Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 123 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno u ovom trenutku 158 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika. Kao što znate, utorkom i četvrtkom na osnovu člana 287. predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa mogu da zatraže obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Arđend Bajrami. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici i građani Republike Srbije, dobar dan. Kao jedan od novih poslanika u parlamentu pratio sam dosadašnje debate koje se vode na zasedanjima i s jedne strane sam iznenađen, a s druge strane sam razočaran zbog stvari koje slušam i gde bi narodni poslanici trebali da budu u duhu sa demokratskim mentalitetom, a ne da i dalje propagiraju politiku 90-ih godina. Ovo je zaista očajno, ali za ovo ćemo imati vremena u mojim budućim izlaganjima. U svakom slučaju želim da se nadovežem na nešto što je započeto na jednoj od sednica i izjavljeno od strane premijerke, gospođe Ane Brnabić, kada je rekla - hajde da razgovaramo o nečemu što ozbiljno poboljšava život Albanaca u Preševskoj dolini. Da, gospođo Brnabić, danas ćemo razgovarati o ovome. Pored onoga što je moj kolega, gospodin Kamberi rekao o nepovećavanju budžeta i sve ostalo, želim da dodam da nema značajnog poboljšanja ni pomaka ni u jednoj vitalnoj sferi za Albance iz Preševske doline i moram zaključiti da je politička volja ove i prethodnih vlada nezainteresovanost, odnosno da nije bilo konkretnog kretanja ka poboljšanju bilo koje budžetske pozicije koja bi imala pozitivne efekte na svakodnevni život građana ovog područja. Iako znate za probleme koje Albanci iz Preševske doline imaju veći dugi niz godina, danas ćemo posebno naglasiti problem javnog zdravlja u Preševskoj dolini, što je u ovom teškom periodu pandemije katastrofa bez presedana. Problemi nisu započeli od početka korone već su višedecenijski problemi. Dok je danas globalna pandemija dostigla vrhunac humanitarne krize, želim da vas podsetim da građani Preševske doline zbog manjih zdravstvenih problema treba da idu u najbližu bolnicu koja se nalazi skoro 50 kilometara od naših domova, imajte na umu da za svaki slučaj prve pomoći nama treba najmanje sat vremena do najbliže bolnice, a o broju pacijenata koji su preminuli u putu pre nego što su stigli u bolnice, to neću ni da komentarišem, jer to su najnehumaniji uslovi koji ne postoje ni u najsiromašnijim zemljama ove planete. Šta mi mislite o ovome? Gde je bila vaša Vlada tokom ovih teških vremena u Preševu? Koliko je Vlada prisutna u rešavanja, podršci i poboljšanju ove situacije? Da li postoji još neki primer koji znate da jednoj ekipi hitne pomoći treba sat vremena do najbliže bolnice? Kako je to moguće da u drugim gradovima i područjima koja su mnogo, mnogo manja od Preševa i Bujanovca postoji mnogo pogodnija infrastruktura i ustanove za javno zdravlje, odnosno bolnice, dok mi istu nemamo? Kako vi možete ubediti građane Preševske doline da problemi nemaju nikakve veze sa političkom voljom Vlade i šta ste vi konkretno preduzeli za poboljšanje života građana i zašto naši građani nemaju ni jednu bolnicu u regionu? Gospođa premijerka Ana Brnabić sama je rekla u Beogradu da što je južnije, to je tužnije. Šta to znači? Znate li šta to znači? To znači da Vlada nikada nije bila prisutna da služi građanima u Preševu i trenutno ne postoji dobra politička volja u rešavanju naših problema. Dakle, gde postoji politička dobra volja, postoji i budžet, a tamo gde postoji budžet, postoje i bolnice i fabrike i razumevanje za dobar život. Danas ako zaista postoji demokratski politički mentalitet, ako danas zaista postoji drugačiji politički mentalitet, onda nam danas gospođa Brnabić kao šef Vlade i većina u parlamentu treba da potvrde da će voditi računa da sadašnja Vlada će izdvojiti sredstva za početak izgradnje bolnice koja služi svim građanima Preševske doline, a to se može postići samo dobrom političkom voljom, povećanjem opštinskog budžeta i poboljšanjem finansijskog položaja koordinacionog tela. Hvala.
Hvala. Reč ima Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsedniče Narodne skupštine. Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Dačiću, obzirom da smo na Kolegijumu Narodne skupštine već razgovarali o ovoj temi, ja želim povodom toga da vam postavim konkretno pitanje jer mislim da je važno da javnost čuje vaš stav, a samim tim i stav parlamenta oko ovog pitanja i ukoliko ste u mogućnosti voleo bih naravno da odmah odgovorite. Ukoliko ste raspoloženi, ukoliko ste u mogućnosti voleo bih da odmah odgovorite na ovo pitanje. Pitanje je vrlo konkretno – da li postoji mogućnost da u plenumu konačno raspravljamo o Izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije na putu evropskih integracija? Znam da ovo do sada nije praksa i da bi ovo bio prvi put da se nešto ovako desi u parlamentu, ali reći ću zašto mislim da je to važno i zašto ovo pitanje postavljam baš danas. Mislim da ulazimo u jednu fazu nezapamćenih pritisaka i na predsednika Srbije i na Vladu Republike Srbije i na vas kao predsednika Narodne skupštine Republike Srbije, ali i na čitavu Narodnu skupštinu, na sve poslanike koji su ove izabrani voljom građana. Ekonomski jaka i stabilna Srbija, Srbija koja vodi odgovornu i odlučnu politiku po pitanju odbrane nacionalnih i državnih interesa, Srbija koja želi da zadrži svoj stav, Srbija koja ima svoje mišljenje, koja vodi samostalnu spoljnu politiku koja je u najboljem interesu svojih građana i koja ne želi da kvari istorijska i tradicionalna prijateljstva definitivno ne odgovora i kada bilo šta kažemo i kada na bilo šta ukažemo uglavnom dobijamo opomene. Pojedini evropski parlamentarci samo zato što imaju onaj prefiks – izvestioci ponašaju se shodno uobičajenoj praksi – Beograd je apsolutno za sve odgovoran i Beograd je apsolutno za sve kriv, a Prištini se kao i do sada gleda kroz proste. Imaju pravo da kažu i nekoliko dana pre takvog stava u Evropskom parlamentu i ako je to stav samo jedne evropske parlamentarke, ali ne i stav čitavog Evropskog parlamenta, ali imaju pravo i da kažu da je dobra vest što Srbija neće otvoriti nova poglavlja. Iz Prištine svakodnevno slušamo napade, svakodnevno slušamo pritiske, oličene u jednoj ratnoj huškačkoj politici, koji imaju jasan cilj, a to je da se sahrani dijalog, normalizacija odnosa, proces normalizacije odnosa i onda o kakvom mi poštovanju sporazuma uopšte sa te druge strane govorimo i kakvo poštovanja sporazuma možemo da očekujemo. Mislim da je njihova naredna teza nažalost da Srbi nikada nisu živeli na prostoru KiM. U istom danu, sasvim slučajno, tri hrvatska medija izlaze sa istom tezom. Znate, kada neko kaže da je Republika Srpska ratni plen Republike Srbije onda taj neko zaslužuje odgovor, a taj odgovor po mom mišljenju treba da daju i poslanici kao legitimno izabrani predstavnici građana, kao neko ko ima mandat i poverenje građana da obavlja jedan odgovoran i ozbiljan posao. Albanski lobisti koji 20 godina ne menjaju retoriku, sa istom retorikom, to su oni koji već duži niz godina, 20 godina unazad mrze Srbiju, vrlo intenzivno rade u Kongresu i pripremaju američku administraciju sa ciljem da izvrši strahoviti pritisak na Srbiju, a dve su ključne tačke, Kosovo i Metohija i Republika Srpska. Jedna opšta hajka na Srbiju. Mislim da o svemu ovome predstavnici građana treba da imaju svoj stav. Prvi korak u svemu ovome bi bilo da razmatramo izveštaj Evropske komisije. Građani od nas očekuju odgovoran i ozbiljan odnos po ovom pitanju i važno je po našem mišljenju, po mišljenju poslaničke grupe SPS, postići jedan opšti konsenzus, jedinstvo, jer Srbija je uvek bila jaka onoliko koliko je jedinstvena, taj opšti konsenzus će svakako biti podrška jednoj jasnoj i nedvosmislenoj politici i predsedniku Srbije, ali i Vladi Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala. Pošto je Đorđe meni postavio pitanje, mi smo malopre na kolegijumu imali, još jednom smo raspravljali o ovome, naša intencija i želja da raspravimo, da na sednici Narodne skupštine, i to je tačno, po prvi put, bar se ja ne sećam da je to bilo ranije, da se razmotri izveštaj o napretku koji je Evropska komisija pripremila i objavila pre nekoliko meseci vezano za Srbiju. U tom smislu se traži najbolji mogući način kako da se proceduralno to uredi i to će verovatno biti na predlog našeg Odbora za evropske integracije, odnosno poslanika koji se nalaze u tom Odboru, a to znači da bi, pošto naše redovno zasedanje traje do 29. decembra u ponoć, mi ćemo imati još najmanje dve ili tri sednice do tada i nama je cilj da do 29. decembra i ovu tačku raspravimo, odnosno da to bude na sednici Narodne skupštine Republike Srbije, gde ćemo razmotriti sva ta pitanja i izreći svoje stavove. Do sada je to bila praksa da se na Odboru za Evropske integracije samo o tome razgovara. Idemo dalje. Sandra Božić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče Narodne skupštine, gospodine Dačić. Moje današnje poslaničko pitanje se odnosi na Regulatorno telo za elektronske medije, odnosno REM. Dosta je mojih kolega i u prethodnim raspravama ovde u plenumu postavljalo pitanja REM-u i čini mi se da je to sve negde ostalo u ovoj sali, a da nigde van ove sale, odnosno tamo gde je trebalo da dobijemo odgovore, te odgovore nismo čuli. Moje današnje vreme je prilično ograničeno, ali ja ću se potruditi s obzirom da je ovo vrlo ozbiljna tema koja zahteva od REM-a zaista vrlo precizne odgovore, pokušaću da budem što kraća i da nekako obuhvatim sve ono što sam imala u planu danas. Dakle, smatrajući pre svega da je uloga REM-a, da u okviru svoje nadležnosti, svoje zakonske nadležnosti štiti zakone Republike Srbije u domenu elektronskih medija i kao drugo i kao prevashodno interes građana Republike Srbije, postavljam pitanja koja su zaista od ključnog značaja za naš dalji odnos prema ovom telu ovde u plenumu i našoj raspravi koja će svakako biti i u toku ove sednice posvećena REM-u. Pre svega, postavila bih pitanje, da li N1, Sport klub i Nova S imaju dozvole REM-a i da li plaćaju nadoknadu regulatoru? Da li se N1, Sport klub i Nova S emituju u inostranstvu i gde? Da li je to Luksemburg ili Slovenija? Ako se emituju, da li se ti isti nepromenjeni sadržaji reemituju u kablovskim mrežama u Srbiji ili se u Srbiji naknadno prekrajaju i razlikuju od svog izvornog emitovanja? Da li je REM do sada tražio od operatora SBB-a, nad kojim po zakonu svakako vrši nadzor, da sankcioniše i iz mreže isključi one kanale koji zakone Republike Srbije krše? Da li su ove tvrdnje u izveštaju REM-a o tome gde i odakle se emituju ove tri televizije, gde im je master i da li na njima ima srpskih reklama, što je jako važno, na osnovu ličnog uvida nadležnih REM-a ili je to utvrđeno tako što „Junajted grupa“ samo predala svoj izveštaj? Takođe tražim da REM saopšti precizne podatke koliko je država oštećena zbog toga što dvadesetak kanala „Junajted grupe“ od 2014. godine po našim saznanjima ne plaća pretplatu. Ovo su ključna pitanja na osnovu kojih mi zaista želimo ovde u plenumu Republike Srbije da razmotrimo i kao kontrolno telo da li REM radi ono što po zakonu mu pripada i da li vrši kontrolu na način na koji zakon nalaže. Međutim, s obzirom da smo i pre ovoga imali jednu vrlo, da kažem, ključnu tačku koja se tiče izborne kampanje, a vezuje se za emitovane spotove na televiziji N1 i Nova S, s obzirom da je prilično dosta vremena prošlo od tada, ja bih postavila još jedno pitanje koje se upravo tiče emitovanja tih spotova. S obzirom da ih je REM zabranio, podsetiću vas da su spotovi glasili, odnosno poruka koju su nosili – jedini način da ne glasaš za Vučića je da ne glasaš. Četiristo dva puta su oni emitovani na kanalima N1 i Nova S. Ovde možete videti tačno jedan pregled koji je izuzetno u grafikonima prikazan i razumljiv. Dakle, bojkot spot je emitovan 402 puta, dok je SNS svoje spotove emitovala na ovoj televiziji samo 28, ostatak UDS, Šapić 20 i 15. Ono što je takođe zanimljivo, čime bi trebalo da se pozabavi Agencija za sprečavanje korupcije je na koji način su ovi spotovi plaćeni i kako, s obzirom da znamo da nisu plaćeni od strane političke stranke, već da ih je platilo pravno lice, odnosno privatna kompanija, ali da su kasnije ipak spotovi i posle zabrane i skidanja iz programa, da su ipak završili na „jutjub kanalu“ Stranke sloboda i pravda i da je svakako Agencija naložila upravo ovoj stranci da ove spotove mora prijaviti u okviru svojih redovnih i predizbornih aktivnosti, odnosno izbornih aktivnosti. Pitanje za REM, s obzirom da su samo zabranili spot, šta je drugo što su preduzeli? Da li su određene radnje uputili ovim televizijama? Na koji način su ih i da li su ih sankcionisali? Svakako da je jako bitno da li je još bilo ovakvih skrivenih političkih poruka političkih partija u sred izborne kampanje na ovim televizijama? Do tih saznanja, niti bilo čega drugog od REM-a nismo imali ni jednu vrstu odgovora. Takođe, pored ove cene koja je velika u razlici u plaćanju od strane političkih partija, da bismo sagledali razmere ove jasne malverzacije i lopovluka, takođe molim da nam se ovaj strahovito visok, milionski broj sasvim sigurno u evrima neplaćenog poreza ovih televizija za koje evidentno znamo da, s obzirom da se vode kao prekogranični kanali, ne plaćaju porez Srbiji, da nam se jasno kaže koliko je to neplaćenog poreza Srbiji i za koliko je to, kažem, visok milionski iznos mogao da obezbedi bolnica, respiratora, vakcina i zaštitne opreme koju su upravo na ovaj način oteti od građana Republike Srbije i dokle će REM dozvoljavati da ove dve televizije posluju u de fakto sivoj zoni? Još jednu stvar, biću vrlo kratka. S obzirom da se pojedini članovi REM-a pojavljuju nesmetano na ovim televizijama i na taj način i de fakto priznaju, zapravo, legalno postojanje i proizvodnju programa ove dve televizije N1 i Nova S, s obzirom da je jedna od njih Judita Popović koja je ovde, upravo u ovoj sali, od strane većine SNS izabrana, a koja je taj isti saziv nazvala Maped šoom, meni je jako drago što sam čula takve reči, bez obzira što su one uvredljive izuzetno za poslanike Narodne skupštine i ne odgovaraju uopšte nekome ko se bavi na ovaj način javnim poslom. Izuzetno mi je drago što sam to čula, jer na ovaj način, zapravo, te reči Judite Popović dokazuju da, bez obzira što se članovi REM-a biraju u plenumu u Narodnoj skupštini, REM je nezavisno političko telo koje deluje sasvim, sasvim po zakonu, ali je vrlo važno da li je, s obzirom da nije zavisno od vlasti, sasvim evidentno i postavlja se pitanje da li je ipak zavisno od opozicije? Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Dragan M. Marković i Đuro Perić. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanici Đorđe Komlenski, Ana Karadžić i Bojan Torbica, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica, 16. novembra 2020. godine. Narodni poslanik Đorđe Komlenski želi reč. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, o ovoj želji za korekcijom zakona mi smo govorili još i kada su 2019. godine bile vršene izmene i dopune Zakona o izvršenju i obezbeđenju. Međutim, amandmane koje smo tada podneli Skupština nije prihvatila, iako mislim da je argumentacija bila više nego osnovana i važna. Ovih godinu dana je pokazalo da smo apsolutno u pravu. Na osnovu onih informacija koje sam ja dobio od javnih izvršitelja i sudova i svojih kolega advokata, ukazuju na činjenicu da smo zaista donoseći izmene Zakona o izvršenju i obezbeđenju, kada smo limitirali mogućnost da se izdržavanje naplati iz najviše polovine primanja obveznika davanja izdržavanja, doveli u vrlo nepovoljnu situaciju pre svega maloletnu decu, koja iz tog razloga već danas imaju problem da realizuju potraživanja koja imaju na osnovu sudskih presuda i odluka. Zašto se ovo dešava? To smo i tada govorili, a to je da sudovi mogu na ime izdržavanja dosuditi do polovine zarade od obveznika izdržavanja, na ime izdržavanja deci iz prethodnog braka ili nekim drugim licima prema kojima postoji obaveza izdržavanja, ali da ćemo doći u situaciju da zbog trajanja sudskih postupaka, praktično stvaranja jednog zaostatka u naplati tog potraživanja, objektivnih troškova koje imaju maloletna lica, odnosno njihovi zastupnici, jer se to stvori tokom postupka, neće moći da izvrše naplatu. Znači, u situacijama kada obveznik bude obavezan da plati 50% od svojih naknada na ime doprinosa za izdržavanje, praktično maloletna lica, deca, najranjivija kategorija dolazi u situaciju da svoje potraživanje ne može da naplati. Mislim da smo na ovaj način doveli u pitanje prava najranjivijih kategorija i iz tog razloga, prvenstveno vezano za ovaj član 2, mi i dalje istrajavamo na predlogu da se zakon u tom smislu koriguje, izmeni, jer jednostavno komentari koji su bili i argumenti u to vreme davani da i ta lica koja daju izdržavanje ne mogu da to izdrže nisu na mestu, jer deca ne samo što su uskraćena za roditeljsku ljubav, na ovaj način mi želimo da ispravimo tu nepravdu da ne budu uskraćeni bar i za onaj materijalni deo koji im sudovi dosude. Hvala.
Hvala. Taman sam hteo da vam skrenem pažnju, nisam to rekao na početku, da je predviđeno tri minuta. Pošto o ovom predlogu nema rasprave, samo bih hteo da kažem da je nekoliko narodnih poslanika, koje sam malopre pročitao, predložilo nekoliko predloga zakona i odluka. Imajući u vidu i ne sporeći uopšte pitanje i temu važnosti svega toga, ja sam se jutros i raspitivao oko svega toga, nemamo nikakav stav Vlade niti bilo čega i nismo planirali da to ide na ovu sednicu Narodne skupštine, ali svaki narodni poslanik i svaka grupa ima pravo da predloži dopunu dnevnog reda. Tako da, ne želim da uopšte bilo kome sugerišem, ali čisto da imate to u vidu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje. Od ukupno 179, za je glasalo osam, nije glasao 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Bojan Torbica, Ana Karadžić i Đorđe Komlenski, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica 16. novembra 2020. godine. Reč ima Bojan Torbica. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, kolege narodni poslanici, 1. januara 2010. godine u zakonodavni sistem Republike Srbije su uvedeni prekršajni sudovi. Sudije prekršajnih sudova sude predmete iz oblasti borbe protiv korupcije, carine, budžetskog sistema, deviznog poslovanja, bezbednosti saobraćaja, javnog reda i mira i još mnogo drugih oblasti. Raznovrsnost predmeta i broj propisa ne može se porediti ni sa jednom drugom materijom u drugim sudovima, pošto sudije u prekršajnim sudovima koriste približno 270 zakona i oko 800 podzakonskih propisa u svom radu. Činjenica stoji da stručnost i osposobljenost za obavljanje sudijske funkcije koje pri izboru na sudijsku funkciju moraju da ispune identični su sa uslovima koje moraju da ispune i sudije u drugim sudovima, a merila i postupak za vrednovanje rada sudija i predsednika prekršajnih sudova identični su sa vrednovanjem rada drugih sudija. Ali, ono što moramo da primetimo jeste da, iako je status prekršajnih sudija sa svim obavezama jednak statusu ostalim sudijama, nisu ista i prava, što nam govori samo da sudije prekršajnih sudova nemaju identične zarade kao što imaju zarade sudije u drugim sudovima, iako postoji činjenica da sve ostale kategorije u sudovima za prekršaje imaju isti način obrade zarada sa kolegama u drugim sudovima. Ono što želim da napomenem jeste da npr. samo Prekršajni sud u Beogradu je 2018. godine, naplatom novčanih kazni, u budžetu Republike Srbije uneo milijardu i 220 miliona dinara, a u istom periodu za zarade sudija i sudijskog osoblja sa doprinosima isplaćeno je oko 465 miliona, što znači da je od njihovog rada u budžetu Republike Srbije ostalo oko 800 miliona dinara, a smatramo da ove izmene zakona treba da se donesu pošto smatramo takođe da sudije za prekršaje nisu teret ovog budžeta i da oni svoje plate trostruko zarađuju i opravdavaju radeći svoj posao ažurno, savesno i čestito. Ako u budžetu Srbije možemo da iznađemo mesta za kojekakve nevladine organizacije koje, kao što znamo, rade protiv interesa Republike Srbije, onda mora da bude mesta i za sudije koje rade u sudovima za prekršaje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I ovde nema rasprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno 178, za – četiri, nisu glasala – 174. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Ana Karadžić, Bojan Torbica i Đorđe Komlenski, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica 16. novembra 2020. godine. Narodna poslanica Ana Karadžić ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, prošla je 21 godina od NATO agresije na Saveznu Republiku Jugoslaviju, 21 godina od kada smo bombardovani bez saglasnosti Saveta bezbednosti, protivno međunarodnom pravu. Te 1999. godine preko 2.500 civila je ubijeno, preko 6.000 ranjeno, a od toga 2.700 dece. Mi danas nemamo konačan broj ni imenom ni prezimenom žrtava NATO agresije. Mi nemamo privedene pravdi, već imamo samo one koji se ne kažu i koji danas kao Madlen Olbrajt kažu i sramotno izjavljuju - danas bih imala još čvršći stav nego što sam ima tada. Šta to znači? Da li to znači da su te 1999. godine trebali da ubiju još više ljudi? Da li znači da je malo 79 dece koje je ubijeno? Drage kolege narodni poslanici, nas mladih danas u Skupštini ima više nego ranije. Mi te 1999. godine nismo shvatali šta se dešava, ali danas vrlo dobro razumemo i dužni smo da imenom i prezimenom izbrojimo svakog čoveka koji je stradao u NATO agresiji. Pod bombama je ugašen život jedanaestomesečne Bojane Tošović, ona bi danas imala 22 godine, Marka Simića koji je ubijen u naručju svog oca, danas bi imao 23 godine, Milice Rakić ubijene u svom kupatilu na svojoj noši, danas bi imala 24 godine, Branimira Stojkovića, koji bi danas imao 27 godina. Cele porodice su ubijene. Ovim putem bih zamolila sve narodne poslanike da podrže predlog da se oformi komisija koja bi utvrdila imenom i prezimenom tačan broj onih koji su ubijeni tokom NATO agresije. Godine 2000, kada su došli na vlast neki novi koji su pričali o budućnosti, njih je zanimalo nešto drugo, njih nije zanimao ovaj podatak. Zato su nazivali NATO agresiju humanitarnom akcijom i humanitarnom intervencijom, ali to nije ni intervencija ni akcija, već isključivo agresija kojom je platio srpski narod. Nama nije dovoljno da naši prijatelji iz Evrope polažu vence, niti mi želimo da pričaju da je to neka greška i tragedija. Mi samo želimo da se privedu pravdi oni koji su ubili naše civile, mi želimo da se imenom i prezimenom kaže ko su ti pripadnici MUP-a, pripadnici Vojske Srbije, ko su ti civili koji su nedužno stradali. Molim narodne poslanike da shvate važnost ovoga, da shvate da ako mi ne rešimo, ostavljamo teret našoj deci. Molim sve narodne poslanike da podrže ovaj predlog. Hvala
Zahvaljujem. Samo želim još jednom da ponovim, da ne bi bilo nejasnoća, mi se ovde ne izjašnjavamo o suštini teme o kojoj se govori, niti o NATO agresiji, niti o potrebi da se razgovara o posledicama i o žrtvama. Ovde se izjašnjavamo samo o proceduri i o načinu na koji ćemo pristupiti toj temi. Shodno tome, zato je i ova tema kao dopuna. Ona je predložena od strane nekoliko narodnih poslanika, na šta oni imaju pravo, ali u ovom trenutku niko od nadležnih organa koji bi trebalo vezano i za druge zakone da daju odgovore na tu temu se nije izjasnio. Zato i nisu bili u predlogu dnevnog reda za današnju sednicu. Molim vas da se izjasnite. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 180, za – 12, nije glasalo – 168. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i članova 170. i 192. Poslovnika, predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o digitalnoj imovini, Predlogu zakona o fiskalizaciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o tržištu kapitala, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o javnoj svojini, Predlogu zakona o izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajedničkim nabavkama medicinskih sredstava i Predlogu zakona o izmeni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“; zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmenama i dopunama Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Republike Albanije o uzajamnom putovanju državljana, Predlogu zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 i Predlogu zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Povezane škole u Srbiji između Republike Srbije i Evropske investicione banke i zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu kandidata za člana Fiskalnog saveta, Listi kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije i Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Da li narodni poslanik Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno 178, za – 166, nije glasalo -12. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: ukupno - 179, za – 169, nije glasalo 10 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o digitalnoj imovini, 2. Predlog zakona o fiskalizaciji, 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, 9. Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, 10. Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o tržištu kapitala, 11. Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o javnoj svojini, 12. Predlog zakona o izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis, 13. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajedničkim nabavkama medicinskih sredstava, 14. Predlog zakona o izmeni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, 15. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmenama i dopunama Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Republike Albanije o uzajamnom putovanju državljana, 16. Predlog zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, 17. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Povezane škole u Srbiji između Republike Srbije i Evropske investicione banke, 18. Predlog kandidata za člana Fiskalnog saveta, 19. Lista kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, 20. Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade i ministarka rudarstva i energetike, Siniša Mali, ministar finansija, Slavica Savičić, Saša Stevanović, Danijela Vazura i Gojko Stanivuković, državni sekretari u Ministarstvu finansija, Zoran Lakićević, državni sekretar u Ministarstvu rudarstva i energetike, Filip Šanović, pomoćnik ministra finansija, dr Dragan Demirović, Vojislav Lazarević i Verica Ignjatović, vršioci dužnosti pomoćnika ministra finansija, Željko Radovanović, vršilac dužnosti direktora Uprave za sprečavanje pranja novca u Ministarstvu finansija, Biljana Todorović, Svetlana Kuzmanović Živanović i Tatjana Međedović, šefovi odseka u Ministarstvu finansija, Sonja Nikolić, šef Odseka za akcize u Ministarstvu finansija, i Biljana Mirić Bogdanović i Biljana Baucal Rajić, samostalni savetnici u Ministarstvu finansija. Samo bih da vam skrenem pažnju da će, shodno ovom predlogu koji smo prihvatili o spajanju određenih tačka, imajući u vidu da ima nekoliko amandmana na predloge zakona, naša agenda za ova tri dana biti da u toku današnjeg dana završimo raspravu po prvom predlogu za spajanje tačaka dnevnog reda, sutradan ćemo imati raspravu po drugom i trećem predlogu za spajanje tačaka dnevnog reda, a u četvrtak ćemo imati raspravu o prvom delu spajanja rasprave u pojedinostima i biće dan za glasanje. Tako da računate da ćemo raditi tri dana. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 14, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, a neke i jesu, da podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o digitalnoj imovini, Predlogu zakona o fiskalizaciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akzicama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o tržištu kapitala, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o javnoj svojini, Predlogu zakona o izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse ja javni medijski servis, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajedničkim nabavkama medicinskih sredstava i Predlogu zakona o izmeni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Takođe bih želeo da javno pohvalim ovde i Ministarstvo finansija, odnosno ministra Sinišu Malog, i naš Odbor za finansije i predsednicu Aleksandru Tomić, jer su organizovali Javno slušanje za ova prva dva zakona koji su na dnevnom redu - Zakon o digitalnoj imovini i Zakon o fiskalizaciji, što je prvo javno slušanje organizovano u novom mandatu naše Narodne skupštine, što će svakako doprineti efikasnijem radu parlamenta. Da li predstavnici predlagača žele reč? Izvolite, ministre.
Hvala puno. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, uvaženi poslanici, dobar dan svima. Veliko mi je zadovoljstvo što imam priliku da vas i ove nedelje vidim. Pred nama je nekih 17 zakona iz domena Ministarstva finansija, tokom današnjeg, sutrašnjeg i zasedanja u četvrtak, i još nekoliko zakona koji su iz drugih oblasti. Tu sam, naravno, da odgovorim na svako pitanje koje budete imali tokom današnje rasprave. Prvi zakon koji je pred vama je Zakon o digitalnoj imovini. To je zakon koji je nešto potpuno novo. Digitalna imovina se inače još naziva i kripto imovina, i to je o čemu se već u svetu puno govori, primenjuje, takođe, i Srbija ne želi da zaostaje za svetom. Dakle, ovim zakonom se reguliše, uređuje se pitanje trgovine i pitanje uopšte upotrebe ovih kripto valuta. Najpoznatija inače je bitkoin koji se već uveliko koristi u mnogim zemljama sveta i prihvata kao sredstvo plaćanja. Shodno ovom zakonu, nakon njegovog usvajanja, ukoliko ga budete izglasali, takva će situacija biti i u Republici Srbiji. Pažnju bih vam samo privukao na tzv. investicione tokene. To je nešto što je veoma važno za startapove, za inovacione kompanije. Dakle, u svetu se veliki broj kompanija na takav način finansira. To je virtuelna imovina i upravo ovaj zakon to reguliše, čime otvara alternativne izvore finansiranja za ove mlade inovativne kompanije, daje mogućnost da novac koji im je neophodan za početak poslovanja, za ostvarivanje ideja koje u svojoj glavi imaju, dobiju na ovaj način. Ovo još jedanput pokazuje koliko želimo da idemo u korak sa svetom, koliko ne želimo da zaostajemo i, na kraju, koliko želimo da ono što je, po nama, a i po svima ostalima, budućnost, a to je ta inovativna tehnologija, IT razvoj, startapovi, nove ideje, šansa mladima, na taj način podstaknemo dalji rast i razvoj naše ekonomije. Sledeći zakon koji je pred vama je Zakon o fiskalizaciji, veoma važan sistemski zakon, zakon koji treba da nam omogući borbu i protiv sive ekonomije i, sa druge strane, da osavremeni mogućnost i uslove privređivanja u našoj zemlji. Poslednji Zakon o fiskalizaciji donet je pre 15 godina. U međuvremenu, tehnologija je napredovala, sistemi su napredovali, načini na koji se izdaju fiskalni računi su napredovali i mi želimo da idemo, kada je ovaj zakon u pitanju, u korak sa svetom. Najvažnija izmena zakona se odnosi na mogućnost poreske uprava da u tzv. realnom vremenu, real time, ima kontrolu nad prometom preko fiskalnih uređaja, i to je nešto što se dešava u najrazvijenim zemljama sveta. Od 1. januara 2022. godine, kada treba ovaj zakon da stupi na snagu u smislu njegove primene, takav će sistem biti primenjen i u Republici Srbiji. Velike su prednosti ovog sistema, prednosti za privrednike, prednosti i za one koji se bave trgovinom. Ja ću vam samo navesti neke i videćete kolike su to uštede. Sećate se, verovatno, onih papirnih traka. Te papirne trake, ako se ne varam, koštaju oko 50 dinara, jedna, i kada imate malu prodavnicu, recimo, trošite jednu ili dve dnevno ili jednu ili dve tokom nedelje, svejedno je, ali oni koji imaju velike maloprodajne lance, to su kilometri i kilometri traka. Još je uslov u postojećem zakonu da te trake čuvate tri godine. Dakle, to je ogroman trošak, ogroman napor za privrednike. Po novom Zakonu o fiskalizaciji, s obzirom da sve digitalizujemo, papirnih traka više nema. Nema razloga da se koriste tzv. GPRS moduli. To je trošak od 450 dinara mesečno, 5.400 dinara godišnje za svakog privrednika. Dakle, to je još jedna novina, ali s druge strane još jedna prednost digitalizacije koja se uvodi ovim zakonom. Da nešto ne propustim, nema više potrebe za zamenom čipa koja se vrši na dvogodišnjem nivou i košta oko 12.000 dinara. Nema potrebe za redovnim godišnjim servisom koji je negde oko 10.000 dinara. Dakle, ozbiljne, ozbiljne uštede za privredu, pri čemu ono što sam nekoliko puta ponovio, ponoviću i pred vama danas, uvođenje novog fiskalnog sistema. To znači, digitalizacija, softver, veći broj uređaja koji mogu da se koriste neće koštati privredu Srbije ni jedan jedini dinar. Mi smo u budžetu koji ste izglasali proše nedelje obezbedili tri milijarde dinara za subvencije i podršku priredi. Dakle, da obezbedimo da ti uređaji, unapređenje softvera, sve ostalo što je neophodno bude plaćeno iz budžeta Republike Srbije. Vrlo je prost razlog za to. S jedne strane, želimo da ni na koji način ne opteretimo našu privredu, a s druge strane nama će se to kroz bolju naplatu poreza, kroz bolju evidenciju, kroz veću borbu protiv sive ekonomije vratiti u roku od godinu dana. Tako da sa te strane, još jednom, pošto sam čuo više nekih kritika ili nekih razmišljanja bez ikakve osnove, o tome da će to biti veliki udar na privredu, ne, neće. Dakle, ni dinara neće privrednici izdvojiti iz svog džepa, ovo će sve država Srbija da pokrije, kako bi unapredili taj sistem. Ovo je samo prvi korak. Drugi korak i već prvog kvartala naredne godine doći ću ovde pred vas da branim i zakon o tzv. "e-fakturama". Dakle, još jedan sistemski zakon koji treba da doprinese borbi protiv sive ekonomije. Isto će biti u obavezi da se primeni od 1. januara 2022. godine. Dakle, e-fakture, Zakon o fiskalizaciji treba da doprinese borbi protiv sive ekonomije, a same e-fakture koje podrazumevaju da više nema papirnih faktura, nego da se u sistemu jednostavno fakture ulazne i izlazne poklapaju, će nam omogućiti da PDV vraćamo u roku od odmah. Dakle, u roku od jednog dana, a to znate sami da je najveći zahtev privrede. Dakle, da ne čekaju, mada danas mnogo manje čekaju nego pre, ali da ne čekaju ni dva ni pet, ni deset dana, nego za sve one fakture koje se uklope u sistemu da se postavi osnov da se PDV vrati istog trenutka. Još jedan sistemski zakon koji ne samo da nam daje mogućnost da se borimo protiv sive ekonomije, nego s druge strane nam podržava i daje podršku našim privrednicima da povećaju svoju likvidnost i što brže obrću svoje poslovanje. Tako da sa te strane, to su dva zakona koja nas čekaju, jedan je spreman posle javne rasprave, danas je ovde pred vama, i drugi će biti spreman u prvom kvartalu naredne godine. Još jednom, primena zakona od prvog januara 2022. godine, dakle imamo celu godinu, dovoljno vremena da se svi sistemi unaprede, da se sve pretpostavke stvore kako bi krenuli u uspešnu primenu. Treći zakon koji je danas pred vama je zakon koji se odnosi na vraćanje oduzete imovine i obeštećenje. Ovim zakonom se utvrđuje dinamika i tehnika emitovanja obveznica, s obzirom da kao što znate, Agencija za restituciju radi svoj deo posla. Nakon ovog zakona očekujem da će Vlada Republike Srbije definisati i potrebne koeficijente, koeficijente koji se množe sa osnovicom za obeštećenje, kako bi se definisao nivo obeštećenja. Ovaj zakon upravo reguliše realizaciju, odnosno plaćanje nakon što se definiše nivo obeštećenja, pri čemu za sve one kojima će se dugovati do 1000 evra, oni će biti odmah isplaćeni. Za sve one sa većim iznosom, dakle, kako se rešenja o obeštećenju budu izdavala od Agencije za restituciju do 30. juna tekuće godine, u septembru te iste godine, Vlada Republike Srbije donosi odluku o emitovanju obveznica. Izvinjavam se, emisija se obavlja u januaru naredne godine i na takav način ćemo konačno završiti i ovaj deo koji se odnosi na restituciju i obeštećenje svih onih koji dobiju rešenje od Agencije za restituciju. Pranje novca i finansiranje terorizma je sledeći zakon koji je danas pred vama. Uglavnom su izmene vezane za dva zakona. Dakle, za usklađivanje Zakona o digitalnoj imovini, kako bi se potpuno uskladila pravila ponašanja za sve one koji budu po tom zakonu rešili da se bave virtualnom imovinom. Dakle, Zakon o sprečavanju pranja novca sada tangira i ovaj deo i to je ta Preporuka 15, koja zahteva licenciranje ili registraciju lica koja pružaju usluge povezane sa virtuelnom imovinom, dakle da to nije anonimno, nego da postoji tačna i jasna kontrola i registracija svih koji se bave tom delatnošću. Zakon o akcizama, danas je pred vama i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. To je postepeno usaglašavanje u domenu politike akciza na cigarete sa standardima EU, dakle usvajanje srednjoročnog akciznog plana od 2021. godine do 2025. godine. Zakon o porezu na dobit pravnih lica, takođe usaglašavanje sa dva zakona. Jedan zakon je Zakon o virtuelnoj imovini, drugi zakon je zakon o alternativnim investicionim fondovima. Dakle, kada donosimo jedan set zakona, ono što pokušavamo da izbegnemo je da ne možemo da ga primenimo s obzirom na to da neki drugi zakoni koji su u vezi sa njim nisu doneseni ili nisu izmenjeni. Mi, kao što vidite, kada definišemo set zakona, definišemo ga tako da se sve promene dese paralelno kako bi i uspešnost primene tog zakona bila veća. Zakon o porezu na dohodak građana, takođe dve stvari. Jedno je tretman prihoda, odnosno prihoda koje fizičko lice ostvari po osnovu ulaganja u alternativne investicione fondove, a ono što je mnogo važnije u ovom zakonu je nešto što smo definisali i prilikom usvajanja budžeta za 2021. godinu. Dakle, podižemo neoporezivi deo dohotka sa 16.300 na 18.300 dinara. To je dogovor koji smo na socijalno-ekonomskom savetu napravili sa Unijom poslodavaca. S obzirom na to da od 1. januara ide povećanje minimalne cene rada za 6,6%, dogovor je da država rastereti opterećenje na zarade na način na koji će povećati ovaj neoporezivi deo dohotka sa 16.300 na 18.300 dinara i upravo u ovom zakonu to obećanje koje smo dali i ispunjavamo i od 1. januara kada važi inače i povećanje minimalne cene rada, ovo će biti primenjeno. Zakon od PDV, dakle opet jednostavno se usaglašavamo sa izmenama zakona, odnosno novim zakonom koji se definisao i koji se odnosi na alternativne investicione fondove i takođe se usaglašavamo sa poreskim tretmanom prenosa i zamena virutelnih valuta, nešto što je predmet onog prvog zakona o kojem sam danas govorio, a to je Zakon o digitalnoj imovini. Da ne zaboravim, malo pre Zakon o porezu na dohodak građana, druga veoma važna stvar koja mi je važna i propustio sam je, izvinjavam se, dakle u ovom zakonu takođe produžavamo na zahtev privrede jednu olakšicu za novo zapošljavanje, to je povraćaj na uplatu poreza i doprinosa u procentu od 65 do 75% za svakog novozaposlenog. Dakle, to je olakšica, poreska olakšica za sve novozaposlene i to je, taj sistem se pokazao kao dobar u praksi, ta politika se pokazala dobrom u praksi i mi na ovaj način kroz izmene ovog zakona taj rok produžavamo i primenu tih olakšica za još godinu dana. Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje je u vezi Zakona o porezu na dohodak građana, upravo omogućava primenu i sprovođenje ove olakšice za novozaposlene o kojoj sam malo pre pričao. Izmene Zakona o tržištu kapitala, dve stvari koje su tu važne, pojednostavljenje postupka za sastavljanje prospekta za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti i skraćivanje vremenskog perioda u kome društvo može zadržati status javnog društva, bez da trguje akcijama. Dakle, skraćuje se taj period kako bi se smanjila, da kažem, mogućnost zloupotrebe toga da bez trgovanja vi i dalje zadržavate status javnog društva. Veoma je važna ova izmena koja je vezana za pojednostavljenje postupka za sastavljanje prospekta za izdavanje obveznica, dakle korporativne obveznice su se pokazale kao veoma korisno sredstvo finansiranja pojedinih investicionih planova pojedinih preduzeća. Napravili smo prve korake u tom pogledu i ovo pojednostavljenje samog procesa za sastavljanje prospekta će umnogome doprineti daljem razvoju tržišta kapitala i oživeće, prosto, i tu oblast koja se zove korporativne obveznice i generalno dužničke hartije od vrednosti. Zakon o svojini ima jednu najvažniju promenu, a to je da se rok važenja tržišne vrednosti odnosno procene tržišne vrednosti nepokretnosti ograničava na dve godine. To je, na neki način, propust koji smo uvideli iz prethodnog perioda i želimo da ga promenimo. Mislim da nije dobro da prodajete i otuđujete neku imovinu a da je procena vrednosti stara pet ili šest godina. Na ovaj način definišemo taj rok od dve godine. Dakle, ukoliko je procena vrednosti stara dve godine, imamo pravo da otuđimo imovinu, ukoliko je starija od toga, mora da se radi nova procena vrednosti. To je jednostavno uvođenje reda. S druge strane, takođe, rok za podnošenje zahteva za upis prava javne svojine kada je autonomna pokrajina i kada su jedinice lokalne samouprave u pitanju, produžava se do kraja naredne godine. To je bio zahtev jedinica lokalnih samouprava zbog korone, zbog pandemije korona virusa, jednostavno nisu mogle da završe ovaj proces upisa javne svojine koji je bio definisan do kraja ove godine. Na ovaj način izlazimo im u susret i to će biti završeno do kraja naredne godine. Poslednji zakon je Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis. Ovim se predlaže da iznos takse bude uvećan za 44 dinara, odnosno da iznos bude 299 dinara, umesto dosadašnjih 255 dinara. Ovo je 12 zakona, uvaženi poslanici, koji su danas pred vama. Narednih pet ili šest, o njima ćemo diskutovati sutra. Tri vesti želim da podelim sa vama, na kraju svog obraćanja. Mi smo juče isplatili sektorsku pomoć za sva ona preduzeća i preduzetnike u oblasti ugostiteljstva i turizma, to je nekih 12 hiljada privrednih subjekata, otprilike oko 75 hiljada radnika, tako da želim da vama, a naravno i svima njima, kažem da su im računi u Trezoru otvoreni, da su na njihov račun novci uplaćeni i da ih pozivam da taj novac iskoriste. To su namenski računi koji će biti otvoreni do 15. februara naredne godine, tako da ih pozivam da ovu sektorsku pomoć iskoriste. Takođe, da vas podsetim, sa ovom pomoći, sa isplatom ove minimalne zarade, ovo je šesti minimalac, šesta minimalna zarada koju Vlada Republike Srbije isplaćuje za ovaj sektor. Dakle, tri minimalne zarade početkom godine, dve minimalne zarade od po 60% i evo sada još jedna, a podsetiću vas, ovo je tek, na neki način, deveti mesec, ako gledamo od marta meseca, pandemije i teškoće koje oni imaju u poslovanju kada je korona virus u pitanju. Dakle, od devet meseci, šest meseci je država pokrila minimalnu zaradu i sve zaposlene. Mislim da je to ogroman doprinos njihovom opstanku. Naravno, pratimo šta se dešava, ali, ovo je na neki način i moj odgovor na neka razmišljanja i kritike koje sam čuo, a to je da pomoć nije dovoljna. Dakle, šest od devet meseci. Da li je dovoljno ili ne pokazaće vreme koje je pred nama, ali mislim da je država Srbija pokazala svoju ozbiljnost i svoju spremnost da svima pomogne kada je ta pomoć najpotrebnija. Druga važna vest je da je novac pripremljen za četvrtak, dakle, u četvrtak će svi naši najstariji sugrađani, svi penzioneri, milion i 717 hiljada penzionera dobiti, kao što je predsednik Vučić i obećao, jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od pet hiljada dinara. Dakle, u četvrtak i petak, oni koji dobijaju poštom, odnosno kojima se donosi poštom. Znači, i to smo obećanje ispunili i to je kruna naših napora i našeg ekonomskog programa od ove godine – preko 700 miliona dinara smo izdvojili da pomognemo privredi, da pomognemo onima koji su najugroženiji, da pomognemo građanima Srbije. Mislim da smo uradili pristojan posao. Sa druge strane, sama činjenica da će naš BDP, naša privreda imati najmanji pad ove godine u celoj Evropi, govori o uspešnosti i dobroj targetiranosti tih mera. Konačno, poslednja vest za vas, sinoć je Agencija „Standard end purs“, jedna od tri najveće kreditne rejting agencije na svetu, izdala ponovo novi izveštaj o kreditnom rejtingu naše zemlje. Dakle, održala ga je stabilnim, sa mogućnošću odnosno sa pozitivnim izgledima, tako da je Republika Srbija jedna od retkih zemalja koja u svetu nije imala pad kreditnog rejtinga tokom ove godine. Ako pažljivo pročitate šta su oni napisali u svom izveštaju, mere koje smo preduzeli da podržimo našu ekonomiju bile su pravovremene, bile su odlučne i nismo ni na koji način ugrozili makroekonomsku stabilnost. Dakle, naš javni dug je potpuno pod kontrolom, daleko ispod 60%, što je nivo Mastrihta. Sa druge strane, jesmo izdvojili preko 700 miliona dinara za pomoć našoj privredi tokom ove godine. Dakle, uradili smo pravu stvar ove godine. Ovu godinu završavamo sa najmanjim padom BDP u Evropi, završavamo sa javnim dugom u odnosu na BDP koji je potpuno pod kontrolom. Dakle, najveću ekonomsku krizu u svetu ikada završavamo i dalje stabilni, čvrsto na obe noge, to je veoma važno, uz pomoć koju smo pružili i kao jedna od retkih zemalja kojoj kreditni rejting nije smanjen i mislim da je to veliki uspeh i Vlade Republike Srbije, predsednika naše zemlje, ali prevashodno svih građana Srbije. Hvala vam puno. Ostajem na raspolaganju za pitanja koja imate.
Zahvaljujem. Izvestioci nadležnih odbora, Aleksandra Tomić, izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, očito je Ministarstvo finansija donosilac dobrih vesti kada su u pitanju ekonomske mere i život naših građana u ova teška vremena. Ono što bih htela da kažem jeste da smo juče imali sednicu Odbora koja je obuhvatila 15 zakona koji će biti na dnevnom redu ove nedelje, ali da smo u petak imali Javno slušanje kada je u pitanju Zakon o digitalnoj imovini i o fiskalizaciji. Na tom Javnom slušanju prisutna su bila dva državna sekretara i tri pomoćnika ministra, iz Narodne banke Srbije viceguverner i direktor Direkcije za zakonodavstvo, kao i predsednik Komisije za hartije od vrednosti, predstavnici Poreske uprave, Privredne komore Srbije i dve nevladine organizacije ispred Nacionalnog konventa koji jednostavno prati sva poglavlja koja su aktuelna u pregovorima sa EU i te dve nevladine koje uglavnom prate deo kada su u pitanju ova zakonska rešenja su sva pitanja i nedoumice koje su imale u odnosu na ove nove zakone postavile pitanja i dobile su adekvatne odgovore. Želim da kažem da nam je od velikog značaja i velika čast da učestvujemo kao narodni poslanici kada je u pitanju donošenje ovih inovativnih zakona, kao što je Zakon o digitalnoj imovini. Srbija će biti prva zemlja koja će doneti ovakav zakon kada su pitanju zemlje Jugoistočne Evrope, regulišemo tržište, sprečavamo kriminal u ovoj oblasti, borimo se protiv pranja novca, a otvaramo sa druge strane mogućnost svim onim mladima koje nazivamo frilenserima, koji se bave ovom temom, da uđu u određene legalne tokove i na kraju krajeva da investiraju. Čuli smo na tom Javnom slušanju da je preko 90 investitora, što stranih, što domaćih, zainteresovano u stvari direktno za donošenje ovakvog zakona i da će to biti u stvari pokretač jednog novog investicionog procesa i pre svega ovo je jedan veliki iskorak kada govorimo o modernizaciji kada su pitanju novi modeli finansijskih instrumenata. Kada govorimo o Zakonu o fiskalizaciji imali smo kao država primenu jednog novog Zakona o fiskalnim kasama od 1.1.2005. godine. Od tada praktično nemamo rešavanje mnogih problema koji su nastali u ovoj oblasti modernizacijom praktično i Poreske uprave i funkcionisanja kompletne privrede u tom fiskalnom smislu mislim da imamo ovaj Zakon o fiskalizaciji i s obzirom da su bile dve javne rasprave u Privrednoj komori Srbije u novembru mesecu mislimo da je na najbolji i najadekvatniji načini Ministarstvo odgovorilo sa ovim zakonom. Naravno da primene idu tamo, da treba da se pripremi država jedno godinu dana da bi se ovi zakoni primenili, ali mislim da je od velikog značaja što danas govorimo o budućnosti Srbije na ovaj jedan potpuno nov način i što pokazujemo da idemo u korak sa svim inovacijama i onda kada je 2016. godine premijerka Ana Brnabić došla na čelo Vlade i govorila o digitalizaciji mnogi nisu razumeli šta to sve nosi kada je u pitanju zakonodavni okvir. Sada upravo imamo rezultate tog postupka i procesa digitalizacije i mislim da će građani Srbije imati velike koristi kada su u pitanju ova zakonska rešenja koje ćemo ove nedelje raspravljati i o kojima ćemo glasati. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Šaip Kamberi, izvolite.
Gospodine predsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću se osvrnuti samo na tačku – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. Naravno, kao i zakon koji je u skladu sa međunarodnom borbom protiv terorizma, protiv jednog globalnog zla, vidimo i angažman Republike Srbije u tom cilju. U načelu nemamo ništa protiv zakona. Ono što kod nas ostavlja nedoumicu, a jeste način na koji će se taj zakon u praksi primeniti u situaciji kada je poverenje institucija koje će ga sprovesti, na nekom niskom nivou. Opšta slika demokratije u Srbiji za manjine, posebno za Albance koji se svakodnevno sataniziraju i koji se smatraju nekim dežurnim teroristima navodi nas na opravdane nedoumice kako će se zakon primeniti? Kako će se primeniti i prema političkim neistomišljenicima, opoziciji, organizacijama civilnog društva? U zadnjoj godini stanje institucija demokratije u Republici Srbiji dosta je nazadovalo. Održani izbori ove godine se mogu smatrati kao najspornijem od 2000. godine, piše u Izveštaju Beogradske otvorene škole, koji je odrađen u saradnji sa Kraljevinom Švedskom. Godina obeležena vanrednim stanjem u kojem se parlament neopravdano nije sastajao. Nazadovanje institucije nije promaklo ni međunarodnim posmatračima, Fridom Hausu u 2019. godini npr. svrstavao je Srbiju u delimično slobodne zemlje, umesto slobodne, a godine 2020. definisao Srbiju kao tranzicioni hibridni režim u svom indeksu zemalja u tranziciji. Iako je pristup Evropskoj uniji ostao glavni spoljnopolitički cilj pojedine izjave državnih funkcionera za vreme vanrednog stanja smogle su ozbiljno uticati na urušavanje poverenja građana u Evropsku uniju. Na primer pominje se izjava predsednika Vučića o vekovnom i čeličnom prijateljstvu sa Kinom ili o tome da ne postoji evropska solidarnost, da je ona samo bajka. Prostor za delovanje i razvoj organizacija civilnog društva nastavlja trend sužavanja, zaključuje taj isti izveštaj. Uzimajući u obzir zabeležene pritiske na istraživače, aktiviste i novinare, nazadovanje je obeležila i Međunarodna organizacija civilnog društva „Civikus“ koja je prostor za delovanje OCD-a, znači Organizacija civilnog društva u Srbiji okarakterisala kao ometen. Srbija je svrstana u red zemalja sa najozbiljnijim preprekama za slobodno delovanje organizacija civilnog društva. Najozbiljniji pokušaj ugrožavanja slobode Organizacija civilnog društva se dogodio krajem jula ove godine kada je Uprava za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma zatražila od poslovnih banaka podatke o finansijskim transakcijama 37 organizacija i medija i 20 pojedinaca. U javnosti je stvoren utisak da se radi o procesu progona i zastrašivanja 275 organizacija civilnog društva. Ovim povodom se oglasila i misija OEBS-a, ambasada SAD, Evropska komisija, Zaštitnik građana je najavio kontrolu zakonitosti ove provere. Što se slobode izražavanja tiče, u Srbiji u 2020. godini nastavlja se trend pada te slobode. Prema poslednjem izveštaju „Reportera bez granica“, ona zauzima 93 mesto. Najniža pozicija od 2013. godine i pad od 30 mesta. U Izveštaju se kaže da je Srbija postala država u kojoj je često opasno biti novinar i da lažne vesti alarmantnom brzinom dobijaju vidljivost i popularnost. Fridom Haus za 2020. godinu ocenio je da Srbija podriva slobodu medija nedostatkom transparentnosti vlasništva nad medijima, kao i visokom cenzurom koja je karakteriše. Dakle, zbog svega toga naša opravdana sumnja jeste u nepristrasnost primene ovog zakona. Inače, načelno rekao sam na početku da je ta globalna borba protiv jednog globalnog zla kao što je terorizam, nemamo u načelu ništa protiv. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Vojislav Vujić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Želim na početku samo da vas zamolim, ukoliko je moguće, ja sam svestan i da je kraj godine i da je veliki broj zakona po prirodi stvari dolazi kod nas u Skupštinu, ali mislim da bi mnogo lakše funkcionisali ako bi bar u toj nekoj objedinjenoj raspravi broj zakona bio manji. Ovog trenutka imamo 14 zakona. svih 14 zakona su dobri i svaki od njih zaslužuje pažnju i vreme da stignemo da se sa svima na tenane upoznamo. Najbitniji, po nekom mom mišljenju, od svih ovih 12 zakona koji su na dnevnom redu su prva dva zakona, a to je Predlog zakona o digitalnoj imovini i Predlog zakona o fiskalizaciji. Ono što je interesantno za ovu prostoriju u kojoj se nalazimo, da pored nacionalnih obeležja koja su ovde vidljivo istaknuta, postoji lik Ive Andrića. Ja se svaki put setim kada nam stignu neki novi zakoni ovde u parlament, način na koji je to Ivo Andrić u njegovom delu „Na Drini ćuprija“ predstavio na jedan njemu svojstven način, otprilike kako lagano moderni zakoni hteli-ne hteli dolaze i na teritoriju na kojoj mi živimo. U skladu sa tim, mislim pre svega na Zakon o digitalnoj imovini, moram naravno to da primetim da kako malopre ministar kaže, prosto trendovi u svetu i brze promene ne mogu da ostave Srbiju da bude jedno pusto ostrvo i dobro je ako smo preuzeli inicijativu da i mi budemo među onim zemljama koje su među prvima kada je u pitanju uvođenje ovog zakona. Ja sam i kao član Odbora za finansije bio prisutan juče na Odboru, tu je i saradnica gospodina Siniše Malog, koja se stvarno potrudila da na sva naša pitanja da detaljne odgovore. Samo jednu stvar sam primetio, doduše možda zato što je ovo nova materija, pa meni lično stvara takav utisak, ali da se vrlo često provlačila jedna teza, a to su - moguće malverzacije. Ono što je danas dobro, a na dnevnom redu, što imamo nekoliko izmena i dopuna još drugih zakona koji upravo tretiraju da se te, kako su ljudi, stručni ljudi rekli, da postoji mogućnost. Naravno, ovo je nov zakon, mi moramo da, ne samo da pomognemo izglasavanju ovog zakona, nego da se potrudimo i da kad krene u primenu ovaj zakon, tražimo sve ono što smo možda propustili, a lično mislim da zakoni koji su danas na dnevnom redu neće da dozvole da se nešto ne predviđeno ovde provuče. Ono što je vrlo bitno, to je da je Narodna banka Srbije zadužena za virtuelne valute, a Komisija za hartije od vrednosti za digitalne tokene. Ja lično, kada je u pitanju Narodna banka Srbije, apsolutno imam puno poverenje, milim da to što su uspeli da urade sa kursom dinara. Obzirom da sam ja 1975. godište, od kad pamti neka moja generacija, u ovoj zemlji su stalno bile neke turbulencije. Sada smo po prvi put možda ušli u jedan miran period, nekoliko zadnjih godina stabilan period, tako da svako može da napravi neki plan i da se lakše upusti u neki biznis itd. Kada je u pitanju Komisija za hartije od vrednosti, molim vas ministre da mi samo taj deo pojasnite, kako je došlo do te podele da digitalne tokene oni nadzorišu, a vas bi hteo da zamolim, pošto nismo mogli da dođemo ni do nekog približnog procenta iznosa, očekuje se i povećanje rasta Beogradske berze pošto je sad svakako i zbog situacije u kojoj se nalazimo berza uspavana, slobodno tako mogu da kažem, ali je velika najava od kolega koji su u vašem resoru i u medijima da se očekuje rast rada Beogradske berze. Interesuje me da li vi možda možete da procenite neku očekivanu vrednost u nominalnim iznosu kada su u pitanju digitalni tokeni, šta je to što nas konkretno čeka? Sledeći zakon je Predlog zakona o fiskalizaciji. To je jedan proces koji smo započeli, tj. neki pre nas su ga započeli još 2005. godine i apsolutno nije bilo situacije da se taj zakon primeni do sada. Tek sada ja mislim da stavljamo, kako se kaže, šlag na tortu, da sve ovo dobije nekog smisla. Ono što je u javnosti preovladalo, a vi ste to danas objasnili, to je to kakav će novi namet ili trošak da imaju obveznici koji moraju da imaju fiskalne kase. Oni neće da imaju nikakav namet, ako sam lepo i vas razumeo. Država je opredelila preko tri milijarde sredstava koja trebaju da služe kao subvencija za lakše uvođenje ovih digitalnih tehnologija, a da svakako u istoriju idu i te fiskalne duple trake koje su bile na čuvanju i stvarale dodatne troškove itd. Tako da, što se tiče poslaničke grupe JS, mi ćemo svakako da podržimo ovaj zakon. Sledeći je Zakon o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju. Kada je u pitanju restitucija, ja dolazim iz Vrnjačke banje, Vrnjačka banja je mesto gde je urađena najveća nacionalizacija srazmerno broju stanovnika i teritoriji koju pokrivamo. Svakako su građani iz mesta odakle ja dolazim više nego zainteresovani da se sve ovo reši. Koliko vidim, sa ovim izmenama i dopunama ovaj proces se ubrzava. Što se tiče dopuna Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, za razliku od mog kolege koji je malopre pričao, ja smatram da je ovo odličan zakon i da je ovo zakon koji stalno mora da se usklađuje, da se kontroliše i da se prati. Napominjem, to sam i malopre reko, to je jedno prosto usklađivanje, pre svega sa Zakonom o digitalnoj imovini. Kada je Predlog dopune Zakona o akcizama u pitanju, evo šta mi je interesantno, šta sam uspeo da nađem. Konkretno, ovo tretira cigarete i imamo to povećanje u narednih pet godina po dinar i po, što, realno da kažemo, nije neki veliki iznos. Ja kao bivši pušač, što kažu - najgori su bivši pušači, uvek skrenem pažnju i svakom kažem - ljudi, ovo ako nekom stvara opterećenje, jednostavno treba samo sebe da disciplinujemo i da ostavimo svi zajedno cigarete na kraju. Dakle, broj umrlih od Kovida u 2020. godini je negde oko 16 miliona. To su zvanični podaci. Broj umrlih od cigareta, verovali ili ne, je pet miliona, a od alkohola dva miliona 400 itd. Tako da, lično smatram da, kao država gde imamo jeftinije cigare nego ljudi u okruženju, ovo možemo da prihvatimo kao apsolutno opravdanu stvar. Sledeći zakon koji je pred nama ovde sada je Zakon o utvrđivanju javnog interesa u posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi regulacije projekta „Beograd na vodi“. Kao neko ko dolazi iz unutrašnjosti, kada sam ovde imao priliku da razgovaram sa rođenim Beograđanima o tom zakonu i uopšte o projektu „Beograd na vodi“, pravo da vam kažem, bio sam zbunjen, jedan deo njih je reko da je to totalni promašaj, od toga da su masovno samo kritike stizale. Ja sam imao priliku da pre par meseci prvi put prošetam obalom sa svojom porodicom i, iskreno da vam kažem, ja sam više nego pozitivno iznenađen. Ako je moglo nešto dobro Beogradu da se desi, to je svakako taj projekat „Beograd na vodi“. Prvo, napravili ste jedan odličan turistički sadržaj, a ja kao neko ko dolazi iz turističkog mesta, ponavljam iz Vrnjačke banje, sam srećan i radujem se kad god vidim da u turističku ponudu Srbije uvrstimo neki novi turistički sadržaj. Uvek sam ovde hvalio i gospodina Dragana Markovića Palmu, koji je inače i predsednik moje poslaničke grupe JS, kada je u Jagodini, koja, bez ikakve uvrede, ovde je i moj kolega Starčević, nije bila turističko mesto, pre svega je više bila neki industrijski centar. Ali, eto, sa nekom motivacijom, dobrom vizijom i željom moguće je i od grada koji nije imao veze sa turizmom da se napravi turistički grad. Sad nam ostaje svima zajedno da bude sve više ovakvih sadržaja i da se trudimo samo ko će da ima veći broj gostiju. Kada je u pitanju Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini, ja ću da se osvrnem i na vaše zadnje gostovanje, ako tako mogu da kažem, u Skupštini, kada sam pričao na ovu temu i dao sam vam jedan dobar predlog. Pre svega, ovde mi se sviđa što ste definisali rok za lokalne samouprave, opštine i gradove do kog moraju da konačno završe ovaj jedan proces koji je neophodan da se što pre završi. Vi ste im dali kao rok 31. decembar 2021. godine. Ja i dalje tvrdim da je dobar predlog da se napravi jedan softver, jedna centralna baza podataka gde će apsolutno sva ta imovina da bude dostupna svim građanima Srbije. Naravno, svima koji su u ministarstvima ili lokalnim samoupravama to može da olakša rad. Imaćemo realnu procenu te vrednosti konačno, tako da nije država dužna da preuzima obavezu za svaki kredit gde su lokalne samouprave ili gradske uprave preuzele, da tako kažem, uslovno i oni neki rizik. Sledeći zakon je Zakon o privremenom uređenju načina naplate takse za javni medijski servis. Naravno, kao i svaka ozbiljna zemlja i Srbija ima medijski servis, nacionalnu televiziju. To je nešto bez čega svakako ozbiljne zemlje ne mogu da funkcionišu. Slažem se da konkurencija treba da postoji. Mi imamo više nacionalnih kanala, onih privrednih subjekata koji su od države dobili mogućnost da pokriju svojim frekvencijama celu teritoriju države. Svakako ne može da zanemarimo i one regionalne televizije, lokalne televizije koje više tretiraju probleme ljudi na lokacijama na kojima žive. Kada je u pitanju RTS, imali smo priliku da vidimo kada je krenula ova muka sa Kovidom i sa koronom da se RTS vrlo brzo i vrlo dobro organizovao za mogućnost nastave na daljinu kada su u pitanju naši osnovci i srednjoškolci. Znači, RTS 3 i RTS planeta i drugi resursi su apsolutno vrlo brzo stavljeni na uslugu svim tim đacima. Ono što, slobodno mogu da kažem, mogu da zamerim ljudima koji se bave uređivačkom politikom, naravno da nikako ne utičem na to što oni rade, jeste da ako je u pitanju ta zastupljenost na RTS, ja koji pripadam Jedinstvenoj Srbiji moram da naglasim, mi smo parlamentarna stranka, parlamentarna stranka samo od našeg osnivanja i prosto je neverovatno da predsednik JS nije dobio ni jedan poziv, iskren da budem, ne mogu da kažem koliko godina unazad, da gostuje na RTS. Naravno, to nama ne smeta da podržimo ovaj zakon, jer smo svesni svih obaveza koje RTS ima. Ovi ostali zakoni, kako ste vi ministre rekli, su uglavnom usaglašavanje. Mogu da pohvalim i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Ono što je vrlo bitno za našu privredu, pored svih, slobodno mogu da kažem, subvencija i paketa pomoći koje smo kao država, pre svega vi kao ministarstvo imali prema privredi, svakako treba da se pohvali i ova situacija da sada više povećanje neoporezivog dohotka nije 16.300 nego je 18.300. Naravno, to nije, kako ste i vi rekli, konačna pomoć privredi, nastavićete i dalje da pratite njihove trendove u skladu sa situacijom u kojoj se nalazimo i da im olakšavate. Što se mene tiče, ja bih vas samo zamolio, ako nije problem, na ono prvo pitanje koje sam postavio kada je u pitanju Zakon o digitalnoj imovini da na njega dobijem odgovor. Svakako, kao i do sada, za sve što je dobro kada su u pitanju građani Srbije, a ovi zakoni i izmene ovih zakona jesu, poslanička grupa JS će da ih podrži. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, izvinjenje sa moje strane, kada sam malopre pročitao spisak zakona koji su na današnjoj sednici propustio sam da pomenem dva koja su takođe veoma važna. Samo da to napomene, gospodine Vujiću, pre nego što vam odgovorim na vaše pitanje. Dakle, pred vama je i Predlog zakona o izmeni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta Beograd na vodi. Dakle, rok koji je vezan za podnošenje zahteva za eksproprijaciju se produžava do 14.04.2022. godine. Razlog je jednostavan, nemogućnost sprovođenja istih tokom pandemije korona virusa. Ono što je poslednje pred vama na današnjoj sednici, a veoma važno, to je Sporazum o zajedničkim nabavkama medicinskih sredstava. Kao ministar finansija, u aprilu mesecu potpisao sam u ime Vlade Republike Srbije taj sporazum. To je za nas veoma važno, zato što kroz ovakav sporazum dobijamo i nakon usvajanja ratifikacije ovog sporazuma u parlamentu dobićemo svojstvo punopravnog člana. Dakle, odmah nakon usvajanja obaveštavamo i Evropsku komisiju. Za građane Srbije, za sve nas to je veoma važno jer to znači da ćemo zajedno učestvovati u nabavkama medicinske opreme, lekova. Dakle, dobijaćemo sigurno niže cene. S druge strane, imaćemo pristup svim telima, savetodavnim institucijama itd. kada je u pitanju kvalitet lekova, kvalitet opreme, tako da će i kvalitet naših odluka kada je u pitanju nabavka iste biti mnogo bolji. Tako da, i ovaj sporazum je veoma važan. Veliki smo uspeh, ako tako mogu da se izrazim, u ovim teškim vremenima napravili. Borimo se iz dana u dan za živote građana Srbije od marta meseca, borimo se i na frontu koji je vezan za borbu protiv, odnosno za spas naše ekonomije i za podršku našoj privredi, a sa druge strane borimo se i za zdravlje i za živote naših ljudi. Mislim da smo veliku stvar uradili i po pitanju opremanja bolnica i nabavke potrebnih lekova, potrebne opreme. S druge strane, Kovid bolnica u Batajnici izgrađena je za samo četiri meseca. Neverovatan poduhvat, ja mislim, za bilo koju zemlju u svetu osim Kine. Otvara se za par dana i Kovid bolnica u Kruševcu. Dakle, novi kapaciteti, još jedna potvrda naše sposobnosti da na brz i efikasan način napravimo kapacitete koji su nam neophodni. Pričao sam par puta o tome u današnje vreme snaga jedne zemlje se meri ne samo po snazi ekonomije, kao što je to možda bilo do pre samo osam meseci, nego i u snazi zdravstvenog sistema, otpornosti zdravstvenog sistema na krize. Naš sistem se pokazao otpornim. Država je reagovala na pravi način kada je bila i nabavka respiratora, ako se sećate, u pitanju i dodatne opreme i lekova i opreme za naše medicinske radnike, uz njihovu veliku zahvalnost uspeli smo da pronađemo prostor i da im povećamo plate za 10% u aprilu i jednokratna pomoć od 10.000 dinara i sada ponovo od januara 5% povećanje za naše medicinske radnike. Veliko hvala našim herojima i još jedna zahvalnost svim građanima Srbije. Pokazali smo veliko jedinstvo, pokazali smo veliku solidarnost, pokazali smo koliko smo pravi kada je kriza u pitanju da na jedinstven, zajednički način izađemo i da pobedimo i ovu pošast koja se zove korona virus. Gospodine Vujiću, imali ste par pitanja koja su veoma važna. Naravno, kada je u pitanju „Beograd na vodi“ drago mi je što ste imali priliku da prošetate i da vidite kako to izgleda. Nije to samo jedan građevinski objekat, to je za nas simbol promena, simbol promena od 2013. godine, da pokažemo da neke stvari možemo da i sprovedemo do kraja, da možemo da privučemo investitora, da možemo nešto što decenijama stoji potpuno i nerazvijeno bude najružniji deo grada. Dakle, od baraka, pacova, zmija, tamo ono groblje brodova, ako se sećate, koje je bilo, zarđalo sa tonama đubreta koje su se nakupile, dakle to je prošlost. Imali smo tu mogućnost i sposobnost da napravimo najveće gradilište u ovom delu Evrope, tu već radi hiljade i hiljade radnika, živi hiljade i hiljade porodica i to je veliki ponos za sve nas, pri čemu smo naravno tim projektom potpuno pogurali napred celu našu ekonomiju. Na kraju krajeva, i dalje to radimo pošto je to i dalje jedno od najvećih gradilišta u ovom delu Evrope, ako ne i najveća. Naravno, najveće kada je Srbija u pitanju. Vaše pitanje se odnosi na Zakon o digitalnoj imovini. Dakle, dva su pitanja bila. Jedno je vezano za nadležnosti Komisije za hartije od vrednosti Narodne banke, a drugo je više generalno bilo oko toga kolika je procena veličine tog tržišta ili broja kompanija koje učestvuju na njemu. U vezi drugog pitanja, teško je to proceniti u ovom trenutku. Zato i donosimo zakon koji na neki način i kompanije koje se time bave, a možda ih mi ne prepoznajemo ili ne vidimo će ući u legalne tokove. Dakle, to je veoma važno. Procenjuje se da je na svetskom nivou u ovom trenutku vrednost tržišta kriptovaluta negde oko 750 milijardi dolara, ali ono što je mnogo važnije da se do 2027. godine, procenjuje da će vrednost tog tržišta biti 1.750 milijardi. Dakle, ogroman rast u samo par godina. To tržište inače je najviše povezano sa tržištem tih inovativnih kompanija, Start-ap kompanija, itd, to najviše i koriste mlađe generacije. Ja samo očekujem još veći rast u tom pogledu i onda bi bilo besmisleno da se vidi da postoji jedan drugi način finansiranja, drugi način obavljanja transakcija, a da Srbija ne bude deo toga, naravno uz regulativu koja je i napisana u ovom zakonu tako da se te strane videćemo efekte ovog zakona. Kakvi god da budu biće pozitivni. Dakle, neka bude jedna kompanija, pa smo uspeli, ali mislim da će biti mnogo više. Zašto? Zato što, i to vam je odgovor i na drugo pitanje, dakle, imate razliku između toga šta je imovina i šta je valuta. Kriptovaluta ili način plaćanja je nešto što reguliše Narodna banka Srbije. Kada su investicioni tokeni u pitanju, dakle to je emisija akcija, ili emisija udela, to je već imovina i onda smo i podelili nadležnosti tako da i Komisija za hartije od vrednosti vodi računa o imovini, dok Narodna banka Srbije vodi računa o nečemu što jeste njena izvorna nadležnost, a to su valute, dinari i da kažem ta sredstva plaćanja. To je jedini razlog koji je za tu podelu, pri čemu, ono što je veoma važno ako pogledate, potencijal razvoja tržišta. Imate inovativne kompanije, možda malo pravim digresiju, ali samo da razumemo svi, dakle, imate inovativne kompanije koje teško dolaze do tradicionalnih izvora finansiranja, recimo da dođe neko ko ima ideju, banku i da kaže treba mi kredit, pitanje je da li će ga dobiti, možda nema neku istoriju, možda nema biznis plan ili je teško proceniti efekte biznis plana kada je neka nova ideja u pitanju. Mnogo se lakše dolazi do finansiranja kroz te inovativne, odnosno digitalne tehnologije, ili kroz te kriptovalute, što onda, ako saberete i pogledate kako bi to funkcionisalo i kako funkcioniše u drugim zemljama. Dakle, imate ideju, otvara vam se mogućnost da neko uloži u vašu kompaniju, da nađete novac za ostvarivanje vaše ideje, ako uspete u tome u narednih godinu, dve, tri dana, onda se već otvara i mogućnost, tzv. tradicionalnog finansiranja za vas, dakle već onda možete da odete u banku ili da odete na berzu, ili kako već da dođete do nekog novca za nastavak i dalju ekspanziju. To je taj stil "over efekt". Dakle, efekat koji jednostavno iz alternativnih inovativnih načina finansiranja, kako ta kompanija raste, a imate bezbroj tih kompanija koje se stvaraju iz dana u dan, mladi novi ljudi, nove ideje i tako dalje i onda polako prelaze u više tradicionalne oblike finansiranja i zato hoćemo da damo mogućnost i mladim kompanijama da krenu. Dakle, najteže je krenuti. Najteže je obezbediti tih prvih 1.000 dinara, ili milion dinara ili koliko god im treba da krenu u posao, a onda kako krenu, kako rastu, kako se vidi efekat njihove ideje tako se onda i banke i ostali, više tradicionalni izvori finansiranja zainteresuju i onda dajete mogućnost nekome da raste i da se razvija. To podržava i novu zaposlenost, produžava razvoj preduzetničkog duha, novih ideja, inovacije i sve ono što je na kraju i budućnost nekog rasta i razvoja bilo koje ekonomije, pa i Srbije. Hvala.
Zahvaljujem, gospodinu ministru. Reč ima narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, koleginice i kolege, svoje današnje izlaganje počeću, najpre, izmenama i dopunama Zakona o privremenom uređivanju naplate takse za javni medijski servis. Ove izmene su nepopularne u javnosti, ali pokušaću u narednim minutima da objasnim zašto su ove izmene opravdane. Nepopularno je sve što se odnosi na povećanje cena. Ovde se konkretno povećava taksa za 44 dinara. Iako je 44 i to je nepopularno. Iznosiću u buduće 299 dinara, ali smatramo da je ovo povećanje neophodno, da je opravdano i pokušaću da objasnim na jednom slikovitom primeru zašto nam je potreban javni servis, zašto je potrebno da konstantno ulažemo u javni servis i da obezbedimo njegovo finansiranje. Pre oko dva meseca gledao sam na jednom kvizu na RTS da je jedan dvadeset četvorogodišnji mladić odgovorio tačno na 21 pitanje. Fascinirao je, zaista, javnost svojim znanjem. Posle toga je bio zastupljen u medijima i on je sa takvim znanjem za svoju ekipu u tom kvizu ukupno obezbedio novčanu sumu, odnosno, nagradu nešto manje od 2.000 evra. Dakle, jedno kvalitetno obrazovanje, očigledna inteligencija, a vrednost toga je bila, da kažemo novčana, manja od 2.000 evra. Sa druge strane, imamo rijaliti programe gde pobednici tih rijalitija osvoje čak i do 50.000 evra i ako uzmemo novac kao parametar i na jednu stranu stavimo znanje, obrazovanje i inteligenciju, sa druge strane učesnike rijaliti programa za koje mogu da kažem najblaže rečeno gde ima i neprimerenog ponašanja, i neprikladnog rečnika, da li je moguće da znanje i obrazovanje vrede 25 puta manje od promocije vrednosti koje nisu tradicionalne za naše društvo da se izrazim na najblaži mogući način. U ovom primeru leži odgovor na pitanje da li nam je potreban kvalitetan javni servis i da li je potrebno da konstantno ulažemo u javni servis? Očigledno da je potrebno. Da se razumemo, nemam ništa protiv privatnih televizija. Svako ima pravo na izbor. Svako ima mogućnost da jednom komandom na daljinskom upravljaču ugasi TV, promeni program. To je izbor svakog pojedinca. Ali, očigledno je da javni servis mora da vodi računa o opštem interesu svakog građanina, za razliku od komercijalni televizija, od privatnih medija, koji se rukovode profitom. Zato prioritet javnog servisa jeste kreiranje, odnosno stvaranje kvalitetnog programa i da takav program uvek bude alternativa na koju možemo da računamo. Zato je važno da obezbedimo stabilno finansiranje javnog servisa, a podsetiću da je taksa koju plaćamo na ime javnog servisa među najnižima u Evropi. Za razliku od privatnih medija, javni servis je osnovan od javnosti, finansiran od javnosti i kontrolisan od javnosti. Javni servis kao takav ima ulogu da u ljudske domove unese najbolje od ljudskog znanja, najbolje od obrazovanja i da postavi standarde dobrog ukusa. Za razliku od komercijalnih medija, javni servis ima obavezu da vodi računa o zaštiti dece i mladih, o njihovom psihofizičkom razvoju, ima obavezu da emituje program koji se tiče i bolesnih i hendikepiranih, ne sme da diskriminiše nikoga ni po jednom osnovu, bilo po polnom, etničkom, religijskom, profesionalnom. Javni servis ima obavezu da omogući rasprave o svim pitanjima u društvu i kao takav da bude uporišna tačka demokratske komunikacije u našem društvu. Treba da proizvodi programe najvišeg kvaliteta koji moraju da budu dostupni svakom građaninu pod jednakim uslovima. On ne sme da bude politički, religijski ili kulturno jednostran. Sve društvene grupe, i bogati, i siromašni, i ljudi sa određenim invaliditetom, i većinsko stanovništvo i manjinsko stanovništvo moraju da imaju mogućnost komunikacije putem javnog servisa. To su standardi uspešnog funkcionisanja svakog javnog servisa u bilo kojoj razvijenoj demokratskoj državi u Evropi i u svetu. Kada govorimo danas o finansiranju, važno je istaći da osnovni izvor koji obezbeđuje egzistenciju javnog servisa jeste neka vrsta javnog prihoda. U svetu je poznato nekoliko takvih primera. Da li je to plaćanje TV pretplate, takse na električno brojilo, finansiranje iz državnog budžeta ili neka vrsta donacija, ali u svakom slučaju ne smemo javnom servisu ni da uskratimo pravo od komercijalnih izvora, od reklama, jer je to jedan dodatni izvor prihoda koji obezbeđuje samoodrživost svakog javnog servisa. Podsetiću da su u svetu samo dva javna servisa mogla da opstanu i da imaju kvalitetan program bez reklama. To su britanski Bi-Bi-Si i japanski En-Ha-Ka. Svuda u svetu su dokazi o opštem padu etičkih standarda i čini mi se da nikada nije postojala veća potreba za etičkim obrazovanjem nego sada u ovom svetu u kome mi živimo. Mnogi misle da etika i mediji čak ne mogu da budu u istoj rečenici, ali tvrdim da etičko novinarstvo, odnosno novinarstvo koje nema u sebi etike ne zaslužuje i da nosi to ime. Javni servis mora da bude u funkciji zadovoljenja potreba svih građana i zbog toga je na javnom servisu i veća odgovornost da se pridržava tih etičkih standarda. Posebno se to odnosi na program namenjen mladima, koji ipak zauzimaju posebno mesto u našoj kulturi. Mlada publika je veoma osetljiva publika i kada mediji šalju poruke mladima, te poruke moraju da budu pažljivo odabrane. Takve poruke utiču na formiranje stavova mladih, utiču na formiranje pogleda na svet mladih ljudi i zato mediji moraju da preuzmu svoj deo odgovornosti. Na nama je da negujemo javni servis, da ulažemo u njega, da ga unapređujemo, jer on mora da bude zvezda vodilja u jednom svetu, u moru medija koje su spremne i na prikazivanje neprikladnog sadržaja sve zarad sticanja profita. Nažalost, o javnom servisu kada govorimo u političkom kontekstu, uvek se govori u vreme predizborne kampanje o političkim izveštavanjima. Političke stranke često znaju da okrive javni servis kao izgovor za sopstveni neuspeh na nekim izborima. Takođe, političke stranke znaju i da vrše pritisak na javni servis da bi imali što više prostora, da bi bili što više zastupljeni na javnom servisu. Što se toga tiče, mi iz SDPS-a uvek zastupamo stav da javni servis mora da ima jedan pravičan, uravnotežen i nepristrasan pristup po ovom pitanju, ali isto tako, s druge strane, moramo da ukažemo da ima mnogo važnijih pitanja kojima treba da se bavi javni servis. To je, pre svega, kvalitet programa koji se odnosi na osetljive grupe, kvalitetan kulturni program. To je promovisanje sporta, promovisanje zdravog života, odnosno promovisanje svih onih vrednosti koje su karakteristične za jedno pristojno društvo. Težnja javnog servisa da u svojim programima održi kvalitet zaista je ugrožena zakonima tržišta, gde su komercijalni mediji postali lako dostupni, jeftini, dolaze do svakog gledaoca i slušaoca i očigledno je da je u takvoj jednoj atmosferi javni servis i te kako neophodan nama svima u budućnosti. Jedna od najproblematičnijih etičkih dilema svakoga ko radi u medijima jeste pitanje neprikladnog sadržaja, neprikladnog rečnika, posebno što se to odnosi na decu koja su tome izložena, koja to mogu da slušaju i da gledaju takve programe. Javni servis mora da se prilagođava društvenim promenama, ali isto tako ne smemo da zaboravimo nikad da javni servis mora da služi interesima građana na najbolji mogući način. Na dnevnom redu su i novi zakoni. Jedan od njih je i Zakon o digitalnoj imovini. Ovim zakonom definišemo jasna pravila i dajemo pravnu sigurnost onima koji trguju digitalnom imovinom, ali na ovaj način šaljemo i poruku da Srbija postaje država finansijskih tehnologija. Ovo je dobar način da se ta sfera digitalne imovine uvede u legalne tokove, da svako ko se bavi ovom vrstom transakcija izmiruje svoje obaveze prema državi. Sada će regulatori, a to su Komisija za hartije od vrednosti i NBS kao centralna banka, pratiti dešavanja na tržištu digitalne imovine i ukoliko uoče neke manipulativne radnje imati mogućnost da u skladu sa zakonom reaguju i da spreče takve negativne pojave koje se mogu desiti na tržištu digitalne imovine. Donošenje ovog zakona će omogućiti da se digitalnom imovinom trguje na jednom regulisanom tržištu, na Beogradskoj berzi i smatram da će i cilj ovakvog zakona biti da se podstaknu i motivišu drugi tržišni takmaci da učestvuju na berzi. Kada govorimo o virtuelnim valutama, one su prvi put prepoznate u našem zakonodavstvu 2017. godine kroz zakon koji se odnosi na sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma i tada je NBS imala određen nadzor nad tim segmentom poslovanja, tako da ne možemo reći da nema iskustva. Zapravo, iza NBS je trogodišnje iskustvo u ovoj oblasti. Važno je da razgraničimo da ovim Predlogom zakona virtuelne valute nemaju podjednak tretman kao dinar. Dakle, nisu zvanično sredstvo plaćanja. Narodna banka Srbije ih ne emituje i za njih ne garantuje n i jedan organ javne uprave, ali kripto valute se mogu koristiti kao sredstvo razmene pod određenim jasno propisanim zakonskim uslovima. Predviđeno je jedno inovativno rešenje i zove se prihvatanje digitalne imovine, odnosno virtualnih valuta. Šta to podrazumeva u praksi? Dakle, svako pravno pravno lice, svaki preduzetnik mora da ima svoj tekući račun koji je dinarski, dakle na njega se uplaćuju sredstva izražena u dinarima. Međutim, oni mogu da potpišu ugovor sa pružaocem usluge koji je licenciran. Kada prodaju svoju robu, prodavac može kripto valutu, odnosno virtuelnu valutu da koristi kao sredstvo razmene, s tim što to ide preko licenciranog pružaoca usluge, koji tu virtuelnu valutu pretvara u dinare i u tom obliku kroz dinare bude isplaćena krajnjem korisniku, odnosno kupcu. Na taj način mi i dalje štitimo dinar kao jedino zakonsko sredstvo plaćanja. Finansijske institucije ne mogu svoj kapital izražavati u virtuelnim valutama, i to je jasno definisano ovim zakonom. Razlog je očigledan. Prosto je nemoguće vremenski i u kontinuitetu proceniti vrednost imovine finansijskih institucija banaka ako bi one svoju imovinu izražavale u virtuelnim valutama. Navešću primer bitkoina, kao najpopularnije virtuelne valute. Njegova vrednost je u 2016. godini bila 700 dolara, krajem 2017. godine bila je 20.000 dolara, 2018. godine 3.000 dolara, 2019. godine 7.000 dolara, a sada je ta vrednost 18.000 dolara. To je dobar primer na kome se vidi kako se kreće virtuelna valuta i koliko može biti nestabilna njena vrednost na tržištu i zato je opravdano što finansijske institucije ne mogu svoju vrednost iskazivati u virtuelnim valutama. Ostavljena je mogućnost da se ulaže u investicione tokene, što može doprineti razvoju alternativnih izvora finansiranja. Biće kreiran i portal gde će svi koji se bave određenim transakcijama u ovoj oblasti moći da zatraže odgovor od NBS i Komisije za hartije od vrednosti kada govorimo o digitalnoj imovini. Mogu u jednoj efikasnoj proceduri da dobiju taj jedinstven odgovor na vreme. Neće biti sukoba nadležnosti, jer su nadležnosti i NBS i Komisije za hartije od vrednosti jasno definisane ovim zakonom. Ovim zakonom usklađujemo se sa standardima koji se odnose na podatke koji prate svaku transakciju, odnosno na ovaj način to su podaci o samim korisnicima transakcijama, odnosno o adresi digitalne imovine i važno je i ide se ka tome da ne bude anonimnosti u ovoj oblasti, da anonimnost koja je do sada bila prisutna jednostavno ode u prošlost, a to je povezano i sa zakonom koji se odnosi na sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma. U vezi sa tim je došlo do usklađivanja i sa standardima FETF-a. To je međunarodno telo koje se bavi sprečavanjem pranja novca i finansiranja terorizma. Upravo se ovim novim zakonom i izmenama zakona usklađujemo sa svetskim standardima. Mi ćemo biti ocenjeni koliko smo napredovali u ovoj oblasti, koliko je naš pravni okvir usklađen i siguran sam da ćemo dobiti dobru ocenu, jer mislim da na ovaj način mi našu zakonsku regulativu, odnosno naše tržište regulišemo na jedan adekvatan način. Važno je da se usklađuje regulativa da bi se presekli kanali finansiranja terorizma. Svedoci smo nedavnog terorističkog napada u Beču, pre toga je bilo u Briselu, Parizu i gotovo da ne postoji mesto u Evropi za koje možemo reći da je bezbedno. Zato je važno da naše zakone usklađujemo sa zakonima drugih zemalja, da zajednički nastupamo u borbi protiv terorizma, da bezbednosne službe sarađuju sa drugim državama i da na taj način na vreme presečemo kanale finansiranja terorističkih akcija. Na dnevnom redu je još jedan nov zakon. To je zakon o fiskalizaciji i on je uslovljen pre svega razvojem novih tehnologija. Mi smo pre deceniju i po uveli fiskalnu opremu. Jednostavno, vreme je prošlo, tehnologija se razvila i neophodno je, tako pokazuju i podaci sa terena, da uskladimo zakonske norme sa razvojem tehnologije. Očekujemo od ovog zakona i njegov cilj jeste da doprinese suzbijanju sive ekonomije i da doprinese efikasnoj kontroli i naplati poreza. Za kraj, reći ću samo nešto još o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Za nas je iz Socijaldemokratske partije Srbije ovo veoma značajno. Povećava se neoporezivi deo zarada. Država je na ovaj način ispunila svoje obećanje i u septembru je dogovoreno na sednici Socio-ekonomskog saveta da se minimalna zarada poveća, čini mi se, za 6,6% i sa tom povišicom će se ući u narednu godinu. Država je ispunila svoje obećanje. Postižemo jedan dobar balans. Svako se drži dogovora. Minimalne zarade će ići na gore. Država će izaći u susret privrednicima, rasteretiti ih u određenoj meri da bi oni mogli da posluju na nivou istih aktivnosti kao i do sada. To je dobra poruka države, ne samo kada govorimo o ovom povećanju minimalne zarade, već i kada govorimo o svakom budućem dogovoru između zaposlenih i poslodavaca i države kao garanta poštovanja dogovora. Socijaldemokratska partija Srbije će glasati za sve predložene izmene i dopune zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je potpredsednica Narodne skupštine Elvira Kovač.
Zahvaljujem. Uvaženi potpredsedniče, predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, da li su pored frilensera i tzv. gastarbajteri dužni da plaćaju porez na dohodak građana u domovini? Naime, u medijima se proteklih dana mogla pročitati činjenica da su i oni rezidenti Srbije, naše radnike na privremenom radu u inostranstvu čini i srpskim poreskim obveznicima. No, mi u SVM to tumačimo drugačije i čvrsto verujemo da to zaista nije bila namera države. Frilenseri su zapravo bili oni koji su poručili da su po njima iste namete dužni da plate i gastarbajteri, odnosno oni koji imaju prebivalište ili stan i porodicu u Republici Srbiji. Međutim, kao što sam to rekla, mi u SVM to tumačimo drugačije. Verujem da i vi gospodine ministre u Ministarstvu finansija tumačite drugačije i mislite da naši građani koji rade u inostranstvu mogu biti oslobođeni od plaćanja poreza na dohodak građana ili dela tog poreza ovde, ukoliko je u zemlji gde oni rade plaćen porez na njihovu platu, odnosno dohodak, a Srbija sa tom zemljom ima potpisan sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja. Svesni smo toga da Srbija ima potpisane sporazume o izbegavanju dvostrukog oporezivanja kada pričamo o zemljama članicama EU, sa 26 zemalja članica EU. Lakše je reći da je jedina zemlja sa kojom Srbija to nema samo Portugal. Postoje sporazumi o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u kojima je predviđena primena metoda izuzimanja. Prema tim ugovorima, sporazumima naši rezidenti nemaju obaveza plaćanja poreza na dohodak u Srbiji po osnovu zarada koju su ostvarili kod stranih poslodavaca u državama sa kojima su takvi sporazumi zaključeni. Formalno, i gastarbajteri, a i oni ljudi koji svakodnevno idu na posao preko granice, u drugu zemlju, na primer oni koji svakodnevno odlaze na posao u Mađarsku, a žive u Srbiji, bi bili obveznici, jer su rezidenti Srbije, ali nije namera države da oporezuje one ljude kojima se isplaćuje zarada u inostranstvu, već je opredeljenje da se oporezuju oni kojima uplate stižu u Srbiju. Ovo pitanje je izuzetno značajno za nas, za vojvođanske Mađare i stoga vas zaista molim, gospodine ministre, da nam odgovorite i da razjasnimo ovu dilemu. Činjenica je da određeni broj naših građana, znači vojvođanskih Mađara, živi na severu Vojvodine, a rade, svakodnevno idu na posao u Mađarsku, a neki od njih, ne znamo tačan broj, ali ima ih koji su na privremenom radu u zemljama zapadne Evrope, znači u zapadnoevropskim zemljama. Moj kolega Đevanović Danijel će kasnije, kada krene rasprava po listi govornika, detaljnije pričati na ovu temu, ali vas svakako molim da iskoristimo vaše redovno prisustvo ovde da vi kao ovlašćeni predlagač ovih izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana jednostavno razjasnite ovo i, ako mogu tako da kažem, da smirimo građane, razjasnimo situaciju, umirimo ljude. Jer, zbog spekulacija, kažem, uglavnom zbog frilensera, njihovih izjava, medijskih nekih senzacionalističkih naslova su se ljudi, možda i sa pravom, uplašili da će biti dvostruko oporezovani. U preostalom vremenu ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe ja ću govoriti o još dva predloga zakona o izmenama i dopunama, o izuzetno značajnim temama za vojvođanske Mađare. Naime, predložene izmene i dopune Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju su u skladu sa preporukama iz Izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije u procesima pristupanja EU za 2020. godinu u onom delu koji se odnosi da je potrebno da Vlada Republike Srbije usvoji predlog Agencije za restituciju, predlog koeficijenta i metodologije za izračunavanje novčane naknade. U cilju planiranja, utvrđivanja novčanog iznosa koji je potreban za isplatu akontacije obeštećenja, potom obeštećenja koje ne prelazi iznos od 1.000 evra, kao i za planiranje iznosa emitovanih emisija obveznica za svaku narednu godinu zaista je bila potrebna izmena Zakona o vraćanju oduzete imovine, obeštećenju koje se sada nalazi pred nama, što mi svakako pozdravljamo. Naime, do danas Agencija za restituciju je pravosnažno okončala oko 80% postupaka po zahtevu za vraćanje oduzete imovine u pogledu naturalne restitucije i svega oko 10% u pogledu obeštećenja. Agencija za restituciju nije započela donošenje rešenja o visini obeštećenja iz vrlo jednostavnog razloga, što do sada nije utvrđen koeficijent obeštećenja koji će, naravno, Vlada Republike Srbije utvrditi nakon donošenja, usvajanja ovih izmena i dopuna ovog zakona. Polazeći zaista od činjenice da je restitucija važan korak u prevladavanju nepravde koja je naneta oduzimanjem imovine po uspostavljanju novog režima nakon Drugog svetskog rata, kao i da zaista nema pravne države i vladavine prava bez zaštite svojinskih interesa i prava, za Savez vojvođanskih Mađara je pitanje povrata imovine ne samo deo našeg stranačkog programa ili našeg izbornog programa, već i Koalicionog sporazuma koji su nedavno, 13. novembra, potpisali predsednik Saveza vojvođanskih Mađara, Ištvan Pastor, i predsednik SNS, Aleksandar Vučić. U Koalicionom sporazumu se konkretno navodi da će se u skladu sa pregovaračkim Poglavljem 23, poštujući načelo zaštite imovinskih prava i pravične naknade, nastaviti proces restitucije, posebno kada je reč o povraćaju poljoprivrednog zemljišta i povraćaju imovine crkvama i verskim zajednicama. Koliki je, zapravo, napredak učinjen po ovom pitanju u poslednjih osam godina vidljivo je kada se uporedi stanje pre osam godina, iz 2012. godine, i danas kako stojimo, 2020. godine ili ako samo gledamo kakva je bila situacija krajem prošle 2019. godine. Naime, od 2012. godine kada je Agencija za restituciju počela da prima zahteve, podneto je ukupno 75.400 zahteva, a do kraja prošle, 2019. godine, usvojeno je ukupno 57.700 mišljenja i prvostepenih odluka o povraćaju oduzete imovine, što predstavlja, znači ako gledamo broj 75.500 i 57.700, oko 77% od podnetih zahteva. Kada je počelo podnošenje zahteva za povraćaj oduzete imovine stari vlasnici iliti njihovi naslednici su potraživali oko 100.000 hektara oduzetih njiva, oduzetih nakon Drugog svetskog rata, kao i više stotina fabrika, mlinova, salaša, magacina, ciglana, itd. U odnosu na sve tražene nepokretnosti najviše problema bilo je, a ima ih danas koji su još uvek aktuelnim sa vraćanjem poljoprivrednog i šumskog zemljišta, a trenutno stanje oko povraćaja poljoprivrednog zemljišta je manje – više slično u skoro svim lokalnim samoupravama, vojvođanskim opštinama. Prema podacima, dostupnim podacima Agencije za restituciju, najviše poljoprivrednog zemljišta je vraćeno u opštini Bačka Topola, nadalje Kikindi, Bečeju, Starom Bečeju, Srbobranu, Senti, Novom Kneževcu, Zrenjaninu itd. U decembru prošle godine, dakle pre godinu dana, je najavljeno da se očekuje okončanje naturalne restitucije u naredne tri godine, a ostalo je da se vrati još oko 47.000 hektara oranica u Vojvodini. U Agenciji za restituciju je već sada pripremljeno oko 2.500 rešenja o pravu na obeštećenje, a za očekivati je da će se zaista nakon usvajanja ovih izmena i dopuna zakona koji se nalaze pred nama, koje su predložene, doći verovatno do povećanja ovog broja rešenja. Mi u poslaničkoj grupi Saveza vojvođanskih Mađara smo zaista svesni da naknadna pravda ne može do kraja i u potpunosti da obešteti vlasnike iliti njihove naslednike, ali smatramo da su predložene izmene i dopune zakona opet jedan korak, još jedan korak ka pravdi. Naredni predlog zakona o kojem bih želela da govorim je Zakon o javnoj svojini. Razlozi za donošenje izmena i dopuna Zakona o javnoj svojini sadržani su zaista u potrebi da se otklone nedostaci koji su uočeni u dosadašnjoj primeni ovog zakona u prethodnim godinama. Naime, Predlogom zakona se vrši izmena člana kojim je utvrđeno da autonomna pokrajina, jedinice lokalnih samouprava, javna preduzeća, društva kapitala i njihova zavisna društva mogu podneti zahteve za upis prava svojine nad nepokretnostima do 31. decembra ili 2020. ili do kraja ove tekuće godine, imajući zaista u vidu da veliki broj ovih subjekata još uvek nije podneo zahteve za upis prava svojine u javnoj evidenciji o nepokretnostima i pravima nad njima, usled čega bi protekom navedenog roka izgubili to pravo. Te kako su zaista u prethodnom periodu postojali otežani uslovi rada ovih navedenih subjekata, izazvani pandemijom sa kojom se svi suočavamo, svetskom pandemijom izazvanom virusom Kovid-19 i uvođenjem početkom godine, odnosno krajem prvog kvartala i vanrednog stanja u Republici Srbiji, neophodno, smatramo da je zaista neophodno omogućiti ovim subjektima da se rok za podnošenje naknadnog zahteva produži do kraja sledeće godine ili do 31. decembra 2021. godine. Dakle, ovim predloženim izmenama Zakona o javnoj svojini se sada, moramo i to reći, po sedmi put u proteklih devet godina produžava rok za upis javne svojine, ovaj put usled sticaja nepredviđenih okolnosti i globalne pandemije sa kojom se suočavamo. Sigurna sam, sa druge strane, da ćemo se svi složiti u tome da je korisnije da se postupak upisa javne svojine jednostavno ubrza i da se pojednostave administrativne procedure kako bi se, kao što sam spomenula, autonomnim pokrajinama, jedinicama lokalnih samouprava, javnim preduzećima, omogućilo da samostalno raspolažu imovinom, da steknu ekonomsku samostalnost i odgovornost i da imaju sopstvene izvore sredstava. Upis prava svojine važan je kako zbog usklađivanja podataka koje stoje, postoje u Katastru i podataka sa samog terena, tako i zbog zaista pravne sigurnosti, usklađivanja pravnog okvira i implementacije brojnih zakona na nivou jedinica lokalnih samouprava, a sve su to, složićete se, pretpostavke novih investicija i privrednog razvoja. Državna revizorska institucija godinama konstatuje kako ne postoji potpun opis imovine Republike Srbije i lokalnih samouprava i upozorava da to unosi pravnu nesigurnost, stvara rizik, da se javna imovina koristi na neadekvatan način, čak i da može biti zloupotrebljena. Upravo neujednačena evidencija i nepostojanje upisa prava javne svojine otežava nažalost i otvaranje nekih pregovaračkih poglavlja u pregovorima sa EU, pitanje svojine i pitanje zaštite ljudskih i imovinskih prava ili neko napredovanje u tome. Znamo da je to deo Poglavlja 23 koje može biti tzv. blokirajuće poglavlje. Jasno je da proces upisa svojine ide veoma teško i sporo na terenu. Mislim da treba svi da budemo realni i da sagledamo realno situaciju, brojne probleme sa kojima se jedinice lokalnih samouprava suočavaju u tom postupku. U kojoj meri je zapravo upis javne svojine je važna tema govori i činjenica da EU iz IPA projekata kroz tzv. program „eksčejnd“ u saradnji sa našim Ministarstvom za državnu upravu i lokalnu samoupravu i Stalnom konferencijom gradova i opština finansira projekte čiji cilj je jačanje administrativnih kapaciteta jedinica lokalne samouprava za obaljanje upisa javne svojine kao i vrlo značajno ozakonjenje nelegalnih objekata. Na terenu, nažalost, ima još uvek brojnih problema, ali bih podsetila i na pitanje državnih puteva drugog reda u Vojvodini. Naime, shodno zakonu u svojini AP Vojvodine su i državni putevi drugog reda. Do osnivanja javnog preduzeća koje bi upravljalo državnim putevima drugog reda u Vojvodini, njima upravlja Javno preduzeće za upravljanje državnim putevima „Putevi Srbije“. Uprava za imovinu AP je zapravo inicirala postupak upisa javne svojine u korist AP Vojvodine na tim putevima ili delovima trasa, tamo gde je to bilo moguće. U popisu te imovine uprava se ponovo suočila sa brojnim problemima na terenu, između ostalog zbog nedostavljanja podataka, zbog katastearskih parcela preko kojih prelaze trase puteva drugog reda, nerešenih imovinsko-pravnih odnosa na velikom broju tih parcela, preklapanja državnog puta drugog reda sa državnim putevima prvog reda koji su u javnoj svojini Republike Srbije, a određeni delovi, deonice tih puteva nisu ni izgrađeni. U nastojanju zaista da doprinesemo rešenju ovih problema, održavanju puteva drugog reda, ponovo je SVM u svom koalicionom sporazumu potpisanim sa SNS naveo kao važnu stavku da se za održavanje, popravku i izgradnju puteva na području AP Vojvodine izdvoji minimum 20% sredstava od ukupnog godišnjeg iznosa planiranog za rad i poslovanje Javnog preduzeća „Putevi Srbije“ i da će prioritetni projekti rekonstrukcije državnih puteva u odgovarajućoj srazmeri biti realizovani, kada gledamo celu teritoriju naravno naše zemlje Republike Srbije, i na području AP Vojvodine. Dakle, da sumiram, na dnevnom redu se zaista nalazi više predloga zakona, ali smatrali smo da su ove teme te koje su za nas izuzetno značajne. Mi ćemo naravno u danu za glasanje svojim glasovima podržati sve predložene izmene i dopune i nove predloge zakona. Zamolila bih zaista predlagača da umirimo ne samo tzv. gastarbajtere, ljude koji se trenutno nalaze na privremenom radu u zapadnoevropskim zemljama, već i one naše građane kojih ima više stotina, možda i više hiljada, ne znamo zaista tačan broj, koji svakodnevno odlaze na posao u Mađarsku, a žive na severu Vojvodine, da čuju odgovor od vas, da mogu da budu mirni. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Ministar Siniša Mali ima reč.
Uvažena gospođo Kovač, hvala puno na vašem izlaganju. Vi ste me i prošle nedelje pitali oko ovoga. Meni je žao što je jedna grupa koja se više bavi politikom, nego pravim interesima pojedinih privrednika uopšte krenula sa tom idejom koja je bila vezana za ljude koji rade u inostranstvu. Dakle, za vašu informaciju i informaciju svih građana Srbije i vas uvaženih poslanika ovde, nikakvi se zakoni, nikakvi propisi, ništa se nije promenilo već 20 godina unazad. Iz nekog razloga koji je pre očigledno vezan za neku političku promociju, nego za bilo šta drugo, neki, ja ću iskreno reći i odgovorno, neodgovorni pojedinci su pokrenuli tu temu. Tako da sam pripremio na dve strane za vas objašnjenje i za građane koji imaju tu priliku da preko granice putuju, da rade itd, ali celo moje objašnjenje se svodi na jednu jedinu rečenicu – oni koji rade u inostranstvu tamo plaćaju poreze i doprinose, tačka. Imate sada raznih izuzetaka, pojedinosti itd. Dakle, oni žive u Srbiji, poreski su obveznici i u Srbiji, rade u Mađarskoj, tamo plaćaju poreze i doprinose. Ima sada nekih izuzetaka, ali to ni na koji način ne menja situaciju na terenu. Dakle, potpuno, da ne kažem opušteno, ali nema nikakvih izmena zakona. Kako rade danas, rade i sutra. Na takav način su radili poslednjih 10,15, 20 godina, a zakon se nije menjao. To je na kraju krajeva regulativa koja je priznata svuda u svetu. Imate sada neku temu oko poreskih kredita itd, ali to je sada potpuna pojedinost koja za vaše pitanje i za vašu temu nije važna. Još jedanput, građani Srbije koji putuju u Mađarsku, tamo rade plaćaju poreze i doprinose tamo, tačka. Nadam se da sam bio dovoljno jasan. Oko ovih ostalih zakona i svega što ste govorili, da vam kažem, najpre sam ponosan na sve ljude iz Vlade Republike Srbije. U uslovima korone i pandemije korona virusa i svih problema koji su bili prateći uspeli smo da izađemo pred vas ovde narodne poslanike sa setom zakona koji su veoma ozbiljni i koji na pravi način daju svoj doprinos, i Zakon o budžetu koji smo usvojili prošle nedelje, upravo daljem rastu i razvoju naše ekonomije. Kada je u pitanju recimo Zakon o digitalnoj imovini potpuno nešto novo, nešto savremeno, nešto što na pravi način treba da otvori neke nove izvore finansiranja. Zakon o fiskalizaciji takođe. Vi ste pomenuli i Zakon o restituciji koji je veoma važan. Ne govorimo o naturalnom vraćanju imovine. Pomenuli ste i zemljište i sve ostalo. Govorimo o tome da Republika Srbija hoće svoje obaveze da ispuni i sada su se stvorili uslovi da se završi i novčano obeštećenje svih onih za koje Agencija za restituciju pokaže i dokaže da je neophodno da budu obeštećeni. Mislim da i tu vrstu obaveze ispunjavamo i pokazujemo koliko smo odgovorni. Oko Zakona o javnoj svojini mislim da je to veoma važno, da damo još tih godinu dana lokalnoj samoupravi i AP Vojvodine, veoma važno za njih. Razumem, iako sam generalno protiv produženja rokova, jer to obično govori da nismo sposobni da neke stvari uradimo u rokovima koji su zadati, ali stvarno je bila vanredna situacija ove godine, tako da produženje od godinu dana sam siguran da će biti sasvim dovoljno da oni završe upis javne svojine na način koji je definisan zakonom. Još jedanput, ako budete imali još bilo koje pitanje, ako bilo ko od vaših traži dodatne konsultacije oko poreskog tretmana ili čega već, vrata Ministarstva finansija su otvorena, i nas i Poreske uprave. Uvek možemo da napravimo i poseban zakon. To jeste stvar koja je vezana za komunikaciju, za normalnu razmenu mišljenja i za pojašnjenje bilo kojih nejasnoća koje mogu da se pojave. Žao mi je što je neko politički, na bilo koji način vama ili osobama sa kojima vi komunicirate izazvao nedoumice, ali u praksi ili u zakonu ništa se nije promenilo i ne menja se, kažem, već 15, 20 godina. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru. Pre sledećeg govornika samo kratko obaveštenje. Saglasno čl. 27. i 87. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Sada prozivam koleginicu Marinu Raguš da nam se obrati.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo, pre svih građani Srbije, gospođa Kovač a i gospodin Mali su dotakli u poslednjih nekoliko minuta vrlo osetljivo i vrlo važno pitanje oko kojeg je bilo dosta nedoumica u javnosti u poslednje vreme. Jedan deo se odnosi na ljude koji imaju prebivalište u Srbiji a rade u inostranstvu, a tiče se naravno i ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja između naše države i zemalja gde rade. Onda smo imali prilike, gospodine ministre, da čujemo najrazličitija tumačenja u smislu koja visina poreza i koliko, ispravićete me ako grešim, meni se čini da se ovde radi o neto i bruto iznosu onoga što čovek prima svojim radom. Međutim, postojala je takođe jedna interpretacija koju bih volela da pojasnite, kad ste već tu u prilici, a jeste da će se plaćati razlika u porezu u odnosu na zemlju u kojoj određena osoba radi i poresku osnovicu koju beleži naša zemlja, a takođe tiče se i određenih doprinosa. Posebno pitanje – nisu svi frilenseri zlonamerni – a odnosi se na frilensere. Ta oblast kod nas nije baš do detalja i precizno uređena i time zaista pozdravljam inicijativu Ministarstva finansija koja se odnosi na kripto valute, o tome ću malo kasnije da govorim i trudiću se da budem što konciznija. Poslodavac i ovde u Srbiji prepoznaje rad od kuće odnosno rad na daljinu. Frilenseri smatraju da je njihova pozicija izjednačena sa pozicijom tzv. gastarbajtera samo zbog činjenice što oni odavde rade za multinacionalne kompanije, digitalna je revolucija, ne moraju nigde da putuju i, naravno, njihovi poslodavci, da, za njihov rad plaćaju porez u svojim zemljama i sve one dažbine koje su jako važne. Problem je kako se to knjiži ovde. Šta ovde frilenser plaća? Frilenser može da bude nezaposleno lice, pa onda verovatno ima sve obaveze u smislu doprinosa za penziono, socijalno i ostalo, a može da bude i zaposleno lice koje takođe na daljinu ostvaruje dodatni prihod. Šta hoću da kažem, gospodine ministre, da puno ne problematizujem ovu oblast? Posle javnog slušanja, u petak, kada je bio vaš tim povodom fiskalizacije i digitalne kripto valute stekla sam utisak, i to zaista moram da pozdravim i da pohvalim, da će ova Vlada imati homocentrični pristup. Evo o čemu se radi. Dvojica kolega iz SNS koji su me stvarno prijatno iznenadili u smislu njihove posebne perspektive pristupa problemu, a ticalo se malih privrednika u odnosu na velike privrednike koji sada trebaju da uđu u taj proces fiskalizacije koji će značiti za njih dodatne troškove i ono gde me je prijatno iznenadila vaša koleginica, gospođa državna sekretarka, gospođa Savičić je rekla da se neće raditi pod pritiskom, ako sam vas dobro razumela tada, da postoji proces od godinu dana da se donosi opšti zakonski okvir, a da će podzakonska akta da regulišu sva ostala tehnička pitanja. Nije baš najjasnije kolike troškove će imati na teretu mali privrednici, gospoda iz SNS su dala baš ovako jedan lep primer siromašnih mesta u Srbiji gde zapravo pekar zapošljava sina i ćerku i za njega je nekoliko stotina evra veliko bogatstvo, a sada treba da daje neke dodatne namete. Odgovor je bio vašeg tima da država po prvi put, i sad dolazim do suštine, da država po prvi put subvencioniše one koji ne mogu a uvodi meru koja unosi dodatne troškove. Ako je nama homocentrični pristup, onda vas molim da pogotovo u ovom digitalnom svetu, sa novim digitalnim tehnologijama, ništa ne režemo na brzinu, ne sečemo preko kolena i da imamo u vidu da nam je čovek centar svega. Konačno dolazim i do kripto valuta. Drago mi je da naša zemlja uvodi u legalne tokove kripto valute koje se zasnivaju na određenim savremenim tehnologijama. Ali, takođe, u ovoj digitalnoj revoluciji, mi ćemo imati dalje probleme koji će nastati baš u smislu zakonske regulative. S tim u vezi, a da ne bih preterano širila priču, Srpski patriotski savez je još 11. septembra podneo inicijativu za formiranje odbora za digitalizaciju i digitalne tehnologije. Mi smo našli u međuvremenu kompromisno rešenje, s obzirom da vidimo da je i agenda Evropske komisije za zapadni Balkan, digitalna agenda, vrlo ambiciozna i mislim da će to vrlo brzo da se reguliše i kod nas i da će region da se uvezuje, tako da smo mi u okviru Odbora za obrazovanje prošle nedelje formirali Odbor za informatičko društvo i digitalizaciju. Tom odboru su se odazvale sve parlamentarne stranke koje imaju svoje članove u Odboru za obrazovanje, od SNS, SPS, Saveza vojvođanskih Mađara i to je zaista meni bilo na ogromnu radost, zato što se prepoznaje problem i zato što smo svi na istom zadatku, da uredimo oblast koja će služiti čoveku. Zašto? Pomenuću nešto što građani Srbije dobro prepoznaju, pogotovo mlađa i srednja generacija, a verujem i svi vi. U Silikonskoj dolini postoje IT giganti. Na listi najuspešnijih i najbogatijih preduzeća sada u svetu više nisu naftaši, već su to IT giganti. Kovidom su oni postali još bogatiji. Oni diktiraju sve trendove u privredi. Digitalizacija je tu, mi smo u digitalnoj revoluciji, digitalne pare su nam takođe tu, digitalizacija treba sve da transformiše, podigne u virtuelnu realnost i mi smo u digitalnom društvu. Nama će vrlo verovatno na kraju ovog procesa, posebno u okviru pododbora o kojem ja pričam, biti potreban i ombudsman za digitalno društvo. Imaćemo puno problema. Zašto vam ovo govorim? Pridikcija na primer, Ilona Maska, iako za njega govore da je apokaliptičan u svojim izjavama itd. ali je čovek koji iznutra je imao zaista prve uvide u načine na koji način i kojom eksponencijalnom brzinom se tehnologije menjaju, a posebno veštačka inteligencija. Veštačka inteligencija je već u našim života. Mlađi ljudi to znaju. Svakog trenutka kada pokušavaju da guglaju ili da idu na gugl prevodilac, da koriste virtuelne asistente. Do 2025. godine, predviđa Mask, veštačka inteligencija će upravljati našim društvima. On je kao IT gigant dao ogromne donacije za formiranje centra koji će se baviti upravo izazovima koje sa sobom donosi veštačka inteligencija. Primera radi, zamisliste najpametnijeg čoveka na svetu, ona je sada trenutno možda 100.000 puta pametnija od njega. Mi njoj možemo da budemo samo sredstva, mi ne možemo ni da joj doskočimo. Kada je reč o simuliranju modela, znate li koliko modela algoritam ume da simulira u roku od nekoliko sekundi? Znači, čovek nije čak ni kandidat da se približi rezonu veštačke inteligencije. Evo da dam jedan stravičan primer, opet nama blizak, sa kovidom. Šta u nekom momentu, ako algoritam odluči da je ova planeta prenaseljena, da nema dovoljno hrane, a ima ceo genetski sadržaj kao na tanjiru i odluči jednostavno da dve trećine stanovništva pobije. Mislite li da bi to bilo teško? Pa ne bi. Danas su stvari, i mi idemo ka tome, povezane internetom. Mogućnost koju pruža tehnologija je savršena, ali podjednako velika i mogućnost zloupotrebe, od privatnosti, od hakovanja računa, od krađe identiteta, terorističkih napada i da ne govorimo o svim ostalim izazovima. Šta je poenta? Volela bih da svi dobro razmislimo o ovome što sam ja samo dotakla u svom izlaganju i da razumemo da ono gde je Srbija sada kao država vrlo odgovorna počela da ulazi i da reguliše, da samo razumemo da nam je jako važno da definišemo kakav je naš pristup. Da li je homocentričan, pa tehnologije koriste čoveku ili će nas tehnologije koristiti kao sredstvo? Ako je homocentričan, onda dajte da uložimo sve maksimalne napore, da uredimo da taj čovek u 21. veku ima život dostojnog čoveka. Jedna od zamisli ovog pododbora ja verujem da će, gospodine ministre, vaš tim iz Ministarstva u narednom periodu kontaktirati nas kada su javna slušanja, upravo zato što smo svi na istom zadatku da uradimo vrlo komplikovanu i izazovnu oblast, ali isto tako verujem da će biti potrebno da interresorno svi sarađujemo kako bi unapredili oblast koja sa sobom donosi izazove koje ne možemo da zamislimo. Na kraju, ono što me je takođe posebno obradovalo jeste da se ipak odlučilo da se ne ide brzo, da se dobro promišljaju zakonska rešenja, da je ovo tek opšti okvir kada govorimo o Zakonu o fiskalizaciji, da će se vrlo voditi računa o čoveku koji pokušava egzistencijom da prehrani porodicu u siromašnim srpskim selima. To je jako važno i da on bude potpuno miran da iza sebe i ispred sebe ima državu koja će videti njegov problem i izaći u susret njegovim potrebama, ako sam gospođo Savičić dobro razumela na javnom slušanju. Mi za sada ne znamo koliko takvih ljudi ima, ali da će se Ministarstvo potruditi da napravi registar upravo tih ljudi koji sada imaju određenu vrstu nemira, što zbog ideje ili utiska da je to novi namet bez nekakvih konkretnih rešenja. Tako da zaista svim kolegama moram da prenesem utisak, javnog slušanja koje je organizovano u petak, prvi put u ovom sazivu i bilo je zaista vrlo, vrlo produktivno. Da, bilo je disonantnih tonova, ali sa jednim zajedničkim imeniteljem, sve u korist čoveka, dakle, čovek je u centru svega. I ja verujem da će zaista ovaj saziv, zaista nemam tu nikakve sumnje kao i ova Vlada umeti da sagledaju probleme iz različitih perspektiva, da uz disonantne tonove i uz dijalog, ali da konačno unapredimo sve moguće oblasti koje nam ovako iskaču u ovo vrlo izazovno vreme. Izvinjavam se, ako sam vam uzela malo više vremena. Na kraju Srpski patriotski savez, naravno glasaće za pakete ovih zakona sa vrlo velikom voljom da svaki sledeći ovakve pakete podrži upravo iz svih ovih navedenih razloga koje sam tek dotakla, ali zbog nemogućnosti da imamo malo više vremena nisam htela da zamaram daljom argumentacijom. Hvala vam.
Zahvaljujem, koleginice. Sledeći je gospodine ministar, Siniša Mali.
Hvala puno. Najpre oko Zakona o fiskalizaciji. Drago mi je da ste primetili da je bilo i javno slušanje. Dakle, prvi put u sazivu ovog novog parlamenta. Takođe, bila je i javna rasprava o zakonu, mislim da je to veoma važno da budemo apsolutno i transparentni i da se čuju različita mišljenja i da na kraju krajeva izađemo sa Predlogom zakona koji ima apsolutno smisla i koji je prevashodno u interesu građana Srbije. Takođe, bih vas samo molio dva ili tri puta ste pomenuli u svom obraćanju pitanje troškova za privredu. Ja ću još jedanput reći na prostom srpskom jeziku, dakle, nema troškova za privredu. Ni jedan privrednik neće imati dodatne troškove koji su vezani za uvođenje novog sistema fiskalizacije, tačka. Imaće samo koristi od toga. Sa jedne strane država će naravno imati koristi zbog suzbijanja sive ekonomije. Evo, meni su napravili ovde i kratku procenu, ja sam o tome govorio na početku svog izlaganja, koliko jedan mali privrednik ili neko ko već ima postojeću fiskalnu kasu, može da uštedi. Dakle, po novom zakonu više neće biti potreba za redovnim godišnjim servisom koji košta oko 10 hiljada dinara godišnje. Za DžPRS modulom, koji košta mesečno 450 dinara, to je 5.400 dinara godišnje. Za zamenom čipa koja se vršila na dvogodišnjem nivou i koštala je 12.000 dinara, dakle recimo na godišnjem nivou 6.000 dinara. Ušteda na duploj traci za kojom više neće biti potrebe, dakle ona traka bela, jedna košta oko 50 dinara, sada zavisi koliko traka trošite mesečno, ali vi ovde dolazite do bar nekih 200 evra, 20.000 dinara mesečne uštede za onoga ko bude imao i primenjivao novi sistem fiskalizacije. Da ne govorim o tome da ćemo tržište tih fiskalnih kasa liberalizovati na ovaj način. Imaćete potvrde od strane Poreske uprave šta je i kako je prihvatljivo, ali svaki novi sistem je prihvatljiv sistem koji će u stvarnom vremenu slati podatke Poreskoj upravi. Dakle, potpuno kroz digitalizaciju, savremena rešenja uvodimo koncept koji svima treba da bude prihvatljiv i jeste, koji je dovoljno fleksibilan, koji ne košta ništa, a sa druge strane samo može da donese uštede onima koji su u privredi. O tome smo razmišljali kada smo se time bavili i naravno u mesecima i danima koji su pred nama pričaćemo i više o tome, ali ono što mi je posebno sa druge strane važno, s obzirom na kratke rokove, relativno kratke rokove za primenu ovog sistema, imamo godinu dana, mi ćemo sve podzakonske akte doneti do kraja marta i odmah paralelno sa tim i krenuti u primenu ovog zakona. Po pitanju troškova za privrednike hoću samo, uvažena gospođo Raguš, da budem jasan. Dakle, nema dodatnih troškova za privredu, nema. Imamo novac u budžetu, ako bude bilo nedovoljno izdvojićemo još. Mi ćemo ovaj novac vratiti u roku od godinu dana bukvalno kroz borbu protiv sive ekonomije naravno. Kada su u pitanju frilenseri i gastarbajteri kako ljudi koji rade u inostranstvu, nije uporedivo. Dakle, ja sam malopre i rekao kada sam razgovarao i razmenjivao mišljenja sa gospođom Kovač, imate jednu manju grupu ljudi koji su politički orijentisani. To vidite iz njihovih saopštenja i svega ostalog, na kraju krajeva oni su i uvukli gastarbajtere u celu ovu priču iako za to niti ima potrebe, niti postoji osnova. Postoji ogromna razlika između frilensera. Ja veoma poštujem frilensere. To su mladi ljudi uglavnom koji sprovode svoje ideje, nije to ni jednostavan posao, ali postoji velika razlika između gastarbajtera i frilensera i veoma je prosto, frilenseri nisu u radnom odnosu. Dakle, potpuno je drugačiji poreski tretman onih koji nisu u radnom odnosu i onih koji su u radnom odnosu i koji plaćaju poreze i doprinose na svoju platu kao što plaća većina od 2,2 miliona ljudi u Srbiji. Ono što je problem kod frilensera, ako tako možete da ih nazovete, ja sam to više puta govorio samo je pitanje ko želi to da čuje, njihova obaveza je bila kada su krenuli da se bave poslovanjem, da se organizuju na način koji je poreski najprihvatljiviji za njih. Veliki broj njih se organizovao da bude preduzetnik gde su porezi 10% i plaćaju poreze svojoj državi i na takav način ispunjavaju svoju poresku obavezu. Onda se jedno udruženje našlo i kaže – pa da, kriva je Poreska uprava što nas nije na vreme obavestilo. O čemu da vas obavesti? O zakonu koji postoji iz 2003. godine? O zakonu o porezu na dohodak građana? Kaže – mi nismo prepoznati kao kategorija. Pa ne prepoznajete se kao kategorija u Zakonu o porezu na dohodak građana, nego se prepoznajete kao kategorija u Zakonu o radu, ako je to zakonodavac prihvatio ili smatra da treba. Ali, da se vratim korak unazad, odakle uopšte priča oko frilensera, jer jedan od komentara koji ste imali priliku da čujete jeste zašto nam to neko ranije nije javio ili rekao, uz moj komentar da niko nije imao obavezu da vam javi, nego vi sami da plaćate porez, kao u svim normalnim državama sveta, a to je da tek poslednjih godinu ili dve dana frilenseri postaju, da tako kažem, kritična masa jer ih ima toliko da se u sistemu poreske uprave oni identifikuju kao grupa na koju treba obratiti više pažnje. Jednostavno, 2003. i 2004. godine pitanje koliko je bilo frilensera. Je li tako? Evo, sad, pogotovo i zbog korone, rad od kuće, razvoja IT tehnologije, digitalizacije itd, imate sve veći broj ljudi koji rade kao frilenseri. Najveći broj njih i poštuje poreske propise Republike Srbije. Jednostavno, ovde je samo pitanje samosvesti neke da kada idete u nešto novo, kada razvijate neki svoj biznis, logično je da razmišljate i o tome kako određene poreze ili doprinose, ili koje god imate obaveze prema državi, takođe da ispoštujete. To je to. Dakle, ja sam rekao i reći ću ponovo, s njima sam spreman da razgovaram. Dakle, razgovaraćemo tokom naredne godine, ako treba neko zakonsko rešenje da se promeni. Smatram da je izuzetno važna kategorija i veliki potencijal rasta ima kod njih. Uglavnom su to mladi ljudi, ali, takođe, postoji jedna obaveza koja se odnosi na obrazovanje kada su u pitanju i poreski propisi. To oni jednostavno moraju da znaju ukoliko već kreću u razvoj svog biznisa. To je moje mišljenje, za koje jednostavno mislim da je logično i za vas i za sve ostale. Dakle, ako krenete da se bavite biznisom, uvek imate potrebu da čujete nekog ili sagledate kakve su poreske obaveze u svakoj državi, pa i u našoj. Dakle, otvorićemo diskusiju. Kao što vidite, svi ovi zakoni su prošli mesece i mesece javnih rasprava i sagledavanja efekata. Ne mogu da budem neodgovoran kao ministar finansija da menjam zakone zato što je neko propustio nešto da pročita ili nije video i da ih menjam danas za sutra, jer nam to stvara jednu nesigurnost generalno u privrednom ambijentu. Niko ne želi ni od privrednika ni od pojedinaca da se zakoni, pogotovo oni koji se odnose na poresku politiku, menjaju iz dana u dan. Dakle, moramo da imamo sistemski dugoročan pristup. S druge strane, potpuno sam otvoren za bilo koji vid komunikacije tokom naredne godine kada budemo razmišljali o novim izmenama zakona, o novom unapređenju sistema i krajem godine kada budem ovde ponovo pred vama branio te zakone. Naravno da ćemo u međuvremenu sesti sa svima. Tako samo radili i ove zakone. Da vam kažem, vi imate od Privredne komore Srbije, udruženja, ne znam da li je ČEM ili Udruženje stranih investitora ili Udruženje malih privrednika, ili kako god da se zovu, svako šalje neke svoje sugestije i ideje, a mi gledamo šta je realno, šta nije realno, kakvi su efekti tih promena. Dakle, morate da zadržite i neki nivo prihoda u budžet da biste mogli da platite i plate i penzije, da biste gradili i bolnice, kupili lekove i sve ostalo. Dakle, sve su to odluke koje morate da donesete odgovorno, sagledavajući okruženju u kojem ste, a imajući u vidu da vaša privreda mora da raste. Mislim da smanjenjem opterećenja na zarade, koje ide iz godine u godinu, uvođenjem nekih novih sistema, kao što je sistem e-faktura i fiskalizacije i kriptovaluta i svega, podrškom i podsticajima koje dajemo za novozaposlene, imate to u ovim zakonima, produžavamo i te subvencije programima kao što je „Moja prva plata„ itd. stvarno dajemo doprinos razvoju naše ekonomije, dajemo primer i mogućnost mladima da se zaposle, da dobiju prvi posao. Takođe, to se odnosi i na frilensere i na sve ostale. Mislim da smo se pokazali u ovoj krizi kao odgovorna Vlada, odgovorna država. Naravno, ukoliko postoji nešto što smo pogrešili, pa ispravićemo. Ljudski je, ko radi, taj i greši, ali potpuno smo otvoreni u tome. Moramo to da uradimo na sistemski način, da i okruženje, privredno okruženje, privrednici, jer mi od privrede živimo, veoma je važno da njih slušamo i slušamo ih tako što pokušavamo, i ne samo da pokušavamo, nego iz godine u godinu izlazimo sa konkretnim predlozima unapređenjem svega toga. Osnovni zakon privrednika, kada sam ja postao ministar finansija, bilo je da se smanji vreme povraćaja PDV. Bilo je preko 45 dana, a sada je već negde oko 20-25. Dakle, mnogo smo bolji, ali sa sistemom e-faktura biće nula, biće jedan dan. To je njima najvažnija stvar bila, s kim god da sam razgovarao. Onda, naravno, ide smanjenje nameta na zarade. Evo, već treću godinu mi smanjujemo namete na zarade, po 1% godišnje, a sledeće godine dodatnih 0,6%. Dakle, i tu polako rasterećujemo tržište rada. Suzbijamo i sivu ekonomiju. Zašto bi neko zapošljavao nekog na crno, ako mu porezi i doprinosi polako padaju, dakle nisu toliki namet njemu? S druge strane, dajemo mogućnost kroz direktne subvencije, kao što je „Moja prava plata“, mladima, da li su završili srednju školu ili fakultet, da dobiju prvi posao. Dakle, radimo aktivno na tržištu rada i kada vidite naše sistemske zakone, poreske zakone, više su orjentisani, kako godine prolaze, ka rezultatima rada, oporezivanju rezultata rada, ako neko ostvari dobit plati porez itd, a manje na oporezivanje samog rada, zarade. To je strateško opredeljenje, dugoročno opredeljenje koje imamo i od toga nećemo odustati. Mislim da je to veoma važno tako, dakle, da napravite najpodsticajnije moguće okruženje. Ko zaradi, taj plati deo za poreze itd. S druge strane, onaj ko zapošljava ima sve manje i manje opterećenje na zarade, jer tako podstičemo zaposlenost. Rezultati to pokazuju. Dakle, em imamo s jedne strane najmanji pad BDP ove godine u Evropi, a s druge strane nama je stopa nezaposlenosti u trećem kvartalu 9%, a u prvom je bila 9,4%. Dakle, sada je niža nego što je bila pre same pandemije korona virusom. U svakom slučaju, ostajem na raspolaganju za bilo koje komentare i sugestije. Ukoliko bude potrebno i nešto detaljnije, celo Ministarstvo i Poreska uprava su vam na raspolaganju, naravno. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru. Marina, izvolite.
Gospodine ministre, hvala vam na odgovoru, kakav sam i očekivala, i na dobroj volji da sagledate sve probleme. Mislim da ih ni mi nismo svesni. I ja sam za sistemska rešenja i odlična je volja vašeg ministarstva što otvarate dijaloge, otvarate diskusije. Svi smo tu na istom planu, da uredimo određene oblasti. Uglavnom ste odgovorili na većinu mojih dilema, a najveća je ta upravo kakav nam je pristup, da li nam je čovek u centru svega ili nije, i sve je podređeno njegovom standardu. Samo vas molim za ubuduće, da kada imate i gospođu Savičić i vaš tim, kada imate upravo na pameti digitalne valute, blokčejn tehnologiju, sve što se tiče digitalizacije, da ne zaboravite i naš Pododbor za informatičko društvo i digitalizaciju. Vrlo rado ćemo se odazvati svakom vašem pozivu, jer i mi, naravno, na našu adresu dobijamo razna promišljanja i vidimo probleme kojih nismo bili svesni i verujem da zajedno možemo da dođemo do rešenja. Toliko. Hvala vam.
Hvala. Sledeći govornik je gospodin Đorđe Milićević.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovano predsedništvo, poštovani ministre sa saradnicima, naravno da će poslanička grupa Socijalističke partije Srbije u danu za glasanje podržati predloženi set zakonskih predloga, ali dozvolite da u ovom uvodnom izlaganju pre svega akcenat stavim na dva zakonska predloga. Reč je o dva nova zakonska predloga, sistemska zakonska predloga, Predlog zakona o digitalnoj imovini i Predlog zakona o fiskalizaciji. Naravno, ne umanjujući važnost i značaj preostalih zakonskih predloga, ali u nastavku današnje sednice o tim zakonskim predlozima, obzirom da je uglavnom reč o izmenama i dopunama, neke su između ostalog i posledica usvajanja ovih novih sistemskih zakonskih predloga, dakle, o tome će govoriti u nastavku današnje sednice moje uvažene kolege i koleginice. Kada je reč o ova dva zakonska predloga, voleo bih da postavim pitanje ministru, ali evo vi ste tu, pa ćete mu preneti. Da li vi mislite da građani Srbije kada prate ovaj prenos razumeju šta su frilenseri i šta su kriptovalute? Kada čuju reč frilenseri i kriptovalute onda dolazimo do onog stava da Skupština raspravlja o zakonima koji su od manje važnosti i značaja. Zato vas molim da govorimo narodnim jezikom, da nas građani razumeju, da govorimo, zapravo, o ciljevima koje mi želimo da postignemo usvajajući ova dva nova zakonska predloga kojim regulišemo jednu neregulisanu oblast u Srbiji. Ciljevi koje želimo da postignemo su, između ostalog, i veći prihodi u republičkom budžetu, da ojačamo i osnažimo našu privredu, suzbijanje sive ekonomije, samim tim i korupcije i od svega ovoga sve ovo će biti doprinos da Srbija postane atraktivnija investiciona destinacija u narednom vremenskom periodu. To su stvari koje, kako koleginica Raguš kaže – čovek u centru svega, e to su stvari koje običan građani Srbije razume. Kriptovalute, frilenseri, verujte mi, najmanji broj građana to razume. Zato dajte da govorimo o suštini, dajte da govorimo o ciljevima koje mi želimo da postignemo usvajanjem ovih zakonskih predloga, i upravo zbog tih ciljeva poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati ova dva zakonska predloga. Pre nego što pređem na stavove poslaničke grupe SPS povodom ovih zakonskih predloga dozvolite mi samo nekoliko rečenica. Dakle, reč je o zakonskim predlozima koji su u pravom smislu reči prošli skupštinsku proceduru. Reč je o zakonskim predlozima koji se nisu našli po hitnom postupku, kao sadržaj današnjeg dnevnog reda skupštinskog zasedanja već su bili u redovnom postupku. Poslanici su imali sasvim dovoljno vremena da sagledaju sadržaj ovih zakonskih predloga, da upute sugestije i predloge ili amandmane ukoliko je to neophodno, kao što je određeni broj kolega i koleginica i učinio. Takođe, koristim priliku da pohvalim i predsednicu Odbora za finansije, celokupan Odbor za finansije, naravno i predstavnike ministarstva koji su imale razumevanja za to. Dakle, reč je o tome da su ova dva sistemska zakona prošla kroz javnu raspravu i lično mislim da je javna rasprava dobra praksa, da to jeste instrument koji će unaprediti u kvalitetnom smislu rad parlamenta, ali koji će svakako ojačati i osnažiti onu kontrolnu i nadzornu funkciju parlamenta. Znate kako, rezultati, posvećenost i rad uglavnom demantuju svaku kritiku. Namerno sam ovo istakao, reći ću i zbog čega. Činjenice demantuju dežurne kritičare. I pored brojnih pokušaja da se od trenutka konstituisanja ovog saziva do danas, a ja verujem da će tako biti i u periodu koji je pred nama, pokušava minimizirati uloga parlamenta, pokušava obezvrediti i obesmisliti rad parlamenta i narodnih poslanika i najnegativniji način predstaviti u javnosti ovaj parlament je od konstituisanja saziva do danas imao jednu intenzivnu i dinamičnu aktivnost. I, kada neko kaže da je parlament nelegitiman ili nelegalan, ne vređa on nas, ali potcenjuje, ponižava i degradira građane Srbije, jer parlament je glas naroda, a građani Srbije su na fer i demokratskim parlamentarnim izborima opredelili ko će ih predstavljati u republičkom parlamentu. Agendu rada republičkog parlamenta svakako neće uređivati nekakva kvaziopoziciona politička elita. Znam da bi njima odgovaralo da se mi bavimo politikanstvom, ja znam da bi njima odgovaralo da mi od trenutka konstituisanja do danas razgovaramo o nekakvim izbornim uslovima, jer to je način da pokušaju da opravdaju onaj očajnički i gubitnički potez bojkota izbora, ali u periodu krize, u periodu kada se i Srbija i čitav svet suočavaju sa najvećim zdravstvenim izazovom, ovaj parlament je definisao svoje prioritete, definisao dinamiku aktivnosti kada je reč o radu, i svakako da su prioriteti, pre svega, životni standard građana, rast i razvoj, a onog trenutka kada se svi zajedno uspešno izborimo sa najvećim zdravstvenim izazovom, onda ćemo razgovarati i o preostalim temama. Svakako da će biti vremena i za to. Mislim da smo na najbolji način, ponavljam, od trenutka konstituisanja do danas, u proteklih mesec i po ili dva, kao parlament dali najadekvatniji odgovor na pitanja koja se postavljaju pred Skupštinu, kao najviši organ zakonodavne vlasti, i da smo radili u najboljem interesu građana Srbije, ne interesuje me, moram vam priznati, stavovi dežurnih kritičara, čija se politika uvek zasniva i počiva na tezi - što gore po Srbiju, to bolje po nas. Ovaj saziv je pokazao u periodu koji je iza nas, a ubeđen sam da će tako biti i u narednom vremenskom periodu da će Narodna skupština Republike Srbije biti simbol i demokratičnosti, i efikasnosti, i transparentnosti, i javnosti u radu. Da se vratim na zakonske predloge. Najpre, zašto Zakon o fiskalizaciji? Vi ste, gospodine ministre, govorili u uvodnom izlaganju, dakle Zakon o fiskalnim kasama donet je pre petnaest godina, i naravno da postoji potreba prilagođavanja u elektronskom poslovanju usled napretka tehnologiji i promena poslovnog okruženja u ovoj oblasti. Novi sistemski zakon koji treba da obezbedi i bolju naplatu poreza, smanji uticaj sive ekonomije na javne finansije i spreči zloupotrebe, biće omogućeno, kao što ste i malo čas rekli da se kroz onlajn sistem prati promet, odnosno Poreska uprava će imati u realnom vremenu sve podatke o prometu i mislim da je reč o zakonskom predlogu koji je dobar za državu, ali da je reč i o zakonskom predlogu koji je dobar za privredu, neće predstavljati nikakvo opterećenje za privrednike. Pored toga što ste to malo pre rekli, ja ponovo ističem, iz jednog prostog razloga jer smo tokom protekle nedelje imali pokušaj od strane nekakve opozicije, jednog dela opozicije da se unese panika u redove, upravo, privrednika, da će oni snositi teret kada je reč o fiskalizaciji. Naravno da sav teret fiskalizacije preuzima država i da su sredstva u budžetu za 2021. godinu, obezbeđena, kao što ste rekli, ukoliko budu nedovoljna biće obezbeđena dodatna sredstva u narednom vremenskom periodu i svakako da će ta sredstva biti isplaćena za godinu, do godinu i po dana. To treba posebno istaći, kao što treba istaći da se ne slažemo, vidim da u javnosti postoji određena kritika zašto se narodni poslanici ne slažu sa određenim stavovima nezavisnih tela. To što mi vodimo debatu i kulturnu raspravu, demokratsko sučeljavanje mišljenja sa stavovima nezavisnih regulatornih tela, to apsolutno ne znači da mi na njih želimo da izvršimo bilo kakav pritisak, ali je, kao što sam više puta rekao, jasna preraspodela odgovornosti, odgovornost poslanika, odgovornost Vlade, odgovornost i zadaci nezavisnih regulatornih tela. Ne slažemo se sa stavom nezavisnih regulatornih tela, konkretno Fiskalnog saveta, da nije trebalo izdvajati subvencije, jer ovo je samo jedan od pokazatelja koliko je važno što smo izdvojili subvencije u budžetu za 2021. godinu. Dakle, novim sistemom fiskalizacije stvaraju se uslovi za efikasnije praćenje i kontrolu poreskih obveznika kod kojih postoji rizik od izbegavanja plaćanja poreza, kao i povećanja broja poreskih kontrola u samom sedištu poreskog organa, čime se smanjuje potreba za terenskom kontrolom. Početak primene, kao što ste rekli, predviđen je od 1. januara 2022. godine. To je potpuno opravdano, kako bi se u međuvremenu donela podzakonska akta a obveznici imali sasvim dovoljno vremena da usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona. Kada je reč o digitalizaciji, odnosno kada je reč o Predlogu zakona o digitalnoj imovini, najpre želim da kažem da je digitalizacija proces koji je pokrenut u prethodnom mandatu Vlade Republike Srbije, a da je premijerka u novom ekspozeu vrlo jasno i eksplicitno naglasila usvajanje zakona koji će regulisati ovu neregulisanu oblast. Na ovaj način Vlada pokazuje opredeljenost za sistemskim regulisanjem ove oblasti i to svakako jeste prvi korak u prevazilaženju situacije koja postoji zbog neregulisanog okvira i zahteva i industrije i privrede da im se olakša poslovanje u oblasti digitalne imovine. U ovom trenutku ova oblast je uređena samo Zakonom o sprečavanju novca i finansiranju terorizma. To svakako nije dovoljno. Vi ste u obrazloženju zakonskog predloga naveli da ste prilikom prikupljanja informacija sa učesnicima na tržištu digitalne imovine definisali da postoji nekoliko kompanija koje posluju na tom tržištu, da su one najvećim delom neregulisane i da im to stvara praktične probleme od otvaranja računa u banci do primene privrednih, pravnih, poreskih, računovodstvenih i drugih propisa. Dakle, nemate okvir za poslovanje, onda se povećava pravna nesigurnost, izbegava se plaćanje poreza i posluje se u sivoj zoni. Šta su akteri na tržištu do sada radili? Izbegavali neuređeno lokalno tržište, prijavljivali svoje aktivnosti na stranim tržištima i to sve svakako uzrokuje neopravdan odliv velikog dela prihoda iz Republike Srbije. Dakle, digitalizacija, tehnologija i nova dostignuća menjaju ne samo naš život, već i zakonodavni okvir i to potvrđuje današnji zakonski predlog. Naša država je prva u regionu pristupila regulisanju ove materije, odnosno prepoznala značaj pravnog utemeljenja radi stvaranja sigurnog pravnog okruženja kako bi se dodatno ubrzao rast privrede i kako bi se privukli i domaći i strani investitori. Zakonom se, dakle, najpre definiše šta je digitalna imovina, a ciljne grupe na koje je usmeren zakon jesu industrija, privreda, ali svakako i fizička lica. Privrednicima se stvaraju nove mogućnosti za poslovanje, a lakše će se sprečavati zloupotrebe u primeni novih finansijskih tehnologija. Postoji jedan amandman. Mislim da je koleginica Tomić podnela taj amandman i mi ćemo ga svakako podržati, da se zakon primenjuje šest meseci nakon njegovog stupanja na snagu, obzirom da je reč o novoj materiji. Dakle, treba ostaviti jedan duži period za upoznavanje sa zakonskim odredbama, ali i za donošenje odgovarajućih podzakonskih akata. Dakle, digitalizacija svakako jeste jedna od stvari koja definitivno može biti komparativna prednost Srbije u budućnosti. Srbiju danas prepoznaju po nečem novom, kao lidera u digitalizaciji, najnaprednija zemlja savremenog društva i ovo je nova faza ekonomskog razvoja, rekao bih, koja je upravo zasnovana na inovacijama. Važno je da je Vlada prepoznala trend digitalizacije i važno je da Vlada prepoznala trend digitalizacije kao trend koji će u potpunosti promeniti ekonomiju. Na samom kraju, ponavljam, ne umanjujući važnost i značaj preostalih zakonskih predloga, ali o tome će govoriti moje uvažene kolege i koleginice u nastavku današnje sednice, Socijalistička partija Srbije će u danu za glasanje podržati ove zakonske predloge. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeći je kolega Zoran Tomić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, poštovana saradnice ministra, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije, pred nama je važan set zakona kojim ćemo nastaviti proces razvoja Srbije, njenog unapređenja, posebno kada govorimo o poslovnom ambijentu, ali i nastavak borbe protiv sive ekonomije i uklanjanje posledica pandemije Korona virusa koju smo osetili. Ono što je jako bitno da istaknem, ovim setom zakona nastavljamo uspešno proces digitalizacije, koja je bila agenda i Vlade tadašnjeg premijera, a sada predsednika Republike Aleksandra Vučića, ali i Vlade Ane Brnabić. Svakako ćemo kao zemlja biti jedni od prvih u regionu Jugoistočne Evrope koji će regulisati segment digitalne imovine i uvesti ga u privredne tokove, tako da najveći deo izlaganja posvetiću Zakonu o digitalnoj imovini i fiskalizaciji, ali osvrnuću se i na ostale izmene i dopune zakona. Kada govorimo o Zakonu o digitalnoj imovini, to je novi zakon koji stupa kod nas i on će svakako unaprediti poslovni ambijent, ali i funkcionisanje samog finansijskog tržišta. Ono što je bitno da istaknem, četiri su osnovna cilja koja su postavljena kada je u pitanju ovaj zakon. Prvi je regulisanje tržišta digitalne imovine, njegovo uvođenje i razvoj, ali takođe i zaštita zloupotrebe. Drugi je omogućavanje finansiranja pomoću investicionih, odnosno digitalnih tokena o kojima smo ovde čuli. Treće je unapređenje tržišta kapitala primenom digitalne imovine. Četvrto je jačanje okvira za borbu protiv zloupotrebe digitalne imovine u segmentu borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Prvo, na početku, zakonom se definišu i razrađuju instituti i pojmovi kao što su digitalna imovina, virtuelna valuta, beli papir, digitalni token, ali i takođe transakcije koje mogu da se izvrše sa digitalnom imovinom, kao i ekonomski subjekti koji mogu da se bave ovim poslovima. Ono što je važno da kažemo, ovaj zakon uvodi mogućnost pružanja savetodavnih usluga koje su povezane sa digitalnom imovinom, pre svega, u smislu investicionog savetovanja, ali i davanja investicionih preporuka, savetovanje u vezi sa strukturom kapitala, poslovnom strategijom, izdavanja digitalne imovine i tako dalje, što je važno napomenuti da je to odlična šansa za pokretanje novih poslova, novih firmi koje će se konkretno baviti ovom uslužnom delatnošću, ali kod postojećih kompanije koje se bave pružanjem usluga da se nadogradi da razvije ovaj segment, što je još jedan od elemenata koji će doprineti razvoju naše ekonomije. Ono što je važno napomenuti kada je u pitanju virtuelna valuta, ovde je mnogo napomenuto da virtuelna valuta nije zvanično sredstvo plaćanja. Ono se može koristiti kao sredstvo razmene zato što iza njega i njegove vrednosti ne garantuje i ne stoji Narodna banka, ne stoji država. Ono što je jako bitno da napomenemo, videli smo, posebno mlađe generacije koje to interesuje, izuzetna je vulatilnost, odnosno odstupanja od tih vrednosti tokom perioda i ono što je zakon ovde rekao jeste da virtuelne valute ne mogu biti ulog u privredno društvo, ali svakako se mogu konvertovati za zvanično sredstvo plaćanja, uključiti kao ulog u privredno društvo, dok digitalni tokeni, to jest investicioni tokeni koji se odnose na pružanje usluga ili izvršavanje rada mogu biti deo privrednog društva, odnosno uloga u privredno društvo. Takođe, regulisano je i izdavanje digitalne imovine ili, kako se kaže, rudarenje, čime je takođe i taj segment poslovanja i rada u okviru digitalne imovine uveden pod sam zakonski okvir i, što je važno napomenuti, uvodi se segment beli papir koji će zapravo biti informacija o izvoru same digitalne imovine, što je dodatni doprinos borbi protiv zloupotrebe ovih sredstava, što je jako važan segment, koji je inače obuhvaćen i Zakonom o borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Naravno, ono što je bitno, posebna pažnja se obraća i na sekundarno tržište kada je u pitanje trgovanje ovom imovinom, gde se zapravo uvode pojmovi i lica koja mogu vršiti organizaciju same te platforme i organizovati samo trgovanje. Takođe, ovim zakonom imamo i regulatorni sistem za trgovanje na tržištu digitalne imovine ili OTC tržište, što zapravo definiše da privredni subjekti mogu i bez posrednika sklapati ugovore kojim će doći do razmene kada je u pitanju ova imovina, što je takođe šansa i za razvoj našeg finansijskog tržišta, posebno kada pričamo o Beogradskoj berzi, koja će dobiti još jedan dodatak i na taj način zapravo ići dalje u svom razvoju. Ono što je jako bitno napomenuti, a to smo mogli da čujemo i tokom javnog slušanja i sigurno javnih rasprava, da intencija zakonodavca jeste da malim privrednicima, kao što su startapovi, mala i mikro preduzeća pruži mogućnost da preko digitalne imovine, odnosno inovativnim načinima počnu finansiranje i razviju svoj biznis, a da kasnije postanu standardni učesnici Beogradske berze, odnosno standardnih instrumenata kojima se trguje na tržištu kapitala, čime se dodatno daje zamajac razvoju finansijskog tržišta u našoj zemlji. Poseban segment, kao što sam rekao, odnosi se i na zabranu zloupotreba kada je u pitanju trgovanje digitalnom imovinom koja se pre svega odnosi na insajderske informacije i manipulaciju tržišta. Ono što je jako bitno propisana je i pravna forma poslovanja privrednih društava koje će se baviti pružanjem ovih usluga, kreiranje digitalne imovine, odnosno koji je to iznos kapitala u zavisnosti o kojim oblicima bi se bavili, tako da i ovaj segment regulisan, koji je, naravno, jako bitan za razvoj ovog tržišta. Takođe, regulisana je i oblast založnog i fiducijarnog prava na digitalnoj imovini. Ono što je jako bitno da kažem, ovde smo već imali prilike da čujemo, određene su nadležnosti Komisije za hartije od vrednosti i NBS kada je u pitanju kontrola u poslovanju privrednih subjekata na tržištu digitalne imovine, gde je NBS, kao nosiocu monetarne politike, pripalo da se bavi kripto valutama a Komisiji za hartije od vrednosti digitalnim tokenima, kao jednim oblicima finansijskih instrumenata. Ono što je jako bitno da kažemo da je zakonom određen deo digitalne imovine koji ne potpada pod onu klasičnu, da kažemo kapital, odnosno finansijski instrumenti koji su obuhvaćeni Zakonom o tržištu kapitala su obuhvaćeni ovim zakonom i pružena je mogućnost da po jednostavnijim procedurama može da se trguje njima i da se trguje njima i razmenjuje, a naravno zakonom su ti segmenti dodatno pojašnjeni. Ono što je bitno vidimo i sami da sama ova zakonska rešenja, kažem ponovo, posebno mi je drago što ćemo biti prva zemlja u jugoistočnoj Evropi koja će ovakav zakon dovesti i regulisati ovaj segment i pružiti mogućnost inovativnog načina poslovanja, kada su u pitanju privredni subjekti. Ovo je značajan zamajac razvoju našeg IT sektora. Čuli smo informaciju i videli smo da svakom godinom sve veći udeo u BDP naši privrednici i naši mladi preduzetnici, koji se u ovom segmentu ostvaruju, a uključivanjem u ovaj segment kada je u pitanju digitalna imovina to će napredovati. Važno je napomenuti da su zakonodavci sagledavali i druga rešenja koja postoje u svetu ili na kojima se radi, tako da je ovde uvedeno načelo tehničke ravnopravnosti, što je jako važno jer znamo da postoji nekoliko tehnologija na osnovu kojih može da dođe do kreiranja te digitalne imovine. U nekim zemljama se favorizuje blok čejn, u nekim zemljama druga tehnologija. Ovde je važno da je zakonodavac dao mogućnost da se i druge tehnologije uključe kada je u pitanju kreiranje digitalne imovine, što podstiče inovativnost, podstiče kreativnost posebno kod naših mladih ljudi koji su sada dobili uslove u brojnim startap centrima da kreiraju svoje firme, da razviju tehnologiju uz pomoću kojih će moći ovakav imovine da kreiraju i da plasiraju na samom tržištu. Kada govorimo i sa aspekta mladih preduzetnika i privrede i sa aspekta digitalizacije koju sprovodimo u zemlji, ovo je odlično zakonsko rešenje koje trebamo svi da podržimo. Mogu da kažem da jedva čekam narednu godinu da vidimo prve rezultate primene ovog zakonskog rešenja. Znam da će naši zakonodavci korigovati ako bude postojao neki problem, jer zakon je živa stvar, zakon se prilagođava uslovima, to smo već i u prethodnim zasedanjima i dokazali. Kada govorimo o Zakonu o fiskalizaciji moji prethodnici i naravno ministar je u obrazloženju rekao da je prethodni zakon usvojen pre 15 godina. Za 15 godina tehnologija je toliko napredovala da mi danas fiskalnu kasu možemo imati u našem mobilnom telefonu, možemo koristiti računare. Upravo cilj ovog zakona jeste da primenimo tu novu tehnologiju i da prilagodimo zakonske odredbe kako bismo smanjili troškove, a čuli smo od strane uvaženog ministra koji su to sve periodični troškovi koje naši privredni subjekti imaju kada je u pitanju fiskalizacija, kada je u pitanju održavanje fiskalnih kasa, servisiranje. Na javnom slušanju smo čak čuli informaciju da postoje čipovi koje je potrebno čuvati, odnosno uklanjati, čistiti, itd. To su peripetije posebno za ljude koji nisu u tom segmentu. Ono što je važno reći, znači, smanjiće se sami troškovi koje će privredni subjekti imati na godišnjem nivou koje treba da izdvajaju po pitanju fiskalizacije i, naravno, ovim rešenjem unaprediće se ta borba, odnosno uvođenje u legalne tokove, kada je u pitanju poslovanje subjekata koji koriste fiskalne kase. Znači, rešenjem je predviđeno da zapravo buduća fiskalna kasa ima stalnu vezu sa poreskom upravom, da se u realnom vremenu dobijaju, odnosno prosleđuju informacije kada je u pitanju promet koji ta firma ili privredni subjekt odradi, tako da je ovo takođe jedan od bitnih segmenata u podizanju efikasnosti rada naše poreske uprave. Do sada su poreski inspektori na teren izlazili, gde su, mogu slobodno reći, nasumično određivali reone na kojima će vršiti kontrolu, tako da samim tim vidimo da tu imamo i neracionalno korišćenje resursa, dodatne troškove itd, a da efekti možda nisu bili zadovoljavajući. Ovde će priča biti drugačija. Ovde ste vi povezani sa vašom kasom, sa poreskom upravom gde u realnom vremenu oni dobijaju informacije i samim tim ona druga tračica, o kojoj je ministar pričao, a koja je trebala da se čuva na period od tri godine, se automatski izbacuje, elektronske informacije dolaze u sistem. Poreska inspekcija može na osnovu uvida prometa i na osnovu dinamike koja postoji da utvrdi da li kod nekih subjekata postoji možda problem ili možda postoji sumnja da nešto ne štima, odnosno ne funkcioniše po zakonu, tako da po tom osnovu može da se izađe na teren i da se izvrši ta terenska kontrola, što znači efikasnije korišćenje resursa poreske uprave. Ovim zakonom nisu definitivno precizirana sva ta softverska i hardverska rešenja, data su u načelu. To će se uraditi po zakonskim odredbama, ali je jako bitno da kažemo da tu imate segmente primene postojećih kasa koje će se adaptirati novim potrebama, izrade novih kasa, ali izrade i softverskih rešenja, tako da ćete moći da kupite računar, običan štampač ili možda na smartfonu, odnosno na vašem telefonu da instalirate taj softver i da izdajete račune, što zapravo i onu priču oko instagram radnji uvodi u priču, pa da možemo i njih polako da uvedemo u legalne tokove, odnosno da ne budu više u sivoj zoni. Posebno mi je drago što smo usvojili budžet za 2021. godinu, gde su opredeljena sredstva od tri milijarde dinara koje će se iskoristiti za podršku privrednicima u procesu fiskalizacije, kao što je ministar rekao – privrednici neće imati troškove po pitanju zamene tih kasa. Meni je drago da sam na javnom slušanju imao prilike da čujem od strane predstavnika Privredne komore, koji su u saradnji sa ljudima iz tog sektora došli do zaključka da od postojećih fiskalnih kasa 30% apsolutno treba da se zameni u potpunosti, a 70% njih će moći da se nadogradi, odnosno da zadovolje te nove tehničke uslove. Samim tim i sami vidimo koliko će ti troškovi biti niži, nego što nečije percepcije, kada kažete morate novu fiskalnu kasu da uzmete. Tu se razmišljalo. Biće još više posla za ljude koji se bave servisiranjem fiskalnih kasa, jer su ovde precizirana rešenja koji su to poreski obveznici koji će se uključiti, a stimulansima koje je država dala za razvoj preduzetništva, razvoj privrede i uslužnih delatnosti, danas sigurno imamo mnogostruko veći broj privrednih subjekata, nego što je to bilo tokom prve fiskalizacije. Podsetio bih, našao sam informaciju na internetu iz 2004. godine, a kada je tadašnja vlast radila prvu fiskalizaciju, mogu slobodno reći, bez saradnje sa privrednicima, gde se do nekog rešenja došlo i pošto-poto je trebalo da se primeni, država je tada opredelila, kako se navodi, oko 700 miliona dinara kao pomoć privrednicima prilikom fiskalizacije, ali kako su oni rekli, u proseku je oko 7.000 po privrednom subjektu dodeljivano sredstava. Znači, opet su privrednici imali troškove, a sada neće imati troškove. Koliko dobro su to sproveli, govori podatak da su u prvom periodu od 150 hiljada predviđenih fiskalizacija sproveli smo 1.600. Zašto? Zato što nije postojala komunikacija sa privredom, nije postojala komunikacija sa onima sa kojima je trebalo sarađivati na tome. Ova vlast, ova Vlada radi drugačije. Ovaj postupak fiskalizacije biće efikasan, omogućiće dalji napredak naše privrede i omogućiće da ti privrednici ostvaruju mnogo bolje poslovne rezultate nešto što se to radilo u prethodnom periodu. Kada su u pitanju naredne rešenja, neću se mnogo osvrtati pojedinačno, ali uglavnom vidimo da se ona koriguju, odnosno dopunjuju i usklađuju sa zakonima o otvorenim investicionim fondovima, alternativnim investicionim fondovima, da zapravo država produžuje aktivnost kada je u pitanju stimulisanja zapošljavanja kvalitetnog kadra mladih ljudi, koji se trebaju tek dokazati time što će se izvršiti povraćaj uplaćenih poreza i doprinosa za iznos od 65 do 75% i da se produžuje na taj period do kraja iduće godine. Zatim, da je ono što smo i pričali na prethodnoj sednici, kada je u pitanju budžet, sada se i donosi zakonski akti gde će se povećati ne oporezivi deo zarade sa 16.300 na 18.300, čime će ta sredstva ne samo otići za zapošljavanje novih ljudi, ja sam siguran da će otići i u investiranje kako bi ti privrednici mogli još uspešnije da posluju, a to j ono što odgovoran država i vlast rade. Kada je u pitanju zakon o akcizama, ovo je još jedan dokaz da smo mi na evropskom putu, zato što usklađujemo naše propisima sa evropskim propisima i evropskim standardima i tim srednjoročnim planom od 2021. do 2025. godine uskladićemo i iznose akciza, kada je u pitanju sagorivi i nesagorivi duvan i kada su u pitanju zapravo tečnosti za elektronske cigarete. Tako da ćemo u tom segmentu ostvari dobre rezultate i što je bino obezbeđujemo pouzdane informacije i stabilnost na tržištu. Znači, dokazujemo da je država pravi partner tim privrednici, jer zapravo na vreme ih obaveštava kako će se to sprovoditi i, naravno, to je urađeno u razgovoru sa njima. Čisto, na kraju bih samo želeo da dodam, i ministar je obrazložio druge zakonske akte, ne bih se ni ponavljao, druge kolege su se dotakli svih pojedinih rešenja, samo želim da kažem, sećate se na prvoj sednici kada smo birali Vladu kada je govoreno o šest ciljeva ove Vlade, pa ovo su vam konkretni koraci, prvi koraci u realizaciji nekih od tih ciljeva, pre svega ciljeva razvoja ekonomije, da mi postanemo lideri u regionu, borbe protiv sive ekonomije, ali i borbe za očuvanje zdravlja naših ljudi i protiv pandemije korona virusa, što ćemo, naravno, i narednih dana govoriti. Inače, oni su dokaze odlučnosti Vlade Srbije da učini samu Srbiju boljim mestom za život, da učini Srbiju boljim mestom za poslovanje i da će Srbija zaista biti lider u regionu. Mogu slobodno da kažem da Đilasova krnja opozicija i njegovi mediji koji se ne bave ničim drugo nego običnom propagandom, kako god žele, pokušavaju da izvrnu ruglu sve ono što mi ovde govorimo u Skupštini i ono što se izvodi na terenu. Mogu slobodno to da rade do mile volje, jer činjenice, aktivnosti i rezultati su ti koji govore o tome kakav, a ne ono što je napisano. Tako da, slobodno neka nas ismevaju, slobodno nek izvrću ruglu. Ono što sam sto puta ponavljao to je da ova Vlada, ova vlast ima kredibilitet kod građana, ima poverenje kod građana, dokazano je 21. juna kada je lista koja nosi naziv „Aleksandar Vučić“ dobila preko dva miliona glasova građana Srbije, a pre toga, prethodnih nekoliko izbornih ciklusa takođe rekordno visok broj glasova, čime je zapravo potvrđeno da se podržava politika koju Aleksandar Vučić vodi, kada je u pitanju Srbija, posebno u periodu od 2014. godine kada su teške reforme sprovedene i koje se nastavljaju dalje. Ono što smo ovim koracima dokazali jeste da smo dosledni našoj politici, dosledni smo ostvarivanju ciljeva koje je Aleksandar Vučić postavio tada kao premijer, a koje se danas sprovode u ovom periodu. Ono što želim takođe da kažem je da građani veruju onome što vide, ono što ide njima u korist, a to je, znači, da žele bolju infrastrukturu, bolje puteve, bolje zdravstvo, bolje školstvo, nova radna mesta, bolji životni standard, sve ovo što ćemo narednih dana i diskutovati i što ćemo usvojiti zapravo ide u tom segmentu, a neće i prosto ne veruju već viđenim političarima, u stvari ne bih rekao političarima, politikantima. Oni nisu ništa drugo nego politikanti iz žute bratije, koji inače sada pod okriljem novih dresova primenjuju neke nove ekonomske doktrine, gde 2+2 po njima može neki put da bude tri, neki put pet, u zavisnosti, verovatno, da li se nalazi na strani poverilaca ili dužnika, koji ne znaju osnovne ekonomske pojmove. Tako za njih inflacija ostaje nepoznanica, a valute su, verovatno, stvar percepcije. Ono što oni nude građanima je prosto prodaje magle. Građani tome ne veruju i zbog takvih politikanata i takvih, da kažemo, rezultata koje su ostvarili njima nema mesta ni u vlasti Srbije, a nema mesta ni na političkoj sceni, već samo u političkoj prošlosti. Hvala vam. Samo na kraju da kažem da će lista „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ u Danu za glasanje apsolutno i sa zadovoljstvom podržati ove setove zakona i izmene i dopune zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na listu narodnih poslanika. Prema prijavama za reč prvi na listi je narodni poslanik, Muamer Zukorlić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani prisutni, danas su pred nama zakoni koji po svojoj prirodi, kao što se jasno vidi, imaju za cilj unapređenje i modernizaciju funkcionisanja državnog sistema. Iako je puno tih zakona, istina, tema i nije tako atraktivna za diskusiju, ali svakako da postoje zanimljivi momenti. Za nas narodne poslanike stranke Pravde i pomirenja je pitanje oporezivanja u svakom slučaju jedno od najbitnijih pitanja u pogledu kvaliteta i efikasnosti funkcionisanja državnog aparata. Istina, ovo što danas radimo i usvajamo ove zakone, ono će u značajnoj meri učiniti efikasnijim funkcionisanje sistema. Međutim, ono na šta treba ukazati jeste da se nije dovoljno zadržati na tome što je forma i što je, dakle istina, nužna forma, ali kvalitet jednog sistema pored ovog formalnog aspekta kojim se modernizuje sistem čini efikasnijim, nikada ne sme da se zaboravi da je pravda i pravičnost ono što jeste osnovna dimenzija kvaliteta svakog sistema. Društvo i država dok god budu ostali dosledni tom idealu, a danas ni malo nije lako biti dosledan idealima, jer su ideali nekako postali demode, prevaziđeni su i kada pokušate govoriti o idealima, ma koliko to radili sa ubeđenjem, nekako se ostavlja efekat demagogije ili populizma. Međutim, uprkos tome, mi u stranci Pravde i pomirenja ne želimo se odreći toga i kroz naš politički diskurs želimo stalno potencirati nužnost da održanja balansa, održanja ravnoteže između onoga što je formalni i proceduralni kvalitet sa jedne strane i onoga što je stvarni suštinski kvalitet. Tu svakako možemo navesti primer oporezivanja dobiti. On je takođe jedan od gorućih, najbitnijih, ne samo kod nas, već u celom svetu i nije teško doneti dobre zakone, ali je najteže naterati velike, moćne, prebogate vlasnike kompanija, kompanije odnosno posednike velikog kapitala, da oni plate porez na dobit. Obično žrtva budu oni sitni, ona sirotinja i tu imamo najčešće doslednost raznih poreskih, inspekcijskih službi, da se olako progoni taj mali prodavac ili proizvođač i on najčešće i jeste najažurniji i najdosledniji u plaćanju poreza dok oni krupni, recimo, nađu načina da izbegnu plaćanje poreza na dobit. Često imamo pojavu i u svetu da su multimilijarderi osnivači humanitarnih organizacija i fondacija i kroz to nam ostavlja utisak kako čine velika dobra dela, a u stvari kada bi oni platili porez ne bi bilo potrebe za njihovim humanitarnim delima, nego je problem što obično ne plate, pa onda kroz humanitarne fondacije peru sopstvenu savest. Na tim lekcijama želim da učimo i da mi zapravo nastojimo da svojim kapacitetima se podići iznad tog sitnog, malog, siromašnog poreskog obveznika i nastojati da nam fokus budu oni veliki, krupni, a pogotovo oni što koketiraju sa kriminalom. Mi smo u prošlom mandatu jako puno govorili o kladionicama. Dobijam informacije, recimo, da u Novom Pazaru najveći broj kladionica radi apsolutno bez ikakvih dozvola i papira. Dakle, mi imamo takve informacije. Ne možemo ih do kraja propitati, odnosno proveriti, ali pozivamo nadležne organe da to provere. Ukoliko imamo takve pojave, onda je to poruka građanima, pogotovo ovim običnim, malim, sitnim, običnim ljudima koji se bore da prežive i prehrane svoje porodice da zapravo imamo te dvojne standarde koji su jako štetni. Ono što želim isto da pomenem, a danas je pred nama, je pitanje restitucije, odnosno nadoknada. Imali smo kašnjenja u odnosu na vraćanje imovine islamskoj zajednici, ali istina i želim da to istaknem, u prošlom mandatu ova Vlada kroz nadležnu direkciju je učinila značajan iskorak. Imamo već početak procesa vraćanje te imovine. To je dobro i u tom smislu treba nastaviti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeći govornik je Enis Imamović. Nije tu. Sledeći govornik je Vladimir Đukanović. Nije tu. Sledeća govornika je koleginica Jasmina Karanac.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, mi na ovoj sednici raspravljamo o setu finansijskih zakona, a ja ću se u svom izlaganju osvrnuti na jedan potpuno novi zakon koji će Srbija dobiti, a koji uređuje tržište virtuelne i digitalne imovine. Još 2017. godine digitalizacija je postavljena kao jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije, što se pokazalo veoma dobro sada u vreme pandemije korona virusa, jer upravo zahvaljujući digitalnim uslugama u oblastima obrazovanja i zdravstva Srbija se prema ocenama OECD-a, organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, pozicionirala među pet najproduktivnijih zemalja na svetu kada je reč o digitalnim rešenjima u odgovoru na krizu. Digitalizacija zdravstvenog sistema građanima u mnogome olakšava pristup zdravstvenim uslugama i te digitalne usluge treba i dalje unapređivati i pogotovo u uslovima pandemije da bi građani što manje bili izloženi riziku. Donošenjem ovog zakona naša zemlja se svrstava u red zemalja koje su među prvima prepoznale neophodnost stvaranja regulatornog okvira za oblast digitalne imovine. Zašto je važno da Srbija dobije jedan ovakav zakon? Upravo zato što ni privreda, niti fizička lica do sada nisu imala nikakav okvir za poslovanje digitalnom imovinom, a to je proizvodilo brojne posledice, kao što su pravna nesigurnost, izbegavanje plaćanja poreskih obaveza, što je za posledicu imalo poslovanje u sivoj zoni. Eksperti iz ove oblasti navode da predloženi zakon predstavlja krupan korak ka povećanju pravne sigurnosti, razvoju digitalnih tehnologija i konkurentnosti srpske privrede na svetskoj sceni. I mi ovde poslove uvodimo u legalne tokove. Kako je to izgledalo do sada? Digitalna imovina, i to pre svega virtuelne valute, uređena je samo Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma i to isključivo radi onemogućavanja kriminalnim grupama da zloupotrebljavaju virtuelne valute. Oni koji se ozbiljno bave ovim poslom snalazili su se tako što su svoje poslovne aktivnosti prijavljivali u inostranstvu, što je za posledicu imalo odliv velikog dela prihoda iz Srbije kroz izbegavanje plaćanja poreza. To više neće biti moguće jer Zakon o digitalnoj imovini, koji omogućava trgovinu digitalnim valutama, predviđa i nova pravila. Evo na primer – ukoliko na poklon dobijete bitkoin bićete u obavezi da platite porez i to je još jedan porez koji bi građani svakako trebali da imaju u vidu. To ne treba shvatati kao još jedan namet, već naprotiv to je pravno uređenje još jedne oblasti poslovanja. Socijaldemokratska partija Srbija, koja u svom programskom opredeljenju zastupa stav da je Vlada upravo iz prihoda koji potiču iz poreza dužna da pruži i zdravstvenu zaštitu i obrazovanje i svaku drugu vrstu udobnosti njenim građanima nema dileme da će naša poslanička grupa podržati ovaj Predlog zakona. Značajan benefit od ovog zakona je što će privrednici na raspolaganju imati više inovativnih mogućnosti za razvoj svog poslovanja, kao što je na primere pokretanje platformi za razmenu digitalne imovine čija se vrednost na globalnom nivou procenjuje na više od 300 milijardi evra. Donošenje ovog zakona značajno je i sa stanovišta pravne sigurnosti naročito u vreme pandemije korona virusa, kada se ogroman deo komunikacije i poslovanja odvija digitalnim putem, u čemu važno mesto zauzima i digitalna imovina. U situaciji kad kriptovalute postaju opšte prihvaćeni način plaćanja još jednom ističem dobro je da postoji pravni okvir koji reguliše ovu oblast, šta više, može da razvije i domaće tržište, ali i da privuče i strane kompanije. Budući da je ovo jedna velika novina i potpuno novi propisi predviđeno je da zakon stupi na snagu godinu dana posle njegovog donošenja i to je dobro jer ostavlja dovoljno vremena i za usvajanje podzakonskih akata i usklađivanje sa drugim zakonima, ali i to da oni koji se bave pružanjem usluga povezanim sa digitalnom imovinom svoje poslovanje usklade sa zakonom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ovim završavamo prvi deo današnjeg zasedanja. U skladu sa članom 87. određujem pauzu u trajanju od jednog sata, što znači da sa radom nastavljamo u 15.00 časova. Zahvaljujem.
Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Sledeći govornik je Daniel Đivanović.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovano predsedništvo, gospodine ministre, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, planirao sam da u svom izlaganju danas, u ime poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara, govorim o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Pre nego što pređem na sadržinu samih predloga zakona, dozvolite mi da se malo detaljnije osvrnem na jedno, za određeni deo vojvođanskih Mađara, vrlo značajno pitanje i da vas zamolim, gospodine ministre, da tu dilemu danas ovde razjasnimo, ukoliko je moguće. Od trenutka kada je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana dospeo u javnost, možda čak i pre toga, svedoci smo raznih spekulacija i nagađanja u medijima, koja su uglavnom bila netačna i zastrašujuća, a vezana za dvostruko oporezivanje zarade građana koji su rezidenti Republike Srbije, a svoje prihode ostvaruju u inostranstvu. Kao poslanik Saveza vojvođanskih Mađara smatram da je neophodno da pitanja oko eventualnog dvostrukog oporezivanja razjasnimo odmah. Građani su zbunjeni i žele da znaju šta ih čeka posle usvajanja izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana. Da budem u potpunosti jasan, sada ne pričam o frilenserima, već o građanima koji su državljani Republike Srbije sa prebivalištem u Srbiji na privremenom radu u inostranstvu, a koji uredno plaćaju poreze i doprinose u zemlji u kojoj ostvaruju svoje prihode. Naime, imamo veliki broj građana koji žive na severu Vojvodine, uglavnom na teritoriji opštine Subotice, Sombora ili opštine Kanjiža i drugih, a rade u Mađarskoj, na primer u Segedinu, Pečuju, Kečkemetu, Vespremu i u drugim mestima, a imamo i ne mali broj građana koji se nalaze na privremenom radu u raznim zemljama EU, Austriji, Nemačkoj, Švajcarskoj itd. Gospodine Mali, pre svega vam se zahvaljujem na dosadašnjim izlaganjima i molim vas da zajedno razjasnimo situaciju i koliko god je to moguće smirimo ljude koje su potresle lažne vesti o tome da će biti dvostruko oporezovani, da će posle redovnog izmirenja svojih obaveza tamo gde rade i u Srbiji morati da plaćaju dodatni porez. Gospodine ministre, molim vas da još jednom razjasnimo i da odgovorimo na dileme i strah izazvan spekulacijama – da li će ovi ljudi, u ovom slučaju veliki broj vojvođanskih Mađara koji svakodnevno putuju preko granice na posao, ali i svi oni koji su na privremenom radu u inostranstvu, morati da plaćaju dodatni porez ili će se, što je sasvim logično, kao i do sada, primenjivati Ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, koji Srbija ima potpisan, između ostalog, sa Mađarskom, ali i skoro sa svim zemljama EU? Ukoliko je to moguće, zamolio bih vas da to ovde i sada razjasnimo. Želeo bih da se osvrnem na još neka rešenja iz predloga zakona. Osnovna sadržina predloženih izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana odnosi se na povećanje neoporezivog iznosa zarade sa 16.300 na 18.300 dinara mesečno. Predloženo rešenje u delu povećanja neoporezivog iznosa zarade imaće za posledicu smanjenje troškova u privredi, jer se primenom te mere omogućava manje fiskalno opterećenje prihoda po osnovu rada. Predloženim rešenjem postiže se dalje smanjenje poreskog opterećenja rada, čime se dodatno rasterećuje privreda, što je u skladu sa preporukom Programa ekonomskih reformi za period od 2020. do 2022. godine i revidiranom Fiskalnom strategijom za 2020, sa projekcijama za 2021. i 2022. godinu. Uređenje poreskog tretmana prihoda po osnovu vlasništva nad investicionom jedinicom alternativnog investicionog fonda, prihoda po osnovu njenog prenosa, kao i poreskog kredita kod godišnjeg poreza po osnovu ulaganja u alternativne investicione fondove, odnosno u kupovinu investicione jedinice alternativnog investicionog fonda. Uređenje poreskog tretmana, prihoda koje fizičko lice ostvari prenosom digitalne imovine i uvođenje poreskog oslobođenja po osnovu poreza na kapitalne dobitke, za obveznike koji novčana sredstva ostvarena prodajom digitalne imovine uloži u osnovni kapital privrednog društva, odnosno u kapital investicionog fonda. Proširenje poreskog oslobođenja po osnovu dobitaka od igara na sreću na dobitke ostvarene od posebnih igara na sreću, produženje perioda primene postojećih olakšica za zapošljavanje novih lica. Drugi predlog zakona, osnovna sadržina dopune, izmene Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje odnosi se na: produženje perioda primene postojećih olakšica za zapošljavanje novih lica, preciziranje u pogledu kategorije poslodavca koji ima pravo na korišćenje olakšica po osnovu zapošljavanja kvalifikovanog novozaposlenog lica. Predloženim zakonskim rešenjima poslodavcima iz privatnog sektora daje se još jedan fiskalni podsticaj kako bi investirali u radna mesta i zapošljavanje više lica. Predloženo produženje perioda primene postojećih olakšica imaće uticaj na privredne subjekte kojima se omogućava njihovo dalje korišćenje. To su poslodavci: pravna lica, preduzetnici paušalci, preduzetnici poljoprivrednici koji imaju pravo na povraćaj plaćenih doprinosa u rasponu od 65% do 75%, u zavisnosti od broja novozaposlenih lica, što Savez vojvođanskih Mađara svakako podržava. Predložene izmene imaće uticaj i na mikro i na mala preduzeća. Predloženo produženje perioda primene olakšice u vidu povraćaja 70% plaćenih doprinosa po osnovu zarade novozaposlenih lica odnosi se kako na poslodavce preduzetnike, preduzetnike paušalce ili preduzetnike poljoprivrednike, tako i na pravna lica koja se svrstavaju u mikro ili mala pravna lica. Predloženim produženjem olakšica daje se prilika i novoosnovanim privrednim subjektima da koriste pogodnosti pri zapošljavanju novih lica. Pored toga, ovaj zakon će uticati i na sama fizička lica koja zasnuju radni odnos kod poslodavca, jer će im se omogućiti ostvarivanje prava iz radnog odnosa i po tom osnovu prava i obaveznog socijalnog osiguranja, prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja, prava iz zdravstvenog osiguranja i prava po osnovu osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Da zaključim, poslanička grupa SVM će u danu za glasanje podržati ove predloge zakona koji se nalaze pred nama i unapred vam se zahvaljujem na odgovorima i što ćemo zajedno odgovoriti na velike dileme naših građana i nadam se smiriti tenzije. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem narodnom poslaniku Danielu Đivanoviću i čestitam na prvom zvaničnom obraćanju, kao novoizabranom narodnom poslaniku u Skupštini Srbije. Pošto vidim da se gospodin Siniša Mali prijavio, dajem reč gospodinu ministru.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, poštovani gospodine Đivanoviću, evo da se i ja pridružim čestitkama na vašem prvom obraćanju kao poslanika u Narodnoj skupštini. Ja sam malopre i smatrao sam da sam odgovorio na to pitanje, ali evo i gospođa Kovač me je zamolila da ponovim još jednom kako bi pogotovo ljudima sa kojima ste vi u kontaktu, taj odgovor bio potpuno jasan. Dakle, još jednom i veoma jasno, Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa Mađarskom ostaje na snazi. Ne menja se ništa što je vezano za plaćanje poreza na dohodak za građane koji putuju preko granice i rade u Mađarkoj. Dakle, apsolutno se ništa ne menja. Na kraju krajeva, vi ste sami rekli, kada ste govorili o izmenama Zakona o porezu na dohodak da su to dve izmene najvažnije. Jedna izmena koja se odnosi na povećanje neoporezivog dela dohotka sa 16.300 na 18.300 dinara i takođe produženje roka za povraćaj poreza i doprinosa za novozaposlena lica u iznosu od 65% do 75% koji se produžio do kraja sledeće godine, kao još jedan vid podsticaja za novo zapošljavanje. I tu bi svaki moj komentar bio završen. Nažalost, žao mi je što su neodgovorne izjave pojedinaca dovele do toga da se bilo ko, ko pošteno radi plaća poreze i doprinose i tako već decenijama unazad, jer suština ovog zakona se nije menjala ukoliko se ne varam, od 2003. godine. Dakle, ništa se ne menja ni ove godine, osim nekih dodatnih unapređenja koja su vezana, pogotovo za poslovnu politiku i okruženje ovde u Srbiji, a još jedanput, osobe koje žive u Srbiji, a rade u Mađarskoj, tamo su zaposlene, tamo primaju plate, shodno ugovoru o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa Mađarskom, jer su porezi i doprinosi tamo i veći, ovde nemaju obavezu da plaćaju poreze i doprinose. Ti porezi i doprinosi plaćeni su Mađarskoj na plate koje tamo zarađuju. Nadam se da sam bio dovoljno jasan. Ako nisam, ponoviću još koji put. Hvala.
Hvala puno, uvaženom ministru na konciznom odgovoru. Idemo dalje. Po listi prijavljenih narodnih poslanika, sledeća ima reč narodna poslanica Snežana Paunović.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre, kolege narodni poslanici i pre svega građani Srbije, ovaj skupštinski pretres sadrži važne zakone. Tu je možda kolega Voja Vujić bio u pravu, teško je sve obraditi u jednoj diskusiji, za ovlašćene malo teže nego za nas koji smo podelili zaduženja između sebe. Tako da ću govoriti samo o dva zakona iz ovog seta od 16 zakona koliko je pred nama, ali ću svakako reći da je važno naglasiti da je jedan od zakona, zapravo novi Zakon o digitalnoj imovini, bilo bi suludo da bilo šta dalje na tu temu kažem, toliko ste se trudili da svi objasnite, ja mislim da nema građanina Srbije koji je želeo da zna, a da ne zna o čemu se zapravo radi i koliko je to važno za sve naše građane. Ostali zakoni koji se nalaze, to je niz poreskih zakona kojima se obezbeđuje, pre svega dohodovna strana budžeta. Zakon o izmeni javne svojine, privremenom uređivanju načina naplate takse za Javni servis, zakon kojim ću se ja primarno baviti, ali i izmene Zakona o utvrđivanju javnog interesa u posebnim postupcima eksproprijacije i izgradnje građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Dakle, najpre o zakonu koji se odnosi na promenu visine takse za Javni medijski servis, potpuno svesno ispred poslaničke grupe SPS, a naglasiću i zašto. Kada god povećavate takse onda to izaziva negativnu reakciju kod ljudi, međutim ovo zaista ima i svoje opravdanje i svoje obrazloženje. Ona jeste privremeno sredstvo finansiranje Javnog servisa i nije prvi put da menjamo njenu visinu. Imamo pravo da na to gledamo iz različitih uglova pa i na način što ćemo predložiti amandman u kome kažemo da bi taksa trebalo da bude jedan dinar. Potpuno je nerealno. Ako sa jedne strane, kao narodni poslanici, stalno apelujemo na Javni servis i sveukupni medijski prostor i medijske kuće Srbije, da moraju da budu odgovorniji kada je u pitanju emitovanje programa, onda je više nego neodgovorno pričati o taksama od jednog dinara. Dakle, ako bi moglo da se razgovara o taksama od jednog dinara pravo bi socijalista bilo da to prvi kažu naglas, međutim mi ne možemo biti nerealni, ne sedimo u ovoj sali da bismo lagali ovaj narod i u tom smislu i jesam preuzela obavezu da o tome govorim. Javni medijski servis koji obuhvata RTS i RTV ostvaruju funkciju javnog informisanja građana u Republici. Proizvode, ne samo informativni, već i kulturno-obrazovni program i ta proizvodnja apsolutno nije jeftina. Ono što ću naglasiti jeste da i RTS i RTV imaju u svojim programskim šemama informativne emisije i na jezicima nacionalnih manjina koje žive u Srbiji i mislim da je i to važno reći, jer to u dobro meri demantuje neke navode koje smo u proteklom periodu imali priliku da čujemo i u Skupštini. Da li građani sa pravom očekuju da javni medijski servis bude u pravom smislu te reči servis građana? Da. Da, ali sa pravom očekuju da zadovoljava te informativne, kulturne i obrazovne potrebe građana? Opet, da. Da li je to uvek lako uraditi? Ne, moramo biti podrška u tom smislu i javnom servisu i ja mislim da ovo povećanje od, čini mi se, 43 ili 44 dinara u odnosu na aktuelnu cenu takse nije toliko strašno za građane Srbije koliko će značiti javnim servisima. Iskreno se nadam i čvrsto verujem unaprediti ono na šta ne može niko od nas da utiče, možemo samo da sugerišemo, a to je programsku šemu. Sa druge strane, komercijalne televizije koje znaju da često budu kritikovane imaju pravo takođe na svoju programsku šemu, ali smo apelovali, bar ja nekoliko puta, verujem da ćemo o tome sutra ili prekosutra ponovo razgovarati, da bi taj televizijski sadržaj možda za nijansu mogao da bude kvalitetniji. Dakle, da zaključim, sa taksama Srbija nije jedina zemlja u kojoj se putem taksi koje građani plaćaju finansira funkcija javnog informisanja. Taj model nije loš, daje nam mogućnost izbora i činjenica da postoje komercijalne televizije. Dakle, možemo se opredeliti šta ćemo pratiti, to je tačno, ali ja čvrsto verujem da kao država moramo podržati najpre javni servis iako to, opet kažem, ne umanjuje odgovornost nekih drugih medijskih kuća sa nacionalnom frekvencijom. Izmene zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije, izdavanje građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Ove izmene se odnose, i o tome ste ministre govorili, najpre na rokove iz prostog razloga, jer je do usporavanja projekta došlo zarad Kovida 19 i to su negde čini mi se razlozi koji su opravdani u mnogim segmentima. Ono što je važno i zbog čega ću svesno o tome govoriti jeste da svima jasno, pa i skepticima i protivnicima ovog projekta, da se on realizuje uspešno i brzo. Na tom prostoru mi sada vidimo jedan potpuno drugačiji Beograd. Vidimo našu metropolu u jednom novom svetlu, ali ima jedna simpatična stvar koje se nismo odrekli i naglasiću je, Železnička stanica Beograd je građena između 1882. i 1885. godine, koliko ja imam podatak, po planovima arhitekte Dragutina Milutinovića i ako se ne varam ona će ostati, odnosno biti pretvorena u muzej. Jedno važno zdanje, koje ima status spomenika kulture od velikog značaja će nastaviti da živi na mestu gde je bilo. Neposredno pored toga, ja moram da istaknem zadovoljstvo zbog činjenice da se na tom Centralnom savskom trgu završava spomenik Stefanu Nemanji, osnivaču srednjevekovne srpske države, državniku koji je udario temelje ove naše države. Oni nisu porušeni ni u vreme Turaka i, na kraju, zahvaljujući Nemanjinoj Srbiji mi smo danas tu gde jesmo. Koliko umemo da odemo u politikanstvo, govori činjenica da čak i ovo kritikujemo. Kritikujemo i težnju da sačuvamo svoju tradiciju, kritikujemo potrebu da, koliko god modernizovali glavni grad Srbije, imamo i tu dozu naše tradicije i naše duhovnosti, pa smo to kritikovali i sa pozicije čak izgleda, čini mi se, tog spomenika. Raznih je malicioznih komentara bilo. Kada bih imala uticaj lično, možda bih insistirala na tome da se ceo taj trg zapravo dobije ime trga Nemanjića. Ja mislim da mi toj dinastiji dugujemo toliko. Ipak je ona vodila Srbiju puna tri veka. Zašto sam govorila u ime SPS najviše o ova dva zakona? Zato što mislim da će se o njima najmanje govoriti, jer jesu praktično ovi zakoni koji, rekla sam, u ovom trenutku nemaju alternativu, možda su i sigurno da jesu manje važni od zakona koji govori o digitalnoj imovini, ali je važno zarad javnosti reći da sve što Skupština Srbije donese kao zakon i odluku potpuno svesno to radi i u saglasju sa Vladom Republike Srbije, da ne bismo bili izloženi onome što često ume da nam se dogodi, a to je da nazovu nekim pogrdnim imenima, prepoznavajući pretpostavljam sebe u ogledalu. Da li možemo biti kritikovani? Da. Da li se naše izjave seku brutalno? Da. Da li je iz ovoga što sam danas rekla nekome nešto zasmetalo? Pretpostavljam da da. Ali, naglasiću još jednom, poslanici Socijalističke partije Srbije glasaće svakako za sve zakone iz prvog seta o kojima danas razgovaramo. Opet kažem, najveće zadovoljstvo će mi biti upravo u činjenici da ćemo u mandatu uraditi nešto što ima svoj put ka 21. veku, ali se seća i svog 14, 15. i 16. veka. Hvala vam.
Zahvaljujem narodnoj poslanici Paunović, zamenici šefa poslaničke grupe. Pre nego što pređemo na sledeću na listi, narodni poslanici, dozvolite mi da vas obavestim da smo dobili obaveštenje od RTS-a, da su u mogućnosti da današnju sednicu prenose do 18.00 časova, zbog ranije ugovorene obaveze prenosa finala Svetskog kupa u rvanju 2020, ali, pošto je predsednik najavio mogućnost da ćemo raditi duže od 18.00 časova, preostali deo sednice će biti emitovan u večernjem terminu, a ne u direktnom prenosu. Idemo dalje. Sledeća na listi je narodna poslanica Biljana Jakovljević. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, prošle nedelje smo usvojili Predlog zakona o budžetu za 2021. godinu i time smo omogućili nastavak krupnih kapitalnih projekata, ali takođe i početak novih, kao i nastavak borbe sa pandemijom korona virusa. Upravo usvajanjem i ovih finansijskih zakona o kojima danas govorimo mi nastavljamo razvoj naše zemlje iz oblasti putne i železničke infrastrukture. Moram da pomenem da su za nas Čačane od izuzetnog značaja upravo radovi na Moravskom koridoru, specijalno deonica autoputa Preljina-Pojate, kao i nastavak autoputa Miloš Veliki, deonice autoputa Preljina-Požega. Veoma je pohvalno da su u ovim trenucima radovi na drugim saobraćajnicama na teritoriji naše zemlje. Kada govorimo o drugim krupnim kapitalnim projektima, mi možemo da govorimo takođe i o unapređenju kanalizacione mreže i tretmana otpadnih voda, što je takođe jedan od veoma važnih republičkih projekata koji je značajan i za nas Čačane. Za tu investiciju je opredeljeno 30 miliona evra i određeni radovi su već u toku, a odnose se na pripremu terena za izgradnju fabrike za prečišćavanje otpadnih voda, čija vrednost iznosi 23 miliona evra. Zatim, u toku je rekonstrukcija i kanala za vodosnabdevanje, čija vrednost iznosi 7,5 miliona evra, a dug je 24 kilometra. Time ćemo da unapredimo poljoprivredna dobra čačanskog kraja. Takođe, u još 17 opština i gradova će se raditi na tim poljima. Zaista nas očekuje u narednoj godini veliki broj krupnih, lepih investicija o kojima ćemo ovde govoriti. Sada bih se specijalno osvrnula na Predlog zakona o digitalnoj imovini, jer smatram da je ovo jedna od veoma značajnih tema za nas mlade prvenstveno, ali naravno i za svu populaciju. Smatram da u 21. veku verovatno ne postoji osoba koja nije makar elementarno digitalno pismena ili makar da poseduje taj uvid koliko je digitalizacija važna i tehnologija. Naročito smo se uverili u to tokom pandemije korona virusa, jer zahvaljujući digitalizaciji i tehnologiji uspeli smo da očuvamo kontakte sa prijateljima, sa rodbinom, uspeli smo da spasimo veliki broj sektora, kao što su, recimo, obrazovanje. Zahvaljujući onlajn nastavi, učesnici su uspeli da obavljaju svoje školske obaveze. Takođe, i u sektoru trgovine videli smo da je nesmetano funkcionisala komunikacija između proizvođača i potrošača. Zaista smo uvideli sada više nego ikada značaj inovacije i tehnologije, koliko su određeni sektoru upravo zahvaljujući digitalizaciji nastavili sa funkcionisanjem uprkos pandemiji korona virusa. S obzirom da se tehnologija pokazala kao pomoć čovečanstvu i da se tehnologija svakodnevno razvija, tako je naša država prepoznala tu potrebu još i pre pojave korona virusa. Samim dolaskom na vlast predsednik Aleksandar Vučić je želeo da Srbija ide u korak sa velikim evropskim državama u mnogim oblastima, pa i u pogledu digitalizacije i inovacija. Podsetiću vas da su investicionim planom 2020/2025 opredeljena značajna sredstva za digitalizaciju i veštačku inteligenciju. Shodno tome, proteklih godina su u Srbiji otvorena četiri naučno-tehnološka parka, od kojih je jedan i kod nas u Čačku. Dakle, pored Beograda, Novog Sada i Niša, i Čačak je jedan od centara koji brine o mladim ljudima i svima onima koji žele da svoje ideje generišu upravo ovde u Srbiji. Takođe je i premijerka Ana Brnabić u svom ekspozeu istakla da je jedan od prioriteta naše zemlje upravo ulaganje u digitalizaciju, jer želimo moderniju zemlju i efikasniju u svim oblastima u kojima uvođenje umrežavanja sistema može pospešiti rad. Svrha digitalizacije ima široku namenu i kada je reč o uvođenju digitalizacije u sistem javnih uprava, u zdravstvo, lokalne samouprave, time ćemo da pospešimo i da postignemo efikasnije i kvalitetnije funkcionisanje, zapravo brži protok informacija i pomoći ćemo građanima da brže dođu do svojih ciljeva, da brže dođu do rešavanja svojih potreba i problema, a za zaposlene to označava jedan brži način rešavanja problema za koje se obraćaju građani. Shodno svemu tome, ja ću svim srcem podržati predlog zakona koji je pred nama i to isto ću zamoliti i svoje kolege da učine, kako bi pomogli našoj državi da se razvija u jednom modernijem i svestranijem stilu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem narodnoj poslanici Jakovljević. Dajem reč narodnom poslaniku Samiru Tandiru.
Hvala. Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, jako je važan set zakona o kojima danas razgovaramo. Ono što želim da istaknem i da se nadovežem na kolege iz Vojvodine koji su govorili, jeste da je ta priča o oporezivanju naše dijaspore, a ja dolazim iz Sandžaka, dosta uznemirila javnost i da mislim da nije zgoreg što smo danas o tome pričali, da li sa zemljama i kojim zemljama imamo to dvostruko oporezivanje, jer dosta građanki i građana nas je kontaktiralo i zaista su oni uznemireni. Jako je važno što ste vi poslali jednu direktnu poruku, da znaju ljudi šta mogu da očekuju, jer su se javljali nama, javljali su nam se sugrađani, naša dijaspora, da li da se odreknu državljanstva, šta da rade, da li se to odnosi na njih itd. Znači, većina sandžačke dijaspore se nalazi u zemljama Zapadne Evrope, zemlje Beneluksa, Skandinavija, Nemačka itd. Jako je važno poslati poruku, to su velike patriote, ljudi koji su i u ovo doba pandemije virusom Kovid 19 poslali velika finansijska sredstva, pomogli naše opštine, pomogli zdravstvene ustanove. Što se tiče Zakona o digitalnoj imovini, želim da kažem da je to jako važan zakon. Mi kao zemlja nemamo ni naftu, nemamo ni dijamante, ali mislim da imamo veliku šansu u nečemu što se zove kreativna industrija, i to je nešto po čemu po svojoj kreaciji, po svom intelektu globalno poznati. Znači, apsolutno i jasno da nešto što je u terminologiji poznato kao frilenser je neophodno i zakonski detektovati i urediti, jer prema podacima koji su dostupni pripadnici tog zanimanja, ljudi koji se bave tim poslom šest puta više zarađuju od ostalih u Srbiji. Frilenser u Srbiji, otprilike 30 do 50% raste broj onih koji su uposleni u ovoj industriji i peti smo po iznosu zarada. Znači, bilo je jako važno da se i ovaj segment društva potpuno definiše. Što se tiče vremena mi očekujemo da, kao što je danas predsednik države otvorio veliku fabriku „Tojo tajers“ u Inđiji da se to desi skoro i u Sandžaku. Međutim, dok se to ne desi kreativna industrija je nešto što je naša velika šansa. Želim da spomenem da je 2012. godine, Fejsbuk, koliko je važan ovaj segment u našim životima i koliko je to vreme prema kom koračamo blizu, Fejsbuk je 2012. godine kupio Instagram za milijardu dolara. Imao je samo 13 zaposlenih. Danas Instagram donosi svojim gazdama 500.000 dolara mesečno. Znači, u dva meseca se ta investicija otplaćuje. Vratimo se u privatizaciju. Mislim da je najveća privatizacija bila prodaja „Mobtela“ u Srbiji. Znači, kreativna industrija je nešto što je šansa naše zemlje. Što se tiče Zakona o fiskalizaciji, neophodan je nastavak uvođenja reda. Želim da istaknem da još uvek imamo kompanije koje radi u sivoj zoni da imamo radnike, za koje se svi mi zalažemo i borimo, koji rade godinama, a nemaju dana radnog staža. To je nešto čemu moramo sistemski kao država da stanemo na put. Što se tiče Zakona o oduzimanju imovine želim da istaknem da u prethodnom mandatu Vlada je napravila veliki iskorak kada je moja zajednica u pitanju, islamskoj zajednici su vraćeni neki vrlo važni objekti kao što je Fakultet za islamske studije, zgrada fakulteta za islamske studije u Novom Pazaru i zgrada Novopazarske banje. To je nešto što treba pozdraviti, to je put kojim treba da idemo. Međutim, islamska zajednica kao i druge verske zajednice imaju jako puno objekata koji su u procesu restitucije. Jedan od tih objekata koji ja želim da istaknem jeste objekat Musale u Prijepolju koji se nalazi na prostoru nekada društvene firme „Svetolost“ i usled administrativnih barijera mi ne možemo da dođemo do povraćaja te imovine. Tako da vas molim da utičete na Agenciju za restituciju i druge nadležne da se aktivnije uključe u ovaj problem koji je zaista kompleksan i koji svakodnevno ometa rad, ne samo islamske zajednice, nego svih verskih zajednica. Hvala.
Hvala vama, narodni poslaniče. Svesna sam da ste formirali poslaničku grupu, ali to vreme će se odnositi od sledeće sednice. Sada ste još uvek govorili kao neko van poslaničke grupe. Hvala vam na razumevanju. Reč ima narodni poslanik Nataša Mihailović Vacić. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Koleginice i kolege, govoriću o Predlogu zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis kojim se predlaže povećanje pretplate za 44 dinara, odnosno sa 255 na 299 dinara. Ovim predlogom Vlada ispunjava svoju zakonsku obavezu po Zakonu o medijskim javnim servisima da obezbedi stabilno finansiranje osnovne delatnosti medijskih javnih servisa, njihovu uređivačku nezavisnost i institucionalnu autonomiju, istovremeno vodeći računa o ekonomskom ambijentu i ekonomskoj snazi obveznika. Povećanje pretplate, sa jedne strane, i smanjenje direktnih davanja iz budžeta je prema mom mišljenju još jedan korak ka potpunoj nezavisnosti medijskog javnog servisa. Nikad nije dovoljno ukazivati na značaj medijskog javnog servisa, i ja ću to i ovog puta učiniti. Javni medijski servisi imaju bitnu ulogu u informisanju i obrazovanju i predstavljaju bitan element svakog demokratskog društva, zbog čega ne treba dovoditi u pitanje njegov opstanak. To je čak ne samo neprihvatljivo, već može biti i izuzetno opasno. Radi funkcionisanje RTS sa druge strane nije savršeno. Radio televizija Srbije mora mnogo bolje, naročito njegov informativni program. Međutim, treba imati na umu sledeće. Radio televizija Srbije je najkvalitetnija, najprofesionalnija, i najuravnoteženija televizijska stanica u zemlji, i koliko god imao, šta god, opravdano ili neopravdano da mu stavi na teret, treba objektivno da sagleda njegovu ulogu, kvalitet RTS i njegov ukupni doprinos društvu i da to sve uporedi sa komercijalnim televizijskim stanicama. Značajno je i korisno da javni medijski servisi budu u službi građana. Oni ih plaćaju i kontroliši njihov rad u tom smislu. Novac koji javni servis dobija nije i ne sme da bude vezan ni za kakav uslov. S druge strane, on mora imati jasan i transparentan protočni put. Građani moraju znati kako se taj novac troši. S druge strane, neophodno je i razumevanje političara i njihova podrška u funkcionisanju javnog medijskog servisa. Nezavisnost je preduslov funkcionisanja, i u rukovođenju, i u finansiranju, i u uređivačkoj politici. Ovaj Dom i Vlada Republike Srbije, uspostavili su okvir za nezavisno funkcionisanje javnog medijskog servisa donošenjem dobrog zakona 2014. godine. Kada kažem dobar, on nije dobar samo prema mom ličnom mišljenju i mišljenju mojih kolega, već je to ocena EU. Izazovi, međutim, u sprovođenju tih okvira su brojni. Upravo je razumevanje uloge javnog medijskog servisa u jednom društvu jedan od njih. Potom, još jedan izazov je politička volja i posvećenost opstanku medijskog javnog servisa. Implementacija zakonskih rešenja je treći izazov u sprovođenju tih okvira koje smo mi doneli, kao i izbor članova nadzornih tela i organa medijskog javnog servisa i finansiranje. Dakle, uloga parlamenta je ispunjena, uspostavljen je pravni okvir koji obezbeđuje nesmetan rad i nezavisnost javnog medijskog servisa. Ta uloga parlamenta ogleda se, naravno, i u razvoju i očuvanju medijskog pluralizma. Zakon o javnom medijskom servisu obezbeđuje nezavisnost javnog medijskog servisa, i u pogledu finansiranja, a naročito u pogledu uređivačke politike i definiše ciljeve i zadatke javnog medijskog servisa, u smislu objektivnog i nepristrasnog izveštavanja. Država je stvorila uslove da javni medijski servis funkcioniše i ima stabilno finansiranje i garantuje njegovu nezavisnu uređivačku politiku. Niti stručnost, niti način izbora, ni količina novca ne garantuju sprovođenje zakona i funkcionisanje javnog medijskog servisa. Ključne reči u tom smislu su lična odgovornost i profesionalni integritet. U tom smislu treba unaprediti i kontinuirano raditi na profesionalizaciji samih medijskih radnika i novinara javnog servisa. Dakle, samo regulacija i poštovanje etičkih i profesionalnih standarda. Rad i unapređivanje medijske pismenosti je takođe važno, naročito uzimajući u obzir činjenicu da živimo u eri dezinformacija i lažnih vesti. Za nas, kao zemlju koja teži ka punopravnom članstvu u EU korisno je, dakle, razumeti ovu ulogu medijskih javnih servisa u procesu demokratizacije društva. Medijski servisi moraju da se razvijaju u skladu sa socijalnim, ekonomskim i tehnološkim trendovima i da se njima prilagodi kako bi stekao ključnu ulogu u društvu. Medijski javni servis, s druge strane, mora da proizvodi visoko kvalitetan medijski sadržaj, jer je to, zapravo, alat u borbi protiv dezinformacija i lažnih vesti. Ulaganje u javni medijski servis posebno u proizvodnju vesti, kao što rekoh, ključ je i odgovor svakog društva koji želi napred. Stabilno, nezavisno, adekvatno i održivo finansiranje omogućava javnom medijskom servisu da ispuni svoju javnu funkciju i zato je, drage kolege, neprihvatljivo propagiranje teze o ukidanju televizijske pretplate i istovremeno priča o kvalitetu programa javnog servisa. Zalaganje za ukidanje pretplate je prevaziđeno i kao instrument političke borbe. To je direktno zalaganje za ukidanje javnog servisa ili vraćanje javnog servisa u državno vlasništvo. Mislim da bi to bio jedinstven slučaj u Evropi da u XXI veku neka skupština na taj način ukida javni servis. Slušajući ovih dana o povećanju televizijske pretplate, zaključujem da se viškom demokratskih parola često zamagljuje manjak građanske odgovornosti onih koji svoje mišljenje pretvaraju u propovedničko verovanje.
Izvinite, koleginice, moraćete sumirati. Nemate više vremena.
Samo još jednu rečenicu za kraj. To je možda i najbolji pokazatelj kako pojedinci vide medijske slobode i nezavisnost medijskog javnog servisa. S druge strane, stičem utisak da i oni koji drugačije misle uvažavaju status i značaj RTS-a. Privatno svi mi to govore, službeno neki rade ono što moraju. Dakle, predlogom da se poveća pretplata za 44 dinara, Vlada ispunjava svoju zakonsku obavezu da omogući nesmetano funkcionisanje i stabilno finansiranje RTS-a, a povećanje pretplate nadomestiće smanjenje, odnosno izostanak direktnih plaćanja iz budžeta RTS-u. Hvala.
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik Dubravka Kralj. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, izuzetno mi je drago da danas kao najmlađi poslanik Socijalističke partije Srbije imam priliku da diskutujem o jednom ovako modernom i progresivnom zakonskom rešenju kakav je Predlog zakona o digitalnoj imovini. Iako je koleginica Paunović rekla da je ovim zakonom već skoro sve rečeno, nisam čula da je iko čestitao svim onim talentovanim, mahom mladim ljudima, koji su se do sada bavili kripto valutama, a za koje niko nije znao šta oni to zapravo rade i šta su uopšte to kripto valute, na tome što će njihov rad, nakon usvajanja ovog zakona, biti zakonski prepoznat, definisan, objašnjen i transparentan svima nama kroz nadzor koji će vršiti Narodna banka Srbije i Komisija za hartije od vrednosti. Jasno mi je da ima i onih koji su prema svojim znanjima, pa i prihodima koja su od tih znanja imali pomalo sebični, pa im se ova predložena regulativa nešto i ne dopada, ali svi moramo da budemo svesni da jedna ozbiljna država, kakva je naša, ne može da dozvoli postojanje bilo kakvog neregulisanog tržišta, pre svega u cilju sprečavanja poreske evazije, pranja novca i finansiranja različitih nelegalnih aktivnosti. Čula sam i komentar da Zakon o digitalnoj imovini neće imati direktan značaj za obične građane, sa čim ne mogu da se složim zato što znam za primer jedne advokatske kancelarije iz Novog Sada kojoj su hakeri zaplenili svu dokumentaciju i sve podneske koje je ta kancelarija čuvala na svojim međusobno povezanim računarima, a hakeri su ponovno omogućavanje pristupa tim dokumentima uslovili uplatom određenog iznosa upravo u kripto valuti, odnosno u bitkoinu. Nakon što je ta uplata izvršena i pristup podacima ponovo omogućen, nikada nije otkriveno kome je ta uplata otišla, odnosno ko je to uradio zato što tada transakcije kriptovalute nisu bile pod nadzorom države i bilo je gotovo nemoguće ući im u trag. Zbog toga je ovakvom regulativom neophodno zaštiti upravo obične građane. Takođe, javna je tajna da se gotovo celokupno crno tržište i Evrope i sveta finansira upravo preko bitkoina. Zbog toga smatram da su i predložene izmene i dopune Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma izuzetno važno, o čemu će moja koleginica Justina Pupin podrobnije govoriti. Da sumiram. Ovim zakonom će se uvesti red u tržište digitalne imovine, znaće se ko poseduje digitalnu imovinu, ko može da pruža sa njom povezane usluge, kome i na koji način. Takođe, pomenula bih još tri stvari koje smatram da zaslužuju posebnu pažnju. Prva je ta što se prilikom izrade zakonskog teksta računalo sa rizicima koje digitalna imovina ili, konkretnije, virtuelna valuta sa sobom nose, pa su iz tog razloga iz mogućnosti da poseduju i posluju sa digitalnom imovinom isključene banke i slične institucije, čime smatram da je u velikoj meri predupređena mogućnost pojave određenih anomalija u našem finansijskom sistemu. Druga važna stvar jeste to što zakon ne sadrži restriktivne odredbe, odnosno nema taksativnog nabrajanja šta se to smatra digitalnom imovinom, već, naprotiv, zakon proklamuje načelo tehnološke neutralnosti, što zapravo znači da je moguće da sutra neki naš mlad čovek izume novu tehnologiju koja će biti priznata kao digitalna imovina, bez potrebe da se zakon menja ili da pak emituje našu domaću, srpsku virtuelnu valutu. Ja to nisam čula da je neko pomenuo. Treća stvar jeste, naravno, naše domaće tržište, odnosno domaća platforma za trgovinu digitalnom imovinom. Generalno, svakome ko ima neku novu, inovativnu ideju, država mora da je omogući da je realizuje, a smatram da ovaj zakon otvara niz mogućnosti za prosperitet mladih preduzetnika. Ministar je pomenuo mogućnost da mladi preduzetnici putem digitalnih tokena prikupe novac za realizaciju svojih projekata, a postoji i mogućnost da se vrednost njihovih projekata uveća kroz trgovinu tim tokenima na našoj berzi. Kada je predsednik Narodne skupštine i predsednik SPS uvodio mlade kadrova SPS-a u skupštinske klupe, rekao je – menjajmo da nas ne promene. Rukovođena takvim stavom, SPS je uz Ivicu Dačića partija koja uvodi i podržava pozitivne promene, pa će u tom kontekstu i naša poslanička grupa podržati Predlog zakona o digitalnoj imovini i prateće zakone kojima se uvode promene i unapređuje naš finansijski sistem, a sprečavaju zloupotrebe i štite građani Srbije. Na kraju, advokat Toma Fila, inače takođe poslanik Socijalističke partije Srbije, me je zamolio da iznesem komentare Zakona o fiskalizaciji, koji su izuzetno važni za položaj advokata. Naime, u članu 4. Predloga zakona o fiskalizaciji određeno je da je obveznik fiskalizacije svaki obveznik poreza na prihode od samostalne delatnosti, što bi zapravo značilo da se ova odredba odnosi i na advokate, uz mogućnost da Vlada odluči da ne moraju da evidentiraju promet. Advokat Fila ističe, sa čime se u potpunosti slažem, da bi predlagač trebalo već samim zakonom da predvidi da advokati nisu obveznici fiskalizacije. Naime, pridružujem se njegovom stavu da se ovo pitanje ne može rešavati posebnom odlukom Vlade, jer, naime, ta odluka može i ne mora da bude doneta, a i ako bude, ne postoji garancija da će naredna Vlada tu odluku zadržati. Naprotiv, može u jednostavnoj proceduri da je promeni ili ukine. Stoga molim ovlašćenog predlagača da se izjasni da li će Vlada iz obaveze fiskalizacije izuzeti advokaturu. Hvala vam.
Zahvaljujem svojoj sugrađanki. Reč ima gospodin ministar Siniša Mali. Izvolite.
Uvaženi poslanici, najpre hvala puno na vašem izlaganju. Hoće li ili neće, to zavisi od uredbe koja prati ovaj zakon. Dakle, ja ne mogu unapred da vam kažem kakvo će biti rešenje u toj uredbi. Ono što mogu da vam kažem jeste da nakon donošenja ovog zakona mi ćemo da krenemo odmah i da pripremamo sve neophodne podzakonske akte. Ja sam rekao da ćemo sve neophodne podzakonske akte usvojiti do kraja marta naredne godine. Dakle, imaćemo par meseci da porazgovaramo sa svima i da vidimo ko će i šta će. Na kraju krajeva, prethodno rešenje, odnosno postojeći zakon je takav da ima pojedine kategorije privrednika koji su izuzeti iz primene Zakona o fiskalizaciji. U ovom trenutku, jednostavno, ne mogu da vam kažem da li će to biti slučaj ili ne sa advokatima, ali ne isključujem i da hoće.
Zahvaljujem. Pretpostavljam da poslanica Kralj želi pravo na repliku. Izvolite.
Samo da zamolim ministra da prilikom donošenja takve uredbe ima u vidu specifičnosti advokature kao profesije i da se svakako zalaže da iz obaveze fiskalizacije advokati budu izuzeti, kao što je to i do sada bilo.
Zahvaljujem se. Reč ima ministar.
Mi smo već u komunikaciji sa Advokatskom komorom. Jasan je meni taj lobi advokata, uvek je da su advokati posebni, da treba da budu izuzeti iz svega. Vidim da ste vi na toj strani. U redu je to. Samo ćemo razgovarati o tome tokom naredne godine. Hvala puno.
Svi su svesni problema, svima je jasno i ministru. Nadam se da je odgovorio u skladu sa mogućnostima. Reč ima narodna poslanica Nevena Đurić.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, danas kada je pred nama ovako ozbiljan i obiman set zakona, javila sam se da govorim o nekima od njih, a svakako da ću u danu za glasanje podržati predloženi set zakona. Na samom početku osvrnula bih se na Zakon o fiskalizaciji koji je u primeni već skoro punih 15 godina, tačnije od 1. januara 2005. godine, ali je zbog razvoja tehnologija neophodno izvršiti određena unapređenja i praktično omogućiti savremeniji pristup koji ide u korak sa razvojem tehnoloških procesa, a sve sa ciljem suzbijanja sive ekonomije, bržeg i efikasnijeg rada poreske uprave i efikasnijeg praćenja priliva poreskih prihoda u budžet Republike Srbije. Novi sistem fiskalizacije obezbeđuje efikasnije praćenje i kontrolu onih poreskih obveznika kod kojih postoji rizik od izbegavanja plaćanja poreza, ali obezbeđuje uslove poreskoj upravi za efikasniju kontrolu i veći broj kontrola u samom sedištu poreskog sistema bez veće potrebe za terenskim kontrolama, a što je najznačajnije neće predstavljati dodatno opterećenje za privredu. Iskoristila bih ovu priliku i da pohvalim Ministarstvo finansija koje se bavi izradom ovakvih sistemskih zakona koji doprinose sistemskom unapređenju naše zemlje. Kao što je ministar finansija i najavio, do 2022. godine se očekuje primena elektronskih faktora. Dakle, papirne fakture će biti prošlost, E fakture se uvode na zahtev privrede. To je pokazatelj da Srbija ide u korak sa savremenim svetom. Kada je reč o borbi protiv sive ekonomije, a u tom cilju se organizuje i ova nagradna igra „Uzmi račun i pobedi“, ja mislim da je suština da svi kod ljudi razvijamo svest o značaju tražnje i uzimanja fiskalnog računa prilikom svake kupovine. Na svakom tom fiskalnom računu nalazi se deo novca koji ide direktno u budžet Republike Srbije. I upravo to je novac od koga mi gradimo i bolnice, i domove zdravlja, i škole, i vrtiće, i puteve, i podižemo plate i penzije, i praktično svaki dinar koji ne uzmemo kroz jedan fiskalni račun je na našu štetu, na štetu građana Republike Srbije. Postoje i oni koji bez stida i srama, jer za stid i sram ne znaju i koji su praktično mrzitelji ove vlasti, a predvođeni su Draganom Đilasom, pokušavaju da u Srbiji stvore takvu političku klimu kako bi se samo dodatno bogatili na uštrb građana Republike Srbije. Pitam se - kome Đilasovi mediji plaćaju porez? Svaku situaciju, da li je reč o poslovanju neke firme, da li je reč o korona virusu, da li je reč o migrantskoj, o zdravstvenoj ili ekonomskoj krizi, oni koriste za plasiranje nekih lažnih vesti ili afera. Nisu se libili ni da zađu u prostorije „Prve Petoletke“ u Trsteniku. Plasirali su vest čija je sadržina potpuno izmišljena, a to je da se u prostorijama te fabrike po nalogu prethodnog gradonačelnika Kruševca, gospodina Bratislava Gašića, smeštaju migranti. To je vest čija je sadržina apsolutno izmišljena, a plasirana sa ciljem da se unese nemir među građane Trstenika. Moram da priznam da se Đilasovim sledbenicima u najmanju ruku čudne stvari priviđaju – droga u Moroviću i migranti u Trsteniku. Ti ljudi kroz svoje medije konstantno plasiraju arsenal laži, pre svega, na račun predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, a potom i na račun svih nas koji svakodnevno ovde iznosimo relevantne i objektivne činjenice, a koje svakako njima ne idu u prilog i svakako da je na njihovu štetu to što mi svakog dana saznajemo po neku novu vest o trgovini, o bogaćenju i o transakcijama braće Đilas. Ono što je najzanimljivije jeste da je Dragan Đilas sada čovek o kome se ne govori. Pošto je odlukom suda doneto rešenje kojim se pojedinim medijima zabranjuje da pišu o Draganu Đilasu i da pominju njegovo ime, mi dolazimo u situaciju da se ljudima zabranjuje da rade svoj posao. To su ljudi koji se bave istraživačkim novinarstvom. Dakle, pokušava da u Srbiju uvede verbalni delikt kao krivično delo i šta bi to bilo – krivično delo napada na lik i delo poštenog Dragana Đilasa? Sve i da se ne pomene njegovo ime, verujem da postoji toliko opisa koji bi direktno asocirali građane Srbije na lik i delo tog čoveka - srpski političar zvani 619 miliona ili srpski političar koji glumi da plače pred kamerama ili čovek koji je u Srbiju uveo rijaliti program ili čovek čiji mediji prikazuju teritoriju Republike Srbije bez Kosova i Metohije, vođa saveza za propast Srbije, čovek koji je najveći broj tužbi podneo protiv medija i političara, čovek koji svakome od nas sme da kaže šta želi, može na dnevnom nivou da nas vređa i ponižava u svojim medijima, a mi valjda treba da ćutimo i da klimamo glavom na sve to. Svaki put kada se neko zapita zašto se ime Dragana Đilasa toliko puta pomene u Domu Narodne skupštine, iako on ovde nije fizički prisutan, neka baci pogled na njegove novine, na njegove portale i portale njegovih ortaka, a građani Srbije odlično znaju o kojim portalima se radi, i neka vide koliko je samo uvreda na dnevnom nivou izneseno, pre svega, na račun predsednika i na račun njegove porodice, a potom i na račun svih nas. Osvrnula bih se i na Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, koji je praktično usklađen sa Zakon o digitalnoj imovini, ali bih iskoristila priliku da podsetim građane Republike Srbije da je, kada je u julu ove godine Uprava za sprečavanje pranja novca najavila finansijsku kontrolu poslovanja pojedinaca i institucija, u tom trenutku je nastala čitava buka i histerija od strane onih koji, poput čoveka o kome se ne govori, ne žele da iko kontroliše njihovo poslovanje, ne žele da iko ima uvid u to čime se oni bave, kako posluju, da li poštuju propise i da li plaćaju porez. To su ljudi koji misle da su nedodirljivi i koji, ono što je najzanimljivije, kritikuju i državu i vlast zato što sprovodi zakon. Da svoje današnje izlaganje završim sa jednom lepšom temom, a to je projekat Beograd na vodi. O samom značaju tog projekta govori činjenica koliku podršku danas taj projekat ima od strane građana Republike Srbije. Na samom početku su ljudi bili skeptični i sam projekat je podržavalo svega 29% ljudi, a danas taj projekat podržava 70% građana Republike Srbije. To je najveće gradilište u Srbiji, i to je ono kako SNS radi i nastavljamo da radimo u tom smeru, da se borimo za zdravlje ljudi, za očuvanje ekonomije, za svako radno mesto i da radimo i gradimo Srbiju za našu decu. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Sledeća reč ima narodna poslanica Misala Pramenković. Izvolite.
Hvala vam. Poštovana predsedavajuća, ministri, dame i gospodo narodni poslanici, činjenica je da na dnevnom redu danas imamo set jako značajnih zakona i oni se uglavnom tiču imovine, odnosno imovinskih prava sa različitih aspekata, da kažemo, tako da ću se ja osvrnuti na neke od zakona, iako smo danas mnogo toga čuli. Neka od ovih zakonskih akata zapravo predstavljaju, kao što smo čuli, usklađivanje sa već postojećim zakonima, kod nekih je to donošenje iznova zakonske regulative budući da nije postojala do sada, kao što je slučaj digitalne imovine, odnosno tzv. virtuelne imovine. Ovo je jako značajno, dakle da se kroz institucije sistema, prvo kroz sam zakonski okvir zauzme stav, ovo pitanje reguliše i na taj način će se svakako doprineti smanjenju zloupotreba po bilo kom osnovu. Ovo je, kako smo i čuli, bukvalno grana koja je u usponu u svetu, tako i kod nas i jako je značajno da ona ima svoje zakonske tokove. S druge strane, pitanje fiskalizacije kroz jednu novu, moderniju formu je jako važno i ukoliko bismo u jednoj reči hteli da ukažemo na, da kažemo, važnost ovog zakona, onda bismo svako mogli reći da je efikasnost u pitanju. Naime, donošenjem ovog zakona zapravo će efikasnije i ažurnije, da kažemo, se i definisati sami prihodi prema budžetu, sa druge strane i drugi obveznici u ovom smislu. Jako je važno ovde biti potpuno principijelan, kao što smo čuli da je ovaj zakon, zapravo i sama fiskalizacija jaka potpora ekonomije zemlje i na pravom planu borba protiv sive ekonomije. To je jako važno, dakle, da tu prosto niko ne bude izuzet od samo slova zakona, niti krupni biznismeni, da kažemo, ili kompanije koje posluju enormnim kapitalom, niti neki zanatlija ili neko ko možda drži neku manju radnju. U pogledu, inače, zakona koji se tiču samih poreza, stranka Pravde i pomirenja više puta je isticala da je u tom smislu jako značajno i negde imati obzira prema samim poreskim obveznicima kroz različite vidove subvencija, pomoći, negde smanjenjem poreza, negde oslobađanjem potpuno od poreza, ukoliko je to moguće, kao što su seoska domaćinstva, posebno sela koja su iznad 600 metara nadmorske visine, itd. Tako da, u tom smeru treba svakako nastojati iskoristiti sve mogućnosti i potencijale. Zakon na koji bih se posebno želela osvrnuti jeste pitanje zakona o restituciji i obeštećenju. Naime, ovaj zakon je jako, jako važan. Značajan je sa aspekta same države, ali i fizičkih, odnosno pravnih lica koja nešto potražuju. Dakle, za državu je jako značajno pitanje svojinskih prava, jer je to negde preduslov vladavine prava i generalno pravne države. Na taj način država zapravo pokazuje brigu o svojim građanima, o njihovoj imovini. Sa druge strane, pitanja potraživanja u ovom domenu su jako, jako velika. Konkretno, ja ću se osvrnuti na pitanje potraživanja ili restitucije imovine koja ide prema verskim zajednicama. Činjenica je da verske zajednice u Republici Srbiji potražuju jako puno imovine. Kod nekih verskih zajednica je to uspešnije rešeno, kao što je slučaj sa SPC gde je negde oko 90%, možda i preko toga vraćeno, što je svakako za pohvalu. To pozdravljamo, ali smatramo da i prema ostalim verskim zajednicama treba ići u sličnom smeru. Doduše, to je prethodna Vlada i pokazala kao dobru volju, budući da se i krenulo sa rešavanjem pitanja restitucije, tzv. naturalne restitucije Islamskoj zajednici koja takođe potražuje dosta, dosta imovine. Zapravo, kako sam i sam rekla, u poslednjem mandatu je vlast pokazala dobru volju. Mi se nadamo da će se zapravo u tom smeru nastaviti, jer je i samo razbijanje, odnosno cepanje Islamske zajednice 2007. godine imalo za cilj da taj proces na neki način onemogući ili d ga uspori. Evo, upravo ovo je pokazatelj, dakle, kako se može biti konstruktivan i na tom polju. Zato očekujemo još konkretnije rezultate. Hvala vam puno.
Zahvaljujem, prof. dr Misali Pramenković. Zamoliću vas, pošto je meni jako neprijatno, mi u sistemu ne vidimo ako neko ima neku titulu, zamoliću vas da kad vas sledeći put prijavljuju ili tražite reč naglasite, ukoliko želite da naglasimo, da ste profesor doktor. (Misala Pramenković: Hvala.) Naredna je narodna poslanica Justina Pupin Košćal. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre sa saradnicom, poštovani narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, iz današnje rasprave izdvojila bih Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. Obimne izmene ovog zakona koje su pred nama odnose se na veoma važnu oblast, a to j digitalna imovina koja se ovim zakonom tretira kao mogući izvor pranja novca, nezakonitog sticanja novca ili zloupotrebe digitalnih finansijskih sredstava za finansiranje terorizma. Ono što je važno istaći je da naš zakonopisac prepoznaje opasnost od mogućih zloupotreba virtuelnog novca u svrhu pranja novca i finansiranja terorizma, a što je već prepoznalo evropsko zakonodavstvo. Koliko je svet u 20. i 21. veku suočen sa terorizmom, kao izuzetno složenim društvenim problemom globalnih razmera, potvrđuju i međunarodni pokušaji, planovi i akcije za organizovano suprotstavljanje terorizmu kao najvećem i najgrubljem obliku političkog nasilja, koje nažalost ne poznaje granice. Terorizam je uvek inspirisan političkim ciljevima, odnosno uvek nastaje sa političkim namerama i egzistira u polju politike, bez obzira na to u kakvom se obliku i vidu pojavljuje. Danas se za svet, pored ratnih sukoba koji ostavljaju fatalne posledice po čovečanstvo, terorizam može smatrati najvećom bezbedonosnom pretnjom i kako teoretičari terorizma navode, cilj terorizma je izazivanje straha, koristeći pri tome nasilje kao metod, a građane i Vladu kao mete. Da bi opstale, grupe koje se radi terorizma organizuju veoma im je važna materijalna osnova, odnosno finansije. Oni koriste sve dostupne finansijske modele kako bi obezbedili ekonomsku stranu terorizma. Zato je, ponovila bih to, veoma važno da svaka pravna država, osim bezbedonosne zaštite od terorizma, mora uvek imati na umu i finansijske modele koji se mogu koristiti, pored ostalog i za finansiranje terorizma. Kako digitalizacija u svim sferama društvenog života donosi novine, tako se kao novi pojam od pre nekoliko godina javlja i pojam digitalne imovine, odnosno digitalnog novca u različitim oblicima, kojim se trguje preko različitih digitalnih platformi. Nama je pojam digitalne imovine poznat kroz kriptovalutu ili virtuelni novac, a u Srbiji se već duže vreme pojavljuju i oni koji organizuju transakcije digitalnom imovinom. Zato je bilo potrebno da i Srbija ovaj pojam i sadržaj koji se odnosi na digitalnu imovinu unese u svoj pravni sistem. Na taj način se popunjava pravna praznina i regulišu odnosi koji su bili van zakonskih tokova, ali se istovremeno vrši i usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa već uspostavljenim međunarodnim standardima i pravnim poretkom EU. Glavni razlog za normiranje ove oblasti za ceo svet svakako jeste sprečavanje finansiranja terorizma ovim oblikom finansijskih transakcija. Ugrađivanje digitalne imovine, odnosno virtuelnog novca u Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma je od izuzetnog značaja upravo zbog toga što se način sticanja i kretanje digitalnog novca može na taj način pratiti. Ovaj Predlog zakona unosi neophodne pojmove i reguliše procese koje prenosi i iz krovnog Zakona o digitalnoj imovini. Zakon veoma precizno reguliše sve postupke i procedure u vezi sa digitalnom imovinom i uvodi mere restrikcije kojima se onemogućuje zloupotreba digitalnih moneta u svrhu pranja nezakonito stečenog novca ili finansiranja terorizma. To se čini najpre odredbama zakona kojima se propisuje da je pružalac usluga povezanih sa digitalnom imovinom dužan da pribavi sve zakonom predviđene podatke o svim licima koja učestvuju u transakcijama sa digitalnom imovinom. Tako se sprečava mogućnost da u transakcijama učestvuju nepoznata lica, odnosno lica sa nepoznatim ili lažnim identitetom koje bi taj virtuelni novac mogle zloupotrebiti za finansiranje terorizma ili bilo koji drugi vid nezakonitog korišćenja digitalne imovine. Zakon je restriktivan za sve organizatore transakcija sa digitalnom imovinom, ali i za lica koja učestvuju u transakcijama, što predstavlja pravnu branu od zloupotrebe i protivzakonitog poslovanja u ovoj oblasti. Smatram da su predložena zakonska rešenja dobra i da otvaraju novi pravni prostor za takođe nove, organizovane oblike protiv pranja novca i protiv terorizma. Sada ostaje da se obezbede kadrovski i materijalni resursi koji će stručno i posvećeno sprovoditi ovaj zakon. Želim na kraju da kažem da će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala vama. Sledeća po prijavama za reč je narodna poslanica Rajka Matović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama se nalazi set zakona, a među njima se nalazi i Zakon o produžetku roka za eksproprijaciju zemljišta vezano za „Beograd na vodi“, što je negde i logično usled pandemije izazvane korona virusom. Kako dolazim iz glavnog grada nadam se da mi građani Srbije a ni kolege narodni poslanici neće zameriti što ću današnje izlaganje posvetiti upravo Beogradu. Pre dva dana je u jednom štampanom mediju osvanuo skandalozni intervju Borisa Dežulovića, koji naš glavni grad, naš Beograd, nazvao blatnjavom kasabom, Stefana Nemanju baronom Stefanom Minhauzenom i uz još mnogo ružnih reči i uvredljivih reči vređao našu prestonicu, a sve to pod promocijom njegovog novog romana čije ne mogu ni da izgovorim, jer mi kućno vaspitanje to ne dozvoljava. Ništa ne bi bilo čudno da je pomenuti intervju izašao u nekoj drugoj državi i da je naišao na osudu celokupne srpske javnosti, ali ovaj intervju i ovaj tekst su izašli u srpskom „Nedeljniku“, i izostala je reakcija opozicionih lidera. Dragan Đilas je bio gradonačelnik Beograda šest godina, i ne samo da nije osudio ovaj pomenuti tekst, nego u svim medijima koji su pod njegovom kontrolom promovisao je ovaj intervju. Dok je bio gradonačelnik ponašao se prema Beogradu kao da je blatnjava, tužna selendara, što bi rekao njegov Dežulović. Tužno je kako se Dragan Đilas ophodio i prema Beogradu, ali i prema Beograđanima. Budžet grada je bio prilagođen njemu, a ne potrebama građana. Most na Adi, delo kojim se Dragan Đilas najviše diči, koštao je neverovatnih 400 miliona evra i to mu je verovatno najveći ponos, zato jer ćemo tek u budućnosti saznati koliko se zapravo, budžetskih sredstava slilo u privatne džepove preko ovog projekta. Ako uzmemo poređenja radi, most na svetu, najviši, koji se nalazi u Francuskoj je 2,5 puta duži od mosta na Adi i dugačak je 2.460 metara, a most na Adi 929 metara, most u Francuskoj visine 343 metra, most na Adi 200 metara i most u Francuskoj ima sedam pilona, a naš most ima samo jedan i koštao je 390 miliona, a most na Adi 400, onda vam je jasno koliko je nerealno veliki bio budžet za ovaj projekat. Pravobranilaštvo grada Beograda je podnelo pre par dana prijavu protiv NN lica Tužilaštvu za organizovani kriminal, a u vezi projekta mosta na Adi. U ugovorima o radovima na mostu jasno stoji da je na ime provizije za dobijanje tog posla isplaćeno 2,5 miliona evra. U prevodu, oni su stavili mito za dobijanje ovog posla od 2,5 miliona evra. Nekoj grčkoj kompaniji je otišlo 2,5 miliona evra, a to je mogao biti novi vrtić u našem gradu. Beograđani se vrlo dobro sećaju višemilionskih korupcionaških afera Dragana Đilasa oko nabavke podzemnih kontejnera, španskih tramvaja, otimanja Pionirskog parka deci, ali i onog rugla od Pazl grada. Kada je SNS preuzela vlast u Beogradu, javni dug glavnog grada iznosio je preko 1,1 milijarda evra. Dugovanja u oblasti socijalne zaštite su bila preko pet miliona dinara i to dugovanja onima kojima je pomoć bila najpotrebnija. To su korisnici socijalne pomoći kojima su kasnila davanja i preko godinu dana, korisnici narodnih kuhinja, trudnice i porodilje, osetljive kategorije našeg društva. Danas su sva ta dugovanja izmirena, a grad ove obaveze redovno izmiruje. Ovo je samo par primera kakav je Dragan Đilasa bio kao gradonačelnik. Danas on i njegova bratija nas vređaju na najgori mogući način i na sve lične uvrede upućene i predsedniku države, ali i svima nama koji sedimo ovde, većini normalne i pristojne Srbije odgovaramo radom i trudimo koje građani veoma dobro prepoznaju, ali da nam Dežulović, Đilas i njemu slični vređaju i grad i istoriju to ne smemo da dozvolimo. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je Nina Pavićević. Preostalo vreme za vašu poslaničku grupu je šest minuta i 52 sekunde. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani gospodine ministre sa saradnicom, uvažene kolege narodni poslanici, danas ću u ime SPS govoriti o Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o javnoj svojini. Da podsetimo, javnu svojinu čine tri oblika. To su pravo svojine Republike Srbije tj. državna svojina, pravo svojine AP tj. pokrajinska svojina i pravo svojine lokalne samouprave, opštinska i gradska svojina. Upis prava javne svojine i pravo korišćenja se upisuje u javnim knjigama koje određuje zakon, a vodi ih Služba za katastar. Postojeći Zakon o javnoj svojini, koji je donet 2011. godine, često puta je menjan. Ovoga puta su u pitanju izmene koje predstavljaju pre svega otklanjanje nedostataka uočenih u dosadašnjoj primeni zakona u delu koji se odnosi na pribavljanje ili otuđenje nepokretnosti u javnom vlasništvu i potrebe usklađivanja zakonske regulative sa kretanjima na tržištu nepokretnosti. Naime, uočeno je da se poslednjih godina brzo, pa i često menjaju tržišne vrednosti nepokretnosti, što je posledica odnosa ponude i tražnje nekretnina, te je stoga potrebno zaštiti vrednost nepokretnosti koji je u javnoj svojini, a time i imovinu države, pokrajine, gradskih i lokalnih samouprava. Važeći zakon je predviđao da vrednost nepokretnosti u javnoj svojini procenjena, bilo od strane poreskog organa ili licencirano procenitelja, nema vremensko ograničenje. Tako se dešavalo da nepokretnosti bilo da se otuđuju ili kupuju imaju jednom utvrđenu vrednosti koja nakon proteka vremena postajala tržišno i vrednosno nerealna, često mnogo niža. Zato je ova izmena neophodna kako državne nepokretnosti ne bi gubile na vrednosti i bile otiđivane po neprimerenim cenama. Na taj način se neće gubiti vrednost državnih nekretnina i neće biti otuđivanja po netržišnim cenama. Ova izmena zakona predviđa da ograničenje važenja procene tržišne vrednosti nepokretnosti bude na dve godine. Dakle, po novom zakonskom rešenju posle svake dve godine vršiće se nova procena vrednosti nepokretnosti. Takođe će se pratiti i tržišna kretanja, ali će se realnije vrednovati i drugi parametri koji mogu uticati na cenu kao što su stanje nepokretnosti, vrednosti ulaganja i drugo. Na ovaj način se obezbeđuje fleksibilniji tržišni model kojim se mnogo odgovornije štiti javna svojina. Ova izmena je rezultat odgovornog odnosa države prema svojoj imovini koja u krajnjoj liniji je stečena novcem naših poreskih obveznika. Nepokretne stvari se mogu pribavljati u javnu svojinu besteretnim pravnim poslom, nasleđem, poklonom ili jednostranom izjavom volje, eksproprijacijom kao i u poreskom, stečajnom i drugim postupcima regulisanim posebnim zakonom. Pribavljanjem nepokretne stvari smatra se i razmena nepokretnosti, izgradnja objekata, a nepokretne stvari se takođe mogu pribaviti ili otuđivati i neposrednom pogodbom. Zato je važno da ta vrednost u svim ovim slučajevima bude tržišno realna, što će se postići predloženim zakonskim rešenjem po kojem će ovako utvrđena tržišna vrednost važiti dve godine. Druga izmena zakona odnosi se na način upisa u javnu svojinu nepokretnosti koje su bile predmet restitucije, ali za koje u skladu sa zakonom je ustanovljeno da ne mogu biti vraćene vlasnicima u naturalnom obliku, već putem novčanog obeštećenja. Drugi slučaj je kada na osnovu zakonskih kriterijuma je odbijen zahtev za restituciju. Po sadašnjem zakonskom rešenju u ova dva slučaja, imovina se može knjižiti kao javna, ukoliko se katastru dostavi rešenje o odbijanju zahteva za restituciju ili rešenje o obeštećenju starog vlasnika novčanim putem. Sada se radi efikasnijeg postupanja sa ovom imovinom zakon predviđa da se upis ovih nepokretnosti kao javne svojine može izvršiti i ako nisu katastru dostavljena navedena rešenja, ali ako se uz zahtev za upis vlasništva na nepokretnosti dostavi potvrda agenciji za restituciju da vraćanje predmeta nepokretnosti ranijem vlasniku nije bilo moguće u naturalnom obliku, u skladu sa zakonom kojim se uređuje vraćanje oduzete imovine. Sada će Agencija za restituciju kao nadležna za vođenje ovog postupka restitucije pružati dokaz da nije moguće vratiti nepokretnost u naturalnom obliku, a ne katastar, odnosno Republički geodetski zavod koji je do sada to morao da radi, iako to nije bilo u njegovoj nadležnosti. Na ovaj način se razrešava pitanje nadležnosti, a time i zakonitosti postupka. Ovde su u pitanju i slučajevi kada u zakonskom roku nije podnet zahtev za vraćanje nepokretnosti, odnosno za restituciju, u skladu sa zakonom. Treća izmena zakona odnosi se na produženje roka za podnošenje zakona za upis prava svojine na nepokretnostima. Naime, po važećem zakonu, rok da jedinica lokalnih samouprava, pokrajine, javna preduzeća, društva kapitala i njihova zavisna društva podnesu zahtev za upis prava javne svojine ističe 31. decembra 2020. godine, dakle za dve nedelje. Kako do ovog broja veliki broj subjekata neće stići da podnese zahtev za upis, pored ostalog i zbog otežanih uslova pandemije Kovid 19, rok se produžava za još godinu dana, dakle do 31. decembra 2021. godine. U protivnom, oni koji nisu podneli zahtev, izgubili bi svojinsko pravo, čime bi bila naneta ogromna šteta državnoj svojini. Sve ove navedene izmene Zakona o javnoj svojini doprineće efikasnijem i odgovornijem gazdovanju državom, odnosno javnom svojinom, koja ima ogromnu vrednost u zgradama i zemljištu, bilo da je u pitanju državni, pokrajinski ili lokalni nivo. Iz tih razloga, Poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržaće ovaj, kao i ostale zakone sa dnevnog reda. Hvala.
Hvala puno i posebno se zahvaljujem što ste se pridržavali predviđenog vremena za vašu poslaničku grupu. Reč ima narodna poslanica Nevenka Kostadinova.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Uvaženi ministre sa saradnicom, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, većina zakona koje imamo danas na dnevnom redu tiču se poreske politike i od značaja su za privredu i ekonomiju zemlje. Moja će se diskusija danas odnositi na poreske olakšice koje su bile aktuelne unazad nekoliko godina, a evo vidimo da se sada produžuju i važiće i tokom 2021. godine. Poreske olakšice i smanjenje poreskog opterećenja su od izuzetnog značaja za osnaživanje privrede jedne zemlje. Država je tokom 2020. godine svojom odgovornom politikom pokazala brigu prema privredu. Dakle, po prvi put u istoriji država je pokazala podjednaku brigu kako za zaposlene u javnom i državnom sektoru, tako i za zaposlene u privatnom sektoru. Koliko je važno stanje privrede za jednu sredinu, to moji sugrađani, građani opštine Bosilegrad, odakle ja dolazim, najbolje znaju. Dakle, gašenjem privrede i zatvaranjem fabrika pre 20-ak godina moju opštinu Bosilegrad su snašle katastrofalne posledice sa kojima se moji sugrađani i dan danas bore. Kao posledice imamo nezaposlenost, siromaštvo, bedu, ekonomsku migraciju, pusta sela i prazne škole. Ljudi bez posla, zdravi i pravi, radno sposobni, prinuđeni su da se sele iz naših krajeva, i to najčešće rade mladi. Oni koji su u srednjim godinama, kada nije lako seliti se, i pored toga što su radno sposobni, a nemaju posla, nalaze se u socijalnim potrebama i na teret su budžeta države Srbije. Oni primaju određenu nadoknadu, tek koliko da prežive, bez radnog staža, bez poreza i doprinosa. Bosilegrad je zbog toga izgubio skoro polovinu svog stanovništva tokom poslednjih 20 godina, a taj trend se i dalje nastavlja. Sve to preti odumiranju moje opštine. Šta valja činiti? Šta treba uraditi kako bi spasili ovakva mala mesta, kako bi zadržali ljude tamo i smanjili pritisak iseljenja ka velikim gradovima? Položaj moje opštine je na krajnjem jugoistoku Srbije. Dakle, i pored toga što se nalazi na izuzetno lepim predelima, udaljena je od glavnih saobraćajnica, dislocirana, udaljena je od železnice i od velikih centara, te kao takva nije primamljiva za investitore. Investitori ne pokazuju zainteresovanost zbog povećanih troškova poslova u sredinama kao što je naša. Šta valja činiti? Prvo, izgraditi putnu i ostalu infrastrukturu, koja je glavni preduslov za dolazak investitora. Drugo, povećane poreske olakšice za investitore koji ulažu novac i otvaraju radna mesta u sredinama kao što je naša. Treće, povećane subvencije za nova zapošljavanja, za manji prag broja novozaposlenih i za niži prag iznosa investicija. Četvrto, bespovratna sredstva za izgradnju i za nabavku opreme. Primera radi, tokom 2020. godine iznos bespovratnih sredstava za nabavku opreme u nerazvijenim opštinama u odnosu na iznos povratnih bio je 30 – 70, a taj bi odnos trebalo da bude 50 – 50, ili još bolje 70 – 30 u korist iznosa bespovratnih sredstava. Na taj način bi se stvorili uslovi da nerazvijene opštine, kao što je naša, budu konkurentne i primamljive za investitore, s jedne strane, a s druge strane da budu atraktivne za život svojih sugrađana. Migracije je bilo i biće ih. Međutim, hajde da učinimo da migriraju i odlaze oni koji žele, a da pomognemo onima koji ne žele da se sele da ostanu u svojim krajevima, da ostanu pod svojim krovom nad glavom, da ne idu u svet gde će biti večiti podstanari, da ostanu u svojim kućama, među svojim ljudima, sa svojom porodicom, da ostanu tamo gde će ih buditi cvrkut ptica a ne gradska vreva, sirene i buka od pražnjenja kontejnera. Ako pogledamo nekoliko generacija unazad na mojim prostorima u proteklih 50-60 godina, kakvu sliku imamo? Prvo, ljudi na selima koji su žrtvovali sebe i svoje živote, očevi koji su gradili, pravili, stvarali bazu za svoja buduća pokoljenja, onda su njihovi sinovi zbog teških uslova za život u selima sišli u gradove kada su se otvarale fabrike, gde su se oni zapošljavali i opet su počinjali od nule i opet su gradili, radili, stvarali, opet za svoju decu. Na kraju, kad su njihova deca, tj. unuci stigli, oni su opet prinuđeni da odlaze iz svojih krajeva, da se sele. Ruku na srce, država Srbija izdvaja za našu opštinu solidnu sumu novca, samo što taj novac umesto da ide na investicije, većim delom ide na socijalu i na ostale prioritete koje sama lokalna samouprava opredeli. Na taj način mi spuštamo temperaturu, a uzrok problema se ne rešava. Tako mi godinama imamo ljude u socijalnim potrebama. Znači na ovaj način mi trebamo da pomognemo tim ljudima da umesto da žive od socijale, da žive od svog rada, da imaju plaćene poreze i doprinose, da imaju radni staž i da jednog dana mogu mirno da odu u penziju. Dakle, ako samo deo tih sredstava koje država Srbija izdvaja za nerazvijene opštine bude preusmeren u ovakve namene, to će za kratko vreme dati efekta. Dakle, oživeće privredu u tim krajevima, pružiti šansu ljudima da ostanu da žive i rade u svojim krajevima i da žive od rada i rezultata svog rada. Zato vas ministre ja, u svoje ime, i u ime građana opštine Bosilegrad, koji su skoro 99% pripadnici bugarske nacionalne manjine, a lojalni su građani svojoj državi Republici Srbiji, molim da sve ovo što sam iznela imate u vidu i da pomognete opštinama kao što je naša, a mislim da ih ima još u Srbiji, da spasemo takva mesta i da zadržimo ljude na tim prostorima. Na kraju da naglasim da ću u danu za glasanje podržati set zakona koje imamo na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospođo Kostadinova. Sledeći prijavljeni je Nenad Filipović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, ceo set ovih zakona koje danas usvajamo je proizvod ili iskustva korišćenja već postojećih zakona pa dolazi do njihovog unapređenja ili usaglašavanja sa propisima Evropske unije. Ovaj set zakona će poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržati, a ja bih da pojasnim zbog čega na dva zakona. Pre svega krenuću od Predloga zakona o digitalnoj imovini. S obzirom da su moji prethodnici dosta o ovome govorili, pokušaću da kažem nešto što nije rečeno. Dakle, kada govorimo o nečemu što je digitalno mi u stvari mislimo i govorimo o nečemu što je virtuelno, tako da se ova digitalna imovina često naziva i virtuelnom imovinom i to je u stvari jedan digitalni zapis koji ima određenu vrednost sa kojom se, dakle može digitalno ili elektronski kupovati, prodavati, razmenjivati ili prenositi, odnosno jednom rečju trgovati. Jedna vrsta digitalne imovine je i virtuelna valuta. Obično se zove još i kripto-valuta i tu valutu niti je izdala, niti za njenu vrednost može da garantuje Centralna banka. Dakle, ova valuta nema pravni status, ni novca, niti valute, ali je fizička i prana lica prihvataju kao sredstvo razmene i njome se dakle može trgovati. U svetu tržište digitalne imovine vrtoglavo raste i to su u stvari i razlozi za donošenje ovog zakona, jer je naš cilj da se ide u korak sa savremenim tendencijama globalnog digitalnog i elektronskog poslovanja. Prva virtuelna valuta koja se zove bitkoin nastaje početkom 2009. godine u jeku svetske ekonomske krize. Danas se ona često zove i digitalno zlato, čija je sadašnja vrednost, na današnji dan oko 19.400 dolara, a pored nje postoje još desetine virtuelnih valuta koje imaju mnogo manji udeo u svetskom tržištu. Pošto ovde govorimo o valuti, moram reći da ovde nije reč ni o kakvom zakonskom sredstvu plaćanja, jer je dinar i dalje jedino sredstvo plaćanja u Republici Srbiji, a pored toga ovim zakonom postoji i zabrana da se digitalna imovina prenosi direktno sa potrošača na trgovca, tj. da se robe i usluge u trgovini na malo plaćaju u digitalnoj imovini, ali ovde je reč o indirektnom sredstvu plaćanja, jer je ovim zakonom uvedena usluga prihvatanja tj. prenosa digitalne imovine sa potrošača na trgovca, preko specijalizovanih pružaoca usluga koji ima dozvolu nadzornog organa za pružanje ove usluge koja će trgovcu da prenosi isključivo dinare na tekući račun, a ne digitalnu imovinu. Dakle, ovde kada pogledamo ovo korisničko iskustvo, biće potpuno identično kao kada robu plaćamo direktno digitalnom imovinom. Sve se to danas radi putem interneta, putem mobilnih telefona u realnom vremenu. Pored ovoga, predloženim zakonskim rešenjima se stvara i pravna sigurnost i kod nas trenutno postoji nekoliko kompanija koje posluju na našem tržištu i ove kompanije su većim delom neregulisane, što stvara i određene praktične probleme o kojima smo govorili, pa da ih ne spominjem. A, i oni koji žele da investiraju i da trguju na ovom tržištu sada ovim zakonom dobijaju onaj vid sigurnosti koji im je potreban da kako bi rekao, mnogo sigurnije plove ovim vodama. Dakle, ovaj zakon na sveobuhvatan i detaljan način uređuje izdavanje i trgovanje digitalnom trgovinom i mi ćemo ga u danu za glasanje podržati. Drugi zakon koji se nadovezuje na prethodni jeste Predlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. Morao bih tu da spomenem da među obveznica ovog zakona se od 2017. godine nalaze lica koja se bave pružanjem usluga u vezi sa virtuelnom valutom i to na predlog NBS koja je zajedno sa Upravom za sprečavanje pranja novca prepoznala značaj novih neregulisanih entiteta na našem tržištu još pre usvajanja tzv. Pete direktive EU koja je usvojena 30. maja 2018. godine Izmenom i dopunom zakona iz 2019. godine ovaj krug je proširen i time su ove delatnosti predmet intenzivnog zanimanja regulatora. Dakle, vrši se određene kontrola i nadzor pružanja ovih usluga koji moraju da ispune sve obaveze koje se tiču sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma, kao i svi drugi obveznici, uključujući identifikaciju stranke na propisan način. Ovde se planira čak i uvođenje tzv. video identifikacije. Razlozi za donošenje ovog zakona leže u usklađivanju sa prethodnim zakonom kojim se uređuje digitalna imovina, jer pored virtuelnih valuta koje su još 2017. godine uvedene u sistem, sada se uređuju digitalni tokeni kao vrsta digitalne imovine, uređuje se licenciranje, poslovanje i nadzor nad poslovanjem pružalaca usluga, naročito u vezi sa izdavanjem investicionih tokena koji nisu bili obuhvaćeni prethodnim zakonom i koji u našem zakonodavstvu prestavljaju novinu. Pored toga, ovim zakonom se obezbeđuje usklađenost sa međunarodnim standardima, a pravna sigurnost u ovoj oblasti doprineće i privlačenju stranih investicija. Upravo zbog ovoga svega i ovaj drugi zakon će poslanička grupa JS podržati u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo.
Zahvaljujem. Ja ću u svom govoru, potpredsedniče, da se referišem pre svega na jedan zakon, na Predlog zakona o fiskalizaciji. Iako sam duboko svestan činjenice da Republika Srbija i u smislu digitalne infrastrukture, uložila mnogo i stvorila preduslove praktično da mi sada u ovom novom talasu reformskih zakona i svega onoga što treba praktično da uradimo u narednom vremenskom periodu, smo već unazad par godina postali lideri u ovom procesu. Tako da i sam proces fiskalizacije i ukupne reforme i Poreske uprave i svih drugih, da kažem, elemenata u državi ide mnogo lakše i mnogo konkretnije u odnosu na bazične pretpostavke koje podrazumevaju da smo mi našu digitalnu infrastrukturu i od svega onog što smo radili do sada i novog Data centra u Kragujevcu, a i generalno svih alata koji idu preko, da kažem, i Ministarstva finansija, ali i sa druge strane i preko Kancelarije za IT Vlade Republike Srbije, smo praktično uveli nove alate i građani Republike Srbije i privreda, privrednici sve više i više te alate koriste na određen način i poslovanja i funkcionisanje je u mnogome lakše. Sa druge strane i Republika Srbija svoje finansijske benefite u smislu prihoda koje može da ubira sve lakše i lakše dolazi do doticaja onih sredstava možda koje nisu do danas i bile na pravi način viđene. Ono što je važno istaknuti u svemu ovome je da mi u ovom novom sazivu Skupštine nastavljamo sa reformama i kao što vidimo mi praktično već nekoliko sednica, od strane Ministarstva finansija imamo što redovne zakone, što ove koje upravo idu u tom pravcu, kako je to najavljeno u ekspozeu premijerke Brnabić, koja je najavila i brojne reforme, najavila i novu etapu digitalizacije i kako su sve ove, da kažem, faze usklađene u smislu napretka Srbije. Kada pogledamo ovaj zakon danas koji razmatramo, vidimo da mi sada ulazimo u novu eru, u novu eru fiskalizacije, koja u svakom slučaju, kako je to ministar u uvodno izlaganju i obrazložio, ne samo zbog vremenskog perioda, zbog činjenice da je Zakon o fiskalizaciji još iz 2004. godine, on je, koliko ja znam, jednom dopunjen svega 2012. godine, već i zbog drugih inovacija, pre svega u serverskom, u digitalnom smislu, a sve u svrhu upravo povećanja prihoda, u smislu uvećanja naplate PDV i bolje finansijske kontrole u segmentu poslovanja svih privrednih subjekata u Republici Srbiji. Iz tog razloga, odmah na početku treba da otklonimo sve moguće barijere i špekulacije koje stoje po ovom pitanju, da je ovo neki novi namet na privredu, na građanstvo, na sve one koji posluju već praktično 2004. godine kroz ovu priču poznatih fiskalnih kasa. Mi smo u uvodnom izlaganju dobro čuli ministra, ali je važno istaknuti više puta ovde u plenumu da svi koji prate ovaj prenos shvate da privreda, poslovanje u Republici Srbiji od 2022. godine, kada ovaj zakon bude u primeni, mi ćemo ga usvojiti, ako Bog da, ove sedmice, ali kada krene sa primenom će biti dobro pripremljen kako svim podzakonskim aktima, tako i, ono što je najvažnije, da se da odgovor na pitanje da li će to biti novi namet na poslovanje, na sva lica koja se bave bilo kojom delatnošću. Odgovor je vrlo prost, kao što vidite u samom zakonskom tekstu i obrazloženju definisano je da se izdvoje sredstva, oko osam milijardi dinara, koja će omogućiti svim privrednim subjektima praktično da brzo i efikasno ovu elektronsku jedinicu sistema koji je integrisan u Poreskoj upravi bude, ne novo opterećenje, već praktično olakšavanje u načinu poslovanja svih privrednih subjekata, bilo da su oni mali, bilo srednji, bilo veliki. To je ono što je mnogo važno istaknuti. Kada smo već kod toga i kad znamo ovu činjenicu da od 2004. godine praktično nismo ovaj zakon usvajali, osim ove izmene iz 2012. godine, treba istaknuti još određene razloge koji su u faktičkom smislu, u fizičkom smislu ometale jedan brži i plodotvorniji rad svih privrednih subjekata u Republici Srbiji. Ja ću ih samo navesti nekoliko, ali sam imao ovih dana intenzivnu komunikaciju, dobro sam se raspitao, slušao sam danas ministra i ne bih nikad sebe doveo u poziciju da glasam za neki zakon, a da ne znam da je to dobro za privredu. Zaista, kada idete taksativno, kada nabrajate jedan po jedan segment, vidite koliko je ovaj zakon u svojoj primeni zastareo i koliko su određena serverska rešenja, pre svega u Poreskoj upravi, zastarela. Mi taj server, je li tako, ministre, imamo još od 2004. godine, kada je Srbija možda među prvima slala sa fiskalnih kasa na taj server u Poresku upravu i ta ponavljanja tih uzastopnih postupaka slanja tih podataka u tom momentu su možda i bila celishodna u 2004. godini, ali mi smo danas na koncu 2020. godine i ta serverska rešenja ne mogu više odgovoriti potrebama koje ima i Poreska uprava i koje ima Ministarstvo finansija, odnosno koje ima država Srbija u smislu očekivanja što većih poreskih prihoda. Prema tome, mi moramo ići na inovativna rešenja i to su upravo rešenja koja se ovde samo kroz ovaj zakonski tekst najavljuju. Mi ćemo podzakonskim aktima i kroz komunikaciju sa svim subjektima iskomunicirati tako da niko ne bude oštećen u ovoj vrsti, odnosno da šteta koja potencijalno bude postojala u smislu prelaska, jer i ovo je jedna reforma, kao što se neko bunio 2004. godine kada su uvođene prve fiskalne kase, pa su rekli šta će nam to, lakše ćemo poslati, pa su se prihodi sve više i više povećavali, ali su došli do nekog limita kada uz najbolju fiskalnu politiku, uz najbolju ekonomsku politiku vi ne možete doći do onih prihoda koje bi ostvarili sa boljim softverskim, sa boljim serverskim rešenjima u smislu svega onoga što danas ima Republika Srbija za potrebu. Iz tog razloga, reći ću jedan od tih primera, to su te duple trake koje su potpuno suvišne. Nigde to u svetu više nema. to izgleda malo i prosto. Zamislite sada kada neko dođe, neki stranac, sada je pandemija virusa korona i nema, nažalost, mnogo turizma, ali to izgleda dosta naivno danas kada pogledate. Vidite, mi sa jedne strane promovišemo digitalizaciju, a sa druge strane imamo neku fiskalizaciju u kojoj dosta kaskamo. Ne bih zaboravio, ministre, i na tu vrstu fiskalizacije iz 2004. godine. Kad se to radilo ovako naopako, imaju dosta primera koji mogu upravo na to da ukažu, ko je tu omastio brke? Pa, omastili su brke upravo oni predstavnici bivše vlasti, žuti ministri, različitim poslovima u kojima se pogodovalo različitim firmama, neka Galeb grupa ovde se navodi, gde su zvali, kažu, iz Privredne komore privredne subjekte da uzimaju upravo te fiskalne kase. Pa, neko je imao dobre tu provizije, razumete. Možda i dan danas i te kako na nekim rešenjima koja nisu dobra za državu Srbiju neko ubira ekstra profit koji vuče još iz tog perioda. Prema tome, šta je poruka koju je danas Vlada Srbije preko Ministarstva finansija, preko Poreske uprave, preko ovih novih rešenja koja se najavljuju upućuje? Mi smo spremni da stvari uzmemo potpuno u svoje ruke i da sa novim rešenjima dođemo do uvećanih novih prihoda u smislu bolje i kvalitetnije naplate PDV-a, više naplate PDV-a. Znači, veća stavka u budžetu po ovom osnovu, odnosno to znači više bolnica, više puteva, a s druge strane veća i javna potrošnja u smislu povećanja penzija, plata i svega ostalog. Prema tome, moramo voditi računa o svojim prihodima, moramo voditi računa o tome da određeni reformski potezi koji se sada najavljuju će možda izazvati određenu konfuziju upravo kod onih koji žele da proizvedu takav efekat da bi građanima Republike Srbije nametnuli neki novi strah. Znači, nema straha, mi idemo postepeno godinu dana sa prilagođavanjem podzakonskih akata, razvijaju se softverski i serverski alati koji su potrebni za ova unapređenja i u tom kontekstu građani Republike Srbije, odnosno svi oni koji rade u privredi nemaju potrebe da smatraju da će u narednom vremenskom periodu, najprostije da kažem to tako, morati kupiti neku novu fiskalnu kasu. Znači, nema nove fiskalne kase, to će biti nova elektronska jedinica. Pretpostavljam, ministre, da će ona i drugačije izgledati, da neće izgledati kao ova fiskalna kasa koju danas vidimo i da će u tom smislu njihovi troškovi i sve ostalo moći mnogo efikasnije da se koristi. Takođe, ovo što se izveštaj slao svakih 15 dana, vi ste u početku objasnili i rekli da to slanje izveštaja na svakih 15 dana je upravo podrazumevalo da smo mi tu, da nismo mogli raditi analitiku na dnevnom nivou kao što ćemo moći u novim softverskim i serverskim rešenjima da uradimo. Prema tome, mi ćemo naše prihode u smislu integrisanog sistema koji ćemo ustanoviti od 2022. godine moći da pratimo na dnevnom nivou, a dnevni nivo podrazumeva dnevni nivo sigurnosti. Dnevni nivo sigurnosti podrazumeva mesečni, godišnji i svaki drugi. Prema tome, nema iznenađenja. Zato, kada usvajamo budžet, kada usvajamo određene planove i zakone koji ih prate, mi sa sigurnošću možemo sve izgovoriti ono što smo izgovarali ovih dana, da znamo da Srbija ide stabilno napred, da znamo kakve će imati prihode. Kada imamo optimizam u smislu planiranja budžeta za 2021. godinu, za 2022. godinu, srednjoročnoj budžetskoj stavci i planovima koji se prave, mi znamo kako ćemo doći do toga. Jedan od načina je ovaj. Prema tome, sa ove govornice poručujem svima, ovo danas što sam pročitao u ovom zakonu, da Ministarstvo finansija ne ide sa nikakvim ad hok rešenjima, već ide sa onim rešenjima koja će upravo podrazumevati da sve ono što u narednom vremenskom periodu treba da se desi će se uvoditi postepeno, da neće dovesti do novih troškova svima onima koji imaju fiskalne kase, već da će država Srbija praktično izdvojiti sredstva od osam milijardi kojima će omogućiti da svako može na efikasniji, transparentniji i jednostavniji način, u smislu i smanjivanja troškova, a i efikasnosti koja treba za njihovo poslovanje da bude kvalitetnija, će to u narednom vremenskom periodu lakše raditi. Evo, jedan od podataka koji sam dobio, jeste da na postojećim fiskalnim kasama vi niste mogli raditi popuste, već ste morali uraditi prethodno nivelaciju svih cena da bi uradili popuste na određenu robu. Prema tome, sve su to male stvari koje će praktično ovim integrisanim sistemom mnogo lakše pomoći, recimo, ja ću sada izvući samo jednu granu, trgovcima da lakše i efikasnije rade ono što su u administraciji, u poslu, u odlasku kod knjigovođe mnogo vremena koristili. Vreme je novac i taj novac treba neko da zaradi. Ako morate da idete stalno kod knjigovođe, jasno je da gubite novac na drugoj strani. Prema tome, integrisani sistem, ozbiljan plan i nova, ozbiljnija i kvalitetnija reforma fiskalizacije dovešće do uvećanja budžetskih stavki, više naplate PDV-a i jaču i snažniju Srbiju. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Šukalo. Reč ima Života Starčević.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas smo u raspravi mogli često čuti pojmove kao što su digitalna imovina, kao što je kriptovaluta, bitkoin, token, itd. Sutra ćemo pričati o jednom lepom i veoma korisnom projektu „Povezana škola“ gde ćemo čuti pojmove kao što su digitalna učionica, digitalna škola, bežična lokalna mreža, itd. Sve ove rasprave govore o tome da su svet, pa i Srbija, s početka 21. veka definitivno prešli iz industrijske ere u informatičku eru, odnosno iz industrijskog društva u informatičko društvo. Naime, svi smo svesni da danas govorimo o modernim zakonima kojima ćemo regulisati mnoge nove procese i pojave koji su vezani za eru koju živimo, odnosno za informatičko društvo. Takođe, svi smo svesni toga da postoji tržište digitalnom imovinom, tržište kriptovalutama. Ono što bi bio zadatak države, a posebno vašeg Ministarstva, uvaženi ministre, jeste da narodu, odnosno građanima Srbije, na jedan jednostavan i razumljiv način objasnite šta su to kriptovalute, šta je to digitalna svojina. Maločas je u svom izlaganju, moj kolega iz moje poslaničke grupe Jedinstvene Srbije, Nenad Filipović, kao informatičar probao da nam kaže šta su kriptovalute, međutim, i sam sebe ne smatram formatički neukim, naprotiv, ali mislim da građanima nije jasno šta su to kriptovalute. Zato bi možda vaše Ministarstvo moglo da pokrene kampanju i objasni građanima Srbije o čemu se radi iz prostog razloga što svi građani znaju kada je u pitanju klasična valuta, da ona počiva na pokriću, zlatnim rezervama, u deviznim rezervama, da počiva na snazi centralne banke, na privrednom razvoju države. Takođe, svi građani znaju, da ako se klasična valuta štampa bez pokrića ide inflacija, ide pad vrednosti klasičnih valuta, a jednostavno šta se dešava sa kriptovalutoma. Iz tog razloga negde predlažem da pokrenete tu neku kampanju i objasnite ljudima, iz prostog razloga što znam puno ljudi koji su uložili dosta novca u tzv. mašine za kopanje kriptovaluta i slične stvari, ušli su u neki posao gde su, manje više, svi, i oni koji su zaradili i oni koji su propali tokom posla, ima i jednih i drugih koje poznajem, su negde tumarali u magli i iz prostog razloga sve to je po prilično velika nedoumica u javnosti. Iz tog razloga, a iz razloga što je to tržište kriptovalutom jedno od najbrže rastućih tržišta danas. I sami ste rekli da se negde trguje oko 750 milijardi dolara godišnje bitkoinom, da će ta berza porasti vrlo na 1.700 milijardi, pažljivo sam vas slušao. Ono što sam pročitao jeste da je u celom tom obimu trgovine 46% trgovine i transakcija bitkoinima u sivoj ili nelegalnoj zoni. Zato je dobro što danas donosimo, odnosno radimo izmene i dopune Zakona o pranju novca i finansiranju terorizma iz prostog razloga što ćemo na taj način ne samo usklađivati taj zakon sa zakonom o kome smo na početku pričali, sa Zakonom o digitalnoj imovini, već taj zakon obuhvata i preporuke FATF-a međunarodne organizacije koja se bavi pranjem novca i finansiranjem terorizma. S obzirom, da sam maločas rekao da je veliki broj transakcija u toj sivoj ili ilegalnoj zoni, ovaj zakon je važan iz prostog razloga što ceo svet danas ima problem sa terorizmom, ima ga i Srbija. Mi znamo, već je jasno kako su se finansirale, nekada UČK i ANA, da su to bile neke non-profit organizacije gde se sakupljao novac iz inostranstva, bilo je tu i političkih partija koje su ih finansirale, ali bilo je i nelegalnih poslova kao što su trgovina oružjem, drogom itd. Danas, juče smo mogli da pročitamo vest u novinama da je u Nemačkoj nađen sajt, doduše na dark vebu, ne na običnim pretraživačima, gde je potpuno normalno i transparentno prodavao drogu za bitkoine. Da bismo kao država mogli da vidimo te transakcije i da bismo mogli da sprečimo te nelegalne radnje od trgovine narkoticima, oružjima itd. do finansiranja terorizma, što je jako važno, mi danas pričamo o ovim zakonima i smatram da su ovi zakoni jako važni. Iz tog razloga poslanička grupa Jedinstvene Srbije će glasati i za ova dva zakona, ali i za čitav set zakona o kojima danas raspravljamo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, danas se pred nama nalazi set zakona koji je svaki bitan i nosi sa sobom određenu težinu, a kako se ne bi ponavljao sa prethodnim govornicima, ja ću govoriti o zakonu koji se odnosi na povećanje pretplate za javni medijski servis i drugi zakon, Predlog zakona o izmeni Zakona o eksproprijaciji o izdavanju građevinske dozvole za projekat i u sklopu projekta Beograd na vodi. Kada pričamo o javnom medijskom servisu i ovom povećanju naknade od 44 dinara, složiću se da je to opravdano i mislim da su kolege koje su pre mene diskutovale jako dobro to obrazložili. Međutim, ono na šta moramo da se osvrnemo je i činjenica o kojoj građani diskutuju već neko vreme, nešto o čemu se priča proteklih mesec dana, a to je činjenica da 50% građana Srbije što se tiče sporta nije bilo u prilici da na tom RTS gleda odlučujuću utakmicu naše fudbalske reprezentacije za odlazak na Evropsko prvenstveno. Ono što posebno iritira građane jeste činjenica da jedini kanal na kome ste tu utakmicu mogli da gledate jeste kanal koji pripada Junajted grupi i u vezi je sa onim pitanjem koji je postavila moja koleginica Sandra Božić. Dakle, građani danas i tokom ove sednice postavljaju otvoreno pitanje. Dakle, utakmice nacionalnih selekcija mora da prenosi televizija sa nacionalnom frekvencijom, što svakako ti mediji nisu. Postavlja se pitanje da li ćemo opet doći u situaciju da u martu, kada startuju kvalifikacije za Svetsko prvenstvo u fudbalu, u Kataru 2022. godine, opet mediji pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa imaju jedini i ekskluzivno pravo da prenose te utakmice, dok će se 50% građana dovijati ili slušati na radiju te prenose. To je nešto o čemu se mora razmisliti, diskutovati. Daleko od toga da bilo ko od nas želi da se meša u uređivačku politiku ili da kreira program RTS, ali ovo je pitanje koje muči sve građane naše zemlje i ja sam u ime njih danas postavio ovo pitanje, ne bi li znali šta nas to očekuje u narednom periodu. Kad smo već kod sporta i kad smo već kod fudbala, danas se desila jedna jako lepa stvar za našu zemlju. U Inđiji, neko je to pomenuo, postavljen je kamen temeljac za fabriku guma "Tojo tajers". Vrednost investicije je 328 miliona evra. Očekuje se da će ta fabrika zaposliti između 500 i 600 ljudi. Međutim, za određene medije, posebno portale pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa to nije vest. Vest je da je polaganju kamena temeljca prisustvovao Dragan Stojković Piksi, i taj čovek je od pre nekoliko sati predmet užasne kampanje, gde se taj čovek provlači kroz blato, satanizuju ga i već je postao bot Aleksandra Vučića, SNS, već ga ismevaju i tako brzo se zaboravilo sve što je taj čovek uradio za našu zemlju kao fudbaler. Da se razumemo. Nisam navijač, niti podržavam klubove za koje Dragan Stojković Piksi igrao, navijam za partizan, ali ovde se radi o nečem drugom. Dakle, svaki drugi sportista, glumac, umetnik, bilo ko ko samo uradi nešto dobro za našu zemlju odmah je predmet satanizacije i odmah je predmet užasnih napada samo zato što je prisustvovao projektu ili otvaranju projekta koji je od državnog značaja. Za ljude koji ne znaju, Dragan Stojković Piksi je 13 godina proveo u Japanu, tamo je živa legenda, pa je sasvim i logično i moramo biti ponosni na to što je on danas prisustvovao polaganju kamena temeljca jedne japanske firme. Neverovatno je da je dovoljno da takvog čoveka satanizujete samo zato što je ponosan na nešto što naša zemlja radi i sprovodi. Pitam se samo da li će sada elita ili onaj deo elite koji se uvek oglašava sada stati u odbranu tog čoveka? Što se tiče Zakona o eksproprijaciji i izdavanju građevinske dozvole za „Beograd na vodi“, mislim da je to tema koja je od opšteg značaja ne samo za ljude koji žive u Beogradu, već za sve građane Srbije. Neko je od mojih prethodnih kolega govorio o tome sa kakvim problemima ste se svi, pre svega vi gospodine ministre, tada ste bili i gradonačelnik, suočili kada smo krenuli u taj projekat. Sećam se 2012. godine, kada je dolazio i gospodin Rudolf Đulijani, kada je sve to bilo samo ideja, sećam se da su tada mnogi to osporavali, govorili da se taj projekat nikada neće realizovati. Taj projekat su napadali svi samo zato što su oni bili nesposobni da spuste Beograd na reke i da naprave nešto kao što je „Beograd na vodi“. Da niko od nas ne laže, ne izmišlja govori i činjenica da je bivši gradonačelnik jedan od najoštrijih kritičara ovog projekta, 2009. godine 12 marta u Kanu predstavio maketu „Beograda na vodi“, samo što se to tada zvalo „Grad na vodi“ i obećavao je kako će on to završiti za vreme svog mandata i to mu je tada bio idealan projekat. Međutim, kako su se stvari menjale, tako je i on menjao svoju priču i nikada više o tome nije govorio. Ono što je posebno interesantno jeste činjenica da kada je njemu odgovaralo i kada je on mislio da mu to može doneti neki politički poen, 2013. godine Dragan Đilas je izjavio - „Beograd na vodi“ i metro promeniće sliku grada. Dakle, 2013. kada je mislio da može sebi da obezbedi neki bolji politički status ili politički poen, on je taj projekat podržao. Interesantno je da je pominjao i metro, ali ne prvi put, već deseti, jer je metro građanima Beograda i građanima Srbije obećavao i 2008. i 2010. i 2012. godine, ali nikada ništa na tom polju nije uradio. Ovde vidite koliko su napadi na „Beograd na vodi“ licemerni i koliko je cela ta kampanja koja se vodila protiv ovog državnog projekta unapred bila smišljena i pripremana. Da paradoks bude još veći i da se kompletira cela lažna slika, koju su pravili, potrudio se 2018. godine kada je u kampanji izjavio da „Beograd na vodi“ nikada neće ni biti završen. Sada svi mi koji možemo odavde za nekih 20 minuta da dođemo do Sava promenade ili se spustimo do „Beograda na vodi“ treba da verujemo Draganu Đilasu ili da verujemo svojim sopstvenim očima? Vi ste, gospodine ministre, lepo rekli, „Beograd na vodi“ ne predstavlja samo projekat u kome je trenutno zaposleno više od 2.000 ljudi na gradilištu koje je najveće u ovom delu Evrope. „Beograd na vodi“ ne predstavlja samo to, „Beograd na vodi“ predstavlja komplet novu sliku i Beograda i Srbije. Umesto groblja brodova, kao što možete videti, umesto napuštenih splavova koji su služili za okupljanje najgorih ljudi u ovom gradu, porušene barake koje su bile stecište zmija, pacova, u kome su se dešavale razne druge ružne stvari i napušteni vagoni koje niko nije hteo nikada da reguliše, uredi ili sredi. Srpska napredna stranka je tada, još 2012. godine izašla sa hrabrim Projektom „Beograd na vodi“ i niko nam tada nije verovao, ljudi su to osporavali, podrška je bila čak ispod 20%. Kako radovi napreduju, kako taj projekat dobija svoje finalne obrise, podrška u narodu raste pa zato mesto svega onoga što ste malo pre videli možete videti velelepne objekte koji pokazuju sasvim drugu sliku i Beograda i Srbije. Jedan od prethodnih kolega govornika je rekao da on dolazi iz Vrnjačke Banje, čini mi se, i da se oduševio kada je otišao prvi put na Sava promenadu. Poštovani kolega, svako ko je dolazio van granica naše zemlje, prvo šta je želeo da vidi posle Kalemegdana, Narodnog muzeja koji je, gle čuda, bio zatvoren zbog njih više od decenije jeste bio i „Beograd na vodi“ i Sava promenada. To je slika koju stvara SNS, koju realizujemo i to je slika gde jasno možete da vidite da obećanja koja damo da ih ispunjavamo. Odgovornom politikom Aleksandara Vučića, koja je bila zasnovana na konkretnim rečima koje se sprovode u delo, danas imamo situaciju da možemo biti ponosni što svako ko dođe u našu zemlju pohvali taj projekat i što taj projekat simbolizuje u šta se naša zemlja i naš grad pretvara. Ja kao poslanik SNS želim samo da pozovem sve poslanike da ove zakone podrže, jer ovi zakoni najbolje oslikavaju u kom smeru se mi krećemo kao zemlja, kao društvo i najbolje dokazuju da od Beograda i Srbije želimo da stvaramo mesto u kome naša deca, u kome generacije koje dolaze žele da žive. Hvala vam i živela Srbija!
Hvala. Reč ima narodni poslanik Stefan Srbljanović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, poštovani građani Srbije, na dnevnom redu je jako bitan set zakona i kada pogledamo tačke dnevnog reda, vidimo među njima i nove zakone, kao što je Predlog zakona o digitalnoj imovini, a tu su i tačke koje se bave izmenama i dopunama već postojećih zakona koji će omogućiti efikasniju i svrsishodniju primenu istih. Posebno bih se zadržao na trećoj tački dnevnog reda, koja se odnosi na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju. Pokušaću da objasnim zbog čega je to bitno. S obzirom da već postojećim navedenim zakonom nisu precizirane odredbe koje se odnose na isplatu akontacije obeštećenja, ovim izmenama i dopunama uređuje se dinamika isplate istih. Naime, do današnjeg dana Agencija za restituciju je pravosnažno okončala oko 80% postupaka po zahtevu za vraćanje oduzete imovine u pogledu naturalne restitucije i oko 10% postupaka koji se tiču obeštećenja. Naznačenim izmenama i dopunama ovog zakona stvoriće se uslovi da Vlada utvrdi koeficijent obeštećenja, a nakon toga će Agencija za restituciju započeti postupak donošenja rešenja o visini pomenutog obeštećenja koje će biti isplaćeno građanima ili u vidu obveznica ili isplatom u novcu. Ovim izmenama i dopunama zakona se takođe omogućava planiranje tačnog iznosa finansijskih sredstava koja će biti opredeljena u narednim godinama i ta sredstva će se konkretno obezbediti iz budžeta Republike Srbije. Značaj ovih mera ogleda se, pre svega, u tome što su vođene javnim interesom i omogućavaju ravnopravan tretman svih stranaka u postupku i ne sme se zanemariti i činjenica da će makroekonomska stabilnost Republike Srbije i privredni rast koji beleži naša zemlja i u budućnosti ostati stabilan i da će taj privredni rast i dalje nastaviti da kontinuirano raste. Kao što je borba za bolju budućnost jedan od glavnih zadataka koje smo sebi postavili, zbog kog nam je ukazano poverenje građana, ne smemo zaboraviti neke greške iz prošlosti i na njima moramo učiti i truditi se da ih ispravimo. Izmena ovog zakona nam baš to omogućuju. Omogućuju nam da ispravimo istorijsku nepravdu koja je u Srbiji učinjena nakon Drugog svetskog rata prisilnom nacionalizacijom imovine, ali pokazati da smo pravna država, jer, kao što znate, ovim izmenama i dopunama zakona ćemo zatvoriti jedan deo Poglavlja 23. u pregovorima sa EU, jer je jasno naznačeno da je jedan od izvora korupcije u Srbiji svakako restitucija. Ovo ne treba da bude glavni i jedini razlog za donošenje izmena i dopuna ovog zakona, već treba da pokaže da smo na taj način odgovorni i odlučni da se uhvatimo u koštac sa ovim problemom. Ne mogu, a da u okviru ove teme ne pomenem Pribojsku banju, mesto iz koga dolazim. Pre svega, to se odnosi i tiče vraćanja imovine Eparhiji mileševske pre nekoliko godina, tačnije zemljišta i rehabilitacionog centra. Na taj način posle mnogo godina rešeni su imovinsko-pravni odnosi, banja je dobila svog vlasnika i krenulo se u adaptaciju i uređenje užeg centra. Ovo pričam iz jednog prostog razloga, a to je da je Pribojska banja razvojna šansa i razvojni potencijal opštine Priboj, koji još uvek nije na adekvatan način i u punom obliku pušten u funkciju, ali je bitno da smo se pomerili sa mrtve tačke i da banju u budućnosti sasvim izvesno očekuju sve veća i veća ulaganja. Tačno je, poštovane dame i gospodo, da je ovaj problem restitucije trebao i morao biti rešen još odavno. Istina je da je propuštena velika prilika dvehiljaditih godina da se reši ovo pitanje, kako je i obećavano. Međutim, neko je u to vreme odredio da je mnogo bitnije doneti Zakon o privatizaciji, a ne Zakon o denacionalizaciji imovine, iako su ta dva procesa trebala da idu jedan uz drugi i nisu nikako smeli ići odvojeno. To je pored devastirane privrede i svega što nas je zadesilo u tim godinama dovelo do stvaranja pogodnog tla za razvoj koruptivnih aktivnosti kojima su najgrublje narušeni interesi kako građana Republike Srbije, tako i same Republike Srbije. Mislim da je na nama da u budućnosti nastavimo da radimo i da, na žalost, ispravljamo tuđe greške i suočimo se sa problemima kao i uvek, ne gurajući ih pod tepih već moramo na ovaj način tražiti rešenja koja će zadovoljiti interese građana Srbije, kojima se isključivo i rukovodimo. Zbog svega toga i samim tim, sa zadovoljstvom ću u danu za glasanje podržati kako ovaj predlog zakona tako i ostale. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Vesna Nedović.
Poštovani predsedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, novi Zakon o fiskalizaciji podrazumeva suzbijanje sive ekonomije. Svaki fiskalni račun, da li su to dobra ili usluge, biće efikasnije sproveden putem interneta poreskoj upravi. Predloženi zakon otklanja nedostatke današnjeg modela, efikasnije se kontroliše isporuka dobara i pruženih usluga na malo, tako i primljenih avansa. Obveznik je u trenutku prometa na malo izdao fiskalni račun korišćenjem fiskalnog elektronskog uređaja koji je odobrila poreska uprava. Teret samog nepostojećeg uređaja i kupovinu novih preuzeće država, što je ušteda za naše obveznike. Početak primene zakona predviđen je 1. januara 2022. godine. Moramo naglasiti da je od prve fiskalizacije prošlo 15 godina, da je ceo sistem zastareo, uočili su se razni nedostaci koji će u ovoj fiskalizaciji biti otklonjeni. Svaki fiskalni račun mora biti potpisan elektronskim potpisom i on će se naći u bezbednosnom elementu koga izdaje poreska uprava, u kome će se naći i kripto zaštita, a sve u cilju suzbijanja sive ekonomije i bolje naplate poreza. Suzbijanje sive ekonomije je strateški cilj ove Vlade. Svi znamo koliko su štetne posledice sive ekonomije na kvalitet života i koliko se privredni subjekti koji rade u skladu sa propisima osećaju pomalo iznevereno u odnosu na one koji rade u sivoj ekonomiji. U borbi protiv sive ekonomije država ne može da pobedi bez aktivnog učešća građana. Posledice sive ekonomije su manji budžetski prihodi što prouzrokuje lošije javne usluge, kao što su obrazovanje, zdravstvo, policija, sudstvo, komunalne usluge. Plaćanjem poreza i PDV omogućava se izgradnja škola, obdaništa, unapređuje se zdravstveni sistem, socijalni sistem, infrastruktura i životni standard građana. Samo ekonomski stabilna država sa dobrim poreskim sistemom i odgovornom Vladom može svojim građanima obezbediti bolju budućnost. Naša Vlada na čelu sa Aleksandrom Vučićem brine o svojim građanima kada je najteže. Sada kada ova pandemija ruši jake zdravstvene sisteme velikih zemalja, jedna mala Srbija u roku od četiri meseca pravi dve velike kovid bolnice u Batajnici i Kruševcu, obezbeđuje najbolju opremu, najviše respiratora do sada, renovira bolnice u koje se nije ulagalo decenijama, brine o svakom ljudskom životu i, što je najvažnije, lečenje je za sve besplatno, što nije slučaj sa razvijenim zemljama Evropa. Sada kada velike zemlje kupuju velike količine vakcina protiv Kovida-19 i prosto se utrkuju ko će više da kupi količina, ne razmišljajući o manjim zemljama i njihovim stanovnicima, predsednik Aleksandar Vučić obezbeđuje vakcine koje će biti potpuno besplatne za naše građane, a one i te kako koštaju i plaćaju se iz budžeta. U ovoj ekonomskoj krizi koju je prouzrokovala pandemija korona virusa rade se autoputevi, rekonstruišu klinički centri, otvaraju nova radna mesta, gradi se 7.900 stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a država je obezbedila 290 miliona evra, naravno, iz budžeta. Što se tiče penzionera, država je obezbedila pomoć od 5.000 dinara, a koju će dobiti do kraja nedelje, i obećala povećanje penzija na početku 2021. godine. Kako penzionerima, tako i zaposlenima povećanje plata u zdravstvu, vojsci i javnom sektoru, naravno iz budžeta. Neodgovorna politika može dovesti zemlju do bankrota, uništiti zdravstveni sistem, penzioni fond, uništiti vojsku i policiju, obrazovni sistem, uništiti svaki pogled u normalnu budućnost, a obezbediti sebi 619 miliona evra i za svog brata 34 stana, a ko zna koliko svojim kumovima, prijateljima. Građani Srbije su uvideli razliku, kaznili na izborima takvo vođenje države i dali svoj glas predsedniku i Vladi koja marljivo radi i stvara bolju budućnost i brine se o njima. Država je pomogla privatnom sektoru davanjem minimalca za sve i sada pomaže zaposlenima u ugostiteljstvu, hotelijerima, turističkim agencijama, rent a kar agencijama. Negde oko 72.500 dobiće minimalac koji je država obezbedila iz budžeta. Ne mogu, a da ne prokomentarišem retoriku veleizdajnika, retorike koja se svakodnevno koristi na N1 i NS, razne vrste uvreda upućene predsedniku Aleksandru Vučiću i najstrašnijim pretnjama upućenim njegovoj deci, i to se dozvoljava i ne osuđuje, prete našim kolegama poslanicima, novinarima, i to se prećutkuje, i to se smatra normalnim. Ako mi prokomentarišemo bilo čiju izjavu, to je pritisak na medije, ugrožava se sloboda govora. Sada pitam – ko je i kada branio ili se izvinio Nenadu Jezdiću koji je napadan i nazivan najpogrdnijim imenima samo zato što je govorio odlomke iz monodrame „Miloš Obrenović“ na otvaranju autoputa Miloš Veliki? Kao veliki čovek, kao što je veliki glumac, na to je samo izjavio: „Od srca se radujem narodnom uspehu i dobitku kroz taj autoput. To je put svih nas. Mi kao narod silnu dangubu napravismo da bismo se bavili ogovaranjem“. Da li se neko izvinio velikim glumcima Mikiju Manojloviću, Lazi Ristovskom, Buletu Gonciću zbog brutalnih uvreda upućenih njima? Da li su oni umetnici ili su umetnici drugog reda, kao što i nas nazivaju građanima drugog reda? Da li se neko izvinio Željku Joksimoviću zbog najpogrdnijih uvreda samo zato što je izjavio da celog života čeka autoput do Valjeva ili je i on umetnik drugog reda? Kao i moja poslanička grupa, ja ću glasati za sve predloge zakona u danu za glasanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanika Nataša Jovanović.
Zahvaljujem, predsedniče Skupštine. Poštovani ministre Mali sa saradnicom, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, jedino što licemeri željni vlasti mogu da zamere je da se Srbija zadužuje, ne pominjući da posle silnih grejs perioda i prolongiranja vraćanja upravo vraćamo skupe kredite koji su bili po 7,25%, koliko je bila obveznica 2011. godine. Danas se refinansira ista sa 1%. Sve to zapravo je posledica kredibiliteta zemlje koju upravo grade oni koji je vode. U stvari, pozadina je da kritizeri i politikanti vide da sve funkcioniše i pored ove pošasti koja je zadesila svet. Nije lako kada se pogledate u ogledalo i kada vidite gubitnike i zaista treba da im je žao, jer imali su priliku da se pokažu, a nisu i narod ih je kaznio na izborima. Ja volim narodne umotvorine, jer one su došle iskustvom i u njih ne treba sumnjati. Tako jedna od najgorih kletvi je upravo – Dabogda imao, pa nemao. Đilas je imao vreću bez dna gde je uzimao koliko je hteo i kad je hteo, ali sada više nema i naši građani mogu da uporede na sopstvenoj koži kako žive sada, a kako su živeli nekada. Za razliku od nekada, sada Srbija ima budućnost. Pred nama je dosta finansijskih zakona, jer uređenje finansija je ključno za ispunjenje svih obaveza i za nabavku svega potrebnog državi i njenim građanima. Kao i u svakoj kući, ništa drugačije, ova Vlada radi domaćinski i rezultati se vide. Do sada je važio Zakon o fiskalnim kasama od 2005. godine i s obzirom da je proteklo 15 godina i da je tehnologija značajno napredovala i da se promenila. Borba protiv sive ekonomije je jedan od strateških ciljeva Vlade u cilju suzbijanja sive ekonomije i u cilju punjena budžeta. Ovim zakonom stvaraju se uslovi za efikasniju kontrolu. Imamo široku podršku građana. Upravo i nagradna igra koju su inicirali Vlada i NALED je da probudi svest kod građana da svaki ne otkucan račun je u stvari umanjen budžet Republike Srbije, a zrno po zrno je pogača. Izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana koji je predložen u cilju sprečavanja nelegalnog rada fizičkih lica i rasterećenja privrednih subjekata, kao i povećavanje neoporezovanog dela iznosa zarada sa 16.300 na 18.300 mesečno. Cilj je smanjivanje broja zaposlenih u sivoj zoni. Radni vek brzo prođe. Treba misliti šta će biti sa tim ljudima kada ostare. Rad na crno nikome ne donosi penziju, samo ekstra profit vlasnicima preduzeća. To država želi da spreči. U ovom zakonu se precizira i prenos digitalne imovine, koja je inače precizirana u posebnom zakonu koji je takođe danas na dnevnom redu i o čemu je ovde bilo reči, a predviđeno je i oslobađanje poreza za obveznike koji od prodaje digitalne imovine ulože u osnovni kapital privrednih društava. Pošto se u ovoj oblasti vrti ogroman novac, ovo je jedan od načina da se povećaju investicije. Šta privlači još investicije? Svakako privlači predsednik Srbije njegovim ugledom u svetu i poverenje koje je stekao, jer data reč neće biti pogažena, kao i stabilan kurs dinara. Kada smo makro ekonomski stabilni, onda su nam na raspolaganju i niže kamatne stope i prosto se finansijeri utrkuju ko će da da bolji plasman. Samo par godina pre su se smejali našem predsedniku kada je pominjao četvrtu industrijsku revoluciju. Sada vidimo da je to stvarnost. Mi imamo pametne mlade ljude, puno stručnjaka iz IT oblasti i sve više investicija. Ovo je jedan od načina i da ih pridobijemo. Naš geostrateški položaj je mnogima interesantan, jer smo na granici istoka i zapada, na Balkanskom poluostrvu i glavna kopnena transverzala sa Bliskim istokom. Srbija razvija privatan sektor i po prvi put u našoj zemlji zarade zaposlenih u privatnom sektoru premašuju zarade iz državnog budžeta. Naši radnici su među najboljim radnicima na zapadu. Oni, naravno, hoće i da zarade i to je potpuno prirodno. Mnogo vremena je uzalud bačeno. Bili smo prepušteni lošim kormilarima i nije im bilo važno da plovimo mirnim vodama, da radimo na imidžu zemlje, da radimo na našim brendovima, ali im je bilo važno da se što brže i što više obogate, a onda sa tim bogatstvom da potplaćuju i podmićuju. Nije samo Đilas, ima mnogo onih koje niko ne pominje i koji su kao eksperti ekspertski maznuli lovu i sada uživaju u nekim institucijama, upravnim odborima, nadzornim odborima, bankama. Na dobrom smo putu, ali mora još puno da se radi, posebno kod jačanja nezavisnih institucija, naročito pravosuđa, jer na šta ličimo kao država ako policija hapsi, a sudstvo pušta kriminalce? Za to je potrebna politička volja, ali i hrabrost, jer se često ima posla sa vrlo opasnim ljudima. Završiću svoje izlaganje citirajući Ivu Andrića: „Samo se radom ili hrabrošću može postići ugled među ljudima. Ne prisilite ih da vas vole i nagrade, ali svakako da vas cene i poštuju. Naravno da je rad bolje i sigurnije sredstvo, jer hrabrost nije od prirode svakog dana, a osim toga za nju se pruža i ređe prilika. Govorim ovde o unutrašnjem zadovoljstvu koje čovek ima od dobro svršenog posla, koje svakako vredi i više od svih nagrada i priznanja ljudskih.“ Ja bih dodala apropo ovome – naše zadovoljstvo je da smo na putu uspeha i da našim očima vidimo kako Srbija napreduje, kako Srbija jača i to je nemerljivo zadovoljstvo koje se ne može kupiti nikakvim novcem. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nemanja Joksimović. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, želim ovom prilikom da se osvrnem na Predlog zakona o izmeni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Predloženim izmenama omogućiće se realizacija ovog projekta zbog čega ću ja, naravno, glasati za ovaj zakon. Što se tiče samog projekta, on je trenutno jedan od najvećih građevinskih projekata u Evropi, vredan 3,5 milijarde evra. Ovaj projekat je veoma važan jer omogućava otvaranje novih radnih mesta, angažovanje srpske građevinske industrije, rast privrede, jačanje ekonomije i povećanje turističkih potencijala Beograda i Srbije. Takođe, ogroman posao je već napravljen time što je taj prostor raščišćen i što su ljudi koji su tamo živeli u nehumanim uslovima dobili adekvatan smeštaj. Prostor koji je godinama predstavljao ruglo Beograda danas izgleda veličanstveno, a tek će izgledati veličanstveno kada se ceo projekat završi. "Beograd na vodi" svakim danom raste sve više i više, a kao što znate u toku je izgradnja kule "Beograd" koja će biti još jedan od simbola našeg glavnog grada. Sa druge strane, moram da napomenem da je najgorem gradonačelniku u istoriji Beograda, Draganu Đilasu, smetao i smeta projekat "Beograd na vodi", ali mu nije smetao Miškovićev projekat "Grad na vodi", koji je 12. marta 2009. godine u Kanu promovisao kao tadašnji gradonačelnik. Kada smo kod projekta "Beograd na vodi", želim da podsetim građane Beograda i Srbije da smo zahvaljujući odgovornoj politici i viziji Aleksandra Vučića u prethodnom periodu u Beogradu izgradili 20.000 metara kvadratnih najlepše pešačke zone u centru Beograda, asfaltirali 1.220 ulica, izgradili i rekonstruisali 436 kilometara vodovodne i kanalizacione mreže, izgradili pasarelu koja spaja Kalemegdan sa Savskim šetalištem, obnovili stotine fasada, rekonstruisali trg Slavija, trg Republike, Narodni muzej koji, podsetiću vas, je 15 godina bio zatvoren, Muzej savremene umetnosti koji je 10 godina bio zatvoren. Rekonstruisali smo i Cvetni trg, Kosančićev venac i Topličin venac. Takođe, moram da napomenem da je ovo samo mali deo onoga što smo u prethodnom periodu uradili u Beogradu i da ćemo u narednom periodu nastaviti istim tempom. Isto tako, u toku je izgradnja nove autobuske stanice u Bloku 42 na Novom Beogradu, a krajem sledeće godine krećemo sa izgradnjom metroa. Podsetiću vas da je Dragan Đilas od 2008. godine pa sve do 2013. godine obećavao početak izgradnje metroa koji naravno nikada nije ni počeo da gradi. Za razliku od njega, mi naša obećanja ispunjavamo i sledeće godine krećemo sa realizacijom ovog projekta. Kada već pominjem najgoreg gradonačelnika u istoriji Beograda Dragana Đilasa, želim da podsetim građane Beograda i Srbije samo na neke njegove projekte. Recimo, projekat „Kuća Velikog brata“, gde je oteo parcelu od 2.000 kvadrata za potrebe uvođenja rijaliti programa u Srbiji na zemljištu koje je predviđeno da bude objekat za smeštaj dece, kulturnu zabavu i sportsko-rekreativnu namenu. Takođe, projekat - podzemni kontejneri gde je na nameštenom tenderu bez bilo kakve studije i plana nabavio 1.800 podzemni kontejnera od firme „Blagojevica“, koja se bavila izradom kablova. Kontejneri su, kao što znate, ubrzo propali jer nisu bili vodonepropusni, niti su bili otporni na rđu, dok je firma koja je dobila ovaj posao ubrzo posle toga otišla u stečaj. Iako se firma koja je napravila kontejnere obavezala da iste i postavi, to se nije desilo, već je grad Beograd o svom trošku angažovao komunalna preduzeće „Gradsku čistoću“ i „Beograd put“ da ovaj posao završi. Što se tiče kupovine španskih tramvaja, potpuno isti „Kaf tramvaji“ su u mađarskom Debrecinu koštali 1,8 miliona evra, dok ih je Beograd kupio za 2,2 miliona evra po komadu. Time je grad Beograd iste tramvaje platio 12 miliona evra više od realne cene i to bez ugovorenog servisiranja i rezervnih delova, zbog čega su morali jedan potpuno novi tramvaj da rastave i koriste ga za rezervne delove. Takođe, po nabavci tih tramvaja morali su i vanredno da seku stajalište javnog prevoza da bi ti tramvaji uopšte mogli i da se koriste. Što se tiče replike „Terazija“ na Novom Beogradu, ova kula od karata nas je koštala 114 miliona dinara i za koju je dodatno plaćeno četiri miliona dinara godišnje za obezbeđenje, gde nije bilo žive duše. Replika nikada zvanično nije otvorena, niti je završena, a pored svega ovaj montažni objekat je nelegalno priključen na električnu mrežu. Podsetiću vas i na Pazl grad na Voždovcu, koji je podignut bez lokacijske i građevinske dozvole na zemljištu Ministarstva odbrane, a vrlo brzo je izgubio svoju funkciju, jer su sve sprave predviđene za igranje dece delimično ili potpuno uništene, dok su zidovi išarani. Što se tiče mosta na Adi, izgradnja mosta koštala je preko 400 miliona evra, iako je prvobitna projektovana cena iznosila 118 miliona evra. Samo u prvoj fazi izgradnje Đilasovim saradnicima isplaćeno je oko osam miliona evra na ime fiktivnih konsultantskih usluga. Novac se izvlačio preko grčke kompanije čiji je pravni zastupnik bio srpski državljanin Rajan Rajačić, blizak prijatelj gle čuda Đilasovog kuma, Dragana Ješića. Takođe, grad Beograd je krajem 2011. godine platio dodatno devet miliona evara da bi most na Adi bio završen pre roka i svečano otvoren za doček 2012. godine kako bi ga Dragan Đilas koristio za novogodišnju promociju, odnosno u svrhu predizborne kampanje 2012. godine. Da ne dužim dalje, mogao bih do sutra da pričam o uspešnim projektima Dragana Đilasa, kojima je građane Beograda zavio u crno, ali ću iskoristiti priliku da ga pozovem da prestane da se krije iza svojih medija, da se vrati u gradski parlament od kojeg beži ko đavo od krsta i objasni građanima Beograda i Srbije kako je moguće da od 2007. godine, kada je postao ministar i kada je prijavio da od imovine ima samo ženinu kuću, automobil iz 2003. godine i 74 hiljade evra ušteđevine, dođe do toga da 2016. godine samo u nekretninama ima 25 miliona evra, dok njegov brat Gojko Đilas ima 35 nekretnina vrednih preko pet miliona evra, mada sam siguran da je građanima, kako Beograda, tako i Srbije apsolutno sve jasno.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Nikola Radosavljević. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovani potpredsednici, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, ekonomske mere i razni podsticaji Vlade Republike Srbije od važnog su značaja za sve privredne subjekte, a posebno za privatni sektor. Vlada Republike Srbije počela je sa isplatom minimalne zarade u granama privrede koje su najteže pogođene usled ove pandemije – turizam, ugostiteljastvo i hotelijerstvo. Odvojeno je oko dve milijarde dinara za oko 72.500 zaposlenih radnika upravo u ovim sektorima. Najbitnije je da se sačuvaju radna mesta i da se sačuva likvidnost. Dokaz da Vlada Republike Srbije brine o privatnom sektoru je i ove pred nama, pred narodnim poslanicima, u vidu Predloga zakona o izmeni i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. On se upravo odnosi na podsticaj privatnom sektoru u vidu olakšica i povraćaja sredstava koja se izdvajaju za obavezno socijalno osiguranje i za doprinose. Podsećam građane Republike Srbije da su svim zaposlenima u malim i srednjim firmama, u preduzetničkim radnjama ove godine isplaćene po tri minimalne zarade i po dve minimalne zarade u procentu od 60% minimalne zarade. U toku je realizacija programa „Moja prva plata“ koji je pokrenula Vlada Republike Srbije radi podsticaja zapošljavanja i osposobljavanja mladih kadrova kojima će to biti prvi posao nakon završenih škola. Ovim programom će mnogi poslodavci lakše doći do neophodnih kadrova, a priliku da steknu radno iskustvo i da se kasnije i zaposle imaće oko 10 hiljada mladih i za ovo je izdvojeno oko dve milijarde dinara. Ako se na ovakav program nadovežu izmene i dopune Zakona o doprinosimaza obavezno socijalno osiguranje trasirali smo odličan put pomoći privatnom sektoru. Razlog za donošenje ovakvog zakona je novo zapošljavanje, privredni rast, povoljnije privređivanje i smanjenje troškova privrednih subjekata. Suštinski, i ovim zakonima izmenama i dopunama produžavamo period postojećih olakšica do kraja 2021. godine kada se očekuje i povećanje broja poslodavaca koji će koristiti ove olakšice koje se odnose na povraćaj plaćenih doprinosa i plaćeno socijalno osiguranje i to od 65% do 75% za poslodavce u privatnom sektoru koji zaposle novog radnika. Očekuje se da će ovim zakonom na osnovu povraćaja sredstava finansirati u privatni sektor oko šest milijardi dinara. Poslodavac ima pravo na povraćaj sredstava od 65% u slučaju kada zaposli jednog radnika najmanje, a najviše devet radnika, od 70% kada zaposli najmanje 10 radnika, a najviše 99 i 75% procenata kada zasnuje radni odnos sa više od 100 radnika. Svi oni koji imaju ili su imali do sada dodirnih tačaka sa privatnim sektorom znaju od kolikog je značaja za poslodavce ovakva mera čime će se lakše doći do odluke da se angažuje nova radna snaga kako bi napredovali i ostvarili svoj rast. Ova mera se odnosi i na one koji tek kreću sa radom, nove poslodavce, odnosno novonastala privredna društva. Gospodine ministre, mislim i smatram da u nekom budućem vremenu, i zbog današnje novonastale situacije, ove olakšice mogu da budu i liberalnije, što se tiče određenih uslova, a koja imaju za cilj da spreče zloupotrebu. To se odnosi u delu da li je poslodavac u određenom vremenskom periodu, predviđenim ovim zakonom, a do dana kada aplicira za olakšice, imao smanjenje broja radnika. Predložio bih da se ovaj period smanji na 12 meseci, tj. da se gleda od dana apliciranja unazad godinu dana. Vlada Republike Srbije i resorno ministarstvo vodi dobru fiskalnu politiku. Želim da pohvalim sve dosadašnje ekonomske mere i pomoć našoj privredi. Osvrnuo bih se na Fiskalni savet, koji sve vreme kritikuje mere Vlade Republike Srbije u vidu pomoći našim građanima i našoj privredi i želeo bih da znam da li su tako bili kritični i u vreme Borisa Tadića, kada je Srbija bila pred bankrotstvom. Danas imamo najmanji pad BDP u Evropi, po projekciji MMF i Evropske komisije i kada očekujemo rast. Možemo samo da zahvalimo Vladi Republike Srbije na vrednom radu, na štednji i sprovođenju teških reformi. Zato danas imamo i mogućnost da pomažemo građanima Republike Srbije, i dalje ćemo pomagati, i našu privredu i naše građane. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Olivera Ognjanović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicom, dame i gospodo poslanici, analizom predloženih zakona vidimo da Vlada Srbije nastavlja smerom razvoja, širenja i rasta privrede i životnog standarda građana. Zato ću odmah na početku izlaganja reći da ću podržati sve predloge zakona. Akcenat stavljam na izmene i dopune Zakona o tržištu kapitala, zato što je najvažniji po pitanju ostvarenja statusa, rejtinga naše zemlje i ambijenta povoljnog za strane investitore. Prošle godine se nakon dugo vremena Srbija ponovo vratila na međunarodno tržište kapitala. Ove godine Srbija je izašla na međunarodno finansijsko tržište i emitovala obveznicu od milijardu i 200 miliona dolara kako bi refinansirala najskuplju obveznicu, koja je emitovana 2011. godine i skupi dug zamenila mnogo jeftinijim. Ovo je najmanja kamatna stopa koju je naša zemlja ikada dobila na tržištu kapitala, čime su ostvarene dodatne uštede od oko 11 milijardi i 600 miliona dinara. I što je još važnije, učešće javnog duga ostaje ispod 60% BDP-a. Zašto možemo reći da se ispunjavaju svi standardi razvijenog tržišta kapitala? Upravo zato što je izgubljeno poverenje stranih i domaćih investitora predstavljalo ključni problem na srpskom tržištu. Danas ne povećavamo javni dug, vraćamo kredite i vraćamo obveznice koje je neko drugi uzimao pre nas. Danas preduzeća dobijaju povoljnije kredite po mnogo nižim kamatnim stopama. Novac koji investiramo jesu konkretni projekti, projekti koji vode povećanju konkurentnosti, rastu ekonomije i privrede, doprinose finansijskoj stabilnosti. Danas smo ponosni na činjenicu da od svetskih finansijskih institucija dobijamo potvrde o ispravnoj ekonomskoj politici. Strane direktne investicije u Srbiji nisu smanjene ni za vreme krize koju je izazvala pandemija korona virusom. To govori o poverenju koje strani investitori imaju u Srbiju i ekonomsku politiku koju vodimo. Zaključno sa septembrom, uložili su u našu zemlju milijardu i 800 miliona evra, a projekcija je da će do kraja godine to biti planiranih dve milijarde i 300 miliona evra. Dakle, stabilnost dinara više nikoga ne brine. A pre samo nekoliko godina živeli smo u zemlji koja je bila na finansijskom dnu u svakom smislu ovih reči. Do sada je Vlada Srbije, na čelu sa predsednikom Vučićem, zaista pokazala veliku ozbiljnost i odgovornost. Svako obećanje je ispunjeno, od rasta plata i penzija do smanjenja nezaposlenosti na ispod 8% i povećanja životnog standarda. Da podsetim da je 2013. godine nezaposlenost bila veća od 25%. Pomoć države privredi i građanima od početka krize izazvane pandemijom iznosiće čak 700 milijardi dinara, odnosno šest milijardi evra. Narodna banka Srbije juče je na vanrednoj sednici usvojila odluke kojima se omogućuje lakša otplata kredita dužnicima pogođenim pandemijom korona virusa. Sve to pokazuje da Vlada vodi brigu o građanima i privredi, da vodi brigu o Srbiji, jer, svi smo mi deo Srbije. Međutim, uprkos svim naporima i rezultatima koje ostvaruje ova Vlada, mi imamo one kojima smeta što nećemo dozvoliti da ovaj narod zaboravi nedela i pljačke, nedela tajkuna. Mi imamo opozicione ostatke upravo tih kriminalaca koji su oko sebe okupili lakoverne i pohlepne, koji pokušavaju da prikažu sebe žrtvom. Da, baš oni su se našli pogođeni istinom. Takvi pokušavaju da prikažu nas kao agresore, kao one koji napadaju. E, pa, gospodo, mogli ste da podignete Srbiju, mogli ste da gradite, a ne da kradete. Mogli ste da otvarate fabrike, nova radna mesta, da dižete plate i penzije, da jačate vojsku, policiju, zdravstvo, privredu. Ali niste. Imali ste šansu ali ste je propustili. Niko vam više ne veruje, pa ni vi sami između sebe ne verujete jedni drugima. Zato prekinite da napadate jedinu ličnost koja je u proteklih 30-40 godina uradila toliko mnogo za Srbiju, predsednika Aleksandra Vučića. Normalno je da postoje oni koji uspeh ne praštaju. Uvek je bilo tako. Ali, jedno su uvrede, a drugo je poziv na linč. Dovoljno je da se setimo 90-ih i kako smo živeli, pa kriminala 2000-ih, dok nije došlo do promene 2012. godine. U poslednjih nekoliko godina zaista osećamo da se život menja na bolje. Pokušali ste da izlazite na ulice, da pravite nered. Trudili ste se iz sve snage da razbijate, palite i uništavate, ali džaba vam je bilo, opet ste izgubili. Stvarno je previše očekivati od nas da ćutimo, jer nećemo da ćutimo ni na uvrede ni na pretnje. Dosta je prozivanja svakoga ko se suprotstavi vama koji ste protiv Srbije i na prefinjen način glumite nezadovoljstvo. Naprotiv, vi radite samo za svoj džep, sa ciljem da uništite sve što se sa mukom stvorilo. I nije tačno da se u parlamentu širi govor mržnje. Zar je mržnja govoriti istinu i tražiti pravdu? Zar je to nasilje? Da li je neko iz opozicionih medija kažnjen za poziv na linč za vešanje, na klanje, na silovanje? Mi se upravo borimo da ovaj narod čuje istinu, da je dobro zapamti. Zato mi smeta što, ponavljamo dokazane činjenice i baš me briga šta će reći Đilasovi i Šolakovi mediji. Ponoviću, normalno je da postoje oni koji uspeh ne praštaju, a mi idemo dalje i borićemo se za bolju Srbiju u kojoj se nećemo bojati budućnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Milica Dačić, ali nismo u srodstvu.
Poštovani predsedniče Skupštine, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, uvaženi ministre, a pre svih, uvaženi građani Srbije, Predlogom zakona o digitalnoj imovini, mi uređujemo oblast koja do sada nije bila predmet pravnog regulisanja i kojim digitalna imovina postaje zakonska kategorija. Time stajemo u red ne tako velikog broja država koje su shvatile važnost pravne sigurnosti u ovoj oblasti i prvi smo u regionu koji smo pristupili i mirenju i usvajanju ovakvog jednog akta u Narodnoj skupštini. Mnogo toga je urađeno na unapređenju poslovnog okruženja i stvaranju povoljnog privrednog ambijenta u prethodnih osam godina. Iz tog razloga danas imamo investitore koji ne odustaju od investicionog ulaganja u Srbiju uprkos pandemiji. Situacija sa korona virusom je samo ubrzala proces digitalizacije društva i poslovanja, a digitalna imovina zauzima važno mesto u tom procesu. Mi ovim zakonom koji treba da bude temelj investicione sigurnosti i poverenja unapređujemo naše poslovno okruženje, unapređujemo tržište kapitala, pospešujemo razvoj privredne grane. Stvaramo i mogućnost za olakšano finansiranje inovativnih start-ap kompanija i malih i srednjih preduzeća. Ono što je takođe veoma značajno sa gledišta pravnog sistema je da je ovo prvi korak ka usklađivanju faktičkog sa pravnim stanjem. Investicioni tokeni ili kripto-valute već dugi niz godina predstavljaju finansijski instrumente koji su pogodni za investicije. Iz tog razloga poseban institut, Predlogom ovog zakona, koji je unet u zakon, je institut belog papira koji svoju funkciju ostvaruje kroz postupak izdavanja imovine i ima karakteristike tačnosti, sveobuhvatnosti i istinitosti podataka o koji će se nalaziti u njemu. Upravo te karakteristike mogu da ukažu da će u budućnosti ovaj institut zapravo predstavljati jednu formalnu ispravu. Mi na ovaj način blagovremeno povezujemo nove tehnologije i finansijske usluge. Posebno kada govorimo o sektoru informaciono komunikacionih tehnologija, tehnološkom razvoju stvorena je, pogotovo prethodnih godina, određena infrastruktura koja može da pomogne pre svega mladim firmama tzv. start-apovima u njihovim prvim početnim koracima. Pri tom mislim na one projekte koji su završeni i u ovoj godini uprkos pandemiji, kao što je otvaranje Naučno tehnološkog parka u Nišu, kao što je otvaranje Naučno tehnološkog parka u Novom Sadu. Ono što želim posebno da istaknem i da se zahvalim, a to je poštovani ministre, odluka iz decembra meseca prošle godine, dakle 2019. godine o kupovini zgrade za potrebe Naučno tehnološkog parka u Čačku koji im je, dakle i moj grad, dobio jedan prostor kakav zaslužuje jedna ovakva investicija. Taj prostor smo otvorili u junu mesecu, u prisustvu Aleksandra Vučića i Ane Brnabić i moram da kažem da sam se osećala ponosno na činjenicu da su se prvi put u istoriji moga grada na istom mestu u isto vreme pojavili i predsednik moje zemlje i premijer moje zemlje. Posebno je bitno što smo na prethodnoj sednici videli da je budžetom za 2021. godinu, da su opredeljena sredstva za finansiranje ovih institucija. Razvoj ovih institucija je izuzetno bitan za privredu, za nauku, za tehnološki razvoj, ali i po mom mišljenju za jednu jako bitnu i značajnu temu, a to je zadržavanje mladih i visokoobrazovanih kadrova u našoj zemlji koji je upravo ovakvim ulaganjima i omogućen. To je tema koja je bila aktuelna i nekih prethodnih nedelja s obzirom da imamo i onu stranu koja taj odlazak podstiče. Smatram da je mnogo toga urađeno za mlade ljude u Srbiji odgovornom i državničkom politikom Aleksandra Vučića, što se vidi i po procentu zastupljenosti mlađe populacije u parlamentu. Krug ovakvih velikih ulaganja završavamo u ovoj godini, 18. decembra otvaranjem Data centra u Kragujevcu i pokazatelj koliko je ta ustanova takođe značajna je dolazak američke tehnološke kompanije u Kragujevac „ABM“ koja će ovim postati, dakle prvi komercijalni korisnik ovog centra. Slažem se da je ponekad nemoguće objasniti o ljudima koji u 21. veku imaju probleme i sa kanalizacijom i sa vodosnabdevanjem, potrebu da se uloži u društvo zasnovano na znanju, inovacijama i tehnološkom razvoju, ali isto tako sam mišljenja da treba na vreme krenuti sa ovim ulaganjima kako ne bismo jednog dana došli u situaciju da nas naša deca pominju po tome da nismo na vreme započeli ovakve stvari. Sa druge strane investicionim planom „Srbija 2020-2025“ predviđena su sredstva i za rešavanje ovih problema. Osvrnula bih se još na izmene i dopune Zakona o javnoj svojini. Prva izmena u ovom zakonu tiče se ograničenja važenja procene tržišne vrednosti nepokretnosti na dve godine, zato što je inače uočeno da se poslednjih godina ubrzano menjaju tržišne vrednosti nepokretnosti. Primećeno je dakle, da cene kvadrata posebno u velikim gradovima rastu. To je još jedan pokazatelj ekonomskog napretka Srbije. Druga izmena tiče se produženja roka kako bi autonomne pokrajine lokalne samouprave i javna preduzeća mogle produžiti rok za upis prava javne svojine na nepokretnostima do 2021. godine. Nemam informaciju za celu državu, ali ako je pokazatelj primer moje lokalne samouprave, dakle grada Čačka, ovaj posao je završen otprilike u nekom procentu od 90% i vrlo brzo će, sigurna sam, biti završen i u svim lokalnim samoupravama s obzirom da trpi usled posledica pandemije. Za kraj, drago mi je i što sam i kroz ove dve teme dobila priliku da još jednom ukažem na stvaralačku i odgovornu politiku Aleksandra Vučića. Naime, lokacija na kojoj se nalazi, sada nalazi Naučno tehnološki park Čačak je lokacije bivše fabrike "CER", čuvene čačanske firme koja je privatizovana 2009. godine. Dakle, koliko se situacija u zemlji promenila, vidi se po tome što je država deset godina kasnije pronašla sredstva i opravdani interes da deo ove lokacije vrati u državnu, odnosno javnu svojinu o kojoj upravo sada i govorim i da oživi ovu staru industrijsku zonu, baš kao što se to čini u svim krajevima Srbije. Iz svih ovih razloga pozivam sve da u danu za glasanje glasaju za ovaj set zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče, uvaženi ministre sa saradnicom, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas set finansijskih zakona i ja ću reći da je njihov zajednički imenitelj to što svi zakoni odnose se na bolji život građana i bolje uslove poslovanja naše privrede. Takođe, svi predloženi zakoni imaju u sebi i strateško opredeljenje politike SNS, a to je borba protiv sive ekonomije, borba protiv terorizma, borba protiv korupcije, ali naravno i vrlo važan paket podrške privrednim subjektima kako bi došlo do novog zapošljavanja i kako bi privredni subjekti u pandemiji koja je zahvatila čitav svet, pa i našu zemlju, ostali na zdravim nogama i mogli i dalje da dobijaju podsticaje i dalje zapošljavaju nove radnike, i u tom smislu da ekonomski jačaju našu zemlju. Srbija je danas ekonomski stabilna zemlja. Srbija je danas bezbedna i sigurna zemlja. Srbija je danas prva zemlja u Evropi po ekonomskom napretku, odnosno po ekonomskim pokazateljima, jer ima najmanji pad u Evropi u vreme pandemije kada su mnoge zemlje zabeležile jako velike padove u privrednom rastu, naša zemlja taj pad beleži od minus jedan posto. Takođe, predviđa se da će sledeće godine privredni rast biti 6% što će takođe biti jedan od najboljih u Evropi. Ono na šta želim da skrenem pažnju, to je da od svih finansijskih zakona, dva zakona, a to je Zakon o fiskalizaciji i Zakon o digitalnoj imovini su dva potpuno nova zakona, sistemski nova zakona. Prvi zakon, njegov osnovni cilj je podrška privredi, podrška poreskoj upravi, ali i borba protiv sive ekonomije. Drugi zakon koji se odnosi na digitalnu imovinu, takođe je naš pionirski poduhvat i jedna smo među prvim zemljama u Evropi koja donosi ovaj zakon, jer više nepoznatih pružalaca digitalnih usluga ovim zakonom neće biti. Sve se uvodi u legalne tokove, ali naravno, ovaj zakon je važan i sa aspekta jačanja IT sektora, jer informaciono-komunikacijska tehnologija i mladi ljudi koji se bave pružanjem ovih usluga i te kako njihov rad doprinosi rastu ukupnog BDP naše ekonomije. Ono na šta želim da skrenem pažnju svih nas, to su izmene i dopune zakona koje se odnose o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinskih dozvola radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Suština ovog zakona je da se produžava rok za podnošenje zahteva za eksproprijaciju na pet, na sedam godina i taj rok će isteći 15. aprila 2022. godine. Zašto se osvrćem na izmene i dopune ovog zakona? Zato što projekat „Beograd na vodi“ nema samo značaj za grad Beograd, projekat „Beograd na vodi“ je projekat od velikog značaja za sve građane, za Republiku Srbiju i od velikog značaja za našu ukupnu ekonomiju. Mnogi državnici imali su svoje snove da Beograd i Beograđane spuste na reku, još je Miloš veliki imao nameru da Beograd spusti na reku tako što će trgovce i zanatlije naseliti u priobalju reke Save. Nikome do Aleksandra Vučića nije pošlo za rukom da Beograd i Beograđane spusti na najlepši deo Beograda, a to je reka Sava. Dragan Đilas je iza sebe ostavio na tom prostoru gde se danas gradi „Beograd na vodi“ običan smećarnik, olupine brodova, šine, zmije, pacove, vagone. Danas je to zahvaljujući politici Vlade, politici Aleksandra Vučića jedan od najlepših delova Beograda, odnosno taj deo Beograda je najlepši deo jugoistočne Evrope. U tom delu Beograda izgradio se tržni centar površine 300.000 metara kvadratnih, ali ono što je značajno tu će biti zaposleno 5.000 radnika. to su naši radnici koji će biti prijavljeni, čiji će se porezi i doprinosi, naravno, uplaćivati ovde i koji će ostvarivati sredstva za egzistenciju sebe i svojih porodica. U Tržnom centru Galerija, koji je inače najveći i jedini na obali reke, on se nalazi na obali reke Save, najveći u ovom delu Evrope, biće i bioskopska sala koja će imati 1.700 mesta, nalazi se i 3.600 parking mesta. Takođe, želim da naglasim da će sledeće godine biti završena Kula Beograd koja će biti simbol Novog Beograda, evropske i svetske metropole, biće visoka 167 metara, imaće 42 sprata i sijaće jednim modernim, lepim izgledom i davaće Beogradu duh jednog novog vremena. Naravno da nijedan grad ne može biti konzerviran u tegli i da se ništa ne radi. Oni koji ništa ne rade su oni koji slede politiku Dragana Đilasa. On ništa nije radio za građane Srbije, on je radio sve isključivo samo u sopstvenom interesu i u interesu ličnog bogaćenja. To vreme je prošlo. Građani toj politici više ne veruju, jer oni nemaju ideju, oni samo imaju mržnju prema svemu što je napredno i prema svakom uspehu. Aleksandar Vučić je verovao u svoje snove, verovao je u svoj rad, a i vi, gospodine ministre, ste jedan od tih koji ste tada bili entuzijasta i verovali ste u te snove. Ljudi koji veruju u svoje snove i rade, oni pobeđuju. Politika SNS, Aleksandra Vučića i ove Vlade je politika da Srbija bude pobednik u svakom mogućem smislu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pa setom ovih poreskih zakona o kojima danas raspravljamo, Srbija sasvim sigurno korača u modernizaciju u svim oblastima. Ne bih sada da nabrajam i Zakon o digitalnoj imovini i druge zakone fiskalizacije, druge zakone, hteo bih nešto da kažem o Zakonu o tržištu kapitala. Naime, Republika Srbija već 14 ili 15 godina, poseduje tržište kapitala, odnosno tržište hartije od vrednosti. Nedostatak ovog tržišta jeste bio taj što smo mi na tom tržištu kapitala, hartije od vrednosti, prodavali samo vlasničke hartije od vrednosti. To je bivši režim izmislio da bi mogao da preduzeća koja su bula u postupku privatizacije, gde bi jedan određen procenat zaposlenih u tom preduzeću dobio određenu količinu akcija, većinski vlasnik preko tržišta kapitala, odnosno, hartije od vrednosti, postao apsolutni vlasnik jednog privrednog društva. Za vreme bivšeg režima to je bila jedina svrha postojanja tržišta kapitala hartije od vrednosti, nikakvu drugu svrhu nije imala. Čak i u onim najgorim vremenima Svetske ekonomske krize 2008. godine, za koju kažem opet i uvek ću ponavljati da je mala beba u odnosu na ekonomsku krizu koja je izazvana pandemijom kovida, naše tržište hartije od vrednosti nije se modernizovalo. Zatekli smo Komisiju za hartiju od vrednosti koje je jedno regulatorno telo u jednom potpunom haosu, u jednom nedostatku zakonske regulative, nedostatku ponašanja prema dobrim običajima i bilo je jako teško ponovo pokrenuti, na prvom mestu, rad Komisije za hartije od vrednosti, a onda i unaprediti rad Komisije. Mogu da kažem da su tu postojali jako veliki otpori da danas se jedan ovakav predlog zakona nađe na dnevnom redu. Suština ovog izmena i dopuna Zakona jeste da nisu samo vlasničke hartije od vrednosti predmet rada tržišta hartije od vrednosti, već i dužničke, odnosno po prvi put na teritoriji Republike Srbije može malo pravno lice, mikro ili neko drugo da učestvuje na tržištu kapitala od vrednosti i da nabavlja sredstva, da li za investicije, da li za poboljšanje svoje aktivnosti koja mogu biti značajno jeftinija zavisno od njegovog boniteta, naravno, nego što su sredstva koja možete da dobijete poslovnih banaka. Tu je razlog zašto je bivši režim u svakom trenutku pokušavao da zaustavi taj proces modernizacije našeg tržišta hartija od vrednosti, zato što su oni bili ti koji su radili isključivo u interesu poslovnih banaka i velikih finansijskih sistema. Setite se samo kako smo branili dinar od 2008. do 2012. godine. Prodavali smo devizne rezerve, prodali smo najmanje 5,5 milijardi evra deviznih rezervi. Da li smo odbranili kurs dinara? Nismo. Izgubio je polovinu svoje vrednosti, sa 78 dinara na 119,80 – 120, to je više od polovine. Zato što su finansijske institucije u daljem tekstu banke zbog enormno visokih kamata napravile jedan perpetuum mobile, jednu svojevrsnu, primarnu emisiju novca i sa viškom zarađenog novca kroz reketaške kamate otkupljivali su evre i iznosili van Srbije, na taj način izazivajući pad nacionalne valute, pad životnog standarda, pad operativnosti privrede u Srbiji. Sve je to bivši režim znao, samo ništa nije preduzimao. Zato i nismo mogli da imamo jedno ovakvo tržište hartija od vrednosti, zato što ceo taj posao koje su banke i određeni finansijski špekulanti, pre svega mislim na neke velike kompanije, „Delta“ ili tako nešto, ne bi mogli da zgrću enormne količine ekstra profita uništavajući ne samo privredne subjekte, nego svakog građanina, svakog pojedinca, svako domaćinstvo u Srbiji. Bivši režim je pravio štetu na nacionalnog nivou i svakako je dobro da konačno ako neko ima višak kapitala da učestvuje na berzama, jer i onako poslovne banke danas sa kamatnim stopama koje su jednake nuli, vidi sredstva i depozite po viđenju tako da je ovo jedno unapređenje koje u svakom slučaju može da dovede do toga da naši privredni subjekti dolaze do jeftinijeg novca, da se poveća konkurentnost između učesnika na finansijskom tržištu, a kad novac kao roba pojeftini i vaša privreda je daleko operativnija i daleko, daleko konkurentnija. Što se tiče zakona koji je vezan za televizijsku pretplatu, jedna od zamerki Fiskalnog saveta je bila ta da u Zakonu o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu nema sredstava u budžetu Republike Srbije za funkcionisanje javnog servisa. Nama ne treba javni servis koji nije to što bi trebalo da bude, a to je da ima određenu nezavisnost i samostalnost u svom radu, da nema pritisaka bilo koga na uređivačku politiku javnog servisa, a imali smo situaciju da ako bilo koji novinar, bilo koji urednik pokuša da nešto objektivno prenese ne samo preko javnog servisa, čak i preko privatnih televizijskih emitera, da odmah bude linčovan i satanizovan od strane Dragana Đilasa i bivšeg režima. Znate šta, bivši režim je imao jako dobru taktiku. Nisu imali televizijsku pretplatu. Novac je javni servis dobijao iz budžeta Republike Srbije. Ako nisu dobri, ne slušaju Dragana Đilasa, neće ni dobiti novac. To je primarna posledica. Sekundarna posledica jeste da, samim tim, naš javni servis nije poslovao po tržišnim uslovima. Ako sluša Dragana Đilasa dobijaće novac, a sekunde i vreme koje je predviđeno za EPP moći će da poklanja istom tom Draganu Đilasu, koji će kasnije da ga prodaje. Evo kako je na jedan prilično perfidan način Dragan Đilas indirektno pljačkao građane Republike Srbije i sve će to da bude pokriveno odlukama upravnog odbora, nadležnih tela za upravu javnog servisa, da bi izbegao krivičnu odgovornost, ali činjenica jeste da su zbog dotacija iz budžeta Republike Srbije, RTS i RTV svoje sekunde za EPP poklanjali Đilasu koji je kasnije to prodavao korisnicima. Znači, jedna vrsta pljačke i zloupotrebe položaja. Da stvar bude još zanimljivija, mi kao društvo, naravno, napredujemo, koliko god da to ovi pokušavaju da ospore, pa čak sad postavljaju pitanje kada je fiskalizacija u pitanju, da li ćemo imati internet, da li ćemo imati struje? Znate, šta god da pokušate da uradite nešto novo i ako treba da bude dobro, nailazićete na jedan određen otpor koji često nije zasnovan na nekim vrednostima koje su ispravne, a dešava se i da bude sa zlom namerom. Tako imamo i ovu priču oko fiskalizacije. Mislim da je to dobro. Mislim da je dobro da je što je god moguće više uredimo i olakšamo našim poreskim obveznicima da na što je moguće lakši i jeftiniji način izvršavaju svoje obaveze prema državi, ali da li znate šta se dešava kao posledica? Evo, bilo je danas te priče oko frilensera. Đilasovi mediji su i njih predstavljali kao velike izvoznike na teritoriji Republike Srbije i da zbog toga treba da budu izuzeti od poreza na teritoriji Republike Srbije. Dobro, a šta ćemo sa onim koji plaćaju porez? Znate, kada neko obavlja neku određenu delatnost, kad zarađuje novac, on plaća porez u svakoj zemlji. Neko kaže – pa, dobro, oni zarade nekoliko stotina evra za svoje članove porodica. Da, i onaj poljoprivredni proizvođač kome leđa pucaju po 12, 14 sati na suncu, takođe plaća porez i takođe zarađuje za svoju porodicu, tako da ne vidim zašto ne bi svi koji ostvaruju neki prihod plaćali te poreze. Ponovo Đilasovi mediji provlače tu priču oko toga kako, eto, oni su se snašli, država im ništa nije omogućila, da ne nabrajam sve dalje, ali moram da postavim pitanje da li je zaista taj novac iz izvoza? Da li je to stvarno ostvareni izvozni prihod? Ja vam tvrdim da nije. Tvrdim da je novac odavde, sa teritorije Republike Srbije. To je novac koji su uplatili domaći privrednici za oglašavanje preko društvenih i socijalnih mreža. Nisu neki iz Amerike, iz Engleske ili sa bilo kog drugog mesta. Što bi neko ko nije prisutan na tržištu, plaćao reklamu na srpskom tržištu? Ne bi niko. Od tih reklama, Gugl, Jutjub itd, koje su odavde, od naših privrednih subjekata uplaćene, vraća deo novca frilenserima, tako da ovde možemo pre da pričamo o uvozu, nego izvozu. Znate, uvek politički dobro zvuči kada kažete da neko nešto izvozi. Kada smo tu priču otvorili i kada smo utvrdili da svako treba da plaća porez, ko obavlja neku delatnost, gospodine ministre, na desetine mojih prijatelja koji žive i rade u dijaspori pitali su me da li je tačno da će Republika Srbija da im uvede porez na njihove plate i zarade koje ostvaruju u inostranstvu. Postavio sam im pitanje – odakle vam to? Poslali su mi linkove baš opet sa Đilasovih medija, gde su citirali odredbe zakona, ne sve, nego samo one koji njima odgovaraju, da građani treba da plate porez koji žive i rade u inostranstvu. Pazite, išli su toliko daleko i toliko bezobrazno da čak i tamo gde postoji sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, ako je poreska stopa manja u toj zemlji, da treba da plate razliku u Srbiji. Znate, to su napisali. Da je neko drugi to protežirao, ajde da kažemo neznanje, da kažemo greška, ali to napišu Dragan Đilas i Šolak. Đilas i Šolak to napišu na svojim medijima, oni koji su majstori kako da prevare poreski sistem, da posluju ovde na teritoriji Republike Srbije, da ostvaruju prihode od preko 400 miliona evra, a da porez plaćaju Luksemburgu i znaju da niko ne može, pa čak ni oni, da budu dvostruko oporezovani. Ja mislim da je to jedan vrhunac bezobrazluka. Mislim da bi u nekom narednom periodu, bez obzira da li je neko registrovan van teritorija Republike Srbije, ako obavlja delatnost na teritoriji Republike Srbije, da plati porez ili razliku ukoliko je registrovan u nekoj drugoj zemlji, jer ne možete novac da zarađujete ovde, a da porez plaćate drugima. To ne ide. To nigde ne postoji. Konačno da tu dvojicu mangupa, barem što se poreskog dela, privedemo zakonu, izjednačimo njih zajedno sa svih ostalih osam miliona građana Republike Srbije, da plaćaju porez. Nadam se da će konačno i naše Republičko javno tužilaštvo i Više tužilaštvo u Beogradu da reaguju i na krivičnu prijavu Grada Beograda za sve one zloupotrebe, malverzacije, pranje para koje je sprovodio Dragan Đilas dok je bio gradonačelnik Beograda.
Hvala. Reč ima Goran Kovačević. Da li je tu? Reč ima narodni poslanik Tomislav Janković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažene koleginice i kolege, poštovani ministre gospodine Mali, Srbija od prvog dana prati preporuke Svetske zdravstvene organizacije koja je 30. januara ove godine proglasila pandemiju kao javnu zdravstvenu pretnju od međunarodnog značaja, a 11. marta je proglasila i samu pandemiju korona virusa. Vlada Republike Srbije je posle samo četiri dana uvela vanredno stanje u Republici Srbiji i preduzela sve neophodne mere da se zaštite kako građani Republike Srbije, ali da se ublaži što više negativan uticaj po našu ekonomiju. Vršili smo nabavku opreme, same medicinske opreme za naše bolnice, kupovali smo respiratore, izgradili smo bolnice na Karaburmi, u Zemun Polju, ovih dana će biti otvorena i bolnica u Kruševcu, podizali smo plate zdravstvenim radnicima i u budžetu za sledeću godinu takođe će biti povećane plate zdravstvenim radnicima. Dobijali smo pomoć od Evropske unije, od Amerike, od Rusije, od Kine, ali smo u tim trenucima kao država se ponašali vrlo odgovorno i delili smo pomoć i drugim zemljama kao što je Italija. Na dnevnom nivou 700.000 evra država Republika Srbija izdvaja za testiranje, a u preseku od juče podatak jasno govori da je 271.000 i više od 271.000 ljudi u Srbiji registrovano na korona virus da smo u ovom periodu od devet meseci preko dva miliona ljudi u Srbiji testirali, a nažalost 2.380 građana Republike Srbije je izgubilo život. Ono što je dobro, a što smo danas čuli od predsednika jeste činjenica da će do Nove godine, dva, eventualno tri, ponuđača imati priliku da prodaju vakcine u Srbiji i da će Srbija obezbediti dovoljne količine i da se na ovaj način obračunamo sa ovom opakom bolešću. Ima onih koji kritikuju rad Republike Srbije, predsednika Republike Srbije, naše premijerke, čitave Vlade, iznose različite laži i na taj način žele da umanje borbu Republike Srbije, naših zvaničnika protiv ove opake bolesti, ali naravno, građani Srbije vide rezultate i na najbolji način daju ocene svega onog što je urađeno. Što se tiče sporazuma, on je vrlo značajan za Republiku Srbiju. On daje jedan pravni okvir gde se na dobrovoljnoj bazi zemlje EU, ali i ostale članice Evrope mogu da se ujedine i da se na ovaj jedinstven način pristupi borbi prilikom kupovine same opreme, same vakcine i svega onoga što je neophodno. Takođe, vrlo je važno napomenuti da kroz ovaj sporazum imamo međunarodnu ekspertizu, da možemo da razgovaramo i da sarađujemo sa ostalim zdravstvenim ustanovama, sa svetskom javnošću i da na ovaj način rešimo problem same pandemije. Ono što je, takođe, vrlo važno, treba da se napomene, kroz ovaj sporazum nemamo nikakvih ograničenja vezano za kupovinu vakcine ili opreme na nekom drugom tržištu i tu je Srbija u potpunosti slobodna da sama izabere način kako da se bori protiv ove pošasti. U danu za glasanje, naravno, podržaćemo ovaj sporazum. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče. Gospodine ministre, koleginice i kolege, pre svega moram da kažem da je vrlo teško govoriti iza kolege Arsića kada su ovakve teme na dnevnom redu. On je stvarno vrsni poznavalac i dosta toga je rekao on u svom kratkom govoru. Hvala mu na tome, ali bih podsetio na nešto kada su u pitanju naši kablovski emiteri. Danas smo imali Odbor za telekomunikacije i bio je na dnevnom redu izveštaj RATEL-a, Izveštaj za 2019, i dalje lavovski deo kolača na tržištu medijskom drži SBB, po tom izveštaju, a to je tačan, zvaničan izveštaj, a to je 47% tržišta drže oni od milion i 800 pretplatnika. Na drugom mestu je Telekom Srbija sa 26%, a da ne pričam o stranim emiterima, oni su negde od osam, pa na niže. Šta reći o zakonima koji su na današnjem dnevnom redu, o ovom setu zakona? Treba napomenuti da ceo decembar mesec mi imamo ovakve zakone, znači, finansijske zakone, zakon o budžetu, zakone koji govore o našoj budućnosti, koji govore o našoj sadašnjosti i svi ovi predloženi zakoni, od dva nova zakona, a to su Zakon o digitalnoj imovini i Zakon o fiskalizaciji, su u cilju da pomognu život običnih građana i da pomognu rad naših preduzeća u ovim vremenima. Drago mi je da ovaj naš mali brod, koji se zove Srbija, uspešno vodi jak kormilar po ovom nemirnom svetskom moru i prevazilazimo sve probleme, pre svega, ekonomske, koji nas očekuju, posebno izazvani pandemijom Kovida-19. Da li se nešto promenilo u odnosu na prethodni period? Da, mnogo se promenilo. Nažalost, a na moje zadovoljstvo, čak i oni mali ostaci prethodnog režima ne mogu da daju nikakve konkretne zamerke na predložene zakone, kako na ove koji su danas na dnevnom redu, tako i na Zakon o budžetu i na sve one prateće zakone koje smo razmatrali ovih dana. Skrenuću malo sa teme, meni je zadovoljstvo da sam mogao ovih dana da učestvujem u razgovorima gde naši, govorim o našim privrednicima, razgovarajući sa lokalnim samoupravama, insistiraju na nečemu što je meni bilo nepojmljivo dugi vremenski period. Setiću se da u onom starom uređenju, komunističkom, samo je "Prvi maj" u Pirotu imao fabrički dečji vrtić. Vidim da je to sada intencija. Znači, u mom gradu, u Kraljevu, privrednici, kako naši lokalni, domaći, tako i privrednici koji su u zadnje tri, četiri godine došli iz inostranstva, razgovaraju o zajedničkom projektu otvaranja radničkih vrtića. Šta to govori? Govori da se deca rađaju, da imamo budućnost i da tu decu neko može da izdržava, da ih hrani, da imaju zaposlene roditelje, dva zaposlena roditelja. Kad svi ti privrednici insistiraju na otvaranju fabričkih vrtića, šta to govori? Govori da smo vodili uspešnu ekonomsku politiku, da vodimo uspešnu natalnu politiku i da Srbija ima budućnost. Zar to nije cilj svih nas? Jeste. Biću kratak, jer mislim da je vremena malo ostalo, a ima i mladih kolega koji treba da govore, a ja sam govorio za ove godine. Šta neko može da kaže ako je preko šest milijardi evra uloženo u prethodnom periodu u oporavak i zaštitu naše privrede? Šta može neko da kaže na onih 100 evra koje je dobio svaki punoletni građanin Republike Srbije? Šta može neko da kaže na onaj pozitivni rejting - BB+ koji je juče potvrđen za ovu našu malu, veliku srcem, veliku radom, ali malu teritorijalno i malu brojem stanovnika, zemlju? Šta može neko da kaže na ono što se priprema već 18. za naše penzionere, na 5.000 dinara za svakog? Šta može neko da kaže kada mi ostvarujemo u drugom ili trećem kvartalu dobru privrednu aktivnost, što se vidi? Znači, uspešni smo na svim poljima. Šta može neko da kaže ako je ova Vlada uspela da u prethodnih devet meseci podeli šest minimalnih zarada ugostiteljstvu, hotelijerstvu, tamo gde je najosetljivije, gde su najveći gubici i gde se najmanje radi? Na kraju, završiću sa tim, šta može neko da kaže ako je stopa nezaposlenosti 9%? Hvala vam.
Hvala. Narodni poslanik Nenad Baroš.
Uvaženi predsedavajući, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, dame i gospodo, cenjeni ministre sa saradnicima, jedan od fenomena koji su se odomaćili u poreskoj kulturi i tradiciji i praksi jeste svakako fenomen sive ekonomije koji prevashodno narušava uspostavljen odnos poverenja između države i građana, ali isto tako inatno prkosi i zakonskim sistemima, dobrim poslovnim običajima i ustanovljenom opštem pravnom načelu jednakosti, koji govori da su pred zakonom svi subjekti jednaki. Suština sive ekonomije jeste obavljanje određene ekonomske delatnosti s ciljem sticanja odgovarajuće koristi na način da se izbegava plaćanje poreza i druge obaveze države, a na račun, naravno, svih nas pojedinaca, odnosno građana same države, BDP i napretka kao i razvoja. Siva ekonomija svoj procvat u Srbiji doživela je u periodu od 2000. do 2012. godine kada je učešće sive ekonomije u BDP iznosilo 33,2 do 30,01% što i nije preterano čudno imajući u vidu da je tada u Srbiji vladala tzv. „burazerska ekonomija“. Termin potiče od verovatno rodbinskih odnosa dva brata izvesnog Gojka, izvesnog Dragana koji su bili prioritetni kriterijumi za uspostavljanje određenih poslovnih odnosa. U tom periodu imali smo ubedljivo najveći procenat sive ekonomije u BDP, a odmah iznad nas bila je Bugarska. Sada je taj procenat u Srbiji svega oko 15% i mi se sada rangiramo sa visokorazvijenim evropskim zemljama u tom smislu, a na taj rezultat, naravno uticala je jedna bespoštedna snažna borba države. Samo jedan delić u toj slagalici jeste upravo i ovaj Zakon o fiskalizaciji čiji je osnovni cilj da suzbije sivu ekonomiju, da podigne nivo prihoda BDP, samim tim naš razvoj i napredak. Zakon dolazi na razmatranje 15 godina nakon Zakona o fiskalnim kasama kojima je bio uređen fiskalni sistem. Taj zakon, kako smo čuli, danas i od vas ministre i od kolega poslanika pokazao je brojne nedostatke, mane, velike ili visoke troškove za sve obveznike poreza i prosto rečeno, pregazilo ga je vreme. Tako da ovaj Predlog zakona dolazi u pravom vremenskom periodu i poboljšaće mnogo toga. Kao što smo rekli, osnovni ciljevi jesu efikasnija kontrola prometa roba i usluga, ali i datog avansa za buduće promete i usluge, čime se doprinosi i smanjivanju sive ekonomije i boljoj naplati poreza. Takođe, cilj je i efikasnije praćenje i kontrola poreskih obveznika čime se smanjuje potreba za učestalim terenskim kontrolama od strane poreskih inspektora, koji su često bili u saradnji sa serviserima fiskalnih kasa i drugih elemenata u okviru fiskalnog sistema, čime se, i to smo čuli, smanjuju troškovi za sve obveznike. Takođe, cilj je i proširenje obima obveznika gde će se samo u specifičnim i izuzetno opravdanim situacijama moći izbeći rešenja iz ovog zakona i naravno, kao što smo već istakli, cilj je dodatno smanjenje troškova. Sada će automatski svaki račun koji bude izdat istovremeno biti dostupan i poreskoj upravi na uvid u realnom vremenu. Novina je da će i potrošači moći da uoče da li je određeni račun izdat u skladu sa zakonom ili nije. Naravno, zakon počinje da se primenjuje 1.1.2022. godine i zasigurno je da će do tada biti rešena pojedina pitanja koja predstavljaju određene nedoumice kod građana. Recimo, šta bi se dogodilo u slučaju da se nakon izdavanja računa i njegovog prenosa u poreski sistem uoče određene tehničke nenamerne greške na samom računu? Potom, postavlja se pitanje šta će se desiti u slučajevima naknadno odobrenih rabata ili knjižnih odobrenja, u smislu fiskalizacije? Isto tako postavlja se pitanje, da li će ovim rešenjima iz ovog zakona biti obveznici, recimo poljoprivredni proizvođači koji svoje proizvode prodaju na pijacama, možda neko ko se bavi uslugom preseljena, taksi vozači koji imaju samo jedno vozilo itd? Ne sumnjam da ćete ova ali i druga sporna pitanja koja se mogu javiti uspešno rešiti, imajući u vidu vaše znanje, vaše iskrene motive, izuzetnu posvećenost ali i tim koji vas okružuje i koji zaista svaki put i iznova pokazuje rezultate, ne samo u oblasti finansija, jer se rezultati iz finansija prelivaju, da li je tako, i na same rezultate države. Hvala vam na tome. Hvala vam i što ste toliko često sa nama, što ste na raspolaganju ne samo predstavnicima državnih organa, predstavnicima lokalnih samouprava nego i svim građanima Republike Srbije. Iskrenog mišljenja, bez namere da vam podilazim, da možete biti zaista primer za mnoge vaše kolege. Još jednom veliko hvala na tome, a ovako pozitivne primere akta koji donose samo dobrobiti za našu zemlju, mi kao poslanici ne možemo ništa drugo nego apsolutno podržati u Danu za glasanje. Zahvaljujem se na pažnji.
Hvala. Reč ima narodna poslanica dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, dosta toga smo danas čuli i mislim da je pre svega kao donosilac dobrih vesti danas ministar finansija, ono što je najvažnije u ovom trenutku za nas, to je da je taj kreditni rejting ostao što se tiče Republike Srbije, da ljudi iz sektora turizma ne treba da brinu što se tiče podrške države, kao i penzioneri, tako da će do kraja ove nedelje biti podrške po dva osnova. Ono treće koje sada u ovom trenutku možemo da kažemo, to je da naš javni dug je ostao u granicama mastrikta i da ima prostora novim budžetom za 2021. godinu da te granice ne prelazimo, ali ono što moram da kažem, to je da u ova teška vremena, u ovako teškoj godini, zaista ste smogli snage i to je ono što moje kolege hoće da vam zaista odaju podršku, da ste u ova teška vremena uspeli da napravite taj iskorak da pripremite, dobro pripremite ova dva potpuno nova zakona. Znači, to su Zakon o digitalnoj imovini i Zakon o fiskalizaciji i uspeli da održite i dve javne rasprave u Privrednoj komori što s tiče fiskalizacije, da održite sa svima na određeni način, pa i sa nama poslanicima kroz javno slušanje, Zakon o digitalnoj imovini. Znači, da kažete koji su to noviteti, pojedinosti koje zaista mi sada glasamo, koje će biti u primeni za godinu dana, a koji će dati jako dobre rezultate za građane Srbije. Ja ću malo da se okrenem sada više prema Zakonu o digitalnoj imovini, jer mislim da naši građani koji nemaju veze sa ovom temom i nisu baš najbolje razumeli šta to nama dobro donosi. Znači, primena uopšte te tehnologije „blok čejn“ i kako kažu mladi „kopanje tog bitkoina“ u stvari predstavlja jednu vrstu razmene, odnosno kao što se radi na tržištima hartije od vrednosti, ovo se radi sa određenim virtuelnim valutama i za to potrebni su oprema, procesori, jako velika količina električne energije i ona do sada od 2009. godine se odvija u svetu. Naši mladi mozgovi, očito oni koji najviše su mladi i koji imaju veze sa IT tehnologijama, jako aktivno učestvuju na tom tržištu i negde ste vi prepoznali tu potrebu da taj promet, znači virtuelnih valuta, koji inače od 2017. godine NBS negde je ušla kroz svoje i mi smo glasali za određene zakone koje smo uveli, mogućnost da se kontrolišu tzv. „virtuelne menjačnice“, odnosno kripto-menjačnice, sada idete i korak dalje. Znači, zajedno sa NBS i Komisijom za hartije od vrednosti ste pripremili ovakav zakon kojim vi jednostavno i dalje ostajete da posmatrate kako se vrši određena razmena tih virtuelnih valuta i nije samo bitkoin, ona predstavlja 66% u odnosu na sve ostale valute. Ali, poenta je onog trenutka kada određeni vlasnici, koji do sada nisu bili poznati, žele da to pretvore u svoja realna dobra, onda se javljaju državi, tom portalu koji je u vlasništvu NBS i Komisije za hartije od vrednosti, koji prate, sa svojim imenom i prezimenom, Petar Petrović, i sa svojom adresom se jednostavno prijavljuju na krajnje legalan način, plaćaju porez ovoj državi i mogu jednostavno ta sredstva da koriste u finansiranje realnih dobara. Da li će da otvaraju svoje star ap nove kompanije, da se bave IT, da li će da kupuju određenu opremu ili da kupuju određena dobra, oni sada jednostavno to rade na krajnje legalan način. Plaćaju porez ovoj državi, država ima koristi zato što ima prihode kroz porez i samim tim onaj rast o kome mi pričamo, 6% u sledećoj godini, suštinski se pripremamo za te visoke stope rasta, zato što ćemo imati veće prihode u budžetu. Prema tome, mladi ljudi o kojima govorimo, koji rade kroz naučne tehnološke parkove, koji su inače u Beogradu otvoreni 2015. godine, a inače su pravljeni od 1990. godine, oni koji nama spočitavaju kako mi ne znamo šta radimo, kako smo neobrazovani, imali su prilike skoro 20 godina da otvore jedan naučno tehnološki park u Beogradu, pa ga nisu otvorili, nego je morao da dođe i Vučić i Ana Brnabić da se zaista ozbiljno pozabave i naučno tehnološkim parkovima i mladima iz oblasti IT sektora i da jednostavno onda sad tek uhvatimo taj zamajac u ovoj IT industriji i da sve ono što bio izvoz za nas predstavlja zaista realan izvoz. Kada pričamo pre svega o našim kompanijama, o našim start ap preduzećima da mladi potpuno na jedan legalan način mogu da izvoze svoju pamet na krajnje odgovoran način i da ne moraju da putuju u inostranstvo i da žive tamo, već odavde iz Srbije da rade, da budu zadovoljni svojim primanjima, odnosno prometima koje će te start ap kompanije da prave i samim tim da imaju jednu odgovornost pre svega prema sebi, prema svojoj porodici, a ne da žive u dijaspori. Prema tome, ovim zakonom ste vi u toj jednoj digitalnoj agendi napravili jedan veliki iskorak, pre svega što ste prepoznali i zajednički sa NBS i Komisijom za hartije od vrednosti da vam je to jedan od načina da pokrenete tržište kapitala na potpuno jedan savremen, nov način. Time, u stvari, ste pokazali da se ne treba obazirati na one koji do 2012. godine nisu znali jednostavno da vode državu na jedan odgovoran način. Zbog toga ova digitalna agenda kojom se jednostavno vodi i ova Vlada Srbije, ali i Ministarstvo finansija prepoznaje potrebu da unapredi taj investicioni ambijent. Šta to znači? Ovaj zakon znači mogućnost investiranja u preduzetništvo, u mogućnost da jednostavno ne morate da podižete određeni kredite, nego da na ovaj način možete da finansirate kompanije koje žele da se bave određenim poslom. Znači, nije isključivo IT sektor, ali on je jedan pokretač privrednog investicionog ambijenta u Srbiji koji treba da da visoke stope rasta, da sve ovo što smo u ovoj godini uspeli da zadržimo, i to dobrim ekonomskim merama, i da ne povećavamo rapidno javni dug, jednostavno ćemo moći da ostvarimo po planu i budžetu za 2021. godinu, koji smo usvojili prošle nedelje. Znači, mi smo ovim Predlogom zakona imali jedan progresivan pristup, imamo jednu pravu sigurnost za sve učesnike na tržištu kada pričamo uopšte o digitalnoj imovini, poštujemo međunarodne standarde, ali je jako važno da se borimo protiv kriminala kada je u pitanju terorizam zato što znamo svi da ta digitalna imovina kroz te virtuelne valute uglavnom je bila data kroz jednu IP adresu čiji vlasnik se nikada nije znao i da taj prljavi novac u svetu uvek ide kroz te transakcije. Sada mi želimo da znamo i ukidamo anonimnost u ovom poslu. Znači, postoji ta bela lista na kojoj će tačno stajati ime i prezime vlasnika digitalne imovine, vodiće se registar i biće potpuno dat na jedan transparentan način. Portal koji država obezbeđuje takođe će moći da bude dostupan svim zainteresovanim stranama. Ovaj zakon je obuhvaćen u devet poglavlja sa 146 članova. To znači da se jako dobro razmišljalo o svakom detalju uspostavljanja ovog tržišta kapitala. Na kraju želim da kažem da mislim da mladi imaju veliku šansu da sada jednostavno pokažu da sve one želje u smislu svog napredovanja iz ovih oblasti mogu da materijalizuju kroz ovaj zakon, Zakon o digitalnoj imovini. Samo ću dati jedan podatak, mislim da je jako značajan, vi ste dali u obrazloženju zakona, to je da ukupno tržište kapitala kriptovaluta je 2013. godine iznosilo milijardu dolara, 2018. godine 128 milijardi, 2019. godine 237, a za prvih devet meseci preko 300 milijardi dolara, što znači da je velika ekspanzija u ovoj oblasti i zbog tako velike ekspanzije smatra se da će u ovoj godini preći 450 milijardi dolara. Znači da jedan deo samo, promil kompletnog obrta kapitala Srbija uhvati i naplati kroz te poreze i uvuče kao svoj investicioni zamajac pa pogledajte koliko će Srbija napredovati kada je u pitanju privredna aktivnost. Prema tome, mislim da ste zaista prepoznali trenutak kada treba doneti ovaj zakon, činjenično stanje i to uobličili u najtežem trenutku kada se Srbija bavi velikim problemima i pandemijom kao što je korona virus koja je uhvatila ceo svet. Ni Evropa čak nije donela ovakav zakon. Donela je isključivo ono što se odnosi samo na virtuelnu, odnosno kriptovalutu. Nije donela digitalnu imovinu kao definisan zakon. Srbija izlazi sa tim zakonom kao zemlja Jugoistočne Evrope i mislim da bi trebali prvi da damo rezultate. Zbog toga ću u danu za glasanje podržati ceo set zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja pretresa, pitam da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Ako ne, ministar Mali u ime predlagača, izvolite.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, želim da vam zahvalim na još jednoj veoma konstruktivnoj sednici, na dobrim pitanjima, dobrim sugestijama, na kvalitetnoj razmeni mišljenja. Moja impresija, moj utisak generalno ovih zakona koji su danas pred nama su sledeći – kada smo govorili o rebalansu budžeta, o budžetu za narednu godinu govorili smo o stvarima koje su nekako uobičajene, prihodi, rashodi, stopa rasta itd. Danas smo govorili o zakonima koji idu uz budžet, o zakonima koji dodatno modernizuju našu zemlju. Idemo korak dalje. Dakle, ne razmišljamo o danu sutra, razmišljamo o 2022, 2023. godini, zakon o digitalnoj imovini je nešto što dugoročno menja perspektivu onih koji žele da započnu svoj biznis ovde. Žele da započnu svoje ideje, žele da ostvare svoje ideje u našoj zemlji. Dakle, to dugoročno menja njihovu perspektivu i ostanka u Srbiji, a to je naša velika želja da mladi ovde ostanu, da svoje ideje i svoje snove ovde ostvare. Kada je Zakon o fiskalizaciji u pitanju, još jedan veliki korak napred. Dakle, posle 15 godina postojanja jednog zakona neke stvari su se promenile, tehnologija se promenila, rešenja su se promenila, okruženje u kome se privređuje se promenilo. Dakle, želimo da idemo u korak sa tim, i naravno, sa zakonom o e-fakturama, da još dodatno smanjimo uticaj sive ekonomije na našu ekonomiju, i time naravno, podstaknemo i veće prihode u budžet, ali više novca za veće plate, veće penzije, nove auto-puteve, nove vrtiće, nove bolnice. Svi ostali zakonu, pogotovo, Zakon o razvoju tržišta kapitala, su veoma važni, širi se mogućnost, odnosno lepeza raznih izvora finansiranja, skraćuju se rokovi, podstiče se da domaće kompanije svoje izvore finansiranja ne traže samo kod poslovnih banaka, nego osim digitalne imovine, i na tržištu kapitala. Sve to uvaženi poslanici, podstiče rast, a rast je ono što je nama najvažnije. Imamo veoma ambiciozan cilj za 2021. godinu, 6% stope rasta našeg BDP sa ogromnim javnim investicijama, nikada većim. Dakle, 330 milijardi dinara, 5,5% našeg BDP sa ogromnim ulaganjima koje imamo u rast životnog standarda i sa povećanjem plata i sa povećanjem penzija. Ovi zakoni trebaju dodatno da ojačaju te naše napore da ostvarimo taj cilj od 6% stope rasta, kako bismo i dalje zadržali to prvo mesto da po stopama rasta za 2020, 2021. i 2022. godinu, da li gledali kumulativno ili gledali u proseku, Republika Srbija bude i ostane broj jedan u Evropi. Hvala puno na vašim sugestijama.
Zahvaljujem gospodine ministre. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 14. dnevnog reda. Nastavljamo sutra, kao što sam rekao, načelni pretres o preostalim tačkama dnevnog reda, a prekosutra pretres u pojedinostima i dan za glasanje. Hvala. [[Sednica je prekinuta u 19,00 sati.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 130 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 110 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da samim tim postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Dragan M. Marković i Đuro Perić. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tač. 15, 16. i 17. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Aleksandar Vulin, ministar unutrašnjih poslova, Branko Ružić, prvi potpredsednik Vlade i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Siniša Mali, ministar finansija, Tatjana Matić, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Filip Šanović, pomoćnik ministra finansija, dr Saša Stojanović, v.d. pomoćnika ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Milan Dobrijević, v.d. pomoćnika ministra trgovine, turizma i telekomunikacija, Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija, Zoran Lazić, v.d. sekretara Ministarstva unutrašnjih poslova, Milena Kovačević, zamenik Odeljenja za bankarstvo u Ministarstvu finansija i Ognjen Popović, savetnik ministra finansija. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda po tač. 15, 16. i 17, a pre otvaranja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se to vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika koji su članovi poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmenama i dopunama Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Republike Albanije o uzajamnom putovanju državljana; Predlogu zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid - 19 izazvane virusom SARS CoV-2 i Predlogu zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora „Povezane škole u Srbiji“ između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Predstavnici predlagača pretpostavljam da će uzeti reč. Reč ima Aleksandar Vulin, ministar unutrašnjih poslova. Izvolite.