Доброго ранку, шановні народні депутати! Доброго ранку вам і запрошеним гостям Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:46]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 398 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України В’язівського Володимира Михайловича. Давайте привітаєм нашого колегу, побажаєм йому міцного здоров’я. [[Оплески]] Дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 20 січня 2010 року. Розглянуто 14 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 8 законів, 1 законопроект повернуто до комітету для доопрацювання на повторне друге читання, 3 законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, вам роздано розклад нашої роботи на сьогодні. Є лише одна пропозиція, щоб ми почали розгляд із питань, які стосуються другого читання для того, щоб на виході ми побачили, які у нас є результати, тобто дещо змінити розклад засідання. Немає заперечень? Немає. Разом з тим, шановні народні депутати, дві фракції – фракція Партії регіонів і Комуністичної партії України – звертаються з вимогою оголосити перерву для виголошення заяви. Чи можливо у вас є заява, щоб ми не робили перерву? Хто буде з заявою виступати? Михайло Папієв, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні виборці! Дві фракції – фракція Партії регіонів і фракція комуністів – сьогодні, сьогодні зробили заяву на перерву з тим, щоб заявити про те, що уряд України продовжує зухвале невиконання закону України про підвищення соціальних стандартів. Я нагадаю вам, 15 січня поточного року Генеральною прокуратурою України внесено протест на Постанову уряду номер 1375 від 23 грудня 2009 року. Постановою цією уряд Тимошенко в протизаконний спосіб передбачив і виписав в порушення Конституції і законів України, що пенсії в січні 2010 року виплачувати пенсіонерам України в розмірах 2009 року. Генеральна прокуратура України за зверненням народних депутатів України підтвердила, що ця постанова уряду є незаконною, тому ми вимагаємо від уряду Тимошенко зробити нарахування пенсій усім пенсіонерам України, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб – 695 гривень. На сьогодні внаслідок відверто злочинних дій уряду, кожен пенсіонер недоотримує від 150 до 300 гривень. Наша вимога також стосується дітей війни, тому що норма Закону про соціальний захист дітей війни встановлює надбавку для цієї категорії громадян в розмірі 30 відсотків від мінімальної пенсії. Тобто якщо взяти розмір мінімальної пенсії 695 гривень, кожна дитина війни з 1 січня має отримувати надбавку 208 гривень 50 копійок, а не 49 гривень 80 копійок, як це продовжує робити уряд. Це саме стосується і учасників війни. Закон України про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати стосується 14,5 мільйонів громадян України. Уряд зобов’язаний виплатити людям пенсії в тих розмірах, які передбачені законом. Також цей закон України стосується соціальних допомог, таких як соціальна допомога по догляду за дитиною віком до трьох років. Вона теж має сплачуватися, виходячи з розміру прожиткового мінімуму – 755 гривен для дітей до 6 років. Цей закон також стосується працівників бюджетної сфери. Заробітна плата за січень поточного року усім працівникам бюджетної сфери має бути нарахована, виходячи з розміру мінімальної заробітної плати 869 гривень. Ми вимагаємо від уряду негайно виконати Закон України про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати та до 1 лютого повернути людям вкрадені кошти.
Шановні народні депутати, заяву виголошено. Я прошу секретаріат підготувати відповідний лист-звернення до уряду з приводу питань, порушених у заяві, з якою виступив наш колега народний депутат України Михайло Папієв. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення доповненея до деяких законодавчих актів України [[щодо заборони фінансовим установам в односторонньому порядку збільшувати розмір процентів та інших платежів, передбачених кредитним договором]]. Так, Клименко Олександр Іванович. Будь ласка, Олександре Івановичу. [[Шум у залі]] Ну, справа у тім, що якщо комітет не розглядав, а є доручення Верховної Ради України, то Верховна Рада України не може чекати, поки збереться комітет. Давайте виконувати своє рішення. Така моя пропозиція.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Я хочу підтвердити, що, дійсно, на нашому Комітеті з питань фінансів та банківської діяльності даний законопроект не розглядався. Натомість він був прийнятий у першому читанні. Він стосується лише одного – щоб заборонити банкам в односторонньому порядку підвищувати процентні ставки. І, звичайно, таким чином, якщо ми приймемо за основу у другому читанні, то ми захистимо саме вкладників. До комітету натомість надійшло декілька пропозицій: від народного депутата Аржевітіна, від народного депутата Терьохіна і від народного депутата Круця. Я хотів би тоді, щоб зала сама визначилася з доводами цих народних депутатів і щоб ми прийняли одне-єдине консолідоване рішення. Дякую.
Шановні народні депутати, ви знаєте, що ми розглянули цей закон 18.01.2010 року і дали доручення комітету підготувати його до другого читання на четвер. Комітет не розглянув. Таким чином у нас є всі підстави поставити на голосування на Верховній Раді України цей закон. Будь ласка, сідайте. Станіслав Аржевітін, прошу вас.
Шановні, по-перше, в законопроекті йде, я до доповідача, не про банки, про всі фінансові установи України. Це – раз. По-друге. Дійсно, до комітету надійшли тільки вчора, в другій половині дня, пропозиції від народних депутатів. Власне кажучи, всі вони стосуються, щоб усунути ті колізії, які зараз будуть виникати, правові колізії, навколо цивільного законодавства. І якщо приймемо у такій редакції, тобто якщо ми приймемо абзац третій, то., вірніше, частину три розділу І і частину другу, яка передбачає зворотну дію законів, ми будемо цю правову колізію і цей законопроект працювати не буде. Тому я пропоную або його не розглядати і дати можливість комітету врегулювати ці питання, або для того, щоб рухатися уперед, ми просто повинні виключити частину три розділу І і частину два в прикінцевих положеннях, де йде мова йде про те, що закон має зворотну дію.
Шановні народні депутати, позиція полягає у наступному, що комітет практично не засідає. І я повинен сказати, на превеликий жаль, що комітет практично не розглядає законів із зрозумілих причин. Бо люди частиною зацікавлені в тому, щоб ці закони не розглядалися. І можна приводити десятки прикладів, коли місяцями лежать закони, коли невигідно їх розглядати, не розглядають. І знову говорять про колізії. Якщо ми так переймаємося, шановні колеги, тим, що треба захистити людей, то давайте ми тоді будемо працювати вдень і вночі і будемо приймати рішення. Чому ж ви не розглянули ці рішення? Не хочете розглядати їх? Давайте таким чином. Григорій Смітюх. Було рішення Верховної Ради України і треба приймати рішення, і будемо визначатися щодо прийняття рішення.
Володимире Михайловичу, я повністю погоджуюся з вашою точкою зору. Мало того, хочу звернути увагу народних депутатів, що даний виступаючий Аржевітін, він постоянно лобує банківську систему, яка обезкровлює нашу економіку, яка знущається над вкладниками, яка знущається над підприємцями, тому що банки творять, що хочуть. А вони такий же суб’єкт, як і всі остальні. Чому сьогодні регулюємо хліб, націнки, і не допускаємо підвищення, а чому банки допускають що завгодно. Тому я безпосередньо вбачаю, що в діях Аржевітіна в тому плані, що він, в тому числі не збирає комітет, що він, в тому числі блокує деякі розумні рішення Верховної Ради своїми виступами. Тому я пропоную цей закон прийняти в цілому і сьогодні. Дякую.
Репліка Станіслава Аржевітіна.
Дякую. Шановні депутати! Ще хотів би наголосити, почитайте закон, що стосується банківської системи, ми врегулювали рік тому і банкам заборонено сьогодні в односторонньому порядку змінювати. Цей законопроект вносить зміни іншим фінансовим установам заборонити, що я підтримую і правильно. Але я кажу про „Кінцеві положення”, скажіть, будь ласка, депутати, коли ми зараз приймаємо закон, яким даємо право поширювати на всі інші угоди, які були прийняті до цього, тут багато юристів, хіба ми можемо приймати такий законопроект? Тому я пропоную, звертаюсь до юристів, прочитайте „Прикінцеві положення”, і ви зрозумієте, що ми не маємо права це прийняти в такому вигляді.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Абсолютно очевидно, що ми дали змогу, ми дали з вами змогу, Національному банку і банкам пограбувати населення, тепер кредитним спілкам. Слава Богу цей закон, і я дякую народному депутату Клименку, що він вніс цей закон. Колізія в чому? Що написано, що цей закон набирає чинності з 1 січня 2010 року. Перше січня вже пройшло, ми маємо це викреслити і написати „з моменту опублікування”, і поставити крапку. Все, всього-на-всього, Володимир Михайлович, і все, при чому з голосу. Така пропозиція вносилася, під час розгляду, така пропозиція вносилась, але те, що комітет блокує, не значить, що ми безсилі. Якщо ми напишемо „цей закон набирає чинності з моменту опублікування”, я прошу поставити цю пропозицію на голосування як поправку, і далі абсолютно нормальний текст „Прикінцевих положень”, абсолютно. Ми захистимо наших людей від свавілля кредитних спілок. Дякую.
Так тут так і записано, Юрій Анатолійович, цей закон набирає чинності з дня його опублікування. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, будьте уважні, бо дехто з виступаючих обговорює абсолютно не той закон. Мова йде про третю позицію нашого порядку денного, а не про першу позицію. Ми обговорюємо законопроект, про який не один раз говорили про те, що дійсно, тут я підтримую колегу Смітюха, що нам все-таки треба виходити з інтересів 20 мільйонів вкладників, а не господарів 180 банків і ще деяких фінансових установ. Тому звичайно дуже погано, що профільний комітет не відгукнувся на пропозицію, не просто на пропозицію, а на рішення Верховної Ради і не підготував законопроект, так як належить, до другого читання. Але якщо немає такого, а є рішення Верховної Ради, тому, Володимире Михайловичу, я пропоную, давайте ми зараз поставимо в редакції, яка була прийнята в першому читанні, прийняти в цілому закон без будь-яких поправок, внесених з голосу. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, вноситься на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому як закон Проект Закону України „Про внесення доповнень до деяких законодавчих актів України” [[щодо заборони фінансовим установам в односторонньому порядку збільшувати розмір процентів та інших платежів, передбачених кредитним договором]] [[реєстраційний номер 3524-1]]. Прошу голосувати. [[10:14:15]] За-370 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" [[щодо обмеження споживання і продажу слабоалкогольних напоїв]], друге читання [[реєстраційний номер 1171]]. Доповідач голова підкомітету, комітету з питань податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Шановні колеги, доповідача немає. Разом з тим є рішення комітету, я його вам зачитаю: „Комітет пропонує повернути Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики для доопрацювання та внесення на повторне друге читання”. Разом з тим є звернення від української галузевої компанії по виробництву пива, безалкогольних напоїв і мінеральних вод. Вони звертаюся до Верховної Ради України з проханням уважніше, і ще раз доопрацювати цей проект закону для того, щоб він працював в інтересах країни, в інтересах людей. От така позиція. Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги! Я тепер від імені авторів і абсолютної більшості громадян України, які з цією проблемою зверталися до Верховної Ради протягом останніх десяти років. Хотів би сказати, закон не порушує жодних прав і захищає наші права – українських громадян, українського суспільства, щоб ми не дійшли до того, що лідирували по алкоголізму у світі. Ми врегулювали дуже делікатним шляхом, ще раз кажу, разом із пивниками і із іншими алкогольними компаніями – дуже делікатним шляхом. Для того, щоб ми хоч в 2010 році сказали, що горілка перемішана з томатним соком – це алкогольний напій. Бо ми така делікатна країна, що ми до цих пір, якщо до горілки додати 10 грам томатного соку, кажемо, що це – лимонад. Тому я як співавтор цього закону наполягаю на тому, щоб ми проголосували і позицію комітету, і позицію авторів. Значить я ще раз хочу сказати, немає жодної радикальної версії, скажімо, в частині заборонних речей пішли на супер компроміс, який стосується того, наприклад, ми забороняли на пляжах, під час концертів заборонити продаж і розпивання алкогольних напоїв. Комітет запропонував таку версію: за рішенням органів місцевої влади, місцевих рад приймається рішення, де можна обмежити. Це ліберальний підхід. Але хоч такий підхід давайте зробимо, щоб можна було б унеможливити цю ситуацію. Тому я пропоную проголосувати позицію авторів, прийняти його в другому читанні і в цілому. І відповідно позицію комітетів – як сесійна зала визначиться. Ще раз хочу сказати ми на сьогоднішній день тестували це, проводили не одне соціологічне дослідження, на сьогодні порядка 80 відсотків громадян України просять нас: а) зробити все, щоби не допустити споювання нації і обмежити розпивання алкогольних і слабо- так званих, алкогольних напоїв нашими дітьми. Бо, до речі, першими вносимо заборону з 18 років. Сьогодні можна в 12 років зайти і купити слабоалкогольний напій. Тому нема тут нічого радикального. Я би настоював на тому, щоб ми голосували в другому і в цілому, і пропозицію комітетів. А сесійна зала повинна визначитись.
Ярослав Джоджик, будь ласка, мікрофон. І зараз будемо йти відповідно до Регламенту.
Ярослав Джоджик, Українська народна партія. Шановні колеги, я змушений констатувати, що за весь період обговорення законопроектів, які стосуються регулювання обігу алкогольних, слабоалкогольних напоїв і пива жоден раз не було проведено, дійсно, кваліфікованого обговорення цього питання і не зафіксовано такі факти, що по споживанню пива Україна належить до аутсайдерів цього процесу на душу населення. А якраз по споживанню міцного алкоголю ми є впереді всієї Європи. І якраз сьогодні ми маємо спосіб подальшого зростання споживання міцного алкоголю на душу населення. Тому, я хочу звернутися до депутатів підтримати ініціативу представників комітету перенести на повторне друге читання цей законопроект.
Репліку, Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я єдине хочу сказати, в законі не виділяється, ми не робимо спеціально, що хороші люди, які п’ють горілку, чи хороші, які пиво. Значить, всі обмеження стосуються всіх видів алкогольних напоїв. Заборонні норми і стосовно міцних напоїв, і стосовно слабоалкогольних напоїв. Тому що ви знаєте, воно ж не може бути, що трошки ти погану справу робиш на трошки чи набагато робиш, і то погана справа, і то погана справа. Тому я хочу спростувати цей міф, що ми захищаємо міцні напої, а нищимо пивні – тут всі в рівних умовах. Тому, я вважаю, що не можна виділити одну чи іншу категорію і ще раз пропоную підтримати в цілому.
Дякую. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту Верховної Ради України я поставлю на голосування в такій послідовності: перше – про прийняття в другому читанні і в цілому як закон; і в разі непідтримки – направлення на повторне друге читання. Пропозиція зрозуміла? Тому прошу бути уважними. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття на у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів” [[щодо обмеження споживання і продажу слабоалкогольних напоїв]] [[реєстраційний номер 1171]]. [[10:21:05]] За-359 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких кодексів України [[щодо спільної власності на землю]] [[реєстраційний номер 2697]]. А! Шановні колеги, перепрошую. Дві фракції: фракція "Блоку Юлії Тимошенко" і фракція "Наша Україна-Народна Самооборона" звернулися з вимогою відповідно до Регламенту Верховної Ради України оголосити перерву для виголошення заяви. Якщо є заява, то, будь ласка, Андрій Шкіль 3 хвилини.
Дякую, Володимир Михайлович. Я хотів би привернути увагу шановних радіослухачів і телеглядачів, колег народних депутатів до того, що, в принципі, ми можемо обговорювати в Верховній Раді дуже багато питань, дуже багато законопроектів приймати, але всі ми розуміємо, що найголовнішою ситуацію, яка буде розгортатись в Україні найближчим часом – це вибори. І, звичайно, прикро, що Верховна Рада не готова доповнити Закон про вибори Президента необхідними правками для того, щоб унеможливити, я наголошу, унеможливити фальсифікації. Ми неодноразово виступали з ініціативою, але знову ж таки, на превеликий жаль, Партія регіонів впевнено і наполегливо блокує цей процес. Бо ми розраховуємо на те, що, власне, ті, хто найбільше сподівається перемогти, я так розумію, перемогти вони хочуть у чесній боротьбі, пропонують нечесні правила. Але тим не менше, не дивлячись на це, ми хочемо наголосити, що той хто захищає можливість фальсифікації на виборах не впевнений у власній перемозі. І я хочу, щоб про це суспільство чітко розуміло. Виникає закономірне питання: якщо ви так впевненні, якщо ви так впевненні, то чому ж ви готуєтесь до масових фальсифікацій? Якщо ви так впевненні у своїй перемозі? Це говорить про невпевненість. Тому я хочу підкреслити і хочу звернутись до вас, Володимире Михайловичу, з іншого питання. Ми пропонували поставити на обговорення і прийняття рішення відповідне щодо Тимчасової депутатської слідчої комісії щодо „Межигір’я”. Тому що ми вимагаємо включити в порядок денний сьогоднішнього засідання Верховної Ради України саме цієї постанови. Нашу фракцію не дивує позиція Партії регіонів, яка так несамовито опирається створенню ТСК. Для всіх є очевидним: Віктор Янукович вкрав Межигір’я, а от фракція Партії регіонів замість того, щоб взяти участь роботи в ТСК і, як мінімум, провести усестороннє вивчення та дослідження і розслідування із цього питання всіляко блокує розгляд цього питання. Але народ України має право знати, Віктор Янукович позбувся свого злодійського минулого чи просто збільшив масштаби. Тому наша фракція вимагає, наполегливо вимагає на тому, щоб ми створили комісію депутатську слідчу і в стислі терміни дали відповіді. І я, до речі, впевнений, що найзацікавленішою у цьому, щоб відбулось створення такої Тимчасової депутатської слідчої комісії, є фракція Партії регіонів. Тому що ви ж хочете зняти всі звинувачення з себе – давайте ми це зробимо. Давайте ми вияснимо потрібні державі понад 140 гектарів землі, чи можна на території церкви будувати поле для гольфу, а на цвинтарі будувати тенісний корт?! Давайте ми це вияснимо і обговоримо. Дякую.
Шановні народні депутати, я прошу уваги. Я просив би, щоб рішення комітету з цього приводу подали для того, щоб можна було приймати рішення. А щодо взагалі другого туру президентських виборів, шановні народні депутати, я думаю, що вже всі про всіх все знають, бо сказали, що думають про Януковича, а Президент сказав, що він думає про Прем’єр-міністра. Тому, я думаю, що треба дати можливість нам, щоб люди спокійно розібралися. Я просив би вас, шановні колеги, наскільки це можливо, не втягнути Верховну Раду у ці розбірки, бо вона ще нам знадобиться для того, щоб приймати рішення, які будуть вкрай чутливими. Андрій Кожем’якін, репліка, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, ми ні в якому разі не хочемо втягнути наших колег і всю Верховну Раду у розбірки, але ви пам’ятаєте, у вівторок несподівано все ж таки ви поставили питання на голосування щодо звільнення члена ЦВК пана Писаренка і сказали, що зараз Президент принесе подання на іншу особу від вашої політичної сили. В котрий раз і вас, і нас Президент у присутності свого представника знов-таки обдурив. Це перше. А друге. Володимире Михайловичу, на Погоджувальній раді ви сказали чітко під стенограму, що ви поставите це питання, якщо буде доповідь, матеріали від комітету. Пан Єфремов відсутній. Я думаю, що це робиться спеціально. Є пан Сас. Дайте, будь ласка, йому слово, він вам пояснить, на якому стані зараз знаходиться розгляд цієї постанови у комітеті. І я прошу вас поставити це питання на розгляд.
Шановні народні депутати, мені потрібно не роз’яснення членів комітету і заступників шановних народних депутатів, мені потрібне рішення комітету. Це по-перше. По-друге, одну хвилиночку. Шановні колеги, друге. Шановні колеги, ще один момент. Ну, давайте не будемо створювати ми прецеденти протистояння. Ми на Погоджувальній раді прийняли рішення: на вимогу фракції БЮТ будемо ставити і фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону „Про вибори Президента України”. І разом з тим прозвучало питання від Партії регіонів щодо члена ЦВК. Зміна призначення члена ЦВК, як і інші кадрові питання, не потребують включення в порядок денний. В такій послідовності і було поставлено. Я підтверджую ще раз, що Президент України пообіцяв, що о 12-ій годині буде подання. Подання немає. Зараз підготовлено подання до суду про невиконання Президентом України відповідного закону, бо Президент сказав, що він буде ще думати. Але він може думати тільки в межах рішення фракцій і подання Верховної Ради України щодо кандидатури. Якщо сьогодні не буде цього подання, то очевидно доведеться вступати у судовий спір з цього приводу. А те, що слова в політиці нічого не важать, ну ви це прекрасно розумієте, шановні колеги. Тому, будь ласка, рішення комітету. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких кодексів України (щодо спільної власності на землю). Доповідач – Роман Володимирович Ткач. Будь ласка. [[Шум у залі]] Ну давайте я буду тоді виступати в ролі доповідача. Так, спокійно, шановні колеги. Чекати ми не можемо поки депутат прийде. Він має бути на робочому місці. Так, до закону поступили поправки. Будь ласка, поправка номер 1 Юрія Кармазіна. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на цій поправці? Наполягаєте? Ні, не наполягає. Ну мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную частину 2 статті 86 викласти в новій редакції, а саме такій: „Суб’єктами права спільної власності на землю можуть бути громадяни України, [[кома]] юридичні особи –резиденти України, які належать громадянам України, що не мають подвійного громадянства держав територіальної. громади”. Тому ця редакція відрізняється від тої редакції, яку нам пропонувалося в першому читанні. Нагадаю вам, що там записано „юридичні особи”, а засновниками юридичних особ можуть бути любі особи, у тому числі іноземці, нерезиденти. Тому моя поправка направлена на те, щоб уточнити, що саме юридичні особи – резиденти України, які належать громадянам України. Бо дуже проста схема створюється.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування поправку номер 1 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[10:30:29]] За-83 Поправка не підтримана. Поправка номер 2. Писаренко наполягає на ній? Ні. Далі йдемо. Поправка номер 9 Писаренка. Наполягає? Ні. Валерій Баранов, поправка номер 11. Наполягаєте на ній? Ні. Поправка 13, Баранов. Наполягаєте? Ні. Поправка 17, Баранов. Не наполягає. Поправка 21. Не наполягає. Всі інші поправки враховані. Комітет пропонує прийняти у другому читанні та в цілому, як закон. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон, проект Закону про внесення змін до деяких кодексів України [[що до спільної власності на землю]] [[реєстраційний номер 2697]]. Прошу голосувати. [[10:31:46]] За-42 Рішення не прийнято. Вношу на голосування наступну пропозицію про направлення на повторне друге читання проекту Закону 2697 [[урядовий]]. [[10:32:11]] За-142 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення зміни до статті 176 Земельного кодексу України. Реєстраційний номер 3038, друге читання. Хто від Комітету з питань аграрної політики буде доповідати? Є представник комітету? Значить, йдемо по закону далі. Юрій Кармазін, друга поправка. Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ну, вже добре, що ми відхилили в тій редакції законопроект зараз по землі, бо без першої поправки, яка відкривала шлях для іноземних компаній скуповувати українську землю, він втрачав всякий сенс. Щодо цього закону, то я пропоную частину першу статті 176 Земельного кодексу викласти в такій редакції: „Межі адміністративно-територіальних утворень села, селища, міста посвідчуються державним актом України, форма та порядок видачі якого встановлюється Верховною Радою України”. Пропонувалося в першому читанні написати „посвідчується державним актом”. Хто і як його створює – нічого немає. Тому це має визначатись виключно Верховною Радою, нами з вами. І чітко мною зараз це зараз це записано. Я прошу, незалежно від фракційної приналежності, всіх підтримати цю поправку, бо вона аполітична, вона за державу, за Конституцію.
Вноситься на голосування поправка номер 2, Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[10:34:07]] За-171 Поправка не підтримується. Поправка номер 4, Анатолія Семиноги. Наполягаєте на ній? Ні, не бачу. Поправка номер 5, Писаренко. Наполягаєте на ній? Ні. Поправка номер 9, Юрія Кармазіна. Мікрофон Юрія Анатолійовича Кармазіна.
Юрій Кармазін. Ця поправка, номер 9, вона абсолютно співзвучна з тою поправкою, яку, на превеликий жаль, не встигли багато хто з депутатів проголосувати. Я вдячний депутатам і інших фракцій, які підтримали другу поправку. Я думаю, що тут пропозиція: вилучити частину шосту статті 176, тут написано, що форма на межі, державного акту встановлюється Кабінетом Міністрів України. Ще раз повторюю і наголошую, що я вважаю, що цей документ має вирішуватися тут, в Верховній Раді, який цей документ буде і що. Шановні народні депутати, відмовлятися від тих прав, які нам надає Конституція, ми не маємо права. Ми маємо реалізувати це право. Тому ще раз прошу тих 171 чоловік і інші, прошу зорієнтуватися, мова йде про визначення і конкретизацію ролі Верховної Ради в цьому процесі, в реалізації Конституції. Поправка абсолютно аполітична, прошу проголосувати. Дякую.
Вноситься на голосування поправка номер 9 Юрія Кармазіна, прошу голосувати. [[10:35:50]] За-224 [[Шум у залі]] Ставлю на голосування про повернення до поправки номер дев’ять Юрія Кармазіна. [[10:36:12]] За-281 Поправка прийнята. [[Шум у залі]] Поправка номер десять. [[Шум у залі]] А, повернулися? Перепрошую. Тепер ставлю на голосування про підтримку поправки номер дев’ять Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[10:36:39]] За-282 Рішення підтримано. Точніше, поправка підтримана. Всі. [[Шум у залі]] Зараз, одну хвилинку. Зараз, одну хвилинку. У зв’язку із тим, шановні колеги, що ми проголосували за поправку номер 9-ть, нам треба повернутися, до поправки номер 2, щоб була логіка. Тому я ставлю на голосування пропозицію про повернення до поправки номер два. Прошу голосувати. Так закон же не буде прийнято. Так логіки ж я не бачу. [[10:37:17]] За-118 Михайло Васильович, так логіки ж нема. Ми ж проголосували за дев’яту поправку. Якщо проголосували за дев’яту, нам треба повернутися до другої. Ну, я ще раз ставлю на голосування пропозицію про повернення до поправки номер 2. Ну, давайте шукати якесь порозуміння. [[Шум у залі]] Ну, що ви, шановні колеги!. Ну, так давайте зараз будемо ставити інші питання на голосування. [[10:37:56]] За-104 Рішення не прийнято. Не хочете. Я тепер ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та у цілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 3038]]. Прошу голосувати. Для прийняття у другому читанні та у цілому як закон. [[10:38:29]] За-58 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону [[реєстраційний номер 3038]]. [[10:38:56]] За-221 Рішення не прийнято, закон відхилено. Я ще раз звертаюся до народних депутатів: якщо ви думаєте комусь зробити гірше, якщо ви здаєте вже зараз уряд, а це урядовий законопроект, то далі їхати нікуди. Я ще раз хочу сказати: забаганки виконуватися нічиї не будуть. Або ви працюйте, або не працюйте. І припиніть займатися дурницями! Адам Мартинюк. Образилися як діти в пісочниці, і ми не будемо голосувати! [[Шум у залі]] Я на все зреагував. Я ще раз хочу сказати: я на все зреагував.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я вдячний, що Верховна Рада поступила мудро. Ми розглядали закони, які передбачали на меті прискорити розв’язання питання купівлі-продажу землі. Ми з вами нещодавно прийняли абсолютно правильне рішення, яким встановлюється мораторій на подальший продаж землі і інші питання. Це один момент. Другий. Саме цим законом, який зараз хотів Кабінет Міністрів врегулювати, мова йшла про те, що зараз робиться, але робиться напівзаконно: за рахунок Державного бюджету, що не є законно, дехто роздає державні акти на паї. Якщо хочеш зробити добру справу, немає проблем, нехай роздає за рахунок або власних коштів, або коштів виборчого фонду. Це буде абсолютно правильно. А не за кошти Державного бюджету. Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері поводження з відходами, реєстраційний номер 2459. Доповідач – член Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Володимирович Толстоухов, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Представляємо вашій увазі проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері поводження з відходами, який визначає шлях удосконалення законодавства у сфері поводження з відходами в Україні, насамперед поводження твердими побутовими відходами, враховуючи необхідність приведення його у відповідність з європейською практикою та євроінтеграційною спрямованістю екологічної політики України. Комітет вдячний за активну позицію народних депутатів України і особливо Головному юридичному управлінню за допомогу в опрацюванні цього проекту. Всього до проекту надійшло більше 70 пропозицій, які в переважній більшості враховані. Проектом вносяться зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення у частині посилення відповідальності за забруднення сільськогосподарських та інших земель [[стаття 52]], порушення вимог щодо поводження з відходами [[стаття 82]] та порушення державних стандартів норм і правил у сфері благоустрою [[стаття 151]]. З метою вдосконалення системи поводження з побутовими відходами та забезпечення їх роздільного збирання Закон України „Про відходи” доповнений новою статтею вимогами щодо поводження з побутовими відходами [[стаття 31]]. Визначені повноваження спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства у сфері поводження з відходами [[стаття 25]]. Також уточнені повноваження місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами до статті 20-21 Закону України „Про місцеві державні адміністрації”, статті 26 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні”. Розширені повноважені органів міліції в частині контролю та утримання в належній чистоті вулиць та прибудинкових територій, стаття 10 Закону України „Про міліцію”. Також в Закону „Про відходи” вдосконалюється система внесення плати за розміщення відходів [[стаття 39]], встановлюються більш чіткий механізм виявлення та взяття на облік безхазяйних відходів [[стаття 12]], положення закону приводиться у відповідність до Базельської конвенції „Про контроль за транскордонним перевезенням небезпечних відходів” [[стаття 34]]. За пропозиціями народного депутата Терещука врегульовується питання з відходами тваринного походження, що враховується європейською практикою поводження з даною категорією відходів [[стаття 35]]. При підготовці законопроекту були враховані положення проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вивезення відходів [[реєстраційний номер 4565]]. Комітет пропонує прийняти проект Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері поводження з відходами” у другому читанні і в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Всі поправки, які були враховані і не враховано три поправки народного депутата Терещука, ви наполягаєте на них? Ні. Отже, я ставлю. Головне юридичне управління завізувало без будь-яких зауважень цей законопроект. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон Проект Закону „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері поводження з відходами” [[реєстраційний номер 2459]]. Прошу голосувати. [[10:45:06]] За-326 Закон прийнято.
Шановний Володимире Михайловичу, єдине прохання врахувати те, що законопроект знаходився чотири місяці і тому звичайно пропонується, що він набирає чинності не з 1 січня, як тоді планувалося, а з дня його публікування. Дякую.
Так з моменту опублікування, про це оголосили. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" [[реєстраційний номер 2747]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Іван Олександрович Заєць.
Шановні народні депутати, об’єкти природно-заповідного фонду є важливою складовою відновлювальної частини природного капіталу, яку треба захищати та розвивати. А природний капітал сьогодні є обмежуючим фактором і тому ми маємо діяти за логікою абсолютно зрозумілою. Потрібно інвестувати в природний капітал і особливо в ту відновлювальну частину, яка нам забезпечує ресурсну базу нації. Даний законопроект покращує законодавчу базу саме для такої діяльності, пропозиції обумовлені також практикою функціонування об’єктів ПЗФ, яка суттєво змінилася від часу прийняття закону „Про природно-заповідний фонд України”. Нагадаю вам, шановні народні депутати, що це було у 1993 році і за весь цей час до закону внесено лише кілька змін. При підготовці законопроекту до другого читання до комітету надійшло 12 поправок, з них десять враховано, одна врахована частково і одна відхилена. Зупинюсь на відхиленій поправці номер два. Було запропоновано, щоб завдані внаслідок обмеження, обтяження в землекористуванні витрати відшкодувалися у термін не пізніше 6 місяців. Комітет вважає, що термін відшкодування втрат доцільно встановити в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України. Враховані поправки носять в основному технічний характер і сприяють більш чіткому техніко-юридичному формулюванню відповідних частин законопроекту. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізували даний законопроект без зауважень. Тому прошу прийняти закон у другому читанні і в цілому.
Шановні народні депутати! Всі поправки враховані за винятком однієї - народного депутата Трофименко. Ви наполягаєте на ній? Ні. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Висновок Головного юридичного управління – зауважень немає. Тому вношу на голосування пропозицію комітету щодо прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про природно-заповідний фонд України” [[реєстраційний номер 2747]]. Прошу голосувати. [[10:48:28]] За-333 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань мисливського господарства та полювання, охорони, використання і відтворення тваринного світу [[реєстраційний номер 1154]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльно Юрій Володимирович Прокопчук. Будь ласка, Юрій Володимирович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Пропонований вашій увазі законопроект номер 1154 про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань мисливського господарства та полювання, охорони і відтворення та використання тваринного світу внесений народним депутатом України Миколою Шершуном та прийнятий 2 червня 2009 року Верховною Радою України в першому читанні за основу 324 голосами. Зазначеним проектом Закону України пропонується внести зміни до Кримінального кодексу України [[стаття 248]], Кодексу України про адміністративні правопорушення та законів про мисливське господарство і полювання, і про тваринний світ, які спрямовані на вдосконалення законодавчої бази з питань ведення мисливського господарства, посилення відповідальності користувачів угідь за стан ведення мисливського господарства, та передбачаються збільшення розмірів штрафу за порушення правил полювання у санкціях статей: 85, 85-1, 88-1, 89, 91, 91-2, 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Стосовно громадян і посадових осіб у трикратному розмірі. Слова „від 3 до 7, від 1 до 5, від 20 до 40 замінюються на слова „від 9 до 21, від 3 до 15, від 60 до 120 відповідно, та від 90 до 150. В процесі доопрацювання за участі фахівців у галузі мисливського господарства та полювання, тобто це представники Держкомлісгоспу України, Українського товариства мисливців та рибалок, Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України, а також народних депутатів України, авторів законодавчих пропозицій до тексту законопроекту. Комітет двічі: 8 липня та 23 вересня 2009 року розглянув 122 поправки, внесених суб’єктами права законодавчої ініціативи, та врахував ті із них: 31 повністю та 20 частково і редакційно, які спрямовані на усунення певних недоречностей з тексту законопроекту, прийнятого в редакції першого читання. Це зокрема зміни до статті 248 Кримінального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення та викладення деяких статей проекту до Закону про мисливські господарства та полювання у відповідності з уставленою практикою.техніки. Правки і поправки, які не стосуються або не відповідають заявленій меті предмету регулювання, відхилені комітетом. Для прикладу – це поправки номер 1, 2, 29 і так далі народних депутатів України, всіх я не буду переліковувати. І так не враховані поправки народного депутата Шенцева номер 116 щодо викладення статті 36 Закону про мисливські господарства та полювання в новій редакції, якою пропонувалося змінити порядок спрямування коштів.
Будь ласка, завершуйте.
Оскільки згідно із статтею 127 Бюджетного кодексу України виключно Законом про державний бюджет визначаються будь-які видатки держави на загальносуспільні потреби. Значить, загалом комітет згідно з висновком Комітету з питань бюджету.
У вас є поправка?
Реалізація положень законопроектом матиме вплив на доходну частину бюджету збільшуючи її. З огляду на викладене, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти доопрацьований комітетом законопроект номер 1154 у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати.
Шановні колеги, йдемо по поправках. Поправка номер 1. Ні, ну ми не дійдемо, зараз дійдемо до неї давайте. Поправка номер 1 Миколи Томенка.
Шановні колеги, я в непростій ситуації, бо в мене всі три поправки пов’язані, якщо ви дозволите, то я поясню першу чому вона пов’язана з 26, з 27. Фактично ця поправка є реакцією на звернення до мене всіх рибальських організацій, оскільки вони виходять з того, що, ну опосередковано це теж складова тваринного світу і на сьогодні рибальство потерпає від застосування передовсім так званих електроудочок, тобто ловлі з елементами електроструму. Тому я вніс, ключова поправка 27 і пов’язана з нею перша і 26, які звучать наступним чином: „Ті самі діяння, якщо вони вчинені з застосуванням вибухових, отруйних речовин електроструму або іншим способом масового знищення риби, звірів, тварин і далі пішло”. Комітет, я логіку комітету розумію, що вони вважають, що рибальство не треба тут урегульовувати, я так розумію. Тому я все-таки просив, бо ми поки дійдемо ще о цієї складової, бо тут теж всі адмінвідповідальність йде по тваринному світу. Тому я просив би і 1, і 26, і 27 підтримати і ми би підтримали, я вам скажу, я вивчив законодавство Білорусії, Росії і всіх сусідніх держав, всі протягом останніх двох-трьох років жорстко заборонили і карають за використання так званих електровудочок. Якщо ми сьогодні це не зробимо, ми скоро всі водойма у нас залишаться, тому що ми ловимо дідів, які, дідусів, які ловлять там з удочкою, а приїжджають великі начальники, які всі водойми винищують. Тому я би просив, друзі, 1, 26 і 27 поправку мою підтримати.
Будь ласка, позиція комітету.
Ці поправки, а їх я можу показати тільки товщину одних поправок тут, розумієте, 122. Це ми будемо сьогодні працювати до самого вечора по одному законопроекту. Тому, звичайно, право кожного депутата, який вносив поправки, наполягати на їх врахуванні або відхиленні. Тому, Володимире Михайловичу, я вважаю, що потрібно поставити на голосування поправки ті, хто наполягає на їх прийнятті. Тобто в даному випадку народного депутата Томенка.
Добре. Олександр Лавринович, будь ласка.
Шановні колеги, тут той випадок, коли очевидно, що є певний сегмент, який не регулювався законопроектом, ухваленим в першому читанні. Але, я думаю, що в цьому залі немає людини, яка хоче підтримати тих, хто використовує вибухівку або електрострум для, так званої, полювання за рибою. Тому я просив би підтримати поправки Миколи Володимировича Томенка, щоб ми вирішуючи питання про тваринний світ врегулювали і цю проблему.
Шановні народні депутати.
І я особисто теж підтримую, прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка номер 1 Миколи Томенка, прошу голосувати. [[10:56:07]] За-305 Поправка підтримана. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування поправку 26 Миколи Томенка. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[10:56:29]] За-310 Поправка підтримана. І поправку 27 Миколи Томенка ставлю на голосування, прошу голосувати. [[10:56:48]] За-323 Поправка підтримана. Поправка номер 40 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми дуже мудро поступили, що підтримали ті поправки. Я вношу поправку, яку також прошу підтримати. Частину першу статті 2, запропоновану у редакції: „мисливські тварини, що перебувають у стані природної волі, належать до природних ресурсів загального значення”, викласти у чинній редакції, такій саме: „мисливські тварини, що перебувають у стані природної волі або утримуються у напіввільних умовах, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення”. Це буде сприяти збереженню тварин. Тому що пропонується, вдумайтесь, оте, що написано „або утримуються у напіввільних умовах” виключити. Таким чином, пропонується суттєво зменшити кількість цих тварин. Тому я пропоную, прошу вас підтримати цю поправку і зв’язану з нею потім поправку 43, тому що це надзвичайно багато тварин, які у напіввільних умовах, які підгодовуються населенням, підгодовуються лісниками і так далі. Для чого ж ми будемо їх знищувати? Дякую.
Юрій Анатолійович, дійсно, є такі, як-то кажуть, моменти, коли тварин довідгодовують для того, щоб можна було видавати ліцензії, їх відстрілюють. І звісна річ, там, де іде природній відбір, тобто природне відтворення, яке з допомогою там додаткового корму і так далі – це одне. Але повірте, на Поліссі, наприклад, по ряду північних областей, там де Полісся, там сьогодні ті стада, які виходять з-під контролю, наносять величезні збитки саме сільському господарству і приватним господарствам. Тобто вони виходять з лісу і починають перемолювать всі там городи і так далі. І населення іноді навпаки звертається для того, щоб додатковий відстріл. Хоча у тих моментах, де це є, як то кажуть, і не перевищує загальної кількості тварин, відповідно це потрібно робить. Я з вами погоджуюсь.
Шановні колеги. Що? Іван Заєць. Мікрофон вам? Будь ласка.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати, я все-таки прошу підтримати поправку Юрія Кармазіна. Бо питання іде про те, що напіввільне утримання – це не така просто собі категорія. Уявіть собі, що у нас зараз будуть автобани, уявіть собі, що у нас є мисливські господарства. І всі ці природні середовища, де водиться звір, вони будуть звужені до дуже малих обсягів, ємкостей. І так чи інакше відносини між тваринами і людьми будуть змінюватися, і буде наближатися людина до тварини. Якщо ж ми цю частину тварин вилучаємо із загального, будемо говорити, природного надбання, ми робимо велику помилку, ми орієнтуємо не туди людей. Тому, я думаю, що треба поправку Кармазіна прийняти, треба бачити наперед, у що це може вилитися такі обмеження.
Дякую. Шановні народні депутати, ставиться на голосування номер 40 Юрія Кармазіна. [[11:00:21]] За-147 Поправка не підтримана. Поправка 43 Юрія Кармазіна ставиться на голосування. Зніміть голосування. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін. Я не знаю, чому наш великий дирижер, я не хочу називати прізвище, показав, щоб не голосували частина народних депутатів, які хочуть зберегти нашу сферу живої природи. В частині п’ятій статті 3 я пропоную редакцію: „У приватній власності юридичних, фізичних осіб можуть перебувати мисливські тварини, вилучені із природного середовища у встановленому законодавством порядку, розведені у неволі, у напіввільних умовах або набуті іншим шляхом не забороненим законодавством” викласти у такій редакції: „У приватній власності юридичних і фізичних осіб можуть перебувати окремі [[наголошую на слові „окремі”]] мисливські тварини, вилучені із природного середовища у встановленому законодавством порядку, розведені у неволі або набуті іншим шляхом не забороненим законодавством”. Інакше ми просто будемо говорити, що всі вони будуть тільки у приватній власності знаходитись, а ми маємо говорити, що це.
Я оголошу позицію комітету, Юрій Анатолійович, я погодувався, і фракція наша голосувала за підтримку вашої поправки, але ж, власне, це є позиція комітету, де обговорювались всі, так би мовити, варіанти і всі наслідки прийняття тої чи іншої поправки тої чи іншої норми. Але ж я погоджуюся з вами в тому, що її необхідно приймать.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 43, Юрія Кармазіна. 43, Юрія Кармазіна. [[11:02:29]] За-142 Рішення не прийнято. Наступні поправки, йдемо. Хто наполягає на цих поправках своїх після 43-ої? Щоб прізвища не називати. Так, не наполягають. Будемо тоді поправки Кармазіна дивитися Юрія Анатолійовича. 66-а, будь ласка. 66-а поправка. Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Питання, як вважаєте, може то політичне буде для когось, може на виборах тигрів це і політичне питання, але я пропоную в пункті а), враховуючи, що в Україні дичини майже немає, то доцільно ввести заборону полювання на 15 років на самців та самок козулі, лані, оленів [[європейського плямистого]], лося, муфлона і виключити згадку про них зі статті 19. Нагадую, що в статті 19-ій там можна полювати на них з серпня по січень, а козулю – з 1 травня по грудень включно. Таким чином, ми всі їх повибиваємо, а їх уже немає, їх одиниці всього ходить! Треба я не знаю скільки, щоб ми їх знайшли.
Шановний Юрій Анатолійович!
Прошу проголосувати!
Шановні колеги! Шановний Юрій Анатолійович! Справа в тому, що, кажу, кожна поправка комітетом розглядалася. На сьогоднішній день введення заборони на 15 років – це термін дуже великий. До речі, у. якраз. я погоджуюся, щоб принаймні на пернатих на качку, на всіх перелітних, які є, яких дійсно вибили, і осушення було і призвело до значного зменшення саме цієї категорії дичини, потрібно, як мінімум, на 2 роки призупинить полювання. Не заборонить! Що стосується оленів, які в державних. відповідно також я погоджуюся з вами, але є в окремих господарствах норми, які перевищують, саме і козулі, і особливо дикого кабана. Тому повна заборона – вона ні до чого не призведе, а призведе тільки до збільшення браконьєрства. 15 років, на моє переконання, - це дуже великий термін.
Шановні народні депутати, вноситься на голосування поправка номер 66 Юрія Кармазіна. [[11:05:05]] За-88 Поправка не прийнята. Йдемо далі. Поправка 91-ша. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Це на 35 сторінці.
Є така ситуація. Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, користувачі. Я пропоную частину першу статті 28, яка звучить: „Користувачі мисливських угідь забезпечують їх упорядкування протягом двох років з дня надання таких угідь у користування”, - викласти в такій редакції: „Користувачі мисливських угідь забезпечують упорядкування мисливських угідь, наданих їм у кристування”. Якщо вони вже такі угіддя отримали, то хай негайно вкладають гроші туди, а не ми кажемо, що ми. вони нахапалися, а потім через два роки вони нібито щось будуть вкладати. Ти купив – вкладай зразу. Інакше не треба кукувати. Тому поправка абсолютно слушна.
Будь ласка, позиція комітету.
В комітеті, навпаки, якраз все було спрямовано на дотримання законодавства, в тому числі і при полюванні і так далі. І я абсолютно не бачу якихось там заперечень з боку вашої поправки. Чому вона була відхилена? Тому що це, скажімо так, надання самих мисливських угідь якраз має на меті в тому, що це буде і відтворення тваринного світу, і рослинного світу. Тобто людина, яка.або там група людей, яка це бере, вона вже заздалегідь планує це робити. В принципі, я не бачу заперечень для прийняття вашої поправки.
Вноситься на голосування поправка номер 91. Прошу голосувати. [[11:07:18]] За-73 [[Шум у залі]] Поправка не прийнята. Наступна поправка 94. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, дуже погано, що ми побачили зараз. Вірніше, добре, що ми побачили, хто хоче скупити і нічого не робити два роки. Хай воно постоїть там, потім можемо перепродавати. А я пропонував, щоб зразу вкладали, якщо вони купують такі речі. Запропоновану частину першу статті 29 з метою охорони мисливських угідь, користувачі таких угідь утворюють єгерську службу з розрахунку не менше як один єгер на 12 тисяч гектарів мисливських угідь, з яких не більше п’ять тисяч гектарів становлять лісові угіддя, викласти в чинній редакції, яка є сьогодні. Тобто з метою охорони мисливських угідь користувачі угідь створюють єгерську службу з розрахунку не менше як один єгер на сім тисяч гектарів лісових і десять тисяч гектарів польових, чи водно-болотних мисливських угідь. Оскільки ми збільшуємо навантаження на єгерів, збільшуємо і це неправильно. Тому я не зрозумів логіку комітету. Чому він.
Будь ласка, пропозиція, позиція комітету.
Шановний, шановний Юрій Анатолійович, наступна поправка 95-та – це моя поправка, народного депутата Прокопчука, яка, фактично, за текстом аналогічна вашій, тільки не на сім тисяч, а взагалі на п’ять тисяч, на п’ять тисяч, де дійсно було б збільшення контролю. І це необхідно робити. Але і моя поправка, я доповідач, вона відхилена. Но, я думаю, автор законопроекту говорить про те, що можна її врахувати, Микола Харитонович. Тому прошу зал підтримати поправку, принаймні по середині, народного депутата Кармазіна. Якщо ні, я буду наполягати на прийнятті моєї поправки.
Ставлю на голосування поправку 94-ту Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[11:09:31]] За-107 Поправка не підтримана. 95-та поправка Юрія Прокопчука. Будь ласка, Юрій Володимирович.
Поправка, фактично, аналогічна тій, яку вносив народний депутат Кармазін. Єдина різниця у тому, що не на 7 тисяч гектарів один єгер, а на 5 тисяч. Тобто це якраз буде той необхідний контроль, який може протидіяти і браконьєрам, і іншим незаконним відстрілам дичини, тобто буде підвищувати збереження тваринного світу. Прошу підтримати поправку 95.
Шановні народні депутати! Ставиться на голосування поправка номер 9 Юрія Прокопчука. Прошу голосувати.
95-та. [[11:10:29]] За-286 Поправка прийнята.
Дякую.
Ідемо далі за поправками. Поправка 101, Юрій Анатолійович Кармазін, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін. Частина перша статті 33: „Відстріл та відлов вовків, бродячих собак і котів, сірих ворон, сорок, граків здійснюється мисливцями під час полювання на інші види мисливських тварин”. Я пропоную викласти в чинній редакції: „Відстріл та відлов вовків, бродячих собак і котів, сірих ворон, сорок, граків здійснюється мисливцями за дозволом користувача мисливських угідь під час полювання на інші види мисливських тварин”. Таким чином користувач, якщо це потрібно, може сам визначитися, давати цей дозвіл чи ні і яким чином компенсувати ці дії або мисливцю, або мисливцем. Чому я так говорю? Ну, у нас просто повідстрілюють всіх тих сорок, повідстрілюють тих всіх інших під час інших видів полювання, і все, їх не буде. Просто так, заради спортивного інтересу. Тому давайте захищати! Ну, як „Слава Богу”? Це ж тварини, це ж тваринний світ, ми з ними зв’язані. Це – брати наші менші. Що ви таке говорите? Ну, я прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Юрій Анатолійович, в принципі. В принципі, всі, звичайно, як ви кажете, брати наші менші. Але ж я хочу сказати, що сьогодні є величезні проблеми саме з бродячими собаками, які збиваються в стаї, які сьогодні, до речі, нищать на полях молодняк зайця, інших тварин. І по суті, якщо ми заборонимо це, тобто є питання. Я погоджуюся там, окремі птахи там, сороки. Дякую. Все, дякую, що я вас переконав.
Юрій Анатолійович зняв свою поправку 101. Наступна поправка Юрія Кармазіна зато є 105-та. Мікрофон, будь ласка, Юрія Кармазіна.
105 поправка, шановні народні депутати, це Юрій Кармазін знову вас турбує. Запропоновану частину чотири статті 33, звучить так: „Добування вовків, лисиць, єнотовидних собак, бродячих собак і котів, сірих ворон, сорок, граків і сойок належить до службових обов’язків працівників, уповноважених здійснювати охорону мисливських угідь, і здійснюється без спеціального на те дозволу протягом” – викласти у чинній редакції, яка є зараз. А зараз написано: добування вовків, лисиць, бродячих собак і котів, сірих ворон, сорок, граків і сойок належить до службових обов’язків працівників, уповноважених здійснювати охорону мисливських угідь, і здійснюється при наявності спеціального на це дозволу місцевого органу, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади в галузі мисливського господарства та полювання протягом встановленого в ньому строку з урахуванням особливостей, що визначені частиною п’ятою цієї статті. Що тут погано? Нормальний принцип, нормально, стаття апробована, вона працює.
Будь ласка, позиція комітету.
Я хочу сказати, що позиція комітету була відхилити. Але хочу сказати взагалі. Я є мисливцем в якомусь, не пам’ятаю, якому поколінні. І для мене, наприклад, взагалі слова „добування бродячих собак і котів” воно не звучить, я б взагалі це викинув би із цього закону. добувати можна тільки те, що вважається трофеями, тобто мисливськими трофеями, або те, що носить якусь відповідну цінність. Але так, як прописали цю норму і написали її кострубато, але, щоб не ламати весь закон, комітет запропонував відхилити ці поправки. Власне, ваше право наполягати, якщо я вас цього разу не переконав.
Ставлю на голосування поправку номер 105 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[11:14:43]] За-58 Поправка не підтримана. Наступна поправка Юрія Кармазіна 110. Наполягаєте на ній?
На 110-ій не наполягаю поправці.
Дякую. Тоді 112-та, Юрій Анатолійович?
А 112-ту хочу відкоментувати. Шановні народні депутати! Пропонується частина шоста статті 33 добування мисливських тварин для наукових цілей, переселення в нові місця перебування, а також збирання пташиних яєць здійснюється протягом року за дозволами спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади в голосі охорони навколишнього природного середовища, які видаються в установленому ним порядку, викласти в такі редакції: „добування мисливських тварин для наукових цілей, переселення в нові місця перебування, а також збирання пташиних яєць здійснюється за дозволами спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у галузі охорони навколишнього природного середовища, які видаються в установленому ним порядком протягом строку встановленому в цьому дозволі”. Тобто тільки в той термін, коли налається, я конкретизую, що тільки протягом цього терміну вузького, коли написаного в дозволі, а не завжди так на завжди, як зараз записано. Тому я пропоную покращити норму закону суттєво.
Юрій Анатолійович! Дякую. В принципі правильно, ви переживаєте за збереження тому що от має бути якийсь термін, а скажіть будь ласка, якщо у нас, наприклад, наукові цілі, це в тому числі контроль за перельотом, за скажімо іншими речами, розмноженням птахів, тварин, в тому числі, ми знаємо про проблему пташиного грипу, так чи ні, маються на увазі і такі речі. Крім того, це лисиця інші тварини, які контролюються на наявність сказу, тобто якщо ми визначимо якийсь конкретний період, тоді не буде повної картини, коли потрібно буде зняти цей зріз і подивитися, що там робиться в тваринному світі. Саме із цих мотивів комітет відхилив дану поправку, хоча звичайно, ви можете наполягати.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування поправка 112-та, Юрія Кармазіна. [[11:17:18]] За-53 Ви не наполягаєте? 113-та своя. Ні. Йдемо далі тоді.
Власне тут велика кількість поправок народного депутата Шенцева.
Так я розумію, він не наполягає на поправках своїх. Якщо наполягає, будь ласка. Так, всі інші поправки враховані. Будь ласка, рішення комітету.
Рішення комітету підтримати, враховуючи поправки ті, які були проголосовані. Законопроект в другому читанні та в цілому. Прошу, колеги, підтримати даний законопроект.
Шановні народні депутати, Головне юридичне управління не має зауважень до проекту закону, підготовленому до другого читання. Комітет пропонує прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме про прийняття у другому читанні в цілому як закон Проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань мисливського господарства та полювання, охорони використання, відтворення тваринного світу [[реєстраційний номер 1154]] з урахуванням тих поправок, які дістали позитивне рішення в Верховній Раді України. Прошу голосувати. [[11:18:53]] За-274 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України щодо забезпечення прав засуджених осіб в установах виконання покарань. Доповідач Юрій Володимирович Прокопчук, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду у другому читанні Закон України про внесення змін до Кримінально-процесуального та Кримінально-виконавчого кодексів України. Реєстраційний номер 2151-д. Хочу нагадати, що законопроект передбачає внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України з метою підвищення захисту прав засуджених в установах виконання покарання. Запропоновані зміни спрямовані на гуманізацію нашої кримінально-виконавчої системи та імплементацію норм Європейської конвенції про основні права свободи люди і громадянина у вітчизняне законодавство. І конкретно по поправках. В процесі роботи над законопроектом до нього надійшло 16 поправок та пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи, 8 з яких враховано повністю, а також 8 поправок відхилено. Так, комітетом прийнято рішення про відхилення поправок номер 3 та 4 внесених народним депутатом України Юрієм Анатолійовичем Кармазіним і обґрунтування відхилення наведені в таблиці. Відхилені комітетом поправки 8 та 10, оскільки займенник їхньої може використовуватися тільки стосовно живої істоти, тобто там якби проводиться уточнення. Також комітетом відхилені поправки номер 12,13,14 подані народним депутатом України Олійником Святославом, якими автор пропонує внести зміни до статей 138, 139 та 140 Кримінально-виконавчого кодексу. Комітет прийняв рішення – відхилити ці поправки як такі, що не несуть жодного смислового навантаження, оскільки стаття 112 Кримінально-виконавчого кодексу України в редакції, запропонованій комітетом [[це сторінка 7 таблиці]] передбачає, що всі засуджені мають право отримувати посилки бандеролі, передачі в необмеженій кількості. Відхилено комітетом і поправку номер 16 внесену народним депутатом України Кармазіним, якою він пропонує викласти в новій редакції „Прикінцеві положення” закону. На думку комітету, редакція пункту два закону [[сторінка 13 таблиці]] запропонована комітетом є більш вдалою. Розглянувши законопроект на своєму засіданні 24 червні 2009 року, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти в другому читанні та в цілому як закон України. Головним юридичним управління Апарату Верховної Ради України законопроект завізований без зауважень. Рідкий випадок, до речі. Прошу підтримати, шановні колеги, оскільки прийняття закону сприятиме створенню позитивного іміджу України в світі і за межами її кордонів, а також покращення утримання саме тих, хто знаходиться в місцях позбавлення волі. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, хто наполягає на поправка, Юрій Анатолійович, ваша 3 і 4 поправка, наполягаєте на них?
На 3-й.
На 3-й? Будь ласка, мікрофон.
А потім до 4-ї. Шановні народні депутати, Юрій Кармазін. Я вам нагадаю, що після прийняття Кримінального кодексу мною, Юрієм Кармазіним і народним депутатом Бандуркою Олександром Марковичем був внесений Кримінальний виконавчий кодекс, який був прийнятий, який зараз безжально ви робите дірками, ну, серйозні дуже зміни. Я хотів би, щоб ви зрозуміли, що ви робите. І тому даю комплексну пропозицію, як автор основного документу, який ви зараз продірявлюєте, говорю вам, що треба вилучити зміни до статей 11, 18, 50 та нову статтю 151 зі значком 2, які передбачають створення, задумайтесь, секторів в колоніях з нижчим рівнем безпеки. Виключити з метою уникнення утримування в одних і тих самих установах виконання покарань засуджених до позбавлення волі на певний строк та засуджених до довічного позбавлення волі, бо це негативно буде впливати на тих і інших. Ось для чого це треба вилучити.
Будь ласка, пропозиція комітету.
Ну, власне, я з величезною повагою відношуся і до вашої законотворчої діяльності і, безперечно, і до одного зі світил юридичної науки Олександра Марковича Бандурки, але ж і, скажімо так, з боку комітету також працювали досить досвідчені і юристи, і професура, які давали експертні заключення. Ну, в принципі, якщо ви наполягаєте і говорите про те, що є от така різниця, я не бачу там особливих заперечень, щоб поставити цю поправку на голосування. Але ми не можемо, щоб цілісна структура самого закону із-за прийняття окремих поправок просто рухнула, тоді закон як такий він буде, ну, так би мовити, дійсно дірявий.
Ставиться на голосування поправка номер 3 Юрія Кармазіна.
Ну, в принципі я не бачу заперечення, щоб підтримати. [[11:24:26]] За-31 Поправка не підтримана. 4 поправка наполягаєте, Юрій Анатолійович. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Ну я бачу, що в багатьох немає тексту перед собою. Ми проголосували зараз, якщо мою поправку не приймають, я сенсу в цьому законі просто не бачу, тому що в колоніях мінімального рівня безпеки з загальними умовами тримання будуть творитися і в тому числі будуть знаходитись люди засуджені до довічного позбавлення волі. Я нагадаю, хто це, категорії вбивці, це страшні речі. Ось, що ми зараз хочемо з вами прийняти. На повному серйозні, це для тих, хто не має зараз перед собою тексту закону, це ми проголосували вже. Але статтю 13 я зараз пропоную доповнити частиною 4 такого змісту: „Кримінально-виконавча інспекція організовує та контролює проходження особами звільненими від відбування покарання з випробуванням курсу корекції соціальної поведінки за відповідними програмами, перелік вимоги до змісту та порядок затвердження і виконання, яких визначається Кабінетом Міністрів України”. Тобто ці спеціальні програми розробляють науковці, все, дають в уряд, уряд затверджує і.
Будь ласка.
Юрій Анатолійович, ну я думаю, в любому випадку таких одіозних і серійних вбивць як, ну не буду називати прізвища, слава Богу, за них Україна вже забула, в жодному разі не будуть утримувати в місцях виконання покарань з мінімальним захистом, тому що ну це як, зрозуміло само собою. Але ж, так ні, ну хто це буде робити. Вот. Але ж, тим не менше, я ще раз кажу, в принципі, для того, щоб це було ну, так би мовити, застолблено, як це сказати, так виразитися, в принципі, цю поправку можна прийняти, я не бачу тут теж заперечень для того, щоб підтримати поправку Юрія Анатолійовича Кармазіна. Уточнити, уточнити, так би мовити, ще більше.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування поправка номер 4 Юрія Кармазіна. [[11:26:42]] За-73 Поправка не підтримана. Наступні поправки носять там технічний характер і, я думаю, що, Юрій Анатолійович, ви з ними погоджуєтесь, там 6 поправка і поправка 8. Не будете наполягати на ній?
До речі, якщо можливе там буде переведення, то тільки після 15-річного утримання в камері-одиночці. Так що там нема такої небезпеки.
Так, шановні народні депутати. Святослав Олійник наполягає на своїй поправці? Ні. Всі інші поправки враховано. Юрій Кармазін остання поправка 16. Наполягаєте на ній? Щодо Прикінцевих положень. Ні. Будь ласка, заключення комітету.
Комітет пропонує прийняти з урахуванням проголосованих поправок в другому читанні.
Одну хвилиночку. Будь ласка, Юрій Кармазін мікрофон.
Шановні народні депутати! Я піднімаю руку, просто ви не побачили, Володимире Михайловичу. Тут заважає це. „Прикінцеві положення” я пропоную викласти тут в такій редакції: „Цей закон набирає чинності з дня опублікування, крім частини четвертої статті 13, яка набуває чинності з 01 квітня 2010 року”. І „Кабінетом Міністрів України затвердити”, - ну це вже до 1 січня втратило чинність, бо воно не може бути вже, уже 1 січня було 2010. Тобто перша частина тільки моєї поправки можна було розглядати. І в цілому те, що зараз передбачено в цьому законі, так як зараз написано, „з дня опублікування” і все, абсолютно нормально. Тому, Володимире Михайловичу, я хотів би уже час, зняв уже мою поправку, час зняв мою поправку.
Це процедура, процедура введення закону в дію.
Я, так, просто об’єктивно, бо вона. довго розглядався закон, тому я прошу цю поправку 16 зняти і можна голосувати в цілому. Дякую.
Дякую.
Прошу підтримати в другому читанні та в цілому як закон, шановні депутати.
Шановні народні депутати, Головне юридичне управління немає зауважень до цього законопроекту підготовленого до другого читання. Комітет пропонує прийняти його в остаточній редакції як закон. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України [[щодо забезпечення прав засуджених осіб в установах виконання покарань]] [[реєстраційний номер 2551-д]]. Прошу голосувати. [[11:29:48]] За-321 Закон прийнято. Зараз ще один маленький закон, а тоді ви, тут дві поправки, дві поправки тут. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення права осіб, що тримаються під вартою, та засуджених осіб на безперешкодне листування з адвокатом. Володимир Романович Мойсик. До цього закону, шановні колеги, внесено 7 поправок, відхилена одна Анатолія Семиноги, всі інші враховані. Але попросимо Володимира Романовича з цього приводу.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, законопроект підготовлений до другого читання. І поправки, які були внесені авторами законодавчої ініціативи, в основному враховані. Не врахована поправка колеги Семиноги із фракції „Блоку Юлії Тимошенко”, а в цілому закон може бути ухвалений як закон. І комітет просить вас прийняти його у другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу. Так, від імені партії і від імені групи.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти у другому читанні та в цілому як закон проект закону. Головне юридичне управління дало позитивне заключення. Немає заперечень, щоб поставити на голосування? Вношу на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення права осіб, що утримуються під вартою та засуджених осіб на безперешкодне листування з адвокатом [[реєстраційний номер 2460]]. Прошу голосувати. [[11:32:15]] За-327 Закон прийнято. Мікрофон Кирила Куликова.
Шановні колеги, я дуже дякую за право виступити і прошу надати мені слово щодо голосування по постанові по роботі тимчасової слідчої комісії. Це питання було обговорене у вівторок. Люди чекають, чекають журналісти, тому прошу надати слово і проголосувати за цю постанову. Я знаю, що зараз іде швидкий обдзвін з Київської мерії всіх депутатів, але давайте ми виконаємо свій долг, свої обіцянки перед виборцями у Києві. Прошу надати слово голові тимчасової слідчої комісії.
Шановні народні депутати, давайте ми. Юрій Анатолійович, зранку була пропозиція, яка, до речі, ще звучала на Погоджувальній раді, щоб розглянути всі законопроекти, які стосуються другого читання. Але оскільки там заплановано, я так розумію, захід, то якщо Верховна Рада України не заперечує, то ми могли б зараз визначитись щодо прийняття рішення і далі продовжити роботу. Я питаю згоди: „Нема заперечень у Верховної Ради?” Нема. Будь ласка, Кирило Куликов.
Шановні колеги, ще раз вдячний за можливість зробити все для мого рідного міста, для столиці України – нашого Києва. Тимчасова слідча комісія, як казали колеги з багатьох фракцій, працювала дійсно плідно, вислуховувала всі позиції, все інше. Я не буду багато казати про результати звіту, тому що він розданий, і можу сказати одне: немає такої сфери, немає такого напрямку законодавства України, яке б не було порушено в місті Києві. Це починаючи з Основного закону України – Конституції України і закінчуючи законом про захист тварин. Я хочу зачитати лише одну фразу. Оця листівка роздається київською мерією. Починається так: як київський мер «счастлив, что ваше материальное положение позволяет вам пользоваться самыми дорогими товарами и услугами на рынке Украины. Я все делаю для того, чтобы общественное мнение было на вашей стороне, поскольку как официальный миллиардер сам первый покупаю такие вещи. Но не за бюджетный счет. Поздравляю». Це перше. Друге. Це статистика, яка надана Міністерством охорони здоров’я, що відбувалося в Києві на свята з 1 січня по 12. Я не брав іншу статистику, тому що, ви розумієте, свята – небагато людей. Так ось. З 1 по 12 у травмпункти звернулися 7 тисяч 200 громадян. І це не враховуючи приватної клініки, і це не враховуючи державної клініки, це тільки міські лікарні. 7 тисяч 200! У мене є зараз інформація, що ця цифра втричі більша. Хто буде відповідати за зломані руки, за зломані ноги? За те, що наші пенсіонери-ветерани не можуть сьогодні ходити по столиці? Тому що все, що було, вкрадено. Тому що даже на цій аварії, на цих погодних умовах заробляються кошти. І останнє. У нас є мер, який мілліардер, а це справка щодо заробітної плати середньої працівників по Києву освіти і працівників охорони здоров’я. так от, на листопад вона була для працівників освіти 2300 гривень, а для працівників охорони здоров’я - 1700 гривень. А мер у нас мільярдер. Тому, шановні колеги, я прошу вас підтримати постанову Верховної Ради, яка є. тимчасової слідчої комісії, яка є виваженою, яка є важливою сьогодні для Києва, щоб з’ясувати що насправді відбувається в Києві, щоб прокуратура не ховалась на виклики, які ми сьогодні бачимо перед Києвом. Я звертаюся до вас, колеги, я звертаюся як киянин, я звертаюся як народний депутат: давайте рятувати столицю України. Дуже дякую.
Шановні народні депутати, вам розданий проект постанови. Я зараз поставлю на голосування для прийняття цього проекту за основу. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Постанови Верховної Ради України про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу - за основу. Прошу, голосуйте. [[11:37:49]] За-354 Постанову прийнято. Які є доповнення, пропозиції? Будь ласка, Кирило Куликов. Потім.
Я пропоную постанову прийняти в цілому –ц е раз. А друге. Київ – це дуже важливе питання. І воно нараховує в собі багато питань. Це, по-перше, сьогодні мер Києва обраний меншістю киян – це 300 тисяч. В Києві мешкає приблизно 4 мільйони громадян. Тому ми, по-перше, повинні розглядати питання про вибори мера Києва – столиці України більшістю киян – це два тури. Друге питання , яке є, - це зміни для столиці. Тому я вимагаю, щоб на наступній сесії ми ці питання внесли в порядок денний першочергово. Дуже дякую. Прошу проголосувати за постанову в цілому.
Юрій Кармазін. Потім - Петро Цибенко.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, під час обговорення цього документу – звіту тимчасової комісії – було повідомлено про те, що Генеральна прокуратура України не реагує на звернення депутатської слідчої комісії. І, зокрема, я можу сказати, що десятки - та, мабуть, не десятки, а більше – звернень людей, громадських організацій, які я направляв в Генеральну прокуратуру, чомусь, десь блокуються. Саме через це і через констатацію цього висновку слідчої комісії, прямо в висновках слідчої комісії ми запропонували з рядом народних депутатів заслухати звіт чи інформацію Генерального прокурора України про вжиття заходів для відновлення законності на території міста-героя Києва. Я пропоную добачити цей пункт, щодо заслуховування звіту Генерального прокурора на найближчому пленарному засіданні.
Петро Степанович Цибенко.
Дякую. Фракція комуністів. Голова ради організації ветеранів України Петро Цибенко. Шановні колеги, до тих численних зауважень, кричущих порушень чинного законодавства, які були оприлюднені під час звіту комісії, які лунали сьогодні, я хочу додати ще одне. Справа в тому, що у місті, місті-герої Києві, в столиці нашої країни функціонує одна із найбільших ветеранських організацій чисельністю 550 тисяч чоловік. То я хочу сказати, що єдине місто в Україні, яке не фінансує відповідно Закону про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту ветеранів, не фінансує ветеранську організацію є місто Київ. Навіть Львів, навіть Тернопіль фінансує, обмежено, але фінансують, місто-герой Київ два роки не фінансує діяльність, статутну діяльність ветеранських організацій. То я, фракція буде підтримувати цю постанову.
Так, народний депутат Яво. Павленко, потім Володимир Яворівський.
Павленко, „Блок Литвина”.
Да, Павленко, „Блок Литвина”. А що в нас два Павленки є?
Да.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, справа в тому, що на нашу думку, цю постанову остаточно приймати не можна сьогодні, тому що в постановляючій частині абсолютно не вказано на те, що треба зробити зміни до законодавства, які б запобігали таким порушенням, які виникли. які виявила Тимчасова слідча комісія. Тому ми пропонуємо, щоб це було враховано, тим більше, що при попередньому розгляді депутат Чорноволенко на це вказував декілька разів. Дякую.
Ну, зараз Володимир Яворівський, потім ви. Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський, член слідчої комісії. До того, що доповідав голова, я хотів би додати ще одну для нашої стенограми інформацію, яка, буквально, потрясе, я думаю, кожну людину. Ви знаєте, що у будинках самотніх людей, які перебувають у Києві, через те, що, фактично, не фінансується ритуальна служба, тобто похоронні служби, сьогодні дійшло до того, що буквально будуть у дворах цих будинків будуть викопувати глибокі братські могили і, власне кажучи, скидати туди цих людей, які померли. І це теж провина, колосальна провина міської влади. І, Володимир Михайлович, моє звернення до вас: поставте питання про створення ТСК по Межигір’ю. Ну, це ж логічно і нормально. Поставте це питання.
Давайте завершимо з одним питанням. А тепер, щоб далі не було продовження, я хочу ще раз сказати: одна сторона хоче по Межигір’ю, а друга – по лотереям, по офшорам. Потерпіть, будь ласка, тоді будете розглядати питання. Дайте рішення комітету. Все! Чорноволенко.
Шановні друзі! Я, дійсно, говорив, що треба створити умови, щоб такого не було. Але це – не предмет постанови. Постанова дуже лагідна і зважена. Там говориться, що є певні факти, які пропонуються, щоб розглянули компетентні органи. Мова йде і про Президента, і про прокуратуру, і про Кабінет Міністрів, і про нас з вами. І більше нічого. Тому. Але її, очевидно, треба приймати. Це абсолютно нормальна постанова, і треба далі працювати по цьому питанню, як і по інших питаннях, які лежать перед нашими слідчими комісіями. У тому числі, звісно, і по Межигір’ю треба створити комісію. Але ми повинні чітко знати, що щоб не було такого, ми маємо зробити нормальну схему управління у місті Києві, у тому числі, дійсно, як правильно казав Куликов, це вибори міського голови у два тури. Після того вже призначати вибори. Дякую.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Да, действительно, бардака в Киеве очень много. Но вина здесь не только Киевского совета, но и Кабинета Министров, и Президента. Ну, если грязь в Киеве, Киевсовет не справляется, неужели вам много надо, Кабинету Министров, вывести студентов. А то как деньги раздавать, чтобы студента вывести на площадь перед Юлией Тимошенко, то выводили. Да лучше бы эти деньги раздали студентам, они б Киев бы убрали. Министерство обороны есть, солдаты помогли бы. Позорище! Это, прежде всего, позор правительству! Теперь, что касается постановы. Да, действительно, серьезные недостатки есть в работе администрации мэра города, порядок надо наводить и в Киевсовете. Но работа комиссии проведена серьезнейшая. Но, к сожалению, неадекватно написана постанова. Ее нужно усилить по многим положениям. И по положению Кабинета Министров, наверное, и по Президенту здесь нужно написать, и по Генпрокуратуре, и контроль не за теми возложен. Кроме того, зауважень много было. Я предлагаю то, что мы приняли в первом чтении, дать возможность сформулировать конкретные предложения, чтобы они усилили вот эту постанову, и она была адекватна тому сильному анализу, который сделан. И принять завтра или послезавтра.
Кирило Куликов,і завершуємо обговорення.
Шановні колеги, я дуже вдячний вам за те, що всіх турбує судьба столиці. Те, щоб посилити цю постанову, да з радістю. Ця постанова, вона є виваженою. Тому давайте на наступному пленарному засіданні будемо приймати реальні кроки щодо рятування столиці України. Ця постанова є базовою для того, щоб створювати кроки, для того, щоб порушувати кримінальні справи, для того, щоб цей сімейний клан відправляти з Києва подалі. Дуже дякую. А за це давайте проголосуємо. Тому що це виважена, базова, всі відпрацювали, комісія дуже плідно працювала. Дякую вам.
Андрій Кожем’якін, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би сказати, що ми спокійно реагуємо на ті пропозиції, які ви вносите разом з Партією регіонів щодо комісії інших паралельно з комісією по Межигір’ю. Будь ласка, ми не боїмося як цих комісій, будь ласка, нехай вони створюються. Але дайте можливість нашій політичній силі, нашій фракції, яка складається із 150 депутатів народних проголосувати розглянути постанову – це наше законне право, ми вимагаємо вже три місяці це питання розглянути. Ви зараз підігруєте Партії регіонів, яка боїться, боїться, щоб вся країна побачила, що пан Янукович вкрав це „Межигір’я”. Тому ми наполягаємо, я розумію, що лисиці-вовки – це головне зараз. Але закон про вибори ви теж не ставите на голосування.
Я ще раз. ви, будь ласка, спокійно ведіть з державним майном, і не демонструйте свої емоції. Це по-перше. І по-друге, я Закон про вибори ставив на голосування. Верховна Рада не включила його в порядок денний. Наступний момент. Коли ви вносили цей закон і домовлялися з Партією регіонів, то ви не звинувачували нікого, хто підігрує. Ви самі собі підіграли. Тепер, наступний момент, я вам пропоную заспокоїтись і працювати у Верховній Раді України. Не подобається моя позиція Партії регіонів і вам, це означає, що позиція правильна. У вас є, якщо вам не зручний головуючий, 150 підписів, беріть і головуйте. А то вам зробили все, щоб ви мали можливість здобути все, що можна здобути, тепер ви ще когось звинувачуєте. Побійтеся Бога. І ще раз я сказав: буде рішення комітету – буде розглядатися це питання і припиніть істерики. Я ще раз хочу сказати, припиніть істерики. Я сказав на Погоджувальній раді, що Верховна Рада України буде працювати в межах Регламенту, не подобається вам, ніхто обслуговувати ваші інтереси не збирається, ні однієї сторони, не іншої. І заспокойтеся, заспокойтеся. А то ви вичавили з цієї фракції найменшої, все, що захотіли собі вичавити і ще і звинувачуйте. Подякуйте Богу, що підтримали штани вам! [[Оплески]] І заспокойтеся і припиніть істерики, я вам сказав! Буде рішення комітету - буде рішення на Верховну Раду винесено. Заспокойтеся! Шановні народні депутати! Ми прийняли за основу проект Постанови, тут прозвучала пропозиція додати можливість доопрацювати до завтра, так я зрозумів? Шановні колеги! Я ще раз хочу сказати, ви прекрасно розумієте, що прозвучала пропозиція до завтра дати можливість доопрацювати. Так, що будь ласка, за основу, завтра внесіть, які є пропозиції проголосуємо остаточно. Ви знаєте, якщо є заперечення, то. Я вважаю, що якщо вже приймати постанову, то це має бути серйозна постанова. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення заходів боротьби з браконьєрством]], друге читання [[реєстраційний номер 3003]]. Доповідач – Віктор Вікторович Шемчук, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, Комітет Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до другого читання Проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення заходів по боротьбі з браконьєрством]], який 2 червня 2009 року був прийнятий Верховною Радою України за основу. Зазначений законопроект має на меті посилення адміністративної відповідальності за порушення ряду вимог законодавства України у сфері охорони навколишнього природного середовища, підвищення ефективності громадського контролю у сфері охорони довкілля та розширення повноважень як посадових осіб відповідних державних органів, так і громадських інспекторів охорони навколишнього природного середовища, мисливських інспекторів та інспекторів органів рибоохорони [[щодо складання протоколів про адміністративні правопорушення за певні види правопорушень]]. До проекту закону надійшло 23 пропозиції, з яких 15 враховано повністю, три враховано редакційно та п’ять відхилено. Зокрема відхилено пропозицію народного депутата Кармазіна, якою пропонується внести зміни до частини другої статті 85 прім Кодексу України про адмінправопорушення, збільшивши штрафні санкції на тій підставі, що в комітеті готується до другого читання проект закону [[реєстраційний номер 1154]], який передбачає внесення змін до ряду статей кодексу України про адмінправопорушення, в тому числі і до зазначеної статті. Також відхилено пропозицію народного депутата Круця, оскільки воно стосується підпункту „б”, пункту два статті 2 проекту закону, який виключено з проекту за пропозицією авторів народних депутатів Голуба та Шенцева. Що стосується пропозиції номер 21, 22, 23 народного депутата Кармазіна, то вони відхилені, оскільки передбачають внесення змін до Закону України „Про мисливське господарство та полювання”, а також до Закону України „Про тваринний світ”, які не відносяться до предмету регулювання зазначеного розглядуваного нами сьогодні закону і не відповідають його змісту та назві. І також для стенограми. Пропозиція номер 12 народного депутата України Стешенка комітетом врахована, оскільки вони збігається із пропозиціями народних депутатів Голуба та Шенцева. А в порівняльній таблиці, яка надана народним депутатом є технічна помилка. Головним юридичним управлінням зазначений проект закону завізовано без зауважень. Враховуючи викладене, Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності просить народних депутатів України підтримати законопроект і прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги! Хто наполягає на своїх поправках, які тут не враховані? Юрія Кармазіна поправка номер чотири. Юрій Анатолійович, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Я хочу сказати, що ми з вами приймали цей кодекс ще в 1984 році, тобто не ми, а держава. Тому цей кодекс вже латаний–перелатаний, його треба терміново приймати зовсім в іншій редакції. Це перше. І друге. Я хотів звернути увагу на ті величезні проблеми, які є, якщо раптом хтось загине із тих осіб, які уповноважені здійснювати контроль у галузі мисливського господарства і полювання, а такі випадки є зараз, і вони не захищені, ці люди, їх треба захищати. Тому пропонуючи ці питання сюди, до цього закону я хотів би, що хоча би замислилися народні депутати, що такі проблеми існують. Я хотів би розбудити оці комітети, в яких воно лежить, які зобов’язані врегульовувати ці питання, просто, щоб вони замислились, що вони отримують заробітну плату за щось. А я зараз не наполягаю на розгляді цих поправок. Але хотів би, щоб мене почули, щоб дійшло це до всіх народних депутатів.
Так, будь ласка, Віктор Вікторович.
Шановний Юрій Анатолійович! Дійсно, ваша думка є слушною і я не бачу ніяких абсолютно проблем, в тому що, як ви народний депутат, як автор законодавчої ініціативи, може ініціювати внесення цих поправок до Закону України про мисливське господарство та полювання, також до Закону про тваринний світ. Дійсно, ваші пропозиції є слушними, але вони не відносяться до предмету розглядуваного закону.
Юрій Анатолійович, ви наполягаєте, щоб голосувати поправку?
Я зняв.
Зняв.
Спасибі. Шановні колеги, пропозиція комітету, будь ласка, Віктор Вікторович, ще раз.
Пропозиція комітету підтримати, пропозиція Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підтримати законопроект, і прийняти його в другому читанні та в цілому як закон.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення заходів боротьби з браконьєрством]] [[реєстраційний номер 3003]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:55:22]] За-174 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Що, що? [[Шум у залі]] Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону [[реєстраційний номер 3003]]. Прошу проголосувати. Зараз по фракціях покаже попереднє голосування. [[11:55:53]] За-287 Рішення прийнято. Прошу показати по фракціях голосування за закон в цілому. На табло, якщо можна виведіть. Попереднє не можна вивести вже, да? Ну, попереднє, на жаль, не можна. Шановні колеги, в нас на часі розгляд проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони культурної спадщини. Оскільки тут закон, який містить, проект закону містить багато поправок, то є така пропозиція, оголосити перерву до 12 години 30 хвилин і після перерви перейти до розгляду цього, приступити до розгляду цього закону. Нема заперечень? Дякую.
Будь ласка, запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб можна було продовжувати роботу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо охорони культурної спадщини]]. Реєстраційний номер 3190. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович. Будь ласка, Володимире Романовичу.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Запропонованим законопроектом вносяться зміни до Кримінального кодексу, до Цивільного кодексу, до Кодексу про адміністративні правопорушення, до ряду законів: про музеї і музейну справу, про охорону культурної спадщини, про оренду державного і комунального майна і таке інше. У зв’язку з тим, що на першому місці були поставлені зміни до Кримінального кодексу і до Кодексу про адміністративні правопорушення, закон віднесено до компетенції нашого Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Після першого читання була створена, ну от назвати робоча група чи група фахівців із комітету, який очолює Володимир Яворівський з Міністерства охорони. культури, був перший заступник міністра і перед вами законопроект, який завізований без зауважень і Головним юридичним управлінням. Всього до комітету надійшло 72 поправки від народних депутатів суб’єктів законодавчої ініціативи. З них враховано 58, відхилено 14 з причин, які є у порівняльній таблиці, але мушу наголосити ще на такому, шановні колеги. 21 жовтня до комітету надійшли пропозиції від директора Інституту археології академіка пана Толочка і народного депутата Колесніченка щодо внесення змін до окремих статей закону і ці зміни стосувалися визначення органу центральної виконавчої влади у питаннях охорони культурної спадщини і археології і по їх повноваженнях. У зв’язку з тим, що питання було. читалося по-різному авторами листів, комітет направив свій законопроект до Президії Національної академії наук України, особисто до Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко і міністра культури пана Вовкуна з проханням дати доручення вивчити пропозиції і надати свої висновки. На жаль, отримані абсолютно протилежні висновки і від Президії, і від Кабміну, і від Міністерства культури. Тому комітет після того, як ми розглянемо весь законопроект, буде рекомендувати Верховній Раді законопроект у частині змін до Закону про охорону культурної спадщини у повному обсязі винести на третє читання у сесійну залу. Дякую за увагу. Зараз можемо іти за поправками.
Дякую. Адам Мартинюк. будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я прошу підтримати комітет і одразу направити його на повторне друге читання, зараз не йти і не тратити часу, бо, дійсно, там є досить серйозні зауваження, справедливі зауваження Інституту археології, Національної академії наук з приводу того, що там, якщо ми приймемо у цій редакції законопроект, точніше поправки деяких наших колег. На превеликий жаль, мабуть, колеги не подумали, коли вносили ці пропозиції, їм хтось сказав, що внесіть, вони глибоко не вникли, я не хочу називати прізвища і їх критикувати. Але якщо ми приймемо у тій редакції, то ми повністю знищимо наше археологічне надбання, бо там можна без дозволу археологів робити, будувати, копати котловани і що хочеш і так далі. Тому я пропоную, давайте, аби не тратити часу одразу скеруємо його на повторне друге читання. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Я згоден з пропозицією, що у такому вигляді не можна голосувати за законопроект. І мова не тільки про те, що є певні зауваження Інституту археології, а фактично він 100-річну історію має і заслужив на об’єктивну оцінку і об’єктивні дії. Але тут є сутнісний момент, полягає у тому він, що певними поправками [[я не хочу називати авторів, очевидно справа не у прізвищах]] міняється сама система узгодження. Тобто зараз без археологів може бути чиновниками вирішене питання про необхідність чи відсутність необхідності дослідження культурних пам’ятників, де на пам’ятниках національного значення та зонах охорони, під час будівельних, мостобудівних і так далі робіт. Ви розумієте до чого може це призвести? Це просто може призвести до руйнації нашого археологічного простору, археологічної спадщини. Тут треба буде обережно поставитись. Дякую.
Шановні колеги! Одну хвилиночку, ви в кінці вже, Володимир Романович. Це ж вже переходить в обговорення, тому Іван Заєць, Михайло Чечетов, Юрій Кармазін і будем приймати рішення або йти по. і Володимир. Все, це обговорення. По одному від фракцій. Мова йде про те, щоб перенести на повторне друге читання. Є пропозиція: або зараз ідем постатейно, розглядаємо і голосуємо, або приймаємо пропозицію комітету: направляємо на повторне друге читання. Навіщо витрачати час? Іван Заєць, будь ласка.
Справа у тому, що ми повинні якось відповідально поставитись до цього законопроекту. Якщо ми просто зараз відправляємо в цілому от так – це пускаємо по великому колу, і знову цей законопроект до Верховної Ради не прийде. Викликає застереження кілька статей, от те, що говорили попередні виступаючі, – це 61, називайте прямо, і 65 стаття, все. Тому ми можемо прийняти її у другому читанні без 61, 65 статті і тоді вже можна, якщо вже це такий клубок протиріч, послати, наприклад, на третє читання, а інакше ми його просто відкинемо. Одна справа чи є зараз голоси у Верховній Раді, чи будуть голосувати представники мегафракцій чи не будуть. От хай вони висловляться. Якщо будуть голосувати, то вигідніше сьогодні відкинути кілька поправок і прийняти його у другому читанні, а ті кілька поправок пустити на доопрацювання.
Михайло Чечетов. Тут вся біда в тому, що не буде прийнятий.
Уважаемые коллеги, ну это в стиле работы правительства. Опять подсунут эту очередную туфту от Кабинета Министров, которая на голову не налазит. Это как с бюджетом были: вкинули бюджет в Верховну Раду, причем пытались прессинговать через прессу, что надо принять, а там нет никакой законодательной базы, понимая, что принять этот бюджет – это крах для страны, но плюс для Юлии Тимошенко финансовый ресурс под выборы. Мы конечно на это не пошли. Потом, я согласен подностью с Адамом Мартынюком, с Олегом Зарубинским, которые абсолютно правильно сказали, что в этой редакции принимать нельзя, вред для страны прямой. Прямой. Жаль, что авторство Кабинета Министров непонятно на кого оно работает или на какую страну, или в какой стране живет. Поэтому выход один. Абсолютное большинство сказало и из оппозиции, и с коалиции, что нужно отправить на повторное второе чтение. Закон нужен, но абсолютно не в этой редакции, ни с теми идиотскими поправками, которые внесены. Спасибо.
Юрій Кармазін і Володимир Яворівський.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ви подивіться, у нас вносяться зміни не тільки до Кримінального, не тільки до Адміністративного кодексу, у нас вносяться зміни в базові законодавчі акти, які регламентують поводження з об’єктами архітектури, з об’єктами. Закон про охорону культурної спадщини, тобто ці базові законодавчі акти. Навіть в закони про інвестиційну діяльність і інші. Тому я вважаю, що було б правильно, якби ми не тільки залучили зараз Інститут археології, тим більше, що він не є суб’єктом законодавчої ініціативи, експертизу в часті своїй він може здійснити, а нам ще треба залучити і Комітет з питань культури, і протокольно доручити, щоб зараз два комітети це розглянули і допомогли в даному випадку колезі Мойсику, тому що не його справа – розбиратися – і не його комітету в цьому. І я прошу, Володимире Михайловичу. Це той випадок.
Володимир Яворівський. Потім Михайло Косів, і тоді будемо визначатися.
Шановні колеги! Шановні наші виборці! Я мушу сказати, що та версія закону з доповненням вона справді посилює варіант захисту нашої культурної спадщини. Через те не можна казати про якісь ідіотські, там, поправки і таке інше. Це я звертаюся до мого колеги, який про це сказав. Я вам скажу таке. Коли приймався цей закон, тодішній склад Верховної Ради вніс до нього одну поправку. Фактично монополістом, абсолютним монополістом у наданні всяких дозволів став Інститут археології Академії наук, тобто абсолютно незалежна інституція, яка, ну, не підвладна ні уряду, нікому. Абсолютно виключена виконавча влада. І думаю, що Мойсик як юрист високого штибу мене в цьому підтримає. Через те питання є, воно є дискусійне. Через те, Володимире Михайловичу, Володимире Михайловичу, я пояснив, що є, справді, дві дискусійні статті, але вони принципові. Довкола цього можна було б провести дискусію. Я пропоную сьогодні зняти з розгляду цей законопроект, не тягнути його там на третє і третє „а” – і розглянути його після канікул. Продискутуємо, буде більше часу. Закінчаться президентські вибори.
Михайло Косів, мікрофон, будь ласка.
Михайло Косів, „Блок Юлії Тимошенко”, Партія „Реформи і порядок”. Я тільки хотів би зауважити щодо одного принципового терміну, який пролунав у обговоренні цих двох статей. І він стосувався - об’єктивність. Колеги, законодавці, та невже ви думаєте, якщо ми роль державного центрального органу виконавчої влади віддаємо громадській організації, якою є Інститут археології, то ми після цього можемо говорити про об’єктивність? Ви не думаєте, що там будуть якісь свої, ну, суб’єктивні, я там скажу, якісь конкуруючі між собою обставини? А тому даремно думати, що в виконавчому центральному органі, яке має створити Міністерство культури, не буде спеціалістів-археологів, які можуть давати дозволи на основі професійних, дуже глибоких розслідувань. Так не можна робити громад.
Будь ласка, Володимир Романович, ваші пропозиції на підставі.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я доповів позицію нашого комітету. Але колега Кармазін правильно відзначив, що скільки предметів регулювання в цьому проекті закону, що як профільними треба було б залучити всі комітети Верховної Ради України. Але те, що стосується для нас безсумнівних питань ми просили б підтвердити у другому читанні, а Закон про охорону культурної спадщини винести на третє читання і комітет Яворівського визначити, як профільним комітетом, але на ваше вирішення.
Шановні народні депутати, давайте поступимо таким чином, оскільки закон є вкрай важливим і щоб його не спалити, то зараз, відповідно до процедури поставлю на голосування про прийняття його в другому читанні і в цілому. Якщо Верховна Рада України не підтримала, тоді ми направляємо, голосуємо з вами на повторне друге читання, бо якщо зараз іти по статтях, ми не досягнемо тут компромісу, ви це прекрасно розумієте.
Може перенести його?
А перенести, то там треба проголосувати, ми же ж у процесі розгляду питання. [[Шум у залі]] Ну, давайте таким чином. [[Шум у залі]] Я прошу вас, вже це в обговорення переходить. Я поставлю на голосування відповідно до Регламенту. До речі, і комітет пропонує прийняти в другому читанні його і в цілому, і Головне юридичне управління завізувало без зауважень. Тому зараз я ставлю на голосування про прийняття його в другому читанні і в цілому як. А, в другому я ставлю на голосування про прийняття його в другому читанні, без „в цілому”. Про прийняття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони культурної спадщини.
Нє, в другому читанні.
В другому читанні. В другому читанні.
Так, так, так.
В другому читанні. [[Шум у залі]] Ще раз, шановні колеги, ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони культурної спадщини (реєстраційний номер 3190). Прошу голосувати. [[12:46:38]] За-179 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію: про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони культурної спадщини [[реєстраційний номер 3190]]. Прошу голосувати.
На завтра, на завтра. [[12:47:13]] За-298
Рішення прийнято. Іван Олександрович, шановні колеги, того вимагає Регламент, і ми поступили до Регламенту. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення відповідальності за антиконкурентні узгоджені дії. Є лист від комітету. Вони пропонують перенести розгляд цього питання у зв’язку із зверненням Антимонопольного комітету України та окремих депутатів, які надійшли у період з 18 по 21 січня. Яка пропозиція буде? Тому я поставлю на голосування, прошу підтримати про перенесення розгляду проекту цього закону. Шановні колеги, є пропозиція комітету перенести розгляд питання. Нам потрібно ставити на голосування чи погодимося з рекомендацією комітету? Погодилися? Я дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації [[реєстраційний номер 3358]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто у другому читанні поданий Кабінетом Міністрів закон щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Метою законопроекту є приведення законодавства у відповідність до положень Конституції України шляхом удосконалення правового режиму захисту основних особистих прав і свобод громадян. Законопроект пропонує зміни до двох статей Кримінального кодексу. Перше – це доповнення переліку речей, які самі від себе є чи стають предметами контрабанди. Отже, спеціальні технічні засоби негласного отримання інформації не залежно від їх об’єму, вартості самі по собі при незаконному перевезенні стануть предметами контрабанди. І друге. Викладається у новій редакції стаття 359. На сьогодні кримінальна відповідальність настає тільки за незаконне використання таких засобів, а буде встановлена, якщо ми ухвалимо закон, і за незаконне виготовлення, придбання, збут, зберігання з метою використання спеціальних технічних засобі негласного отримання інформації. До проекту надійшла одна поправка від автора законодавчої ініціативи. Він пропонував підняти нижню межу покарання. Комітет з цим не погодився. Тому комітет пропонує законопроект ухвалити у другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Юрію Анатолійовичу Кармазін, ви наполягаєте на своїй поправці?
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я не наполягає на своїй поправці. Я хотів би, щоб цей закон почав діяти якнайшвидше. Тому я просив би проголосувати його зараз за основу і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому проект закону, реєстраційний номер 3358. Я ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Реєстраційний номер 3358. Прошу голосувати. [[12:51:49]] За-142 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання проекту закону [[реєстраційний номер 3358]]. Прошу голосувати. На повторне друге читання, до речі, це пропонує Головне юридичне управління. [[12:52:14]] За-267 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням. Реєстраційний номер 3329. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Прокопчук Юрій Володимирович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Пропонований вашій увазі законопроект за номером 3329 про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням поданий Кабінетом Міністрів України та прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 23 червня 2009 року, „за” – 299 голосів. Він запроваджує для осіб звільнених від відбування покарання з випробуванням проходження обов’язкових курсів корекції соціальної поведінки спрямованих на виправлення засудженого, його успішне соціальне-психологічне та економічне функціонування в подальшому. В зазначеному проекті Закону України пропонується внести зміни до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України, а саме: доповнити перелік обов’язків, які суд може покласти на особу, звільнену від відбування покарання з випробуванням передбачених частиною першою статті 76 Кримінального кодексу України, новим пунктом такого змісту, пункт шість: ”Пройти курс корекції соціальної поведінки за відповідною програмою”; доповнення статті 13 Кримінально-виконавчого кодексу України новою частиною такого змісту з пунктом чотири: ”Кримінально-виконавча інспекція організовує та контролює проходження особами, звільненими від відбування покарання з випробуванням курсу корекції соціальної поведінки за відповідними програми. Порядок розроблення, перелік, вимоги до змісту та порядок виконання яких затверджується Кабінетом Міністрів України”. Прийняття цього проекту як закону України потребуватиме фінансових витрат, спрямованих на: розробку науковими закладами корекційних програм; навчання персоналу; збільшення штатів кримінально-виконавчої інспекції Державної кримінально-виконавчої служби України, центрів соціальних служб у справах сімї, дітей та молоді Міністерства України у справах сімї, молоді та спорту або закупівлю соціальних послуг в інших державних чи приватних структурах, які матимуть право на реалізацію зазначених програм; розширення площі службових приміщень та придбання обладнання для проведення відповідних занять, які є складовими корекційних програм. Крім того, згідно з висновком Комітету з питань бюджету реалізація положень законопроекту матиме вплив на видаткову частину бюджету, збільшуючи її. Тому комітет пропонує врахувати поправки, внесені народними депутатами України Грицаком до „Перехідних положень” законопроекту номер 3329, які стосуються терміну вводу закону в дію [[через 12 місяців після опублікування]] та терміну на розробку Урядом для затвердження переліку, вимоги до змісту та порядок затвердження і виконавчих програм корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання протягом одного року, а не двох, як пропонувалося в проекті за результатами його розгляду в першому читанні. Обидві поправки внесені народним депутатом Кармазіном до частини першої розділу один законопроекту, пропонується відхилити, оскільки вони по суті не несуть у собі конкретних положень до його змісту.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
З огляду на викладене, зважаючи на те, що новели, запроваджені в даному проекті, спрямовані на корекцію поведінки засудженого або її окремих проявів, формування соціально-сприятливих змін особистостей, які можливо об’єктивно перевірити з метою забезпечення безпеки суспільства, зайнятості та освіти засудженого, попередження рецидиву злочинів тощо. Вноситься пропозиція рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект номер 3329, в запропонованому комітетом проекті у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати, шановні колеги.
Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на своїх поправках. Мікрофон, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я намагався змінити якось цей текст законопроекту, але зараз для мене очевидно, що змінити його неможливо. Тобто законопроект по своїй якості абсолютно сумнівної якості. На той час ще не було висновку і зауважень Головного юридичного управління, зараз вони є на трьох аркушах. Тобто, якщо законопроект поміщається на піваркуша, то зауваження до нього на трьох аркушах. Причому тут сказано, що з огляду на положення статей 6, 19, 92 Конституції України це має здійснювати саме законодавчий орган. Тобто визначити систему органів, які здійснювати будуть корекцію. Не розкритий зміст поняття „корекція соціальної поведінки”. Не встановлені вимоги, які повинні ставитися до програм і що вони мають містити тощо. Всього зауважень на трьох сторінках, подивіться, будь ласка, з висновком, що потребує суттєвого змістовного доопрацювання. І повторне друге читання. Тому я притримуюсь цього, прошу не розглядати моїх.
Так, дякую, будь ласка.
Зрозуміло. Значить, дійсно, є зауваження саме Науково-експертного нашого управління, але ж є і. юридичного. І є відповідно пояснювальна записка і експертиза Міністерства юстиції, до речі, і те, і інше – це юридичні органи, які дають експертну оцінку. Так от, з боку Міністерства юстиції зауваження та пропозиції до законопроекту вони не надійшли. Тому. [[Шум у залі]] Ні, я б не розглядав би так, ви розумієте, ми всі дуже піклуємось, до речі, Адаме Івановичу, ми всі піклуємося про те як сьогодні людина, яка, до речі, я не буду проводити паралелі і переводити.
Я прошу шановні колеги.
Не буде переводити в політику, коли один із кандидатів, так, який мав проблеми колись відповідно з законом і потім дуже тяжко читати мемуари як проходила соціальна адаптація у цього кандидата. [[Шум у залі]] Так я от якраз хочу сказати, що даний закон для всіх без виключення, хто хоче бути Президентом і Прем’єром у майбутньому, але мав такі проблеми, вона робить соціальну адаптацію. І це за рахунок відповідно державних органів, так, безперечно. Тому що соціальною адаптацією має займатися винятково держава.
Дякую. Шановні колеги! Давайте не входити в площину дискусій. Комітет пропонує прийняти цей закон в другому читанні і в цілому як закон. Прошу, шановні колеги, підготуватися до голосування. Я вношу на голосування пропозицію.
Я думаю, Партія регіонів повинна підтримати одноголосно.
Я вношу на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України [[щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням]] [[реєстраційний номер 3329]]. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[12:59:59]] За-148 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка.
Тоді є пропозиція по повторне.
Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 106, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 22, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 0. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону [[реєстраційний номер 3329]]. [[13:00:34]] За-155 Рішення не прийнято. Проект закону відхилено.
Ну, не хочуть піддаватися корекції. Значить, таким і залишиться. Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про транскордонне співробітництво" [[реєстраційний номер 4029]]. Доповідач – голова Комітету у закордонних справах Білорус Олег Григорович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, Комітет у закордонних справах.
Під час перерви.
уважно розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України „Про транскордонне співробітництво” [[реєстраційний номер 4029]]. Я прошу фракцію БЮТ припинити оцей бедлам.
О, правильно, да.
Колега, Сухий, займіть ваше почесне місце. Цей проект закону був розроблений на виконання рекомендацій парламентських слухань на тему: „Про інтенсифікацію співробітництва України з Європейським Союзом в рамках єврорегіонів та перспективи транскордонного співробітництва” і був прийнятий у першому читанні 10 червня минулого року. При доопрацюванні зазначеного законопроекту до розгляду у другому читанні була створена робоча група під керівництвом підкомітету з питань зовнішньоекономічних зв’язків та транскордонного співробітництва Комітету у закордонних справах Гриніва, до якої увійшли співробітники зацікавлених міністерств, Секретаріату Кабінету Міністрів України та Апарату Верховної Ради. Загальна робоча група ретельно вивчила та врахувала пропозиції, їх було немало, що були висловлені суб’єктами права законодавчої ініціативи. Проектом закону передбачено посилення ролі Центрального органу виконавчої влади з питань регіонального розвитку Мінрегіонбуду, питаннях координації транскордонного співробітництва. Законопроект узгоджено з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради і з зауваженням, більшість яких врахована. Сьомого жовтня 2009 року комітет повторно розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України „Про транскордонне співробітництво” і рекомендував його до прийняття Верховною Радою. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, поправки всі до цього проекту закону враховані. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому. Є інші пропозиції? Немає. Тому. Будь ласка, народний депутат Ключковський.
Дякую. Я, в принципі, підтримую цей законопроект, але в мене є два запитання до доповідача по остаточному тексту і по одній неврахованій поправці. На третій сторінці пункт 3 в правій колонці передбачає механізм спільного фінансування транскордонного співробітництва. Який механізм може бути спільного фінансування, якщо іде мова про фінансування з бюджетів чи з джерел різних держав? Яка фінансова установа буде здійснювати це спільне фінансування? І друге питання. З яких підстав відхилена поправка 4 народного депутата Шевчука, де передбачається можливість також залучення кредитних ресурсів міжнародних фінансових організацій для фінансування транскордонного співробітництва. Чому ця позиція виключена? Чому в остаточній редакції не передбачена можливість залучення кредитів міжнародних фінансових організацій? Я би просив відповісти на ці питання і після того я визначусь як голосувати.
Я сподіваюсь, що ви вже визначились як ви заявили у вашому вступі про підтримку. Що стосується співфінансування або спільного фінансування? В міжнародній практиці, яка включає і промислову кооперацію і науково-технічне співробітництво це звичайна практика. Такі речі є предметом переговорів і є предметом домовленостей у формі угод. І вони календаризуються і тут нема ніяких, ніяких відкриттів світу цього. Що стосується другого питання. Чому поправка була знята? Я вам не можу відповісти на це питання детально, тому що у мене в документах немає мотивації про зняття цієї поправки. Комісія рекомендує її зняти, як нерелевантну до цього закону. Якщо у вас є пропозиція інша, то ви мали можливість вносить вашу пропозиції при розгляді у другому читанні, на це був час.
Ні, так сьогодні вносити пропозиції вербально не можна. Якщо можна підтримати відхилену поправку, то це можна зробить або голосуванням, або поправкою до закону.
Я, шановні колеги, ставлю на голосування.
Що, що? Так я зараз поставлю поправку номер 4 колеги Шевчука на голосування і попрошу її підтримати. Шановні народні депутати, вноситься на голосування поправка номер 4 Сергія Шевчука. Прошу голосувати. Комітет не заперечує.
Я не заперечую.
Прошу голосувати. [[13:07:44]] За-243 Поправка врахована. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону провнесення змін до Закону України "Про транскордонне співробітництво" [[реєстраційний номер 4029]] з врахуванням поправки Сергія Шевчука, яка дістала підтримку 243 народних депутатів. Прошу голосувати. [[13:08:22]] За-296 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про курорти" [[реєстраційний номер 3249]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я Юрій Олександрович Гайдаєв. Прошу.
Вельмишановний Володимире Михайловичу, вельмишановні колеги! При підготовці до другого читання поступили пропозиції від 10 народних депутатів України, всього внесено 11 поправок, з них враховано 8, відхилено 3. На думку комітету запропоновані Кабінетом Міністрів України зміни в закон створюють можливість вилучення частин земельних ділянок курортів і використання їх в інших цілях, на жаль. Вибачте за простоту – зміни для дерибана курортних земель. Окрім того, в разі ухвалення законопроекту в редакції авторів, створювалась можливість використовувати суміжні земельні ділянки з територією першої і другої зони санітарної охорони курорту для господарської діяльності не пов’язаної з діяльністю курорту, і яка може негативно впливати на якість природних лікувальних ресурсів курортної території. Запропоновані зміни до закону, термін „значна відстань” є такий, запропонований, але ні законом, ні законодавством України даний термін не визначений. Автори так і не змогли до другого читання юридично обгрунтувати необхідне застосування даного терміну у законі. У зв’язку з чим статті 8, 30, 31, 32 залишені у редакції закону, що діє. Таким чином більшість внесених змін до Закону України „Про курорти” були відхилені, як необгрунтовані, неактуальні і противорічащі Конституції України. І не дивлячись на це, ті зміни, які залишилося у законопроекті, поданого Кабінетом Міністрів України, все одно отримали зауваження від головного управління Верховної Ради України. Дозвольте підвести підсумок. Цілком можливо, що положення Закону України „Про курорти”, прийнятого у 2000 році вимагають перегляду, вимагають перегляду або уточнення, перегляд же окремих його статей приводить до лише неузгодженостей положень закону і створює можливість невиконання або ігнорування Закону України „Про курорти” в цілому, а значить курорти, що залишаються, просто знищуються. У зв’язку з цим комітет пропонує зняти його з розгляду, а Кабінету Міністрів України підійти комплексно до перегляду положень Закону України „Про курорти” в цілому, якщо є така необхідність. Повторне друге читання в даному випадку, на думку комітету, не виправить ситуацію. Дякую за увагу.
Шановні колеги, не враховано декілька поправок. 1 поправка Юрія Кармазіна. Ви наполягаєте на ній Юрій Анатолійович? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Для того, щоб розглядати Закон „Про курорти” нам треба взагалі розглянути ситуацію, яка сталася у нас на курортах. Ситуація у нас на курортах плачевна. Ситуація з тими санаторіями, які ще залишилися десь, вона також плачевна. Саме через це я погоджуюся з тим, що зараз сказано було і прошу не розглядати поправки, щоб не забирати ваш дорогоцінний час. Давайте ми краще на щось інше його зараз витратимо по цьому законі і підтримаємо думку голови комітету. До речі, він був і міністром охорони здоров’я, і. і проголосувати. Я не знаю чи є політична воля сьогодні голосувати в залі після такої пропозиції комітету. Я свою поправку в даному випадку знімаю, бо не бачу сенсу просто, розумієте, ставити зараз поправки до того законопроекту, який може бути відхилений в цілому. Дякую.
Так, шановні колеги! Будь ласка, Юрій Олександрович, пропозиція комітету.
Відхилити цей законопроект. І все.
Ні, ні. одну хвилиночку. У мене є подання. У мене є подання про те, щоб прийняти у другому читанні, тому комітет не пропонував, це ваша пропозиція. Так я розумію?
Нет. Це пропозиція комітету.
Шановні колеги, я зачитую вам документ за підписом Бахтеєвої Тетяни Дмитрівни. Законопроект в другому читанні пропонує прийняти та в цілому як закон. Тому я поставлю зараз на голосування пропозицію комітету офіційно про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України "Про курорти" [[реєстраційний номер 3249]]. Прошу голосувати. [[13:13:39]] За-159 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проект закону [[реєстраційний номер 3249]]. [[13:14:04]] За-165 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо служби у військовому резерві]] [[друге читання]]. Доповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, зразу скажу, що наш комітет одноголосно рекомендує підтримати його в другому читанні і в цілому. Головне науково-експертне управлінні не має зауважень до цього закону. Врахували із 35 поправок 34. Хочу подякувати за активну роботу над законопроектом депутатів Кузьмука, Кармазіна і Шаманова. Одна поправка – депутата Шаманова, номер 11 – була відхилена, оскільки вона по суті врахована вже в чинному законі і передбачає підписання контракту до того, як людина йде у резерв, постійний резерв Збройних Сил. Законопроект носить скоріше технічний уже характер, оскільки в 2006 році були впроваджені ці зміни. Зараз треба довести їх до кінця. Прошу підтримати.
Шановні колеги, законопроект відпрацьований чітко. Головне юридичне управління повністю погоджується із роботою комітету. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому. Немає заперечень? Вношу на голосування пропозицію комітету: про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо служби у військовому резерві]] [[реєстраційний номер 3340]]. Прошу голосувати. [[13:15:59]] За-309 Закон прийнято. Наступний закон, проект закону: про внесення змін до статті 29 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[реєстраційний номер 3634]]. Доповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка, Анатолій Степанович.
Шановні колеги, цей законопроект. так сталося, що до одного і того ж закону вносяться пропозиції, які йшли в різні часи, тому мова йде про той самий закон, також комітет одноголосно пропонує підтримати його в другому читанні і в цілому. Із дев’яти пропозицій враховано вісім і одну автор зняв, оскільки вона предмет іншого закону. Одне є положення, яке прошу почути і врахувати. Головне юридичне управління, звертаю увагу на те, що цим законом ми даємо право міністру оборони визначати чисельність тих осіб, які призиваються на навчальні збори. І звертаю увагу на те, що це повноваження належить до компетенції Кабінету Міністрів відповідно до Закону про Кабмін. Тут є проблема, не пов’язана з нашим законом, а з чинною законодавчою базою. Оскільки в одному законі написано, що це повноваження Кабміну, в іншому законі – базовому, про оборону саме це повноваження належить до Генерального штабу. Ще в третьому законі до повноважень міністра оброни йому дається право не на збори, а взагалі призивати на постійну службу офіцерів на його власний розсуд, відповідно до потреб оборони. Тому ми просили би знайти о цей компроміс у вигляді, запропонованому комітетом: дати повноваження Міністерству оброни визначати скільки людей буде призиватися щороку на навчальні збори для резервістів. Прошу підтримати в цілому.
Шановні колеги, шановні колеги, законопроект відпрацьовано. Він високу має готовність і комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту закону про внесення змін до статті 29 Закону України про військовий обов’язок і військову службу [[реєстраційний номер 3644]]. Прошу голосувати. Комітет знайшов компромісну позицію, він пропонує нам її підтримати. [[13:18:39]] За-257 Закон прийнято. Дякую. Вносить на розгляд проект Закону про внесення змін Закону України "Про правовий режим воєнного стану" [[реєстраційний номер 3638]]. Доповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Прошу вас.
Шановні колеги, щоб назва Закону „Про воєнний стан” не лякала зараз на фоні політичної ситуації, не має жодного відношення, це абсолютно потрібний для оборони закон. Він передбачає процедуру умови і перелік робіт, гарантій людей і всього іншого, якщо вона залучаються до виконання важливих для держави завдань. Ці питання поки що не були належним чином внормовані. Комітет також одноголосно пропонує підтримати його в цілому. Було чотири пропозиції, які враховані по суті або редакційно із збереженням цієї суті. Є одне питання, яке стосується Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. Мова йде про те, що юридичне управління наполягає на тому, щоб умови і відповідне обмеження, які встановлюється на цей період, визначалися законом України. В той же час мова йде про ті технологічні речі, які законом України особливо на такий випадок важко передбачити, наприклад, перелік робіт на випадок епідемій, епізоотій, пандемій і чого завгодно, кількість людей, які залучаються, регіони, в яких це робиться, період гарантій для працевлаштування і всього іншого. Ми запропонували, щоб це визначалося Кабінетом Міністрів України у рамках тих повноважень, які йому надаються по Закону про Кабмін і, відповідно, Конституцією і всім іншим. Це буде дієздатний механізм. Якщо буде закон України в умовах, коли це треба буде пройти – перше, друге і решта читань, значить, ми провалимося для виконання важливих завдань. Прошу підтримати так, як це пропонує комітет у цілому. Дякую.
Шановні народні депутати, немає заперечень? Тому вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про правовий режим воєнного стану” [[реєстраційний номер 3638]]. Прошу голосувати. [[13:21:07]] За-286 Закон прийнято. Будь ласка, що у вас?
Шановні колеги, я прошу уваги, Володимир Михайлович. У нас є законопроект, який вніс Президент про направлення нашого. [[Шум у залі]] зараз я скажу. контингенту в Кот-д’Івуар. Значить, уже перший заступник МЗС сидить тут. У мене є пропозиція. Оскільки очевидним буде рішення, воно буде негативним, давайте розглянемо його і поставимо на цьому крапку. Я вніс пропозицію. Якщо немає згоди, тоді.
Що?
Якщо немає згоди, тоді.
Шановні, немає згоди. Нам можна було б таким чином. Всім зрозуміло про що йдеться. Поставити на голосування – і все. Ні? Будь ласка, Анатолію Степановичу, не підтримується. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань запровадження зовнішнього незалежного оцінювання якості освіти і встановлення відповідальності за порушення порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання знань та використання його результатів [[друге читання]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти Оробець Леся Юріївна. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні колеги! Я пропоную вашій увазі законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань запровадження зовнішнього незалежного оцінювання якості освіти і встановлення відповідальності за порушення порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання знань та використання його результатів [[реєстраційний номер 4241]]. 15 квітня даний проект було прийнято за основу в першому читанні постановою Верховної Ради. До розгляду проекту в другому читанні на адресу Комітету з питань науки і освіти надійшло понад 200 пропозицій і зауважень як від суб’єктів законодавчої ініціативи, так і від широкої освітянської наукової громадськості. Свої побажання і пропозиції на адресу комітету, зокрема, надіслало Міністерство освіти і науки України, президія Спілки ректорів вищих навчальних закладів, ректор червоного корпусу, ректор КПІ, Асоціація ректорів вищих технічних навчальних закладів України, Рада ректорів київського регіону, Асоціація керівників шкіл України тощо. Переважну більшість пропозицій після ретельного дослідження і обговорення на комітеті було підтримано. Хочу особливо подяувати за ґрунтовні поправки, що сприяли покращанню змісту і логіці проекту народних депутатів: Полохала Володимира Івановича, Ключковського Юрія Богдановича, Самойлик Катерину Михайлівну і Ківалова Сергія Васильовича. У підсумку до порівняльної таблиці увійшло 82 поправки, 47 з яких повністю враховані, 15 – частково і 20 – відхилено, переважно через дублювання тих чи інших положень в тексті закону. Пропозиція комітету: прийняти закон в цілому із поправками комітету, до якої я всебічно приєднуюсь. І насамкінець, шановні колеги! Дуже прошу поставитися до цього проекту, як до проекту суто освітянського, тобто не політичного. Не випадково серед його авторів, серед членів комітету є представники трьох фракцій, найбільших фракцій парламенту. Окрім того, до цього проекту приєднуються мільйони освітян, а також батьки майбутніх абітурієнтів. Не випадково фракція "Блоку Литвина" підтримала проект закону в першому читанні, за що освітянська громадськість безмірно вдячна даній політичній силі. Хочу нагадати, що за даними Фонду „Демократичні ініціативи” майже 80 відсотків населення підтримує реформи зовнішнього незалежного оцінювання, 72 відсотки абітурієнтів довіряють даним тестам. Дуже прошу, шановні колеги, не обманіть їх сподівання. Я на вас сподіваюсь. Дякую.
Шановні колеги! Хто наполягає на поправках, які не були враховані? Я розумію. Але, шановні колеги, можливо хтось наполягає? Немає? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон проект закону [[реєстраційний номер 4241]]. Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань запровадження зовнішнього незалежного оцінювання якості освіти і встановлення відповідальності за порушення порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання знань та використання його результатів. Прошу голосувати. [[13:26:03]] За-203 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону [[реєстраційний номер 4241]]. Прошу голосувати, на повторне друге, прошу голосувати. [[13:26:30]] За-188 Рішення не прийнято. По фракціях. Зараз, шановні колеги, варто було б направити на повторне друге, нехай би попрацював ще комітет. Процес іде, а ми закон не приймаємо. Адам Мартинюк. Я поставлю зараз, одну хвилиночку. Зараз я поставлю, тільки заспокойтесь.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, закон вже пішов на спочинок, так що давайте про нього забудемо. Я хочу повернутися до іншої пропозиції. Зараз можна підтримати пропозицію голови профільного комітету Гриценка про те, щоб ми розглянули питання військових. Давайте до нього повернемось. Дякую.
Давайте таким чином, шановні колеги, одну хвилинку. Давайте таким чином, щоб ми якось працювали. Я ще раз поставлю на голосування про повернення до розгляду про направлення на повторне друге читання. Прошу проголосувати [[щодо законопроекту 4241]] на повторне друге, прошу. Нехай попрацює комітет. [[13:27:47]] За-208 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 128, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 60, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 0. Законопроект відхилено. Шановні колеги, залишилось ще два, давайте так. Я пропоную, залишилось два законопроекти в другому читанні, після того розглянемо вже по направленню контингенту. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо приведення у відповідність з положеннями Закону України "Про міжнародне приватне право"]] [[реєстраційний номер 2438]]. Доповідач – член комітету з питань правосуддя Дмитро Микитович Притика. Будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд в порядку другого читання виноситься законопроект номер 2438 про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо приведення окремих актів законодавства у відповідність із законом України „Про міжнародне приватне право”]]. При підготовці законопроекту до другого читання враховані зауваження і пропозиції Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Науково-експертного управління Верховної Ради; народних депутатів: Кармазіна, Тарасюка, Круця. Не врахованими лишились лише дві пропозиції народного депутата Круця до статті 123 та статті 382 Господарського кодексу України. Зокрема, народний депутат пропонує включити із статті 123 норму, згідно з якою на іноземних суб’єктів господарювання не поширюється дія процесуальних законів України. Комітет таку пропозицію не підтримав, оскільки вона буде суперечити змісту самої статті, у якій чітко зазначається, що іноземні суб’єкти господарювання мають такі ж самі процесуальні права та обов’язки, що і суб’єкти господарювання в Україні. Ці права і обов’язки визначаються Процесуальними кодексами України, які є законами, які зобов’язані дотримуватися іноземні суб’єкти господарювання. Тому пропозицію народного депутата було відхилено. Окрім того, він пропонує в частині третій статті 382 виключити слова „в судовому порядку”. Це теж не підтримано комітетом, тому що окрім суду ніхто не може розглядати умови контракту, які заключено між суб’єктами господарювання іноземною державою і Україною. В запропонованій у другому читанні редакції проекту закону більш чітко виписаний порядок звернення із судовим дорученням до судів іноземних держав та порядок виконання. Юридичне управління завізувало законопроект без зауважень. Комітет з питань правосуддя на своєму засіданні 23 вересня 2009 року підтримав запропонований редакцією рекомендує і просить парламент підтримати законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати. Це дуже.
Шановні народні депутати! Не враховано дві поправки нашого колеги Круця. Ви наполягаєте на цих поправках? Ні. Всі інші враховані. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту немає. Отже, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо проведення у відповідність з Положеннями Закону України „Про міжнародне приватне право”]]. Прошу голосувати. [[13:31:41]] За-286 Рішення прийнято, тобто закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про страхування" [[щодо сільськогосподарських ризиків]] [[реєстраційний номер 3248]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Олександр Іванович Клименко.
Дякую. Шановні народні депутати, Шановний Володимире Михайловичу, до проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про страхування" [[щодо сільськогосподарських ризиків]] [[за номером 3248]] [[від 3.10.2008 року]] наш Комітет з питань фінансів та банківської діяльності на своєму засіданні розглянув порівняльну таблицю, яка пропонує вам її зараз підтримати. Хотів би відзначити наступне, що до законопроекту надійшло всього три пропозиції від народних депутатів, із яких дві враховані і одна пропозиція народного депутата Кармазіна щодо викладення у іншій редакції пункту 11 статті 7 Закону України „Про страхування” була відхилена, тому що 4 червня цього року, минулого, перепрошую, року Верховною Радою України було прийнято Закон про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення механізмів державного регулювання ринку сільськогосподарської продукції]] [[за номером 1447-6]], у якому цей пункт взагалі було виключено. Після врахування зауважень та пропозицій законопроект полягає у запровадженні нового виду добровільного страхування – страхування сільськогосподарських ринків, в тому числі і страхування врожаю сільськогосподарських культур і багаторічних насаджень, врожаю зернових культур і цукрових буряків, а також сільськогосподарських тварин, птиці, кролів, хутрових звірів, бджолосімей, риби та інших водних живих ресурсів. Після прийняття проекту закону уповноважений орган отримає право видавати, а страховики зможуть отримувати ліцензію на право здійснення добровільного страхування сільськогосподарських ризиків. Слід зазначити, що прийняття проекту закону також надасть можливість виокремити в звітності страховиків, яка в установленому порядку подається до уповноваженого органу, дані, що стосуються страхування сільськогосподарських ризиків для розрахунку сум необхідних для субсидування із державного бюджету України суб’єктам аграрного ринку. Я маю на увазі про фонд страхових субсидій. З огляду на викладене, комітет пропонує проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про страхування щодо сільськогосподарських ризиків” за номером 3248 прийняти у другому читанні та в цілому. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, доповідь завершено. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на вашій поправці?
Не наполягаєте?
Кого немає?!
Не наполягаєте?
Я ось. Не наполягаю.
Шановні колеги.
Я хотів би, я перепрошую, я хотів би ще зазначити, Володимир Михайлович.
Да.
Що Кабінетом Міністрів також було враховано і висновки нашого Головного юридичного управління і саме прийняття цього закону унеможливить деякі в підзвітності щодо регулятора наших сільгоспвиробників і це покращить Закон про страхування. Дякую.
Шановні колеги, я поставлю на голосування, але прошу, що. „Прикінцеві положення”, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування, а не з 1 січня, бо термін сплив. „Набирає чинності з дня його опублікування”. ІЗ ЗАЛУ Можна компроміс.
А? ІЗ ЗАЛУ З дня опублікування у 2010 році.
Що? Що?
Це була пропозиція.
Ну комітет вважає не.
Але Кабінет Міністрів погодився з цими зауваженнями і визначив, що цей закон можна буде приймати. Це стосується ринку сільськогосподарських.
Шановні народні депутати.
Щодо добровільного страхування.
Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про страхування” [[щодо сільськогосподарських ризиків]] [[реєстраційний номер 3248]] з уточненням [[цей закон набирає чинності з дня його опублікування]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:36:22]] За-136 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону [[реєстраційний номер 3248]]. [[13:36:45]] За-146 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про Фонд гарантування вкладів кредитних спілок (реєстраційний номер 3265). Ну справа в тім, шановні колеги, зараз будуть інші пропозиції. Ну ми зламаємо все. Я прошу вас, я готовий, якщо треба поставити на голосування. Я поставлю на голосування, щоб потім не було звинувачень. І в пакеті [[шум у залі]].Про те, щоб зараз. [[шум у залі]] про те, щоб зараз перейти до. Так, шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про Фонд гарантування вкладів кредитних спілок [[реєстраційний номер 3265]]. Всі заспокойтеся і давайте працювати. Є пропозиція. Давайте ми розглянемо за скороченою процедурою для того, щоб ми могли розглянути інше питання. Я ставлю на голосування цю пропозицію, щоб розглядати законопроекти до першого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:38:07]] За-129 Рішення не прийнято. Будь ласка, переходимо до розгляду. Розглянемо сьогодні і направлення миротворчого контингенту, якщо дійдемо. Будь ласка, так.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати! Я хотів би зараз сказати за ту загальну проблему, яка виникла в першому. в першій черзі на ринку фінансових послуг – однією складовою є кредитні спілки, які стали однією самою вразливою ланкою через те, що ми, на превеликий жаль, не приймали відповідних рішень протягом останніх двох років щодо покращення ситуації на саме цьому ринку фінансових послуг. Тому, якщо дивитися на загальну тенденцію, яка стосується міжнародних фінансових ринків, то 97 країн світу, яка має загальну кількість понад 54 тисяч і членство 186 мільйонів осіб, на превеликий жаль, ми сьогодні в Україні маємо з 1992 року лише 70. 780 кредитних спілок по всіх регіонах нашої країни і чисельність приблизно складає понад 2 мільйона осіб. Якщо казати за активи, то вони перевищують сьогодні 4 мільярда гривень. Якщо казати про філії, то це приблизно 2 тисячі цих філій по всій території України, тобто кожна територія України має кредитні спілки. Вони приблизно сформовані у три всеукраїнські кредитні спілки-асоціації, а також у 24 місцевих асоціацій кредитних спілок і програма захисту вкладів. За час свого існування в Україні, особливо в умовах триваючої в Україні системної фінансової кризи, кредитні спілки були і залишаються практично єдиним реально функціонуючим механізмом кредитування малого бізнесу та фермерів, фінансової підтримки розвитку територіальних громад і професійних спільнот, соціальної адаптації, а також широких верст малозабезпеченого населення. Таким чином, в Україні кредитні спілки стали дуже важливим соціальним чинником та однією з базисних складових фундаменту економічної та фінансової стабільності. Водночас основа існування кредитних спілок - це взаємна довіра, я хотів би ще раз наголосити, взаємна довіра учасників та гарантія захисту з боку держави в умовах фінансово-економічної кризи, політичної і владної кризи, треба теж визнати, яка стала дуже поживним тлом для величезної кількості, як шахраїв, так і бездіяльності з боку правоохоронних органів, яку я б теж формулював би як злочинну. А інколи пряме потурання, які дали можливість ошукати мільйони громадян в Україні і які дозволили привласнити їм чисельні їхні вклади і кошти. Особливе загострення ситуації відбулося у період фінансової кризи, оскільки частина кредитних спілок має проблеми з ліквідністю і належним чином не розраховується зі своїми вкладниками. З іншого боку, в України не передбачено механізму відшкодування громадянам втрачених вкладів, внесених на депозитні рахунки в кредитних спілках. Вирішити питання гарантування вкладів кредитних спілок можливо за умови прийняття законопроекту про Фонд гарантування вкладів за номером 3265, який я пропоную. Після прийняття рішення про утворення фонду на рівні закону Кабінетом Міністрів України або регулятором, Держфінпослуг України, має бути підготовлена і прийнята відповідна підзаконна нормативно-правова база, яка забезпечить організаційне та функціональне становлення фонда та досягнення ним рівня фінансового резервування адекватного існуючим на ринку кредитних спілок ризикам у сумі задекларованого відшкодування. Цим законопроектом встановлено засади функціонування Фонду гарантування вкладів членів кредитних спілок, порядок відшкодування вкладів членів кредитних спілок, а також регулюються відносини між фондом, Кабінетом Міністрів України та уповноваженим органом з регулювання ринків фінансових послуг. Відповідно до законопроекту фонд є державною спеціалізованою установою, яка виконує функції державного управління у сфері гарантування вкладів членів кредитних спілок. У своїй діяльності фонд керується Конституцією України, чинним законодавством та дії на підставі Положення про Фонд гарантування вкладів членів кредитних спілок, яке затверджується у свою чергу Кабінетом Міністрів України та уповноваженими органами. Учасникам Фонду гарантування вкладів членів кредитних спілок є, в першу чергу, кредитні спілки, які включені до Державного реєстру фінансових установ, який веде уповноважений орган, та мають ліцензію на здійснення діяльності по залученню внесків членів кредитної спілки на депозитні рахунки. Участь у Фонді кредитних спілок є обов’язковою. Фонд видає нормативно-правові акти з питань, віднесених до його повноважень, які є обов’язковими до виконання учасниками фонду, у тому числі встановлює для учасників фонду обов’язкові стандарти, вимоги до учасників щодо їх членства у фонді, яке встановлюється нормативно-правовими актами фонду. Законопроект містить положення порядку подання звітності фонду, порядку формування коштів та використання коштів фонду на використання коштів завскладами. Насамперед щодо фінансування. Саме кредитні спілки здійснюють перший внесок у розмірі 1 відсотка від суми загального обсягу депозитів на їх рахунок. Подальше фінансування здійснюється кредитними спілками і не потребує. фінансування із Державного бюджету. Хоча в першій редакції моєї пропозиції було започатковано, щоб Кабінет. Міністрів перший внесок у розмірі 50 мільйонів гривень, як це відбулося із Фондом гарантування вкладів фізичних осіб з боку Національного банку України. Але, на превеликий жаль, за порадою нашого Головного науково-експертного управління, Юридичного управління ми. я цю норму вилучив. Переконаний, що утворення загальнодержавної системи гарантування вкладів членів кредитних спілок є темою, політично значимою для соціально чутливої особливо в сьогоднішніх. соціально-економічних умовах України. Крім того сам факт прийняття такого рішення сьогодні навіть за умови його подальшого фактичного запровадження протягом порівняльно тривалого проміжку часу матиме значний психологічний ефект і позитивно вплине на настрої і поведінку вкладників кредитних спілок, а головне дозволить від. їм вичерпані та втрачені в тому числі з вини держави кошти. Хотів би також зазначити, що у концепції Кабінету Міністрів України ще з. у червні-місяці 2006 року також була сприйнята ця концепція щодо врегулювання і створення Фонду гарантування вкладів членів кредитних спілок. Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь завершена. Прошу записатися на запитання. Прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна". Шановний Олександре Івановичу, дійсно дуже слушний закон, який торкається багато людей, сприяє їх соціальній захищеності, але ви говорите про те, що концепція була в 2006 році, і ми як би приймаємо цей закон навздогін тій фінансовій кризі і тій ситуації, яка сталася на ринку кредитних послуг. Багато людей все-таки понесли великі втрати. Чому така ситуація склалася? Чому не передбачувалося? Чи є якісь, на ваш погляд, причини, що цей закон приймається апріорі після того, як це відбулося?
Дякую. Хотів би доповісти і подякувати вам за запитання, тому що, на мій погляд, воно містить як зволікання, або деякою мірою бездіяльність, в тому числі і нас, народних депутатів. Але хотів би зазначити, що коли ми у жовтні ще 2008 року приймали Закон щодо підтримки фінансового сектору, а саме банківського сектору, і коли ми приймали Закон про рефінансування і додаткові заходи як антикризові, мною особисто була внесена пропозиція, щоб ми розглянули питання і на інших ринках фінансових послуг, яке стосується членів кредитних спілок. На превеликий жаль, ми тільки сьогодні дійшли до цього розгляду. А що стосується концепції, яка була затверджена і Розпорядженням Кабінету Міністрів від 7 червня 2006 року за номером 321, також вона була затверджена з метою реалізації концепції: необхідно було створити необхідні законодавчі та інституціональні умови для функціонування системи гарантування вкладів членів кредитних спілок. Мені видається, що, якщо зараз ми повернемося до позитивного вирішення і прийняття цього закону, то, по-перше, ми відновимо довіру, по-друге-.
Дайте можливість завершити.
Дякую. .по-друге, ця ситуація буде більш стабільному. Чому: тому що, якщо казати за банківський ринок, то він сьогодні, на мій погляд, і за оцінками експертів, більш вразливий і ліквідність його менша навіть ніж у кредитній кооперації. Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”, будь ласка.
Олександр Іванович, вам, напевно, відома статистика, що в цілому по Україні в різних фінансових установах сьогодні знаходиться близько 250 мільярдів вкладів у різній формі, і це більше 10-ти в кредитних установах. В кредитних спілках сьогодні обертається трошки, біля одного відсотку таких вкладів. Ваша концепція передбачає, що тепер для кожної групи учасників фінансового ринку ми повинні створювати державну установу. Така ідея є про створення Державного фонду гарантування у страховому ринку. Тепер ми розглядаємо – в кредитних спілках і далі, напевно, ломбарди теж виступлять з такою ініціативою і інші десять учасників. Ми можемо мати десять державних установ, які будуть гарантувати. У мене запитання: чи не кращий шлях, щоб ми все ж таки, враховуючи, що в нас є державна установа, яка називається Фонд гарантування вкладів населення і не дублювали ще, не створюючи нові установи державні, або цю зробити установу і передати сюди повноваження, або.
Дякую. Ви знаєте, я не побоюся цього слова вжити, але якщо я буду зараз вам називати ту кількість звернень до мене, як до народного депутата України, а також до Голови Верховної Ради України, навіть приведу вам приклад, коли депутати обласної ради Черкаської області прийняли, навіть, на своєму засіданні сесії рішення для того, щоб звернутися і для того, щоб внесли в порядок денний, на розгляд Верховної Ради, як терміновий, цей законопроект. По-друге, я не хотів би, щоб ми вживали таку певну дискримінацію щодо ринку саме фінансових послуг, як кредитних спілок. Дивіться, ми сьогодні вкладникам банків гарантує 150 тисяч повернення вкладів. В цьому законі передбачено всього-на-всього п’ять тисяч повернення самих незахищених верств населення. Тепер скажіть, будь ласка, ви, як колишній банкір, хто сьогодні може піти із фізичних осіб і взяти кредит у банку без належної застави і так далі? Це може лише одна кредитна установа, як кредитні спілки, і друге – це ломбарди, які, ми теж прийняли закон в цілому його прийняли.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олександр Іванович, ви сказали, що ви за порадою науково-експертного управління вилучили норму про початкове фінансування фонду за рахунок внесків з Держбюджету в розмірі 50 мільйонів гривень. Я хотів вас спитати: яким це чином ви вилучили, адже ми розглядаємо це в першому читанні і у вас в фінансово-економічного обґрунтуванні саме це і зазначено, початкове фінансування 50 мільйонів гривень. Що значить, ми вилучимо? Може, ви це збираєтеся зробити, то так і скажіть. І друге питання. Вибачте, у мене ще є час. І друге запитання: скажіть, будь ласка, у вас є статистична інформація, а скільки грошей на сьогоднішній день завинили кредитні спілки учасникам цих кредитних спілок? Бо ви самі сказали, що випадків шахрайства, як виявляється, не менше, ніж тоді, коли у 90-х роках з’явилися оці сумно відомі трасти, які, фактично, обібрали людей. Дякую.
Дякую. Щодо статистики, я хотів би наголосити, що саме кредитні спілки завжди шукають через свої об’єднання, тобто і загальнонаціональні кредитні спілки, вони шукають очищення, тобто. і вони самі намагаються регулювати цей ринок з тим, щоб рівень довіри до них постійно відновлювався. Якраз запропонування. започаткування цього законопроекту і прийняття його дозволить, що з боку держави також буде гарантуватися повернення вкладів на рівні п’яти тисяч, за які я казав. Щодо 50-ти мільйонів, да, дійсно, я автор, як суб’єкт законодавчої ініціативи, це була моя ініціатива, я хотів би, щоб якщо ми його приймемо у першому читанні, щоб вона збереглася. Але щодо початкового фонду, то ми передбачили у цьому законопроекті, щоб один відсоток. Один відсоток, це на рік якраз самі кредитні спілки спрямовують ці кошти також до регуляторного капіталу. І щодо. якщо не вистачить цих коштів. І тому, таким чином, ті виклики, які сьогодні є на цьому ринку, а саме з їх ліквідності, то я думаю, що ми їх поступово будемо долати. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний Олександре Івановичу, на території України так сталося, що кредитні спілки є своєрідною формою МММ. Я можу це на прикладі Полтавщини вам пояснити, коли кредитні спілки „Акорд”, „Лубно”, „Добробут Полтавщини” в деякій мірі і інші розікрали людські саме гроші. Спочатку декларували величезні відсотки, потім розікрали, і їх не стало, і це великою людською проблемою є. Мені не зрозуміло взагалі, чому ми повинні утворювати Фонд гарантування державних вкладів і за рахунок коштів Державного бюджету відшкодовувати те, що украли саме ці люди. Я думаю, що роль саме держави якраз є виключно у тому, щоб саме, перше, цей фонд був утворений за рахунок тих, хто утворює цю спілку, тих, хто зловживає людськими грошима і інше. А роль держави сьогодні.
Дякую, пане Сергію. Як я зазначав у своїй доповіді, що першими внесками на рівні одного відсотка, а також 0,25 відсотка двічі на рік – це якраз будуть ті кошти, які будуть спрямовуватися учасниками самого ринку. А яку важливішу, найважливішу роль має держава відігравати у цьому процесі? Перше. Коли ми приймемо цей закон і буде створений цей орган як спеціалізована організація державна, то два представника від Кабінету Міністрів, два представника від уповноваженого органу і один представник від кредитних установ мають якраз і очолювати саму дирекцію цього фонду. І тому надзвичайна роль з боку державу, у першу чергу, це буде контроль. А щодо неякісної і недобросовісної реклами, яку ви кажете, це дуже чітко поширюється на всіх ринках фінансових послуг, коли пропонуються такі дивіденди, які спонукують і саме спонукують за бездіяльності органів як правоохоронних, так і контролюючих органів і дають наживатися тим шахрайським схемам. Через що? Через те, що у повноваженого органу немає.
Будь ласка.
механізм. Що ті кредитні спілки і установи, які будуть відзначені як тимчасові і на яких не буде розповсюджуватися гарантія як з боку держави, то якраз громадян, у першу чергу як споживачі, вони будуть слідкувати за цим. І, звичайно, що в тих фінансових установах вони будуть більш детальніше вивчати ті умови, на яких їм пропонують зберігати їхні вклади. Дякую.
Шановні народні депутати, час відповідей на запитання вичерпано. Пропозиція така: продовжити вже, власне, обговорення законопроекту о 16-ій годині. Ми ж не встигнемо, як підемо по повній програмі нічого у нас не встигнемо, розумієте, навіть якщо 15. Тому, пропозиція така, шановні колеги, ми продовжимо розгляд цього питання на вечірньому засіданні. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.