Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники масової інформації! Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Ще раз всім нагадую, що з вівторка у нас працює сенсорна кнопка. Для того, щоб відбулась реєстрація, вона повинна бути натиснута з початку обліку часу для реєстрації або для голосування. І зелена кнопка "за", перша зліва (Сергій Володимирович Власенко, перша зліва, так), і повинні утримуватись до зарахування результатів. Сподіваюсь, всі пам’ятають? Тестове голосування не треба робити? Ні, добре. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:11:32]] У залі зареєстровано 280 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у нашого колеги Валерія Олексійовича Зуба. [[Оплески]] Вітаю! Бажаю успіхів, наснаги, досягнень і здоров’я в першу чергу. Переходимо до розгляду. Одразу? Давайте хоча б один, може, проголосуємо, два, ні? Одразу? Давайте два закони хоча б. Один закон, добре. Шановні колеги. Тому що надійшла заява про перерву, про реальну перерву, тому я пропоную хоча б, щоб ми розпочали нашу роботу, а далі як піде. Вам запропоновано до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційні номери 4351, 4351-1, 4351-2). До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Марусяк Олег Романович. Шановні колеги, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:13:07]] За-203 Рішення прийнято. Олег Романович Марусяк як автор законопроекту виступає. Будь ласка, включіть 2 хвилини.
Всім добрий день! Шановний Голово, шановні колеги, законопроект 4351 направлений на вирішення питання законодавчої колізії, яка виникла під час голосування за Закон України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" 14.07.20 року. Так наразі відповідно до частини другої статті 7 закону члени Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей призначаються Кабінетом Міністрів за результатами конкурсу, проведеного Комісією з питань вищого корпусу державної служби. А відповідно за частиною третьою цієї статті 7 члени комісії призначаються Кабінетом Міністрів за результатами конкурсу, що проводиться. спеціальна конкурсна комісія, члени якої обираються Комітетом Верховної Ради з питань фінансів, податкової і митної політики. Більшість членів комітету проголосувала за законопроект 4151-1. Однак, прошу врахувати той факт, що норми в цьому законопроекті викладені не узгоджуються з частиною першою статті 89 Конституції України, згідно з якою комітети Верховної Ради України створюються Верховною Радою України з числа народних депутатів для здійснення законодавчої роботи, підготовки і попереднього розгляду питань, віднесених до її повноважень, виконання контрольних функцій відповідно до Конституції України. Не передбачено відповідних повноважень комітетів Верховної Ради і в Законі "Про комітети Верховної Ради України". Тому з огляду на особливості конституційно-правового статусу комітет Верховної Ради України не може бути суб’єктом подання кандидатур до конкурсної комісії з обрання голови та членів гральної комісії. Таку ж позицію про те, що функції.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Дубінський Олександр Анатолійович. Олександр Анатолійович, будь ласка.
Шановні колеги, доброго ранку! Ми з вами сьогодні розглядаємо дуже цікаве рішення – законопроект 4351-1. Під ним підписалися більшість членів фінансового комітету Верховної Ради і підтримали його для того, щоб проголосувати його в Раді. Мета цього законопроекту полягає в тому, щоб дати Верховній Раді, тобто парламенту, можливість впливати на призначення членів Комісії з нагляду за ринком азартних ігор. Вплив цей опосередкований і полягає в тому, що Верховна Рада на базі Комітету з питань фінансів проводить відкритий конкурс для потенційних членів цієї наглядової комісії для того, щоб відібрати їх на прозорому конкурсі. Законопроект мого колеги Марусяка, який не підтриманий комітетом і який він зараз доповідав, по суті, консервує комісію по нагляду за ринком азартних ігор, яка була створена Кабінетом Міністрів Шмигаля по так званому добору з COVID. Ця комісія зараз очолюється людиною, яка є, і це є прикладом непрозорості відбору Кабміном членів цієї комісії, очолюється лінійним продюсером телеканалу ICTV. Також в цій комісії, в її склад входить помічниця пана Марусяка, який є автором законопроекту і хоче фактично зафіксувати історію з комісією, яка створена зараз Кабміном. Для того, щоб його помічниця, лінійний продюсер каналу ICTV, та інші люди, які не мають жодного стосунку до грального бізнесу, керували цим бізнесом і фактично приймали участь, як на мене, в корупційній можливій оборудці. Для того, щоб позбутися таких корупційних ризиків, ми запропонували зробити комісію і дати можливість Раді впливати на її прозорий відбір. Прошу підтримати законопроект 4351-1 і дати таку можливість Верховній Раді. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Галайчук Вадим Сергійович.
Шановні колеги, шановна президія! Ми з колегами-співавторами законопроекту запропонували трошки ширше для регулювання кола питань, тому що ми вважаємо, що все-таки, звичайно, важливо врегулювати той конфлікт норм. Але, крім цього, варто і прибрати ті, на нашу думку, відверто блокуючі для міжнародного прозорого бізнесу положення в законопроекті, який ми прийняли. Тому основне завдання, яке ми перед собою ставили, це створення такого нормального цивілізованого ринку в Україні. А це можливо, ми впевнені, лише при залученні міжнародних компаній, які мають досвід, які продемонстрували готовність відкрито працювати. Тому, крім того, питання колізії в законодавстві, про яке вже говорили мої колеги і я не буду на ньому зупинятися, ми пропонуємо скасувати потрійну вартість щорічної ліцензії, що, на нашу думку, блокує на сьогоднішній день можливість для міжнародних операторів виходити на ринок України, і ввести паралельно державну систему онлайн-моніторингу, і передбачити, що вона повинна функціонувати вже з 1 липня 2021 року. Абсолютно реальний термін, якщо ми будемо використовувати ті технічні напрацювання, які є у цих міжнародних операторів. Ми також пропонуємо скасувати вимогу щодо необхідності розміщення технічних засобів онлайн-системи організації ігор. Нічого, окрім можливості проводити оті горезвісні "маски-шоу" і вилучати сервери, така вимога не приносить. Тому дуже прошу зал підтримати саме ту версію законопроекту, яку ми пропонуємо з нашими колегами, що, як, я вже говорив, дасть можливість дійсно відкрити цей ринок, зробити його прозорим, контрольованим і таким, що дозволить по-справжньому наповнювати держбюджет України. Дякую.
Голова підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Марусяк Олег Романович.
Ще 20 грудня 2020 року на засіданні Комітету з питань фінансів, податкової і митної політики було розглянуто три законопроекти. Комітет вирішив рекомендувати законопроект про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності та організації проведення азартних ігор" (щодо усунення суперечності стосовно порядку формування Уповноваженого органу) за номером 4351-1 від 11.11.2020 року, поданий народним депутатом України Дубінським Олександром Анатолійовичем. Прийняти за основу та в цілому з техніко-юридичними опрацюваннями.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Чайківський Іван Адамович. Поляков? Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, ми всі пам’ятаємо, як гучно аплодували тут "слуги народу", коли приймали законопроект по обігу по азартним іграм. І що ми бачимо зараз, коли подається законопроект цих же "слуг народу", і вони пишуть, що прийнятий Закон "Про державне регулювання діяльності організації проведення азартних ігор" містить ряд технічних помилок, положень, що не узгоджуються між собою та утворюють колізії. І заплановані, як наслідок, надходження до держбюджету України на 20-й рік в розмірі 4 мільярди стають нереалістичними. Це те, що приймали тут "слуги народу", це те, за що вони аплодували, а тепер намагаються змінити. Тепер пряма мова міністра Кабміну Олега Немчінова про відбір співробітників до комісії: "Це велика відповідальність і великі корупційні ризики". Ви знаєте, вочевидь, це риторичне питання, і ми не можемо довіряти нашому уряду, нашому Кабміну, це питання, адже це дійсно великі корупційні ризики. Ми вже бачили, як крадуться мільярди гривень на "Великому будівництві" – крадівництві, ми бачимо, як зараз починають красти мільярди на закупівлях вакцини, коли це робиться через фірму-прокладку з уставним капіталом в 28 тисяч гривень, і ця фірма відповідає за здоров’я всієї нації. І зараз ми не можемо допустити те, щоб за цю комісію відповідав цей уряд. Ми підтримуємо законопроект з дефісом один, і він надає права Верховній Раді та контролюючі функції щодо відбору цієї комісії. Адже ми живемо досі де-юре в парламентсько-президентській республіці, а не в "офісо-президентській" або "президентсько-кабмінівській" республіці. Тож просимо підтримати альтернативний законопроект тире один. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Заремський Максим Валентинович, фракція політичної. Бужанський Максим Аркадійович, будь ласка.
Шановні колеги, я був здивований, коли почув, що це начебто не конституційно, коли парламент формує комісію по відбору керівництва щодо регуляції грального бізнесу. Нагадаю вам, що саме парламент, комітет правоохоронний, висунув та запропонував Раді кандидатури членів комісії від парламенту щодо відбору Директора ДБР, кандидатури членів комісії щодо відбору керівництва САП, і ніхто не казав, що це неконституційно. Це дуже дивно виглядає, коли парламентарі пропонують передати функції контролю до Кабінету Міністрів. Нагадаю, Кабінету Міністрів, який не має затвердженої програми дій. То хто ж тоді буде відповідати? Я нагадаю вам, що кожен з вас, голосуючи свого часу за відкриття ігорного ринку, взяв на себе певну відповідальність перед суспільством за те, як він буде працювати. То давайте і далі будемо нести цю відповідальність і залишимо функцію контролю за комісією з азартних ігор за парламентом. Я пропоную вам підтримати законопроект з дефісом один та дати можливість фінансовому комітету парламенту впливати на доброчесність та ефективність праці комісії з азартних ігор. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Гончаренко Олексій Олексійович, фракція "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні громадяни України, на фронті суттєве загострення. Ми знаємо, що загинуло вже 14 українських військових, десятки поранені. Катастрофічна ситуація з пандемією, вона набирає обертів. Вакцинуватись ми почали пізніше, ніж Зімбабве, і тому ми маємо сьогодні з цим такі темпи вакцинації, що на це підуть десятиліття, щоб її завершити. Ми маємо катастрофічну економічну ситуацію в державі. Як ви думаєте, що розглядають "слуги народу"? Правильно, друзі, гральний бізнес. Це саме головне питання. Ні, не війна, ні, не пандемія, все це не має значення – гральний бізнес! Ці хлопці і дівчата в своєму "турбо-дурнорежимі", приймаючи закон, таке наприймали впопихах, так поспішали вже до казино, що значить, таке прийняли, що воно сьогодні не працює, треба вносити зміни. І дивіться, три різних закони, і всіх трьох законів автори – "слуги народу". Цей картковий будинок "слуг народу" вже розвалюється на очах. За що вони там так передралися? За можливість чесно контролювати гральний бізнес? Чи за брудні гроші, які хочуть виманити з карманів українців – хворих людей, лудоманів, і частинка, щоб вона осіла по карманах тих, хто буде призначати цю комісію. І вони аж деруться один з одним, подивіться: ні, ми будемо призначати; ні, ми будемо призначати; ні, комітет; ні, Кабмін; дайте нам; дайте нам. Оце чим займаються люди. Ви знаєте, нам Зеленський розповідав про те, що будуть тільки в п’ятизіркових готелях казино, а зараз таке зробили, що можна в переходах відкривати, оці "однорукі бандити" ставити. Нам Зеленський обіцяв "Лас-Вегас", але в нього виходить тільки "Геленджик".
Абдуллін Олександр Рафкатович. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я хочу зараз і в залі, і для всіх, хто нас зараз слухає, просто сказати, що порядок денний Верховної Ради формується незрозуміло, яким чином, незрозуміло, в яких підворотнях, незрозуміло, з якими пріоритетами. Ми як опозиційна фракція взагалі відсторонені від цього процесу і з нашими законами, системними, глибокими, наприклад, про страхову медицину або про пенсійну реформу, або про правильну індексацію заробітних плат і пенсій ми як опозиція, в принципі, викинуті в маргінес. Знаєте, чому? Тому що в цьому залі панувала завжди корупція, і сьогодні вона не просто панує, вона сьогодні махрова. Тому що в той час, коли я не можу вже який день зібрати підписи за позачергову сесію щодо тарифів 92 депутати з 150, а скоріше з 450, поставили підписи. Я хочу всім цим депутатам подякувати. Я надрукую повний перелік тих, хто поставив тут підписи і хто хоче врегулювати питання з тарифами і припинити корупцію на тарифах. Але в той же час сьогодні поставлені ключові для корупціонерів при владі закони про гральний бізнес. Хто приймав рішення про цей пріоритет? Сьогодні вони тут будуть битися в залі, хто буде хабарі ділити за видачу ліцензій – уряд чи парламент. Да взагалі гральний бізнес не мусив бути. Сьогодні вони поставили закон про зниження втричі оподаткування грального бізнесу. Це що, не корупція? Я хочу, щоб ви показали, хто таке рішення приймав і хто написав це принизливе, абсолютно не достойне нашого парламенту рішення. Я хочу нагадати лідеру фракції "Слуга народу" про штучний інтелект у боротьбі з корупцією. Так застосуйте його вже нарешті!
З мотивів – Шуфрич. Після цього переходимо до голосування. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Скажіть, будь ласка, з тарифами все гаразд? Пенсію підняли? Доходи підняли? До речі, у нас тут суперечки. Сьогодні пенсія в 2 рази нижча мінімальна, ніж була в 13-му році, по середній зарплаті в мінімальці дещо вирівнялися. Але комунальні послуги в 11 разів вищі, середнє підняття вартості життя в 4 рази. Субсидії зменшили вже після попередників, прізвища не хочу говорити заради репліки. Ви зменшили субсидії в 2 рази. А зараз вам фішки знову? Ні, фішки в казино не підходять, давайте в електронному вигляді людей грабувати. Ми категорично проти. Спочатку створіть той заможний прошарок людей, які можуть піти в казино, а не брати останнє і програвати. Дітей скоро продавати будуть! Дякую за увагу. Совісті у вас нема! І хочу подякувати за нараду на захист наших журналістів, яка зараз буде проведена.
Железняк – з мотивів, і голосуємо. Більше немає бажаючих виступити? [[Шум у залі]] Ні, процедури немає. Будь ласка, підійдіть тоді. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, ну це дивно, коли у нас приймається закон, у нас була очевидна колізія, що, з одного боку, призначається Кабінетом Міністрів, з іншого боку, комітетами Верховної Ради. Всі вказували, у тому числі і юристи, і народні депутати, що там є колізія. А тим не менше, Президент чомусь, не використовуючи своє технічне вето, вирішив підписати закон. І зараз у нас вже майже півроку незрозуміла ситуація, яка теж впливає на обіцянку принести (скільки там було, 7, 10, 20 мільярдів?) в державний бюджет. Тому ви виправляйте цю помилку. Ми за це точно голосувати не будемо. Дякую.
Всі готові голосувати? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Законопроекти будуть ставитися в тому порядку, в якому вони були підтримані комітетом. Спочатку той, що був підтриманий комітетом, якщо він набирає чи не набирає кількість голосів – одна ситуація, якщо ні – йдемо далі по інших законопроектах. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію. Я правильно розумію, що за основу і в цілому точно ніхто не готовий? За основу ставлю. Дві фракції – проти. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України “Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер 4351-1). Готові голосувати? Ще раз нагадую: голосування відбувається застосуванням сенсорної кнопки, і необхідно утримувати дві кнопки до фіксації результатів голосування. Готові? Прошу голосувати. [[10:34:25]] За-40 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи, прошу. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Закону 4351-1. Готові голосувати? [[Шум у залі]] Спочатку один голосується, після цього інші. Дякую за пропозицію. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:35:14]] За-65 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект реєстраційний номер 4351-1. Готові голосувати? Прошу голосувати? [[10:35:49]] За-60 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер 4351). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:36:25]] За-198 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення. про направлення до комітету для підготовки. По фракціях покажіть. Для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 4351. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:37:02]] За-211 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект реєстраційний номер 4351. Готові голосувати? Прошу голосувати. Не забувайте про сенсорну кнопку. [[10:37:34]] За-212 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціях. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер 4351-2). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:38:14]] За-150 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 4351-2. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:38:43]] За-176 Рішення не прийнято. Ну, я так розумію, що можемо не ставити далі ще одне голосування. Ставимо? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про направлення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону 4351-2. Прошу голосувати. [[10:39:16]] За-180 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України.
Ні, не переживайте. Не ви ж її ініціювали. Ні. Колеги коли звернуться, я обов’язково оголошу перерву. Дякую. Ми переходимо до розгляду питання проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" щодо встановлення альтернативної підсудності справ, учасники яких проживають на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя (реєстраційний номер 3048). Буде хтось наполягати на правках? Не буде. Підготуйтеся до голосування, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію. Одразу питання. Шановні колеги, питання: за основу і в цілому, немає заперечень? Ставлю на голосування. Ой, вибачте, це друге читання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" щодо встановлення альтернативної підсудності справ, учасники яких проживають на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя (реєстраційний номер 3048). Готові голосувати? Знову нагадаю про сенсорну кнопку та утримування до фіксації результатів голосування. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:41:27]] За-299 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на суб’єктів господарювання заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення. Це повторне друге читання. Реєстраційний номер 0958. Хтось буде наполягати на правках? Не буде. Готові голосувати? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на суб’єктів господарювання заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (реєстраційний номер 0958). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:42:50]] За-270 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Оголошується перерва на 30 хвилин, до 11:15. Прохання керівників депутатських фракцій та груп зібратися в моєму кабінеті.
Шановні колеги, невеличке оголошення. Ще дві фракції беруть перерву на півгодини. І після цього з лідерами фракцій була домовленість: ми на 15 хвилин раніше починаємо обідню перерву, цю, що в нас має бути з 12-ї до 12:30, і на 15 хвилин раніше повернемося в зал. Тому зараз ми ще маємо перерву до 12:15. О 12:15 всі повертаються в зал, продовжуємо працювати. Зрозуміли, колеги? Дякую.
Шановні колеги, запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Ви втомились? А можна побачити, хто пропонує перерву? Власенко. Хто ще? Євтушок. "Батьківщина" просить перерву. Вже розійшлись, досить. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо протидії дискримінації за ознакою статі. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Так запросіть народних депутатів. Готові голосувати? І маски одягніть, будь ласка. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроекту реєстраційний номер 3427 за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:19:30]] За-178 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Бардіна Марина Олегівна.
Доброго дня, колеги! До вашої уваги зараз представлений важливий законопроект про внесення змін до Закону України "Про рекламу" в частині протидії дискримінації за ознакою статі. Я сьогодні не візуалізувала вам картинку, щоб показати, проти чого спрямований наш законопроект, щоб вкотре не дублювати публічно певні шаблони, але в мережі ви всі можете подивитися, що таке дискримінаційна реклама. Більше того, я вам скажу, що Держпродспоживслужба за останній період зареєструвала близько 390 справ, де почався, власне, розгляд за скаргами про дискримінаційну рекламу, хоча насправді більше надходить зауважень до Держпродспоживслужби. Мова, власне, йде про можливість, про пошук механізмів реагування на дискримінаційну рекламу. Тому що станом на сьогодні судді не мають достатніх підстав, зокрема, виносити такі рішення. Хоча у законодавстві чинному частково прописані обмеження, але механізмів, на жаль, немає. Тому разом із суддями, зокрема суддями Верховного Суду України, громадськістю, ми розробили законопроект, в якому пропонуємо дійсно визначити, деталізувати термінологію, що ж таке дискримінація за ознакою статі в рекламі і взагалі дискримінація. Пропонуємо захищати права споживачів, а також посилити відповідальність за порушення законодавства про рекламу. Практика протидії дискримінації в рекламі вона існує вже у низці країн: Британії, Фінляндії, Іспанії і Польщі, тому Україна тут не винаходить велосипеда. Нас підтримав головний комітет, нас підтримує Міністерство соціальної політики, а також цей законопроект відповідає вимогам Конвенції ООН з ліквідації всіх форм дискримінації та взятим Україною зобов’язанням по Угоді про асоціацію. До другого читання ми домовились доопрацювати його разом з урахуванням висновків.
Дякую. Слово надається заступнику голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Євгенії Михайлівні Кравчук, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Протидія за ознакою статі, яка є метою проекту, відповідає міжнародним зобов’язанням України, зокрема в рамках приєднання до Конвенції про ліквідацію всіх форм дискримінації щодо жінок, а також передбачена Угодою про асоціацію з Європейським Союзом. Запропонований законопроект імплементує європейські стандарти у сфери протидії дискримінації. Він знайшов підтримку в Комітеті з питань інтеграції України з ЄС, в Комітеті з питань прав людини, інших комітетах, багатьох народних депутатів з різних фракцій та груп. Цей проект також отримав значний суспільний резонанс. До нашого комітету з проханнями та пропозиціями підтримати його в першому читанні надійшла низка звернень від представників галузі, профільних державних установ, громадських організацій. Серед них: Уповноважений Верховної Ради з питань прав людини, Міністерство соціальної політики, Держспоживслужба, громадські об’єднання "Українська асоціація маркетингу" та "Союз споживачів України". На базі нашого комітету та профільного підкомітету проводились зустрічі-обговорення з представниками рекламної індустрії, їх пропозиції також будуть враховані в доопрацюванні проекту до другого читання. Так само ми отримали пропозиції щодо подальшого вдосконалення проекту від Уповноваженого з прав людини щодо необхідності узгодити запропоноване проектом визначення поняття "дискримінаційної реклами" з визначенням поняття "дискримінація" у Законі України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні". Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув зазначений законопроект 10 лютого 2021 року та рекомендував Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу та доопрацювати з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій на етапі другого читання. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Дубнову, "Слуга народу".
Прошу передати слово народному депутату Фролову Павлу Валерійовичу.
Кому-кому? Я не почув. Фролову, будь ласка.
Шановні колеги, весь цивілізований світ бореться з будь-якою дискримінацією, в тому числі з гендерною. Цим проектом запроваджується заборона на дискримінаційну рекламу, яка містить твердження або зображення про інтелектуальну, фізичну, соціальну чи іншого виду перевагу однієї статі над іншою, про стереотипність ролі чоловіка та жінки, що обмежує свободу життєвого вибору людини, принижує гідність людини, демонструє насильство за ознакою статі, зображує тіло людини як сексуальний об’єкт або з натяком на сексуальні стосунки. В українському суспільстві достатньо поширені випадки неналежного ставлення до жінок, до дівчат. Ми не можемо, на жаль, казати про рівні можливості для чоловіків та жінок у сферах зайнятості, освіти, економічної та суспільної діяльності, в процесі прийняття рішень, навіть у впливі на політику. Ще більше шкодять прояви дискримінації та сексизму на побутовому рівні. Ми маємо це виправляти. Нагадаю, що нещодавно Комітет міністрів Ради Європи затвердив рекомендації щодо запобігання сексизму та боротьби з ним. Президент Трамп у день своєї інавгурації одним із своїх рішень запропонував посилити рівність жінок і чоловік у сфері зайнятості. Тому ми маємо розглядати не лише цей законопроект, а й інші про заборону проявів сексизму. Ми маємо надати чіткий сигнал всьому суспільству, що будь-які слова, жести, поведінка, візуальні прояви, що виражають ідею про те, що людина чи група людей гірша через свою стать, не просто не толерується, а і карається належним чином. Скажемо "ні" дискримінації, образам та приниженню сьогодні – у рекламі, завтра, сподіваюсь, і в публічній та приватній сфері, а також в Інтернеті. Дякую за увагу. Пропоную підтримати закон.
Дякую. Слово надається народному депутату В’ятровичу Володимиру Михайловичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Княжицький, будь ласка, Микола Леонідович.
Дякую. Шановні колеги, ну, багато людей підписало цей законопроект, і "Європейська солідарність" підтримує його в першому читанні. Але треба розуміти, що треба виправити до другого. Закон називається: про дискримінацію за ознаками статі. Але насправді взагалі вводить термін "дискримінаційна реклама" і каже, що це стосується і політичних, і релігійних, і інших переконань, статі, громадянства, в тому числі мовні ознаки або у особи. або групи осіб. Якщо дискримінаційна реклама за ознаками статі визначається в цьому законопроекті, то іншим видам дискримінаційної реклами визначення не надано, а це потрібно зробити, бо це тут згадується, бо закон про це, не лише про стать. В законі є деякі дивні речі, наприклад, пропонується заборонити дискредитацію товарів. Що таке дискредитація чи дискримінація товарів? І яких товарів? Про що це? Пропозиція віднесення до дискримінаційної реклами за ознаками статі, реклама, яка містить твердження або зображення про стереотипність ролі чоловіка та жінки має бути розкрита, тому що питання стереотипів оціночне і суб’єктивне. Якщо, вибачте, ви чоловіка покажете в рекламі біля автомобіля або жінку на кухні, це може бути визнано дискримінацією, і така реклама може бути визнана незаконною. Очевидно, цей законопроект потрібно привести у відповідність до Закону про засади запобігання дискримінації. У нас є такий законопроект. Але це із цим і відповідальності в цьому законі і в тому жодним чином не кореспондуються. Тому цей законопроект потребує суттєвого доопрацювання, хоча ідеологічно, по суті ми його підтримуємо і будемо голосувати за нього як "Європейська солідарність" в першому читанні. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Кириленку Івану Григоровичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Будь ласка, Шкрум Альона Іванівна.
Доброго дня, шановні колеги, шановні українці! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Знаєте, я хочу, щоб ми сьогодні відверто поговорили про цей законопроект. Тому що, коли я прийшла в парламент 6 років тому, мені здавалося, що такі питання, як реформа державного управління, як правильні призначення на посади, як прозорість призначень і розробка політики є набагато важливішими для того, щоб про них говорити з цієї трибуни, ніж дискримінація за ознакою статі. І я була неправа, колеги. Тому що ті приклади, які ми показуємо тут з вами в цьому залі, які нам показують в рекламі по телебаченню, які показують очільники країни в дискримінації чи недискримінації за ознакою статі, вони або творять суспільство, в якому ми хочемо жити і хочемо, щоб жили там наші діти, або руйнують його. І законопроект в цьому сенсі абсолютно правильний. До нього багато юридичних зауважень. Мені б хотілося, щоб було краще визначено, що таке дискримінація за ознакою статі в рекламі, але ідея правильна. Тільки от неправильно те, що такі речі регулюються власними прикладами і рольовими моделями в суспільстві, а не лише законопроектами. Із сумом я мушу вам сказати відверто, що ви знаєте, не гірша дискримінаційна реклама за ознакою статі, це не питання законопроекту, а це, коли вся країна протягом тижня по телебаченню кожного дня бачить раду розвитку громад та територій і засідання цієї ради під керівництвом Президента Зеленського, де за круглим столом з 50 людей не показують жодної жінки. Де за круглим столом бачить ради розвитку громад та територій кожного дня по телебаченню показують лише чоловіків, немає віце-спікерки, немає представників опозиції, немає жінок-губернаторів, немає жінки віце-прем’єрки за круглим столом. Оце найгірша дискримінаційна реклама, друзі. Це починається не з законопроекту. Це починається з прикладу кожного з нас в цьому залі і з прикладу керівників держави. Я знаю, що такі люди, які це розуміють, є в цьому залі. Будь ласка, доносьте це до оточення Президента. Будь ласка, доносьте це до кожного українця і робіть те, що ми можемо зробити і без законодавства для того, щоб боротися з дискримінацією по різним-різним абсолютно прикладам. Цей законопроект треба доопрацьовувати до другого читання. Ідея правильна. Давайте власними прикладами працювати більше. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Кулінічу Олегу Івановичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Ларисі Білозір.
Лариса Білозір, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці, шановний пане головуючий! Дійсно, терміни "гендерна рівність" і "рівні права чоловіків і жінок" – це терміни, які вже дуже актуальні сьогодні в Україні. І все ж таки в нас є певні досягнення. Квоти на минулорічних місцевих виборах ефективно спрацювали. Ми прийняли Закон 3695, де передбачається право чоловікам на відпустку. Врешті-решт наша Рада дев’ятого скликання має найбільшу кількість жінок в історії парламентаризму. Тому хочу сказати, що в рекламній сфері тут є певні все ж таки проблеми, незважаючи на те, що є прогрес. Кожен день трапляються якісь гучні скандали щодо використання дискримінаційної реклами, меседжі на бордах про те, що найкращий подарунок для жінки – це праска чи сковорідка. Вони насправді дрібні в порівнянні з тим, що ми бачимо в рекламній кампанії в Україні. Але хочу сказати, зауважити, що цей законопроект, він не створює такого дійсно дієвого механізму, який дозволив би контролюючому органу визначати, яка саме реклама є дискримінаційною. Також відсутні механізми притягнення до відповідальності за дискримінаційну рекламу. Не виписані процедури, до яких фахових організацій треба звертатися, щоб зрозуміти, що дійсно тут є висновок і вона є дискримінаційною. Тому, знаєте, саме головне, щоб підвищення штрафів, бо ми все намагаємося штрафами вирішити, не спричинило те, що це просто покращує певні положення певних людей, які стягують ці штрафи, а не принесе користь суспільству. Тому я вважаю, що авторам потрібно доопрацювати цей законопроект. Але в цілому, я дуже надіюсь, що група "Довіра" підтримає цей законопроект, велика частина її чоловічої статі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є ще бажаючі? Бачу. Будь ласка, Дмитро Лубінець, і після цього. Я не бачу, хто. Бачу, все, Соломія Бобровська. І після цього голосуємо. Будь ласка, Дмитро Лубінець.
Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати! На відміну від наших колег, депутатська група "Партія "За майбутнє" може чітко сказати, що ми підтримуємо прийняття даного законопроекту. Ми підтримуємо концепцію протидії дискримінації по ознакам статі. Ми розуміємо, що і рекламу, і взагалі Україну потрібно приводити в якісь рамки. І коли ганебне. Ви проїдьте по Києву, скільки ви нарахуєте бордів з жіночою статтю або з чоловічою в ганебних, вибачте, позах, які рекламують якісь товари. Це заборонено в багатьох країнах, це потрібно врегулювати в Україні. Ми будемо за це голосувати і доробляти даний законопроект до другого читання. Колеги-чоловіки, голосуємо "за".
А жінки теж, я думаю, що незалежно від статі. Будь ласка, слово надається Соломії Бобровській. Будь ласка.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, правильно, що нарешті в парламенті буде відверта дискусія про те, що ми бачимо не лише в парламенті і чуємо, і де виступають МФО "Рівні можливості" за ту чи іншу позицію, а я би ще хотіла поговорити про те, що ми бачимо на дорогах і на вулицях міст. Дозволю собі зацитувати лише декілька прикладів. "Маленька, зате своя, і ляже, як миленька, зі мною твердіє" – пише комбінат будівельних матеріалів. Питання тільки, що в них твердіє – мозок, батон чи щось інше, під питанням. "Подаруєш яблуко – попариш моркву". За це, до речі, вони заплатили штраф за контекст того, що намальовано і що написано. І так далі, і так далі. Чи бухгалтер твій бере в лізинг з неоднозначними фотографіями на цій рекламі. Друзі, як кажуть військові, "Віскі Танго Фокстрот" Що це таке взагалі і як ці речі можуть бути, в принципі, допустимі? Тому фракція "Голос" однозначно "за". І це про повагу у суспільстві, в маспродуктах, які виходять, і гігабайтами просто закидається все, від дітей і закінчуючи нашими головами, для того, щоб когось.
Дякуємо. Олександр Сергійович Колтунович, я бачу, і після цього переходимо до голосування, шановні колеги.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Я хотів би звернути увагу і окремих народних депутатів, і наших виборців, що закон більш ширший, ніж тут намагаються видати деякі виступаючі. І дискримінаційною визначається не тільки. визначається, точніше, реклама, яка вміщує і використовує твердження або зображення, які є дискримінаційними, щодо ознаки раси, кольору шкіри, політичних, наголошую, релігійних, також наголошую, та інших переконань, статі, віку, те, про що говорили, інвалідності, етнічного, соціального походження, громадянства тощо. Тобто цей закон набагато ширший, ніж намагаються видати. Це раз. А друге, щодо підняття до 600 неоподаткованих мінімумів штрафу за таку рекламу, ну, можливо, тут є доречним, але дискусійне питання. І я хочу звернути увагу, що міжнародне законодавство в цьому питанні, воно якраз в тому числі звертає увагу на дискримінацію людей в тому числі згідно доходів громадян. Тому що ніщо так не принижує в Україні, як бідність. І депутати, які не втратили реальність із суспільством і народом України, вони це знають. Тому прошу до другого читання врахувати і цей факт. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, зараз переходимо до голосування. Шановні колеги, переходимо до голосування. Підтримуємо гендерну рівність.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо протидії дискримінації за ознакою статі (реєстраційний номер 3427). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:38:25]] За-266 Рішення прийнято. Шановні колеги, надійшла заява про перерву з заміною на виступ. З заміною на виступ, так, на жаль, я бачу. Кіт, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги! Андрій Кіт, Стрийщина, Жидачівщина, депутатська група "Довіра". Ви знаєте, я хочу сьогодні привернути вашу увагу до роботи "Укроборонпрому" України, а саме до особистості заступника директора концерну з маркетингу пана Михайла Морозова, автобіографія якого мене вражає явною приналежністю до структур КГБ Росії, ба більше, навіть елітних інститутів ще імені Андропова. Робота Михайла Морозова як керівника тодішнього спецекспорту "Прогрес" з однієї з країн Південної Азії нанесла Україні збитків в 100 мільйонів доларів. Приблизно таких же збитків нанесла ще його подальша робота в "Укроборонпромі". Важливо, що ще тоді в 2010 році посольство США відреагувало на так звані угоди Морозова нотою протесту, де попросту більш вигідні угоди для України були замінені збитковими. Більше того, нещодавно СБУ України провело обшуки в "Укроборонпромі" і зробило відповідну заяву, де підтверджується сума завданих збитків та відкрито кримінальне провадження згідно статті Кримінального кодексу "Державна зрада". А Морозов далі працює. Дивно чи не так? "Укроборонпром" поріс корупцією та замість бути джерелом доходу та зміцнювати обороноздатність країни, він став придатком російського спрецекспорту, де робить все для того, щоб нічого не робити. А може хтось за це платить? Я схиляю голову перед працівниками "Укроборонпрому" підприємств, які деколи безоплатно ходять на роботу тільки для того, щоб спасти підприємства, які є унікальними по своїх технологіях в Україні. Зараз ще можна спасти портфель "Укроборонпрому", який зараз складає 1,3 мільярда доларів (слухайте!), а може бути 10 мільярдів доларів. Нагадаю вам, скільки ми просимо в МВФ грошей. У той час, коли наші хлопці віддають життя за нашу Україну, колишні кегебешники, які керуються агентами з Москви, торгують і розвалюють нашу обороноздатність України. Я хочу, щоб Кремль забрав руки геть від "Укроборонпрому". Я вимагаю від Баканова негайного розслідування справи, яка недавно порушена, про державну зраду. Я вимагаю, ми вимагаємо від Президента Зеленського швидких та рішучих дій. Я хочу, щоб ми відродили "Укроборонпром" і я хочу, щоб наша країна почала працювати на свою обороноздатність і гідне посіла місце в країнах, які торгують зброєю і заробляють на тому гроші. Слава Україні!
Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про енергетичну ефективність (реєстраційний номер 4507). Його пропонується розглянути за скороченою процедурою. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:42:25]] За-213 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Нагорняк Сергій Володимирович.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні народні депутати! Маю сьогодні за честь представити вам надважливий законопроект для економіки та для енергонезалежності нашої країни, законопроект про енергетичну ефективність. На законопроект чекала наша держава більш 5 років, чекали наші європейські партнери. Законопроект підтриманий європейським Енергетичним Співтовариством, підтриманий Міністерством енергетики та підтриманий нашим комітетом. Співавторами законопроекту стали представники майже усіх фракцій. Знаю, що більшість із вас читали всі 66 сторінок цього законопроекту, тож розповім про найголовніше, на мою думку. На мою думку, мова йде якраз про повагу до важкої праці наших шахтарів, наших атомників, наших газовиків, наших енергетиків, які працюють на бурильних установках на гідроспорудах. Ми маємо створити всі передумови для того, аби кожен кіловат електроенергії, кожен кубометр газу, кожен гігакалорій тепла був збережений. Цим законопроектом створюється фундамент для створення понад 1 мільйона нових робочих місць. Цей законопроект створює можливості для повернення наших українців з-за кордону, щоб вони могли працювати на рідну державу. Цей законопроект створює нові можливості для підвищення нашого внутрішнього валового продукту. Тож, колеги, прошу підтримати не в залежності від політичних уподобань, підтримати наш законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг народному депутату Андрію Михайловичу Герусу. Андрій Михайлович, ми очікуємо на ваш підхід до трибуни. Дякую.
Доброго дня, головуючий! Доброго дня, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на засіданні 27 січня 2021 року розглянув проект Закону України про енергетичну ефективність (№4507) (від 17 грудня 2020 року), поданий народними депутатами Сергієм Нагорняком, Михайлом Бондарем, Альоною Шкрум та іншими. Хочу звернути увагу на те, що дана ініціатива спрямована на виконання міжнародних зобов’язань України в рамках Договору про заснування Енергетичного Співтовариства та Угоди про асоціацію України з Європейським Союзом. Законопроект покликаний врегулювати ключові питання розвитку енергоефективності в країні та осучаснити підходи до них, адже діючий сьогодні Закон "Про енергозбереження" був прийнятий у далекому 1994 році. Проектом передбачається встановлення правових економічних та організаційних засад діяльності у сфері енергоефективних заходів, які проводитимуться під час виробництва, транспортування, передачі, розподілу, постачання і споживання електроенергії. За результатами обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект про енергетичну ефективність у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Гончаренку Олексію Олексійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, слово народному депутату Бондарю.
Будь ласка, народний депутат Бондар Михайло.
Дякую. Шановні колеги, "Європейська солідарність" буде голосувати за цей законопроект, тим більше я являюся співавтором цього закону. Дійсно, Україна взяла на себе зобов’язання функціонування якраз енергоефективності, і, безпосередньо, ми будемо дійсно його підтримувати. Але попередній колега як представляв законопроект, сказав, що його підтримали і міністерство, і комітет. Тому я від себе буду все-таки просити комітет звернути в тому числі увагу на ефективність самого Міністерства енергетики, яке мало б дійсно ефективно працювати у сфері якраз виплати заробітної платні шахтарям в тому числі. І, на кінець, сьогодні Зеленський підписав закон, яким дозволяється Вітренку Юрію підписувати фінансові документи і відповідно врегулювати питання, які зараз накопичилися по виплаті заробітної платні у шахтарських колективах. Тому що маючи заробітну платню, шахтарі також хочуть свої помешкання довести до енергоефективності теж, щоб вони не витрачали зайвих і газу, і електроенергії. Тому ще раз прошу комітет звернути на ефективну роботу енергетичного якраз міністерства. Дякую. А за цей законопроект "Європейська солідарність" буде голосувати.
Дякую. Будь ласка, народний депутат України Тарас Іванович Батенко, депутатська група "Партії "За майбутнє".
Прошу передати слово колезі Антону Полякову. Дякую.
Антон Едуардович Поляков, будь ласка.
Шановні колеги, ми, беззаперечно, будемо підтримувати цей законопроект, але ми зауважимо, що більшість його положень вони мають рекомендаційний та декларативний характер. Щодо самого законопроекту. Мені дуже сподобалась фраза щодо забезпечення енергетичної ефективності, посилення енергетичної безпеки, а головне, скорочення енергетичної бідності. Друзі, якщо ми дійсно хочемо щось зробити для людей, давайте будемо виносити в зал і приймати ті законопроекти, які дійсно скоротять цю енергетичну так звану бідність, давайте приймати ті законопроекти, яких чекають люди. Але чомусь, наприклад, Давид Арахамія, до якого я підходжу і прошу поставити підписи за позачергову сесію, за те, щоб дійсно зменшити тарифи для населення, щоб повернути пільгові тарифи, щоб прибрати цю ганебну плату за транспортування газу, що мені відповідає Давид Арахамія, "слуга народу": "Почекаймо літа". Я хочу, щоб кожен українець знав, що за ці тарифи, за це ганебне, за ці всі платіжки і ганебне відношення до людей відповідають "слуги народу" і Давид Арахамія. Щоб всі і кожен знав про це. Я звертаюсь до всіх порядних, чесних депутатів, залишилось 30 підписів. "За майбутнє", "Довіра", "Батьківщина", "Європейська солідарність", ОПЗЖ і позафракційні – всі поставили свої підписи за цю позачергову сесію. Поставте, будь ласка, 30 підписів, і зробимо хоч щось гарне для наших виборців. Дякую за увагу.
Будь ласка, народний депутат Кучеренко Олексій Юрійович, фракція "Батьківщина".
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, нещодавно ми на всю країну оголосили про чергову величезну реформу – це голосування двома пальцями та двома кнопками. І воно має, за нашим переконанням, привести до покращення законотворчого процесу. Я хочу переконати і вас спробувати, і усіх українців, що є законопроекти, за які можна тиснути трьома пальцями, чотирма пальцями, але від цього абсолютно нічого не зміниться. Друзі, ми з вами законодавці. Почитайте, будь ласка, зауваження ГНЕУ, Головного науково-експертного управління, до цього законопроекту. 20 сторінок розумного тексту, 50 зауважень, які, якщо їх перекласти на людську мову, кажуть, це маячня, ніякого практичного смислу цей законопроект не має, окрім назви, розумієте? Назва, дійсно, "енергоефективність". Ми всі за енергоефективність. Але я хочу одразу сказати вам, чому він з’явився за такою процедурою такий "сирий" законопроект. Тому що автори його і ті, хто його ініціюють, хочуть відволікти увагу суспільства від головної проблеми, про яку сьогодні заявляє наша лідерка пані Тимошенко і вся фракція, інші депутати – від тарифної проблеми. На який ефір не прийдеш, починаєш обговорювати тарифи, починаєш грабіжницьку політику НАК "Нафтогазу" обговорювати, обов’язково з’являються депутати і кажуть, та ні, не тарифи, давайте ми енергоефективністю займатися, давайте ми там в майбутньому щось утеплимо. Друзі, так не займаються енергоефективністю. І зараз дуже швидко, як це було 10 років тому, коли працював уряд найбільш ефективний у країні, була державна програма модернізації комунально-житлового господарства, була програма модернізації теплокомуненерго, регіональні програми, державна інспекція, держенергонагляд і виділені кошти 25 мільярдів на реалізацію цієї програми. Ось у чому вихід. Дякую, друзі. Ми утримуємося.
Слово надається народному депутати України Бурмічу Анатолію Петровичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово депутату Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Вельмишановний Руслан Олексійович, погоджуюсь з попереднім виступаючим і з іншими виступаючими щодо того, що декларативні норми, які є, вони не несуть із собою реальних змін і модернізації енергосистем, будівель, тощо. Ну, дивіться, по суті, якщо ми будемо між першим і другим читанням, та й взагалі, якщо ви хочете приймати цей закон, ви маєте насамперед подати також зміни до Податкового, Митного кодексу і до Бюджетного кодексу. Поясню, чому. Якщо ми говоримо про зміни до Податкового кодексу в частині енергоефективності, і ми про це вже теж неодноразово звертали увагу, мають бути відповідні податкові пільги і преференції – раз, або більш низькі податкові ставки при впровадженні заходів з енергоефективності, енергозбереження. Друге питання. Внесення змін до Митного кодексу. Це має бути, як правило, завезення за пільговими чи відсутнім, з нульовим митом високотехнологічного обладнання, яке якраз піде на заходи з модернізації і впровадження інноваційних енергозберігаючих технологій. Ну, і третє. Бюджетний кодекс, у вас тут є стаття 18, яка визначає фонд енергоефективності. Але саме в Бюджетному кодексі і в подальшому в Законі України "Про державний бюджет" ви зможете фінансувати такі заходи, співфінансувати і реалізувати конкретні проекти з енергоефективності, енергозбереження. Тоді це буде дієвий закон, коли ви внесете відповідні зміни ще як мінімум до трьох кодексів, і тоді це буде комплексний цілісний закон. Так само, стаття 15, це стратегія термомодернізації будівель. Всім це відомий факт, що такі речі потрібно робити, але, на наш погляд, відсутність ресурсної бази не дозволятиме Україні все-таки корінним чином вирішувати ці проблеми. Тому наша фракція утримається під час голосування даного проекту закону. Ну, і пропозиція авторам законопроекту: дайте зміни до трьох кодексів, тоді як мінімум, ваш закон поїде. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, всі бажаючі виступили? Зараз, почекайте. Шахов Сергій Володимирович. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Шахову.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, рік тому була проблема, коли шахтарі приходили під стіни парламенту. Сьогодні дружні ряди шахтарів з відбійними молотками також думають, чи сьогодні йти, чи завтра, чи заплатять заробітну плату, чи ні. Як мій колега Бондар вже говорив про це, мільярд 300 мільйонів гривень – заборгованість. Але якщо шахтарі прийдуть ще з сім’ями з дітьми, з жінками, ця люстра дійсно впаде, і буде народна люстрація. Люди дійсно цього чекають, врешті-решт. По-друге, говоримо за енергетику. Скажіть, будь ласка, скільки можна разів звертатися, щоб зібрати, може, круглий стіл вже, і міністерство, і РНБО, яке буде приймати рішення, і НКРЕКП, по цінах в Луганській і Донецькій областях за транзит і газу, і електроенергії. Ціна в 10 разів дорожча навіть для воюючої.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про енергетичну ефективність (реєстраційний номер законопроекту 4507). Поки колеги заходять, ще раз нагадую про сенсорну кнопку і процедуру голосування. Будь ласка, не забувайте про це, тому що голос не буде зарахований. [[Шум у залі]] Фракція "Голос" вважає по-іншому. Готові? Я не чую вас. Готові голосувати? [[Шум у залі]] Спокійніше, будь ласка. А ви не розмовляйте, це корисно. Потім санкції, то така собі історія. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:58:18]] За-270 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступний проект порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" щодо діяльності Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації (реєстраційний номер 3757). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:59:05]] За-221 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Банчук Олександр Анатолійович.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі представляється простий законопроект, але його значення також є важливим, тому що потрібно привести положення Закону про Кабінет Міністрів у відповідність до вимог Конституції. Тому що змінами до Закону "Про приватизацію державного і комунального майна" від 2019 року були вилучені положення про Спеціальну контрольну комісію з питань приватизації. І мотиви цього вилучення були ті, що діяльність цієї комісії, статус не відповідають вимогам Конституції. І було одночасно дано доручення Кабінету Міністрів привести у відповідність акти законодавства, підзаконні акти, в тому числі закони у відповідність до цього закону і фактично у відповідність до вимог Конституції. Робота щодо підзаконних актів була проведена. І аналіз цього масиву законів і кодексів виявив, що тільки є в одному законі згадка відповідно про Спеціальну контрольну комісію з питань приватизації – у Законі про Кабінет Міністрів. І тому положення проекту є дуже просте: це вилучили із Закону про Кабінет Міністрів згадки про відповідну Спеціальну контрольну комісію з питань приватизації і фактично провести у відповідність положення Закону про Кабмін до Закону "Про приватизацію державного і комунального майна", і привести у відповідність до вимог Конституції. Дякую за увагу і прошу підтримки.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнко Олександр Сергійович.
Шановні колеги, доброго дня! Наш комітет розглянув 16 вересня 2020 року даний проект Закону про внесення змін до Закону України про Кабінет Міністрів щодо діяльності Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації в частині діяльності Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації. Всебічно розглянувши законопроект, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти закон за основу та в цілому. В разі прийняття законопроекту за наслідками розгляду в першому читанні за основу та в цілому доручити комітету спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради техніко-юридичне доопрацювання. Хотів би сказати від себе пару слів, звернувшись до Міністерства юстиції, зокрема. Ми все-таки очікуємо комплексних законопроектів, бо витрачати час Верховної Ради на законопроекти в одне навіть не речення, а три слова, я розумію, що це важливо, але, я думаю, у нас є разом з вами набагато більше потенціалу для того, щоб якісь, дійсно, робити комплексні зміни в законодавство, враховуючи, що у нас в комітеті вже три чи чотири законопроекти, ініційованих Кабінетом Міністрів і депутатами, про зміни до Закону про Кабінет Міністрів. Тому прохання з цього нам зробити висновок. І зараз закон прийняти, вже його не відкладати, він півроку вже лежить, але на майбутнє, щоб ми більш комплексно працювали відповідно до плану законопроектних робіт, зокрема, і так далі, і тому подібне. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Фріз Ірина Василівна.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Я дякую за слово. Шановний пане Голово, шановні колеги, безумовно, ми будемо підтримувати законопроект, який справді має виключно технічний характер. Дуже шкода, що ми, коли змінювали Закон про приватизацію і прибрали відповідно із Закону про Регламент згадку про спеціальну комісію з приватизації, ми ще тоді, на початку каденції, цей вже промах в тому числі підготовчої депутатської групи, не запропонували комплексні зміни в українському законодавстві, де є згадка про цю комісію. Тому, безумовно, законопроект треба приймати. Але треба дещо ширше подивитись. Тому що мені здається, що це не тільки цей законопроект, де воно може міститися. Було би добре, щоб профільний комітет подивився, чи є взагалі де-небудь згадка і в інших законодавчих актах, які стосуються відповідно питань приватизації. А цей законопроект ми підтримаємо. І справді, це законопроект, який точечно тільки вирівнює ситуацію. Було би добре, щоб такого роду речі, які, по суті, є термінологічні, ми більш комплексно, не тільки що стосується комісії, а й взагалі внесення змін до Закону про Кабінет Міністрів чи іншого законодавства робили. Бо, при всій повазі, це не є предмет для окремого законопроекту. Можна було б його на рівні якоїсь навіть правки в будь-який інший закон прийняти. Тим не менше, зважаючи на те, що це позиція Кабінету Міністрів і профільний комітет підтримує, фракція не має заперечень, щоб підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Мазурашу Георгій Георгійович.
Шановні колеги, цей законопроект, дійсно, носить більш технічний характер. Тому, звісно, що і я підтримую, і пропоную всім підтримати. Але хотів би сказати побажання в контексті, щоб ми більше звертали увагу на ефективність управління державним і комунальним майном, а не іншими речами, не приватизацією. Тому що це, я вважаю, останнє має бути, що ми маємо робити. Спочатку треба навчитися і виконувати управління ефективне державним і комунальним майном. Але, оскільки колеги дозволяють собі іноді використовувати час не за призначенням, не виступаючи "за" або "проти" певних законопроектів, то я теж скористаюсь можливістю. І хочу сказати колегам, які дозволяють собі некоректні висловлювання. Наприклад, кілька хвилин тому некоректно вигукнув там щодо нашого спікера один з присутніх тут депутатів. То, будь ласка, не забувайте про депутатську етику і не забувайте, що ви знаходитесь у парламенті – вищому законодавчому органі країни. І не можна такими розкидуватись словами. Я розумію, що, можливо, не чути було, тому що не в мікрофон говорив, ви говорите там "в кущах". Говоріть у мікрофон. Беріть слово і говоріть у мікрофон, і відповідайте за слова. Я пропоную Комітету з питань етики все-таки розглянути можливість, можливо, якщо на інших записах чути, і за такі речі все-таки вживати заходів. І так само я хочу сказати деяким колегам, які дозволяють так само в час обговорення законопроектів називати там нашого Президента некоректними словами і розказувати, що йому треба геть кудись їхати. То, будь ласка, якщо вас не влаштовує те, що є в країні, подивіться в дзеркало і йдіть ви геть! Тому що нас обрали люди, і не вам вирішувати, коли нам іти геть. Дякую.
Слово надається народному депутату України Кабаченку Володимиру Вікторовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Я бачу, Соболєв Сергій Владиславович, будь ласка.
Шановні колеги, по суті законопроект правильний. Дійсно, ви в Конституції не знайдете право парламенту на таку діяльність. Але я хотів би нагадати, що це черговий законопроект, який фактично обмежує контрольні функції парламенту. Якщо хтось не знає, я хочу назвати ключові речі, які ухвалювали контрольні комісії з питань приватизації за попередні роки. Повне розслідування незаконності приватизації "Чорноморського морського пароплавства". Розслідування і зупинення приватизації газотранспортної мережі. Це теж робила Контрольна комісія з питань приватизації, поки уряди і президенти в цій і в цій ложі сиділи спокійно і дивилися на це. Я хотів би нагадати останні випадки: це незаконність приватизації Запорізького алюмінієвого заводу. Це саме Контрольна комісія з питань приватизації парламенту робила висновки, коли потім суди скасовували незаконність приватизації цього заводу неким паном Дерипаска, який поклав цей завод і залишив без роботи тисячі запоріжців. І таких прикладів можна приводити десятки. Робота пана Філатова, нині мера міста Дніпра, як голови комісії зупинила факти приватизації незаконної в десятках міст України. Да, ми нібито не маємо на це права, але чим займається правоохоронна система, чим займаються інші органи контролю, той же Кабінет Міністрів, Адміністрація Президента. Я думаю, що треба робити із всього висновки. І якщо такі функції у парламенту забираються, навіть в законний спосіб, кому передаються тепер ці функції по контролю за приватизацію, коли навіть список заборонених на приватизацію підприємств до цього часу не узаконено? Дякую.
Рудик? Рудик Сергій Ярославович.
Парламентсько-президентська республіка, кажете? Гумористи! Шановні українці, оця монобільшість, яка сидить в цих перших рядах, поки мене ганяли по судах і не давали приступити до виконання своїх депутатських повноважень, 11 вересня 19-го року внесла зміни в Закон "Про приватизацію державного і комунального майна" і згодом скасувала не тільки цю комісію парламентську, яка була хоч малесеньким елементом контролю нашого залу за тим беспределом, що робила ця урядова комісія, що робила перед ними урядова мафія, що робила перед ними третя урядова мафія (це не тільки проблеми нинішньої влади), звели нанівець. Сьогодні вони називають це технічним рішенням, яке не дозволяє задавати питання від імені цієї комісії уряду під час "години запитань до Уряду". Називається це рішення технічним. Це не технічне рішення. Це останній кілок в спробу вас, шановні українці, контролювати цю владу. Скасувавши список обмежень по об’єктам, які не можуть приватизовані, які є стратегічними, і обіцявши вам, шановні українці, що вони внесуть нове, і вони цього так і не зробили. Натомість вони дали право, поки що в першому читанні, приватизовувати об’єкти оборонки, приватизовувати вищі навчальні заклади, і ще невідомо до чого вони дійдуть. Дайте, шановні колеги, право цій монобільшості самим проголосувати за це технічне так зване рішення. Хай і дальше беруть на себе відповідальність за все, що вони роблять в цій країні. А ви, шановні українці, згодом дасте їм гідну оцінку, я в цьому впевнений.
"Голос" і ОПЗЖ – два виступи з мотивів. Не виступала "Довіра" ще? Шахов. Ще буде Шахов, і після цього переходимо до голосування. 3 хвилини і будемо голосувати. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Я хотів би звернути увагу вашу, що це ми маємо голосувати виключно за основу. Тому що статтю 34 пункт 1, він має бути викладений в редакції не просто виключити Спеціальну контрольну комісію з питань приватизації, а навпаки виписати, що це буде покладено на профільний підкомітет або комітет, який якраз отримав функції, після ліквідованої спеціальної комісії, функції щодо контролю за приватизацією. Ми в свій час уже нещодавно голосували зміни якраз в закон, коли ми в свій час раз виключали цю норму, казали, що це технічна, а потім ми окремо прописували функції комітету і підкомітету, який займається питаннями приватизації. Тому виключно за основу, виключно таку поправку. І колеги згадали, уряд же ж не просто так ігнорує ці всі питання, уряд здійснив страшну річ: він не подає впродовж півтора року перелік об’єктів, стратегічних об’єктів, які не підлягають приватизації. Той перелік, який сьогодні запропонований, там є порядку п’яти додатків з загальною кількістю там більше 500 підприємств. Але на сьогоднішній день цей перелік не є затвердженим. Тому контрольні функції.
Лозинський Роман Михайлович.
Шановні українці, я хочу пояснити, який законопроект ми зараз розглядаємо. Ми розглядаємо одне речення, яке треба вилучити із законодавства, тому що в 2019 році був прийнятий відповідний закон. Але знаєте, скільки це вам обходиться, шановні українці? В рік більш ніж 1,5 мільярда гривень обходиться робота Верховної Ради. І сьогодні ми зараз 20 хвилин обговорюємо одну стрічку щодо закону, який стосувався в 19-му році. Ми не обговорюємо закон, який стосується місцевого самоврядування та громад. Ми тижнями переносимо питання старост. Ми не дійшли до питання місцевих адміністрацій, щоб прикрутити ручне управління з Офісу Президента. Ми не розглядаємо законопроект Галі Васильченко про 5 відсотків податку, збільшення громад, місцевих бюджетів, ми розглядаємо 20 хвилин одну стрічку. Шановні колеги, я закликаю вас, по-перше, такі законопроекти врегульовувати з іншими одразу після прийняття, це треба було зробити у 2019 році. А, по-друге, уникати 20-хвилинних обговорень. Дякую.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, включіть таймер.
Група "Довіра" вимагає негайно від міністерства скласти комісію і в парламенті Тимчасову слідчу комісію з приводу розслідувань всього "прихватизованого", що було зруйновано, починаючи знову ж таки там, де встає сонце, заходу країни – Луганщина. "Лиссода", "Мехстекло", "Стекольный", вагонобудівничий завод Попаснянський, які сьогодні банкрутують. Всі шахти, які затопили, під час віце-прем’єра з енергетики, який дав вбивство сотням тисяч шахтарів, сімей шахтарів, які поїхали за кордон, як мої батьки. Розслідувати всі підприємства, які сьогодні, і земля навіть під ними не рекультивована. Ні голови військово-цивільної адміністрації не дали команду навіть взяти на облік ці землі і розслідувати злочини, які були зроблені за десятки років. Чому сьогодні ллється вода забруднююча в Сіверський Донець і може негайно потрапили в Азовське море?
Переходимо до голосування, будь ласка, займіть свої місця. Комітет рекомендував за основу і в цілому. Раз – проти, два – проти. Тоді ставимо лише за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" щодо діяльності Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:15:56]] За-262 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування маркування контрольними марками примірників аудіовізуальних творів, фонограм, відеограм, комп’ютерних програм, баз даних (реєстраційний номер 3474). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:16:41]] За-222 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства Романішин Олександр Вікторович.
Шановний голово комітету, шановні народні депутати України! Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування маркування контрольними марками примірників аудіовізуальних творів, фонограм, відеограм, комп’ютерних програм, баз даних розроблено з метою скасування неактуальної на сьогодні системи маркування контрольними марками копій, що містять фільми, музичні записи, комп’ютерні програми та бази даних на компакт-дисках та інших матеріальних носіях. Передбачається визнати таким, що втратив чинність Закон України "Про розповсюдження примірників аудіовізуальних творів, фонограм, відеограм, комп’ютерних програм, баз даних" та виключити положення кодексів щодо адміністративної і кримінальної відповідальності за відсутність контрольних марок. Слід зазначити, що ані міжнародні асоціації правовласників, ані вітчизняні асоціації, що представляють інтереси музичної індустрії, не підтримують подальше застосування контрольних марок для маркування примірників фонограм у зв’язку з зазначеним зниженням обсягу продукції, що реалізується на оптичних дисках. Скасування такої системи дозволить врахувати їхню думку та стимулюватиме правовласників застосувати більш ефективні сучасні засоби захисту примірників та цифрових копій об’єктів авторських і суміжних прав, поєднувати декілька способів захисту тощо, це зробить їх непередбачуваними та фінансово витратними для так званих "піратів" та унеможливить їх підробку. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань правоохоронної діяльності Михайлюк Галина Олегівна.
Шановний головуючий, шановні колеги, в часи діджиталізації та відповідно задекларованого курсу на спрощення умов ведення бізнесу та сприяння легальній торгівлі є доцільним перейти від застарілого та неефективного механізму використання друкованих марок для нанесення на носії програмного забезпечення до більш дієвих механізмів захисту прав правовласників, розповсюджувачів відповідної продукції, а також захисту прав споживачів від недобросовісних продавців піратської продукції. У світи ІТ час плине швидше. У зв’язку з розвитком інформаційно-комунікаційних технологій та використанням як джерела розповсюдження об’єктів авторського права та суміжних прав інтернет-сервіс провайдерів, значно втратило актуальність і саме використання дисків та лазерних систем зчитування як носія для розповсюдження примірників аудіовізуальних творів, відеограм, фонограм, комп’ютерних програм, баз даних. Отже сьогодні втратив механізм контрольного маркування своє значення та ефективність. Разом із тим вітчизняні асоціації, що представляють інтереси музичної індустрії, не підтримують подальше застосування контрольних марок. Міжнародний альянс інтелектуальної власності наполягає, що обов’язково систему маркування голографічними наклейками слід скасувати. Таким чином Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України законопроект за реєстраційним номер 3474 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Веніславський Федір Володимирович.
Прошу передати слово Підласій.
Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, про що ми сьогодні говоримо. Контрольні марки – це, ви всі добре знаєте, це всі блискучі наклеєчки на диски і касети, які в 90-х відрізняли ліцензійні диски від піратських. І ви знаєте, що я є послідовним захисником прав інтелектуальної власності. Але пора визнати, що контрольні марки як спосіб захисту прав – це ілюзія. Існують тіньові схеми, за якими незаконно отримують контрольні марки, зокрема з використанням фіктивних ліцензійних угод. Велика кількість контрольних марок є підробленими. І захисний елемент контролю. інститут контрольної марки, незважаючи на досить високий рівень захисту, є недосконалим. Тому порушникам вдається змінювати первісні голографічні позначення і цими елементами маркувати контрафактну продукцію. При цьому всьому в нас падає кількість запитів на ці контрольні марки. Якщо в 2011 році було введено 14 мільйонів контрольних марок, то в 2020 – вже менше мільйона. І нам потрібно з вами, в тому числі в цьому залі, зосередитися на захисті прав інтелектуальної власності в мережі Інтернет в першу чергу, тому що це основний майданчик для розповсюдження музики, фільмів і так далі. І тут ще потрібно окремо сказати про надходження до державного бюджету, тому що держаний бюджет не отримує жодної копійки за видачу контрольних марок, оскільки заявник сплачує 17 копійок, і Міністерство економіки ці 17 копійок використовує рівно для того, щоби виготовити контрольну марку, але при цьому використовує адміністративний ресурс, час працівників міністерства. І нам як державі потрібно просто відмовитися від того, що не працює, але пожирає наші ресурси. Тому прошу підтримати.
М’ялик Віктор Ничипорович.
Прошу передати Полякову.
Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, звісно, дуже гарний законопроект, але я хочу звернутися до нашого Кабінету Міністрів, до працівників Міністерства економіки та розвитку. Більше, ніж півтора роки потому ми збиралися на наради ще з міністром Дубілетом молодшим, і ми опрацьовували законопроекти по введенню QR-кодів на продукцію алкогольну та табачну. Де ці законопроекти? Де ці QR-коди? Що ви робили півтора роки? Чому досі у нас є контрафакт та інша контрабанда та контрафакт у цих, у табачних виробах та у алкогольних виробах? Чому цих законопроектів за півтора року нема? Чому вони похоронені разом з уходом з Кабміну Дубілета, а ці законопроекти, які, ну скажімо так, наразі нам і не потрібні, ви виносите? У мене дуже таке важливе для вас питання. Хоча я розумію, що ви навіть зараз не звертаєте на нас увагу, але ж я сподіваюся, що хоч щось гарне ви будете приносити до Верховної Ради, щоб ми це розглядали. І передаю окремий привіт засновнику тарифного геноциду Давиду Арахамії. Дякую.
Слово надається народному депутату Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Дякую. Шановний головуючий! Шановні колеги! Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Насправді, законопроект потрібен, бо час і технології ідуть вперед. Але я хотів би звернути увагу авторам, Кабінету Міністрів, на якість підготовки цього законопроекту. Шановні колеги, коли ви приводите статистику, скільки було видано Міністерством економіки контрольних марок і приводите останній приклад 2017 року і статистику, де було видано 1 мільйон 200 тисяч марок, а де, питається, 18-й рік, 19-й, 20-й? Що? Це говорить, мабуть, ваші попередники ще готували проект цього закону? Наступне. Коли ви вказуєте, коли законопроект стане законом і ввійде в дію, вказуєте – 1 липня 2020 року. Є процедура вступу в чинність закону, який підписаний. Наступна річ, на що хочеться звернути увагу. Ви цим законопроектом скасовуєте обов’язок отримання цих марок і залишаєте право видавцям, автора самим встановлювати, яким чином захищати цю продукцію. І одночасно пропонуєте скасувати адміністративну і кримінальну відповідальність за підробку. Фракція "Батьківщина" в першому читанні підтримує цей законопроект, а до другого слід попрацювати, щоб він справді став якісним. Але не забувати, що підробки є, були і, на жаль, будуть, і треба захищати державою тих виробників, які є добросовісними, а інших все-таки притягувати до відповідальності. Дякую.
Слово надається народній депутатці Королевській Наталії Юріївні, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, прошу передати слово Григорію Мамці.
Григорій Миколайович Мамка.
Дякую. Шановні колеги, цей закон, якщо хтось читав у залі, то він каже, що на даний час діє щодо захисту і обов’язку держави захисту інтелектуальних прав в адміністративному кодексі стаття і в Кримінальному кодексі. Цей закон, по суті, виключає що адміністративну відповідальність, що кримінальну відповідальність. І хочу звернути, за що. Скасовує відповідальність за незаконне розповсюдження примірників аудіовізуальних творів, фонограм, відеограм, комп’ютерних програм, у тому числі баз даних. На даний час кожному депутату чомусь приходять есемески по телефону: купіть ту послугу, зробіть те, якась рекламка. Всі ж звертають увагу. А ніхто не задається питанням про те, що як же попадає їхній телефон до тих операторів, які рекламують свою послугу? А я вам розкажу, а ці бази продаються. І на даний час, якщо правоохоронні органи, на жаль, не працюють до кінця для того, щоб встановити факт, задокументувати і притягнути до відповідальності, то ми хочемо піти далі і забрати гарантію у держави у вигляді документування фактів і притягнення щодо вчинення в Адміністративному кодексі і Кримінальному кодексі. Цей закон про це. Але для того, щоб ці всі розуміли, якщо ти рушиш старе, поклади новий захист, нову концепцію, нову відповідальність, нові QR-коди, про які тут розказують з трибуни, тоді це буде вірно. На даний час це недоцільно.
Дякую. Алєксєєв, Арешонков, після цього переходимо до голосування. Клименко, бачу.
Шановні колеги, цей законопроект дійсно актуальний. На сьогодні система маркування є неефективною, це очевидно. Тому що, по-перше, час іде вперед і ця технологія маркування вже давно застаріла і не захищає зовсім. І треба, щоб виробник сам обирав, яким чином захищати свою продукцію. По-друге, вона не має економічного сенсу, тому що до держбюджету сплачує виробник за кожну марку 17 копійок, собівартість її виготовлення – 62 копійки, а ще за адміністративну послугу платять 1 гривню 17. Тому цей законопроект фракція "Європейська солідарність" підтримує. І хочу зауважити, що не скасовується стаття 176 Кримінального кодексу України за порушення авторського і суміжних прав. Дякую за увагу. "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект.
Дякую. Слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, група "Довіра".
Шановні колеги, в чому полягає діяльність любого контролюючого органу, органу виконавчої влади або самоврядування? В першу чергу це створення умов, нормальних, цивілізованих, справедливих умов для діяльності всіх громадян, в тому числі суб’єктів господарської, економічної, підприємницької діяльності. Даний законопроект спрямований саме на те, щоб захистити власників інтелектуального продукту, тих, хто займається бізнесом в цій сфері. Створити їм нормальне конкурентне середовище і захистити від тих, хто у незаконних спосіб сьогодні, використовуючи вже технічні сучасні умови, може надрукувати ці марки. І таким чином, не забезпечується ефективний захист товаровиробників. Тому ми вважаємо, що цей законопроект, незважаючи на всі його дрібні нюанси, він є корисним і його потрібно підтримувати. Депутатська група "Довіра" буде.
Дякую. Клименко, "Голос", Юлія Клименко. І після цього переходимо до голосування, колеги.
Шановні колеги, ми, безумовно, будемо підтримувати цей законопроект. Марки давно застаріли. Цей механізм абсолютно непрацюючий. Але хочу звернути на інше увагу. У нас взагалі реформа інтелектуальної власності застрягла десь посередині. І це, на жаль, дуже погано для економіки. Оскільки без права власності і захисту інтелектуальної власності ніякого росту економіки не буде. Хочу також звернути увагу, що Україна є найбільшим піратом у світі фактично, що підтверджується звітом, Спеціальним звітом 301 Торговельного представництва США за 2019, здається. Ми були і є, і залишаємось піратом. Тому це тільки одна частина реформи інтелектуальної власності. Але зверніть увагу, будь ласка, на порядок денний. Давайте винесемо нормальну концептуальну реформу інтелектуальної власності і дамо можливість українським товарам захищати себе. Дякую.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування маркування контрольними марками примірників аудіовізуальних творів, фонограм, відеограм, комп’ютерних програм, баз даних (реєстраційний номер 3474). Готові голосувати? Ще раз нагадую про сенсорну кнопку. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:57]] За-308 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Дубина – слуга українського народу". Шановні колеги, Арахамія – з процедури. Голова – Дубінський Олександр Анатолійович. Арахамія – з процедури.
Колеги, я пропоную поставити на голосування законопроект 4298 про внесення деяких змін про місцеві державні адміністрації, тому що це важлива частина реформи децентралізації, які зараз чекають багато районних рад, які створюються зараз. Підняти його в порядку денному вище.
Шановні колеги, є пропозиція зараз перейти до розгляду законопроекту 4298. Є заперечення? Тоді ставлю на голосування пропозицію щодо зміни порядку розгляду питань на цьому пленарному засіданні, а саме: перейти до розгляду законопроекту реєстраційний номер 4298. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:01]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів України щодо реформування територіальної організації виконавчої влади в Україні (реєстраційний номер 4298). Готові голосувати? Пропонується розглянути за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:07]] За-234 Шановні колеги, у вас гарне почуття гумору. Наступного разу просто вимкнемо і все, і не буде працювати. Добре, Юрій Григорович? Добре. домовились. Шановні колеги, до слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Безгін Віталій Юрійович.
Доброго дня, шановні колеги! Власне, даний законопроект є черговим законопроектом у сфері децентралізації, реформи територіального устрою і, власне, один з тих, який має поступово розпочати процес перетворення рудиментів нашого устрою, як районні державні адміністрації, обласні державні адміністрації на органи префектурного типу. Проектом закону пропонується викласти в новій редакції Закон України "Про місцеві державні адміністрації", а також внести зміни в суміжні акти. Про що ми говоримо, коли ми кажемо про органи префектурного типу, бо ми розуміємо, що прямі префектури без змін до Конституції наразі ми внести не можемо. Втім розраховуємо, що за дорученням Президента якнайшвидше проект змін до Конституції потрапить до сесійної зали. Ми пропонуємо кілька речей. Перше. Це розмежувати повноваження адміністрацій фактично на три складові. Перша – це, звісно, конституційне повноваження. Це все одно виконавчі органи, і звідси ми піти не можемо. Друга частина – це координація територіальних органів міністерств та центральних органів виконавчої влади. Третя частина – це забезпечення законності та конституційності за діяльністю органів місцевого самоврядування. Але є кілька ключових речей, які так само додаються в даний законопроект. Річ перша полягає в тому, що ми повертаємо головам райдержадміністрації та обласних державних адміністрацій статус державних службовців. Ми деполітизуємо державну вертикаль, щоб уникати конфліктів, які наразі існують між представниками державної влади та представниками місцевої влади. Тобто фактично прибираємо ту хибну прикрість, яка була ухвалена ще за попереднього скликання. Крім цього, коли ми розуміємо, що ми кажемо про державних службовців, це означає, що має бути процедура відбору має бути прозорою. Це означає, що має створюватись кадровий резерв як майданчик із підготовки відповідних одиниць, щоб вони дійсно розвивали інституційну державу і були її гарантом на території. Так само ми розуміємо, що процес законності в жодному випадку не має підміняти собою суд і не бути профвтручання в діяльність органів місцевого самоврядування. Тому ми передбачаємо окрему судову процедуру, але голова МДА, наш квазіперфект, він жодною мірою не підміняє собою суд. Відповідно варто зазначити, що, окрім того, 27 листопада 2020 року Центром експертизи доброго врядування Департаменту демократії та врядування Генерального директорату з питань демократії Ради Європи, було підготовлено здебільшого позитивний висновок на даний законопроект. У той же час, в ньому наявна низка зауважень, більшість з яких мають технічний характер та можуть бути враховані під час доопрацювання та підготовки законопроекту до другого читання. Отже, за наслідками розгляду цього питання, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів України (№4298) за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дуже прошу колег підтримати.
Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект. Прошу записатися: два – за, два – проти. Софія Романівна Федина, фракція "Європейська солідарність".
Софія Федина, прошу передати слово колезі Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич.
Дуже дякую за слово. Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, відверто кажучи, мені дуже шкода, що ми не розглядаємо цей законопроект за повною процедурою, тому що він вартує того, щоб його в пух і прах, розклавши на атоми, розбити в цій сесійній залі. Це непростий законопроект, друзі, це не перехідний законопроект, це законопроект, який нову редакцію Закону "Про місцеві державні адміністрації" виписує, фундаментальні зміни в Закон про місцеве самоврядування в частині делегованих повноважень, в Закон "Про державну службу" знову по новій переписує і цілу низку інших законодавчих актів. Мені дуже шкода, що цей законопроект не був предметом розгляду у Комітеті з питань правової політики на відповідність його Конституції України, тому що як мінімум два десятки його положень грубо суперечать Конституції України. Почитайте хоча б висновок науково-експертного управління, якщо не довіряєте мені. Шановні колеги, та не соромлячись навіть цього, автори пишуть, що мета створення системи місцевих адміністрацій префектурного типу, відповідно до змін до Конституції яких навіть не існує. Шановні друзі, ну, де ж таке видано, що навіть ще не існує законопроект, а відповідно до нього вже напрацьовуються фундаментальні зміни в систему організації виконавчої влади на місцях. Більше того, посилається на необхідність такого роду змін через те, що ми укрупнили райони, відповідна постанова була прийнята. Я хотів би, щоб ви не забували, що ця постанова зараз ревізується в Конституційному Суді, відкрите провадження, і невідомо, яка її доля. І така сама доля чекає і цей законопроект. Далі. Фактично ви творите загальний нагляд, навіть не соромлячись, кажете, що треба відтворити ту функцію, яку забрали в 16-му році від прокуратури, і тому поширюєте не тільки на акти місцевих адміністрацій, а на посадових осіб дію відповідних норм цього законопроекту. Ви робите все для того, щоб фактично зараз неможливо було звільнити голову адміністрації тільки в тому випадку, якщо він не пройшов звіт місцевої ради. Це де, в якій конституційній нормі таке пишеться? Ви надаєте неконституційне право Президенту відхиляти кандидатури, внесені Кабінетом Міністрів, які мали бути призначені, безумовно. Це де написано, в якій конституційній нормі?
Дякую. Слово надається народному депутату Рущишину Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос". Лозинський, будь ласка.
Роман Лозинський, фракція "Голос". Шановні колеги, люди на місцях вже просто в шоці. 25 жовтня пройшли вибори, вибрали нових представників громад, голів, депутатські корпуси, але тільки після місцевих виборів починається дискусія про старост, якими вони мають бути, які повноваження у них мають бути. Тільки після місцевих виборів ми приходимо до питання про місцеві державні адміністрації, тільки після виборів Верховна Рада приймає рішення щодо районного майна, як і коли його передавати. А на місцях дуже часто там, де люди не встигли зорієнтуватися, там наступає колапс. Шановні колеги, в цьому залі ми розглядаємо все підряд: азартні ігри, казино, законопроекти по одному рядку, тратимо гроші платників податків, але те, що стосується місцевого самоврядування, це стосується десятків, сотень, тисяч людей і кожного українця, зрештою. Тому нам потрібно в цьому залі не за скороченими процедурами, не за точковими законопроектами, а по повних процедурах зібратися на декілька днів, аби обговорювати комплексно, яким має працювати місцеве самоврядування в нашій країні. Що стосується Закону "Про місцеві державні адміністрації", його категорично треба доопрацьовувати. До другого читання там буде велика дискусія, в тому числі до норм, які містять сумнівний з точки зору конституційності характер. Але цю дискусію відкрити потрібно, тому що деполітизація районних адміністрацій, деполітизація обласних адміністрацій, повернення статусу державних службовців і конкурси – це ті принципи, які треба повертати. Ручний режим управління з Офісу Президента, яким часто послуговувалися в районних та обласних адміністраціях, цьому потрібно покласти крапку.
Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, такого законопроекту за 30 років парламент ще не розглядав. Чого мовчить правовий комітет? 12 порушень Конституції! Пані Совгиря, ви голова підкомісії конституційної! Чому мовчить правовий комітет? Подивіться висновки, які подали повністю юридичне управління і всі інші управління! 12 порушень Конституції! Тепер всім зрозуміло, навіщо місто Львів, я звертаюсь до "Голосу", включили в склад Львівського району. Тепер рішення Львівської міської ради, тепер рішення Запорізької, Дніпровської, Миколаївської, Одеської і всіх інших міських рад знаєте, хто буде скасовувати? Районні адміністрації! Більше того, вони будуть. [[Шум у залі]] Який суд, читайте закон, який ви підписуєте: суд тільки через 40 діб, і то, якщо буде прийнято це рішення, взяти в провадження. Яке мали право цей закон взагалі вносити в зал? Це закон про знищення місцевого самоврядування. Чому мовчать мери міст? Чому мовчать голови обласних адміністрацій? Вас повністю зачищають! "Слуги народу" програли вибори місцеві, тепер ви хочете через районні обласні адміністрації повернути собі це право? Хто обирав голів обласних адміністрацій? Хто обирав голів районних. [[Шум у залі]] Чого ви тоді боїтеся, якщо не програли? Цей закон не може бути розглянутий в цій залі. Він прямо протирічить Конституції. Чому правовий комітет не виконав свої прямі повноваження? Я вважаю, що цей закон повинен бути знятий з розгляду. Далі повинен бути прямий висновок комітету профільного і направити в профільний комітет. Ми за це, без сумніву, не будемо голосувати. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Шаповалов Юрій Анатолійович, депутатська група партії "За майбутнє".
Прошу передати слово Батенку Тарасу.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Шановні колеги, ми поділяємо думку про те, що це надзвичайно важливий законопроект, який сьогодні на сесійному залі. Попри ряд законопроектів, які ми сьогодні розглядали, які не є першочерговими, цей законопроект першочерговий. І ми вважаємо, що механізм роботи місцевих державних адміністрацій потребує невідкладного вдосконалення і осучаснення в контексті завершення децентралізації в Україні. Але, разом з тим, ми розуміємо те, що краще треба було би іти все-таки методикою змін до Конституції. Але знаємо і бачимо, що ні сили немає, ні волі немає, ні часу немає, ні голосів немає, щоби зараз це подавати через зміни до Конституції. Ми поділяємо думку про те, що обласні адміністрації мають стати органами префектного типу в тій частині, що нам сказав доповідач. І деполітизація, і департизація, яка буде чекати на керівників обласних державних адміністрацій, це теж на часі. Ну, досить вже керівникам ОДА, що в минулому, що в теперішньому часі, керувати партійними організаціями, незалежно, як ця партійна організація називається, давати рознарядки і дальше в ручному режимі відповідно здійснювати ці всі питання. Я вважаю, що це давно минулий час. Крім цього, я вважаю, новелою законопроекту є і прогресивно, і ризиковано це питання конкурсів, наскільки вони будуть чесними і об’єктивними ці конкурси в цьому законопроекті. Обмеження терміну перебування голів місцевих державних адміністрацій на посадах протягом 3 років. Ну, це теж питання дискутивне, тому що ми розуміємо, з одного боку, воно позитивне, а з іншого боку, якщо термін завершується, ці керівники стануть "парашутистами" в якісь інших обласних державних адміністраціях, якщо стануть, і потраплятимуть в регіон, потреб та особливостей яких вони не знають. А на акліматизацію може піти багато часу. Тому низький управлінський рівень так само дає підстави на те, щоб цей законопроект можна було допрацьовувати. Ми підтримаємо його тільки в першому читанні з урахуванням поправок, які приведуть у відповідність до Конституції України даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ще є хтось, хто бажає висловитися?
Білозір Лариса Миколаївна. Колтунович і Микиша, бачу. Білозір Лариса Миколаївна.
Шановні колеги, сьогодні ми розглядаємо важливий законопроект з пакету децентралізаційних. Він готувався цілий рік. До роботи над документом доєднувалися і органи місцевого самоврядування, і районні державні адміністрації, всі стейкхолдери місцевого самоврядування. Вийшов якісний законопроект. Тут чітко розмежовані повноваження нарешті між обласною і районною державною адміністрацією, є регламентація порядку організації діяльності кожного з них. І після ухвалення цього законопроекту голова РДА буде координувати органи місцевого самоврядування. Він буде не примус робити, а нагляд. І через суд. І він буде тільки призупиняти ті акти, які суперечать Конституції. [[Шум у залі]] Будь ласка, не перебивайте! Також нарешті ми будемо мати голову РДА не політичну фігуру, а державного, якісного, хорошого державного службовця з кадрового резерву, який уряд зобов’язується сформувати за рік.
Колтунович Олександр Сергійович.
Пане Голово, а можна Качному передати слово?
Качний Олександр Сталіноленович.
Шановні колеги, спочатку треба головне питання собі задати. Чи відповідає закон, який ми хочемо сьогодні прийняти, Конституції України? Ні, не відповідає. Перше питання. І всі, хто сьогодні будуть голосувати зеленою кнопкою, голосують проти Конституції. Друге. Скажіть, будь ласка, під таким добрим. під такими добрими гаслами щодо деполітизації роботи голів адміністрації. Ми сьогодні робимо головне – ми взагалі нівелюємо місцеве самоврядування. Тому що кожен префект, так званий голова адміністрації, який сьогодні призначається не місцевими людьми, не народом тим, який проживає на цих територіях, а так звані "десантники", яких призначають Кабінет Міністрів чи Банкова, будуть мати право відміняти і припиняти рішення всякої громади, яку вони там нібито очолюють сьогодні територіально. І потім тільки після того, як буде розглянуто в суді, буде прийнято рішення.
Дякую. Микиша Дмитро Сергійович, після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Я хотів би звернутися до всіх цих начебто поборників Конституції. Ви хоча б її читали, як там написано, а не як вам хочеться. Нагадаю, що в Конституції написано, що місцеві державні адміністрації мають право здійснювати нагляд за місцевим самоврядуванням у частині делегованих і власних повноважень. Цей закон виключно прописує механізм цього нагляду. Це перше. І друге. Теза про те, що ми зараз щось політизуємо: ми навпаки вводимо вперше в Україні, що голова місцевої державної адміністрації на субрегіональному рівні, на рівні районів буде державним службовцем і призначатись не за політичними мотивами, а як за Законом "Про державну службу". Тому уважніше читайте і не маніпулюйте, будь ласка, бо цей закон правильний, необхідний, нагальний, і його потрібно приймати. Прошу підтримати всіх колег. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Займіть свої місця, будь ласка. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів України щодо реформування територіальної організації виконавчої влади в Україні (реєстраційний номер 4298). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:59]] За-229 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" (реєстраційний номер 4376, 4376-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:47]] За-224 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра інфраструктури Живицький Дмитро Олексійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" (реєстраційний номер 4376), внесений Кабінетом Міністрів України. З метою проведення порядку організацій пасажирських перевезень автомобільним транспортом органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою законопроектом передбачається передача повноважень щодо організації пасажирських автомобільних перевезень від районних державних адміністрацій до обласних державних адміністрацій або виконавчих комітетів місцевих рад територіальних громад. У проекті шляхом внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" пропонується встановити, що забезпечення організації пасажирських перевезень покладається: на міжнародних автобусних маршрутних загального користування, а також на автобусних маршрутах загального користування, що виходять за межі територій області (міжобласні маршрути), на центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері транспорту; на автобусних маршрутах загального користування, що не виходять за межі території Автономної Республіки Крим чи області, а також на автобусних маршрутах загального користування, що виходять за межі території територіальної громади, так звані внутнішньообласні маршрути, – на Раду Міністрів Автономної Республіки Крим чи обласні державні адміністрації; на автобусних маршрутах загального користування, що проходять у межах території однієї територіальної громади (міські або приміські маршрути) – на виконавчий комітет місцевої ради територіальної громади; на автобусному маршруті загального користування прямого сполучення місто Київ – міжнародний аеропорт "Бориспіль" – на Київську міську державну адміністрацію. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань інфраструктури та транспорту Негулевський Ігор Петрович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати! Комітет з питань транспорту та інфраструктури на своєму засіданні 17 лютого розглянув проект Закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" (реєстраційний номер 4376), поданий Кабінетом Міністрів та альтернативний йому проект Закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо організації пасажирських перевезень (реєстраційний номер 4376-1), поданий народними депутатами Горенюком та іншими. Законопроекти розроблено з метою зміни порядку організації пасажирських перевезень автомобільним транспортом органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою. Слід зазначити, що запропонований законопроектами розподіл повноважень між органами влади є аналогічним. Мінінфраструктури, Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, Міністерство розвитку громад та територій не мають зауважень до законопроектів. Міністерство юстиції підтримує законопроект 4376 у пропонованій редакції, а щодо проекту 4376-1 висловлює зауваження. Головне науково-експертне управління вважає більш вдалим формулювання альтернативного законопроекту 4376-1. Комітет з питань інтеграції України з Європейським Союзом повідомляє, що проекти не суперечать міжнародно-правовим зобов’язанням України. Комітет з питань бюджету надав висновок, що законопроекти мають опосередкований вплив на показники державного бюджету. За результатами опрацювання Комітет з питань транспорту та інфраструктури ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України реєстраційний номер 4376-1 прийняти за основу та в цілому, а проект 4376 відхилити. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіть на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Вибачте, народний депутат України Горенюк Олександр Олександрович.
Вітаю, шановні колеги! Горенюк Олександр, фракція "Слуга народу", центр Одещини. Зараз ми розглядаємо законопроект, який має забезпечити якісну роботу громадського транспорту саме в контексті реформи децентралізації. Нагадую, що з липня минулого року змінено адміністративно-територіальний устрій України. У зв’язку з цим українське законодавство потребує внесення змін до низки нормативно-правових актів. Однією зі сфер, що потребує такі зміни, є саме сфера організації пасажирських перевезень. Тому було напрацьовано точковий, технічний, але дуже важливий законопроект, мета якого не допустити виникнення правової колізії у період після утворення нових органів після місцевого самоврядування. Як було зазначено, Міністерство інфраструктури України так само зареєструвало законопроект, що має на меті внести зміни в 7 статтю Закону України "Про автомобільний транспорт". Але варто зазначити, що у законопроекті, запропонованому Кабміном, є суттєві недоліки. До прикладу, в тексті законопроекту Кабміну він оперує поняттям "об’єднаної територіальної громади (ОТГ)" у всіх випадках, коли йдеться про нові територіальні громади. Хоча відповідно до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" поняття ОТГ охоплює тільки ті громади, які добровільно об’єднались, а громади, утворені рішенням Кабміну, не є об’єднаними в розумінні чинного законодавства. Наразі всі нинішні громади де-юре утворені рішенням Кабміну, а не за результатами добровільного об’єднання. Є велика невідповідність термінології у законопроекті МІУ, натомість наш законопроект, який є альтернативним, він чіткий в термінології в контексті децентралізації, отримав підтримку профільного комітету та має позитивний висновок ГНЕУ. Колеги, я прошу його підтримати та проголосувати за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Олександр Олександрович. До слова запрошується Фролов Павло Валерійович. Немає? Приходько Бори Вікторович.
Прошу передати слово Савчук Оксані, будь ласка.
Савчук Оксана Василівна.
Шановні колеги, я дуже би просила всіх підтримати цей законопроект саме альтернативний, який підтриманий комітетом, 4376-1. Ви знаєте, що після реформи децентралізації нам потрібно впорядкувати ряд нормативів, що стосуються автомобільних перевезень. І взагалі ми повинні зараз звернути особливу увагу на все те, що у нас відбувається по країні з конкурсами на перевезення. Різні бандитські розборки за те, хто має їздити і хто має возити пасажирів, велика кількість необлікованої готівки, неперехід на електронний квиток – це всі ті виклики, які сьогодні стоять перед місцевим самоврядуванням, перше, і перед новообраними керівниками державних адміністрацій на місцях. Громадський транспорт повинен, нарешті, перетворитися, і пасажирські перевезення, у якісну послугу, яку повинні надавати населенню, за яку ми фактично платимо досить високі тарифи. Водночас транспорт має бути і безпечним, тому що дуже часто у нас люди абсолютно не застраховані від того, в якому транспорті вони їздять. Третє. Це є чистота і контроль за тим, в якій якості транспорту ми перевозимо наших мешканців по всій країні. Тому нам потрібно розпочати цей процес, внести зміни і посилити контроль над перевізниками щодо якості надання послуг, перше, щодо дотримання всіх санітарних норм при перевезенні і щодо переходу на електронні квитки і прозорості конкурсів. Після того всі відчують, що нарешті пасажирський транспорт це є якісна послуга, а не просто послуга по перевезенню пасажирів за будь-яку ціну. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, пане Голово. Прошу передати слово шановному народному депутату Качному Олександру.
Качний Олександр Сталіноленович.
Шановні колеги, дійсно, це питання потребує врегулювання. Але ні в першому законопроекті, ні в другому ми не бачимо головних питань: а як будуть легалізовуватися ті перевізники, яких будуть обирати. В першу чергу повинні бути дійсно. Тут прописані критерії, по яким відбираються "білі", так звані "білі" перевізники. Чи є у них свій автотранспорт, чи є у них свої автобази? Тобто така бальність, яка повинна їх відрізняти від тих, хто мають можливості просто брати в оренду якісь автобуси не нові і потім надавати неякісні послуги. Друге. Скажіть, будь ласка, от я почув, що ви сказали місту Києву віддається маршрут місто Київ-Бориспіль, хоча Бориспіль знаходиться в Київській області. Чому не віддають 50 на 50 маршрути по таким напрямкам? Тобто взагалі незрозуміло, з яких критеріїв буде визначатись оце перевезення. Якщо говорять, що передаються центральному органу влади деякі питання перевезень, то ми знову убираємо від місцевої влади, місцевого самоврядування визначатися, а як і хто буде робити цю якісну послугу для місцевого населення. Тому ці законопроекти, я вважаю, потребують серйозного доопрацювання. Дякую.
Клименко? Клименко Юлія Леонідівна. І після цього переходимо до голосування. Бачу, Бондарєв. Хто ще? Батенко після цього. І переходимо до голосування. Будь ласка, включіть мікрофон Клименко.
Клименко, фракція "Голос". Ми будемо підтримувати альтернативний законопроект 4376-1, оскільки ми вважаємо, що він більш правильно редакційно виписаний, і він дасть змогу запрацювати пасажирським маршрутам і перевезенням вже зразу, і вирішить проблему з тим, що змінили територіальний устрій, адміністративні одиниці, але забули абсолютно змінити фактично процеси, які є зараз в ОТГ в районах і в областях. Тобто адмінустрій змінили, а все інше залишилося так, як є. І багато, це не тільки стосується перевезень, це стосується лікарень, це стосується і судів, і багато всього, що не було продумано в адмінтерреформі. Тому ми підтримаємо 4376-1. Але також колег просимо звернути увагу, що зареєстрований більш глибокий, я б так сказала, законопроект, який говорить про пасажирські громадські перевезення, що мій колега тільки що говорив, який вирішує багато питань, які зараз абсолютно потрібні для того, щоб мати якісні і безпечні пасажирські перевезення. Тому, колеги, давайте після цього законопроекту все ж таки почнемо розглядати більш серйозну реформу пасажирських громадських перевезень. Бо на даний момент це перетворилося в якийсь, я б сказала, великий бандитсько-готівковий ринок, оборот цього ринку оцінюється, незаконний, біля 40 мільярдів гривень. Тому, колеги, давайте будемо рухатися далі, за цей законопроект 4376-1 ми голосуємо "за", за основу і можемо навіть в цілому з технічними правками. Дякую.
Дякую. Бондарєв Костянтин Анатолійович.
Бондарєв Костянтин, фракція "Батьківщина". Шановні друзі, сьогодні медична реформа добиває медицину, освітня освіту, земельна аграріїв і нарешті територіальна робить так, щоб добити всіх. Сьогодні з села не можна приїхати до райцентру, спочатку треба визначитись, а що це таке – райцентр? Сьогодні одних адміністрацій вже начебто немає, а інших поки що не збудували. Хто повинен визначатися з маршрутами? Згадайте Бровари, у нас це розпочнеться скрізь. Сьогодні треба все ж таки щось робити і виправляти ці реформи. Цей законопроект, який нам надано сьогодні, він хоча б крок робить, щоб щось виправити. Я пропоную все ж таки голосувати за альтернативний, тому що він більш чітко прописаний, і наша фракція буде підтримувати альтернативний законопроект. Дякую.
Батенко Тарас Іванович. Після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, законопроект 4376 насправді глобально мало що міняє в системі автомобільного транспорту України. Тим більше, наскільки я пам’ятаю, вчора нам пропонувалося взагалі зняти його з порядку розгляду і відправити на доопрацювання. Він нічого не наводить в системі катавасії, ладу катавасії з конкурсами на перевезення і самими перевезеннями. Тим не менше, я вважаю, що є хороший законопроект, де наші є колеги співавторами і про що говорили мої колеги перед тим, 4376-1, і наша депутатська група пропонує його прийняти за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Комітет рекомендує за основу і в цілому. Є заперечення? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" (реєстраційний номер 4376-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:12:28]] За-271 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, є пропозиція скоротити строки. Ставлю на голосування пропозицію згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 4376-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:10]] За-213 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо усунення суперечностей та уточнення визначення лізингової операції (реєстраційний номер 3601). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:51]] За-213 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Рєпіна Елла Анатоліївна. Дайте 4 хвилини – від авторів і від комітету.
Шановний Голово, шановні народні депутати України! Законопроектом 3601 пропонується усунути суперечності та уточнити визначення щодо лізингової орендної операції. За допомогою проекту пропонується виключити фізичних осіб як таких, що можуть надавати послуги з фінансового лізингу, тому що господарська операція може здійснюватися тільки юридичною особою згідно до Господарського кодексу України. Також додати до права користування майном, яке передається у лізинг, ще й право володіння, тому що майно фактично передається лізингоодержувачу, а володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе згідно частини першої статті 397 Цивільного кодексу України. Також термін "основні фонди" пропонуємо замінити терміном "основні засоби". За результатами розгляду на комітеті 15.10.2020 року комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо усунення суперечностей та уточнення визначення лізингової (орендної) операції (реєстраційний номер 3601) (від 05.06.20 року). Прошу прийняти законопроект за основу. Дуже дякую. Підтримайте його, будь ласка.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, даний законопроект "Європейська солідарність" буде підтримувати. Перше, те, що він спрямований на усунення окремих суперечностей, що говорила доповідачка, в Податковому кодексі. Друге важливе питання, що проектом пропонується уточнити зміст понять "лізингова (орендна) операція", "оперативний лізинг (оренда)" "фінансовий лізинг (оренда)", встановивши, що такі операції може здійснювати лише юридична особа, а не фізична чи юридична особа. Четверте. Слід зазначити, що поняття "лізингова оренда. операція" стосується не тільки оперативного і фінансового лізингу (оренди), як у законопроекті, але і зворотного лізингу (оренди), оренди житлових приміщень, оренди житла з викупом. Тому заборона таких операцій фізичним особам є фактично суттєвим звуженням прав громадян, що є неприпустимим. Ми відповідно підтримаємо даний законопроект, а між першим і другим читанням треба врахувати і рекомендації ГНЕУ, і те, що я порушив у виступі. Дякую.
Урбанський Анатолій Ігорович.
Прошу передати слово Лубінцю Дмитру Валерійовичу. Дякую.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні колеги, депутатська група "Партія "За майбутнє" буде утримуватися під час голосування за даний законопроект. Ми пояснимо свою позицію таким чином, що недоліки проекту є занадто серйозними, їх не можна усунути під час підготовки до другого читання. Я прошу всіх колег, уважно прочитайте висновок ГНЕУ, там величезні зауваження. Саме головне, що, перше, такі зміни можуть бути внесені лише щодо визначення фінансового лізингу. Аналогічні норми містяться і в тексті проекту Закону України "Про фінансовий лізинг", який був вже прийнятий Верховною Радою України і направлений на підпис Президенту. Натомість щодо інших видів лізингу, такої заборони не встановлено, тобто ми тут бачимо пряму суперечність. Наприклад, відповідно до Цивільного кодексу лізингодавцем за договором лізингу може бути і фізична, і юридична особа. Натомість в цьому законі чітко прописується, що цю операцію, господарчу операцію щодо лізингу може надавати лише юридична особа. Тобто ну навіщо ми приймаємо два закони, які стосуються однієї господарської діяльності, які один одному суперечать? І натомість, звертаю увагу всіх народних депутатів, що перед цим ми голосували законопроект, який, як я вже сказав, зараз направлений на підпис Президенту, а прийняття цього закону буде йому суперечити. Наприклад, за договором оренди житла з правом викупу відповідно до Цивільного кодексу лізингодавець за договором лізингу може буде, як я і казав, і юридична, і фізична особа. Тому такі суперечності неможливо виправити при підготовці до другого читання. Ми це розуміємо, ми закони читаємо. І депутатська група "Партія "За майбутнє", розуміючи ці суперечки, не буде голосувати за даний законопроект. Дякую.
Приходько Борис Вікторович.
Шановна президія! Шановні колеги! Даним законом пропонується уточнити в Податковому кодексі визначення понять: лізинг, рентна операція, оперативний лізинг і оренда, передбачивши, що такі операції може здійснювати лише юридична особа, а не фізична. Отже, фактично пропонується з визначення поняття лізингова (орендна) операція виключити фізичних осіб як лізингодавців. У такий спосіб передбачається усунути наявні суперечності в Податковому кодексі України. Внаслідок ухвалення даного законопроекту для цілі застосування Податкового кодексу України фізичні особи виключаються із числа лізингодавців відповідно. Надання майна в оперативний або фінансовий лізинг стане правом виключно юридичних осіб. У цій частині законопроект повністю підтримується. Проте при цьому необхідно розуміти, що зазначений пункт 14 Податкового кодексу України, в який вносяться зміни, поєднує поняття лізинг і оренда. Поняття лізингова (орендна) операція в тексті ПКУ має узагальнюючий характер та стосується не тільки оперативного та фінансового лізингу (оренди), але й оренди житлових приміщень, оренди житла з викупом. На нашу думку, задля уникнення зазначеної законодавчої колізії доцільним є розділення у статті 14 Податкового кодексу України визначення поняття лізинг та оренда. Тим більше, що ці операції мають різний економічний зміст та договори щодо них мають також і відмінності. Це можна буде зробити в процесі доопрацювання даного законопроекту до другого читання. З огляду на це депутатська група "Довіра" буде підтримувати ухвалення даного законопроекту за основу з обов’язковим урахуванням цієї пропозиції. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Прошу передати слово Шуфричу Нестору Івановичу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, пане Голово. Безумовно, тема лізингу вона перспективна, це суттєве підспір’я під час розвитку підприємництва. Можливо, це десь і допомогло би розвитку окремих напрямків національної економіки. Але ми про це говорили, коли голосували закон 1111. Отоді, вибачте, все і проґавили, як то кажуть. Тому зараз що б ми не робили, треба виправляти той закон, треба його фактично анулювати і приймати головний базовий Закон про лізинг. Але, ви знаєте, в контексті лізингу я хочу зараз відповісти на питання багатьох своїх колег, в тому числі які зі мною сперечались в студії. Всі задають запитання, а звідки у "Першого незалежного" каналу обладнання, на якому вони працюють? В лізинг взяли или в оренду. Тому я хочу зараз звернути увагу всіх до наступного. Місяць тому нас зробили терористами. От назначили терористом місяць назад, я вже ходжу і мої товариші ходимо з цим званням почесним. Хто ми там наступні будемо – зрадники, изменники, коллаборационисты, вибачте мене? А ви доведіть щось в суді, хоч щось одне. Тому, шановні друзі, закінчуйте цю вакханалію із санкціями. А те, що відбулося з "Першим незалежним", там навіть вже до санкцій не дійшли, не прикрилися цим фіговим листочком незаконно конституційним. Там зразу листом СБУ вирубили мовлення. І я хочу висловити слова подяки шановному голові, шановним лідерам фракцій, заступникам голови за те, що сьогодні було прийнято рішення запросити з поясненням щодо того, що відбулося з "Першим незалежним", голову СБУ на зустріч з лідерами фракцій і груп. Дякую за увагу.
Закон не про лізинг. Ставлю. Шановні колеги, можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо усунення суперечностей та уточнення визначення лізингової (орендної) операції (реєстраційний номер 3601). Готові? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:25:31]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про обіг цивільної вогнепальної зброї та бойових припасів до неї (реєстраційні номери 4335, 4335-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:26:07]] За-198 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Фріс Ігор Павлович.
Добрий день, шановні народні депутати! Ігор Фріс, "Слуга народу", Прикарпаття. Знаєте, у мене до вас зараз в принципі є одне питання. Послухайте трошечки. Хто з вас володіє зброєю? Хоча я думаю, що більшість людей в залі володіє зброєю. На це, звісно, можна не відповідати. Половина з нас мають зброю чи то гладкоствольну, чи нарізну, мисливську чи спортивну зброю, або карабін, або травматичний пристрій. А тепер скажіть, чому в нашій державі 30 років немає закону про зброю, а ми маємо зброю? Не дивно, що зброя на сьогоднішній день поза законом, а за неї садять в тюрму, це не дивно? Тим часом власників зброї в нашій державі на сьогоднішній день перелічується 800 тисяч, а Закону про зброю і далі немає. І 30 років нам говорять, що наша держава не готова, наше суспільство не готове, і ми не можемо бути серед тих країн, де обіг зброї давним-давно вже вирішений. Тому що, напевно, коли заходить мова про Закон про зброю, зразу всі думають не про обіг зброї, а виключно про носіння і виключно про короткоствол, хоча є безліч інших пристроїв для зброї. Скажіть, будь ласка, в кого тут зараз у цьому залі є зброя? Ні в кого. От дивно, а чому? Всі ж думають, що можна просто так її носити зброю зараз тут у цьому залі. І дозвіл на зброю, до речі, дозволяє так само носіння. У нашому законопроекті дозволяється багато чого, але основне – це не носіння зброї, це обіг зброї. Друзі, наша держава давним-давно готова. І суспільство готове до цього закону. Ви знаєте, я не готовий сказати, що будуть голоси. Я прошу його підтримати. Безліч фейків, які ми довший час намагалися розвіяти. Прошу вас підтримати цей закон, він зараз на часі. Дякую вам.
Слово надається автору альтернативного законопроекту, народному депутату України. Андрій Андрійович Шараськін, будь ласка.
Дай, Боже, здоров’я! Передусім хочу звернутися до громадян нашої держави, до обранців цих громадян і наголосити на чому. Дуже правильні слова були про те, що нам потрібен Закон про обіг зброї. Це правда. Далі, все, що шириться в засобах масової інформації, і емоційні маніпуляції – це неправда. Найголовніше питання, яке сьогодні стоїть, – це те, за кого ми вважаємо своїх співгромадян. І це питання сьогодні розглядається. Є основний проект закону, за який я закликаю не голосувати або принаймні утриматися від нього по всім позиціям, тому що він окрім узаконення та легалізації існуючої системи, яка складена Міністерством внутрішніх справ, а це протиприродня монополія на всьому обігу ринку використання і зловживання. Це перша позиція. Друга позиція, з якою я звертаюся до народних обранців підтримати альтернативний проект закону, який говорить про те, що, так, ми мусимо нормалізувати обіг. Але ми мусимо порушити монополію МВС, ми мусимо розділити реєстри, ми мусимо, аби МВС нарешті виконувала свою функцію головну – контролюючу і превентивну. Я хочу сказати, що головною позицією є, звісно ж, право громадянина на захист свого життя і здоров’я в тому числі і зі зброєю в руках. І це я закликаю підтримати всіх народних обранців. Слава Україні!
Слово надається голові підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності народному депутату Олександру Анатолійовичу Дануці, будь ласка.
Дякую, колеги. Що стосується цих двох законопроектів і основного альтернативного. Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні проект Закону про обіг цивільної вогнепальної зброї та бойових припасів до неї, зокрема основним законопроектом визначаються відповідні терміни і поняття: категорії цивільної зброї А, В, С, D, Е залежно від технічних характеристик; види зброї заборонені до цивільного обігу; умови, за яких фізичні та юридичні особи мають право набувати у власність зброю, що перебуває у цивільному обігу та бойові припаси до неї. Також законопроектом передбачено створення та ведення Єдиного державного реєстру цивільної вогнепальної зброї, держателем якого є Міністерство внутрішніх справ. І цим основний законопроект відрізняється від альтернативного, тому що альтернативний пропонує держателем реєстру назвати Мін’юст, який офіційним листом відмовився від цього, наголошую на цьому. Також видачу першого посвідчення власника зброї строком на 3 роки, а кожного наступного продовження на 5 років за місцем реєстрації особи або постійного проживання, перебування у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку, спадкування цивільної і вогнепальної зброї та бойових припасів до неї, зберігання цивільної вогнепальної зброї та бойових припасів. Загалом комітет просить підтримати законопроект 4335 в першому читанні за основу, а законопроект 4335-1 відхилити. І позитивні висновки в основному є лише із зауваженнями, звичайно, лише на основний законопроект, а законопроект альтернативний, він фактично містить всі негативні висновки всіх відповідних структур. Але я би хотів сказати від себе. Друзі, це законопроект не про короткоствольний карабін, це законопроект про повагу та гідність, це законопроект про повагу до громадян України.
Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Лозинський Роман Михайлович.
Олександрі Устіновій прошу передати.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, сьогодні такий історичний момент, тому що Закон про легалізацію фактично зброї в Україні, мені здається, вперше дійшов до того, що про нього взагалі говорять і розглядають у Верховній Раді. Я хочу погодитися зі своїми колегами, які перед цим презентували два законопроекти, основний і альтернативний, і з колегою з комітету про те, що це фактично законопроекти про те, щоб сказати правду людям, що у нас є зброя в цій країні. Але, якщо ви. Про те, що у нас це зброя для обраних зараз, тому що будь-який громадянин не може купити собі зброю. Але цю зброю отримують кримінальні авторитети з рук міністра внутрішніх справ як нагородну зброю, отримують народні депутати, отримують власть имущие. А звичайна людина не може піти і купити зброю і себе захистити. Але якщо ви подивитеся на два законопроекти, то у них є одна ключова різниця, вірніше, дві. Основний законопроект фактично легалізує те, що є зараз на підзаконних актах, коли і далі весь ринок зброї буде контролюватися виключно Міністерством внутрішніх справ. Міністерством внутрішніх справ, яке роздає зараз зброю криміналітету як нагородну. Подивіться розслідування журналістів, хто у нас в країні отримують цю зброю. Тому фракція "Голос" не буде підтримувати цей законопроект. Тому що, якщо і далі у нас в руках лише одного відомства буде і дозволи, і реєстри, і фактично все навчання, яке зараз є, то це ненормально, і це призводить до зловживань. В альтернативному законопроекті пропонується все ж таки, що реєстр буде знаходитися під Міністерством юстиції. Розмежовуючи, хто буде нести відповідальність, хто буде мати доступ до реєстру і хто буде видавати дозволи, дозволить зменшити корупційні ризики, і це дуже важливо. Я розумію, що обидва законопроекти потребують доопрацювання, тому що там є деякі питання, які потрібно узгоджувати. Але, ще раз, фракція "Голос" не буде підтримувати.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Я собі дозволю один ліричний відступ. Після голосування сьогодні в сесійній залі про розширення повноважень голів РДА один із міських голів Львівщини набрав мене і сказав, а тепер роздайте людям зброю. По суті, шановні колеги, я звертаюся насамперед до вельмишановних колег із монобільшості. А згадаймо, як обіцяли народу України, що по найважливіших питаннях будуть радитися з народом. Земля, гральний бізнес, ще деякі речі, а сьогодні це чутливе питання. Бо справді, якщо спитати народ, то більше 70 відсотків проти. Я би це питання поділив на дві частини. Перше. Чи готове українське суспільство, щоб сусід мав короткоствольну нарізну зброю, вогнепальну? І друге. Чи готова держава сьогодні в період економічної кризи, в період пандемії захистити громадянина і гарантувати право зберігання належного, контролю за тією зброєю, і гарантія її носіння, возіння тощо? Насправді, нині за обліками системи МВС, яка, я погоджуюсь з колегами, є недосконалою, 1 мільйон 300 тисяч власників вогнепальної, в тому числі нарізної мисливської зброї. А що таке пристрій для відстрілу гумових куль? Це не пристрій, це пістолет, це травматична зброя, і ми знаємо різні. Скільки їх, хто сьогодні має право нею володіти? Великі категорії громадян.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович.
Прошу передати слово народному депутату Гузю Ігорю.
Гузь Ігор Володимирович.
Ігор Гузь, 19 виборчий округ, Волинь, депутатська група "За майбутнє". Шановні друзі, зараз ми будемо голосувати, як на мене, надзвичайно важливі два законопроекти, і це питання дуже важливе для українців, насправді важливе. І це, слава Богу, що ми на 30-й річниці незалежності до нього дійшли. Я вважаю, що питання піднято правильно. Власне, обіг зброї треба унормувати. Я особисто буду голосувати за два законопроекти: і за законопроект Шараськіна, і за законопроект Фріса. Але я хочу тут сказати свою позицію і позицію мільйонів українців. Треба надати право кожному українцю захистити себе. Крапка. Сьогодні говорять про те, що у нас легально мільйон 300 одиниць зброї, а скільки нелегальної? Стільки само. Сьогодні коли до вас додому лізе ґвалтівник, грабіжник, людина, яка хоче вбити вас, ви не маєте права себе легально захистити. І ця людина вас зґвалтує, пограбує, уб’є. Українець повинен мати право захистити себе – це найголовніший аргумент. Зрозуміло, що люди налякані, але люди мають розуміти, що сьогодні вночі когось уб’є грабіжник і ґвалтівник, тому що мільйон 300 легальної і стільки само нелегальної зброї. Ми, парламент, рано чи пізно повинні дійти до ситуації, коли ми маємо надати право зі всіма обмеженнями і так далі, але українцю захистити себе, свою родину, своїх друзів, знайомих і своє життя. Тому "так" легалізації вогнепальної зброї. Слава Україні!
Забродський Михайло Віталійович.
Шановні друзі, тут багато говориться про самозахист, про право людей. Так ось хочу пояснити, цей закон трохи не про це. І нічого спільного з однією стороною тої агітки, яка зараз роздана в залі, з іншою стороною напряму не мають. По-перше, цей закон не відповідає на головне питання: це носіння, воно залишається забороненим. Тут, як то кажуть, дальше коментарів не може бути. Далі. На цьому законі і те, що він впроваджує, будуть мати змогу заробити всі: виробники сейфів, виробники карток, виробники сигналізацій охоронних і решта-решта-решта структур. І це проглядається неозброєним оком. По-третє, мене дуже уміляє як військового, що законодавці. законотворці не забули статтю 33 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, змінити її. Ми тут говорили про непідконтрольну роздачу зброї, так ось цією зміною міністру оборони дозволено роздавати нагородну зброю ні за що, без вказівки. Окреме питання спеціального обліку. Я не можу зрозуміти, з чого така повага до МВС і така монополія на спеціальний облік зброї, наприклад, Збройних Сил. Давайте як приклад для того, щоб балансувати в державі, поставимо на спеціальний облік в Міністерстві оборони, наприклад, всі транспортні засоби МВС, як варіант, а заодно і на військовий облік всіх поліціантів. Справа в тому, що мова іде не про зброю і не про захист, а саме про легалізацію сумнівних схем разрешительных, які зараз діють в МВС. І події останніх днів, вони чітко ілюструють, м’яко кажучи, неприємності, які зараз там відбуваються. І останнє – застосування. Якщо ви думаєте, що коли у вас лізуть в хату вашу і ви можете застосувати зброю, ні, закон чітко визначає: самооборона і ніяк не захист майна. Натомість в "Перехідних положеннях", які мало хто читає, чітко зазначено, що тепер охоронець в супермаркеті, який буде озброєний цивільною зброєю, зможе застосувати її проти вас, якщо, на його думку, ви вчиняєте порушення. Розумієте? Людина, два тижні курсів – і буде визначати, вчиняєте ви порушення чи ні. Тому закон вважаємо неприйнятним, неприпустимим і викривленим. Дякую.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, чи потрібен країні Закон про обіг зброї? Так, потрібен, дійсно. Але цей закон не про обіг зброї, це закон про обіг. про продаж вогнепальної короткоствольної зброї. Тільки про продаж. Це єдина річ, єдина мета, котру він досягає. Вам брешуть в очі, коли кажуть, що українці, наші громадяни, не можуть захищати власне житло. Можуть, є дозволена довгоствольна зброя, вона є. А якщо ми проголосуємо цей закон, то ми градус кожного дрібного побутового конфлікту піднімемо до рівня вогнепального. Будуть мертві. Жінка, котра веде діточок із садка, батько молодий, котрий іде додому до своїх дітей, вони стануть випадковими жертвами побутового конфлікту біля якогось магазину "АТБ", де озброєні люди.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні колеги, я не буду особисто голосувати за цей законопроект, і фракція також не буде підтримувати ні один, ні другий. Чому? Дійсно, є зауваження, і ми – єдина країна, яка не має Закону про зброю. Ми маємо Закон про вибухівку. Це, дійсно, так. Але, на мою думку, як фахівця, який має відношення до зброї, який розслідував злочини, скоєні з застосуванням зброї усіх видів. На даний час без цього закону громадяни України мають право придбати собі всю вогнепальну зброю, крім короткоствольної вогнепальної зброї. Моя позиція проста про те, що давайте внормуємо обіг вогнепальної зброї, який дії на інструкціях, законом. А питання щодо короткоствольної вогнепальної зброї вирішимо після того, як опробуємо дію закону. Це буде вірно. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Ну нарешті в залі ті законопроекти, які викликають у всіх збудження, реакцію певну. Підсумовуючи те, що говорили колеги. Чи потрібен законопроект, закон, який буде регулювати питання обліку, використання зброї, зберігання і так далі? Да, потрібен. Чи вирішують питання ці два законопроекти те, про що я говорю? Безперечно, ні. За них голосувати не можна. Максимум, відправити головний в Комітет з правоохоронної діяльності на доопрацювання. І на завершення. Прихильникам тези про те, що давайте зруйнуємо монополію МВС на систему обліку, зберігання, видачі зброї. Ви жартуєте з вогнем. В умовах, яких перебуває країна, давайте ще зруйнуємо до кінця цю систему і отримаємо повний хаос. Тому доопрацьовуємо ці законопроекти. Дякую.
Будь ласка, приготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про обіг цивільної вогнепальної зброї та бойових припасів до неї (реєстраційний номер 4335). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:48:20]] За-88 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Закону (реєстраційний номер 4335). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:48:50]] За-209 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про поверненню суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроекту (реєстраційний номер 4335). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:49:27]] За-214 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону реєстраційний номер 4335-1. Готові голосувати? Прошу голосувати? [[14:49:57]] За-74 Рішення не прийнято. Шановні колеги, варто відправити один із законопроектів на доопрацювання для того, щоб врегулювати питання. Колеги говорили про те, що не буде короткостволів взагалі. Правильно я розумію? Готові? Правильно? Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 4335-1. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:50:48]] За-173 Рішення не прийнято. Варто ставити? Не варто, да, далі? Закон відхилено. Шановні колеги, наступний проект порядку денного – це 4336, також пов’язаний зі зброєю. Можемо одразу поставити на голосування? Немає заперечень? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України для реалізації положень Закону України "Про обіг цивільної вогнепальної зброї та бойових припасів до неї" (реєстраційний номер 4336). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:51:55]] За-60 Рішення не прийнято. Є необхідність ставити далі? Немає. Закон відхилено. У нас залишилось 8 хвилин. Є пропозиція поставити перейменування. Немає заперечень? Ми не зайдемо в новий закон, у нас залишилось 8 хвилин. Без обговорення? Наступне питання реєстраційний номер 3630. Необхідне обговорення чи можемо голосувати? Голосуємо? Пропозиція і за основу, і в цілому. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" щодо подання іноземцями та особами без громадянства біометричних даних для оформлення віз (реєстраційний номер 3630). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:53:15]] За-323 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" щодо подання іноземцями та особами без громадянства біометричних даних для оформлення віз (реєстраційний номер 3630). Голосуємо за основу і в цілому з урахуванням техніко-юридичних правок. Готові голосувати? Проголосували за основу, так. Це вже в цілому. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:54:11]] За-320 Рішення прийнято. Перейменування будемо голосувати? Ні. Хто – проти? [[Шум у залі]] Давайте так: 2715, є заперечення? Немає. [[Шум у залі]] Які у вас заперечення? По всіх у вас заперечення? [[Шум у залі]] 3624. Необхідне обговорення? Можемо голосувати? Добре. Я зрозумів, що є спротив перейменуванню сіл. Все, добре. В’ятрович, домовились. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у зв’язку із запровадженням обліку трудової діяльності працівника в електронній формі (реєстраційний номер 3624). Готові голосувати? За основу, я сказав. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:55:42]] За-288 Рішення прийнято. Дякую. Законопроект. Ну, немає сенсу. Доопрацювання, у нас було ще одне питання. Королевська буде наполягати на виступах? Немає? Поставимо ще доопрацювання? Почекайте, будь ласка, не розходьтесь. Добре. Дякую, шановні колеги. Пленарне засідання оголошується закритим.