zadravstvenim ustanovama. Ne stoji ono što drugi tvrde da mi ljekari koji smo članovi Crvenog krsta koji aktivno surađujemo u Crvenom krstu, da mi i za taj svoj rad dobivamo nekakvu naknadu. Mi dobivamo samo priznanja. Prema tome, oduzeti im taj prihod, a znamo koju su ulogu odigrali u ratovima i koju će ulogu odigrati ubuduće, da to nebi bilo uredu. Sad shvatite da ipak će koristiti i ovi ljekare da educiraju buduće članove koji će pružati prvu pomoć, ne može to biti kvalitet isti kakav kvalitet može dati Crveni križ koji godinama to obavlja. I, ja sam apsolutno protiv toga i glasaću protiv izmjene tog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zahtjevu Doma naroda dakle, da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama razmotri po članku 105. Pripremite se. Glasujte sad. Ovaj zahtjev nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Znači, redovita procedura. 52 Prelazimo na 15. točku. To je, Ad.15. Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona po članku 105. Gospodin Avdić je 24.dostavio u proceduru Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona sa zahtjevom za žurni postupak po članku 105. Dobili ste materijal. Otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru. Gospodin Sead Avdić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, moguće da neke, da iznenađenje da je stigao ovakav jedan prijedlog zakona za izmjenu Izbornog zakona jer smo pred izborima oktobra 2006.godine. Međutim, ima puno razloga zašto je došlo do ovakvog jednog poteza, usnovno rečeno intervencije. A to znači da BiH još uvijek objektivno nije dostigla svoj puni demokratski razvoj, da se nalazimo objektivno rečeno u stanju predpolitičkog stanja svijesti ljudi u BiH, da imamo sistem unizacije stranaka, način donošenja odluka i funkcioniranje političkog života u BiH na jedan način koji koš uvijek nije u punom smislu demokratski, da imamo pluralnu demokratiju zasnovanu na etno demokratiji odnosno etno pluralizmu. I u tom kontekstu sigurno se traži mogućnost da na desetine uslovno rečeno malih partija participiraju u političkom životu BiH, posebno u institutima zakonodavne vlasti. Znači, za slučaj da ostane ovakvo stanje u Izbornom zakonu kakvo jeste, to znači da predlažemo da se cenzus izborni sa 3 procenta spusti na 2 procenta i tako omoguči desetinama strnaka i partija, objektivno kojima vlast nije mogla biti ni podrška ni mogučnost razvoja svoje infrastrukture, da dobiju mogučnost da participiraju, ja bih rekao institutima zakonodavne vlasti u BiH. Bilo bi to na dobrobit pluralne demokratije, razvoja demokratije u BiH, na dobrobit BiH i u tom kontekstu očekivati je da će poslanici stvarno Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na najbolji moguči način završiti ovaj mandat, sa usvajanjem ovakvog jednog, ja bih rekao nužno potrebnog zakona koji koriguje ovaj senzus sa 3 na 2 procenta. Izborna komisija je dijelom konsultovana, razgovarano, ništa se ne remeti u izbornom procesu, ne remeti se jednostavno sve one pripreme koje su urađene, što znači nema nikakvih prepreka da se ovaj zakon ne donese. Hvala vam.
Gospodin Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, slažem se s ovim što je govorio profesor Avdić. Ja bih samo dodao još jednu rečenicu i završio sa tim. Da svi oni koji misle da nemamo vremena, da smo zakasnili, da je izborni proces počeo, da poručim da to nije 53 tačno, zato što ova izmjena i dopuna o članu 105. nebi zakasnila a prebrojavanje i primjena izbornog praka je potpuno zadnja aktivnost Izborne komisije. Znači, potpuno je sve na vrijeme i molim da ovo podržimo po proceduri a kasnije bi nešto rekao, kasnije kad, ako već usvojimo proceduru i po 105. ovaj, nakon toga. Hvala.
Gospodin Petar Kunić, izvolite.
Također se pridružujem ovom predlogu. Naravno da ima puno razloga za to. Razlozi su snažni, tako da kažem, posebno ako se prati politički ambijent u BiH. Dakle, ako se prate predizborne aktivnosti koje dominiraju u političkom ambijentu. Ja možda više sam upućen šta se to zbiva u RS. Ima jednu katastrofalnu situaciju, da su mediji politički okupirani, da se forsira, favorizuje jedna ili dve političke stranke uz biznis klubove koji su uz te stranke. Dakle uz biznis klubove, to su dve stranke koje su poznate kao biznis klubovi koji vrlo uspješno rade i čine tu potrebnu večinu. Naime, profesor Avdić je dodirnuo jednu stvar koja je prisutna apsolutno na ovim prostorima a to je tzv. spojd sistem, ili sistem patronaže političkih stranaka nad radom institucija, nad pravom. Dakle, ukoliko budemo redukativno dakle, putem redukcije djelovali u i Zakonom o Izbornim zakonom, dakle ukoliko umanjimo šanse novih, naravno političkih snaga, novih idej na ovom prostoru, sasvim sigurno da ćemo time umanjiti šanse demokratskih procesa na ovim prostorima. Ja bih puno danas mogao govoriti o tome, o ulozi medija, ulozi Regulatorne agencije za medije koja moram reći da ne radi ništa, da potpuno toleriše dominaciju jedne ili dviju stranaka i to je takva dominacija, takav odnos da to prelazi u bezobrazluk. Dakle, to jednostavno nije moguće tolrerisati. Čovjek koji iole demokratski misli, razmišlja ne može se pomiriti sa tim činjenicama. Imamo dnevne listove procesa na ovim prostorima. Ja bih puno danas mogao govoriti o tome, o ulozi medija, ulozi Regulatorne agencije za medije koja moram reći da ne radi ništa, da potpuno toleriše dominaciju jedne ili dviju stranaka i to je takva dominacija, takav odnos da to prelazi u bezobrazluk. Dakle, to jednostavno nije moguće tolerisati. Čovjek koji iole demokratski misli i razmišlja, ne može se pomiriti sa tim činjenicama. Imamo dnevne listove koji recimo, vršili smo analizu od 13 brojeva, imate jedno te istog čovjeka na prvoj stranici devet puta, dva puta iz iste stranke u naredna dva broja itd. Ili, da u istom listu nalazite po 4-5 slika jednog te istog lidera, jer je taj lider, jer je politička vlast koja u RS stavila poptuno medije pod svoju kontrolu, smijenila rukovodstva ranija, glavne urednike i ukoliko ne rade u njihovoj funkciji, u njihovoj propagandi njihove stranke, njihovih nazovimo ideja, nažalost to nisu ideje, to su istrošene ideje, propale, prošle, prošlih vremena ovaj, jednostavno ti listovi odnosno njihovo uredništvo ne može da funkcioniše bez poslušnosti koje je dužno davati tim liderima. Stoga, dakle ima jako puno razloga, ima jako puno razloga da se otvori ovaj proces i da se na neki način barem djelomično umanji ova tortura koja ide prema medijskom prostoru, naravno i prema manjim strankama koje nemaju jednostavno šanse da kažu ono što misle. U BiH tvrdim, ugrožena je slobodna riječ. Slobodna riječ je ugrožena, molim vas. Pa mi se vračamo na '48.godinu, barem u nekim dijelovima BiH. to je takva neobzirna, neobziran 54 odnos prema drugim a forsiranje jedno te iste, odnosno dvije partije, istina u tom procesu želi se oživjeti jedan mrtvac od partije pa se stavlja u prvi plan itd. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Kuniću. Gospodin Mirsad Ćeman.
Dakle, ovako, ja bih podsjetio kolege a i predlagača zakona, da smo mi ne tako davno imali izmjene i dopune ovog zakona i da je radna grupa koja je mjesecima radila na pripremi ovog zakona, u startu razmišljala ne samo da smanji ovaj izborni prag, nego zapravo i da ga poveća. Iako se malo sad govori o proceduri, bitno je ukazati na sadržaj zakona jer onda od toga će zavisiti vjerovatno i odnos prema proceduri. Dakle, radna grupa je čak razmišljala da poveća izborni prag. S pravom je ukazano da ne trba ići na povećanje izbornog praga jer bi to onda moglo se značiti da oni koji su u poziciji da u Parlamentu određuju pravila igre, otežavaju manjim strankama. Kada je na jednoj komisiji kojoj sam ja prisustvovao bilo govora o tome, onda je jako mnogo bilo riječi pa je u ovom parlamentu u smislu da aktuelna vlast, kako god da ona sad mogla biti okarakterisana, i u kojoj god formi neka parlamentarna većina mogla biti ovde definisana, ali dakle sintagma aktuelna vlast nema legitimitet. Razlog i obrazloženje je bilo navodno u tome što ispod 50% građana je glasalo, izašlo na izbore i da je faktički biračko tijelo raspoloživo 50 i nešto % na koje mogu pretendovati oni koji nisu ušli u parlamente na izborima koji su bili eto prije nepune 4 godine. Ja sam na kraju rekao, pa najveći argument protiv smanjenja izbornog praga jeste upravo ako je to tačno da 50% građana je apstiniralo nezadovoljno aktuelnom vlašću, pa onda neka one stranke male, velike ili druge koje su već u Parlamentu uzmu tih 50% i najmanje njih, evo po ovaj, 10-12 ih može preći prak od 4%, čak da je bio prak 4%, jer je 10 puzs 4, 40 i još 2, dakle 12 partija je moglo ući čak i sa cenzusom od 4%. Zašto sam ovo ispričao? Da kažem, ovo nije pitanje demokratije i ja koliko god bih mogao lično imati simpati ovaj, da se prag smanjuje, jednostavno ne prihvatam obrazloženje da je prag od 3% nedemokratski a 2% demokratski. To nije ta prića i jednostavno mislim da bez obzira koliko stoji ocjena da iako su izbori raspisani, nalazimo se u izbornim procedurama i realno izborni prag će tek biti primjenjen kad se rezultati izbora budu imali i primjenjivali prema volji biraća da to ne utjeće na procedure, ipak bi korektno bilo kazati, od vremena kad su propisani izbori do održavanja izbora ne treba mijenjati pravila i ja ću zbog toga naravno biti protiv ovog zakona.
Hvala lijepo. Nemam više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Seada Avdića, da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona razmotri po proceduri članka 105. 55 Znači rasprava o zahtjevu za proceduru, izjašnjavanje o zahtjevu za proceduru. Pripremite se. Glasujte sad. Zahtjev nije dobio opću večinu. Ide u redovitu proceduru. Prelazimo na 16.točku dnevnog reda. To je, Ad.16. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara sukladno članku 104. Poslovnika Prijedlog zakona Vijeće ministara je dostavilo Parlamentu 2.08. Ovdje se radi o zahtjevu za proceduru, skraćenu proceduru po članku 104. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite o zahtjevu za proceduru po članku 104. Pripremite se. Glasujte sad. Zahtjev ima opću večinu, nema entitetsku. Molim za sekundu strpljenja, da vidimo šta je sa trećim članom Kolegija, oprostite. Po zahtjevu za proceduru u drugomkrugu glasuju samo oni koji su protiv. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Znači, zahatjev za ponavljanje glasovanja. Pripremite se. Glasujte sad. Ovaj zahtjev nije dobio potporu. Znači imamo 2/3 protiv iz RS-a. I zahtjev Vijeća ministara, odnosno da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara ide u redovitu proceduru. Prelazimo na 17. točku dnevnog reda. To je, Ad.17. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga o prekršajima po proceduri članka 104.
Izvinjavam se.
Izvolite gospodine Avdić.
Hvala predsjedavajući. Ja mislim da već godinu i po dana traju napori i entitetskih vlada i ekspertske međuresorske grupe, interresorske grupe između entiteta i države BiH i Vijeća ministara da se uradi i kreira jedan novi model zakona o visokom obrazovanju. Novi model Zakona o visokom obrazovanju. Taj novi model zakona, novi zakon je donešen i već dva puta ne dobija prolaz na Ustavno-pravnoj komisiji. To je jedna dimenzija. Druga dimenzija jeste, da Zakon o nauci i tehnologiji je pripremljen u okviru Akademije nauka i umjetnosti BiH. I on također čeka da uđe u parlamentarnu proceduru. E, sad se postavlja stvarno pitanje svrsishodnosti i sudara ovih zakona koji će biti svi malte ne više u parlamentarnoj proceduri. Ja bih molio da se očituje Vijeće ministara, šta je sa tim zakonom o visokom obrazovanju i u tom kontekstu da i ovaj prijedlog promatramo u tom duhu. Hvala vam.
Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema prijavljenih. Zaključujem. Naravno, da se očekuje od Vijeća ministara i sa zadnje Ustavno-pravne komisije, otišao je zahtjev za tim, za očitanje evo kojeg čekamo. Prelazimo na izjašnjavanje o ovom zahtjevu. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Zahtjev nema opću večinu, ide u redovitu proceduru. Prelazimo na 21. točku dnevnog reda. To je, Ad 21. Zahtjev zastupnika Kluba Stranke za BiH, za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu, po skraćenoj proceduri 14.08. ste dobili ovaj prijedlog. Naknadno smo dobili dodatno obrazloženje za donošenje ovog zakona koji vam je također proslijeđeno. Otvaram raspravu o Zahtjevu za procduru. Gospodin Beriz Belkić, izvolite. 58
Da kažem, odnosno da objasnim da smo se suzdržali od prvobitne namjere da pokušamo zbog hitnosti da idemo na proceduru 105. ali smo ipak zbog važnosti zakona i potrebe da poslanici tu silu materijala koje smo mi obezbijedili pročitaju, mi smo se ipak opredijelili da idemo na proceduru 104. I ja se iskreno nadam da j ćemo dati šansu da u jednoj proceduri raspravimo i izvagamo argumente, jer ja vas potpuno uvjeravam da je ovo opšti interes. Dakle, nije parcijalni. Sigurno da je opšti interes. I ja vas zaista molim da ovo podržimo, da idemo na 104. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Čuli smo i ovo dodatno obrazloženje gospodina Belkića. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se. Glasujte sad. Imamo zahtjev za ponavljanje glasovanja. Pripremite se za izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Kluba Stranke za BiH da se razmotri po skraćenoj proceduri ovaj zakon. Glasujte sad. Zahtjev ima opću većinu, nema entitetsku. Možemo li u drugi krug. Znači idemo u drugi krug glasovanja. Glasuju sad samo oni koji su protiv. Pripremite se. Glasujte sad. Imamo zahtjev za ponavljanje. Pripremite se ponovo. Glasujte sad. 2/3 su protiv iz RS-a i zahtjev ide u redovitu proceduru. Prelazimo na 22. točku dnevnog reda. To je, Ad.22. Zahtjev zastupnika Seada Avdića za razmatranje Prijedloga zakona o radu i zapoljavanju po skraćenoj proceduri 104. Poslovnika Otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru. Gospodin Sead Avdić, izvolite. 59
Dame i gospodo poslanici, motiv je sledeći. Ovaj zakon jevć jedan put bio u parlamentarnoj proceduri na početku 2000 i, na početku ovog našeg mandata. Nažalost, nije prošao, tada su se neke stvari dogodile. Došlo je do integracije ja bih rekao i stvaranja konfederacije Sindikata BiH. I Sindikat je radio ovaj predlog, appsolutno usaglašen sa Međunrodnom organizacijom rada. Trebao je biti donesen do 31.maja '99.godine a ne 2006. godine. I u tom kontekstu sigurno da ima puno razloga da se ovaj zakon razmatra po članu 105. tim više što u naredna 3 mjeseca možemo očekivati ja bih rekao zastoj u radu najvišeg zakonodavnog organa i mislim da ovaj zakon zaslužuje da može ići po članu 104. Hvala.
Hvala gospodine Avdić na ovom obrazloženju. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Seada Avdića da se Prijedlog zakona o radu i zapošljavanju BiH razmotri po 104. Pripremite se. Glasujte sad. Ima opću, nema entitetsku večinu. Možemo li se usaglasiti opet. Dobro, idemo u drugi krug. Glasuju samo oni koji su protiv. Pripremite se. Glasujte sad. Nema zahtjeva za ponavljanje, pa recite ne mogu ja čitati misli. Dobro, imamo zahtjev za ponavljanje. Glasujte sad. Znači imamo 2/3 protiv iz RS-a tako da ovaj zahtjev takođe ide u redovitu proceduru. Prelazimo na 23. točku dnevnog reda. To je, Ad.23. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o središnjoj evidenciji i razmjeni podataka, također po proceduri 104. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se. Glasujte sad. Znači, fali sad samo jedan glas, značajan pomak imamo u odnosu prema skraćenim procedurama iz entiteta RS i evo, Kolegij je konačno s ovim legitimitetom došao do suglasnosti, tako da prihvaćen je Zahtjev Vijeća ministara za skraćenu proceduru po članku 104. za Zakon o središnjoj evidenciji i razmjeni podataka. Hvala lijepo. 60 Prelazimo na 24. točku dnevnog reda. To je, Ad.24. Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u BiH u prvom čitanju
Mi smo na prijedlog čini mi se uvaženog, ovaj profesora donijeli jedan zaključak ovdje a to je da se donese zakon, dakle ovaj Dom je donio zaključak da se donese Zakon o koridoru 5c.
To ne isključuje to.
Da, da to je bio prijedlog i komisija. Ja mislim da je, da je i profesor Kunić jednom takođe išao sa tim prijedlogom. E sad mi smo se praktično našli u, u situaciji, znači kad imamo zaključak doma da se donese zakon i imamo odluku, znači kojom definitivno se definiše sve ono što treba zakon da definiše. Ja mislim da, bez obzira, znači što je praktično komisija konstatovala i prihvatila odluku i konstatovala odnosno sugeriše domu takođe da prihvati, ja mislim da je potrebno za ovakvu odluku, ako ništa drugo, daleko više konsultacija osim na ovom nivou, imajući u vidu kuda, znači teritoriju kroz koju prolazi Koridor 5c, imajući u vidu vrlo različite stavove koji su zadnjih, čini mi se, 2 mjeseca iznošeni u medijima a u vezi sa, sa odlukom o koncesijama odnosno zakonom. Dakle, bilo bi dobro da ovo pitanje danas, ako je moguće znači, da ovu odluku ne donosimo, nego da ostavimo malo prostora da se ona još uvijek sagleda.
Zahvaljujem se. Gospodin Belkić pitanje, pa Živković, pa Križanović, pa Potočnik.
Da li ova odluka, ali ne znam da li ima neko ispred predlagača ko bi mi mogao odgovoriti, ovaj da li ova odluka praktično prejudicira, odnosno da li isključivo predviđa finansiranje autoputa Koncesije. Ili neko iz Komisije da mi. Čitajući je, izgradnju autoputa, čitajući ovu odluku, pažljivo je pročitajte, ja tumačim da se opredijelilo, praktično samo za Koncesiju. Ništa krediti, ništa ovo, ništa razne druge varijante, vlastita sredstva i td. Mislim da, da treba to dobro,ovaj razmisliti da li mi sebi sužavamo, na neki način, mogućnost kombinacije, i da li smo, da li, šta ako ne budemo bili u situaciji da nađemo zainteresirane koncesionare i td., odnosno one koji bi uzeli to pod koncesiju. Pa, ja, treba ostaviti mogućnost alternative. Ja bih molio nekoga, ali nema predlagača i zaista ovo je vrlo važna stvar, ova odluka koliko god izgledala mala, kratka, ona je jako važna. Ne znam da li neko iz komisije, eventualno može meritorno da nam kaže o čemu se ovdje radi. Hvala.
Gospodin Živković 63
Iz objektivnih razloga nisam bio prisutan na sjednici Komisije za saobraćaj i komunikacije s obzirom da je paralelno bio i Kolegij Predstavničkog doma. Međutim, da sam bio na komisiji, a vidim ovdje da je navedeno da je jednoglasno usvojeno i predlaže se ovom Parlamentu da se odluka prihvati, ja bih bio apsolutno protiv iz nekoliko razloga. Jedan od razloga je što smo mi u ovom Parlamentu najmanje tri godine raspravljali o, o Autoputu 5c i nema čega tu nije bilo. Ovaj Parlament je zaključio da Vijeće ministara mora raditi prema Zakonu o Autoputu 5c i vrlo ružno je da se na zadnjoj sjednici uopšte na ovakav način završava priča o Autoputu 5c, odnosno na ovakav način nama poslanicima stavlja kukavičije jaje u šaku da mi ovdje sad prejudiciramo način na koji će se završiti ovaj sav posao. Isto tako moram da poslanike iz Republike Srpske podsjetim da je i predsjednik Vlade rekao u dopisci sa Vijećem ministara, odnosno sa resornim ministrom da čitava procedura oko koncesija, odnosno čitava projektna dokumentacija, onoga dijela koji prolazi u Republici Srpskoj, treba da bude dodijeljena Vladi Republike Srpske i da se na toj razini raspravlja. Prema tome i sada ih upozoravam da to treba dobro da se razmisli i da danas tu odluku ne podržimo. Hvala.
Gospodin Križanović.
Zahvaljujem, Za razliku od kolege Belkića ja mislim da ova, ovaj tekst odluke zapravo ništa i ne govori. Vrlo je, da kažem ovaj uopćen. I vidite recimo kaže da je, ovaj predmet odluke obim i vrsta koncesije. Ima i predmet, hajde predmet se definira na autoput na Koridoru 5c. Ali vidite, kaže u obujmu koncesije cijela dužina autoceste ili dionica, zavisi jel od ponuđača jel, pa onda vrste koncesije je izgradi, upravljaj i prenesi a može i neki drugi oblik i td. Ja ne znam uopće ni smisao, ni svrhu, ni potrebu donošenja ovakve odluke. Evo zato se slažem da bi bilo dobro da predlagač kaže zašto je ovo uopće potrebno. Mislim da se iznenađujem da ovakvo nešto dođe bez ikakvog obrazloženja, bez ikakvog. Mislim da uopće mi ne trebamo donositi ovu odluku. Mi trebamo, zakon brate o izgradnji puta i da prelazimo jednom poslu. Ovo je za mene razvlačenje ove teme. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Kolegice i kolege, Koridor 5c nije još ni definisan ni trasa do kraja nije definisana i istrajno se pokušava zaobići ovaj Parlament. Način gradnje i finansiranja isto tako nije definisin do kraja i ne može prejudicirati da to bude koncesija. Ne slažem se što je ovo gospodin Živković rekao. Stvar Koridora 5c je i po Deytonu u nadležnosti države ali to nije predmet sada ni rekoh ovoga, ove tačke. 64 Zastupam da Parlament odbije ovo dok se na ostale stvari oko Koridora 5c ne raščiste do kraja, a prije svega bi reko i kuda će biti trasa toga koridora jer je to u nadležnosti Parlamenta a ne Vijeća ministara. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jovanović, pa gospodin Novaković. Evo dobiće riječ samo da ovaj, znači bila je replika gospodin Novaković repliku je tražio. Nisam znao mislio sam da se drugi put javljate.
Pa ja sam htio samo, ovaj replicirati gospodinu Živkoviću da ja nisam stav iznio zato što je to rekao gospodin Milorad Dodik. Znači meni nije bitno šta je rekao Milorad Dodik ali mi je važan stav Vlade Republike Srpske. Dakle, ovdje nismo imali stav vlade, ali i ne treba mi ni stav vlade da bi znao da je stav 2. Odluke apsolutno neprimjenjiv, odnosno neprihvatljiv. Dakle potpuno je jasno da dio koridora koji ide kroz Republiku Srpsku ne može se definisati na način kako je to definisano ovom odlukom i iz tog razloga, znači mi nismo spremni podržati odluku. Ja sam, mislim da bi bilo dobro da vratimo odluku sad, s obzirom na ovo sve, smatram, ne smatram nego mi ćemo, znači odbiti da podržimo ovu odluku.
Hvala. Gospodin Jovanović.
Pa mi jesmo jutros na Komisiji bili malo u žurbi. Evo vidim da je stigao i gospodin Bajrambašić, on je jutros bio izvjestilac na Komisiji. Vjerovatno će on sad to reći da je ovu odluku, da je ministarstvo radilo zajedno sa Komisijom za koncesije. I u skladu sa Zakonom o koncesijama, .. Parlamentarna skupština treba da usvoji ovu odluku. Kažem, ponavljam, jesmo jutros malo nabrzinu da kažem u 9:00 sati počeli a imali smo nekoliko tačaka dnevnog reda, ali evo da kažem, meni je drago da je gospodin Bajrambašić stigao, pa da kažem možda će on pokušati ovaj, da objasni ovaj, sve što sadrži ovaj zakon.
Hvala lijepo. Daću riječ predstavniku ministarstva ako ga ima tu, ima. Izvolite, molim vas predstavite se. Rasprava je dakle završena. Evo čućemo još mišljenje, ako želite.
Ja želim prvo da vas pozdravim i da se zahvalim i Komisiji za saobraćaj i veze koja je podržavala cijelo vrijeme ovaj projekat i naravno i Parlamentarnu skupštinu koja je davala vrlo značajne zaključke koji su nam pomagali u našem radu. Ova odluka koju je donijelo Vijeće ministara predstavlja samo jednu od odluka u proceduri dodjeljivanja koncesija koja podrazumjeva Zakon o koncesijama. Mi smo u ranijoj 65 fazi negdje tamo u februaru mjesecu već bili tražili ovu odluku da se donese na Vijeću ministara, međutim Vijeće ministara je odbilo, smatrajući da je to vrlo rana faza projekta i dok ne dobijemo tačne rezultate po fizibiliti studiji, Vijeće ministara nije htijelo da donese takvu odluku. Mi smo u ovoj odluci, u fizibiliti studiji koju sad imamo tačno je precizirano da u stvari ovaj projekat je sa aspekta ekonomskog, znači putem zaduživanja države moguće izvoditi ali obzirom na opterečenja koja mi imamo sa aspekta zaduženja države, i nemogućnosti njenog zaduženja, mi smo paralelno radili i drugi aspekt a to je dodjele koncesije. Mi smo ovdje primjenili model tzv. partnerstva privatnog i javnog sektora. I, fizibiliti sudija podraumjeva i učešće države. Znači učešće entiteta. Mi smo definisali ovde da bi Vlada Federacije u samoj ovoj studiji, učestvovala sa maksimalno 20%. To je znači izgrađena cesta i ovo što imaju da sad ugovaraju. Mene je, moram biti iskren, obradovala inicijativa RS da se oni opredjeljuju da grade Koridor Vc što nije bio slučaj do sada. Mi čak nismo imali ni prostor ni plan definisan u RS po ovom aspektu i iz tog razloga mislim da se može studija proširiti i da učešće RS se poveča na ovih 20% koje imamo u Federaciji. Znači, sve što je veče učešće javnog sektora, sve je projekat atraktivniji za privatno finansiranje jer se na takav način smanjuju rizici i projekat postaje atraktivniji. Poslije ove odluke, ako potvrdi Parlament, mi nakon revizije studije dostavljamu studiju Koncisionoj komisiji koja daje svoje mišljenje da li pozitivno ili negativno, na cijelu studiju. I iza toga, tek bi onda bilo moguče provesti proceduru izbora koncesionara i potpisivanje ugovora sa međunarodnim finansijskim institucijama. Evo, toliko. Hvala.
Hvala lijepo. Imali smo još dva zahtjeva za raspravu. Gospodin Belkić, pa gospođa Ruža Sopta. Izvolite gospodine Belkić.
Evo što se tiče onog mog zahtjeva za dodatnim obrazloženjem, ja sam ga od gospodina Bajrambašića dobio i što se toga tiče dakle, ja sam zadovoljan i to će mi pomoći u mom određivanju prema ovoj odluci. Alui, želim par rečenica da kažem. Evo danas, ja se stvarno izvinjavam što ću možda napraviti jedno retrospektivu ovog danas što se dešava. Evo danas, ja sam optužen, doduše evo čovjeka nema, da stalno nešto forsiram neko nadglasavanje, preglasavanje itd. međutim danas je na sceni za mene potpuno nerazuljivo neprihvatanje bilo čega što je ponuđeno ovom parlamentu. Te procedura 104. za neki zakon, procdura 104. za ovo, evo ova odluka prošla proceduru zasnovna na Zakonu o koncesijama, dio postupaka koje moramo raditi, ljudi već nagovještavaju da je neće podržati, da ovo ne dolazi u obzir, da RS ima svoje planove, da je predsjednik Vlade RS premijer RS poručio da on ima svoj koncept izgradnje autoputa itd. Ljudi, o čemu se ovde radi? Šta znači ovaj parlament? Da li on uopšta može raditi i šta treba da radi? Ja sam jako, naravno glasaće ljudi kako žele ali zaista nije korektno optuživati 66 da se neko zalaže za preglasavanje a danas cijeli dan pritisak na dugme, stop, pritisak na dugme stop i bez ikakvih obrazloženja, bez ikakvih argumenata. Hvala lijepo.
Replika gospođa Milićević, pa gospodin Špirić.
Zahvaljujem gospodine Raguž. U stvari, nije, ovo je znači pojašnjenje. O čemu se radi? Idite, ako glasamo o proceduri 104. u momentu kad je kraj avgusta mjeseca, pred nama je septembar, izglasali mi redovno ili u 104. formalno pravno gospodine Belkiću, ta procedura će u stvari biti redovna dok bude novi saziv Parlamenta, imaćete isti broj dana. Eh, mislim ovaj, ne treba to problematizovati jer će doći na raspravu kao da je u redovnoj proceduri. To je suština. To je moj razlog. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić, replika izvolite gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja hoću samo da kažem kratko, ja nisam naravno davao ton, niti mislim davati ton, ni preglasavanju na ovaj ili onaj način, ali ja želim da kažem da smo mi danas produktivno radili. Sve procedure Vijeća ministara ili 90% procedura zakonskih projekata su prihvaćene. Druga je stvar da li...procedura prihvatili, ali eto ja vas molim, dakle, ja molim da se vodi računa, može neko dad bude nezadovoljan ali mislim da bezpotrebno optužujemo, evo pogledajte listu.
Dobro, neka završi gospodin Špirić. Bila je još replika gospodina Novakovića, pa Živkovića.
Mislim da nepotrebno smo otvorili jedno novu priču danas. Bez obzira na to kako je ko glasao, mi prelazimo dnevni red i radili smo u skladu sa Poslovnikom, čitavo vrijeme mi se čini u stvari da smo uspjeli se zadržati na nivou Poslovnika. A, ako mene pitate zašto sam bio protiv procedura nekih zakona, bio sam zato što se ne slažem sa onim što piše u zakonu. Znači, ja se ne slažem sa proširenjem Savjeta minsitara za dva ministarstva jer smatram da je to prenošenje nadležnosti ako me pitate. I, u svakom slučaju, kad sam bio protiv, nisam se slagao sa tekstom zakona.
Hvala. Gospodin Živković.
Evo ovako. Ja neću da objašnjavam zašto sam bio protiv. Jednostavno, to ne moram niti sam obavezan nekome da objašnjavam. Problem je ovde da Savjet ministara nije savjet 67 SNSD-a. Znači mi ne participiramo to, onaj ko participira ko ima svoje članove, ima pravo i da ih brani i da podržava. Taj isti treba da dobro razmisli u predizbornoj kampanji i poslije izbora sa kim će ići u vlast i koga će podržavati, i na taj način vršiti vlast u BiH. Prema tome, mi nećemo podržati odluku. Ova odluka je nakaradna i nije u skladu sa našim programskim .... Hvala.
Selim Bešlagić, izvolite.
Poštovane kolege i koleginice,
Nema više prijavljenih, zaključio sam raspravu.
Dozvolite mi samo da kažem
Samo izvolite.
Da je Komisija za saobraćaj i veze,
Oprostite gospodine Bešlagiću, peskočio sam gospođu Soptu koja je bila najavljena. Ja se ispričavam gospođi Sopta stvarno.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja kolegice i kolege, čisto radi digniteta naše komisije koja jeste danas radila u izvanrednim uvjetima tj. Radila je neposredno pred početak sjednice, da kažem da ipak Komisija nije olako prešla preko ovog pitanja. Činjenica da mi nismo imali prostora ni vremena da se ovako ipak kratkom materijalu, da se više informiramo ali jesmo postavili pitanje i opčenito Koridora Vc i u okviru čega je spomenut i Zakon o cestama. Izvjestitelj ispred Vijeća ministara odnosno ispred ovog ministarstva obrazlagao da su oni pokušavaju obraditi Koridor Vc na kojem iskreno, rekuč mi smo danas povukli ponovo pitanje Zakona o Koridoru Vc. A obrazloženo nam je da to oni pokušavaju riješiti Zakonom o cestama kojega usput rečeno, mi još nemamo. Znači mi nemamo ni Zakona o cestama, nemamo ni Zakona o Koridoru Vc a donosimo vrlo važne ovakve odluke. Nama je obrazloženo da je to samo predmet procedure, međutim ja sad imam jednu dilemu obzirom da je gospodin diskutirao i imam, nisam dobro čula. Sad kad sam okrenula ovaj materijal, drugu stranu i vidim da nam dopis dolazi od ministarstva, nije od Tajništva onoga Vijeća ministara, nego od određenog ministarstva. Mene sad interesira da li je i kaže, odluka koja je potpisana od gospodina Terzića. Mene interesira da li je ovu odluku odobrilo Vijeće ministara? Ako nije, ja ću povući svoj glas koji sam dala za ovo, 68
Jeste, jeste, kaže da jeste.
Piše, ali on je, kažem nismo imali, prvi put slučaj da nam je dolazio takav dopis od ovog ministarstva. Ovo je od ministarstva, dopis nije od Tajništva Vijeća ministara.
Odobreno je Ružo na 123. sjednici, da pomognem evo.
Pročitala sam to, ali mi smo i do sada dobijali tako ali od ministarstva dopis, ne Tajništva gdje je predloženo pa je napisano takav dopis, pa nije prošlo pa onda. Kažem onaj, nismo mi neozbiljno ovom pristupili. Ovo je nama objašnjeno da je to predmet opće procedure koja treba za Koridor Vc. Ja isto nisam onaj, uvjerenja sam da će se i o tome da li će se ići pod koncesiju ili ne, biti predmet ponovo rasprave nekog drugog tijela i da je ovo samo prostor za proceduru da bi se išlo u nekakve druge podhvate da ne bude kočnica. Ja sam tako to danas obrazloženje razumila. Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Sopti. Gospodin Bešlagić.
Pokušaću biti veoma kratak. Ja moram da naglasim da je Komisija za saobraćaj i komunikacije dala izuzetan doprinos za definisanje Koridora Vc i znate da je ovaj parlament usvojio da je Koridor Vc državni projekat. Čak, ovaj parlament je insistirao da se donese Zakon o Koridoru Vc u kome su učestvovali, ja bih rekao svi poslanici, što drugim riječima po meni nema diskusije kome on pripada. On pripada državi BiH. Druga je stvar, što ministarstvo pokušava da Koridor Vc ubaci u Zakon o putevima i mi smo danas rekli, mi tražimo Zakon o Koridoru Vc koji će dati pravo ovom parlamentu, budućim parlamentima da raspravlja o svim elementima koji će biti u koris izgradnje i završetka tog koridora Vc. Kao što znate, ova komisija je napravila i javnu raspravu o Koridoru Vc u ovom parlamentu u kome su sve oni koji su učestvovali dali svoj prilog, čak i jedan zaključak da faktički pitanje Neuma ne smije da bude kočnica izgradnji Koridora Vc. Prema tome, ja bih vas zadmolio da ovde ne ubacujemo, mislim da je tu jedna primjedba bila, upravo jednom članku kojeg je i gospodin napisao, da faktički koridor pripada ili državi ili ako ovaj parlament donese odluku da pripada entitetima, da radimo onda tako. Jer meni, ukoliko on pripada državi, da je država dužna da nađe rješenja, a ako pripada entitetima onda da znamo, onda ćemo i mi u Tuzli tražiti svoje hise kolača i para koje treba da se uzme. Međutim, Koridor Vc u Odluci ovog parlamenta pripada državi i tako ga treba definisati. Hvala vam velika.
Hvala. Replika, gospodin Živković. 69
Uopšte nije sporno, sporno je dad mi nemamo Zakon o Koridoru Vc a u Zakonu o Koridoru Vc gospodine Bešlagiću ćemo se dogovoriti i šta je nacrt tog zakoga, šta predviđa taj zakon, kome šta pripada, entitetima, opštinama, gdje izlazi a gdje završava Koridor Vc i sve ostalo. Dok ne budemo imali taj zakon, raznoraznim odlukama ništa nećemo uraditi.
Dobro, hvala lijepo. Zaključena je rasprava. Prelazimo na glasovanje o potvrđivanju Odluke o predmetu, opsegu i vrsti koncesije u svrhu izgradnje autoceste na Koridoru Vc. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Ma idemo u drugi krug. Znači, izjašnjavanje, usuglašavanje u roku predviđenom Poslovnikom, što je stav sada Kolegija. Prelazimo na 28. točku dnevnog reda. To je, Ad.28. Izvješće o radu Zajedničke sigurnosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije BiH za razdoblje 4. mjesec 2004., 7. mjesec 2006.godine Dobili ste Izvješće 27.07. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću Zajedničke sigurnosno obavještajne komisije o radu ove agencije. Pripremite se. Glasujte sad. Znači, sa 25 glasova za, bez glasova protiv, 3 suzdržana, dovoljnom entitetskom večinom, prihvatili smo Izvješće o radu Zajedničke sigurnosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije BiH za period 4.mjesec 2004. – 7. 2006. Hvala lijepo. Prelazimo na 29.točku dnevnog reda. To je, Ad.29. Izvješće Administrativne komisije Zastupničkog doma za razdoblje 1.sječanj ove godine do 31.06.ove godine
Apsolutno ću podržatii naravno Izvještaj, stavove i mišljenje naše komisije ali me pomalo zbunjuje da danas raspravljamo Izvještaj iz 2004.godine. Ni riječi obrazloženja, da vidimo zbog ćega se to desilo. Mislim, mi imamo Izvještaj 2004. u septembru
Imamo li obrazloženje od strane komisije nadležne? Znači nemamo dodatnih pojašnjenja. Izvolite,
Ja sam se javio, ali malo sam se, dakle mi smo raspravljali o izvještaju dakle kada smo ga dobili tada smo i pokrenuli tu raspravu. Malo je se kasnilo je li i od strane Ombusmena, a i mi smo imali neke korekcije, zahtjeve i htjeli smo da zaista to temeljno odradimo i tako da smo evo tek sad sada to mogli uraditi.
Znači Ombusmeni su taj izvještaj dostavili. Doći će u proceduru. Gospodin Sipović. Molim vas kratko. Izvolite pošto sam zaključio raspravu
Vrlo ću kratko. Ja načelno podržavam rad Ombucmena BiH za zaštitu ljudskih prava i on je dostavljen ovdje pred ovaj dom, a htio bih da sugerišem uvaženim kolegama kao advokat da prenesem stanovište većine građana da sve manje građani dobivaju efektivnu zaštitu od Ombdusmena BiH. Ne znam iz kojih razloga ignoriraju ih institucije sistema, ne 71 uvažavaju njihova i pozitivna mišljenja, a u većini slučajeva ja se zalažem da Ombucmeni kao u svim državama autorativnije djeluju kod institucija sistema kod povreda ljudskih prava. Ja vam to uvažena gospodo moram reći jer sam praktičar i imam priliku da se građani i mi advokati obraćamo ombdusmenima i da doista, meni je, moram sa žaljenjem konstatovati, da vaša mišljenja i vaše sugestije o povredi ljudskih prava ne uvažavaju institucije koje su počinile ljudska prava povrede. Vi ste to potpuno svjesni. Da bi se sačuvao kredibilitet ja vas molim da ostvarite aktivniju ulogu sa međunarodnim faktorima, Vijeća evrope i drugim faktorima koji doista tretiraju zaštitu ljudskih prava i ako hoćete smatram vas kao, praktično, advokate građana Bosne i Hercegovine u zaštiti svojih ljudskih prava. Moram vam uputiti, osim što vas načelno podržavam rad ombdusmena, uputiti kritiku da nisam doživio taj dignitet i autoritet kod vaše intervencije kod nadležnih organa. To vam moram reći i to je konstatacija javnosti i građana.
Zahvaljujem se gospodinu Sipoviću. Ja ovdje pozdravljam i Ombdusmene za ljudska prava Bosne i Hercegovine gospodina Mariofila Ljubića i gospodina Safeta Pašića. Želite li vi, gospodin Mariofil Ljubić izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi članovi kolega, uvaženi dame i gospodo, Ja nisam mislio ništa obrazlagati ali možda da ne ostane nedorečeno. Ovo jeste izvještaj za 2004. i to objavljen izvještaj za 2005. Što se tiče zaključaka, što se tiče stanja, ono je otprilike isto kao i u ovome i svakako, ja moram reći znači da dominiraju predmeti iz oblasti, otprilike, koje su dominirale i prije. Istina manji je broj iz oblasti Aneksa 7 iako, naš je zaključak, i ove godine i prošle godine da ni izbliza nije završen povratak, implementacija održivog povratka u Bosni i Hercegovini. Ja apeliram na sve vas da i u narednoj, znači i u kampanji u svom radu nakon svega toga puno više, da svi posvetimo, znači tom pitanju, jer nažalost ja kažem za mene ništa ne znači ako se nekome stave na raspolaganje samo njegove ruševine ili nešto drugo. Te ruševine treba izgraditi a treba izgraditi i ruševine između ljudi. Znači dominiraju u ovom vremenu predmeti iz radnih odnosa, ja nisam misio govoriti pogotovu iz pojedinih institucija Bosne i Hercegovine, biću otvoren reći ću imamo veliki broj, povećan broj žalbi iz, prema Upravi za indirektno oporezivanje i nekim drugim. Dominiraju iz oblasti mirovinsko-invalidskog osiguranja i naš jednoglasan zaključak je da u toj oblasti se mora nešto učiniti. Što se tiče da, ja mogu reći da nakon ovih naših nekoliko izvješća koja su bila dosta oštra, tako i ovdje ako ste vidjeli prema Vijeću ministara da je se stanje sa pojedinim ministarstvima popravilo i takođe da se popravilo i sa nekim drugim organima. Ja ne mogu reći da mi nismo zadovoljni, ali uvaženi kolega ovdje je jedan drugi problem. Vi znate koliko je išao ovaj zakon o objedinjavanju institucija i na žalost postoje tri razine rješavanja i zato smatramo, ako ništa smatramo kvalitetom ovog zakona o vidnoj instituciji objedinjenoj instituciji Ombusmena a to je da je građanin na bilo kojem teritoriji Bosne i Hercegovini na isti način bilo tretiran i da će se na isti način rješavati njihove žalbe i jednostavno da neće znači čovjek imati ni psihološki osjećaj, psihološku barijeru da zato što je podnjio u nekom mjestu Bosne i Hercegovine njegov znači predmet će se drugačije gledati. 72 Ja kažem zato apeliram i od vas, ja mogu reći da smo od vas imali podršku u svom radu za razliku od pojedinih institucija, tu moram reći u prvom redu Vijeća ministara, Parlament je podržavao naša izvješća i podržavao naš rad i svakako ubuduće i nama i nekima drugim koji budu, ako budu umjesto nas trebaće snažna podrška Parlamenta i ja se slažem da se trebamo i mi puno više i na vas oslanjati i jednostavno tražiti podršku u djelovanju prema nekim. Zato ja ne bih, nemam šta dugo obrazlagati, ja bih se vama zahvalio na suradnji, zaželio bih vam sve najbolje i vama koji ćete opet sjest u ove klupe, da i ubuduće podržavate ovu instituciju i ljude koji bubu u njoj. Toliko, hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Ljubiću. Pa nema potrebe, izvolite ako inzistirati ali mislim dovoljno. Izvolite gospodine Pašiću.
Samo da dopunim nešto, ... prvo pitanje poslanika Belkića, mi već šaljemo drugi izvještaj. Mi smo poslali i onaj na vrijeme. Prema tome to je odgovor na vaše pitanje. A na pitanje advokata Sipovića, vidite, uvijek u praksi postoji zabuna oko nadležnosti institucija ombdusmena. Ja bih volio kad bi se takvo pitanje uputilo entitetskim ombdusmenima. Vi treba da znate da mi prevashodno nadziremo rad državnih institucija i da smo o tome sačinili specijalni izvještaj koji je bio predmetom razmatranja na ovom domu i da imaju zaključci u tom pogledu, da smo podržani, nismo ni mi zadovoljni uopšte odnosom državnih institucija prema građanima ni zaštitom njihovih ljudskih prava pred državnim institucijama. To je to. I, prema tome, bilo bi dobro ovo pitanje uputiti i federalnim ombdusmenima, ombdusmenima RS koji nadziru rad upravo u pitanjima koja se tiču vas kao javne službe advokature. A i vas molim i apelujem na vas da se i vi s nama uključite u zaštitu ljudskih prava, znate. Jer moglo bi se malo i više učiniti od strasne Advokatske komore. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Pašiću. Mislim da su bile korisne ove njihove riječi i rasprava je zaključena gospodine Belkiću ali evo izvolite.
Samo jedna rečenica. Ja kad sam jpomenuo 2004.godina, smatrao sam da bi bilo dobro da smo imali danas 2005. Nisam tvrdio da ste vi ili mi krivi. Jednostavno zar nije logično da nije dobro 2006. izvještaj 2004. Ništa drugo.
Dobro, hvala vam ali čuli smo da je problematika, pitanja i prijedlozi ovaj, isti će biti i u ovom izvješću. Ja mislim da je bila korisna rasprasva i sugestije koje smo dobili danas i od zastupnika i od ombdusmena i od komisije. 73 Prelazimo na izjašnjavanje o Godišnjem izvješću o radu Ombdusmena za ljudska prava u BiH i Izvješću Komisije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 29 glasova za, prihvatili Godišnje izvješće Ombdusmena za ljudska prava u BiH za 2004.godinu. Hvala svima. Prelazimo na 31.točku dnevnog reda. To je, Ad.31. Specijalno izvješće Omdusmena za ljudska prava u svezi sa usklađenošću Zakona o kaznenom postupku s člankom 14. stavak 5 Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima I ovo izvješće je razmatrala kao mjerodavna, naša komisija za ljudska prava. Izvješće smo dobili. Komisija u cijelosti podržala Specijalno izvješće i usvojila odgovarajuće zaključke koji su navedeni u Izvješću. Otvaram raspravu. Gospodin Beriz Belkić, pa gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite gospodine Belkić.
Pa evo meni su zaista zanimali ovaj, i ovaj generalni opšti ovaj izvještaj, ovi specijalni izvještaji itd., dakle naravno nisam stručan niti mi apsolutno pada napamet da dovedem u pitanje sadržaj ovog izvještaja niti ja to imam pravo i ne sumnjam da je sporna konstatacija i ombdusmena da nije, da ne postoji potpuna usklađenost našeg zakona o krivičnom postupku sa članom 14. stav 5 Međunarodnog pakta o građanskim političkim pravima. Međutim, ove preporuke itd. zanemaruju sljedeče činjenice koje treba reči. Dad vas podsjetim na Rezoluciju Vijeća Evrope gdje stoje određene preporuke prema BiH, izmeđuostalog spominje se reforma policije itd. i nastavak reforme pravosuđa. O tome se uopšte ne govori. Dakle, imamo jedan potpuni zastoj. U Rezoluciji stoji uspostava Vrhovnog suda BiH. Naravno, mi imamo slijedeču situaciju, entiteti su zaokružili sisteme. Dakle, treba uzeti u obzir slijedeće, da BiH nije završila reformu pravosuđa i BiH nema instancu Vrhovnog suda BiH. I naravno, određene posljedice onda postoje, kao što je recimo slučaj ovo, ja ne tvrdim da je to u direktnoj, potpuno direktnoj vezi sa slučajem gospodina Gligorića itd. ali mislim da je to činjenica koju treba imati na umu i pozvati Ministarstvo pravde, odnosno pozvati nas da nastavimo posao na reformi pravosuđa.
Hvala. Gospodin Gligorić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ovaj izvještaj sami ste rekli prošao je kroz našu komisiju, podkomisiju, komisiju i sad je pred nama. Sagledali su veoma 74 profesionalno, odgovorno ljudi iz Institucije Ombdusmena za ljudka prava po zahatjevu koji sam ja uložio, s obzirom da sam, da su moja ljudska prava bila ugrožena na Državnom sudu BiH. Bilo je to teško, bilo je to mukotrpno, zaista je to bila borba protiv vjetrenjača ali evo došli smo do toga da su kompetentne ljudi, odnosno institucija, rekli da su prekršio Pakt o građanskim političkim pravima i Evropska konvencija o ljudskim pravima član 6.13. i td. Ovde se nameće pitanje, onaj ko nam preldaže zakone kao što je to Ministarstvo pravde, a Savjet ministara to prihvati jer uvek snosi odgovornost ministarstvo koje predlaže zakon, jednostavno zbog one priće da trebamo u paketu da prihvatimo, ono što je govorio gospodin Belkić, u smislu reforme pravosuđa, trebali smo tad doneti taj paket zakona i dobili smo uveravanja da se ne krše ljudska prava. U međuvremenu, iskusio sam to na sopstvenim leđima. Molio bih da ovaj izvještaj prihvatimo a sasvim normalno je da preporuke bi išle gospodine Belkiću u skladu sa tim zahtjevom i to, vi ste dali jednu širinu, to u redu ali kažem, ovaj idu izvještaji redovni kad je u pitanju Ombdusmen za ljudska prava, tako da s te strane mislim da nećemo izgubiti ništa u smislu onih vaših preporuka. U svakom slučaju, ja bih samo želio da kažem u ovom parlamentu da je to po mom zahtjevu, na 20 strna i da će to biti presedan u našem pravosuđu i da je to utvrđeno, da smo imali razgovor kao podkomisije sa rukovodstvom Ombdusmena za ljudska prava, da smo zaista ispoštovali maksimalno sve. Došli smo i do takvih prića o kojim govori gospodin Belkić, s ralogom. Ali, evo u ovom momentu mi imamo ovaj izvještaj i predložio bih da ga ne mijenjamo, ne dopunjujemo nego da ga jednostavno prihvatimo sada u cjelosti. Eto, hvala vam puno. Naravno, to je njihovv ... za koji oni imaju pravo ali kažem, da jednostavno budemo korektni prema toj instituciji koja se zaista suočava sa mnogo problema i da veoma profesionalno i odgovorno rade svoj posao, ne gledajući zaista ko se nalazi pred njima, nego ako je povređeno ljudsko pravo, oni stanu iza tog čovjeka i kažu da ga brani neki zakon, Ustav ove zemlje i međunarodne konvencije. Hvala vam.
Svi sve imamo, dakle plus Izvješće Komisije. Zaključena je rasprava. Prelazimo na glasovanje o Specijalnom izvješću Ombdusmena za ljudska prava u BiH u svezi usklađenosti Zakona o kaznenom postupku s članom 14. stavak 5 Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima sa Izvješćem Komisije. Pripremite se. Glasujte sad. Jednoglasno je prihvaćeno Specijalno izvješće. Hvala vam lijepo, podržano. 75 Prelazimo na 32.točku. To je, Ad. 32. Specijalno izvješće Ombdusmena za ljudska prava u BiH u svezi Zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga RS i Zakona o utvrđivanju i načinu izmerenja unutarnjih obveza Federacije BiH Dobili ste Izvješće Komisije za ljudska prava i ovom Specijalnom izvješću. Komisija je također prihvatila ovo specijalno izvješće sa zaključcima koji su sastavnim dijelom Izvješća Komisije. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Specijalnom izvješću sa Izvješćem Komisije. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 22 glasa za, i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili Specijalno izvješće Ombdusmena sa zaključcima koji su sastavnim dijelom Izvješća Komisije. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 33. točku dnevnog reda. To je, Ad.33. Informacija o izdanim dozvolama za izvoz i uvoz oružja i vojne opreme u 2005.godini
Hvala predsjedavajući. Želim da se zahvalim poslanicima u Parlamentarnoj skupštini koji su podržali jednoglasno da se oformi ova komisija. Mislim da u ovoj godini koja je inače proglašena međunarodnom godinom voda i BiH je pokazala da ono što se zove kompetibilna prednost BiH a to je visoka da kažem, dobar kvalitet vode i za ovaj hidropotencijal ne treba nas zavaravati da nemamo problema u tom reonu. I, mi smo u svom radu razmišljali da li da danas damo ovaj izvještaj koji je nešto da kažem, manji nego što bi on inače bio, da smo dobili produženje od 3 mjeseca u svom radu što je objektivno i bilo potrebno. Međutim bojali smo se da posle toga više ova skupština neće biti sazivana i da će možda neki drugi saziv o tome izvještaju da raspravlja. Mi smo imali 6 sastanaka, 1 javno saslušanje i 4 posjete relevantnim institucijama u Sarajevu, Bjeljini, Mostaru i Banja Luci. Svugdje gdje smo otišli bili smo dobro primljeni i ljudi su sa zanimanjem poslušali ono o čemu smo raspravljali i mogu vam reći da su bili zadivljeni time da Parlamentarna skupština BiH vodi računa o ovome. Kao što sam rekao, činjenica je da u BiH imamo dobar kvalitet voda i za... hidropotencijal, međutim nešto što nije dobro je naš odnos prema ovome bogatstvu kojeg imamo. Zar sve u BiH treba prvo da se pokvari da bi mi onda dali mnogo više para za popravak toga nego da se održava ovako dobro stanje kao što sad imamo. Činjenica je i to da državno uredženje odnosno tranzicija i privatizacija poslovnih subjekata, pogotovo su uveliko promijenili poziciju u BiH. Znači, prije pozicija u kome je društveni sektor praktično i privreda bila u društvenom vlasništvu, zagađivala društvenu imovinu, odnosno zagađivala naše rijeke, gledali smo kao nešto što je moralo da se desi. Međutim, u poziciji kada smo privatizovali sve privredne subjekte, nešto što se zove zagađivanje prirodne sredine u kojoj svi živimo, sasvim sa druge strane se treba gledati. Potrebno je te privredne subjekte adekvatno opteretiti i finansijski za štetu koju nanosi a činjenica je da trenutno imamo princip, ne znam kako bih ga nazvao, princim kohabitacije ili princip zatvaranje očiju pred zločinom koji se dešava a sve zbog mira u kući i socijalnog mira. Ne možemo da zabranimo rad fabrika 77 koje nemaju određenu instalisanu opremu iz jednostavnog razloga što ćemo dobiti socijalne nemire, ljudi koji rade u tim fabrikama i onda pokušavamo da kažem, zatvorimo oči pred time što se dešava. Međutim, komisija koja je evo na ovaj način mogla sagledati izuzetno opširnu i da kažem izuzetno specifičnu problematiku, mi smo dali zaključke koji su sažeti u njih 14 na kraju, pri čemu prilozi koji su svi ovde, naleze se kao što je ovde navedeno u Biblioteci Parlamentarne skupštine BiH. Ti prilozi ...ili ne, bilo je preko 20-tak velikih knjiga, što cd- ova, ljudi koji su nam htjeli pomoći u našem radu. Istina je da najveći dio otpada u naše rijeke proizvode komunalne od gradova otpadne vode, to je preko 70% voda, s obzirom da industrija ne radi, ali ono o čemu sam htio da kažem, a što ne piše ovde je činjenica i to moramo da se složimo da grad koji je najviše pogođen ovim, a to je Doboj koji praktično je kolektor otpadnih voda tri rijeke najzagađenije što piše u ovom izvještaju, prolaze kroz taj grad a ljudi koji se snadbijevaju vodom, od rijeka koje iz tih bazena izlaze su najviše pogođeni. S time me raduje akcija nekih gradova, vidim da je to u gradu Sarajevu koje je i prije rata imalo kolektor za otpadne vode, u gradu Mostaru a najava je da će sve veći broj gradova da ima kolektor za otpadne vode, da će se naizad i rijeka Bosna, rijeka Spreća odnosno rijeka Usora očistiti i da će i Doboj naizad imati adekvatnu vodu. Evo to je samo u nekoliko riječi, ono što bi ocrtalo rad naše komisije i pozivam poslanike da glasuju za ovaj izvještaj. Hvala.
Zazvaljujem se gospodinu Živkoviću i mislim, i članovima povjerenstva i njemu na očito savjesno i odgovorno urađenom poslu o važnim pitanjima za sve nas ovdje i za našu budućnost. Mislim da ovu praksu treba promovirati i ubuduće u smislu vođenja istražnih radnji o važnim pitanjima za zdravlje i život svakog stanovnika u BiH. Drago mi je evo da smo danas i mi adhoc uvrstili ovo u dnevni red jer je posao završen. Gospodin Novaković.
Ja se pridružujem predsjedavajućem u ocjeni znači, aktivnosti i truda ove komisije, mislim da sve ono što smo ovdje dobili u materijalu, kao što reče predsjedavajući Komisije nije, je samo dio onoga što je sve Komisija u svom radu imala priliku znači, da razmatra, odnosno s čim je imala priliku da se upozna. U tom smislu sam Izvještaj mi je potpuno prihvatljiv. Takođe, kad se radi o zaključcima prihvatljivi su mi gotovo svi zaključci. Kažem gotovo svi, naime, ovaj prvi zaključak koji govori o potrebi stvaranja jedne agencije za zaštitu okoline, ovaj, mislim da bi, da ne može biti rezultat rada jedne istražne komisije. Znači to nebi mogao biti rezultat ili zaključak, poslije svega ovoga što je ovde, bar ovo što sam ja uspio pročitati, nisam stekao dojam iz ovoga da bi se ovo prevazišlo, da je potrebno uraditi ovo. Odnosno, da je nužno uraditi ovo. E, sad ja naravno, u principu znači, trebalo bi sad ulagati amandmane na zaključke itd., što bi otišlo ko zna gdje. Dakle evo ja ne znam da li je moguće dakle, izvršiti korekciju prvog zaključka u smislu ovaj, brisanja teksta sa posebnim akcentom. Znači, pazite, jer vidite tekst poseban akcenat daje posebnu neku dozu ovome. 78 Dakle, ako bez teksta posebni akcenat podrazumjeva se dakle, ako se utvrdi potreba, ako smjernice EU ukazuju itd., u oblasti da treba agencija, ona nije sporna.
Gospodin Živković.
Ja se izvinjavam što nisam obrazložio sve ove zaključke. Ako treba i pojedinačno ću čak svaki obrazložiti ali zbog umora poslanika i sve, ove sjednice, nemoguće je sve to uraditi. Znači, čak sam ja insistirao da se ovaj prvi zaključak ovako radi iz jednostavnog razloga, pročitaću vam da u strateškom dokumentu o proširenju Evropska komisija u dijelu koji se odnosi na BiH navodi da je BiH preduzela određene korake u pogledu zaštite okoline ali da je problem u njihovim implementaciji usljed nedovoljnih ljudskih i tehničkih potencijala a da je prioritet u tom smislu uspostavljenje dobro opremljene državne agencije za zaštitu okoline. Odluka Vijeće EU, takođe ističe potrebu za formiranje agencije za zaštitu okoline s ciljem jačanja kapaciteta na državnoj .. iz oblasti okoline. U tom smislu će biti ako budemo živi i zdravi ovde i iduće godine, ono ministarstvo koje se predviđa u tom pogledu, međutim čak entitetski ministri su se dogovorili o toj agenciji. To je više tehnički i proceduralni problem nego prenošenje sad nekih nadležnosti, tako da sam se samo rukovodio već dokumentima koji su tu usvojeni. Ništa drugo.
Nisam uopšte čini mi se ni jednom riječi osporio potrebu za formiranjem agencije, nego sam sporio da rezultat tog istraživanja treba biti to. Ali naravno ne sporim uopšte potrebu da se formira agencija za zaštitu okoline. Pazite, to su i smjernice.To je dakle moja primjedba bila. Znači rezultat ovog što piše, nisam stekao da je to.
Molim vas, mislim, molim vas gospodine Špiriću. Mislim gospodine Novaković da zaista možemo prihvatiti ove zaključke, evo ako ih malo analiziramo i ovaj prvi se poziva na pravnu stečevinu EU a ne ni na šta drugo. Znači na standarde i zaista još jednom želim ponoviti ovaj, i čestitati, evo gledam ovdje i zaključke koji trebaju ostati, ko jedno ogledalo kako treba ustvari formirati pristup jednoj oblasti uopće važnoj u BiH, mjerama i standardima i mislim da zaista ne trebamo ovdje cjepidlačit. Predlažem da se izjasnimo o Izvješću Istražnog povjerenstva za utvrđivanje stupnja zagađenja hidro i ekosustava u BiH. Pripremite se. Glasujte sad. Sa 28 glasova, bez glasova suzdržanih i protiv, prihvatili smo ovo izvješće Istražnog povjerenstva. 79 Prelazimo na 35.točku. To je, Ad.35. Potvrđivanje Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste materijale. Administrativna komisija Zastupničkog doma i Komisija za financije i administrastivne poslove na 20. zajedničkoj sjednici zaključile su da nam ovo upute na potvrđivanje. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Ćeman, izvolite.
Vrlo kratko dakle. Cijenim napor koji je Administrativna komisija učinila, međutim ne mogu a da ne kažem da u ovom pravilniku zapravo ima materije koja očito ne pripada ovom aktu. Jasan mi je razlog donošenja ovog pravilnika ali značajan dio toga bi trebalo biti zapravo sadržaj jednog drugog pa čak akta pa čak i Poslovnika. Međutim, ako je raspoloženje da se podrži, neću ja biti protiv ovoga, ali evo što kaže nek se zna i mislim da je ovo trebalo sa više senzibiliteta malo razgraničiti. Toliko.
Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasovanje o potvrđivanju Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se. Glasujte sad. Sa 26 glasova za, bez glasova protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, potvrdili smo Pravilnik o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH. Hvala lijepo. Prelazimo na 35.točku dnevnog reda. To je, Ad.36. Prijedlog Vijeća ministara BiH za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, stručnjake iz područja javnih nabavki Poznata vam je procedura imenovanja članova Ureda za razmatranje žalbi. Vijeće ministara BiH dostavilo je 7.08. prijedlog za imenovanje jednog člana a to je Nikolina Silak, kao stručnjak iz područja javnih nabavki. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 80 Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu Vijeća minsitara za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, a to je Nikolina Silak. Ponavljam. Glaujte sad. Ja ću glasovati za jer Nikola je dobro informiran. ....za, bez glasova protiv i suzdržanih, potvrdili smo Prijedlog Vijeća ministara i imenovali za člana Ureda za razmatranje žalbi gospođu Nikolinu Silak. Prelazimo na 37. točku dnevnog reda. To je, Ad.37. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između BiH i Republike Slovenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i spriječavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu
Mislim da mi ne bi trebali da potpisujemo ni jedadn sporazum sa Slovenijom dok god građani BiH moraju da vade vize da bi otišli u Sloveniju a oni mogu slobodno dolaziti ovde. Ja mislim da mi ne bi trebali da potpisujemo znači dok je god takav odnos prema nama Republike Slovenije, mi ne bi trebali da potpisujemo nikakve sporazume s njima. I, ja ću glasati protiv ovog sporazuma.
Hvala lijepo gospodinu Jovanoviću. Riječ je tražio gospodin Živković, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, mislim da nije dobro tjerati inat na štetu građana BiH. Mi smo na Komisiji dobili objašnjenje da praktično 3 miliona mjesečno BiH gubi para oporezivanjem penzija naših penzionera koji su to zaradili u Sloveniji. Dobro bi bilo da oni to traže od nas, pa da mi nećemo dok se ne riješi problem Ljubljanske banke. Ovim idemo znači suprotno od onoga što su interesi građana BiH. Prema tome molim i gospodina Jovanovića da u skladu s tim glasamo za ovo. Hvala.
Hvala lijepo. Znači, postoje dvije dimenzije ovoga pitanja. Svakako jedna, ovo što je gospodin Jovanović istakao i isto je Komisija već upozoravla i Minsitarstvo vanjskih poslova i Vijeće ministara da je potrebno imati precizniju strategiju regulisanja odnosa sa Slovenijom, ali ovaj sporazum se tiče izravno prava naših ljudi i mislim da trebamo podržati ovaj sporazum i Komisija je tako postupila po ovom sporazumu. 81 Predlažem da se izjasnimo i da damo suglasnost, da vidite kako to kroz četiri godine fino vam sjedne u uho, a da mi nismo bili uporni, već bi zavladale neke druge varijante totalno. Ja neman ništa protiv njih, samo da harmoniziramo stanje odnosa. Prelazimo na izjašnjavanje i dajemo suglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Glasujte sad. Sa 27 glasova za, 1 protiv, bez glasova suzdržavnim, dovoljnom entitetskom većinom, dali smo suglasnost za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu. Hvala vam lijepo i prelazimo na posljednju točku dnevnog reda. Ad. 38. Prijedlog rezolucije koju je podnio zastupnik Mirsad Sipović Komisija za ljudska prava je jučer razmatrala Prijedlog rezolucije Mirsada Sipovića. Izvješće Komisije ste dobili. Vidjeli ste da je komisija podržala tekst rezolucije. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Ja zaključujem raspravu. Gospodine Sipoviću izvolite, ja pitam ko je za raspravu. Izvolite.
Pa dobro, ja sam doista bio u dilemu da li zbog značaja ove rezolucije koju sam predložio i uz dopunu da je Ustavno-zakonodavna također razmatrala i dala pozitivno mišljenje o ovoj rezoluciji, a obzirom moje uvažene kolege da ste upoznati sa tekstom predložene ove rezolucije, pravnim osnovom koji sam potkrijepio i ovim nekim detaljima, a da je tačka zadnjeg dnevnog reda i da vidim opće raspoloženje da ćete podržati jednoglasno ovu rezoluciju, u interesu i Parlamenta i našeg digniteta kao poslanika, gdje se svi zalažemo za demokratska prava u izborima i zaštiti ljudskih prava i mislim da će ova rezolucija biti doista odraz političke zrelosti i Parlamenta i političkih stranaka i da će biti smjernica za institucije koje će dosljedno primjenjivati Izborni zakon i sve evropske konvencije i sve odredbe i Ustav. Da ne bih više, imao bih kontra produktivan, hvala vam na razumijevanju i smatram da je uspjeh, bez obzira nemojte ulaziti. Tekst rezolucije će biti onaj koji je predložen. Možda je malo preopširan, preobiman. Ja sam htio da skratim, pa sam nekoliko sati razmišljao da li da ga skratim, ali ako ga skratim onda neće imati efekta i obrazloženje, bez obrazloženja i povod sam obrazložio ne bih o tome dalje. Zahvaljujem se unaprijed kolegama. Izražavam zahvalnost na razumijevanju članovima komisije koji su mi dali podršku i jedne i druge i ovog parlamenta i smatram da će ova rezolucija doista biti doprinos demokratskim procesima ukupno, a posebno u fazi izbora i za ukupan demokratski proces. Ne bih dalje detalje. Mogao bih o rezoluciji o pojedinačnim nekim pitanjima ukoliko nije pričati nadugačko i naširoko, ali to bi bilo kontra produktivno.
Hvala lijepo gospodinu Sipoviću. Još malo strpljenja. Hvala vam lijepo. Znači, dvije komisije su razmatrale. Imate izvješće nadležne komisije, to je Komisija za ljudska prava i predlažem da pređemo na izjašnjavanje o rezoluciji uz izvješće nadležne komisije. 82 Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Sa 25 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo prihvatili Prijedlog rezolucije podnositelja zastupnika Mirsada Sipovića, uz izvješće nadležne komisije. Hvala vam lijepo. U 17 sati i 10 minuta zaključujem rad 84. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala vam lijepo.