Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre svega, dobar dan. Otvaram Drugu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Obavešavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 150 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 101 poslanik i da, prema tome, postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Anita Beretić, Dragan Šutanovac, Velimir Ilić i Slobodan Vučković. Saglasno članu 80. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao u dogovoru sa predsednicima poslaničkih grupa u Narodnoj skupštini, u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 80. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre usvoji predloge zakona iz oblasti pravosuđa. Na početku ove sednice, pošto je ovo prvo zasedanje posle tragedije u Španiji, molio bih vas da minutom ćutanja odamo poštu poginulima u Madridu. "Slava im". Obaveštavam vas da je poslanička grupa Demokratske stranke Srbije izabrala za predsednika poslaničke grupe gospodina Branislava Ristivojevića, a za njegovog zamenika gospodina Dušana Prorokovića. (Čestitam.) Primili ste ostavke: Dejana Mihajlova, Vojislava Koštunice, Zore Simović, Dragana Maršićanina, Gordane Matijašević, Milana Radulovića, Nebojše Bakareca, Aleksandra Čotrića, Velimira Ilića, Bojana Dimitrijevića, Vlajka Senića, Vladimira Ilića, Vesne Piperski-Tucakov i Nevene Karanović na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Adminstrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovih ostavki, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 88. stav 1. tačke 2. i stavova 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata ovim narodnim poslanicima, danom podnošenja ostavki. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i stavova 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština Republike Srbije na predlog Adminstrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani, narodnim poslanicima: - Dejanu Mihajlovu, Vojislavu Koštunici, Zori Simović, Draganu Maršićaninu, Gordani Matijašević, Milanu Raduloviću i Nebojši Bakarecu, izabranim sa izborne liste Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica; - Aleksandru Čotriću, Velimiru Iliću, Bojanu Dimitrijeviću i Vlajku Seniću, izabranim sa izborne liste Srpski pokret obnove - Nova Srbija - Vuk Drašković - Velimir Ilić; - Vladimiru Iliću, Vesni Piperski-Tucakov i Neveni Karanović, izabranim sa izborne liste G17 plus - Miroljub Labus, danom podnošenja ostavki. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Primili ste ostavke Ljiljane Čolić, Dragana Jočića i Aleksandra Popovića na funkciju poslanika u Skupštini Srbije i Crne Gore i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovih ostavki, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 19. stav 1. tačka 1. i stavova 2. i 3. Zakona o izboru poslanika Skupštine Srbije i Crne Gore, konstatuje prestanak mandata ovim poslanicima, danom podnošenja ostavki. Saglasno članu 19. stav 1. tačka 1. i stavova 2. i 3. Zakona o izboru poslanika Skupštine Srbije i Crne Gore, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje su izabrani, poslanicima: Ljiljani Čolić, Draganu Jočiću i Aleksandru Popoviću, izabranim na predlog poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije. Saglasno Zakonu o izboru poslanika Skupštine Srbije i Crne Gore, izvršiće se izbor novih poslanika u Skupštinu Srbije i Crne Gore na predlog poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije. Pošto je Narodna skupština upravo konstatovala da je jednom broju narodnih poslanika prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani, obaveštavam vas da ćemo u nastavku rada ove sednice, saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiti popunjavanje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije, kako bi Narodna skupština mogla da nastavi rad u punom sastavu. Tim povodom Republička izborna komisija i Administrativni odbor treba da održe sednice, zbog čega, saglasno članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu do 15,00 časova. [[Posle pauze - 15,40.]] Dame i gospodo poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, molim vas da, radi utvrđivanja kvoruma, ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 122 narodna poslanika i da postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Nastavljamo rad. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini Republike Srbije za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnim poslanicima, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - Svetlani Stojanović, Helijani Dragojević, Ljubiši Đokoviću, Slavoljubu Matiću, Željku Tomiću, Đorđu Čukvasu i Milanu Dimitrijevuću, izabranim sa izborne liste Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica; - Bogoljubu Pejčiću, Staniši Stevanoviću, Tomislavu Kitanoviću i Dušanu Mrvošu, izabranim sa izborne liste Srpski pokret obnove - Nova Srbija - Vuk Drašković - Velimir Ilić; - Ivani Kovačević, Milki Silajev i Miroljubu Mariću, izabranim sa izborne liste G17 plus - Miroljub Labus. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodnu članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: Svetlani Stojanović, Helijani Dragojević, Ljubiši Đokoviću, Slavoljubu Matiću, Željku Tomiću, Đorđu Čukvasu, Milanu Dimitrijeviću, Bogoljubu Pejčiću, Staniši Stevanoviću, Tomislavu Kitanoviću, Dušanu Mrvošu, Ivani Kovačević, Milki Silajev i Miroljubu Mariću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru i pozivam ih da uđu u salu, da bismo nastavili rad. [[Aplauz.]] Dostavljeni su vam zapisnici sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 17, 18, 19, 20, 23, 24. i 25. februara 2004. godine, sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 26. februara 2004. godine i Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 2, 3. i 4. marta 2004. godine. Pošto današnjoj sednici prisustvuje, elektronski sistem pokazuje 211, prijavljeno je 198, dakle, više od 126 narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika za prethodnih sednica, shodno članu 82. stav 3. Poslovnika. Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na zapisnike sa navedenih sednica. Prelazimo na odlučivanje o zapisnicima. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 17, 18, 19, 20, 23, 24. i 25. februara 2004. godine. Za 137, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 84, od ukupno 223 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 17, 18, 19, 20, 23, 24. i 25. februara 2004. godine. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 26. februara 2004. godine. Za 129, uzdržan jedan, nije glasalo 94, od 224 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, održane 26. februara 2004. godine. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godine, održane 2, 3. i 4. marta 2004. godine. Za 125, uzdržana dva, nije glasalo 97, od 224 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godine, održane 2, 3. i 4. marta 2004. godine. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 218, nije glasalo devet, od 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 223, nije glasalo 5, od 228 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 224, nije glasalo 5, od 229 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Administrativni odbor Narodne skupštine Republike Srbije predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. februara 2004. godine. Za 204, protiv 23, uzdržan jedan, nisu glasala tri, od 231 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Grupa od 82 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 80, protiv 128, nisu glasala 23, od 231 narodnog poslanika. Konstatujem da većinom glasova Narodna skupština nije prihvatila predlog da ovaj zakon bude uvršćen po hitnom postupku. Grupa od 82 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog preporuke o korišćenju grba i himne Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 83, protiv 120, nije glasalo 27, od 230 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 125, protiv 23, nisu glasala 82, od 230 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Grupa od 82 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke perdložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na finansijske transakcije, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 80, protiv 124, nisu glasala 24, od 228 narodnih poslanika. Konastatujem da većinom glasova Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Odbor za finansije Narodne skupštine Republike Srbije predložio je da se, u skladu sa članom 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru člana Saveta Narodne banke Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 126, protiv 93, nije glasalo 11, od 230 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Demokratska stranka - Boris Tadić predložila je da se, u skladu sa članom 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, po hitnom postupku stavi na dnevni red, u okviru 4. tačke predloženog dnevnog reda, Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 230, nije glasao jedan, ukupno 231 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa G17 plus predložila je da se, u skladu sa članom 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, po hitnom postupku stavi na dnevni red, u okviru 4. tačke predloženog dnevnog reda, Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 222, nije glasalo 8, ukupno 230 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Srpski pokret obnove - Nova Srbija predložila je da se, u skladu sa članom 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, po hitnom postupku, stavi na dnevni red, u okviru 4. tačke predloženog dnevnog reda, Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 222, uzdržan jedan, nije glasalo 6, od 229 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila ovaj predlog. Poslanička grupa DSS predložila je da se u skladu sa članom 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine po hitnom postupku stavi na dnevni red, u okviru 4. tačke predloženog dnevnog reda, Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije koji je podnela Narodnoj skupštini 16. marta 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 225, nije glasalo 5, od 230 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Branislav Ristivojević, na osnovu članova 86. i 136. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama Zakona o sudijama i Predlogu zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, (tačke 1, 2. i 3. predloženog dnevnog reda). Da li narodni poslanik Branislav Ristivojević želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 125, protiv 17, uzdržan jedan, nije glasalo 88,od 231 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve tačke prihvaćene po hitnom postupku uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima akata prihvaćenih kao nove tačke dnevnog reda, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja, u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za hitan postupak, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Za 126, nisu glasala 104, od 230 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, u celini. D n e v n i r e d 1. Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 2. Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 3. Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 4. Predlozi odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koje su podnele poslaničke grupe SRS, DS – Boris Tadić, G17 plus, SPO-Nova Srbija i DSS, 5. Predlog odluke o izmenama Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo Administrativni odbor Narodne skupštine Republike Srbije, 6. Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 7. Predlog odluke o izboru člana Saveta Narodne banke Srbije, koji je podneo Odbor za finansije Narodne skupštine Republike Srbije. Rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOZI ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O UREĐENjU SUDOVA, SUDIJAMA I ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U SUZBIJANjU ORGANIZOVANOG KRIMINALA (zajednički načelni pretres) Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona za koje je to predložio narodni poslanik Branislav Ristivojević, a pre otvaranja zajedičkog načelnog pretresa, podsećam vas da, shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Srpska radikalna stranka jedan sat, 38 minuta, 24 sekunde; DSS jedan sat, tri minuta, 36 sekundi; DS – Boris Tadić 44 minuta, 24 sekunde; G17 plus 37 minuta, 12 sekundi; SPO-Nova Srbija 26 minuta, 24 sekunde; SPS 26 minuta, 24 sekunde, poslanici koji ne pripadaju nijednoj poslaničkoj grupi po pet minuta, u skladu sa članom 89. stav 3. Poslovnika. Da li neko predlaže duže vreme od pet sati za pretres? (Ne.) Pošto ukupno vreme u zajedničkom načelnom pretresu iznosi pet časova, molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Otvaram zajedički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama Zakona o sudijama i Predlogu zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala. Da li predstavnik predlagača, ministar pravde Zoran Stojković želi reč?
Poštovane gospođe i poštovana gospodo poslanici, poštovani predsedniče, neću vam oduzimati mnogo vremena vezano za ove predloge, jer mislim da je slučaj poznat svima. Naime, reč je o prelaznim odredbama koje regulišu pitanje stupanja na snagu odredaba ova tri zakona koja regulišu pitanje novih sudova. Jedan je Upravni sud, Apelacioni sud i prenošenje nadležnosti sa opštinskih na okružne sudove. Ako se to ne bi učinilo i odložila njihova primena, došli bismo u situaciju da formalno dobijamo tzv. drugostepene sudove, ali u praksi ne postoji ništa što bi omogućilo zaista primenu drugostepenog postupka i zaštitu građana pred sudovima. Svima je vama poznato da za ove tri godine ništa nije urađeno: nisu čak ni zgrade određene, sudije nisu izabrane, osoblje koje treba da radi nije izabrano, a nije ni obezbeđeno prenošenje nadležnosti sa opštinskih na okružne sudove niti izabrane sudije. U toj situaciji ako bi dozvolili stupanje ovih odredbi na snagu, de fakto, mi bismo izgubili sudove, imajući u vidu da nema drugostepenog postupka. Problem se pojavio iz jednostavnog razloga, što se ranije vlast dosta neodgovorno odnosila prema ovom pitanju! Ako se sećate, prošle godine u martu mesecu, takođe je propušten rok, sudovi su stali, pa je retroaktivno ova skupština donela Odluku da se pomeri rok do 31.12. Desila se još gora situacija, da ništa nije preduzeto i samo zahvaljujući relativno korektnom odnosu Ustavnog suda koji je na pokrenut postupak za ocenu ustavnosti ovih odredbi, koje su inače ustavne, dobio osnov da donese "privremenu meru" i da stopira ove odredbe do donošenja odluke Skupštine. To jeste razlog za hitnost ovog postupka, jer "privremene mere" polako ističu. Ustavni sud će na svojoj sednici konstatovati da su ove prelazne odredbe u skladu sa Ustavom i mi bismo ostajali bez sudova. Iz tih razloga da se ne bi došlo u situaciju nastupanja teških posledica koje niko ne može da ispravi, predlog je bio da se u hitnom postupku izvrši izmena ovih propisa. Odmah da kažem da je kod ovih izmena predložen duži rok za izmenu iz jednostavnog razloga - što tri godine ništa nije urađeno, ima niz poslova koji treba da se urade, ako ostane ovo rešenje sa uvođenjem novih sudova. Mislim da je potreban malo duži rok da se temeljno izvrši reforma, jer koliko mi je poznato, nigde u svetu takva mogućnost nije postojala niti je učinjena reforma organizacije sudova u tako kratkom roku od šest meseci. Čak i ozbiljnije zemlje kao što su Nemačka, Amerika, vršile su šest do deset godina reforme svog pravosuđa. Iz tih razloga je stavljen nešto duži rok, da bi se dala mogućnost da se definitivno ispita i ovo rešenje ili ga eventualno treba menjati, a ako ne treba menjati, da se obezbede svi uslovi da ono zaista može da se primeni. Hvala.
Da li izvestioci odbora žele reč? Odbor za pravosuđe i upravu, Branislav Ristivojević? (Ne.) Zakonodavni odbor, Miloš Aligrudić? (Ne.) Da li predstavnici poslaničkih grupa žele reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, srpska javnost bi trebalo da zna da ste danas odbili predloge Srpske radikalne stranke za uvršćivanje određenih tačaka u dnevni red po hitnom postupku, da smo vam dobronamerno predložili da rešimo pitanje sanacije štete na Hilandaru, da smo vam dobronamerno predložili rešenje već poznato u našoj praksi o upotrebi grba i himne. Možda znate, možda ne znate, već 12 godina ... (Predsednik: Gospodine Nikoliću, molim vas, teme se držite.) ... na osnovu takvog rešenja mi koristimo zastavu bez petokrake, a evo, zakone o taksama, zakone o sudovima, ono što vi predlažete to dobija preporuku Narodne skupštine da o tome može da se raspravlja po hitnom postupku. Ponavljate grešku koju su ponavljali svi pre vas. Jedino je važno ono što vi predložite! Ne vi - 125 poslanika, nego nekolicina od vas, a vi ostali pratite ono što radi nekolicina i kada doživite sudbinu koju je doživela svaka vlast pre vas, ta nekolicina ostane na vrhu, a mnogi od vas potonu! Ja sam vam svedok za to, bezmalo nijednog poslanika u Skupštini ne poznajem, a sve vreme sam narodni poslanik. Izgleda da se uvek nađe neko nov ko dozvoljava da bude prevaren. Ovo mi liči na "hod puža koji ide unazad". Ja se dobro sećam 2001. godine, kada su predloženi zakoni kojima ste rekli da će biti izvršena reforma pravosuđa. Predložila ih je DSS, a ostale stranke su morale da prihvate taj predlog, jer se radilo o opstanku Vlade. O tome smo govorili na sednici na kojoj se raspravljalo o ovim zakonima i rekli smo - "vi morate da prihvatite ove predloge DSS zato što će vam odbiti da glasaju za nešto što je možda za vas važno". Ovo je jedan od tih koalicionih zakona, za koji je tadašnja većina u Skupštini znala da ne mogu da budu primenjeni. Reforma pravosudnog sistema, - ono što je funkcionisalo u Srbiji, zamenjeno je onim što ne funkcioniše, što nije ni uspostavljano. Dve i po godine je prošlo otkako smo dobili ove zakone koje danas kao menjate! Dve i po godine je prošlo i još tri godine tražite da prođe! Za sve to vreme pravosudni sistem je onaj koji ste nabrzinu promenili 2001. godine. Onaj što nije valjao, pa ako nije valjao odakle vam moralno pravo da bude u Srbiji još pet i po godina! Ma, biće ko zna koliko dugo! Ono što ne valja - to se menja odmah, ono što se menja - počinje da živi. Ali, nešto što kažete da nije valjalo vi menjate, ali da nikada ne stupi na snagu. Mi sada imamo zakone koji se ne primenjuju. Da li je to reforma pravosuđa? Ja sada čujem ovde da će za ove tri godine da se ustanovi, da li je to pravo rešenje. Kako da se ustanovi, kada tri godine treba da se konstituiše? Šta ako na kraju treće godine, na izmaku treće godine, tek budu konstituisani sudovi? Pa, treba vam bar godinu-dve da vidite kako oni rade, da biste znali da li je to rešenje održivo ili nije. Ne valja ovo što radite.Ne valja! Zašto ne priznate da ono što sada funkcioniše može i da nastavi da funkcioniše. Čija je ovo ideja bila? Neka izađe pobornik te ideje, taj koji je nagovorio Narodnu skupštinu da usvoji zakone koji dve i po godine nisu primenjeni. Jedan kraći, a to je ovaj o nadležnostima državnih organa, on je kasnije donet, ali ova dva su doneta 2001. godine u vreme euforije DOS-a. Šta se sada ispostavlja? Nisu sudije bile krive, tada je rečeno; nisu sudije bile krive, nego ne valjaju nam zakoni. Ne valja nam uređenje sudova. Šta će nam opštinski, okružni sudovi, šta će nam privredni i viši privredni - mi ćemo sada kasacioni, pa ćemo ovaj, pa onaj, lepe reči. Čak smo imali i magistrate za prekršaje. Čudi me da ni to niste sada predložili? To se negde izgubi ove godine ili prošle, taj Pedlog zakona o magistratima za prekršaje, on se izgubi! Da li zbog Magistrata u kome se nalazi SRS ili već koji je razlog bio, ne znam? Znači, Srbija funkcioniše po sistemu po kome je funkcionisala do dolaska DOS-a na vlast. A DOS priča - pravosuđe! A DOS priča da je promenio, reformisao pravosuđe. Samo mu treba još tri godine od dana današnjeg ili, recimo, od 1. januara, treba mu još tri godine da ustanovi te sudove! Ima vas ovde ozbiljnih pravnika, ima vas koji ste došli iz pravosuđa, da li kao advokati ili kao sudije, - na šta vam ovo liči, dame i gospodo narodni poslanici? Reforma pravosuđa biće za tri godine izvršena, a SRJ ste razbili za mesec dana i doneli "Ustavnu povelju" i "Beogradski sporazum" i napravili nam novu državu za mesec dana! Opštinski sud ne možete da ukinete za šest godina. Eto, to je ono što nam danas nudite. Ništa drugo i ne očekujem od vas. Ne očekujem nikakvu ozbiljnost. Ovo ne liči ni na šta! Koliko dana postoji Vlada? Zar nije postojao neki ozbiljan dnevni red za ovu sednicu Narodne skupštine? Ovo ćemo proći za sat vremena. Narodna skupština ne radi ništa! Da li Vlada nešto radi? Ako Vlada radi, to treba da bude u Narodnoj skupštini, a ne u zgradi Vlade, a ne u uredbama Vlade Republike Srbije, ne u policiji! Neka svako radi svoj posao, ali mi narodni poslanici otkako ste izabrali Vladu nemamo šta da radimo. Nemamo nijedan predlog zakona, dame i gospodo narodni poslanici! Svi ministri govore o velikim poslovima koje obavljaju, ogromnim poslovima, a niko nam ne dostavi nijedan predlog zakona u Narodnu skupštinu. Dobili smo valjda obaveštenje da su povučeni svi predlozi zakona koje je podnela prethodna Vlada - s tim se slažem. Naravno, i oni koje su poslanici podneli, koji nisu više poslanici. Ali, ovde mora ozbiljno da se radi. Imaćemo predsedničke izbore. Mi vam nudimo da održimo zajedno i lokalne izbore, a vi bežite od toga. Zašto? Da bi bilo još skuplje. Zašto ne uđemo u izmene ili u donošenje celog zakona o lokalnoj samoupravi, da stignemo do roka koji je zamislio predsednik Skupštine kada će da raspiše predsedničke izbore? Može mu se. Opet, čini mi se da je malo bolje. Bivši predsednik šest meseci je razmišljao, ovaj 60 dana, a treći će možda i za mesec dana da se reši da raspiše izbore. Svako ima neko svoje mišljenje. Ali, Skupština mora da radi. Meni je već 13 godina u Skupštini tema Narodna skupština. Ja se time bavim. Mene interesuje 250 narodnih poslanika, čiji je posao da donose zakone, ali zakone po kojima će Srbija da se vlada.Ovo nisu zakoni po kojima se Srbija vlada. Ja čak mislim da je trebalo ovde utvrđivati i retroaktivnost. Mi sada produžavamo rok koji je istekao pre tri-četiri meseca. Kako je to moguće? Kako je to moguće bez još nekog člana zakona? Samo konstatujemo da se zakasnilo i sada mi produžavamo rok. Mi možemo danas da produžimo rok, a ne od pre tri-četiri meseca, ako hoćemo da donosimo zakone na način predviđen Ustavom i zakonom. Mi ne možemo da utičemo na donošenje ovih zakona. Obrazloženje je šturo i jasno. Mora ovako da bude, ali, prečesto se mi u Srbiji suočavamo sa tim obrazloženjem, kada neki posao vodimo i kada ga ne dovedemo do kraja, kada nam u tom poslu propadaju šanse, nade, ambicije, kada nas neko dovede pred zid on nam kaže – a šta u ovom času možemo bolje da uradimo? Kada dođe do toga, onda zaista više ništa ne može bolje, osim produženja ovih zakona, čini se da ništa bolje ne može da se uradi, a može - mogu da se stave van snage. Mogu da se stave van snage, funkcioniše ono što svakako funkcioniše, a vi pišete zakon koji ćete valjda jednog dana da primenite. Nego, vi nećete da stavite van snage koji ste vi predložili. To je taj inat koji će daleko da nas odvede. Daleko, ali u negativnom smislu. Zašto? Imali ste dobru nameru, posle toga ste se posvađali, Vlada sprovodila ono što ste vi predložili - nije htela da sprovede. Sada imate svoju Vladu, predložite toj Vladi ono što će hteti da sprovede. Ali, pravosuđe je škakljiva tema, vidite i sami.
Gospodine Nikoliću, da li hoćete da koristite i drugih deset minuta?
Neću. Mislim da nije potrebno. Znam da one koji ne žele da budu ubeđeni nikakvom svojom diskusijom ne mogu da ubedim. Ja ovo govorim samo da olakšam savest. Da vas pozovem, spremni smo da radimo u Narodnoj skupštini kao ravnopravni partneri. Vi glatko odbijate naše predloge ovde. Jednog dana ćete zbog toga gorko da se kajete - jedna poslanička grupa mislim već danas, posle određenih glasanja.
Zahvaljujem. Ima reč gospodin Stojković. Izvolite. Zatim, gospodin Pajtić.
Samo jedno kratko objašnjenje, da ne bude zabune. Nema nikakve retroaktivnosti. Ustavni sud je doneo odluku kojom su zaustavljene ove mere sa 31. 12. Prema tome, hitnost je baš zato što dolazimo u situaciju da te mere ističu. Znači, zakazaće sednicu i oceniti ustavnost. Znači, nema retroaktivnosti. Što se tiče ovih sistemskih zakona, sva četiri su u fazi izrade. Njih možete očekivati u najskorije vreme u Skupštini. Hvala.
Gospodin Ristivojević, replika, pa gospodin Pajtić.
Replika gospodinu Nikoliću. Hteo bih kratko da ukažem na par stvari u izlaganju uvaženog kolege, gospodina Nikolića. Tačno je da je Demokratska stranka Srbije pre više godina u ovom parlamentu predložila set pravosudnih zakona, koji jeste usvojen, međutim, novoformirana skupštinska većina kasnije je intervenisala u tom setu skupštinskih zakona, dopunjavala ih, menjala, prekrajala. Na kraju se bit i suština tih zakona izgubila i došlo je do situacije da oni postanu neprimenjivi realno, loši, i zbog toga nisu mogli da se sprovedu-a možda je do određene mere bilo čak i želje, čak i neke prikrivene, ali, možda i otvorene da se opstruira osnivanje tih sudova. Navešću samo jedan primer: mi smo u "osnovnom predlogu" predložili jedan apelacioni sud sa više odeljenja; na kraju je to završilo u četiri apelaciona suda. Naš stav je da je stvaranje više apelacionih sudova na teritoriji jedne države pogrešna stvar, jer ćemo tako stvoriti više pravnih područja, a naročito u granama prava u kojima postoji suviše praznina i gde sudovi dolaze do većeg izražaja svojim odlukama, tumačeći pravo. Znači, postojeće rešenje je loše. Mislim da je čak i nesprovodivo i da bi trebalo na njemu intervenisati. Dalje, što se tiče toga šta radi Vlada? Pre 12 ili 13 dana smo izglasali Vladu. Jedno uobičajeno opšte pravilo parlamentarne prakse svih civilizovanih zemalja je da se Vladi da sto dana. Nije to samo zato da bi Vlada imala vremena da napiše zakone, nego zato da bi imala vremena da se uredno ustroji, pa tek onda da podnese predloge zakona i zatim da se o njima odlučuje. Postoje određeni predlozi zakona, čuli smo i od gospodina Stojkovića, ministra pravde. U najskorije vreme će stići u Skupštinu zaokruženi, celoviti. Znači, dovršeni predlozi zakona. Zaista mislim da je potpuno neprimereno očekivati da Vlada ima konkretan predlog zakona, na primer, o lokalnoj samoupravi, nakon samo 12 dana rada. U većini ministarstava tek treba da se uđe unutra, da se vidi šta je ostalo od dokumentacije od prethodnih ministara, treba da uđe budžetska inspekcija da vidi kako se trošio novac itd. Mislim da bi bilo u redu da se izađe u susret novoj Vladi, da joj se da sto dana, što je uobičajena parlamentarna praksa. Na kraju krajeva, i vi kada ste bili u republičkoj Vladi, pre dosta godina, i vama je sigurno dato tih sto dana i to niko nije osporavao. Znači, ne bi bilo loše da se ovde postupi na isti način. Jer, jedno je biti opozicija onome ko vam je politički oponent, a drugo je biti opozicija državi, kako se dobro izrazio neki dan gospodin Marković na konsultacijama šefova poslaničkih grupa. Neke stvari bi ovde bile, a to je opstruiranje rada Vlade u prvih sto dana. To bi zaista bilo kontra, verujte mi, državnog interesa, a ne stranačkog. Nemam ništa protiv, treba Vlada da se kritikuje. Treba svaki njen loš potez da se uoči na vreme, da joj se ukaže. Vlada koja nema konstruktivnu opoziciju vrlo lako može da se uspava, vrlo lako može da zaboravi gde je krenula i u kom pravcu. Njoj je potrebna i neophodna konstruktivna opozicija, ali konstruktivna opozicija jeste da joj date sto dana, da joj date pravilnu šansu, da može da počne da radi. I poslednje što se tiče ovih predloga zakona, samo da ukažem na ono što je gospodin Stojković, ministar, istakao, u pitanju su interventne promene, a ne konačna, krajnja i zaokružena rešenja. Samo hitne interventne promene, da se faktičko stanje usaglasi, odnosno da se usaglasi pravno stanje sa faktičkim, a u međuvremenu će se izaći sa celovitim rešenjima. Hvala.
Hvala vama. Ima reč gospodin Pajtić. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, moram priznati da sam se pomalo zabrinuo oko konstatacije uvaženog gospodina ministra u vezi konstatovanja Ustavnog suda. Mislim da nije zahvalno da anticipiramo, ako sam dobro razumeo, na koji način će se Ustavni sud opredeliti, o ovim predlozima zakona, tim pre što se svi zalažemo, čini mi se, za podelu vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. Ukoliko ta vrsta komunikacije postoji, ja vas molim, ako ništa drugo, da je zadržite za relaciju sa Ustavnim sudom. Dakle, za nas nije prihvatljiva takva vrsta komunikacije i nije nam prihvatljivo da izvršna vlast na bilo koji način sugeriše sudskoj vlasti, makar i najvišoj ustavno-sudskoj vlasti, na koji način će postupiti u vezi zakona. Inače, mi ćemo kao poslanička grupa podržati ova tri predloga zakona. Oni su potrebni. Oni su neophodni. Očigledno je rok za konstituisanje upravnog suda i apelacionih sudova bio preambiciozan. Ne bih se saglasio sa tim i ne bih za sve okrivio prethodnog resornog ministra, zbog toga što DSS, kad je predlagao te sistemske zakone, predlagao je i neke rokove, koji su bili kratki, kratki čak i po mišljenju aktuelnog ministra pravde, kratki čak i po mišljenju sadašnje Vlade, jer sadašnja Vlada dimenzionira taj rok na tri godine. Dakle, predviđa mnogo duži rok nego što je bio predviđen u prvobitnom predlogu DSS i očigledno je da nije samo stvar dobre volje, nego stvar sistemskog opredeljenja, da čitav novi sistem novih sudova od tehničkih, logističkih uslova, pa do formalnih uslova, do edukacije sudova, prosto zahteva mnogo duže vreme, nego što je bilo predviđeno. Ne bih to komentarisao javašlukom prethodnog resornog ministra. Prosto nije zahvalno svaki put se osvrtati negativno na prethodnike. Mislim da ponekad treba uvažiti i objektivne okolnosti, posebno kad se te objektivne okolnosti uvažavaju predlogom zakona, odnosno predviđa se da je potrebno tri godine da bi zaživeo novi sistem sudova. Inače, mi smo bili skloni i prošle godine, na poslednjoj sednici prethodnog saziva, da intervenišemo u ovoj oblasti. Tada ne bi bilo potrebe da lamentiramo nad ponašanjem, odnosno da lamentiramo nad činjenicom da je Ustavni sud morao da interveniše u ovoj oblasti - a Ustavni sud je intervenisao svojom privremenom merom. Predlagali smo da se zakonski produže ti rokovi. Kolega Mihajlov, šef poslaničke grupe DSS, tada je bio protiv toga. Mi smo smatrali da je potrebno da se na toj poslednjoj sednici, s obzirom na to da je ona bila pre Nove godine, s obzirom na činjenicu da sudovi ne mogu zaživeti, stručna javnost je to zahtevala i bili smo vrlo skloni tome da prolongiramo taj rok. Sada se nalazimo u nezahvalnoj situaciji, da nam je Ustavni sud na jedan neuobičajen način, izlazeći u susret potrebom da pravni sistem funkcioniše u Srbiji, odreagovao, omogućio da te rokove prolongiramo. U svakom slučaju, nalazimo se pred objektivnom situacijom. Rok koji je u ovom trenutku dimenzioniran od tri godine zaista je veliki, mnogo veći nego što je bio u prethodnom predlogu DSS. Verujem da on garantuje da ipak više predradnji može da se učini 1. januara 2007. godine, nego što je to bilo moguće do sada i u tom dubokom ubeđenju da je potrebno, da u ovom trenutku Skpština interveniše. Jako bismo bili sretni kada bi se susreli sa sistemskim zakonima, koji su obećavani, a ne samo sa ad hoc intervencijama. Mi ćemo u svakom slučaju ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala vam. Ima reč gospodin Stojković, izvolite.
Ja sam se obratio poslanicima, pa, između ostalog, i gospodinu Pajtiću. Mogu da iznesem svoje mišljenje kao pravnik, a verujem da ga i vi delite. Ako je odredba prelazna, da zakon stupa tad i tad na snagu, ona nije suprotna Ustavu. To je moje mišljenje. Samo kažem da je nađeno rešenje da sudovi formalno pokrenu postupak da bi dali Ustavnom sudu mogućnost da donese tu privremenu meru. Kada sam govorio zašto smo do ovoga došli, ja sam naveo činjenice. Jedna je, da se retroaktivno postupilo marta meseca prošle godine i druga je, da smo došli do privremenih mera. Ocenu Vlade dajete vi. Ja je nisam davao.
Zahvaljujem. Da li još neko od predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) Obaveštavam vas da su sglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja zajedničkog načelnog pretresa, prijave za reč u pisanom obliku sa redosledom narodnih poslanika podnele poslaničke grupe DS-Boris Tadić, DSS i SRS. Dajem reč narodnom poslaniku Bošku Ristiću, izDemokratske stranke, a neka se pripremi gospodin Petar Jojić.
Dame i gospodo poslanici, poštovano predsedništvo, poštovani ministre, mi smo dobili ovde vaš predlog za izmenu određenih pravosudnih zakona, koji se, pre svega, odnose na jednu tehničku promenu datuma, kako vi to smatrate i kako shvatate. Međutim, ja sam očekivao mnogo više, pre svega od mandatara aktuelne Vlade i od aktuelnog ministra. Očekivao sam predlog izmena, pre svega, osnova zakonodavnog sistema, pre svega, donošenje ustava i očekivao sam da čujem koje će se reforme desiti u pravosuđu i pravnom sistemu, koje ćemo ustavno - pravne garancije dobiti za samostalnost i nezavisnost sudova. Da li ste razmatrali mogućnost postojanja nezavisnog sudskog budžeta, načina prikupljanja finansijskih sredstava za taj budžet; očekivao sam da predložite poboljšanje ekonomske i materijalne situacije u pravosuđu, način da se podignu plate zaposlenima u pravosuđu, sudijama, da se obezbedi drugačiji način utvrđivanja liste sudskih veštaka, utvrđivanje načina isplate nadoknada za obavezne odbrane, uvođenje ombudsmana, pravo na besplatnu pravnu pomoć koja će biti garantovana Ustavom. Znači, to su sve kategorije koje su neophodne za pravilno i potpuno funkcionisanje i pravnog sistema i pravosudnog sistema. Naprotiv, vi ste se, prilikom svog prvog obraćanja poslanicima u ovom parlamentu samo osvrnuli paušalno i okarakterisali neodgovornim rad prethodnog ministra pravde i prethodne Vlade. Odmah ste zapali u kontradikciju. Rekli ste da je prethodna Vlada i da je ministar bio neodgovoran, zato što za tri godine nije izvršio ustanovljavanje drugostepenih apelacionih sudova, a istovremeno ste za sebe tražili rok od tri godine da ustanovite te drugostepene sudove. Ponovo želim, kao i jedan od mojih prethodnika, da podsetim građane Srbije da je upravo set pravosudnih zakona predlog DSS-a. Smatram da ste vi takvim predlozima nametnuli jedno komplikovano rešenje, gde se uvode dupli prvostepeni sudovi i dupli drugostepeni sudovi, što uslovljava veoma veliki broj izvršilaca u tim sudovima, pa bi, recimo, za apelacione sudove trebalo izabrati novih 250 sudija, prema nekim analizama koje je napravio Visoki savet pravosuđa. Kada smo kod Visokog saveta pravosuđa, moram i to da kažem da ste nenamerno ili namerno propustili da kažete da deo obaveza kod ustanovljavanja apelacionih sudova leži na Visokom savetu pravosuđa, jer pre svega, Visoki savet pravosuđa donosi pravilnik o utvrđivanju broja sudija i sudija porotnika i usvaja sistematizaciju radnih mesta za buduće apelacione sudove. Prema tome, pošto Visoki savet pravosuđa do današnjeg dana nije doneo ove akte i nije utvrdio ove uslove koji predstavljaju preduslov za ustanovljavanje Apelacionog suda ili apelacionih sudova, kako je sada to zakonom regulisano, Ministarstvo pravde nije imalo mogućnosti da predloži ustanovljavanje ovih sudova. Da vas ne podsećam, da je prilikom otvaranja apelacionih sudova neophodno da se raspiše konkurs za ta radna mesta, da konkurs treba, po Zakonu o sudijama, da raspiše predednik suda, a mi prethodno nemamo izabrane predsednike apelacionih sudova. Dakle, to je jedno nedorečeno rešenje na koje niste ukazali i mislim da ga niste ni do sada uočili. Ja očekujem da ministar pravde prilikom narednog obraćanja parlamentu kaže kakve to promene u pravosuđu želi, kako vidi reformu pravosuđa: da li vidi taj set zakona koji sada najavljuje kao posledicu prethodno donetog ustava i prethodno utvrđenih ustavnih garancija gde će se ustavom definisati položaj i sastav Visokog saveta pravosuđa, način izbora članova Visokog saveta pravosuđa, način predlaganja i izbor sudija, ko će biti ovlašćeni predlagačza izbor sudija, odgovornost za rad sudija - ne disciplinska zbog nedolaska na posao, već odgovornost zbog nesavesnog ili nestručnog obavljanja poslova ili odgovornost, recimo, za neučestvovanje u kontinuiranoj obuci sudija, s obzirom na to da znamo da imamo veoma loš kadrovski potencijal u srpskom pravosuđu. Zato očekujem da ministar pravde izađe pred ovaj parlament i kaže koje su to garancije koje on nudi, koje bi parlament usvojio: da li će redosled koraka biti prvo, donošenje ustava, kako je to DSS, koja je vas predložila na mesto ministra pravde, zagovarala u predizbornoj kampanji, kada će biti donet taj ustav, da li ćemo sačekati usvajanje ustava i u kakvoj proceduri i da li ćemo tek tada doneti novi set zakona o pravosuđu; da li ćemo doneti nove procesne zakona koji će definisati položaj, organizaciju i ovlašćenja sudova u postupanju određenim predmetima, da li ćemo zadržati porotni sistem kakav je do sada postojao u našem pravosudnom sistemu, da li će suditi samo sudije pojedinci ili zbirna sudska veća bez sudija porotnika? Dakle, ja očekujem odgovore na sva ta pitanja. Nažalost, ja te odgovore na ta pitanja nisam mogao da saznam ni iz ekspozea gospodina Koštunice koji se osvrnuo samo na preispitivanje pojedinih personalnih rešenja kod izbora sudija i predsednika sudova. Prema mom saznanju, vi ste i lično pokušali da dezavuišete rad Upravnog sudskog veća pozvavši članove Upravnog sudskog veća da odustanu od predloga za izbor predsednika sudova i da na taj način stvorite prostor za izbor svojih partijskih poslušnika na mesto predsednika sudova u Srbiji. Čujem da ste stavili primedbu da Upravno sudsko veće nije u skladu sa Ustavom. Ja vas podsećam da i Visoki savet pravosuđa nije ustavna kategorija i da trenutno imamo dvojni sistem izbora sudija. Jedan koji je predviđen Ustavom i Poslovnikom o radu Narodne skupštine, a drugi koji je predviđen Zakonom o sudijama i ovlašćenjima Visokog saveta pravosuđa. Ja sam očekivao da će novo Ministarstvo otkloniti sve te sistemske nedostatke i predložiti rešenja kako bismo konačno ustrojili srpsko pravosuđe, i to na jedan moderan način, i obezbedili sudijsku samostalnost i nezavisnost koja će biti garantovana Ustavom i koja neće biti podložna političkim promenama kakva je trenutno na sceni. Vi ste, kao nova vlast, najavili set novih pravosudnih zakona koja je uvodna za personalnu promenu u pravosuđu koju pripremate i aktivno pokušavate da sprovedete. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Stojković, pa gospodin Ristivojević, replika?
Ja sam iznenađen ovim što sam čuo od prethodnog govornika i to mogu tumačiti kao eventualnu dekoncentraciju, pa nije shvatio koja je tačka dnevnog reda. Kada bude na dnevnom redu ovo pitanje šta treba raditi u pravosuđu, kako ga menjati i u kom pravcu, ja ću to i obrazložiti. Za sada sam dao obrazloženje samo za ono što je na dnevnom redu ove skupštine predviđeno danas. Hvala vam.
Gospodin Ristivojević, replika?
Samo par odgovora uvaženom kolegi, gospodinu Ristiću. Uvaženi kolega, ova tačka dnevnog reda nije ekspoze ministra pravde, npr. "o planu rada njegovog ministarstva" u budućih tri godine i slično. U pitanju je samo spojena zajednička rasprava o izmenama i dopunama zakona, tri predloga zakona, do kojih smo došli zato što prethodna Vlada, koja je proisticala iz skupštinske većine u kojoj ste vi učestvovali, nije uspela ništa konstruktivno da uradi na reorganizaciji pravosuđa. Većina odgovora koje ste vi tražili, drugim rečima, pitanja koja ste ovde postavili, u suštini se odnose tek na budućnost. Tražili ste čak i neki predlog Ustava. Zaista je to preambiciozno za 12 dana da očekujete neki predlog Ustava, a Vlada još nije uspela pošteno ni da se konstituiše. To je zaista smešno. Na kraju krajeva, niko nema prava da traži od drugog više nego što je u stanju da sam obeća da će uraditi. Vi niste u svoje vreme uspeli da uradite većinu stvari koju od ove vlade zahtevate u prvih 12 dana rada. To je zaista smešno. Što se tiče one vaše primedbe o nekim partijskim poslušnicima u sudstvu, mislim da je besmisleno i nema potrebe na nju odgovarati.
Hvala. Replika na izlaganje gospodina ministra, reč ima Boško Ristić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani ministre, mislim da je neprimereno da kažete poslaniku da je njegovo izlaganje posledica dekoncentracije prilikom učestvovanja u ovoj raspravi. Smatram da sam dao veoma značajne primedbe na sistemska rešenja koja definišu ustrojstvo pravosuđa u Srbiji. Šta je uradila prethodna vlast ili posledice u prethodnoj vlasti, možete da pogledate iz podloge, koju je Demokratska stranka predložila kao ustavnu podlogu za raspravu pred Ustavnom komisijom. Imaćete i na sajtu Demokratske stranke tu ustavnu podlogu, gde ćete videti sve ustavno-pravne garancije koje smo mi ponudili kao garanciju nezavisnosti i samostalnosti sudova i sudija. Definisali smo poziciju Visokog saveta pravosuđa kao ustavnu kategoriju, koja se zakonom ne može menjati, gde će veći broj članova činiti sudije birane na neposrednim i tajnim izborima iz redova svih sudija sa teritorije Srbije. To daje zaista ustavno-pravne garancije. Utvrdili smo i način na koji će se utvrđivati odgovornost za rad u pravosuđu, kako bi se postigla efikasnost u suđenjima i kako građani Srbije ne bi vodili dugogodišnje postupke i očekivali pravdu. Pravo na pravdu mora da bude dostupno svima, ali pravda mora da bude i blagovremena. Isto tako, moram da kažem da su predstavnici Demokratske stranke Srbije u Ustavnoj komisiji opstruirali rad Ustavne komisije - i baš je na toj tački dnevnog reda, gde se utvrđivala ustavna garancija za nezavisnost i samostalnost sudija i sudova Demokratska stranka Srbije pravila opstrukciju. Prema tome, oni koji su opstruirali rad Vlade u cilju obezbeđivanja garancije za nezavisnost sudova i sudija, ne mogu sada da stavljaju primedbe kada sami ništa novo nisu ponudili. Neprihvatljiva je ocena da ovoj vladi treba dati još neki rok i 100 dana je počelo da teče od dana izbora. To što ste vi bili nesposobni da se konstituišete i da ponudite onima, po kvalitetu i po dobijenoj snazi na izborima da konstituišu vladu, to je vaš problem. To što ste rekli da treba prvo da se ustrojite, mada nisam siguran oko suglasnika koji ste upotrebili, mi ćemo vam taj rok dati i mi ćemo biti konstruktivna opozicija. Mi ćemo podržati ovaj predlog izmene zakona. Međutim, vi ste obmanuli građane Srbije da imate zakonske projekte kojima ste garantovali suštinske promene u oblasti vladavine prava i pravne države.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada se donose reformski zakoni u donošenju tih zakona moraju da učestvuju stručnjaci a ne početnici. Sećate se, dame i gospodo narodni poslanici, da smo krajem 2001. godine, u ovom parlamentu, raspravljali o donošenju novih zakona o sudovima, sudijama, tužilaštvu i Visokom savetu pravosuđa. Šta je rezultat donošenja tih zakona? Nema rezultata, jer ti zakoni nisu bili primenljivi u praksi i znači da to nisu bili dobri zakoni. Dobre zakone moraju da donose stručni ljudi, koji će proceniti i učestvovati u njihovoj pripremi, da će takvi zakoni moći da zažive u praksi. Reforma pravosuđa nije ni otpočela, iako je DOS-ova vlast došla 5. oktobra 2000. godine. Čak mogu da konstatujem, dobro mi je poznato, da je stanje u pravosuđu pogoršano i da nikada nije bilo gore nego što je sada, uzimajući u obzir, pre svega, i materijalni položaj zaposlenih, uzimajući u obzir kadrove koji su dovedeni i postavljeni od strane bivše vlasti kao rukovodioci pravosudnih organa, imajući u vidu i činjenicu da je stotine i stotine zamenika javnih tužilaca postavljeno od strane Vlade, koji učestvuju u pravosudnom sistemu i koji vrše funkciju prilikom zastupanja optužnice javnog tužioca. Prema tome, dame i gospodo, ne možemo govoriti da je DOS-ova vlast bilo šta učinila na poboljšanju položaja i reforme, kao i organizacije našeg pravosuđa. Kada je u pitanju rad pravosudnih organa, ništa se nije u tome osetilo, čak se pogoršalo, jer je veliki broj predmeta koji nisu rešeni, krivični i parnični. Parnični postupci se vode i po deset, dvadeset, a neki čak i trideset godina. To je apsolutno neprihvatljivo u jednom demokratskom društvu, kako se to od strane nove vlasti želi i prikazati. Kada je u pitanju donošenje ovih zakona, odlaganje ovih zakona, kao što je rekao predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, gospodin Tomislav Nikolić, to je predugo vreme, i da, za tri godine aktuelna vlast nije u stanju da izmeni, dopuni ili da donese nove sistemske zakone. Ko može da prihvati taj predlog i to stanovište da mu treba tri godine? To je apsolutno neprihvatljivo, jer je poznato da mi za to imamo stručne ljude u pravosuđu i državnim organima, koji i te kako mogu predložiti parlamentu dobre predloge zakona o broju sudija. Kada je u pitanju broj sudija, podsetiću vas još jednom da Srbija ima oko 3.000 sudija, koliko znam, a da Engleska ima oko 1.650 sudija, a Engleska je sedam puta veća od Srbije, pa se postavlja pitanje efikasnosti našeg pravosuđa. Kada je u pitanju izbor i reforma nosilaca pravosudnih funkcija - na te funkcije u pravosuđu moraju dolaziti i biti birani stručni ljudi, efikasni ljudi koji mogu da dele pravdu. Pravdu ne može da deli onaj ko je studirao deset ili petnaest godina i da je jedva završio pravni fakultet, a da je položio sa 6 ili 7. Verujte, nemojte nikada poželeti da vam takvi dele pravdu, jer je neće znati deliti. Kada je u pitanju materijalni položaj pravosuđa, Ministarstvo pravde i pravosudni organi bi morali da vode računa ko edukuje naše sudije i tužioce. Da li je nama potrebna edukacija da nam sudije koji treba da sude za ratne zločine edukuju sudije iz Republike Hrvatske? Srpska radikalna stranka smatra da je to neprihvatljivo, da mi imamo dobrih sudija i da je naše pravosuđe u tom pogledu apsolutno sposobno, kao što je to činilo i do sada. Izricalo je za najteža krivična dela i najteže sankcije. I ranije smo imali u našem krivičnom zakonodavstvu predviđena i propisana krivična dela za genocid, ratne zločine itd. Ovo su eksperimenti koji Srbiju mnogo koštaju. U tom pogledu treba reformu izvesti tako da narod vidi da ima dobro pravosuđe, efikasno pravosuđe, racionalno pravosuđe i da nema toliki aparat koji ima sada. Što se tiče pravosuđa, želeo bih da podsetim da je rezultat rada pravosuđa u poslednjoj godini dana bio taj da je pravosuđe ćutalo i nije se suprotstavilo, a po Ustavu i zakonu je bilo dužno da se suprotstavi najgrubljem kršenju ljudskih prava na kugli zemaljskoj, kao što je to zadesilo Srbiju u akciji "Sablja". Dame i gospodo narodni poslanici, očekujem da će Ministarstvo pravde i Ministarstvo unutrašnjih poslova izvršiti analizu i doći do rezultata da smo imali više od 5.000 svedoka koji su uhapšeni i da su držani u zatvoru, a da nisu imali pravo da imaju branioca, da nisu imali pravo da ih poseti rodbina u zatvorima, a da ne govorim o onima koji su bili osumnjičeni. Osumnjičeni su za vreme akcije "Sablja", ljudi koji su, navodno, imali neke dosijee kod nadležnih državnih organa. To je bio dovoljan razlog, kažu, da se neko uhapsi i da se drži mesec dana, da mu se produži pritvor na 60 dana, da mu se produži pritvor na tri meseca. Ubijen je premijer Republike Srbije i istraga koja je vođena u to vreme, došlo se blagovremeno, prema pisanju štampe i elektronskih medija, da su izvršioci otkriveni i da je to delo rasvetljeno. Ko je imao pravo da naredi, iz kog centra moći, da se uhapsi 12.500 ljudi? Da vas podsetim, a to dobro znate, novembra meseca 1963. godine ubijen je predsednik Sjedinjenih Američkih Država, Kenedi. Uhapšeno je samo jedn lico, a u Srbiji je uhapšeno 12.500 ljudi. Dame i gospodo, kada je u pitanju pravosuđe, rezultat rada pravosuđa možete da ocenjujete na ovom, i te kako važnom, poslu. Kada je u pitanju edukovanje pravosuđa na savetovanjima, na Zlatiboru, na Kopaoniku, u Vrnjačkoj Banji, u Banji Koviljači, na Paliću, čak i u inostranstvu, u Budvi, to je preraslo u turizam. Ko koga tamo savetuje i o čemu ga savetuje možete proceniti i sami. Od toga pravosuđe nema nikakve koristi i ubuduće bi Ministarstvo pravde o tome trebalo da povede računa, i da se dođe do iznosa sredstava koja se troše i koja su trošena. Dame i gospodo, dozvolite mi za jedan minut da vas podsetim, u više navrata u poslednje vreme zaustavljaju me poljoprivredni proizvođači iz Banata i pitaju - šta vi to tamo radite gospodo poslanici, da od vas niko ne reče nijedne reči šta ćemo da radimo kada je u pitanju predstojeća prolećna setva. Zašto se taj minsitar iz poljoprivrede ne pojavi i ne predloži neke mere ispred Vlade - da bude jeftinije đubrivo, da bude jeftinije seme, da budu jeftinija zaštitna sredstva, da budu jeftinije poljoprivredne mašine i da građani mogu na taj način obezbediti hleb, odnosno poljoprivredni proizvođači?!.
Molim vas da poštujete temu.
Dame i gospodo, pitaju me šta će biti sa Kostićem koji je za "devet evra" oteo od naroda šećerane! Šećerana u Kovačici i njeni poljoprivredni proizvođači traže od parlamenta da preduzme neke mere, a čak i nova Vlada, da se te šećerane oduzmu i vrate radnicima Kovačice i drugih šećerana, jer im novi vlasnik nije isplatio ni šećernu repu, a osim toga nagovara ih da ne seju šećernu repu ove godine. Šta to znači - da se ne seje šećerna repa da ne bi bilo prerade, da se radnici otpuste, a on da dođe do fabrike koju može sutra da preproda budzašto i da pobegne iz zemlje.
Reč ima narodni poslanik Vojkan Tomić, a posle njega narodni poslanik Milan Stevović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo navikli u parlamentu da slušamo gospodu poslanike koji izlaze iz teme, ali ovoliko od prethodnog govornika zaista nismo očekivali. Ono što je jasno u ovom setu izmena i dopuna zakona jeste da su ovo iznuđene mere i da su tehničkog karaktera. Rok koji je možda bio predmet rasprave u prethodnih sat vremena primeren je, dovoljan i možda malo duži, ali imajući u vidu ozbiljnost u kome se pravosuđe danas nalazi mi mislimo da je potrebno da bude duži. Imajući u vidu koliko je potrebno novca za materijalno obezbeđivanje sredstava za pravosuđe i za nove sudove, kao i za stručno osposobljavanje sudija, ovaj rok je sasvim dovoljan. Kao što već znamo 29. decembra prošle godine Ustavni sud je doneo privremenu meru i neophodno je bilo da se već na ovoj sednici po hitnom postupku i u kraćem roku dođe do izmena ovih zakona. Međutim, pošto su se već poslaničke grupe saglasile sa tim da će podržati ove izmene zakona, od gospodina koji je bio "alfa i omega" u prethodnom sazivu ovog parlamenta čuli smo tiradu optužbi na račun nove Vlade i nove vlasti. Taj gospodin je uzeo za pravo, bez i grama moralnog i pravničkog kredibiliteta, da govori o Ustavu, da govori o materijalnom stanju u pravosuđu, da govori o budžetu, da govori o personalnim rešenjima u pravosuđu, da govori o taksama i svim ostalim stvarima koje je on sa svojim kompanjonima, on to vrlo dobro zna, raspoređivao i kako je radio. Taj gospodin, koji uzima za pravo da nama drži predavanja o ustavnom pravu, bio je čovek koji je,a ja mislim i jedini, uzeo sebi za pravo da ne ispoštuje Odluku Ustavnog suda prošle godine. Radi se o vraćanju poslaničkih mandata i taj gospodin sada izlazi za govornicu i poziva se na neka rešenja koja su samo njemu poznata! Taj gospodin očito ima probleme sa svojim identitetom u svojoj stranci i pojavljivanjem za ovom govornicom želi to verovatno da nadomesti. Za mene i za moju poslaničku grupu bilo je dovoljno da čujemo predstavnika te poslaničke grupe i da nam bude jasno da će ta poslanička grupa podržati ovaj predlog izmena zakona, ali očito da ovaj gospodin ima potrebu da se javlja i da govori van tih dogovora koji su postignuti u okviru poslaničke grupe. Pozivam vas da glasate za ovaj set pravosudnih zakona, pre svega, zato što su tehničkog karaktera, daju dovoljan rok, a imaćemo prilike da za ovom govornicom i u ovom parlamentu raspravljamo o novom setu pravosudnih zakona koji će biti, budite uvereni, reformatorski i biće za ponos i na čast svima nama kao narodnim poslanicima.
Reč ima narodni poslanik Milan Stevović, a posle njega narodni poslanik Miloš Aligrudić.
Dame i gospodo narodni poslanici, sasvim je evidentno da će novoformirana skupštinska većina izglasati ovaj set zakona, ali želim da u ime Srpske radikalne stranke i u ime građana Republike Srbije kažem par reči o ovom setu zakona. Naime, mogu da se složim sa ustavnim osnovom donošenja ovakvog Predloga zakona.Međutim, ne mogu da se složim sa obrazloženjem koje je dato u Predlogu ovog zakona. Naime, u obrazloženju se kaže da je Ustavni sud doneo izvesno odluku (Rešenje). Ta odluka (Rešenje) Ustavnog suda objavljena je u "Službenom glasniku RS br. 130/2003" i stupila na snagu 29.12.2003. godine i kao takva ona ima i svoju izreku i svoje obrazloženje. Ako pođemo od izreke ove odluke Ustavnog suda, jasno, radi se o jednoj vrlo diskutabilnoj pravnoj formulaciji, jer se u toj odluci Ustavnog suda kaže da se obustavljaju od izvršenja sve pojedinačne radnje i pojedinačni akti koji bi bili preduzeti na osnovu članova 81. stav 1, 82. st. 1. i 2, 84. st. 1. i 2. i na osnovu člana 85. Zakona o uređenju sudova. Možemo reći da je obraloženje Ustavnog suda zaista detaljno, decidno i jasno. U tom obrazloženju se kaže da je ova odluka bazirana na članu 42. stav 1. Zakona o postupku pred Ustavnim sudom. Dakle, ovo je osnov u procesnom pravu, a ne u materijalnom pravu. Iz tih razloga, kada je donošena ova odluka (Rešenje) doneta je u formi privremene mere, a znamo da svaka privremena mera mora da traje najduže do donošenja konačne meritorne odluke. Ustavni sud po ovom pitanju nije doneo meritornu odluku. Radi se o inicijativi za ispitivanje ustavnosti odluka i ta inicijativa potekla je prvo, od Vrhovnog suda Srbije, drugo, od Okružnog suda u Smederevu, treće, od Prvog i Dugog opštinskog suda u Beogradu. Svi ti sudovi dali su argumentovano obrazloženje zašto smatraju Zakon o uređenju sudova, na osnovu ovih članova 81, 82, 84, 85, neustavnim. I Ustavni sud u obrazloženju te odluke (Rešenje) prihvata navode podnosilaca zahteva za ocenu ustavnosti i prihvatajući te navode donosi privremenu meru koja mora da traje najduže do donošenja meritorne odluke. Međutim, da bismo znali o čemu ovde govorimo, moramo jasno i nedvosmisleno reći i sledeće u obrazloženju te odluke stoji i sledeća konstatacija kaže se, međutim ovako – apelacioni sudovi i upravni sud nisu formirani, nisu izabrane sudije, niti su okružni sudovi reorganizovani za obavljanje poslova iz nadležnosti utvrđenih navedenim odredbama Zakona o uređenju sudova, pa se dalje nastavlja – u smislu toga, ne može funkcionisati podela vlasti u skladu sa članom 9. Ustava Republike Srbije. Dakle, moramo jasno sa ove govornice reći da prethodna vlast apsolutno ništa nije uradila u sistemu seta zakona koje su doneli i usvojili u pravosuđu. Još jedna vrlo bita stvar je da su ovde postojale tri izmene, počev od 2001. godine: prva izmena je bila objavljenau "Službenom glasniku Republike Srbije" 63/01, druga je bila 42/02 i treća 27/03. Nastupila je 2004. godina, mi ponovo raspravljamo o istim pitanjima. Dakle, svake godine ova skupština raspravlja gotovo o istim pitanjima. Ponavljam još jednom, da se odlaže rešenje nekog poblema. Stičem utisak da je prethodna DOS-ovska vlast bacila samo jedan vruć krompir u ruke sadašnjoj novoformiranoj skupštinskoj većini, a ona, da taj problem odlaže i degažira narodu za neki rok od tri-četiri godine. Moram da podsetim na još jednu stvar, - da u prvoj "odbrambenoj liniji tih interesa" stoji SRS. Zato ne možemo potcenjivati ni Vrhovni sud koji je podneo inicijativu, niti Okružni sud u Smederevu, ni Prvi i Drugi opštinski sudBeogradu. Ako je ovo tačno, što je rečeno odavde, sa ove govornice, u svojstvu ministra ilisvojstvu kolege pravnika, ja sa tim ne mogu da se složim. Ministar može da kaže svoje lično mišljenje, da li je to ustavno ili ne, ali da se prejudicira odluka Ustavnog suda, to je već pod velikim znakom pitanja! Takođe ne mogu da prihvatim da jeu svemu ovome učestvovao Vrhovni sud Republike Srbije i ova tri druga suda, kao zajedničkom dogovoru. Hvala.
Reč ima ministar pravde, gospodin Zoran Stojković.
Ono što je prethodni govornik rekao, ja sam isto to rekao. Pokrenut je postupak da bi se dala mogućnost Ustavnom sudu da procesnom merom da nama mogućnost da ispravimo propust i grešku. U tom smislu smo mi iskoristili ovo pitanje, da bi na ovaj način ispravili onu grešku koja je napravljena, pa nije blagovremeno odložena primena ovih propisa. Rok od tri godine je dat, odmah da kažem i da razuverim prethodnog govornika, ne da bi se odlagao problem, nego da se dobije dovoljno vremena da se taj problem jednom definitivno reši.
Reč ima narodni poslanik Miloš Aligrudić, posle njega narodni poslanik Božidar Koprivica.
Ovaj predlog seta zakona očigledno je poslužio kao dobar šlagvort da se mnogi osvrnu na korenite probleme sistema pravosuđa, da o tome danas govore mnogo. Kada se podnese jedan predlog zakona po hitnom postupku i kada on sadrži ovo što ovaj predlog zakona sadrži, a to su određene hitne mere koje su u vezi sa odlukom Ustavnog suda Republike Srbije i bez čijeg donošenja u ovom trenutku bi mi i pravosuđe zapali u jedan neverovatan problem koji je ministar maločas objasnio i koji su neki govornici ranije objasnili, onda znači da u ovom trenutku rasprava kada se radi o konkretnim tačkama dnevnog reda, u odnosu na sve drugo postaje izlišna. A da se ovde ubeđujemo oko toga, da li je predlagač ili oni koji čine relativnu većinu u Vladi, kao nosioci te vlasti, to je DSS, da li smo mi zlonamerni, nespretni ili loši u načinu predlaganja naših propisa, podsetiću na nešto . Radi se o tome da su ovde pravi reformatori pravosuđa upravo pripadnici DSS. Godine 2001. DSS je napravila jedan ambiciozan, smeo i krupan potez reforme pravosuđa. Nažalost, skupšinska većina kasnije, kada je DSS izašla iz vlasti, nije želela da prati i da sluša. Pogazila je taj reformski kurs, ništa nije uradila u smislu integracije ovog propisa, realizacije ovog propisa u pravnom sistemu, ništa nije uradila u pogledu uspostavljanja apelacionih, Upravnog i kasacionih sudova. Prema tome, kada se radi o roku koji se ovde kritikuje i iz tog roka izvlači zaključak - da je sistemski reformski kurs DSS koji je 2001. godine bio oličen u ovom setu pravosudnih zakona pogrešan i neprimenljiv. To je potpuno pogrešna premisa! Tada je bio dat jedan dug rok jer se znalo i pretpostavljalo da se određeni elementi ovog sistema ne mogu implementirati za šest meseci. Kako ne samo da ništa nije urađeno, nego u protekle dve godine, sa tim ću se složiti sa prethodnim govornikom, je nešto i unazađeno, upropašćeni su ti zakoni o izmenama i dopunama koji su se u dva ili tri navrata desili u ovom prethodnom sazivu Parlamenta. Kao država smo se vratili na početak posla. Valjda možemo uvažiti da ako je nešto vraćeno na sam početak i ništa nije učinjeno u pogledu implementacije ovog seta zakona, valjda je prirodno da i taj rok za novu Vladu i za novi saziv Skupštine bude sličan onome koji je postojao na samom početku. Molim vas, danas ovde imamo Predlog zakona po hitnom postupku i one izmene koje se ovim setom zakona predlažu, imaju veze sa odlukom Ustavnog suda Republike Srbije i bez njih bi pravosđe bilo blokirano. Prema tome: ovo danas mora da se uradi, a sve drugo može da dođe kasnije kao sistemski predlog i od toga ne da neće bežati Vlada Republike Srbije, pretpostavljam da će to oni uraditi vrlo brzo i mislim da ćemo imati odgovor na sva pitanja koja su ovde danas postavljana. Hvala vam.
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik Božidar Koprivica, neka se pripremi narodni poslanik Petar Cvetković.
Poštovani gospodine predsedniče, poštovani narodni poslanici, pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, kao i set pravosudnih zakona. Naime, hteo bih samo da skrenem pažnju da po postojećem Zakonu o uređenju sudova apelacioni i Upravni sud trebalo je da poču da rade 1. januara 2004. godine. Dakle, gospodine ministre, taj rok je odavno prošao. Postojeći Zakon o uređenju sudova donela je neodgovorna i nestručna DOS-ovska vlast. Takav zakon predstavlja apsolutni pravni promašaj i takav zakon ne može opstati, jer nema materijalne osnove za rad novoosnovanih sudova. Zakon koji predviđa nove sudove, koji nemaju materijalne osnove za rad istih, nije moguće primeniti. Praksa ih je demantovala, demantovaće i ovaj, pa ne treba odlagati njegovu primenu, već ga treba odmah staviti van snage. Ovakav Predlog Vlade je improvizacija kojom počinje rad nova vlada. "Što se grbo rodi, vrijeme ne ispravi", rekao je naš čuveni pravnik Valtazar Bogišić. Dodatno vreme koje daje nova DOS-ovska većina improvizuje, pokušava da prolongira nešto što ne može zaživeti u praksi. Novi DOS nastavlja praksu starog DOS-a po sistemu "neka drži vodu dok majstori odu", umesto da odgovorno, svesno priđe ovom gorućem problemu koji se odnosi na naše pravosuđe. Umesto da hitno, stručno prionete na posao i nudite sistemska rešenja, vi ste se odlučili na improvizaciju i površnost, sve po sistemu "dok sam nek' sam, a posle mene potop". Dakle, vi ćete, srećom, mnogo kraće trajati nego što će ovaj zakon da stupi na snagu. Osnovno ustavno i zakonsko pravo svakog čoveka je da za povređeno pravo traži svaki građanin svoju satisfakciju pred sudom. Zašto? Da pravo, odnosno da nepravo ne bi pobedilo pravo. Pravo na tužbu, na primer u parničnom postupku, zavisi od dispozicije i volje stranke hoće li tužiti nekoga ili ne. Takse su toliko prevelike da jednostavno ova većina umesto da smanjuje takse, ovim izmenama propisuje kako podeliti plen. Odgovorno tvrdim, kao advokat sa višegodišnjim iskustvom, da građani odustaju od zaštite svojih prava u mnogim slučajevima zbog visokih taksa. Ovaj narod ste do kostiju iscedili. Umesto da nered uklanjate i državu u red dovodite, vi improvizujete. Ipak sve nije izgubljeno, iako stvari rđavo stoje, sve je moguće ispraviti ako ste voljni da savesno obavljate svoju vlast. Ali, ništa, gospodo, ne činite što bi trebalo činiti. Nijedan predlog SRS po hitnom postupku niste usvojili. Naravno, ovo govorim zbog građana Srbije. Sada se vidi i sada je najjasnije ko je onaj ko bdi nad svojom otadžbinom, ko se najviše borio protiv onih koji nas porobiše - dok taj vama sprema darove. Da imate zahvalnosti prema ovom narodu što ste na vlasti, jer po vama samima vi biste odavno propali.!
Reč ima narodni poslanik Petar Cvetković, a neka se pripremi narodni poslanik Nemanja Šarović.
Dame i gospodo, na dnevnom redu je jedna tehnička izmena zakona iz seta zakona o pravosuđu, međutim, očigledno da se bilo koja tačka dnevnog reda, čak i ovakva tehnička izmena oko produženja primene odredbi zakona - praktično odredba zakona koja predstavlja završne i prelazne odredbe - da se ta činjenica koristi za veoma široku priču i za temu koja nije na dnevnom redu. No, treba reći da u ovom trenutku, pri ovom dnevnom redu, ne treba suditi o radu prethodne Vlade, jer to, kao što rekoh, nije na dnevnom redu, a prethodnoj Vladi su presudili građani na izborima. S druge strane, ne može, Vlada niti Ministarstvo koje je stupilo na dužnost pre nekoliko dana, uz ovu tačku dnevnog reda gde su, kao što rekoh, tehničke izmene prelaznih i završnih odredbi, dati predloge, dati vizije za Ustav ili za ceo set pravosudnih zakona. Ja ću vrlo kratko podsetiti, radi građana i vas koji znate, da je 2001. godine tačno po predlogu DSS donet niz sistemskih zakona iz domena pravosuđa, međutim, odmah nakon tri ili četiri meseca je došlo do izmene i te su izmene upravo išle, i tako, na svakih nekoliko meseci. Na kraju je prošlogodišnja izmena dovela do toga da je i suština i srž zakona, koji su prvobitno doneti, u potpunosti izmenjena, a to je direktna posledica nepostojanja želje da se primene u praksi zakoni koji su, kao što rekoh, doneti decembra 2001. godine. Stoga je nužno i ovu protivpravnu situaciju otkloniti, doduše tu je Ustavni sud svojom privremenom merom dao mogućnost, na taj način što će se prelazne i završne odredbe o primeni zakona produžiti za predloženi rok. Kao što ste čuli, i od Vlade i od ministra i od ministarstva, potpuna i celovita izmena sa predlozima će uslediti. Podvlačim, to je tema ove tačke dnevnog reda i na to se moramo ograničiti. Na ovaj način će sudstvo funkcionisati kako-tako, a podvlačim, upravo mnogobrojnim izmenama i dopunama u protekle tri godine, nakon usvajanja onog prvobitnog Predloga zakona, je došlo do toga da su za sudije primana lica koja nisu imala nijedan dan u pravosuđu ili je rešenje važeće da ministar imenuje tužioce, što, svakako, ne predstavlja zalaganje niti one prethodne, proklamovano zalaganje, niti one prethodne Vlade, a nikako nije zalaganje DSS i predlagača zakona.
Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, neka se pripremi narodni poslanik Zoran Krasić.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo po četvrti put su pred nama setovi zakona, predloga zakona o pravosuđu ili kako smo od predlagača čuli iznuđene mere tehničkog karaktera, interventne mere, prelazno rešenje do definitivnog koje će uslediti 2007. godine itd. Još prilikom donošenja ovog zakona 2002. godine, poslanička grupa SRS upozoravala vas je da ne menjate strukturu pravosuđa. Trebalo jeprvo da o svemu dobro razmislite, da stvorite sve potrebne uslove, pa tek onda da donosite zakone. Ovako smo u situaciji da, već evo treća godina ide, do primene ovog zakona nije došlo i valjda je sada svima jasno da je najbolje da takav zakon koji se ne primenjuje uopšte i ne postoji u pravnom sistemu. Naravno, najbolje bi bilo kada biste vi priznali grešku koju ste napravili i stavili ovaj i ovakav zakon van snage, jer popravljanjem ovakvog zakona najviše, znači, ovo sve liči na reanimaciju nekoga ko je mrtav već dve godine i, s obzirom na to da elektrošokovi nisu prva tri puta dali rezultate, vi sada kažete – dajte, pustite ga malo nek se ohladi, pa ćemo za tri godine, odnosno 2007. pokušati ponovo. Rokovi koje ste predložili ovim izmenama zakona, takođe su krajnje neprimereni. Nije korektno od vas da prejudicirate način uređenja sudova za 2007. godinu, jer je već sad evidentno da vi tada na vlasti nećete biti. Godine 2007. verovatno će Srpska radikalna stranka biti u drugoj godini svog mandata - a vi; Kao što znate, mi imamo svoje stavove u oblasti uređenja sudova. Mi mislimo da sudovi treba u da budu opšte nadležnosti, znači, uz dvostepenost i izuzetno trostepenost u odlučivanju. Zanimljivo je ono što smo čuli od ministra pravde, gospodina Stojkovića, koji kaže da je Ustavni sud ovom svojom odlukom (Rešenjem) dao mogućnost da se tom privremenom merom zaustavi primena ovih zakona, a da će sada osporene odredbe zakona proglasiti ustavnim. Mene zanima kako to gospodin Stojković, ministar pravde, zna kakva će biti odluka Ustavnog suda? Mi smo ovakvu situaciju, podsetiću, imali u martu 2003. godine. Ustavni sud je tada ćutao. Tada su ove odredbe zakona stupile na snagu i u praksi smo imali situaciju da su sudije po svom nahođenju, znači, pojedinačno svaki sudija za sebe, postupali onako kako su hteli.! Neki su odlagali sve pretrese, koji su bili zakazani, neki su sudili kao da se ništa nije desilo, iako im to nije bilo u nadležnosti. Ustavni sud tada nije reagovao. Ustavni sud je ćutao i u mnogim drugim važnim pitanjima i odluke donosio tek onda kada je cela situacija bila rešena. Tako je bilo i u vezi Zakona o izboru predsednika Republike, tako je, kako nam kaže ministar, i u vezi ovog zakona. Jedan od razloga zbog kojih je ova odluka doneta, Ustavni sud kaže da bi zbog nemogućnosti funkcionisanja sudske vlasti bilo narušeno "načelo podele vlasti" iz člana 9. Ustava. Postavlja se pitanje, da li ovaj dogovor, koji očigledno postoji između ministra i između gospode iz Ustavnog suda, narušava načelo podele vlasti, ili ne? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Stojković.
Cenim vašu mladost, znatno sam stariji od vas, imam više iskustva. Moram da vam kažem da nisam mogao ni sa kim da se dogovaram u vreme kada je donešena ova privremena mera, jer nisam bio ministar. (Nemanja Šarović, sa mesta: Kako znate kava će biti doneta odluka Ustavnog suda?) Ne znam kakva će biti odluka.
Molim poslanike da ne dobacuju sa mesta. Budite ljubazni.
Imam svoje mišljenje i sad vam kažem, posle 35 godina iskustva, znam da kada piše, zakon stupa na snagu tad i tad, ne pamtim slučaj da je to ocenjeno neustavnim. Toliko. Govorim samo da je korektan odnos tog suda dao nama mogućnost, zahvaljujući njegovoj procesnoj meri, da mi ispravimo ono što nije urađeno, a trebalo je da se uradi. Samo to sam objašnjavao. A da se dogovorim sa nekim kada sam ja običan građanin, ne vidim kako bih mogao.
Zahvaljujem. Ima reč gospodin Krasić. Izvolite.
Građani Srbije napokon treba da shvate da se na dnevnom redu nalazi nekoliko tačaka dnevnog reda, koje imaju zajednički naziv: "Rasprava o posledicama i perspektivama vlasti izborne liste Demokratska opozicija Srbije - Vojislav Koštunica". Zašto? Zato što je 2001. godine na predlog Demokratske stranke Srbije usvojen novi Zakon o uređenju sudova, novi Zakon o sudijama i još nekoliko zakona koji tretiraju pravosuđe i tada su uspostavljeni temelji novog pravosudnog sistema u Republici Srbiji. Naravno, taj pravosudni sistem nije zaživeo ili da budem precizniji, selektivno je zaživeo. Zaživeo je samo u onom delu gde je trebalo da se obriše nešto iz pravosuđa tzv. neselektivnim, delimičnim, paušalnim lustracijama ministra Vladana Batića, koga su svi, naravno, podržavali i oni koji su predložili zakon, pa pogrešili u trgovini, tako da se ti zakoni primenjuju u delu statusa lica koja rade u pravosuđu, ali se ne primenjuju u delu, što je najvažnije za građane i uopšte za funkcionisanje pravosuđa, po pitanju nadležnosti sudova. Navodno, formirana su, ili data je perspektiva da se formiraju apelacioni sudovi, ili apelacioni, bez obzira da li koristimo jedninu ili množinu, i upravni sud, i naravno, 2001. godine, nekoliko dana Srpska radikalna stranka je ubeđivala Demokratsku stranku Srbije i onaj ostatak DOS-a da to ne čine, jer to neće da zaživi u Republici Srbiji. Naravno, to se desilo i uvek će se desiti kada se ne posluša ono što predlaže Srpska radikalna stranka. Verovatno ćete posle sednice shvatiti da ste pogrešili i na početku ove sednice što niste prihvatili naš predlog da se po hitnom postupku uvrste dve tačke dnevnog reda: preporuka o našim simbolima i jedan predlog zakona koji reguliše kako Republika Srbija treba da ispuni svoju obavezu prema manastiru Hilandar, odnosno sanaciju i obnovu tog manastira. Vi ćete to sa zakašnjenjem da shvatite, ali ja sam već naviknut na ove manire Demokratske stranke Srbije, da na podneti predlog dostavljaju svoj predlog, da na podneti predlog gledaju da odugovlače da bi smislili neki svoj predlog itd. To građani Srbije odavno znaju. To im je dobro poznato. Malopre se kaže da dolaze reformatori. Vidite, ako ste 2001. godine doneli Zakon i opet predlažete izmenu tog Zakona, da on u onom delu koji se tiče nadležnosti sudova stupi na snagu 1. januara 2007. godine, odmah vam poručujem - mogli ste da napišete i 2017. godine, jer verovatno nećete uspeti da reformišete naš pravosudni sistem na način kako ste to zamislili. Zbog ove selektivne primene novih zakona, mi imamo situaciju da su za protekle dve godine sudovi promenili stavove u pogledu nadležnosti, pa sada, ukoliko se radi statusno o istim strankama, pojavljuje se nadležnost i opštinskog suda, i trgovinskog suda. Svesno ili nesvesno vi ste izazvali dodatnu zabunu u pravosuđu i, naravno, s pravom građani mnogo manje veruju u zaštitu i u zakonitost koju treba da im pruže naši sudovi. Malopre je rečeno da ovo treba da se shvati kao hitno. Slažem se da je hitno, ali se čudim zašto to niste prvo predložili, nego ste predložili hitno kao prvi korak Predlog zakona o izemanama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Pa zar je moguće da vam je preči taj zakon, hitniji, nego ovaj koji reguliše ostvarivanje prava građana da izvrše kontrolu zakonitosti i da zaštite svoje interese pred jedinim organom koji to najkvalitetnije treba da pruži?! Kažete, prvi korak, ja se plašim drugog koraka. Što se tiče Srpske radikalne stranke, ovaj deo trenutnog stanja, koje se tiče nadležnosti, nama odgovara, ali nam ne odgovara onaj deo gde ste unakazili status ljudi koji rade u pravosuđu, njihovu perspektivu i otvorili ste novi prostor za nova kadroviranja. Znači, opet pričamo o izbornoj listi DOS-Vojislav Koštunica. Malo je došlo do promene ovog sastava ko je na vlasti, to je očekivana promena, sada će doći do novog čišćenja kadrova iz pravosuđa, po opet nekom sistemu, verovatno, neke podobnosti, pa biće tu i tazbinskih i nekih drugih odnosa, naročito u Prvom opštinskom sudu, gde se već nešto nagoveštava i u nekim drugim sudovima, a nemam nameru da kukam nad sudbinom nekih predsednika sudova, oni su odavno zaslužili da nikada ne budu sudije, a kamoli predsednici sudova. Upozoravam vas da se vrtimo u začaranom krugu i verovatno svrha svega ovoga što se dešava i izborne liste DSS-Vojislav Koštunica je upravo to - tresla se gora, a uništilo se pravosuđe, kao što su uništene i sve druge institucije u ovoj zemlji. Znači, ako je hitno, onda je morao prvo ovaj zakon, a ne Zakon o izboru narodnih poslanika. Šta je sa našim predlozima? SRS je za nekoliko godina od kada...
Gospodine Krasiću, molim vas, držite se teme, nemojte o vašim predlozima, budite ljubazni i govorite o temi. Izvolite.
Ja pričam o rokovima, nemojte molim vas predsedniče da me prekidate, verovatno malo ko bolje zna temu koja je na dnevnom redu od mene, nemojte tako.
Utoliko pre izvolite.
Znate, vi ste novi, treba da shvatite impuls kojim se radi u Narodnoj skupštin. Znate, kada čovek hoće da saopšti misao, on ima neki uvod, pa razradu, pa na kraju daje zaključak i sa tim zaključkom ubeđuje prisutne da prihvate sve ono što on sa ove govornice predlaže. Nemojte da me prekidate, taman sam pokušao lepo da ubedim, evo, vidim pola ove strane je prihvatilo ove moje argumente, pola strane je prihvatilo, javljaju se ljudi da su prihvatili argumentaciju. Nezaobilazna tema je izborna lista, nezaobilazna. Vidite, vi ne znate, kada je usvajan ovaj zakon koji se danas menja, bila je na delu velika politička trgovina. Ona se svodila na sledeće - usvojite predloge zakona DSS-a, jer su dobri, pošto ih je radio jedan od savetnika i to je bila jedina kvalifikacija. Jedna druga stranka je to podržala, zato što, dok je bio njihov član, on je isto to zastupao, a ovi koji su bili većina unutar DOS-a, rekli su: pa, dobro, prihvatićemo to, ali ukoliko izglasate neke druge zakone. Molim vas, nećemo da pričamo o ustavnosti i zakonitosti, kada je u pitanju politička trgovina. Rezultat te političke trgovine je da mi danas imamo situaciju da moramo da menjamo ove odredbe zakona po sistemu hitno - ukoliko se ne uradi, nemamo sudove, problematične nadležnosti, padaće odluke, ljudi neće imati kvalitetnu zaštitu pred sudom, o tome se radi. Samo ukazujem na brzopletost poteza koji polazi iz DSS-a, to su nesavršeni, nerazrađeni potezi, predlozi koji zaslužuju kritiku i preispitivanje, sve što je brzo, to je i kuso, molim vas. Tako je bilo 2001. godine, to je najbolji zakon, pa Visoki savet pravosuđa, a danas čujemo da on ne postoji, ne funkcioniše, nema ga, a da ne pričamo o sastavu. Povodom tog sastava SRS je ukazivala na probleme rodbinskih odnosa i situaciju da se advokatski pripravnici, deca nekih sudija i nekih advokata muvaju po sudu, a deca pojima nemaju ni šta je sud, ni gde se nalazi. U kontekstu ove priče jeste i promena Zakona o javnom tužilaštvu i svih drugih propisa kojima ste skinuli obavezni radni staž kao uslov za zasnivanje radnog odnosa i izbor na ove funkcije. Upozoravam vas da se ne bi vrteli ponovo u krug, a mi se vrtimo u krug i možemo samo da konstatujemo da posle svake vlasti, sudstvo nam je gore, gore i gore! Onda dolazimo u situaciju da nam se pojave neki eksperti, a imali smo prilike prošle godine da čujemo, da je sudska taksa jedan od najboljih prihoda - obična taksa koja treba da obezbedi ozbiljnost nekog sudskog postupka, da taj ko je podneo tužbu, da je ozbiljan čovek, nešto simbolično, a to postaje impozantan javni prihod. O tome mi pričamo. Nije pitanje da li se Srbi tuže ili se ne tuže, pitanje je o tome što se građanin javlja na sud da zaštiti neko svoje pravo i svoj interes. Nemate vi pravo da ulazite u njegove motive zašto je on nekoga tužio. Vi ne date ljudima danas ni da se razvedu, moraju da plate veliku taksu da bi se razveli. (Dragan Šormaz, sa mesta: Da zaštitimo porodicu!) Da, da, samo vi štitite, vidim kako štitite porodicu! Bili ste u Hilandaru da se slikate, a niste malopre glasali da se obnovi Hilandar! To je DSS. Nadvila se opasnost, građani! Velika opasnost! Ovde nam dolaze ljudi iz Demokratske stranke sa žalopojkama: jao nama šta smo nasledili, kuku lele, da smo znali ne bi se prihvatili vlasti. Pa, zašto ste se prihvatili vlasti? Sutra će nam se žaliti na svoje koalicione partnere, pa znali ste ko ste i kakvi ste, i hitan potez, hitan postupak da se promeni jedan član, evo, tako će i biti. Zašto niste prvo promenili Zakon o javnom tužilaštvu, da više Vlada ne bira zamenike javnih tužilaca, nećete to da promeniti, to vam odgovara? Odgovara vam, a znate i sami koji je haos u tužilaštvima, da se ne zna više ni ko je tužilac, ni ko je zamenik, tri, četiri grupe promenjenih ljudi ima...
Molim vas, gospodine ...
Ne derem se, nego ukazujem građanima Srbije šta se desilo kada je napravljena ova Vlada sa Vojislavom Koštunicom: Biće puno priče, puno pesme, rezultata, loših, najlošijih, nećemo imati pravosuđe. Zbog toga vas upozoravam hitno da se promeni jedan član. A zašto da se promeni jedan član? Ako ste već imali svoj predlog zakona, kompletan, zašto ga niste dali? A malopre pričate: počeli smo sa dobrim predlogom, pa nam je većina promenila, sa jednog apelacionog na četiri. Što niste ponudili ceo kompletan Zakon sa jednim apelacionim sudom, da vidimo taj vaš koncept, ali nema koncepta. Malopre je neko izašao, pa kaže - 13 dana je Vlada, pa nisu oni mogli da postignu. Vi ste na izbore izašli sa formiranim zakonima, bili ste vlada u senci, debeloj senci, valjda je nešto radila ta vlada u senci, valjda ima neki predlog zakona da je napravila. Nije valjda samo služila za slikanje. Tražite nekih 100 dana, a šta će vam 100 dana, šta će vama 100 dana, za 100 dana da nam predložite 50 zakona u kojima se menjaju prelazne i završne odredbe, sa 2007. na 2017. Živi bili, pa videli. Zapamtite ovo što je rečeno, tako će i biti!
Hvala vam. Replika, gospodin Ristivojević?
Samo kratko, najkraće moguće, nekoliko replika uvaženom gospodinu, kolegi Krasiću, morao sam pod hitno da izađem, jer bojao sam se, ako ovako nastavi, siromah ima infarkt da ga udari i rekoh, bolje da presečem ovu raspravu...
Molim vas gospodine Ristivojeviću...
Uvaženi kolega, gospodine Krasiću, predizborna kampanja je gotova bila tamo, 28. decembra. Znači, kritika bivše Vlade i tako dalje, stanje u kojem je ostala država i drugo, je potpuno zakasnela. Ja imam razumevanja, bilo je potpuno mesto i vi ste u pravu za većinu stvari koje kažete, ali jednostavno, to je bilo do 28. decembra. Sada je tema na dnevnom redu jednostavno, jedan zakon o izmenama i dopunama, odnosno tri, pošto je objedinjena rasprava, jednostavno, zakasneli ste. Što se tiče toga šta je interventno, šta je hitno, šta je prvo, ako ste mislili da su interventne promene ovih zakona neodgovarajuće, da su potrebne bile celovite promene, zašto ih onda vi niste predložili: - ne, nego ste vi došli pred ovu skupštinu prvo sa izmenom zakona o izboru predsednika Republike, zato što vama treba da se ukida cenzus. Znači, vi ste prvo sa tim došli, zato što je u vašem političkom interesu, a ovde prebacujete da neko drugi gura svoj politički interes kroz ovu skupštinu. Na konsultacijama šefova grupa u prošli utorak, dogovorili smo se da za ovom govornicom niko tu nesreću u Hilandaru ne uzima u usta, zato što na Hilandar niko nema tapiju u ovoj državi i niko nema pravo da parafrazira na toj nesreći i da pokušava političke poene ovde da dobije zato što će predložiti tu obnovu! Dogovorili smo se tamo o nekim stvarima: dogovorili smo se o jednoj dnevnici naših plata ovde; dogovorili smo se da ćemo pokušati celovito da to rešimo, ali da niko ne izlazi za govornicu i da govori o tome. Vi ste prvi to sada prekršili, to je krajnje nekorektno: niko nema prava na taj manastir. Nije on ničiji od nas! Taj manastir je 800 godina star, a biće još 800 godina. Zaboraviće se vaše ime gospodine Krasiću, taj manastir će još postojati. Stičete poene na toj nesreći! Nemam reči za to, ozbiljno vam kažem! Može drugačije da se radi ako se radi o obnovi tog manastira. Ovo što vi radite, ovo je blago rečeno, katastrofa. Mislim da bi bilo zaista korektno i primereno da date 100 dana novoj Vladi. Nigde u parlamentarnoj praksi nemate primera da se novoj vladi ne da šansa. Ako radi tek 13 dana, normalno je da nije uspela da izađe sa celovitim rešenjima za sve probleme koje je zatekla. Prirodno je i normalno je: dajte joj 100 dana, pa kada se ne pokaže i ako se ne pokaže -izađite, kritikujte, rušite i slično.
Gospodine Krasiću, jedino možete da dobijete reč po Poslovniku, pošto nema replike. Izvolite.
To je član 100. stav 3, predsedniče. Možete da vidite da je prethodnik, ne znam zbog čega, ali vrlo uvredljivo se o izrazio meni! Nisam pričao o njemu. Pričao sam o poslaničkoj grupi, izneo neke političke stavove o toj poslaničkoj grupi. Naravno, to je moje pravo da razmišljam da li su "ljigavi" ili nisu, da li su ovakvi ili onakvi. To je stvar ukusa. Može nekome da se sviđa ili ne, ali molim vas, vi idete na ličnost i mene upoređujete sa Hilandarom, nemojte to da činite, ja ne zaslužujem to. Što se tiče vaših dogovora kao predsednika ne znam koje grupe, moram da vam kažem - tim pre je bilo više razloga da podržite naš predlog da se ovo uvrsti i da se stavi na dnevni red, pa tokom rasprave neka se profiliše, i neka se većina odluči da li će da glasa ili ne. Molim vas, vodite računa, nemojte da vređate! Ja vas nisam uvredio. Vodio sam računa da pričam u nekom trećem licu, jednine ili množine, vodeći računa da vas ne uverdim. Zahvatio sam nosioca izborne liste onoliko koliko je on javna ličnost i prihvatio da bude sa imenom i prezimenom na toj listi. Nemojte vi da se nađete povređeni. Drugo, kada sam pričao o toj izbornoj listi, ja sam tako široko to obuhvatio, evo, ljudi su prepoznali, pa se niko nije našao uvređenim da replicira i da ukazuje na nešto. Predsedniče, pogledajte član 100. stav 3. i upozorite ovog mladog kolegu, pošto je prvi put u Narodnoj skupštini, - ne treba da kvari nešto što je standard i što je ponašanje. Nikada nećete čuti od mene da pričam o tuđem moralu, niti ćete čuti da pričam o nekom velikom ukusu, već o nekim suvoparnim činjenicama. Budite malo oprezni kada izlazite ovde i upoređujete nekoga ili nekoga posebno vređate. Ja vas nisam uvredio, niti bilo kog poslanika u ovoj skupštini nikada nisam uvredio. Čak i kada pričam o najozbiljnijim stvarima, čak i kada pričam o ljudima protiv kojih se vode opasni postupci i ukazujem na te postupke, nikada ih ne imenujem. Budite oprezni, to je moj savet. Mlad ste čovek, verovatno više želite u politici nego u nauci da postignete, vodite računa o tome.
Gospodine Krasiću, zahvaljujem vam se na korektnosti i podsećam vas, opomenuo sam prethodnog govornika, kao što sam svaki put opominjao govornike kada ili izrazito napuste temu mimo Poslovnika, ili dovedu u pitanje eventualnu uvredu ma kog poslanika i biću dosledan u tome. U tom smislu, molim sve one koji su vikali "ua", malopre kada je bilo reči o predlogu za Hilandar, da to nije korektno prema njihovom predsedniku poslaničke grupe, koji je to dogovorio sa svima ostalima, a onda nije ispoštovao. Molim da se takve stvari ne dešavaju. Zahvaljujem vam se još jednom i mi nastavljamo rad. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog pretresa, pitam - da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa? (Ne.) Da li želi reč još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika? (Ne.) Zaključujem zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, o Predlogu zakona o izmenama Zakona o sudijama i Predlogu zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O UREĐENjU SUDOVA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije, kao i izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto na Predlog zakona nisu podneti amandmani, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč, u skladu sa članom 138? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O SUDIJAMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto na Predlog zakona nisu podneti amandmani, da li predstavnik predlagača želizavršnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U SUZBIJANjU ORGANIZOVANOG KRIMINALA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto na Predlog zakona nisu podneti amandmani, da li predstavnik predlagača sada želi reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOZI ODLUKA O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Za ovu tačku dnevnog reda, primili ste predloge odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koje su podnele poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, Demokratske stranke - Boris Tadić, G17 plus, Srpski pokret obnove - Nova Srbija i Demokratske stranke Srbije. Predlažem da se o svim predlozima odluka obavi jedinstveni pretres. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 135, nisu glasala 52, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Podsećam vas da prema članu 156. stav 3, a shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanikaSaglasno članu 156. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o svim predlozima odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li izvestioci predlagača žele reč? (Poslanici Tomislav Nikolić, Bojan Pajtić, Goran Paunović, Vojislav Mihajlović, Dušan Proroković). Reč želi Dušan Proroković.
Samo jedna tehnička stvar: došlo je do greške u Službi sekretarijata. Novi član Odbora za ustavna pitanja nije profesor Miloš Janković, nego profesor Miroslav Janković, pa molim da se to ispravi.
Ovu tehničku ispravku ćemo konstatovati. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Obaveštavam vas da, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja pretresa prijave za reč u pisanom obliku, sa redosledom narodnih poslanika podneo je samo jedan narodni poslanik, gospodin Meho Omerović.
Poštovani predsedniče, uvaženo predsedništvo, poštovane dame i gospodo, kolege narodni poslanici, u Predlogu predsednika poslaničke grupe G17 plus, Gorana Paunovića, u tački 16. stoji da se razrešava dužnosti člana Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, u Administrativnom odboru, Meho Omerović. Najprirodnija i najlogičnija stvar, složićete se nadam se sa mnom, kada se neko razrešava, valjda je elementarno pravo, da se daju makar u naznakama razlozi za njegovo razrešenje. Pitanje koje postavljam svima vama, bez obzira da li su ti razlozi principijelni ili neprincipijelni, je zašto se predlaže jedno ovakvo rešenje. Neke od uvaženih kolega me se sećaju iz prošlog saziva. Možda ću biti dosadan, ali zbog kolega u ovom sazivu Skupštine Srbije podsetio bih da sam sticajem okolnosti bio član Administrativnog odbora i u prošlom sazivu Skupštine Srbije. Možda zvuči neskromno, ali bio sam jedan od najredovnijih članova prošlog saziva Administrativnog odbora i čini mi se da sam izvršavao dosledno, pošteno i principijelno obaveze člana Administrativnog odbora. Podsetiću vas da sam kao poslanik Socijaldemokratske partije, u tom trenutku većinske koalicije DOS, kao član Administrativnog odbora, bio protiv oduzimanja mandata poslanicima Demokratske stranke Srbije. Sada smo u situaciji, pred kojom se nalazimo, da predsednik poslaničke grupe, kojoj ja i moje kolege ne pripadamo, predlaže moje razrešenje. Zato pitam predlagača šta je pravi razlog predlaganju vašeg rešenja za moje razrešenje i kojim ste se to principima rukovodili? Bilo bi jako dobro, mislim da je to zavas teško, ali zbog mene i zbog kolega poslanika, a posebno zbog javnosti, da ponudite ma kakvo logično obrazloženje za predlog da se ja razrešim članstva u Administrativnom odboru. U suprotnom i u odsustvu takvog obrazloženja ostaje mi da sumnjam, namerno i glasno razmišljam u ovom najvišem domu, da predlagač želi da uspostavi takvu personalnu strukturu u Administrativnom odboru Skupštine Srbije koja bi u svakom trenutku mogla da omogući donošenje odluke, ma kakva ona bila. Iskreno strepim zbog načina kako vi doživljavate rad Skupštine i njenih organa.
Želite reč? Izvolite. Gospodine Paunoviću u okviru pretresa ili replika? Replika, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo u okviru Predloga za promene u sastavu skupštinskih odbora dostavili Predlog, kao i ostale poslaničke grupe, za izmene sastava u jednom broju odbora, a konkretno u našem slučaju se radi o promenama u 16 skupštinskih odbora. Procenili smo dosadašnji rad narodnih poslanika u određenim odborima. Narodni poslanici su u pojedinim slučajevima izrazili želju da promene određene odbore i izašli smo im u susret. U nekim slučajevima smo procenili da određeni narodni poslanici ne ispunjavaju adekvatno obaveze koje su predviđene i vezane za rad oređenih odbora ove skupštine. Konkretno, moja procena kao šefa poslaničkog kluba G17 plus, koji je predložio gospodina Mehu Omerovića za članstvo u Administrativnom odboru, jeste da gospodin Meho Omerović nije adekvatno ispunjavao obaveze u Administrativnom odboru i zbog toga je ovaj predlog iznet pred Narodnu skupštinu. Gospodin Meho Omerović je u više navrata od mene lično obavešten o razlozima i istovremeno kao i svakom drugom narodnom poslaniku, kome je zamenjeno članstvo u određenom odboru Skupštine, ponuđeno mu je članstvo u nekom drugom adekvatnom odboru. U međuvremenu nije prihvatio nijedno. Očekujem da u narednom periodu, narednih dana prihvati i taj problem ćemo, na veliko zadovoljstvo svih nas, rešiti.
Nema replike na repliku. Po Poslovniku, izvolite.
Gospodine predsedniče, povređen je član Poslovnika u kome je Goran Paunović sebi dao za pravo da procenjuje dosadašnji rad ...
Koji član?
Povređen je član 100. Poslovnika o radu Skupštine Srbije. Gospodin Goran Paunović je sebi dao za pravo da procenjuje dosadašnji rad kolege Meha Omerovića, člana Administrativnog odbora i kaže da ne ispunjava adekvatno obaveze. Priznajem da zaista nisam u stanju da budem član u četiri skupštinska odbora.
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa? Izvolite gospodine Nikoliću.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao predsednik Administrativnog odbora izjavljujem da je gospodin Meho Omerović izvanredan član Administrativnog odbora, da nema neopravdanih izostanaka, da je Administrativni odbor do sada, izuzev u dva slučaja u kojima su bili uzdržani poslanici Demokratske stranke, odluke donosio jednoglasno. Sada me interesuje zašto se vama nije svidelo to što Administrativni odbor donosi odluke jednoglasno. Zašto se ne sviđa gospodinu Paunoviću to što je Meho Omerović glasao isto kao i on na sednicama Administrativnog odbora? Ako je stav stranke da onaj ko je glasao ne ispunjava dobro svoje obaveze, gospodine Paunoviću onda i vi ne ispunjavate dobro svoje obaveze. Na istim sednicama ste bili, isto glasate i ne vidim razliku. Ovde se radi o nečemu drugom i to treba otvoreno, jasno i glasno reći. Trenutno oni koji ne vrše vlast u Vladi Srbije, a imaju poslanike ovde, dakle Demokratska stranka i Srpska radikalna stranka imaju sedam članova Administrativnog odbora. Oni koji vrše vlast imaju osam. Osmi je Meho Omerović. Ako se naljuti Meho Omerović osam imaju i ovi što ne vrše vlast, a Mehu Omerovića možete da naljutite ako ne radite po Poslovniku, ako ne radite kako treba i ako pokušavate nedemokratski da donosite odluke na Administrativnom odboru! Ako od našeg glasa zavisi, Meho Omerović će ostati član Administrativnog odbora zato što je to jedini narodni poslanik bez čije saglasnosti se vrši smena, a ne prestaje mu mandat zato što je prešao u Skupštinu Srbije i Crne Gore ili zbog nekog drugog razloga. Hvala.
Da li još neko želi reč? Replika, gospodin Paunović.
Zahvaljujem gospodinu Nikoliću koji je pomogao da se gospodinu Mehi Omeroviću objasni, pored ostalog i zašto sam tražio da član Administrativnog Odbora, gospodin Meho Omerović, više ne bude član ovog odbora. Još uvek stojim pri tome da Administrativni odbor ne treba da se služi onim stvarima koje je radio u prethodnom sazivu Parlamenta. Mislim da u dosadašnjem radu Skupštine i Administrativnog odbora nismo imali takvih problema, ali mislim da ćekandidat G17 plus, gospođica Ksenija Milivojević koja treba da zameni gospodina Meha Omerovića, u Administrativnom odboru bolje ispunjavati obaveze kao narodni poslanik i kao predstavnik poslaničke grupe G17 plus. Istovremeno bih podsetio gospodina Nikolića da nije korektno da poslaničke grupe utiču na sastav odbora Skupštine, kada smo zajednički na početku ovog saziva dogovorili da sastav skupštinskih odbora bude jedino pravo od strane poslaničke grupe koje se to tiče. Ovo bi bilo mešanje, jednim delom, u odluku G17 plus da se opredeli za članstvo u odborima ove skupštine. Zbog toga smatram da ovaj predlog i ova objašnjenja apsolutno stoje i da Skupština Srbije treba da prihvati predlog G17 plus i da se gospodin Meho Omerović zameni u sastavu Administrativnog odbora. S druge strane, podsećam da je ovo jedini slučaj. Imamo stotinak predloga izmena od strane svih poslaničkih grupa i nigde nije postojao problem osim u ovom slučaju. Mislim da za to nema posebnog raloga.
Izvolite gospodine Omeroviću. Molim da se uzdržavaju poslanici od međusobnog poređenja poslanika. Za mene su svi poslanici isti, gospodin Nikolić, gospodin Omerović, gospodin Paunović su potpuno isti članovi Administrativnog odbora.
Replika na izlaganje Tome Nikolića. Slažem se sa vama da svi poslanici treba da budu isti, međutim, ovim predlogom Gorana Paunovića mi neke poslanike stavljamo u malo uzvišeniji položaj. Dakle, neki poslanici su sposobni i adekvatni da budu članovi u mnogo odbora, a neki nisu adekvatni da budu u tom jednom. Slučajno, "u tom jednom sam ja jezičak na vagi". Kada bih ja pitao nekoga ko me je predložio za razrešenje iz Administrativnog odbora, da li bi mogao da budem i član Odbora za finansije, - ili biste ponovo rekli da ne mogu, zato što bi i tamo bio jezičak na vagi. Prema tome, ja mislim da se ovde radi o nečemu jako važnom. Zaista, jedini poslanik koji na današnjoj sednici Skupštine Srbije nije dao svoju saglasnost za promenu članstva u određenom odboru jesam ja, ali naprosto zbog načina i zbog svega ovoga što je urađeno, a što je gospodin Goran Paunović pokušao da objasni ovom parlamentu. Mislim da je nečasno smenjivati čoveka iz jednog odbora samo zbog toga što mislite da u određenom trenutku neće glasati onako kako se vama sviđa, ili možda mislite da možda već sutra i prekosutra, na Administrativnom odboru, treba da se nađu neke važne tačke dnevnog reda, kao što su oduzimanje ili skidanje imuniteta određenih ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Shvatio sam da ćete u međuvremenu dati saglasnost, pošto ste protiv toga da poslanik ne da svoju saglasnost. Pošto na listama poslaničkih grupa nema prijavljenih za reč i pošto su predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa odgovorili, iskoristili svoje pravo, da li postoji još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika koji želi reč? (Ne.) Pošto smo završili jedinstveni pretres o predlozima odluka, da li izvestioci predlagača žele završnu reč? (Ne.) Zaključujem jedinstveni pretres. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o predlozima odluka u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - Predlog odluke o izmenama Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije Primili ste Predlog odluke koji je podneo Administrativni odbor. Podsećam vas da prema članu 156. stav 3, a shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika, članova. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 156. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li želi reč izvestilac predlagača – narodni poslanik Tomislav Nikolić, predsednik Administrativnog odbora?
Dame i gospodo narodni poslanici, nažalost, još uvek niste uvrstili u dnevni red Predlog poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije koji je podnela poslanička grupa SRS, a niste se ni potrudili da podnesete svoj predlog poslovnika koji biste verovatno uvrstili u dnevni red, tako da mi radimo po Poslovniku koji je sve, samo nije poslovnik Narodne skupštine. To je Poslovnik koji je DOS, zatekao 2001. godine, ali ga je u tri navrata grubo menjao: prvi put na predlog DSS, druga dva puta bez predloga DSS, treći put čak i uz njeno protivljenje. Toliko su grubo osakaćena prava, da bi ovo pre moglo da se nazove nekim pravilnikom o postupku prema narodnim poslanicima, nego Poslovnikom Narodne skupštine. Dilema koju ima Administrativni odbor i koju je želeo da reši, pre nego što vi odlučite da menjate Poslovnik, je povreda Poslovnika. Mnogo toga mora da se menja: i pravo predsednika Skupštine da isključi narodnog poslanika, i one odredbe koje je Ustavni sud već razmatrao pa poništio i one o kojima nije hteo da se izjašnjava, ali povreda Poslovnika je nešto što je bilo urgentno i što bi trebalo danas ili u Danu za glasanje da bude promenjeno u skladu sa predlogom Administrativnog odbora. Po do sada važećem Poslovniku, a evo, Administrativni odbor ga ne poštuje već 15 dana, dužan je Administrativni odbor 24 sata po istaknutoj povredi Poslovnika od strane narodnog poslanika da donese odluku i dostavi je Narodnoj skupštini po prigovoru narodnog poslanika. Već prvog dana mi smo imali sedam prigovora na povredu dostojanstva Narodne skupšine. Vidim da su svi koji ne poznaju Poslovnik, već naučili član 100, to im je najlakše da izgovore. Verujte da bi Administrativni odbor morao neprekidno da zaseda samo po prigovorima na povredu Poslovnika, a tri puta smo bezuspešno sedeli, nismo mogli da obezbedimo kvorum i rekli smo da više nećemo to da rešavamo, nego da predložimo Narodnoj skupštini da ona rešava u Danu za glasanje o svim prigovorima na povredu Poslovnika koji su stigli između dva dana za glasanje. Znam da ni to nije rešenje, ali šta ćete kada je Poslovnik tako osakaćen, da nama više nije potrebno 126 poslanika u sali da bismo radili, a čim nema 126 poslanika, ni o čemu ne može da se odlučuje, pa ni o prigovoru za povredu Poslovnika, tako da ste Skupštinu usmerili da u određene dane vode jedan posao, u određene dane drugi posao, jedan posao pred 84 poslanika, drugi pred 126 Pokušaćemo da vas ubedimo Predlogom poslovnika SRS da i to nije u redu, ali hitno je ako hoćete da sve bude u skladu, bar sa ovakvim Poslovnikom. Zalažem se za to da radimo uvek u skladu sa onim što važi. Često nisam zadovoljan kako izgleda to što važi, ali, eto, i ovaj poslovnik trenutno važi, trebalo bi da radimo u skladu sa njim, a ja zaista neću da zakazujem više sednice Administrativnog odbora! Vi biste mogli po 50 puta danas da prigovorite da je povređen Poslovnik i mi bismo trebalo samo oko toga da se sastajemo i da o tome raspravljamo. Zamišljam Administrativni odbor kao jedno skupštinsko telo koje treba o mnogo ozbiljnim poslovima da se bavi. Predlažem vam da usvojite ove predloge za izmenu i dopunu Poslovnika Narodne skupštine, a istovremeno molim vas koji imate većinu u ovoj skupštini da makar uredimo rad Narodne skupštine na sednicama. Ako vas je sramota da diskutujete, pišete amandmane, raspravljate o Predlogu poslovnika koji je podnela SRS, nema veze. Podnesite svoj predlog poslovnika. Kad god vas je sramota što je nešto napisala SRS, što vas je preduhitrila, što radi brže od vas, vi podnesite svoj. Ja sam čuo danas da je malo vremena bilo deset dana Vladi da neke zakone pripremi. Onaj ko se ozbiljno bavi politikom ima spremljene zakone; onaj ko učestvuje na izborima i računa da pobedi, on ima spremljene zakone, spremljena ministarstva. Šta mislite da mi to pišemo noćima otkako je konstituisana Skupština?! Ne, mi to imamo spremljeno. Čekali smo da formiramo Vladu, - nije se dalo. Formirana je Vlada, a mi nudimo svoje zakonske predloge, zato što nismo sebični, pa zato insistiram i na Poslovniku, a i na Zakonu o lokalnoj samoupravi, makar koliko vi smatrali da je to nevažno. U lokalnoj samoupravi se više od polovine političkog, ekonomskog života u Srbiji dešava. Nemojte da zanemarite nikada Zakon o lokalnoj samoupravi! Još jednom vas molim da obavimo izbore na što više nivoa istovremeno.
Ja vas molim da se vratimo temi. Gospodine Nikoliću, izvinite što vas prekidam, pošto je 18 časova, da li biste završili ili da prekidamo pa da nastavite sutra?
Nemojte da me prekidate dok govorim. Osamnaest časova nije razlog da vi prekidate narodnog poslanika. Imajte strpljenja, ja ću sada da završim, ali nemojte da me prekidate samo zato što vam je palo na pamet da gledate u sat.
Zahvaljujem. Pošto je 18 časova prošlo, nastavljamo rad sutra u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dobar dan. Nastavljamo rad Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Obavešavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 199 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutano 119 narodnih poslanika i da, prema tome, postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavamo vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Leila Ruždić-Trifunović, Ivica Dačić, Bajram Omeragić, Esad Džudžević, Slobodan Vučković i Boško Ristić. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA POSLOVNIKA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne žele.) Zahvaljujem se. Pošto smo završili jedinstveni pretres o Predlogu odluke, da li izvestilac predlagača želi završnu reč? (Nije prisutan – ne želi.) Zaključujem jedinstveni pretres. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke u celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O SUDSKIM TAKSAMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora. Amandmani koji budu podneti do početka načelnog pretresa, biće vam uručeni u toku sednice. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe da, ukoliko to već nisu učinile, odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 136. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni pretres. Da li prestavnik predlagača, Zoran Stojković, ministar pravde, želi reč? Izvolite.