Poštovane dame i gospodo, nastavljamo rad Četrnaeste sednice Drugog redovnog zasedanja. Prelazimo na pretres u pojedinostima o 4. tački dnevnog reda - Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanju. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Branko Ružić, prvi potpredsednik Vlade, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja; Maja Gojković, potpredsednica Vlade, ministar kulture i informisanja, doktor Saša Stojanović, vršilac dužnosti pomoćnika ministra, Slavica Trifunović, vršilac dužnosti pomoćnika ministra, Tatjana Đurđević Stepanović, šef odseka za pravni poslove u ministarstvu, Gordana Predić, posebni savetnik ministra. Sa nama je i ministar finansija Siniša Mali. Primili ste amandmane, koji su na predlog zakona podneli narodni poslanici: Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadija Bećiri, Mirsad Hodžić i Ajđend Bajrami, kao i Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj informatičko društvo. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj, informatičko društvo, kao i mišljenje Vlade o podnetom amandmanu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadija Bećiri, Mirsad Hodžić i Ajđend Bajrami. Da li neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj, informatičko društvo. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj, informatičko društvo, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko od narodnih poslanika želi reč, po ovom amandmanu. (Da.) Reč ima prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, pošto je amandman prihvaćen, dozvolite da izrazim svoje zadovoljstvo sa tim, ali kada sam već uzeo reč dozvolite da kažem nekoliko reči, pošto su amandmani vezani za vaspitanje i obrazovanje. Mi smo ovih dana raspravljali o zakonima počevši od predškolskog do srednjeg vaspitanja i obrazovanja. S tim u vezi je jako bitno u celokupnom procesu koje smo postigli zadnjih osam godina - ličnost nastavnika. Mislim da bi u budućnosti i pedagoški naši fakulteti i katedre za pedagogiju posebno trebali povesti računa kakvog to nastavnika mi u budućnosti trebamo u 21. veku. Ne radi se samo o prosvetnim radnicima. Mi kada raspravljamo tražimo dostojnost i kod sudija da bi izbegli ono što se danas u političkom životu dešava svakodnevno, a to su podmetanja, laži, medijski napadi bez pokrića i tako dalje. Kada sam već kod toga dozvolite, potpredsedniče, da kažem da smo svedoci stalnih svakodnevnih nezapamćenih medijskih napada na predsednika Republike Aleksandra Vučića, njegovu porodicu, građane Republike Srbije i državu Srbiju. Ti medijski napadi vrše se preko medija pod kontrolom Dragana Đilasa, Vuka Jeremića i Borisa Tadića. Medijski napadi na predsednika Vučića su sprega tajkunsko mafijaškog politikanskih grupa, predstavnika političkih stranaka nažalost, pojedinih nevladinih organizacija, posebnih grupa i pojedinaca, predstavnika tzv. elite kako domaće, tako i inostrane provenijencije. Cilj im je svima jedan, a to je lažima, poluistinama i izmišljotinama, kako bi narod rekao, sa dna kace satanizovati Aleksandra Vučića kako bi ga psihološki slomili da bi ga tako primorali da ode sa predsedničke funkcije. Zašto? Upravo zato što izborima to nikako ne mogu, zato je Dragan Đilas, čuli ste preključe, rekao da već on ima 57%. Kakvi god da rezultati, naravno da neće imati toliko, ni svi skupa 12, kakvi god da budu oni će reći da u pokradeni i ići će na ulice. To je već viđeno 5. oktobra. Ti medijski napadi su duboko zašli u patologiju i vrlo su opasni po život predsednika Aleksandra Vučića. Sve češće mu se prati ubistvom. Poštovani građani Republike Srbije, ja ću danas reći o kome se radi, imenom i prezimenom i pokušaću unazad četiri, pet godina da citiram neke stvari koje su pojedine kulturne, naučne, akademske ličnosti izrekle na račun predsednika, njegove roditelje, ali u prvom redu na račun njegov. Tako je reditelj Goran Marković 16.12.2021. godine u intervju „Novom magazinu“ broj 555, strana 20 rekao, citiram – još se ipak nadam da Vučić pred očima ima Čaušeskov kraj, završen citat, i time direktno pozvao na Vučićevo ubistvo. Molim vas, da li je tačno ili ne proverite u ovom časopisu. Taj propali kandidat za akademika, gospodin Marković, godinama vređa bez ikakvog razloga Aleksandra Vučića. Goran Marković je 4.7.2019. godine izvređao predsednika Vučića rečima seoskog kočijaša. On je tada rekao, citiram - svi oni koji Vučića hvale i podržavaju su skloni i dostojni su prezira. „On je bio i ostao prostak iz higijenskih razloga ne želim sa njim boraviti u istoj prostoriji.“, završen citat. Poštovani građani Republike Srbije, da li verujete da to jedan kandidat za akademika, propali, za akademika Srpske akademije nauka i umetnosti izgovora našem predsedniku? Ja hoću danas, sada i ovde da upoznam građane Republike šta to radi Goran Marković i Goran Markovići. Za svaki citat odgovaram moralno, ako treba materijalno i bilo kako. Osim što vređa i ponižava predsednika, Goran Marković ponižava i državu Srbiju. Da, da, državu Srbiju. On je 25. novembra 2021. godine rekao, citiram: „Srbija je dno dna.“, završen citat, i dodao, citiram: „Primitivci vode državu.“, završen citat. Poštovani građani vidite ko se napada. Ne napadaju se ni Goran Marković, niti njegovi radnici iz kulture, već se napada predsednik države, svakodnevno država Srbija i građani Republike Srbije. Ne samo to, Goran Marković ide dalje u ponižavanju predsednika Vučića. Ta ponižavanja su nezabeležena u istoriji beščašća, pa kaže, citiram: „Kada bi morao da pravim film o Vučiću, morao bih da povraćam sve vreme.“, završen citat. Gospodine Markoviću, da li ste to rekli ili niste? Izađite na TV i recite građanima Republike Srbije da li ste ovo što ja danas govorim rekli ili ne? Da li to dolikuje jednog profesora i radnika u kulturi ili čoveka. Ta moralna gromada, Goran Marković je izvređao i Emira Kusturicu samo zato što je lepo rekao Aleksandru Vučiću zato je kazao za njega, citiram: „Kusturica je uličar i pomalo delikvent.“, završen citat. Ta moralna gromada, Goran Marković je 21. avgusta 2020. godine rekao, citiram: „Uputio poziv kolegama da se ograde od spomenika Stefana Nemanje.“, završen citat. Pazite, poštovani građani o kakvom se čoveku radi. Idemo dalje. Ta moralna gromada, Goran Marković je 30. avgusta 2019. godine nazvao režim teroristički, pa je rekao, citiram : „U ovom terorističkom Vučićevom režimu nema smisla izlaziti na izbore.“, završen citat. Dakle, radi se o 2019. godini. Idemo dalje. Da Goran Marković ne želi izbore, ta moralna gromada, govori on sam 20. septembra 2021. godine kada je rekao, citiram: „Mi prelazimo fazu u kojoj nema više izbora samo će se ubrzavati i postati drastičnije i na kraju će ulica rešiti naše muke, sada se taj trenutak približava.“, završen citat. Poštovani građani, znate koga priziva? Peti oktobar. Zato je Đilas i rekao da ima 56%, a ni svi skupa nemaju 10%. Koji god rezultat bude spremni su da idu na ulicu i proliju krv i to je već viđeno. Krvožedni Marković je zapretio svojim kolegama 15. decembra 2021. godine kada je kazao, citiram: „Mnoge moje kolege su obični ludaci, obični bednici.“, završen citat. „Oni predstavljaju saradnike okupatora, a zna se kako oni prolaze.“, završen citat, kada osvane sloboda, tu je završen citat. Dakle, vidite preti i svojim saradnicima i kada sloboda njemu nekakva dođe preti i saradnicima, a možete misliti kako će proći građanima koje vređa svakodnevno, a pogotovo poslanici koji nisu njegove, Đilasove i Jeremićeve opcije. Goran Marković je pretio i Zoranu Đinđiću isto tako kada je 14. februara 2003. godine rekao mesec dana pre atentata, citiram: „Ja bih strašno voleo kada bi se pojavio jedan čovek koji ima neki format koji bi mogao da se suprotstavi Đinđiću.“, završen citat. Gospodine Markoviću da li ste tada to izrekli ili ne? Izađite pred građane Republike Srbije i demantujte to. Samo mesec dana kasnije ispunila se želja Gorana Markovića kako znate. Još 4. jula 2019. godine Goran Marković je rekao, citiram: „Vučić je primitivna ličnost, on je bio i ostao prostak, rulja je njegovo prirodno okruženje.“, završen citat. Svi vi koji ste glasali poštovani građani za Aleksandra Vučića i mi njegovi saradnici naziva da smo rulja. Možemo biti i rulja i građani i mi, ali nikada, nikada nećemo raditi protiv interesa svoje zemlje, interesa svog naroda i građana Republike Srbije. Nećemo lagati, kao što gospodin Marković vrlo često laže. Ima masu ovih citata, da vas ne bi zamarao, ja preporučujem reditelju Goranu Markoviću da sve ove gadosti koje je izrekao Aleksandru Vučiću, državi Srbiji i građanima, urami i stavi u svoju radnu sobu kako bi se svakodnevno podsećao, divio se svom kulturnom i civilizacijskom dometu, a mi koje nazivamo botovi i nazivani ludacima, nikada ne bi to učinili što je on učinio. Poštovani građani, ja preporučujem Goranu Markoviću da svakoga jutra kada se probudi, neka pogleda u ogledalo, videće jednog primitivnog bumbara, punog mržnje kada spozna da je Aleksandar Vučić i njegov predsednik, bojim se da će od mržnje eksplodirati i uništiti ga samog. Neka mu je Bog na pomoći. Marković je gostujući na Đilasovoj „N1“ televiziji rekao da je upisao filozofiju, citiram: „Da popuni mračne, pazite građani, mračne praznine kod sebe koje ima“, završen citat. Marković ima toliko mračnih praznina kod sebe što se vidi iz ovih bljuvotina upućenih Aleksandru Vučiću, državi i građanima Republike Srbije, da mu je potrebno tri života da ih popuni. Bojim se da ih uopšte ne može popuniti. Zato mu preporučujem u hram Svetog Save na Vračar na molitvu i da upiše pedagogiju na Filozofskom fakultetu, a za diplomski rad da uzme temu – vaspitna funkcija ličnosti. Gle čuda, poštovani građani, podržao ga u nameri za ubistvo predsednika Vučića, niko drugi nego akademik Dušan Teodorović, u narodu zvani akademik glavotres, Zašto? Jer, čim se spomene Aleksandar Vućić on trese glavom od mržnje. To ste videli i u nastupima na televiziji. Ta moralna gromada i veliki patriota je 22. jula 2020. godine i izjavio, citiram: „Kosovo nije sastavni deo Srbije“, završen citat. Moralna gromada, akademik Dušan Teodorović je napao Aleksandra Vučića 23. februara 2019. godine kada je kazao, citiram: „Na čelu države je navijač huligan“, završen citat. Ta moralna gromada od akademika Dušan Teodorović napao je i Momčila Bajagića samo zato što je pevao na Vesićevim, kako on kaže, koncertima, slikao se i podržao kako kaže on, moderne varvare, to nas naziva i građane, i time crtao metu na čelu čoveka samo zato što je pevao za svoj grad. Pripretio je Bajagi, citiram: „Nemoj posle da bude samo – radio sam svoj posao“. Dakle, vidite kakvom osvetom jedan akademik preti. Ta moralna gromada u emisiji „360 stepeni“ na N1, 18. jula 2019. godine, rekao je, citiram: „Narodni poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije su primitivci“, završen citat, a njegov kolega Stuparu, to je novinar, u toj emisiji je rekao: „Narodna skupština Republike Srbije je štala“. Možemo mi, gospodine akademiče, biti primitivci, ali znajte, nikada, nikada ove kolege i koleginice koje su pored mene, iza mene, neće raditi protiv interesa svoje zemlje i građana Republike Srbije. Gromada od akademika je 5. marta 2020. godine kazao, citiram – da su građani koji podržavaju Aleksandra Vučića isti kao stanovnici nacističke Nemačke i pristalice Adolfa Hitlera. Da li, poštovani građani, možete verovati da je to akademik SANU? Ta moralna gromada podržala je nasilje, tako što je 28. oktobra 2021. godine dao javnu podršku da se poslanik Nevena Đurić, u Narodnoj skupštini poslanik Republike Srbije, pretuče. Pazite, akademik seje nasilje. Obratio se roditeljima ovaj čuveni pedagog rečima, citiram: „Roditelji, tucite decu na vreme“. Gospodine akademiče, deca se ne tuku, nego vaspitavaju. Gle čuda, da nesreća bude veća, gospodin Teodorović je predsednik Odbora za obrazovanje u SANU. Ja ga u ime pedagoške javnosti pozivam, ako ima bar malo morala profesorskog, a tvrdim da ima, da podnese ostavku na tu funkciju. Ta moralna gromada je proterana sa Saobraćajnog fakulteta zbog nerada 31. maja 1999. godine. Prilikom bombardovanja naše zemlje Teodorović je pobegao, verovali ili ne, u zemlju koja nas je bombardovala, u SAD. Vratio se nakon dve godine, spasio je, što bi narod rekao, „tur“, ali nije spasio obraz. Na Saobraćajni fakultet, gle čuda, prilikom povratka primila ga je niko drugi nego Srbijanka Turajlić. Moralna gromada 16. novembra 2021. godine nije krila zadovoljstvo prognozirajući poraz reprezentacije Srbije. On je tada kazao: „Vučić uđe u avion i obeća im milion evra“, pazite na izraz, „loptačko rukovodstvo viri iza njega i jedva čeka da mu se tapše“, završen citat. Samo pravi patriota, gospodine akademiče, to može učiniti, kao Aleksandar Vučić ući u avion i bodriti svoje fudbalere kao pravi patriota. Drugo, znate li, gospodine akademiče, čije su reči „loptačko rukovodstvo“? Ako ne znate, poštovani građani, ja ću vam reći, to je rečnik iz NDH, ustaški rečnik, loptačko rukovodstvo. Ta moralna gromada od akademika je 28. jula 2021. godine tražio bojkot svega, pa je kazao: „Bojkot svega. Bojkot izbora. Bojkot proizvodnje i firmi koje se reklamiraju na Pinku i Hepiju, bojkot kafića, bojkot svega“. Gospodine akademiče, od čega će narod da živi? Lako je vama, akademiče, ali od čega će građani da žive ako bojkotuju, stane proizvodnja? On se bori, kao i njegovi svi ovi saborci, da se zaustavi sva proizvodnja. Tako je, između ostalog, Đilas rekao unazad pet dana, citiram: „Kada dođemo na vlast, sakupiću sto pravnika najboljih i zaustaviti sve radove koje radi ova vlast“. Poštovani građani, nema penzija, nema plata, nema ničega, to nudi Dragan Đilas. Poštovani potpredsedniče, još jedan pripadnik tzv. elite ostrvio se na Aleksandra Vučića ovih dana, videli ste, a to je gospodin Petričić. On je kazao: „Ovaj narod je neprosvećen. Prvi put nam se dogodilo da imamo za vođu sa kojim se sprda, on služi za sprdnju“, završen citat. To je taj Petričić. Da li je iko ikada čuo, poštovani građani, da su to rekli poslanici ikada SNS i bilo ko iz SNS? Da li je to rekao predsednik? Da li su to rekli ministri u Vladi? Nikada nikoga niste čuli. Petričiću je kriv Aleksandar Vučić znate zašto? Zato što ga je urednik „Politike“, u kojoj je godinama uzimao dve do tri hiljade evra mesečno za samo četiri do pet karikatura, Vučić mu je kriv verovatno i za to što se vratio iz Kanade kao propali karikaturista. Da je Petričić lišen morala pokazuje i njegova izjava, citiram: „Vučić je jedan od inspiratora fašizma“, zamislite šta govori, i dodao: „on je ludak, manijak sa stadiona“, završen citat. Petričić nastavlja sa vređanjem Aleksandra Vučića, srpskog naroda, pa kaže, citiram: „Srbija je zemlja u kojoj živi glupo slepo roblje“. Poštovani građani, vidite kako vas tretira, sa robljem glupim i slepim. „U njoj nema ničega dobrog“, završen citat. Gospodine Petričiću, u ovoj državi ima mnogo dobrog. To ne bi radile ni ustaše, takve izjave davali. „U njoj živi imbecilni i polupismeni svet, svi osim građanske intelektualne elite“, završen citat. Evo, poštovani građani, Petričić je rekao ko je ta građanska intelektualna elita, a moja malenkost će danas i ovde sada da dokaže ko su ti ljudi. Preporučujem gospodinu Petričiću da ove gadosti kojima je vređao predsednika Aleksandra Vučića stavi u svoj radni sto, kako bi se svakodnevno podsećao na visoke domete svoje civilizacijske kulture. Gle čuda, ko se još pridružio u psovanju i satanizovanju Aleksandra Vučića. Niko drugi nego prof. dr Vesna Rakić Vodinelić, svakodnevno, danima na predsednika Vučića psuje vređajući ga rečnikom nedostojnog čoveku. Vodinelićka je podržala Marka Vidojkovića u psovanju predsednikove majke, kada je Vidojković psovao, citiram: „P* ti materina ona odvratna, budaletino jedna“, završen citat. To je, verovali ili ne, Rakić Vodinelić podržala. Vodinelićka je kazala da Vidojković psuje koloritno, u prevodu, građani – slikovito, i graciozno, što znači prijatno. Za nju je psovanje majke Aleksandra Vučića slikovito i prijatno. Da li možete, poštovani građani, verovati da to ovaj čovek izgovara, a ova gospođa da podržava? Ova profesorka nastavlja dalje vređajući Aleksandra Vučića, pa kaže: „Nedavno je kod mene došla kopija spiska Advokatske komore Beograda, na kojem pod rednim brojem 33. je pisalo – Aleksandar Vučić, diplomirani pravnik iz Beograda, na pripravničkom stažu kod advokata Vladimira Đukanovića“. Ovim ste hteli uvrediti gospođo Vodinelić Aleksandra Vučića i Vladimira Đukanovića. Gospođo Vodinelić, ponizili ste sebe, kao profesora pravnih nauka. Vi gospođo treba da ste srećni što su Vlado Đukanović i Aleksandar Vučić bolji pravnici od vas, pogotovo što su oni bili vaši odlični studenti i izvanredni pravnici i odlični političari, a niste. Kakav ste vi to profesor? Ja sam sretan čovek što su moji studenti, đaci nadmašili mene i čitavog života ću se boriti da tako i bude. Valjda ste i vi trebali gospođo Vodinelić. Vređanja, ponižavanja, uvredama nastavlja se i od strane pojedinih novinara. Među njima se ističu novinari Kesić i Ivan Ivanović. Dovoljno je da navedem samo Ivana Ivanovića koji je pao na najniže ljusko dno kada je uvredio predsednika rekavši, citiram: „Moraćeš ćoravu guzu picousti da mi ljubiš“ završen citat. To je taj Ivan Ivanović, to je ta elita novinarska, intelektualna, drugosrbijanska, krug dvojke, to su poštovani građani, moralne gromade od novinara. Uokvirite ovu rečenicu da se setite koliko možete biti jadan, jad jada i bedna novinarska ličnost gospodine Ivanoviću. Da li je iko pitam vas gospodo novinari, reagovao na ove ispade o kojima ja danas govorim? Dabome da nije. Znate li zašto? Upravo zato što se vređa Aleksandar Vučić, koji vas gospodo novinari, nikada ni građane, a ni vas političke protivnike nije uvredio. Navedite mi jedan citat da je to učinio. Zašto to radite? Zašto mrzite Srbiju? Zašto mrzite građane Srbije, kada ih tako nazivate? Znam zašto još mrzite Aleksandra Vučića. Zato što je sagradio posle više neuspeha vaših gospodo 13 godina, Muzej savremene umetnosti i posle 14 godina Narodni muzej. Zato ga mrzite. Zato što gradi i radi, zato što zajedno sa građanima Republike Srbije, što je sagradio 286 fabrika. Mrzite ga zato što je revitalizovao Železaru Smederevu, a vi ste predlagali da se radnici pošalju kući. U ovom visokom domu ste predlagali. I mrzite ga zbog RTB Bora, mrzite ga zato što je sagradio i obnovio stotine domova zdravlja, kliničkih centara, kao i kovid bolnica. Mrzite ga zato što je zajedno sa građanima sagradio železničku prugu Beograd-Novi Sad, koja će uskoro biti gotova i mrzite ga zato što svakodnevno gradi i radi zajedno sa građanima Republike Srbije i izgrađuje našu Srbiju. Samo vi njega mrzite, samozvana elito, ali građani još ga više vole. Pogledajte grafite po gradovima Srbije. Već ih možete u desetinama naći koji glase – što je više kleveta i laži Vučić nam je sve miliji i draži, završen citat. Pogledajte građani po gradovima Republike Srbije. Na kraju dozvolite još dve, tri rečenice da kažem. Među stalnim napadima na Aleksandra Vučića je i Jeremićev potpredsednik Siniša Kovačević, u narodu zvani ispičutura. Kovačević je novembra 2020. godine kazao, citiram: „da je Aleksandar Vučić kurir burek debeljka“, pazite izraz, znate na koga se odnosi. Sram da ga bude, to reći jednom čoveku. Nije on kriv što je debeljko. Sram da vas bude Siniša. Dodao – do juče klao goveda, a on je kuga i izdajnik. Ovo su sve citati. Kovačević ide dalje u ponižavanju Aleksandra Vučića, pa kaže 3.11.2021. godine – Vučić ima politički talent ispod nule, završen citat. Kovačević je u svom pijanstvu nastavio na čelu države, citiram: „su prodane duše, na čelu države je i prodana duša, na čelu države je kuga i tako se prema njoj treba ponašati“. Jeremićev Siniša Kovačević nastavlja dalje pa pljuje po Aleksandru Vučiću, pa kaže – predsednik je oholi pakosnik, iskompleksirani podlac, neobrazovan, intelektualno nedovršen, pogrešno definisan, lažov i ljigavac, za sve naše muke od tog zlog golubijeg srca dolazi, završen citat. Da li možete, poštovani građani iako se radi o ispičuturi, verovati da ovaj čovek to izgovara? Na kraju, poštovani građani Republike Srbije ima još ovih predstavnika, ali zbog vremena neću danas da govorim, ali ste shvatili o kakvim se ljudima radi. Dakle, ljudima koji traže ubistvo i vešanje Aleksandra Vučića. Dok Dragan Đilas, u narodu zvani Điki mafija, sa 619 miliona, Vuk Jeremić, član grupe međunarodne bande lopova i prevaranata, Boris Tadić, bajni akademik Dušan Teodorović, gospodin Petričić, gospođa Vodinelić i drugi, svakodnevno vređaju Aleksandra Vučića rečnikom, sa dna kace, dotle Aleksandra Vučić zajedno sa građanima sve jače i sve brže i sve bolje sprovodi politiku mira, politiku bezbednosti, politiku zdravlja svih naših građana u zemlji i regionu, politiku međunarodnog ugleda naše zemlje, politiku ubrzane modernizacije naše zemlje Srbije, a sve to zarad budućnosti naše zemlje. Živela Republike Srbije! Živeo naš predsednik i poštovani narodni poslanici i građani, davajmo podršku, prenosimo pozitivno energiju, koja će se završiti kod Aleksandra Vučića zarad veće i jače modernizacije Republike Srbije. Živela Srbije!
Hvala vam. Reč ima narodna poslanica, Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče Narodne skupštine. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, kao član Odbora za obrazovanje, prosto osetila sam potrebu da malo prodiskutujem, iako što se tiče ovog amandmana na član 50. stav 3. nema mnogo šta da se kaže, jer se radi apsolutno o tehničkoj grešci koja je sada ispravljena. Hoću da kažem, da je od izuzetne važnosti za razvoj našeg društva, a posebno mladih, je stalno usavršavanje obrazovanja i da moramo da idemo u korak sa tehnologijom, jer tako stvaramo buduće i doktore i profesore, ali i mašin-bravare o automehaničare, ali isto tako da od deset najtraženijih sada profesija, zanimanja u svetu, sedam ili osam nije postojalo pre desetak godina. To znači da moramo pripremiti decu za poslove koji sada ne postoje, a to možemo samo ako ih naučimo da misle. To je funkcija i roditelja i vrtića i škole. Čitava Evropa je zbog lošeg obrazovnog sistema u problemu, tako da nemaju mnoga zanimanja. Napreduje, na primer istočna Azija, jer oni uče decu da misle i povezuju informacije, što se vidi po PISA testovima koji mere funkcionalno znanje. Na deci počiva budućnost, tako da i SNS znajući važnost ovog o čemu govorim, je imala i slogan na prošlim izborima, a to je Aleksandar Vučić – Za našu decu. Takođe, predstavljanjem svog ekspozea je i premijerka pokazala odnos Srbije prema obrazovanju, nauci i tehnološkom razvoju, tako što sada tehnološki parkovi, start-ap projekti su u stvari naša stvarnost, a nisu samo ideja. Obrazovni sistem je projekcija budućnosti, tako da u sledećih 30, 40, 50 i više godina i svi mi koji učestvujemo u donošenju zakona moramo da budemo vrlo odgovorni, jer ovo utiče na život građana i od velike je važnosti za budućnost zemlje. Jer, to je motor pokretač pozitivnih promena. Dugo se ništa nije radilo, na primer, u domenu visokog obrazovanja, a onda su krenule izmene, tako da se nekima to nije dopalo, jer su izmene sprečavale korupciju i nepotizam. Reformisanje sistema je svakako neminovnost, jer ne možemo ostati na nivou 20. veka a tehnologija da ide u 22. vek. Reforme u obrazovnom sistemu su stalne i kontinuirane i predstavljaju adekvatan odgovor na izazove sa kojima se čitavo jedno društvo suočava, jer je to motor koji pokreće sve. To je sada uočljivije više nego ikada pre. Sada se u skladu sa epidemiološkom situacijom na nedeljnom nivou, na primer, odlučuje kakav će vid nastave biti, on-lajn ili kombinovana ili kada će biti, na primer, školski raspust. Deca su bića koja su stvorena sa sopstvenim karakterom, idejama, mislima i uverenjima. Ono što su naša deca, umnogome govori o nama odraslima, jer deca nisu stvari koje treba oblikovati, nego ljudi koje treba otkriti. Obrazovanje i vaspitanje je najvažnije, ali isto i vreme je najteži zadatak, jer utiče direktno na budućnost deteta, na njihovu decu, unuke i unuke unuka. Ja vam se zahvaljujem, samo sam htela toliko, da kažem nekoliko reči uopšte o obrazovanju i o važnosti svih ovih zakona o kojima je bilo reči prethodnih dana. Hvala.
Hvala vam. Reč ima Lav Grigorije Pajkić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Mnogopoštovani potpredsedniče, gospodine Orliću, poštovani ministre Ružiću, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani, smatram da će ovi amandmani doprineti boljim zakonskim rešenjima. Ali, kada govorimo o obrazovanju, mislim da treba da popričamo i o obrazovanju opozicije, posebno u poslednje vreme, mada oni, mogu reći, pokazuju neobrazovanje već godinama, ali u poslednje vreme možemo da kažemo da su zaista to pokazali na svim frontovima. Ali, da odem korak nazad, želim istinski da sagledamo jednu situaciju. Činjenica je da je Srbija pod velikim pritiskom, kako unutar Srbije, tako i srpski narod u regionu. U Republici Srpskoj se Srbima zabranjuje da misle, u Crnoj Gori smo već videli da je Srbima ugrožena sloboda veroispovesti, na Kosovu i Metohiji naši građani stalno bivaju napadnuti, a, naravno, tim centrima antisrpskih lidera pridružili su se i predstavnici opozicije u Beogradu, koji definitivno na sve načine pokušavaju da zaustave napredak naše Srbije tako što organizuju kojekakve akcije koje su zaista sumnjivog karaktera, a objasniću zašto. Kada primetimo eko-proteste, možemo da kažemo da su to protesti koji su jasno finansirani iz inostranstva. Ti ljudi dobijaju otvoreno, transparentno, podršku od određenih fondacija, blokiraju auto-puteve, sve pod idejom da su oni, tobože, nekakvi ekolozi, a jedino što smo mogli da vidimo jeste ekološki vađenje građana iz kola, razbijanje prozora, zaista ekološko ponašanje, ekološko paljenje kontejnera, ekološko prebijanje ljudi. To su sve, dragi moji građani, jedne od mnogih ekoloških akcija. Ovo paljenje kontejnera je verovatno dobro za ozon ili nešto slično. To je vazduh koji mi udišemo. Isto tako, kada su dolazili vatrogasci, i njih su ekološki blokirali, čisto da još malo udahnemo tog njihovog prelepog ekološkog dima. Takođe, možemo da primetimo sledeću stvar. Predsednik Vučić i njegova porodica bivaju konstantno napadnuti, to već postaje tradicija. Vi ne možete danas da budete predstavnik Đilasove opozicije a da bar niste jednog člana porodice predsednika Vučića napali. To postaje već zastrašujuće, iz dana u dan. Govorim o bratu Andreju Vučiću, koji je non-stop napadnut, vidimo najstrašnije morbidne uvrede, morbidne izmišljotine o Danilu Vučiću, a o predsedniku Vučiću i da ne pričamo, kakve izmišljotine možemo da primetimo na dnevnom nivou. To je sve deo, nemojte da mislite drugačije, to je već postala činjenica, sveukupne kampanje protiv Srbije. Na taj način pokušavaju da destabilizuju predsednika, da destabilizuju Vladu koja zaista sjajno radi, koja ima vrhunske rezultate, koji do sada nisu viđeni u srpskoj istoriji. Zašto sam odlučio da se javim? S obzirom, a imajući u vidu da je moja struka, film, televizija, produkcija, to je nešto što sam studirao, moram da primetim jednu interesntnu pojavu, koja sve više izlazi na videlo. Naime, reditelj Goran Marković, govori najstrašnije uvrede, preti predsedniku Vučiću, govori o koje kakvom streljanju, i slično i tu su mu se naravno pridružili Srđan Dragojević, i mnogi drugi reditelji. O čemu se tu radi, dragi građani? Napokon se vidi da je u pitanju tzv. filmska mafija koja sarađuje sa svim režimima, a pošto se ovaj režim bori sa mafijom, i nije poznat po koje kakvim prljavim kompromisima, i nije poznat kao režim koji može da se ucenjuje, oni upravo su skloni takvom ponašanju, ucenjivanju. Pošto eto, tobože se nije desilo da šesti put zaredom Goran Marković nije dobio neki projekat, zafalio mu je još jedan milion, pošto mi nismo prepoznali njegovu veličinu i jednostavno kada se neko usudi tobože nešto da mu kaže, onda Vuk Jeremić, sa svojih 10 članova govori, eto, napali su jednog Gorana Markovića, pazite, jednog, to je kao otprilike naše nacionalno blago, tog čoveka mi moramo da negujemo svake godine, po svaku cenu. Naravno, takva je stvar i sa Srđanom Dragojevićem, non stop se finansiraju njegovi filmovi i non stop dobijaju podršku, a kada iz objektivnih razloga ne dobiju, kada komisija koja se bavi time, a ja se najbolje ne razumem u to, ustanovi i da šansu nekom novom reditelju, nekom mladom reditelju, odmah najstrašnije uvrede protiv predsednika Vučića možemo da primetimo, kao da je on odgovoran za to. Zamislite molim vas, on će se naljutiti što ja njega pominjem, ali ja moram da pomenem recimo mog oca. On 20 godina nije dobio nikakva sredstva da radi film. Šta ja sada treba da pretim streljanjem ili on? Treba da izađemo i da kažemo - mrzi nas čitava vlast. Ne radi se o tome, nego jednostavno postoje stvari koje su jasne, kada neko treba da dobije projekat, kada ne. Tako da, imate jednostavno objektivne razloge zašto neka komisija neki projekat podrži, a neki ne. To je potpuno neverovatno. Tako da, šta da vam kažem, možda se ja sada pridružim napadima tom njihovom logikom, to je potpuno neverovatno. Naravno, šta smo mogli dalje da primetimo? Posle tih bolesnih uvreda, i pretnji predsedniku Vučiću, neki ljudi su odlučili da vide to i da odgovore i da kažu, to nije normalno ponašanje za jednog kvazi intelektualca. Ministarka Kisić je odgovorila, recimo Goranu Markoviću, i odmah šta smo mogli da primetimo, isto je dobila tu seriju najstrašnijih napada, svi su se udružili protiv nje, protiv jedne žene, najstrašnije uvrede su izrečene na njen račun, po principu uvreda koje je dobijala i gospođa Vladanka Malović, kada su joj pretili šišanjem, to su jednostavno, postale utemeljene tradicionalne vrednosti opozicije. Vređanje žena, vređanje neistomišljenika, pretnja smrću, to je nešto što je postalo zaista klasika. Prema tome, nama ostaje samo jedno, zaista moramo da se udružimo i da osudimo ovakve napade, da kažemo, stop ucenjivanju, da jednostavno predočimo toj filmskoj mafiji, da ne možete da ucenjujete aktuelnu vlast, kao što ste inače radili, da ne možete da ucenjujete sve ljude koji ne podržavaju non stop vaše filmove, i vaše bezbrojne projekte, koje vama upadnu odjednom da radite, jednostavno dajemo šansu svima ravnopravno. Svi treba da imaju šansu, a ne zato što ste deo bivšeg režima, deo jedne mafije da, jednostavno non-stop dobijate sredstva. To je potpuno neverovatno. Na nama je da to osudimo, da primetimo to. Istinski se ja nadam da će nadležni organi, napokon primeti ovo i malo ispitati šta se tu dešava. Jer, kažem vam još jednom, nemoguće je da svake godine isti ljudi dobijaju podršku, a eto kada se neko drzne da im ne da odmah biva najstrašnije vređan. Ne znam kako se to drugačije zove nego mafijaška ucena. Hvala vam. Živela Srbija!
Hvala. Reč ima Nataša Mihailović Vacić. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče Orliću. Obrazovanje je visoko na listi prioriteta Socijaldemokratske partije Srbije, ne samo programski, već suštinski i vrednosno. To opredeljenje smo iskazali jasno i kroz stranačku platformu država obrazovanja i zato želim da kažem nekoliko reči o važnosti obrazovanja za napredak i razvoj našeg društva. Nema važnijeg pitanja u jednom društvu i civilizovanoj zemlji od pitanja obrazovanja. Od obrazovanja zavisi celokupna budućnost i napredak jednog društva. Obrazovanje pokreće društva i civilizacije. Rano, osnovno obrazovanje jeste temelj celokupnog sistema obrazovanja. Misija je da kvalitetno obrazuje sve svoje građane, da bazično opismeni učenike iz svih oblasti tako da mogu znanja međusobno da povezuju i da ih primenjuju u kasnijem školovanju, ali i u samom životu. Jedan od važnijih zadataka obrazovanja je da razvija znanja, umeća, stavove, veštine i vrednosti koje su neophodne i potrebne za savremeni život u savremenom svetu. To podrazumeva i uvažavanje uzrasnih karakteristika, potreba i specifičnosti, osobenosti dece kroz negovanje i poštovanje različitosti i njihovih drugačijih potreba i interesovanja. Cilj obrazovanja mora biti čovek, učenik, društvo, porodica. Decu u školama moramo da obrazujemo da budu građani koji na razne načine doprinose svojoj zajednici, ljudi koji kritički promišljaju, preispituju i sebe i svet oko sebe širom otvorenih očiju. Nema funkcionalne države bez funkcionalnih građana, a funkcionalne građane stvaramo upravo kroz sistem obrazovanja. Kada je doneta nova Strategija obrazovanja do 2030. godine vi ste, ministre, tada rekli da je fokus na obrazovanju usmerenom na učenika i razvoju njegovih kompetencija, kao i primenu savremenih pristupa, metoda i tehnika u sistemu obrazovanju. Definisali smo za naredni period željeni cilj, a da li smo odabrali pravi put kojim ćemo krenuti i da li smo to dobro isplanirali videćemo, zapravo u godinama pred nama, kada budemo po tom novom sistemu obrazovali i prve generacije. Ono što želim da kažem i da podsetim još jednom jeste da je neophodno da uz obavezno osnovno obrazovanje obavezno postane i srednje obrazovanje. Za to je, naravno, potrebna promena Ustava i verujem da će i to ubrzo postati naša realnost i obaveza. Ukoliko se to ne desi, a verovatno neće, u ovom sazivu, u nekom drugom ja sam sigurna da nam je u interesu da svi idemo ka tome da i srednje obrazovanje postane obavezno. Da zaključim. Bez obzira na to šta činimo i radimo u obrazovanju neophodno je obrazovanje za 21. vek kako ne bismo upali u zamku da najopštiji utisak o kvalitetu obrazovanja u najširoj javnosti, a to smo svi mi korisnici sistema obrazovanja, bude ona društvena i školska baba roga koja ignoriše ličnost, a unapređuje poslušnosti i mediokritetstvo, kako je to svojevremeno napisao i rekao i čuveni Duško Radović. Hvala.
Hvala vama. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakonu u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 6. tačku – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SREDNjEM OBRAZOVANjU I VASPITANjU. Primili ste amandman koji je na Predlog zakona podneo Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo. Pošto je Narodna skupština obavila pretres u načelu, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 28. amandman je podneo Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman na sednici Odbora. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Uglješa Mrdić, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću, uvaženi potpredsedniče Vlade i ministre, gospodine Ružiću, uvaženi predstavnici vladinih institucija, Ministarstva finansija i Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnologije, uvažene kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije, Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić ulažu dosta u obrazovanje. Tu vidimo konkretne rezultate. Samo što se tiče prethodnih nekoliko godina izgrađeno je dosta i predškolskih i školskih ustanova u Srbiji. Brojne škole su ili renovirane ili izgrađeno, ali ono što mene posebno raduje i što me je podstaklo da se javim je vest koju je saopštila Vlada Srbije koja je usvojila izmene Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Tako će finansijska pomoć porodicama za prvorođene dete biti 300.000 dinara umesto 100.000 dinara. Dakle, 300.000 dinara, tri puta više nego što je to bilo do sada. To najbolje govori koliko država Srbija, predvođena Aleksandrom Vučićem, zajedno sa njegovim saradnicima u Vladi Republike Srbije i premijerkom Anom Brnabić, vodi jednu odgovornu politiku i u pravom smislu te reči vodi jednu politiku za budućnost naše dece. Trista hiljada dinara danas, do juče je to bilo 100.000 dinara, a koliko je Vlada Srbije davala porodicama za prvorođeno dete do 2012. godine? Mnogo, mnogo, mnogo manje, a bilo je perioda i kada nije davala i kada je kasnila ta pomoć. Ne mogu sad tačno da setim koliki je taj bio podatak, ali bilo je desetak puta manje. Sećam se da je 2014. godine ta pomoć bila negde oko 30.000 dinara, a za vreme Dragana Đilasa, Borisa Tadića i Vuka Jeremića bila je još manja. Dakle, to samo govori da politika Vlade Srbije i Aleksandra Vučića nisu samo obećanja, nego i konkretni rezultati.Ono što se kaže to se i obeća, a ono što se obeća to se i sprovede. Pomaže se svaka porodica u Srbiji. Takođe, pomoć sutra i za drugo rođeno dete i za treće rođeno dete najavljeno je da će, takođe biti velika pomoć. To samo govori da Vlada Republike Srbije i predsednik Vučić brinu i vode računa i o građanima i o budućnosti naše države. Koliko Srbija vodi jednu odgovornu politiku, ne samo po pitanju obrazovanja, finansije, brige o porodicama, ekonomije, privrede, nego i jednu odgovornu, regionalnu politiku, spoljno-političku odličnu politiku i politiku čuvanja državnih i nacionalnih interesa. Ko sprovodi tu politiku očuvanja državnih i nacionalnih interesa? Naš predsednik Aleksandar Vučić. Zato što je to tako, zato i danas imamo reakciju predsednice privremenih prištinskih institucija Vjose Osmani, koja je danas jasno poručila da je jedini problem za nezavisno Kosovo Aleksandar Vučić. Aleksandar Vučić je taj koji čuva južnu srpsku pokrajinu, Kosovo i Metohiju u sastavu Republike Srbije. Dakle, Aleksandar Vučić stiže sve. Srbija vodi najbolju politiku u oblasti ekonomije i finansija u Evropi. To nije samo moj stav i stav nas iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, to govore statistički pokazatelji. Što se tiče zdravstva i borbe protiv korona virusa, a na sreću imamo pad brojki, imamo jednu od najboljih politika što se tiče zdravstva i borbe protiv korona virusa u Evropi. Tako je što se tiče svih oblasti zato što je Srbija danas onakva kakva treba, sem što je demokratska država, ona je država koja sprovodi i vodi jednu odgovornu politiku, i ostvarenja državnih i nacionalnih interesa i ostvarenja svih obećanja. Istovremeno, kada kažemo mir i stabilnost u Jugoistočnoj Evropi, kada kažemo mir i stabilnost na Balkanu, tu pomislimo pod broj jedan i samo na Srbiju predvođenu Aleksandrom Vučićem. Drugi uče od nas. Jedini slobodan lider na Balkanu i Jugoistočnoj Evropi i skoro u celoj Evropi je Aleksandar Vučić, koji bez bilo kakvih pritisaka i uticaja spolja vodi najbolju moguću politiku. Mi smo pokazali da možemo odlično da sarađujemo i to i danas tako radimo i sa istokom i sa zapadom, i sa regionalnim silama, i sa Amerikom i sa Kinom, i sa Rusijom i sa Turskom, i sa zemljama EU i sa zemljama arapskog sveta. Pomažemo i države bivše Jugoslavije. Svima pružamo ruku i pomoći i ruku prijateljstva i ruku pomirenja kada zatreba i zato imamo ove rezultate, zato što mi gledamo u budućnost. Mi gledamo kako da pomognemo i svim građanima Srbije i našim komšijama i gde god možemo. Ko god pruži ruku prijateljstva Srbiji, mi to vratimo dvostruko zato što u Srbiji vlada uređene sistem, a uređen sistem odgovara većini građana Srbije i oni koji vole Srbiju, a nadamo se da voli Srbiju najveći broj građana Srbije, ali takav uređen sistem ne odgovara onima koji bi da ruše sistem i koji ruše sistem. Moje kolege narodni poslanici iz poslaničke grupe su pre mene odlično govorile i saopštile javnosti na koji način oni koji hoće da ruše sistem, a bili su ga dobro rušili do 2012. godine i hoće ponovo da se vrate na vlast da bi ga rušili, to su Dragan Đilas i njegovi saborci. Danas narod zna istinu. Danas narod jasno vidi rezultate. Danas je narod po ko zna koji put shvatio ko čuva Kosovo i Metohiju u sastavu Srbije. Danas je narod video ko se bori za sve porodice u Srbiji, ko sprovodi svoja obećanja, ko čuva zdravlje građana Srbije. To je Aleksandar Vučić. Ko je glavni protivnik Aleksandru Vučiću? Dragan Đilas. Zašto? Zato što mu on smeta, zato što mu smetaju svi ovi rezultati o kojima su danas govorili i predstavnici vladinih institucija i moje drage kolege narodni poslanici. Na kraju, želim da završim svoje današnje izlaganje rečima predsednika Aleksandra Vučića - Srbija vodi odgovornu politiku i zato što Srbija vodi odgovornu politiku naša ekonomija najbrže raste, zato što mi vodimo računa o našoj deci, o budućnosti naše države. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Viktor Jevtović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući dr Orliću. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, cenjeni građani Republike Srbije, govoriću o predlogu amandmana Zakona o tržištu kapitala o članu 113. Posle stava 3. obrazloženje za dopunu ovog člana navedeni stavom 4, kojim bi se utvrdilo šta se dešava sa društvom ukoliko ne izvrši registraciju na vreme, a sve sa ciljem da se odgovornost društva podigne na najviši nivo obavljanja navedene delatnosti. Zakonom, koji je donet 17. novembra 2011. godine, o tržištu kapitala sadržao je standardna rešenja kojima se dinamičniji razvoj kapitala tek očekuje. U to vreme žutog tajkunskog preduzeća, kada je sve bilo opustošeno i devastirano, nije bilo za plate, penzije, napredak u zdravstvu, prosveti, privredi. O boljem životu građana nije moglo ni da se sanja. Po nepisanom pravilu, sve se čekalo dok su mladi odlazili glavom bez obzira. Čekalo se. Samo tadašnji vlastodršci na čelu sa Draganom Đilasom nisu čekali kako da napune svoje prekookeanske račune i to su jedino radili fantastično dobro, ali narod više nije želeo da čeka i gleda kako šaka privilegovanih tajkuna uživa u patnji naroda, kabadahijski, vodeći svoju politiku devastacije Srbije i kako strane ambasade, potpomognute plaćenicima, vode državu. Zato je narod na izborima jasno rekao ne i krenuo u reformu na čelu sa Srpskom naprednom strankom i Aleksandrom Vučićem. Danas ti isti manipulanti pokušavaju na sve načine, ne birajući sredstva i metode da bez izbora i volje građana dođu na vlast, svesni svoje nemoći pred odlučnom politikom napretka koju vodi Srbija na čelu sa Aleksandrom Vučićem, žele da po svaku cenu zaustave napredak države i vrate je na dno i samo lažu i pričaju, ali kada su trebali da se pokažu na delu, iza njih je ostala samo pustoš, jer niko nikada nije ni pomislio iz te kamarile predvođene Đilasom, Marinikom, Borkom, Vukom da makar mrdnu prstom da bilo šta urade za narod dok su punili svoje prekookeanske račune. Danas mnogima nije pravo da priznaju uspeh Srbije ni po pitanju investicija, fabrika, bolnice, Inicijativi „Otvoreni Balkan“, gasovodu „Južni tok“, a prvenstveno povećanju plata i penzija, što je u njihovo vreme bila misaona imenica, a danas činjenično stanje. Otvaranje Klastera 4, pridruživanje EU. Mi smo otvorili 22 poglavlja, a oni nijedno. Sem bankovnih računa, nisu otvarali ništa. Samo kriminalnim privatizacijama zatvarali fabrike i ostavili 500 hiljada ljudi bez posla. Smeta im stotine kilometara auto-puteva i budžet koji je danas ne deset nego dvanaest puta veći nego što je bio u vreme njihove kabadahijske vladavine. Dok se hvale najskupljim mostom u Evropi, na kome su zgrnuli milione i ojadili i zadužili građane Srbije, sada hoće da ruše „Beograd na vodi“, koji i jeste najveći projekat u region. Dok im priča o zelenoj inicijativi nije bila ni u zabavnom programu, mi vodimo računa o zdravlju, porodici, deci i ekonomskoj stabilnosti. Đilasovi tajkunski mediji nam neprestano ispiraju mozak, jer nisu bili u stanju da urade ništa ni za decu, ni za ekologiju, ni za ekonomiju, već samo i isključivo za svoj lični interes i to pokušavaju danas kroz razne ekološke organizacije na čelu sa Draganom Đilasom i njegovim vezirima Dušanom Petrovićem, Zelenovićem i Ćutom, nesvršenim studentom dramskih umetnosti i neuspelim investitorom, koji napumpan novcem iz austrijskog Rivervoča, neuspevši da napravi mini hidroelektranu, sada se odjednom, kada mu je taj posao propao, jarosno bori tobože za zaštitu životne sredine, a zaboravio je navodno kako mu se zvala ta njegova mini hidroelektrana. Takvi nisu bili u stanju ne da očiste reku, nego ni svoje dvorište. U svom tom bezumlju i neartikulisanom politikanstvu, svi njihovi neistomišljenici osuđuju se na linč samo zato što razmišljaju drugačije, jer suština mašinskog mozga Dragana Đilasa je protiv svega što je u interesu građana Srbije. Tako glasi genijalno rešenje mašinskog mozga za sve. Predsedniku Srbije i njegovoj porodici svakodnevno prete smrću, gde su se uključili nažalost i pojedini ekolozi iz sveta filmske umetnosti, sa dubokim džepom i prljavim jezicima, dame u bundama od činčile, mada bi i za njih i za Srbiju bilo mnogo bolje da se bave umetnošću i da svoju energiju umesto na mržnju i pozivanje na destrukciju usmere na stvaranje umetničkih dela. Bar sada u državi na čelu sa Aleksandrom Vučićem imaju dovoljno novca za sve svoje projekte, jer im je taj isti novac obezbedila država koju vodi Aleksandar Vučić, niko drugi, a da ozbiljnu politiku prepuste ljudima koji su podigli Srbiju iz pepela i stavili je na vrh liste vodećih zemalja u regionu. Narod vidi sve. Njega ne mogu da prevare. Zato će narod jasno u aprilu ponovo reći ne lažovsko-korupcionaškoj kamarili i vratiti ih u deponiju prošlosti gde jedino pripadaju. Srbija bira život, rad i napredak. Srbija bira Aleksandra Vučića i budućnost za svu svoju decu. Živela Srbija!
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre Ružiću sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, mi iz Jedinstvene Srbije smo veoma zadovoljni zato što se svake godine ulaže sve više sredstava u obrazovanje i mislimo da je to pravi put, naročito kada imamo različite infrastrukturne objekte koji su godinama bili zapušteni, a sada se rešavaju. Druga stvar, idemo u korak sa vremenom, a to je internet, da svaka škola, znači u onim rubnim područjima ima internet, svako dete da može da pristupi računarom ili telefonom tom internetu, da bi naročito u vreme kada smo videli da imamo i onlajn nastavu svi imaju iste uslove, i to je dobro što država i Vlada ove Republike Srbije to čini. Međutim, rekao bih ovde i par stvari koje su evidentne i u kom smeru će i Vlada Republike Srbije, ova i u buduće raditi, a to je da imamo sve više tehnoloških viškova što se tiče prosvetnih radnika, a to podrazumeva da imamo sve manje odeljenja, odnosno sve manje dece. Natalitetna i populaciona politika koja će dobijati, naravno, iz godine u godinu sve više na značaju nam govori da će svi učenici u tom sistemu, a to nisu, to nije samo jedan deo sistema, nego ceo sistem, morati da učestvuju i da daju svoj doprinos za napredak, jer to je u stvari pitanje opstanka i Srbije i srpstva. Deca ne smeju samo da budu broj, već moraju da budu glavni stub razvoja oko koga će se okupiti svi u sistemu, počev od roditelja, porodice, vaspitača, učitelja, nastavnika, profesora, lokalne zajednice i države. Kao što smo čuli, od iduće godine će svako novorođeno dete dobiti 300 hiljada dinara kao pomoć, i to je dobro što se radi u zemlji, ali to je jedan deo te slagalice. Mi pođemo od sledeće stvari, a to su vrtići. Mi moramo da obezbedimo da se svako dete može upisati bilo u privatni, bilo u državni vrtić. Druga stvar jeste besplatno školovanje. Tu podrazumevamo mnoge stvari, ali jedna od stvari jesu i besplatni udžbenici. To je drugi nivo na koji moramo da obratimo pažnju. Zatim, idemo na kvalitetno obrazovanje. Kvalitetno obrazovanje podrazumeva da roditelj ne mora da plaća dopunske časove svom detetu kako bi zadovoljio one minimalne norme obrazovanja. Ako želi dodatne časove, to je već njegova stvar, a to opet podrazumeva da ako želimo i kvalitetno obrazovanje, ovde sam više puta govorio u ovom parlamentu, a i sad hoću pred vama da kažem, treba da povećamo i plate prosvetnim radnicima, jer prosvetni radnici imaju plate koje su manje od republičkog proseka trenutno, a s obzirom da će plate u ovoj godini koja predstoji povećati se 7%, kao i prosvetnim radnicima, ali s obzirom da planiramo da 610 evra bude prosečna plata, to znači da će mnogo veći disbalans biti između te plate prosvetnih radnika i uopšte prosečne plate u Srbiji. Još jedan od segmenata za ovu natalitetnu politiku jeste i lokalna samouprava koja mora da se maksimalno uključi, jer naša deca ako idu po blatu i ako uveče se vraćaju kući, a nisu osvetljene ulice, mi moramo da razmišljamo i njihovoj bezbednosti. Takođe, u svakom selu, u svakom gradu mora da postoje i igrališta za decu, ne deca da se igraju po ulicama itd. To su sve neki elementi koji su bitni za ovu natalitetnu, odnosno populacionu politiku. Takođe bih rekao da je jedna od karakteristika ove politike i to da se ne zna koji su to elementi koji daju najbolje rezultate i zato se mora eksperimentisati, a ti eksperimenti nisu, dame i gospodo, ne mere se danima, mesecima, već godinama i zato mi moramo da se oslonimo na ono što već funkcioniše. Znači, to se vidi da funkcioniše na taj način što ćemo pogledati lokalne samouprave koje imaju svake godine sve veći broj odeljenja u odnosu na prethodnu godinu i takve lokalne samouprave su napravile neki podvig i rezultat. Jedna od takvih lokalnih samouprava je Jagodina gde imamo svake godine sve veći broj odeljenja gde se upisuju đaci prvaci. To znači da je natalitetna politika koju je vodio predsednik JS Dragan Marković Palma od 2004. godine, kao političar, a 90-ih godina kada je počeo kao privrednik, dala određene rezultate i te rezultate moramo svi ceniti i oko takvih rezultata se svi moramo ujediniti i poštovati. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto smo završili pretres o amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O ELEKTRONSKIM MEDIJIMA Primili ste amandman koji su na Predlog zakona zajedno podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Đorđe Komlenski. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za kulturu i informisanje, kao i mišljenje Vlade o podnetom amandmanu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Đorđe Komlenski. Da li predlagač želi reč? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman se odnosi na uticaj prekograničnih televizija, na izborni proces i političke prilike, samim tim, u zemlji Srbiji. Naime, gospodin Komlenski i ja smatramo da ne treba dozvoliti da se strane države preko svojih medija mešaju u izborni proces i da vode izbornu kampanju i da emituju propagandne izborne poruke na svojim medijima koji se reemituju na teritoriji Srbije, jel tako, narušavaju suverenitet zemlje i mogu bitno da utiču na raspored glasova u Republici Srbiji. Ni jedna suverena zemlja, po meni, to ne bi dozvolila i ja cenim to što Vlada Republike Srbije, što nosilac izborne liste na kojoj sam ja bio, žele na neki način da udovolje opoziciji, da ih privole da budu ovde sa nama u parlamentu. Po meni, to nije vojska, obavezno služenje vojnog roka da neko mora da bude u parlamentu i da moramo da mu činimo ustupke po ovom pitanju da bi se oni kandidovali na izborima i da više ne bi bojkotovali izbore, a mislim da će građani u velikoj meri bojkotovati te njihove izborne liste. Naime, već sam objašnjavao neverovatne pojave da smo mi dopustili zbog tolerancije prema opoziciji, da to tako nazovem, da se pojave neregistrovane političke stranke koje primaju novac iz inostranstva, tzv. nevladine organizacije. Ja to zovem antivladine organizacije koje, gle čuda, za razliku od političkih partija za koje treba 10.000 potpisa, formiraju tzv. pokrete, nevladine organizacije. Registar pokreta ne postoji. Postoji Registar udruženja građana, sportskih organizacija i oni se registruju u APR-u, Agenciji za privredne registre kao udruženja i pojave se na izborima, a pri tome primaju donacije iz inostranstva. To političkim strankama nije dozvoljeno, a u izborima je dozvoljeno da takve nevladine organizacije, uprkos finansiranju spolja, mogu da učestvuju na izborima. Prethodno učestvuju u blokadama puteva, međunarodnih puteva, mostova itd, stvarajući ambijent pred izbore koji nije primeren političkim strankama, bilo da su one registrovane ili neregistrovane. Bilo kako bilo, imamo neregistrovane političke stranke koje protestvuju na neprijavljenim skupovima, koji se održavaju na međunarodnim auto-putevima, na mostovima itd, bez ikakve krivične odgovornosti jer tužilaštvo drema, ne podnose odgovarajuće krivične prijave protiv onih koji blokiraju slobodu kretanja pretežno ili u potpunosti. Dame i gospodo narodni poslanici, sa tih neprijavljenih skupova koje organizuju neregistrovane političke stranke, izveštavaju neregistrovani u Srbiji televizijski kanali koji su u vlasništvu Šolaka i Đilasa, kanali „Junajted grupe“, „Junajted medije“ koji idu na SBB-u, operatoru na SBB-u, „Totalu“ i EON-u. To su televizijski kanali koji su fiktivno registrovani u Luksemburgu i koji neemituju program u Luksemburgu, nego se program pravi u Beogradu, radna snaga je iz Beograda, takvi programi se navodno po njihovom priznanju konačno sa reklamama pakuju u Sloveniji i video signalom doturaju Srbiji, što nije reemitovanje. Reemitovanje znači preuzimanje emitovanja medijske usluge za širu javnost koje u Luksemburgu nema. Dakle, takvi kanali žele ozbiljno da se upletu u izborne procese, a da vas podsetim da sem N1 i „Nova S“, da postoji još tridesetak i više kanala u vlasništvu „Junajted medije“ koji u izbornom procesu mogu da emituju brdo propagandnih poruka bez ikakve kontrole, jer nisu po jurisdikcijom REM-a koji je suprotno Zakonu o elektronskim medijima dopustio da se takvi programi navodno reemituju, iako početnog emitovanja nema. Konvencija o prekograničnoj televiziji sve i da emituje program u Luksemburgu, opet ne bi sadržaj koji je u tim programima ne bi mogao da se reemituje u Srbiji, jer Konvencija o prekograničnoj televiziji, član 24. „bis“ kaže da medijska usluga iz inostranstva ne može biti namenjena u potpunosti ili pretežno državi prijema, jer se to smatra zloupotrebom prava zbog izbegavanja jurisdikcije države u kojoj se taj program reemituje, gde se prima signal. Uprkos svim tim zakonskim odredbama, u REM-u se verovatno drema, nema nikakvih aktivnosti da se takva nezakonita aktivnost spreči. Možemo očekivati da se strani mediji koji navodno reemituju program pojave ovde i da se bave izbornom kampanjom 24 sata i pri tome bez ikakve naše jurisdikcije ne možemo gotovo ništa da učinimo zato što se Zakon o elektronskim medijima, Konvencija o prekograničnoj televiziji i Zakon o oglašavanju član 27. koji kaže da propagandna poruka mora da bude sastavni deo izvornog programa i da se ne mogu naknadno ubacivati reklame, a pošto izvornog programa u Luksemburgu nema, što nam je odgovorio luksemburški regulator, znači ne mogu se ubacivati takve reklamne poruke, jer se one ubacuju u Beogradu. Tu se program i proizvodi i navodno se samo video signalom vrti do Slovenije i nazad. To nije reemitovanje, jer reemitovanje je preuzimanje medijske usluge u potpunosti, istovremeno bez izmena, prekrajanja. Dakle, ja verujem da će zbog popusta opoziciji, po ko zna koji put, vladajuća većina popustiti ne bili ih eto privoleli da izađu na izbore i možemo očekivati na tim izborima svašta. Ja ne mogu da pristanem na to da se suverenitet zemlje krši i zato sam i predložio,, zajedno sa kolegom Komlenskim ovaj amandman. Ali, da situacija bude još komičnija, svi znate ko je Rade Veljanovski? To je onaj koji je 5. oktobra novinare RTS-a dočekivao štapom. To je član gradskog komiteta, dakle drug Veljanovski, član gradskog komiteta, što kaže Radovan Treći. Drug član, kako bi to bilo, ono, crvene biblioteke, znači onom najrigidnijem delu, kada je najrigidniji komunizam bio, on je bio član gradskog komiteta. Dakle, kada su se komunisti zavadili, on nije više bio član gradskog komiteta i prestao je da bude urednik Radio Beograda, a bio je zahvaljujući tome što je bio član Gradskog komiteta. E, taj Rade Veljanovski je na onom čuvenom dijalogu rekao da može to iz Luksemburga bez emitovanja da se reemituje program u Srbiji, jer eto, Bože moj, Konvencija o prekograničnoj televiziji to dozvoljava. I to je zastupao tamo. Na moje pitanje zašto se zovu prekogranični kanali kada to može tako da se bez emitovanja vrši reemitovanje, nije bio do kraja jasan, ali je zastupao stav da može iz Luksemburga fiktivna televizija koja tamo ne emituje program, može po Konvenciji ovde da reemituje program, u stvari da ga proizvodi u Beogradu i da on bude namenjen u potpunosti državi Srbiji, što je takođe zabranjeno Konvencijom, rekao sam, član 24, pri čemu se ubacuju reklame, član 27, i dnevno 200 hiljada sekundi. Samo po dva evra to je 400 hiljada evra. To je prihod koji je otet od domaćih registrovanih medija, jer se ove televizije registrovane u Luksemburgu ovde ne registruju jer navodno reemituju program, ali zato nemaju pravo da učestvuju na marketinškom tržištu u Republici Srbiji, što oni i čine i time oštećuju domaće medije. Kad oštetiš domaće medije, ti bitno utičeš na slobodu medija, a kršeći zakone, upravo čine ono što nama prigovaraju da nema dovoljno vladavine prava. Šta kaže taj Rade Veljanovski koji je rekao da može iz Luksemburga da se reemituje program bez emitovanja u matičnoj zemlji i da može da bude kompletno ne samo na srpskom jeziku, već da bude namenjen sadržajno tržištu Republike Srbije. Nedavno je registrovana u REM televizija "Raša tudej" na nemačkoj jeziku u Srbiji, registrovano. Sada, po toj konvenciji, ona ima pravo da se reemituje u Evropi, znači u Nemačkoj, ali se radi o jednoj globalnoj mreži, televiziji poput SNN, koja nema nameru da sadržajno bude opredeljena samo za Nemačku, nego ima samo nameru da to što emituje bude i na nemačkom jeziku dostupno, kao u globalnoj mreži, i Nemačkoj. Gle čuda, probudio se Rade Veljanovski. Uprkos činjenici da taj televizijski kanal u Srbiji neće sadržajno, isključivo za nemačko tržište, emitovati program, biće na nemačkom jeziku, ali se neće baviti privredom, tržištem, političkim prilikama, isključivo u Nemačkoj, neće napadati Šolca, neće napadati vladajuću koaliciju, neće protežirati opoziciju itd, sve ono što one luksemburške čine, što je rekao Rade Veljanovski da je to dozvoljeno. Dakle, taj član gradskog komiteta, taj veliki demokratski potencijal, ja mislim da bi, kolega Martinoviću, njemu u Nemačkoj bilo zabranjeno da se bavi bilo kojom društvenom i političkom aktivnošću, jer je bio član rigidnog gradskog komiteta i to se ne toleriše u zemljama istočne Evrope koje su postale demokratske. Sada, šta kaže Rade Veljanovski za pojavu "Raša tudej"? U Srbiji ko ima nameru da emituje program u Srbiji, samim tim da se on reemituje i na tržištu Evrope, samim tim i u Nemačkoj, ali ponovo ponavljam, program za razliku od luksemburških nije sadržajno namenjen isključivo Nemačkoj, niti protežira nemačku vlast ni opoziciju, ne pravi predizborne spotove, ne emituje, ne bavi se predizbornom kampanjom u Nemačkoj, ali eto samo ta globalna mreža hoće i na nemačkom jeziku da bude dostupna poput SNN, što je nama dostupan, BBS itd, pravih prekograničnih kanala. Šta kaže Rade Veljanovski, čuveno član gradskog komiteta, drug član? Kaže ovako, ako se ruska televizija na nemačkom jeziku ne emituje na području Srbije, onda REM nije trebalo da izdaje nikakvu dozvolu. Nema nikakve sumnje da je to jedan manipulativni, zaobilazni put da se pojave tamo gde žele i imaju interesa, a da zaobiđu određene propise. Gle, molim te. Pazi kako je došlo do naknadne pameti. Ono može, ono nije manipulativno, iako se bave isključivo našim tržištem, a oni koji samo žele da u postojećem programskom sadržaju budu dostupni i na nemačkom jeziku, pri tome, ponavljam, ne bave se izbornom kampanjom u nemačkoj, ne bave se vladajućim, opozicionim partijama ni liderima, gle čuda, ovo je ruska manipulacija, a ono iz Luksemburga Šolakovo i Đilasovo je super stvar. To može, ovo ne može. Dakle, imamo dva druga Viljanovskog, znači, jedno koji kaže da to može, a drugo koji kaže da to ne može ni u blagom obliku, dakle, očigledno je da on navija za strance. Očigledno je i da je predstavnik opozicije zajedno sa REM-om u onom nadzornom telu. Očigledno je namera druga člana komiteta da bitno ovim programom utiče na vladajuću većinu, odnosno da svojim programom utiču na političke prilike i rezultate izbora u Srbiji. Stoga je podnet amandman gospodina Komlenskog i moje malenkosti želeći, pre svega, da sprečimo takvu manipulaciju koja dolazi iz Luksemburga i koja uzgled budi rečeno donosi neprilike na ovim čuvenim demonstracijama i blokadama u Srbiji i nije teško zaključiti da je to medijski sponzor svih nereda u Srbiji i da na određen način propagira takvu vrstu delatnosti i ne izveštava samo sa tih neprijavljenih skupova, neregistrovanih političkih stranaka, već i aktivno učestvuje u tim demonstracijama. Stoga sam predložio ovaj amandman i ja razumem da neke kolege neće glasati, ja bih voleo da se usvoji, ali imam razumevanja za popustljivost vladajuće većine prema ovim neregistrovanim političkim strankama, bojkotašima, blokatorima, lokatorima itd. i imam razumevanja da je zemlja u teškoj situaciji i da nekad moraju da zažmure na jedno, ali preporučujem da ne zažmurimo na oba oka i preporučujem tužiocu, a podneli smo krivične prijave protiv ovakve delatnosti iz Luksemburga da po Zakonu o elektronskim medijima, Zakon o oglašavanju, Zakon o zaštiti konkurencije i Konvencija o prekograničnoj televiziji preduzmu krivične radnje da procesuiraju ljude iz „Junajted grupe“, „Junajted medije“, „Dajrak medije“, cas medije i kako se te sa Šolakove i Đilasove mediji zovu. Zamislite da opet Đilas opet vlasnik medija. Kako političar može da bude vlasnik medija? Njima je sve dozvoljeno. Nama nije dozvoljeno ni to da komentarišemo. Preporučujem tužilaštvu da pažljivo pročita sve te zakone, preduzme zakonom predviđene mere, a vas razumem ukoliko ne želite da podržite amandman, ali samo vas upozoravam šta je sledeće što ćemo im popustiti. Već sam govorio na Odboru za pravosuđe, pošto tužilaštvo nije radio svoj posao, prekršajni sudovi itd, nisu za ometanje i sprečavanje slobode kretanja, pokrenuli postupak za čega je predviđena godina dana zatvora, to nisu uradili, vidim da ni prekršajni sudovi nisu primenili odredbu člana 98. Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima koji kaže – svaki pešak koji stupi na auto-put biće kažnjen do 40.000 dinara ili zatvorom od 30 dana, a ono neke kaznice od 5.000 dinara, oni bi, znate šta bi bilo sa njima u Nemačkoj, u Belgiji, u Luksemburgu? U Luksemburgu pa nijedna vest nije bila na ovim televizijama. U Luksemburgu bre nevladine organizacije delile šampone njihove nevladine organizacije, iza toga išla belgijska, pozvali belgijsku i luksemburšku policiju i vodeni topovi, ovi ih našamponirali, ovi ih lepo okupali, uhapsili i tako okupane gurnuli mardelj, e to ti je ta Evropa i zato smo potpisali Konvenciju, odnosno tražili rezoluciju ovde u Skupštini, još nije prošlo 15 dana, pa ćete i o tome glasati, rezolucija o prekomernoj sili koja je primenjena demonstrantima u EU kada su oni našli bez ijednog pendreka u Srbiji, da kažu da je naša policija upotrebila prekomernu silu. Dakle, ja vas upozoravam samo šta je sledeće što će oni misliti da je dopušteno. Ostalo je samo još da uzmu raketne bacače, da uzmu zolje, ose i kalašnjikove, to je još jedino ostalo da primene na nama, a ni to nije isključeno, s obzirom da onaj čuveni reditelj priželjkuje streljanje. Ja sam dobio nekoliko desetina pretećih poruka i to streljanje kao Čaušeskog, čak slikom, ali nemam nameru da prijavljujem, jer kada sam prijavio jednom morao sam tri puta da idem na saslušanje i onda nikom ništa, kaže - pretnja je upućena iz Brazila, ne znam preko čega, pa eto, počinioc ne može da bude nađen. Imam razumevanja za sve, ali pazite ne treba dopustiti da se preterano krše zakoni, ali imam razumevanja zbog situacije u kojoj je zemlja i kolege koje razumeju tu situaciju. Hvala.
Hvala na izvanrednom obrazloženju. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi gosti iz ministarstva, Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću se na malo drugačiji način osvrnuti na amandman koji je podneo kolega Marijan Rističević na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Naime, pročitaću vam jedan članak – snežne oluje prave haos. Na stotine hiljada ljudi bez struje. Ako ste pod uticajem raznih tajkunskih medija, upravo onih medija o kojima je govorio kolega Rističević pomislili biste da se ovo odnosi na Srbiju. Ja vam neću zameriti, ali moraću da vas razočaram. Ovo se odnosi na Evropu, Kanadu i Ameriku. Pročitaću vam i tekst – snežne oluje nastavljaju da širom sveta izazivaju probleme u saobraćaju i velike poremećaje u isporuci električne energije, a poslednja na udaru našla se Kalifornija. Posle prvih pahulja žitelji Kalifornije su upozoreni da se spreme za dane jakih i snežnih padavina, posebno u planinskim predelima. Bez električne energije je zbog snega ostalo nekoliko desetina hiljada ljudi, odnosno domaćinstava. Prethodnih dana je snažna oluja pogodila i Kanadu gde je više od 280 hiljada ljudi ostalo bez električne energije u južnim delovima Ontarija. U Evropi krajem minule nedelje je sneg izazvao saobraćajni kolaps u Austriji sa povređenima, dok su delovi Slovenije ostali bez struje, a jake snežne padavine koje su zahvatile celu Austriju napravile su velike probleme u saobraćaju. Zbog snežnih padavina snabdevanje strujom u pojedinim delovima Koruške i Štajarske je bilo prekinuto. Još jedna informacija. Prethodno je u Velikoj Britaniji oko 30 hiljada ljudi u Škotskoj i severnoj Engleskoj ostalo bez električne energije skoro nedelju dana zbog snežnih padavina. Zašto sam sve ovo pročitao? Zato što danas kada između ostalog raspravljamo i o elektronskim medijima i o javnim medijskim servisima idealna je prilika da se dotaknemo i načina na koji elektronski mediji izveštavaju. Dakle, imamo situaciju kao što smo videli u kojoj je sneg i to zamislite u decembru mesecu napravio ozbiljne probleme gotovo svuda u svetu, od Amerike, Kanade preko većine Evrope, kao i svake godine do sada, ali samo u Srbiji imamo pokušaj da se od toga napravi politička tema par ekselans. Samo u Srbiji. Samo u Srbiji postoje mediji koji su sa neverovatnom količinom slabostrašća pisali i izveštavali o tome. Samo u Srbiji postoje mediji koji su se najvatrenije radovali zbog otežanog saobraćaja, zbog prekida snabdevanja električnom energijom. Samo u Srbiji postoje mediji koji su otvoreno likovali zbog činjenice da je došlo do sporadičnog zastoja u isporuci električnom energijom. Pogađate, to su vam ovi Đilas, Šolak mediji, „N1“, „Njuz maks adrija“, „Nova“, „Danas“, „Direktno“ itd. Dakle, danima nije moglo da se živi od njihovog veselja, pa to su vam naslovi, to su članci, to su emisije, to su debate, to su okrugli stolovi, to su stručnjaci, sve sami stručnjaci. To su uglavnom oni isti što su po potrebi stručnjaci za ekologiju, a po potrebi stručnjaci i iz oblasti elektro-energetskog snabdevanja. Pa kako zatreba, danas su jedno, sutra su drugo. Nisam primetio ni u jednoj zemlji da se njihovi mediji raduju i žurku prave zbog činjenice da je neko ostao bez struje ili da je otežan saobraćaj, iako je daleko teža situacija bila u svim tim zemljama koje sam nabrojao, kao što nisam primetio, istine radi, da se u drugim zemljama od toga pravi politička tema, ali isto tako nisam primetio da se i jedan drugi predsednik poneo na način kako se poneo Aleksandar Vučić, da hitro reaguje, sazove kompletan državni vrh, sagledaju sve novonastale probleme i hitrom reakcijom, munjevitom reakcijom krenu da otklanjaju probleme i u najkraćem mogućem roku je stanje stabilizovano, struja je stigla, putevi su očišćeni, sistem funkcioniše. Odgovorni snose posledice i život ide dalje. Ne, ne treba nam ni vaša zahvalnost, ne treba nam ni odavanje priznanja, ništa od toga nam ne treba. Ali, ono što je građanima potrebno, to je da konačno prestanete da budete propagandni servis Đilasovog preduzeća, da prestanete da vodite dvadesetčetvoročasovnu kampanju sedam dana u nedelji protiv Aleksandra Vučića i SNS, da prestanete da se radujete svakoj elementarnoj nepogodi koja pogodi Srbiju, da prestanete da priželjkujete da negde pukne neka vodovodna cev ili da negde dođe do nestanka struje, da prestanete svaku moguću temu, pa i sneg da koristite u dnevno političke svrhe ne bi li pokušali da napravite političku štetu Aleksandru Vučiću, jer džaba vam je, ne uspeva vam, ne pomaže vam. Zna narod ko se trudi i ko je 24 sata u funkciji tog istog naroda. Da li bude grešaka nekada? Pa, naravno da bude. Pa, u kom to sistemu nikada nije došlo do neke greške, ali je važno da građani znaju ko marljivo radi, ko se danonoćno bori za njihove interese, a ko sa strane kibicuje, dobacuje i pokušava da kritikuje. Dakle, čovek slavu svoju nije proslavio Aleksandar Vučić predsednik Srbije. Za svoju krsnu slavu je bio u Kostolcu sa rudarima. Dakle, jednom rečju potrebno je da prestanete da se ponašate po obrascu što gore Srbiji, to bolje vama, jer se u praksi pokazalo da što je bolje Srbiji, to je vama gore. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se predsedavajući, koji kao i kolege koje su govorile pre mene i gospodin Marković i gospodin Rističević, sve ove stvari koje su rekli su u potpunosti tačne. Suština svega jeste da mi kao većina i kao ljudi koji su dobili maksimalnu podršku naroda na prethodnim izborima, smo uz dozu tolerancije, uz maksimalnu dozu tolerancije iznašli mogućnost da se obezbede mesta za ljude koji ne misle isto kao većina, već nešto drugačije. To znači da smo mi kao ljudi spremni za razgovor, za toleranciju, spremni smo u svakom trenutku da se čuje i ono nešto različito, ali to što je različito to ne znači da je loše. Mislim da su pozitivne stvari to kada se kaže, da recimo, neke stvari koje su u sredinama kao što su Svrljig, Bela Palanka, ne treba da se poprave, treba da se čuje i taj glas, pa u okviru tog glasa mi sutra svi zajedno treba te stvari da rešavamo. Ali, ako na svakom mestu mi želimo da vređamo, da pljujemo po onome što se radi, rezultati toga su vidljivi, u svakom delu Srbije se vide novi putevi, nove ulice, nova radna mesta, nove ambulante, novi domovi zdravlja, nove škole. Sve su to stvari koje su dobre za svakog. Ako mi to što radimo i to nekome smeta, što kaže malopre kolega, da kod nas bude što bolje ja bih to uvek želeo, ali neko želi kod nas, ako se desi nešto loše, da tako i ostane. E, pa, gospodo mi tako ne želimo, mi tako nećemo. Mi ćemo ovde sa ovog mesta i u narednom periodu nastaviti da radimo za svakog građanina, za svako mesto, za svako selo, pa da li je to selo na istoku Srbije, da li je to selo u Svrljigu, Knjaževcu, Majdanpeku, Boru, Negotinu, da li je to selo u Prijepolju, Tutinu, da li je to selo blizu Subotice, ili neko selo blizu Beograda ili sam Beograd. Svakom čoveku mi želimo da priđemo da pomognemo da se svakom obezbedi ono što nije imao do sada, ali s druge strane normalno želimo i da razgovaramo, i to smo pokazali u ovim prethodnim mesecima kada smo razgovarali i gde smo uz podršku i predstavnike EU imali određene rezultate koji su sada pretočeni i u zakon. Ja ću još jednom potencirati da imamo mogućnost da mi kao ljudi koji ovde predstavljamo određene političke organizacije, ja sam predsednik Ujedinjene seljačke stranke, da imamo mogućnost da sa Skupštinske govornice i ovde, ali normalno i na televiziji, na javnom servisu, da možemo da iznesemo određene stvari koje se tiču života kod nas, recimo na jugoistoku Srbije. Mi nemamo prilaza u delu zato što jednostavno velika potreba jeste da se čuje svaki čovek. Zato neka mesta kada budu te javne debate, ta mesta zauzimaju neki ljudi, koji iza sebe nemaju ni jedan, ni dva, a kamoli tri glasa. Ja to poštujem, to je različitost. Mi želimo tim ljudima da se i oni čuju, bez obzira što ih niko ne podržava. Uvažene kolege, mislim da naša država, naš predsednik i mi ovde radimo na najbolji način i tako moramo nastaviti. Svi oni koji ne misle isto kao mi, mi želimo njima da pružimo, da kažu to što žele da kažu, ali konačnu reč daće naš narod, daće građani naše Republike Srbije.
Hvala, gospodine Miletiću. Reč ima narodni poslanik Borisav Kovačević.
Hvala, gospodine predsedavajući. Koleginice i kolege poslanici, gospodine ministre i vaši saradnici, ja sam na ovu temu, kao i svi mi juče, po onim tačkama kada smo raspravljali oko REM-a i medija, slušali, ako se sećate, žestoku raspravu. Juče sam dobro primio diskusiju gospodina Rističevića, on je danas dosta toga ponovio. Tim povodom bih hteo da kažem nešto što, čini mi se, nismo zahvatali juče i danas kada su u pitanju mediji ukupno i elektronski i štampani, itd. Mi imamo situaciju da su se zadnjih godina mediji umnožili, pogotovo čini mi se elektronski. Imamo u zemlji žestoke pokušaje i nastojanja, svi to svaki dan ovde govorimo, da opozicija ili nazovi opozicija, koristeći te medije i budući u velikom broju vlasnici tih medija, da na toj liniji, ja bih globalno rekao da ne detaljišem, prave ogromne i sutra moguće jako velike štete podelama u društvu. S druge strane mi imamo nešto što ovde nismo pominjali. Ja vas podsećam, prisetite se strategije o nacionalnoj bezbednosti gde je rečeno, između ostalog, na kraju, i ko su nosioci te strategije i sistema nacionalne bezbednosti, pa su vojsku uz mnoge druge strukture institucije stavljeni barabar, rame uz rame i mediji. Ja sam i tada, kada smo donosili tu strategiju, ako se sećate ovde u Skupštini, govorio o tome da kada su u pitanju mediji i kada je u pitanju ta uloga nosioca bezbednosti i sistema bezbednosti, da tu moramo biti vrlo restriktivni. Ne možemo Mas-medije uzeti kao nosioce bezbednosti. Naprotiv, oni su veoma korišćeni, kao što vidimo ovde sada, veoma korišćeni na razbijanju sistema bezbednosti i slabljenju bezbednosti u ovoj zemlji. Sad tu da se podsetimo nečega drugog. Neke velike zemlje u svetu, ja neću, obzirom da se ovo prenosi javno, neću izlaziti ni sa kakvim detaljima, ali ću na kraju predložiti nešto. Neke zemlje, odnosno njihove obaveštajne službe, to se zna, jedna od njih je nekoliko stotina režima u svetu do sada oborila. Zanemarujuće mali broj je onih režima koje su oborili atentatom, ili na drugi način, na predsednika države. Sve su oborili upravo vodeći agenturnim putem, vodeći situaciju tako, pre svega preko medija i preko agenturne mreže da izvrše podele u zemlji i da u zemlji takoreći samo od sebe dođe do građanskog rata ili drugih vidova zbog kojih padaju režimi. Ja vas molim da ne zaboravimo da se te države i te službe nikada nisu toga odrekle i da ovo što raste kod nas u zemlji može sutra da zaliči, a zaličilo je već na to, i može da se desi da eskaliraju u tom pravcu. Iz tog razloga, ja predlažem… Molim kolege samo da ne udaramo priču, jer mislim da ću predložiti nešto što nismo dosad pominjali. Predlažem da se mi lepo i u Skupštini ovde dogovorimo da krenemo veoma studiozno, dubiozno i široko u preispitivanje celokupnog našeg bezbednosnog sistema. Ja ne mogu ovde sad iznositi, predlažem da se Vlada odredi prema tome i da se onda odredi format u kome će se razgovarati o svim tim stvarima ko će biti sve tu, jer mislim da nas samo takva rekonstrukcija sistema, i kadrovski i organizaciono i na svaki drugi način, možemo najviše tim putem uspeti da zaustavimo ovaj trend, o kome priča i gospodin Rističević i mnogi od vas su i juče i ranije govorili o tome, koji imamo u zemlji. Mene niko ne može, obzirom da sam ceo radni vek proveo na tim poslovima, ali me niko ne može ubediti da ovo što rade i ovde mi u Skupštini svaki dan pominjemo od Đilasa pa nadalje, sve to što rade, da to rade iz svoje pameti. Spreman sam da žrtvujem sve za opkladu da to nije tako. Neko spolja diktira i diriguje. Pitanje je koliko mi sadašnjom organizacijom i postavkom i nosilaca sistema nacionalne bezbednosti i svega drugog uspevamo da pratimo i da nalazimo obaveštajne službe iza svih tih poteza koji nam se reflektuju ovde, ali se moramo reorganizovati tako da do toga dođe. Ne zaboravite da su od devedesetih godina pa naovamo u ovoj zemlji postojali uslovi koji nikada nisu postojali od Prvog svetskog rata pa naovamo, da su postojali uslovi za najlakši mogući agenturni rad stranih obaveštajnih službi i da je u tom periodu stvorena brojna velika struktura strane agenture koja nam sigurno ne sedi van zemlje, nego je dosta ima i unutar zemlje. To moramo da pronađemo. To moramo da raščistimo. Moramo da vidimo ko stoji iza toga. Samo tako možemo sprečiti ovaj trend koji nam je sada u toku. Evo, ne bih više. Ja se izvinjavam što otvorenije nisam mogao, ali ako počnemo to raditi, onda ću se uključiti, ali mislim da treba što pre da napravimo mi iz Skupštine inicijativu jednu prema Vladi, da Vlada sedne, da se odredi prema ovoj ideji hoćemo li krenuti u to ili nećemo, pa da vidimo onda šta da radimo. Inače, ovako razgovarati samo o tome što je na delu već, nema uspeha. Moramo presretati stvari. Moramo saznavati, a tu su nam službe i bezbednosne i obaveštajne pre svih, pa i svih drugih. Moramo stvari saznavati pre nego što se i ispoljavaju, da bismo ih sprečili. Hvala lepo.
Hvala vam, gospodine Kovačeviću. Pošto smo završili pretres o amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, o podnetom amandmanu i o Predlogu zakona u celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O TRŽIŠTU KAPITALA. Primili ste amandmane koje je na Predlog zakona podneo narodni poslanik Zoran Tomić. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podneti amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 113. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Tomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre Siniša Mali, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, evo nekoliko stvari koje će u ovoj diskusiji pre svega imati tendenciju da objedine i prethodne rasprave koje smo imali po ovim amandmanima, ali u svakom slučaju evo dve rečenice samo da kažem i o tržištu kapitala. Smatram da uređeno tržište kapitala u Republici Srbiji u svakom slučaju daje i sve druge predispozicije finansije, budžetske i svake druge stabilnosti Republike Srbije, kao i njenog sveukupnog razvoja. Mislim da je ta oblast potpuno i dobro uređena u Republici Srbiji i u svakom slučaju to su stvari o kojima ne moramo mnogo da polemišemo. Međutim, s obzirom da sam se prijavio još na prethodnom amandmanu gde se razgovaralo o amandmanu gospodina Rističevića vezano za elektronske medije, želeo sam, s obzirom da do sada nisam imao priliku da nekoliko stvari kažem i o tome što se dešava ovih dana o elektronskim medijima, pa moram reći i u određenim pisanim medijima i generalno medijima, a tiče se pre svega napada na našu, po meni, najvažniju nacionalnu kompaniju, a to je „Telekom“ Republike Srbije. Ta kontinuirana kampanja ima za cilj i strategiju da pre svega uruši poslovanje i poziciju ne samo na regionalnom, već i na međunarodnom tržištu, u smislu pružanja usluga i svega onog što „Telekom“ Republike Srbije radi. Ima za cilj da slomi „Telekom“ Republike Srbije na način kakav je već bio poznat u ranijem vremenskom periodu, a lomljenje „Telekoma Srbije“ išlo je pre svega u kontekstu načina funkcionisanja rada bivšeg režima i pre svega Dragana Đilasa, koji je preko svojih nekoliko multifleks firmi, koje su na različit način osnivane kako u Srbiji, tako i u regionu, u kontinuitetu pljačkala kako matični „Telekom“ Republike Srbije, tako i ćerke firme „Mtel“ Crne Gore i „Mtel“ Republike Srpske. Međutim, ono što je i te kako važno u svemu ovome reći jeste da ovi napadi koji su ovih dana krenuli, a vidim da se ponavljaju u kontinuitetu, da je juče Marinika Tepić ponovo dobila domaću zadaću, očigledno da, s obzirom da ima tu dualnu ulogu, je l', naravno, mi nju poznajemo kao nekoga ko je iz sveta politike, ali javnost Republike Srbije ne poznaje dovoljno činjenicu da je ona zaposlena u firmi Dragana Đilasa, čije su firme u kontekstu „Junajted grupe“ suprotstavljene tržišno „Telekomu“ Republike Srbije, pa napad na „Telekom“ Republike Srbije, „Telekom“ Republike Srpske ili „Telekom“ Crne Gore idu u tom pravcu koji podrazumeva da se pojača potencijalno pozicija konkurentske firme ili konkurentskih medijskih firmi za čiju priču i sve ono ostalo radi Marinika Tepić. U tom kontekstu nekoliko bih stvari želeo da posebno istaknem. Smatram napadi na direktora „Telekoma“, gospodina Lučića, kao i na direktoricu MTL BiH Jelenu Trivan ide upravo u tom pravcu i da se nadovezani na tu činjenicu da se osmisli što konkretniji napad koji bi imao direktnu štetu za „Telekom“ Republike Srbije i njegovu poziciju. Ono čemu se oni nadaju da u nekom njihovom paralelom univerzumu ponovo dođu na vlast, pa da matično preduzeće „Telekom“ Republike Srbije pljačkaju kako ovde tako i u regionu. Ono što javnost Republike Srbije ne zna dovoljno, a očigledno da upravo ovakvim napadima žele da zabašure tu priču, s obzirom tužilaštva o kojima smo danas raspravljali, koje ćemo da glasamo danas, nisu radili svoj posao u kontekstu istraživanja svih firmi u regionu koje su povezane sa matičnom firmom Dragana Đilasa. Ja mogu o tome da govorim mnogo o firmama koje je dragan Đilas ima u BiH, tačnije u Republici Srpskoj. Na desetine i desetine poslova, ne samo u oblasti medija već, pre svega, postavljanja različite mreže u kontekstu digitalizacije i svega ostalog, on ima čitav niz firmi koje služe isključivo da izvlače novac iz „Telekoma“ Republike Srbije, pa i „Telekoma“ Republike Srpske i „Telekoma“ Crne Gore. Radio je to sigurno barem jednu deceniju. Naravno da kada vam prestane taj izvor finansiranja koji punite u milionskim iznosima, da ste vi frustrirani, da je vaša jedina želja i politička platforma da se vratite na vlast, a poziciju koju ćete dobiti, ne zanimaju njih mnogo pozicije, državne, gradonačelničke, njih zanimaju pozicije gde će oni moći da nastave svoj biznis u kontekstu priče koja podrazumeva da izvlače javna sredstva iz naših najvažnijih javnih preduzeća, pre svega, smatram iz naše najvažnije nacionalne kompanije, a to je „Telekom“ Srbija. U tom kontekstu mislim i napadi na Jelenu Trivan u njenoj ulozi direktora Filmskog centra Srbije, od strane Gorana Markovića, upravo instruirani sa ove strane, iz prostog razloga zato što i ti napadi, koliko god se o njima pričalo nisu razjašnjeni zašto. Želim ovom prilikom da kažem nekoliko stvari koje su izuzetno važne po tom pitanju. Filmski centar Srbije odbio je scenario za film Gorana Markovića iz prostog razloga, ja potpuno opravdavam tu činjenicu, zato što je scenario tog filma trebao da ponizi kompletan srpski narod u regionu, pre svega u Republici Srpskoj, ismejavajući kroz taj scenario prvog predsednika Republike Srpske, dr Radovana Karadžića, pa i ukupnu borbu naroda Republike Srpske u kontekstu stvaranja Republike Srpske. Stavljajući određen fragment, da kažem, u kontekstu svega onoga što je dr Radovan Karadžić doživeo i progon koji je imao u periodu posle rata i svega ostalog, u kontekst tako ružnog momenta, koji se opisuje u tom scenariju koji ide u tom pravcu da se dr Radovan Karadžić predstavi kao neko koga je krila BIA, podvodila mu, ne znam ni ja, žene, dovodila ga u neku situaciju koja je sramna, i da se takav film snimi i da se to finansira iz budžeta Srbije, odnosno iz budžeta Filmskog centra Srbije i da plaćaju svi građani Srbije. To je taj način kako oni vrše pritisak na institucije Republike Srbije u kontekstu toga kakvu oni istinu žele, jer se gnušaju svega što je srpsko. Evo koliko se gnušaju, možda bi najbolje opisala rečenica u intervju, s obzirom da pratim sve medije, a pogotovo volim da pratim medije koje su iz ovog koncerna, multipleksa Đilasa, Šolaka koje finansiraju, pa njihove nedeljnike. Između ostalog u jednom od tih nedeljnika, da ih ne bi posebno reklamirao, Goran Marković koji je imao intervju, koji je sada postao zvezda, kaže za Srbiju – današnja Srbija, citiram Gorana Markovića – današnja Srbija nastala je raspadom Jugoslavije, bez ikakve radosti i ideala. Ona je patrljak nekadašnje zemlje. Eto kako Goran Marković doživljava Republiku Srbiju. Ja volim i „Nacionalnu klasu“ Gorana Markovića i normalan sam čovek i svi smo se radovali tim filmovima i „Majstore, majstore“ i „Sabirni centar“ i „Variolu Veru“, ali ne volim „Turneju“. Ne volim „Turneju“ zato što je ponizila svakog normalnog Srbina u Republici Srpskoj, u Krajini i predstavila nas tamo u tom filmu koji je finansiran od strane bivše vlasti, kao neke divljake, kao neke zaostale ljude, itd. Kakav je vrednosni opus Gorana Markovića prema izbeglicama koje su našle svoj dom iz BiH, iz Hrvatske, sa KiM, ovde u centralnoj Srbiji, Vojvodini, možda najbolji govori njegov intervju gde je on o izbeglicama pisao na sledeći način, pa kaže – posmatram njihove poglede, užagrene poglede, slušam oskudni rečnik, kojim se izražavaju, primećujem govorne mane, koje postaju novi stil komunikacije. Tako Goran Marković doživljava sve Srbe koji se nisu rodili na Dorćolu ili na Vračaru, kojim se on dodvorava i pokušava na određen način da taj vrednosni obrazac, nametne kao dominatno. Ono što je ključno u svemu ovome, i što poručuje svima onima koji poručuje svima onima koji podržavaju za ove silne uvrede, pretnje i beščašće, koje je Goran Marković, uputio prema Jeleni Trivan, a pre svega prema predsedniku Republike Srbije, da možda pročitaju šta o scenariju zbog koga je pokrenuta ova lavina i niz uvreda, koje su krenule prema predsedniku Republike Srbije, a to je što nije dobio novac, da on može da radi šta hoće i sada mi treba, jel da izdvajamo novac iz budžeta, da pljujemo po svom narodu, po svojoj istoriji, po svojoj borbi, da bi on bio zadovoljan i da bi ćutao. Nikada na takve ucene i uvrede nećemo pristati, bez obzira što će to podrazumevati da on sutra kada uradi intervju u nekom od nedeljnika, izađe na neke ekološke kvazi proteste, neće u intervjuu koji ima šest ili sedam strana, spomenuti ni jednu temu oko ekologije, već će da pljuje po našem nacionalnom identitetu, po istoriji i prema svakom onome ko želi da sačuva to, nadogradi i uradi nešto što je važno za sve ono što je kultura sećanja, itd. Prema tome, razdvojimo stvari koje su važne u svemu ovome, nazovimo stvari pravim imenom, nećemo nikada dozvoliti da određene stvari u ovom pravcu idu onako kako su zamislili oni koji su manjina, manjine, ne znam kako bih ih nazvao, koji pokušavaju agresivnom kampanjom, uz kanale komunikacije, koje su predstavljene kroz ovu multipleks firmu Dragana Đilasa, Šolaka, da pritisnu sve nas i da se mi povučemo, zato što su oni agresivniji. Kod nas nema agresije, kod nas ima razum, ima nacionalno dostojanstvo, ima naša ponosna istorija, ima naša KiM, ima naša Republika Srpska, ima naš narod koji živi u regionu, sa časnom istorijom i časnom ulogom, a nikada se nećemo povinovati tim pritiscima. Goranu Markoviću, i svim njegovim sledbenicima koji ga ovih dana, nazovi podržavaju, preporučujem da pročita tvit ćerke Radovana Karadžića, koja je potpredsednik Narodne Skupštine Republike Srpske, dr. Sonje Karadžić, šta je rekla o scenariju i šta je rekla o samom Goranu Markoviću.
Zahvaljujem, gospodinu Šukalu. Sledeći je narodni poslanik Vladica Maričić.
Hvala vam predsedavajući, uvaženi ministre Mali, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, sada raspravljamo o amandmanu, o dva amandmana koje je kolega Zoran Tomić, podneo na Zakon o tržištu kapitala, koji je izuzetno kvalitetan zakon, koji i dalje reformiše, ubrzava, čini dinamičnim i boljim tržište kapitala, a dva amandmana koja je kolega Zoran Tomić podneo, dodatno poboljšavaju taj zakon, koji je sam kao Vladin predlog , bio izuzetno dobar. Sve ovo pokazuje kvalitet naše zakonodavne procedure, koja uključuje Vladu kao predlagača, nas narodne poslanike kao eventualne podnosioce amandmana, raspravu u načelu, raspravu po odborima. Takođe bih se osvrnuo i na prosvetne zakone o kojima je malo pre bilo reči, odnosno amandmane koji su podneti na prosvetne zakone. U utorak je raspravljano o setu zakona koji reformišu naš sistem obrazovanja, danas o amandmanima, a sve to pokazuje koliko ova država studiozno pristupa reformi svakog segmenta, konkretno reformi obrazovanja. Znači, ovde je najbitnije uvođenje državne mature kao kapitalnog projekta u reformi našeg obrazovanja, koja treba dalje da odredi put i sudbine generacije učenika. Naravno, mi tome detaljno pristupamo i pažljivo reformišemo sistem, kako bi za one koji ulaze u sistem obrazovanja, da li je to osnovno, školsko, srednješkolsko, bio što manje stresan, odnosno što više predvidiv. To ranije nije bio slučaj. Mi koji smo mlađi i koji smo se tada školovali, ali i oni stariji koji su pratili sistem obrazovanja znaju da je reforma obrazovanja krenula tamo negde 2000. godine i da su petooktobarci u tu reformu ušli čisto zbog reforme, nije se znao cilj reforme, znalo se da se mora dekonstruisati do tada važeći sistem obrazovanja koji je bio dobar, ali koji nije odgovarao ciljevima države koju su oni želeli da uspostave posle 5. oktobra 2000. godine. Oni, naravno, sistem nisu reformisali prema potrebama privrede, setićemo se da tada privrede skoro i da nije bilo, ono malo privrede što je zaostalo posle sankcija 90-ih godina oni su uništili njihovim pljačkaškim, burazerskim privatizacijama. Prave reforme državnog sistema, a koje su krenule od ekonomskih i fiskalnih reformi, krenule su u stvari tek 2014. godine, kada je predsednik Aleksandar Vučić postao predsednik Vlade. Krenulo se od ekonomskih reformi, da bi ih pratile sve druge društvene reforme svih sistema, pa i sistema obrazovanja u našoj zemlji. Tada kada smo krenuli da reformišemo sistem obrazovanja. Prvo što je uočeno kao problem je katastrofalno stanje u kojem su se naše škole nalazile posle decenija nebrige i zapostavljanja. Mnoge škole i dalje su imale poljske toalete, a one koje su imale klasične toalete oni su bili izuzetno neuredni i nefunkcionalni. Tada su krenula ulaganja u rekonstrukciju tih škola, u rekonstrukciju toaleta, pa je neko iz opozicije posprdno hteo da kaže da je Aleksandar Vučić predsednik Vlade za toalete, na šta je on spremno dočekao i odgovorio da je on predsednik Vlade za čiste, uredne i rekonstruisane toalete, za razliku od svih onih koji su pre njega vodili ovu državu, predsednika, premijera, ministara, koji su u stvari bili premijeri za neuredne toalete, premijeri za poljske toalete. Pre jedno desetak dana, kada je predsednik Aleksandar Vučić boravio u poseti Nišavskom upravnom okrugu, konkretno u Ražnju, on je rekao da je od 2014. godine naovamo država uložila u rekonstrukciju 181 škole. Ako znamo da u Srbiji postoji 169 jedinica lokalne samouprave, to je u svakoj jedinici lokalne samouprave bar po jedna rekonstruisana škola. Ja se opet vraćam na tu posetu predsednika Aleksandra Vučića, koja je bila trodnevna, sredinom ovog meseca, Nišavskom upravnom okrugu. Prošle nedelje sam više govorio o poseti Nišu, sada bih o poseti dvema malim opštinama, konkretno opštini Ražanj i opštini Doljevac, a tiče se rekonstrukcije škola u tim mestima. U Ražnju je okončana prva faza rekonstrukcije osnovne škole koja je pre rekonstrukcije, kako je i predsednik to primetio, izgledala jezivo. Sada su tu osmesi na licima dece, škola izgleda mnogo bolje i ulazi se u drugu fazu rekonstrukcije. Druga opština koju je predsednik posetio je opština Doljevac. Tamo je posetio rekonstruisanu zgradu javne biblioteke sa koncertnom dvoranom. Predsednik opštine Doljevac, gospodin Goran Ljubić, spremno je izašao sa projektima za rekonstrukciju osnovne škole u Doljevcu i izgradnju nedostajuće vodovodne i kanalizacione mreže, što je predsednik Vučić, naravno, odmah odobrio. To je milion evra za rekonstrukciju škole i šest i po miliona evra za izgradnju nedostajuće vodovodne i kanalizacione mreže, čime je predsednik Vučić u stvari poslao jasnu poruku svim građanima Srbije, kako onima koji žive u velikim gradovima, tako i onima koji žive u malim opštinama, da brzina razvoja tih njihovih mesta zavisi isključivo od lokalne samouprave i spremnosti da izađe sa gotovim projektima, a da država ima para i da je država spremna da uloži u svaku opštinu, u svaki grad, u svako selo u Srbiji. Problemi malih mesta znamo da su različiti u odnosu na probleme nas koji dolazimo iz velikih gradova. Oni se često suočavaju sa nedostatkom infrastrukture, sa možda dotrajalim školama i, naravno, sa nedostatkom radnih mesta. U Ražnju je predsednik Vučić obećao otvaranje pogona namenske industrije, isto kao što se to desilo i u Kuršumliji. U mnogim malim mestima gde nedostaje infrastruktura nemoguće je pronaći nekog većeg investitora, neku privatnu stranu kompaniju da investira tamo. Država šalje jasnu poruku da ni ti ljudi neće ostati na cedilu, da i tamo dolaze državne investicije, da se tamo otvaraju državne fabrike. Kao što danas imamo proizvodnju borbenih vozila "Lazar" i "Miloš" u Kuršumliji, tako ćemo uskoro i u Ražnju, malom mestu u Nišavskom upravnom okrugu, imati proizvodnju namenske industrije, određeni pogon, znači, srpske namenske industrije, koncerna srpske namenske industrije. Važan segment u reformi našeg obrazovnog sistema jeste i uvođenje dualnog obrazovanja, iza koga je takođe stao predsednik Aleksandar Vučić. To dualno obrazovanje već pokazuje dobre rezultate. Učenici već posle završene srednje stručne škole, gde su pohađali određene module dualnog obrazovanja, lako nalaze posao u industriji. Naravno, dualno obrazovanje nije moglo iz tih razloga da bude uvedeno 2000. godine, 2004. godine, 2008. godine, jer tada nismo imali industriju, tada je škola služila za školovanje kadrova za tržište rada u onom negativnom smislu, za biro rada. Danas školujemo kadrove za tržište rada u pozitivnom smislu, da bi ti kadrovi mogli odmah posle završene škole ili završenih studija da pronađu posao i primenjuju ono što su naučili tokom školovanja. Sama kruna povezivanja obrazovnog sistema sa privredom jesu naučno-tehnološki parkovi. Trenutno ih u Srbiji ima četiri - Niš, Čačak, Beograd i Novi Sad. Srbija se na tome neće zaustaviti. U planu je izgradnja novih naučno-tehnoloških parkova i dalja integracija obrazovnog sistema sa privredom. U danu za glasanje, na početku govora sam rekao, kao i Vlada Republike Srbije, ja ću podržati amandmane na Zakon o tržištu kapitala koje je podneo kolega Zoran Tomić, kao i amandmane na prosvetne zakone koje je uložio Odbor za obrazovanje, naravno kao i moje kolege iz poslaničke grupe "Aleksandar Vučić – Za našu decu". Živela Srbija. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Maričiću. Reč ima narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, uvaženi potpredsedniče. Poštovani ministre Mali, nije apsolutno slučajno što danas govorimo o ovim temama, što imamo i što smo izloženi kao država ogromnim pritiscima po pitanju geopolitike, po pitanju međunarodnog položaja naše zemlje. Nije slučajno, ministre Mali, što ste i vi predmet jedne brutalne višegodišnje kampanje, s obzirom da ste čovek koji je na jedan pravi, dobar i kvalitetan način, to moram da istaknem sledili politiku i viziju predsednika Aleksandra Vučića i doveli ovu zemlju do toga da ove godine budemo šampioni u privrednom rastu. Valjda je to nešto što treba da opredeli, u stvari, po čemu se opredeljuju građani Srbije kada je u pitanju procena ko vodi ovu zemlju na pravi način, ko ima pravu viziju, ko je lider, a ne prema tome da se jedan mali broj ljudi iz kruga dvojke opredeljuje i on definiše sebe kao jedan jedini sud ko je kvalitetan, ko je dobar, ko je kadar da upravlja državom i ko je kadar da upravlja budžetom. Vi ste to, ministre Mali, dokazali. Pokazali ste se i tokom Kovid krize, pokazali ste se i u postkovid periodu i naravno da ćete i u narednom periodu imati podršku i nas i našeg predsednika Aleksandra Vučića dok god imate takve rezultate koji utiču na boljitak i na standard građana Republike Srbije. Sve dok beležimo rezultate koji se tiču jačanja i pospešivanja poslovnog ambijenta u našoj zemlji, pospešivanja i atraktivnosti naše zemlje po pitanju i stranih direktnih investicija i domaćih investicija mi ćemo se naravno boriti i nećemo ćutati, kao što su to moje uvažene kolege već tokom celog dana govorile, na sve one i optužbe i na sve one napade koji na jedan brutalan i kontinuiran način traju već nekoliko godina samo i isključivo zbog toga jer im je jedini cilj da dođu do budžeta, da dođu do para. U tom smislu i u tom njihovoj nameri jedina, najveća prepreka i smetnja jeste Aleksandar Vučić, jeste SNS koja je dovela do toga da ova zemlja bude i postane za samo nekoliko godina jedna moderna država, ekonomski snažna, vojno dosta osnažena i respektabilna, koju uvažavaju svi mogući partneri sa svih svetskih meridijana i to pokazuje i činjenica da danas Srbija ima investicije iz svih delova sveta, da ona, ono što je u spoljnoj politici najbitniji, ono što je predsednik Vučić uspeo da napravi od naše zemlje, predstavlja jednog pouzdanog partnera. Naravno da moram da se osvrnem i na amandman mog uvaženog kolege Marijana Rističevića, koji evo već duže vreme sigurno puno muka zadaje i nervira te tzv. drugosrbijance, te tzv. borce za demokratiju, demokratsko uređenje, slobodu medija, slobodu govora, ekonomske slobode, kao da to SNS i Aleksandar Vučić već u proteklih nekoliko godina nisu u najvećoj mogućoj meri uspostavili za Srbiju, jer za vreme SNS imamo najveće ekonomske slobode, jer ne bi investirali ljudi i ne bi investirale kompanije iz Amerike, iz Rusije, iz Kine, iz Nemačke, iz Italije, iz mnogo, mnogo zemalja na svetu da ovde u Srbiji ne postoje ekonomske slobode, da Srbija nije stabilna država i da nije država u kojoj može da se predviđa poslovanje i u kojoj može da se predviđa ono što će se dešavati u narednih nekoliko godina i to zahvaljujući tome što imamo na čelu države čoveka, lidera koji zna šta je država, koji zna kako zaštiti vitalne nacionalne interese. Marijan Rističević je govorio o tome mnogo puta, moram da priznam, ne samo sada, mnogo puta u protekle tri, četiri godine i moram da podržim njegov amandman i sve ono što je govorio zbog toga što je to jednostavno istina. Istina je da svi ti mediji koje je on pominjao, tajkunski mediji, mediji finansirani od strane, u najmanju ruku rečeno, špekulativnog kapitala tajkuna Đilasa, Šolaka koji lobiraju širom sveta, od Brisela do Vašingtona kako bi naravno ostvarili svoj jedan jedini cilj, cilj medija koji koriste u te svrhe, a to je da sruše predsednika Aleksandra Vučića i u tom domenu oni ne biraju sredstva. Nema demokratije i nema demokratskih sloboda, gospodine Martinoviću, kada oni kao glavnu vest pre neki dan stave nekog potpuno nebitnog čoveka koji je, možete zamisliti, opsovao onako masno predsednika države Aleksandra Vučića. To je jedna od glavnih vesti na portalu „Nova S“. Zamislite tu slobodu, te borce i te slobodarske pregaoce koji su ponudili građanima Srbije to da se na tom portalu objavi tako važna vest? I tako dan za danom, mesec za mesecom, godina za godinom imamo sad jednu situaciju da smo došli do toga da je postalo normalno da neko psuje majku predsedniku Republike, da neko crta metu na čelu njegovog sina, njegovog brata, njegovog oca, njegove dece, njegove supruge. Postalo je kao narativ sasvim normalno, a mi ovde iz SNS poručujemo da ćemo se uvek boriti za to da kažemo istinu građanima Republike Srbije, da kažemo istinu da su napravljeni zbog toga da bi učestvovali u rušenju predsednika Aleksandra Vučića, a samim tim u rušenju stubova naše države, našeg prosperiteta i budućnosti koju ima ovaj narod zahvaljujući upravo toj posvećenosti, zahvaljujući pravom patriotizmu koji je Aleksandar Vučić uveo kada je postao premijer 2014. godine. Naravno da ćemo to i o tome stalno govoriti, da ćemo se boriti upravo za sve ove slobode o kojima sam malopre govorio, ali na jedan pravi način, imajući u vidu interese naših građana naše zemlje. Podsećam naše građane da smo mi na našoj velikoj skupštini naše političke partije utvrdili, kao jedna sigurno od najozbiljnijih, najvećih političkih partija u ovom delu Evrope, u celoj Jugoistočnoj Evropi, 10 tačaka za budućnost. Deset tačaka ne za 3. april, 10 tačaka za narednih 30, 40, 50 godina, 10 tačaka za naš narod i za naše građane i jedna od ključnih tačaka je vođenje samostalne i nezavisne politike naše zemlje i određivanje interesa Srbije, srpskog naroda i svih građana koji žive u Republici Srbiji kao ključnog prioriteta, a ne da imamo prioritete koji se tiču stranih država, stranih centara moći, koji imaju za cilj da iskoriste naše resurse, naše ljude, pa još ako je to džabe, pa još ako mogu da nekoga plate za to, pa još ako plate sitnu cenu, naravno da će to da rade. To je normalno, a ono što je posao svake države i svakog ozbiljnog državnika, a to radi predsednik Aleksandar Vučić je da se žestoko, na dnevnom nivou, 24 sata dnevno, naravno, bori protiv toga. Veliki će biti pritisci u narednom periodu. Vidite sada da je glavni parija u celoj Evropi Viktor Orban samo zbog toga što je ponudio pomoć i podršku Republici Srpskoj, samo zbog nekoliko njegovih izjava koje su bile iskrene… Pa, zar ne živimo svi u demokratskom, zar ne stremimo tim evropskim standardima koji kao prvu tekovinu tih demokratskih standarda i civilizacijskih vrednosti imaju upravo slobodu govora i slobodu mišljenja? Sada je Viktor Orban na stubu srama jednog dela te tzv. liberalne leve Evrope samo zato što je izneo svoje mišljenje i samo zato što podržava narod i ljude i rukovodstvo Republike Srpske i biće tih izazova u narednom periodu, ali Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka su pokazali da imaju kapacitet da se bore sa takvom vrstom izazova i naš narod, građani Republike Srbije, ne treba apsolutno da se brinu za svoj ekonomski položaj, za naše nacionalne interese, za njihovu odbranu dok god je na čelu države Aleksandar Vučić, koga mi ovde snažno podržavamo. Hvala.
Hvala vam. Na član 154. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Tomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Tomić.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, amandmane koje sam podneo na Predlog zakona o tržištu kapitala su zapravo samo jedna mala dopuna jednog odličnog zakona koji ima intenciju da dalje unapredi i razvije tržište kapitala u Srbiji kao jedan od novih oblika za finansiranje poslovanja preduzeća u Srbiji i to je jedan od načina koji će dalje omogućiti razvoj naše privrede i ekonomije i ostvarivanje onih ciljeva koje smo propisali Programom „Srbija 2025“, ali i drugim merama koje su predviđene za dalje unapređenje života i kvaliteta života građana u Republici Srbiji. Ono što je svakako za pohvalu jeste što je ovaj zakon u potpunosti usklađen sa evropskim direktivama i još jedan je pokazatelj i dokaz da smo istrajni na putu ka EU i da sve ono što je dobra praksa i primer EU mi preuzimamo i implementiramo na našem području i na taj način i naše područje i našu ekonomiju činimo privlačnijim za novim investicijama. Sami smo svedoci da smo u poslednjih nekoliko godina zaista šampioni kada je u pitanju privlačenje direktnih stranih investicija i da zemlje u regionu, kada saberu celokupan iznos investicija koje su privukle, ne mogu da nam pariraju, jer je dokaz da smo zaista ovih zakonskim rešenjem, pa i ovim koje je danas pred nama, koje ćemo siguran sam izglasati na kraju zasedanja ove skupštine, doprineli daljem razvoju poboljšanja tog ambijenta za poslovanje. Takođe su pozitivan ambijent i signal posebno mladim ljudima, inovatorima i ljudima koji imaju ideje kako da nešto što su kreirali tokom studija pretoče u konkretan biznis. Apsolutno i ovakav način regulacije tržišta kapitala u kojima uključujemo neke od novih vidova proizvoda koje imamo, kao što su kripto valute koje su se pojavile, koje su jako interesantne posebno mladim ljudima, mogu da se implementiraju i da se sa njima trguje na tržištu. Inače, konkretno kada pričamo o amandmanu na član 154, ono što je predloženo jeste da se period za podnošenje zahteva investicionih fondova za registraciju u APR-u po dobijanju saglasnosti Komisije skrate zapravo na 15 dana, što bi bio jedan od načina kako idemo lestvicu iznad evropske direktive i dalje činimo naše tržište konkurentnim, ali činimo ozbiljnijom pričom i omogućavamo da se ozbiljnim investitori, ozbiljni investicioni fondovi jave našem tržištu. Sama statistika koja je za nama pokazuje da, kada je u pitanju naše tržište kapitala, svi oni koji su učesnici na tržištu su zaista ozbiljni igrači koji u potpunosti poštuju zakonske norme i regulative. Siguran sam da i ovo skraćivanje perioda neće biti nikakav problem kada je u pitanju privlačenje novih investicionih fondova, odnosno otvaranje novih investicionih fondova u Srbiji. Zaista, ovo samo rešenje koje je danas pred nama je nešto što je u skladu sa drugim svetskim i evropskim rešenjem i, kao što sam rekao, siguran sam će unaprediti poslovanje našeg tržišta kapitala u Srbiji. Za razliku od opozicije, vanparlamentarne opozicije kojima su usta puna reči kako će oni, ne znam, unaprediti ovu zemlju, kako će oni sve probleme koji postoje u Srbiji rešiti, kako će ponuditi, ne znam, kakve programe koje nazivaju program za dan posle je nešto što me dosta asocira na određene pilule koje možemo naći na tržištu... Ništa konkretno niti rade, a većinu problema koje mi danas rešavamo i ovim zakonskim rešenjem, ali i što smo radili u prethodnom periodu predvođeni predsednikom Aleksandrom Vučićem, su zapravo problemi koje su oni kreirali, problemi koje su oni nama ostavili i probleme koje građani Republike Srbije odlično pamte i neće nikada zaboraviti. Jako je interesantno da je jedan od ljudi, predvodnika, da kažemo te opozicije, koga stanovnici Trstenika odlično pamte po tome što je uspostavio dinastijski režim vladanja Trstenikom, što je za vreme perioda dok je bio na čelu Trstenika oštetio budžet tako što je povećao sebi nezakonito platu, tako što je trošio novac na gorivo za automobile, službe mesnih zajednica koje nisu postojale, tako što je obezbedio svojim pajtosima posao gasifikacije Trstenika bez obezbeđivanja ikakve relevantne dokumentacije, a posebno dozvola nadležnih institucija, danas nalazi za shodno da govori o tome kako su oni ti neki spasioci, kako su oni, da kažemo slobodno, neke mesaje koje će preporoditi ovu Srbiju i rešiti je tiranina, diktatora ili kako već koriste te fraze za Aleksandra Vučića. U tim svojim diskusijama se poziva na građane, a kada su građani u pitanju apsolutno sam siguran da nije našao za shodno ni pet minuta da provede sa tim građanima na koje se on poziva, da ih pita kako oni danas žive, za razliku od perioda kada je on bio sve i svja u Trsteniku, kada je dozvolio i da Prva petoljetka propadne i kada se trudio da taj gigant koji je bio okosnica ekonomije Trstenika, na neki način u njegovoj eri, nestane. Na svu sreću, to je danas sprečeno. Danas Prva petoljetka radi uspešno, Namenska. Danas su i radnici, zahvaljujući podršci Republike Srbije i državnim programima, uspeli da ponovo pokrenu tu firmu i proizvodnju i danas su zaista jedna od firmi za primer kako mogu radnici uz podršku i pomoć države da uspešno realizuju svoje biznis planove. On nalazi za shodno da, naravno, priča o nekom revanšizmu, jer zapravo sva politika koju oni propagiraju je politika mržnje, politika pretnje, prete svakome ko se ne slaže sa njihovom politikom, ko zapravo ima obraza i časti da kaže da su oni zaista ono što jesu, a to je sudski overeni i lopovi i lažovi. Naravno, preti se nekakvim revanšizmom i podržavaju fraze svojih saboraca koji kažu svako će svog naprednjaka juriti. Mi nemamo čega zaista da se plašimo, jer za razliku od njih, videli smo, i to je predsednik Vučić pokazao, i svake nedelje imate prilike da vidite i na društvenim mrežama i u izveštajima naši opštinskih odbora, svaki dan smo sa narodom, da razgovaramo sa ljudima, da razmenjujemo mišljenja, da slušamo probleme koje imaju i radimo zajedno sa njima na rešavanju tih istih problema. Jedan od načina kako smo radili sa građanima jesu i ustavni amandmani o kojima ovde pričamo i ono što nas očekuje 16. januara na referendumu gde smo za razliku od njihovog perioda, kada su radili sramnu reformu sudstva za koju su se dogovarali unutar kancelarija DS, celokupan taj proces transparentno radili, radili zajedno sa građanima koji su imali prilike i uvid u tekstove nacrta samih predloga, da daju svoje sugestije i imali su prilike da učestvuju na velikom broju javnih rasprava koje su organizovane u većim gradovima u Srbiji, naravno, ovde u Skupštini Republike Srbije. Na pitanje novinara, kada su pitali ovog čuvenog obor-kneza Aleksića, šta je to što ćete vi ponuditi građanima Srbije, a nešto što je različito od ove vlasti, u samom tom intervjuu, u dve rečenice, nije ništa posebno rekao, osim nekakvog programa koji, da parafraziram, će biti nešto bolje od onoga što Vučić nudi i mi ćemo tim programom rešiti probleme. Niti se okreće da kaže konkretne probleme, a zaboravlja da, kao što sam rekao, kada o tim problemima priča, da su to mahom problemi koje su oni nama ostavili. Ono što je interesantno jeste da još jedna grupacija članica, kažem, ove bojkot koalicije danas kaže kako Aleksandar Vučić veštačkim putem podiže vrednost BDP, odnosno da na neki način on pokušava da prevari građane Srbije kako imamo realni rast BDP, koji će na kraju ove godine iznositi preko 7%. Mogu samo da kažem da zapravo svi ti pokreti, strančice ili kako se već zovu mada, što kaže uvaženi kolega Marijan Rističević, svi su oni zapravo ništa drugo nego nevladine organizacije ili udruženja građana, veštačke tvorevine koje su nastale raspadom žute tajkunske stranke koja je upravo napravila sve ove silne probleme koje mi danas uspešno rešavamo, i to, kao što sam rekao, u saradnji sa građanima Republike Srbije. O tome šta je realno, a šta nije, građani Srbije su ti koji odlučuju i koji odlično mogu da osete po novcu koji imaju u svom novčaniku, po pristupačnosti proizvoda na tržištu, po tome da li mogu da idu na odmore, po tome da li imaju dovoljno novca da prehrane svoje porodice, a podsetiću vas samo da do 2012. godine, posebno u periodu one velike ekonomske krize za koju su tadašnji koalicioni partneri ovog žutog tajkunskog režima tvrdili da je velika razvojna šansa Republike Srbije, su ostavili više od pola miliona građana bez posla, na ulici, zakatančili naše fabrike, a zajedno sa njima i veliki broj porodica bez hleba, bez sredstava da mogu da prežive. Za razliku od njih mi danas otvaramo nova radna mesta i moje uvažene kolege su govorile o naučno-tehnološkim parkovima, investicijama koje nas očekuju u Srbiji, a vidimo i sami da ćemo, po ovom zakonu koji je pred nama, stimulisati otvaranje finansijskih institucija i kompanija koje će se baviti trgovinom na tržištu kapitala koje jeste jedno od perspektiva daljeg razvoja naše zemlje. Mi nemamo čega da se plašimo, ni kada je u pitanju referendum, ni kada su u pitanju izbori koji nas očekuju 3. aprila. Mi pred građane izlazimo sa programom, izlazimo sa novim ciljevima, sa lestvicom koju smo još više podigli, jer smo dokazali u prethodnom periodu da zaista možemo da pobeđujemo, da zaista možemo da budemo šampioni kada je u pitanju i ekonomski razvoj. To vidimo po statistikama koje ne kaže samo naš Republički zavod za statistiku, već kaže Eurostat statistika, kao što je statistika Svetske banke, kao što su pohvale koje dobijamo i prognoze od strane MMF-a i IBRD-a. Sve su to relevantne institucije koje ovim nevernim Tomama koje govore da mi nešto falsifikujemo govore u prilog da mi radimo na realnim osnovama. Za razliku od njih, mi čistog obraza izlazimo pred građane. Ista je priča i kada je u pitanju ekologija. Za razliku od perioda kada je njih baš bilo briga za ekologiju, kada nisu razmišljali, kada su radili ta zatvaranja fabrika nisu razmišljali o tome da li će neke od tih fabrika zato što ne rade da naprave možda ekološku katastrofu, mi danas to rešavamo. Kad možemo da rešavamo? Kada imamo pun budžet. Kada su građani siti, kada su stomaci puni. To je ono što smo mi uradili nakon onih reformi 2014. godine koje su bile jako nepopularne, ali dale su rezultata i danas nikad više sredstava ne izdvajamo za ekologiju, za otvaranje fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. Ulažemo u kanalizacione sisteme koji je taj žuti tajkunski režim obećavao a nije realizovao. To je samo jedan od segmenta na kome radimo, a ono što jasno vidimo, to je i saniranje deponija o kojima su oni samo pričali ili bolje rečeno prodavali maglu građanima Srbije, da kažemo skupljanje jeftinih političkih poena. A koliki su ekolozi, govore vam njihove konferencije gde, hajde, razumemo što moraju da lažu i to što moraju da lažu ono što izlazi iz mozga, mašinskog mozga njihovog gazde tajkuna, Dragana Đilasa, ali što moraju silni papir da troše i da štampaju te njegove laži kako bi ih pretvorili u nešto materijalno i na taj način direktno utiču negativno kada je u pitanju ekologija i ne bave se zaštitom životne sredine, već nepotrebno troše tone i tone papira kako bi servirali neke laži, ali laži koje ne prolaze kod građana Srbije, zato što su se građani Srbije već jednom opekli na to što su im nudili. Ta marketing politika Dragana Đilasa više nikada neće proći i džaba mu je sve što se trudi i da kažemo pokreće tu svoju magla - industriju koja samo pravi nekakvu maglu laži, ali bezuspešno. Tako da, u svakom slučaju, i ovo zakonsko rešenje koje je pred nama dodatno će doprineti ubrzavanju razvoja ekonomije naše zemlje, doprineće poboljšavanju uslova za još veći privredni rast koji nas očekuje u narednom periodu, a 3. aprila građani Srbije će jasno reći da li su za Srbiju napretka i razvoja ili za Srbiju magla - industrije i marketinga. Hvala.
Hvala, gospodine Tomiću. Poslednji prijavljeni za diskusiju, narodni poslanik Bratimir Vasiljević. Preostalo vreme za raspravu, samo se prijavite, šest minuta, i nismo trenutno u prenosu, da znate.
Poštovani potpredsedniče Skupštine, poštovani ministre, dame i gospodo poslanici, poštovani građani Republike Srbije, ja bih samo ukratko garantnu šemu da pomenem kao jedan od velikih doprinosa koje je Vlada Republike Srbije uradila na čelu sa ministrom finansija, gospodinom Malim, i sa našim predsednikom države gospodinom Aleksandrom Vučićem i da podsetim da je Srbija za vreme pandemije koja je zahvatila ceo svet pomogla da opstanu veliki sistemi i sva mala i srednja preduzeća. To je rezultiralo time što je izdvojeno više od osam milijardi evra za jednu malu zemlju kao što je Srbija i kao što znamo u kakvim je finansijskim teškoćama bila. Mogla je zato što je vođena ispravna politika u zemlji i zato što je finansijski sistem funkcionisao besprekorno i time smo spasili privredu od načiste propasti, a svakako i građane Republike Srbije koji su kroz različite donacije dobijali i različite pomoći, dobijali sredstva da mogu da prežive najteže trenutke u vremenu koja su bila pred nama. Podsetio bih da je garantna šema dala dobre rezultate i za mala i srednja preduzeća, gde je preko dve i po milijarde pored tih osam milijardi evra koja je data kao pomoć, dve i po milijarde evra garantnim fondom su mala i srednja preduzeća dobila mogućnost da mogu da poprave svoju finansijsku situaciju i da mogu da opstanu na tržištu. Dakle, produžava se garantna šema, tako da agencije, pre svega turističke organizacije, mogu da i dalje koriste tu šemu, obzirom na one koji su uspeli da na vreme vrate pozajmljena sredstva. Osvrnuo bih se, pre nekoliko meseci sam ovde govorio da bi trebalo da se da podrška kada su u pitanju istraživanja kao što su geotermalne vode. Ono što mogu da pohvalim jeste upravo što je ministarstvo uslišilo takav jedan predlog i videlo se da je u tome dobra šansa za obnovljive izvore, obnovljive energije kao što su geotermalne vode i da je u Nišu da su se opredelila sredstva za otvaranje bušotine koja može da preporodi grad Niš. Znamo da je situacija, kada je u pitanju zagađenost grada Niša, vrlo neprijatna, pa će ovom bušotinom možda da se ostvare i obistine predlozi stručnjaka da se grad Niš nalazi na jezeru geotermalne vode koja može da se iskoristi i za grejanje grada Niša. Time bi se potpuno životna sredina unapredila i jedan grad Niš bi po tom osnovu postao jedan od najčistijih gradova možda i u Evropi. Ne mogu da se otrgnem, a da se ne osvrnem, na neljudski način i poziv uvaženog reditelja, gospodina Gorana Markovića na poziv na rumunski scenarijo, a ono što je još i tragičnije, građane Srbije, tj. narod Srbije ponižava i na taj način je ponizio i poslanike Narodne skupštine Republike Srbije. Kroz istoriju nam je poznato da je u srpskom rodu bilo takvih slučajeva i bilo takvih izdajnika koji su se služili time i da je Srbija plaćala vrlo visoku cenu. Samo u poslednje vreme, da podsetim, da je ceo državni vrh i vojni vrh države Srbije izdat, ja bih rekao prodat. Ono što je još opasnije i ono što je još opasnije i ono što je još gore, drznuo se do te mere da ni manje ni više proziva predsednika države, da ga stavlja na rumunski scenarijo, ni manje ni više, za odstrel. Zašto bi to trebao predsednik države, Aleksandar Vučić da bude streljan po rumunskom scenariju? Evo, ja ću da pokušam što kraće mogu, da to podvučem. Zato što je smanjena nezaposlenost od 2014. do 2021. godine sa 27% na ispod 10%, zato što je javni dug zemlje od 2014. godine do 2021. godine sa 78% smanjen na 58%, zato što je bruto proizvod zemlje od 2014. do 2021. godine sa 33 milijarde evra porastao na 52 milijarde evra, zato što je prosečna plata do 2014. godine bila 320 evra, a danas je preko 620, zato što je obezbedio sve potrebne aparate i lekove za lečenje od Kovida-19, zato što je rast BDP za 2021. godinu najveći kumulativno uzeto 2020. i 2021. godinu, najveći rast u Evropi. Zatim, zato što se u Srbiji u 2021. godini gradi 10 auto-puteva i brzih saobraćajnica, zato što se gradi na desetine magistralnih puteva diljem Srbije, zato što se u Srbiji grade brze pruge Beograd-Novi Sad, Subotica i u 2022. godini Beograd-Niš-Dimitrovgrad, zato što je počela izgradnja metroa u 2021. godini posle priče o njemu preko 50 zadnjih godina, zato što se u Srbiji grade pet kliničkih centara, Niš izgrađen, Beograd, Novi Sad, Kragujevac, Novi Pazar, zato što je širom Srbije izgrađeno više bolnica, zato što se u Srbiji gradi i obnavlja sve više narodnih pozorišta, domova kulture, zato što se u Srbiji grade i obnavljaju škole. Zatim, zato što je u Srbiji stranih investicija u 2021. godini bilo tri milijarde i 200, zato što je u Srbiji dovedeno preko 275 novih kompanija, zato što je zdravstvo podignuto na najviši mogući nivo, zato što je vojska Republike Srbije dobro naoružana i obučena, što danas predstavlja ozbiljnu i respektabilnu silu za očuvanje mira, bezbednosti i suvereniteta Srbije i što će se i dalje naoružavati, omasovljavati obavezno služenje vojnog roka. Da li zbog svega ovoga i samo zato što je izgrađen gasovod u celoj Srbiji i zato što se i dalje nastavlja? Da li zbog svega ovoga i još mnogo ne nabrojenih izgrađenih uslova možemo da pozivamo narod na rumunski scenario, a to je nezabeleženo i ja mislim da ovaj narod odlično vidi ko šta i koliko radi i da od tog scenarija nikada neće biti ništa? Samo na kraju, za Srbiju sve, Srbiju ni za šta. Živela Srbija, živeo Aleksandar Vučić.
Zahvaljujem. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona. Dame i gospodo, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine sada određujem četvrtak 23. decembar 2021. godine, sa početkom u 18.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Četrnaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Podsećam da je dan za glasanje Petnaeste sednice odmah nakon ovog glasanja. Pozivam sve narodne poslanike da uđu u veliku salu.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 169 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O INOVACIONOJ DELATNOSTI. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog Zakona o inovacionoj delatnosti u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog Zakona o inovacionoj delatnosti. Druga tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PROSVETNOJ INSPEKCIJI. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prosvetnoj inspekciji u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prosvetnoj inspekciji. Treća tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSNOVNOM OBRAZOVANjU I VASPITANjU. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 171, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasanja usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Četvrta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSNOVAMA SISTEMA OBRAZOVANjA I VASPITANjA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadije Bećiri, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – četiri, protiv – četiri, nije glasalo – 164. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Peta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da je na Predlog zakona nisu podneti amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 171, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju. Šesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, a s obzirom na to da je amandman Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo na član 28. postao sastavni deo Predloga zakona, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Sedma tačka dnevnog reda – Predlog zakona o tržištu kapitala. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, a s obzirom na to da su podneti amandmani postali sastavni deo Predloga zakona, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o tržištu kapitala, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o tržištu kapitala. Osma tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom fakturisanju. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom fakturisanju, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 171, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 6. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom fakturisanju, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom fakturisanju. Deveta tačka dnevnog reda. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mera dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Deseta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektualne svojine. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektualne svojine, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 171, protiv - jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektualne svojine. Jedanaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o kulturnom nasleđu. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da na Predlog zakona nisu podneti amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o kulturnom nasleđu, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 171, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o kulturnom nasleđu. Dvanaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o elektronskim medijima. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o elektronskim medijima, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 171, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o podnetom amandmanu. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Đorđe Komlenski. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 171, za – devet, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasalo 161. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o elektronskim medijima, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 162, uzdržan – jedan, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o elektronskim medijima. Trinaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Kreativna Evropa od 2021. do 2027. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Kreativna Evropa (2021-2027), u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 172, za – 170, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je Vlada predložila da član 6. tačka 2. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 197. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 4. Poslovnika, kada predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog Vlade da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 6. tačka 2. Predloga zakona. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 173, za – 172, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 6. tačka 2. Predloga zakona. Podsećam vas da je članom 4. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije - Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 173. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Kreativna Evropa (2021-2027), u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 173. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Četrnaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2079 (2021) između Banke za razvoj Saveta Evrope Republike Srbije za projektni zajam – Univerzitetska infrastruktura, u celini. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačke 4. i 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje i zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 172, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Petnaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Zajam za ugovaranje stranog projekta u izgradnji) za Projekat izgradnje državnog puta 1.B reda br. 27 Loznica-Valjevo-Lazarevac, deonica Iverak-Lajkovac (veza sa auto-putem E-763 Beograd-Požega), između kineske Eksport-Import banke, kao Zajmodavca i Republike Srbije koju zastupa Vlada Republike Srbije, postupajući preko Ministarstva finansija, kao Zajmoprimca. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačke 4. i 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju javna zaduživanja i zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije – Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 171, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Šesnaesta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Kambodže o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 171, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o listama kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije (tačke 17. i 18. dnevnog reda), podsećam vas da Narodna skupština, prema članu 8. stav 2. Zakona o elektronskim medijima, članove Saveta Regulatornog tela za elektronske medije bira većinom glasova od ukupnog broja narodnih poslanika. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Sedamnaesta tačka dnevnog reda – Lista kandidata za člana Saveta regulatornog tela za elektronske medije. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije na predlog udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece. Kandidati za izbor jednog člana Saveta na predlog udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece su Radoje Kujović i Zoran Mirosavljević. Za člana Saveta izabran je kandidat koji dobije većinu glasova svih narodnih poslanika. 1. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije izabere Radoje Kujović. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 172, nije glasao – jedan. 2. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije izabere Zoran Mirosavljević. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – jedan, nije glasalo – 172. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, na predlog udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece izabrala Radoja Kujovića. Osamnaesta tačka dnevnog reda – Lista kandidata za člana Saveta regulatornog tela za elektronske medije. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije na predlog univerziteta akreditovanih u Republici Srbiji. Kandidati za izbor jednog člana Saveta na predlog univerziteta akreditovanih u Republici Srbiji su prof. dr Vesna Baltezarević i dr Nemanja Tasić. Za člana Saveta izabran je kandidat koji dobije većinu glasova svih narodnih poslanika. 1. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije izabere prof. dr Vesna Baltezarević. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 1, uzdržan – jedan, nije glasao – 171. 2. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije izabere dr Nemanja Tasić. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 172, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, na predlog univerziteta akreditovanih u Republici Srbiji izabrala dr Nemanju Tasića. Dozvolite mi da, u vaše i u svoje ime, čestitam članovima Saveta Regulatornog tela za elektronske medije na izboru i poželim im uspeh u radu. Devetnaesta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PRIVREMENOM UREĐIVANjU NAČINA NAPLATE TAKSE ZA JAVNI MEDIJSKI SERVIS Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo odlučivanju o Predlogu zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 172, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 2. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 171, nije glasalo – troje. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 172, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis. Dvadeseta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNIM MEDIJSKIM SERVISIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo odlučivanju o Predlogu zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 173, nije glasalo – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 173, nije glasalo – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 173, nije glasalo – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima. Pošto je Narodna skupština danas obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Četrnaestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2021. godini. Hvala.