Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 87 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim sve narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 89 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od druge do 15. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju, Branislav Nedimović, potpredsednik Vlade i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Siniša Mali, ministar finansija, Marija Obradović, ministar državne uprave i lokalne samouprave, Tomislav Momirović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Saša Stevanović, Slavica Savičić i Danijela Vazura, državni sekretari, Maja Mačužić Puzić, državni sekretar, Enes Buhić, državni sekretar, Darko Komnenić, dr Dragan Demirović, Ana Tešić, Vojislav Lazarević i Snežana Karanović, pomoćnici ministra, Ivana Savićević, pomoćnik ministra, Danica Uskoković, vršilac dužnosti pomoćnika ministra, Zvezdan Popović, vršilac dužnosti pomoćnika direktora Uprave za trezor, Marko Kesić, vršilac dužnosti pomoćnika direktora Uprave za agrarna plaćanja, Marko Gvero, direktor Uprave za trezor, Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug, Milka Živanović, načelnik odeljenja, Nataša Škembarović i Vera Vukčević Gligorić, načelnici odeljenja i Jasmina Miljković, šef upravljačkog tela i načelnik odeljenja za upravljanje IPARD programom, Biljana Todorović, Svetlana Kuzmanović Živanović i Ljiljana Petrović, šefovi odseka u ministarstvu, Irena Injac, bivši savetnik u ministarstvu, Biljana Mirić Bogdanović, Jelena Dragojlović i Jelena Simić, samostalni savetnici u ministarstvu i Jelena Ljubinković, samostalni savetnik u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave. Molim poslaničke grupe, u koliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine otvaram zajednički načelni jedinstveni pretres o tačkama od druge do 15. dnevnog reda. Da li predstavnici predlagača žele reč? (Da.) Reč ima potpredsednik Vlade, gospodin Branislav Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas se pred nama nalazi set zakona koji se tiču finansija, i u prvom delu današnje sednice, potrudiću se koliko god je to moguće dok ne dođe ministar finansija, da dam uvodna obrazloženja iz kojih razloga se ide na izmene zakona i koji se tiču budžetskog sistema i koji se tiču različitih delova poreske politike. Isto tako, u današnjem izlaganju osvrnuću se na izmene Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju i na deo koji se tiče izmene i dopune Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave. Juče je usvojen budžet Republike Srbije za 2022. godinu i u skladu sa tim, neophodno je da došlo do njegovog izvršenja da se usvoji set zakona, usled kojih, što na prihodnoj, što na rashodnoj strani, dolazi do određenih stvaranja novih priliva, odnosno novih rashoda. Krenu bih o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu su neophodne zbog najavljenog povećanja plata koje je predviđeno budžetom za 2022. godinu. Jako važno, ono što je najavljeno tokom 2021. godine, da dobije svoju realizaciju kroz Zakon o budžetu na jednoj strani, a na drugoj strani kroz implementaciju izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Kao što smo i obećali, u 2022. godini ćemo povećati penzije i plate u javnom sektoru, kao i minimalnu zaradu. Na taj način nastavljamo sa daljim poboljšanjem životnog standarda građana Srbije. Ovo je nesumnjivo da je moguće iz prostog razloga zato što je Srbija finansijski konsolidovana, sa svojim finansijama, sa druge strane ostvarila je jedan od najvećih stopa rasta u čitavoj Evropi, sa stopom rasta u 2021. godine, koji će sigurno ići na 7% i sa predviđenom stopom rasta za sledeću godinu, od preko 4%. U 2022. godini je predviđeno povećanje plata od 8% zaposlenima u zdravstvenim ustanovama, Ministarstvu odbrane, zaposlenima na poslovima zdravstvene zaštite i negovateljicama u ustanovama socijalne zaštite, lekarima, u Zavodima za izvršenje krivičnih sankcija i zdravstvenim radnicima u Zavodu za sport i medicinu sporta Republike Srbije. Za ostale budžetske korisnike i korisnike organizacija za obavezno socijalno osiguranje predviđeno je povećanje plata od 7%. Podsetiću vas da je i predsednik Aleksandar Vučić svojevremeno kada je prezentovao kolika nas očekuje prosečna plata za 2021. godinu, mi smo već ispunili cifru od 500 evra i sad napadamo cifru koju smo zadali sebi programom „Srbija 2025“ za cilj, a to je da do kraja 2025. godine prosečna plata u Republici Srbiji bude 900 evra, a penzija između 420 i 440 evra. Kada je reč o platama u javnoj upravi, izdvojio bih nekoliko podataka koji pokazuju kolike su se plate povećavale po sektorima od 2014. godine kada smo sproveli fiskalnu konsolidaciju. Plate u ustanovama zdravstvene zaštite: doktor medicine za 79,5% su veće plate, medicinske sestre, rekordnih 91,1%, ustanove osnovnog i srednjeg obrazovanja za 61,8%, ustanove visokog i višeg obrazovanja za 47%, predškolske ustanove 61%, ustanove socijalne zaštite 60,2%, i ustanove kulture 54,3%. Nesumnjivo posmatrajući ovaj rast vidite da je akcenat stavljen na zdravstvenim radnicima. To su heroji zadnjih godinu i po dana. To su heroji borbe protiv korone. Mi još ovu borbu nismo završili. Imamo dobre trendove vezano za borbu protiv kovida i nadam se da će nas zdravstveni sistem, kako je do sada izdržao u smislu ljudskog potencijala, a isto tako i u smislu medicinske infrastrukture uspti da odoli ovoj najvećoj pošasti koja je zatekla ljudski rod posle Drugog svetskog rata. Samo da vas podsetim da nas od 1. januara 2022. godine očekuje povećanje penzija za 5,5% u skladu sa švajcarskom formulom. Podsećam vas da su penzije povećane od 1. januara ove godine u skladu sa švajcarskom formulom za 5,9%. Inače, u poslednjih nekoliko godina, od 2014. godine, kada se opet vraćam na ovu finansijsku konsolidaciju koja je temelj svih reformi koje smo sproveli i svih uspešnih i valjanih povećanja i zarada i penzija, čija je to bila osnova, penzije su kumulativno porasle u proseku za oko 34%, uključujući pomenuto povećanje za 2020. godinu. Kada se na ovo povećanje penzija doda da će svi penzioneri jednokratno u februaru dobiti 20.000 dinara novčane podrške, dolazi se do ukupnog povećanja od 11,2% penzija u 2022. godini u odnosu na sva primanja koja su ostvarena u 2021. godini. Za navedenih 20.000 dinara novčane podrške za penzionere izdvojeno je dodatnih 34 milijarde dinara. Od 1. januara sledeće godine očekuje nas povećanje i minimalne zarade za 9,4%, odnosno sa sadašnjih 183,9 dinara po satu na cifru koja je nekada delovala potpuno nestvarno, od 200 dinara. Ona je pređena i sada će sat minimalca iznositi 201,2 dinara. To znači da će prosečna minimalna zarada po prvi put preći 35.000 dinara, a setite se da smo pre samo 10 godina minimalnu zaradu imali od 172 evra, a danas ona prelazi od 300 evra. Ja znam da mnoge račundžije verovatno i dalje neće shvatiti da je 300 veće od 172, ali za to će morati da se vrate u osnovnu školu kod učiteljice i da ponovo idu na časove matematike. Pričam za one dušebrižnike koji još uvek nisu shvatili da je 300 daleko veće od 172. Sledeći propis koji se nalazi pred nama je Predlog izmena i dopuna Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izmene ovog zakona su predložene radi podsticanja unosa prava. Dakle, dolazimo na jedan viši nivo ove naše privredne video igrice. To je unos prava intelektualne svojine kao nenovčanog uloga u kapital rezidentnog pravnog lica, nezavisno od toga da li se radi o osnivanju novog pravnog lica i u smislu unošenja kapitala ili povećanju osnovnog kapitala postojećeg pravnog lica, tako što bi obveznik koji unosi navedena prava u kapital pravnog lica imao mogućnost da se opredeli da kapitalni dobitak, koji se utvrđuje po navedenom osnovu, ne uključi u osnovicu poreza na dobit pravnog lica. Ovo je velika stvar za srpsku privredu. Do sada su uglavnom ulazili u osnovni kapital ili novac ili prava ili neke druge stvari, koje su uglavnom bile fizički opipljive. Ovde po prvi put pravimo iskorak i da intelektualnu svojinu ubacujemo u osnovni kapital i time podstičemo rast vrednosti privrednih društava. Nemojte zaboraviti da bez nauke, bez intelektualnih znanja u 21. veku, ukoliko je sve zasnovano na osnovnim sredstvima koja se tiču mašina, koja se tiču novca, tu nema posla. To su vrednosti 20. veka, intelektualna svojina, znanja su vrednost 21. veka i ona će sve više dolaziti do izražaja. Osnovni ciljevi ovog predloženog zakona su podsticanje primene inovacija i stvaranje sopstvenih proizvoda i usluga uz pomoć intelektualne svojine u domaćem vlasništvu. Ne treba da vas podsećam na IT i kakav prodor pravimo u ovom sektoru i koliku vrednost mogu da imaju ove kompanije koje se bave IT ukoliko na ovaj način regulišemo ovu materiju i pojačani transfer tehnologije, uvođenje domaćih tehničko-tehnoloških organizacionih i poslovnih inovacija, kako bi se omogućilo povećanje konkurentnosti domaće privrede. Iskoristiću jedan primer iz agrara. Intelektualna svojina, pokretni solarni paneli koji su jedan od izuma koji su se desili u Srbiji. Uglavnom smo do sada imali fiksne solarne panele koji su bili alternativa za električnu energiju u poljima. Sa ovim izumom, sa ovim intelektualnim pravom, povećanje vrednosti firmi koje su ovo izumele i ne samo ovde, nego vezano i za sektor primene fitosanitarne zaštite preko dronova, preko primene robota u agraru, vi tako povećavate vrednost ovih kompanija koje mogu na tržištu da dostignu veće vrednosti i samim tim dođe do prometa ovih kompanija. Sledeći propis koji se nalazi pred nama je Predlog izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana. Ovim zakonskim rešenjem se predviđa dalje fiskalno rasterećenje zarada. Povećanjem neoporezivog dela zarade omogućavaju se povoljniji uslovi privređivanja, rasterećivanjem privrednih subjekata i podstiče zapošljavanje, priliv investicija i privredni rast. O čemu se konkretno radi? U cilju daljeg fiskalnog rasterećenja zarada, predloženo je povećanje neoporezivog iznosa zarade. Dakle, onog dela koji je, da tako kažem, kad kod isplate zarade ne morate da platite poreske obaveze sa 18.300 dinara na 19.300 dinara mesečno, uz istovremeno smanjenje stope doprinosa za PIO na teret poslodavca za 0,5%. Ovom merom smanjuje se poresko opterećenje za privredu. Ukupno to je za privredu, ukupna ušteda od oko 17,2 milijarde dinara. To je prihod kojeg se država odrekla, ustupila ga privredi u nadi da će sve to biti iskorišćeno za razvoj, za nove investicije, za povećanje zarada. Dakle, tu se rezerviše jedan dodatni izvor sredstava koji nije budžetsko davanje, nego isključivo resurs koji ostaje privredi koji ona može da akumulira u svoje nove investicije. Ovo je nesumnjivo da će dovesti do novih investicija u sektoru privrede primenom novih tehnologija, novih naučno-tehničkih rešenja i ova stvar predstavlja nam amanet za budućnost da idemo i dalje koliko god bude nam "jorgan dugačak" i koliko god budemo mogli da se prostiremo da umanjujemo opterećenje za privredu. To, složićete se, ne bi smo mogli ni jednog trenutka da uradimo da nismo imali fiskalnu konsolidaciju, da nemamo privredni rast ovakav kakav imamo, da nemamo BDP po prvi put preko 52 milijarde evra. Dakle, sve su to stvari koje su omogućile da dođe do ovakvih rasterećenja. Sledeća stvar je, odnosno sledeći propis čije smo menjanje predložili kao Vlada na predlog Ministarstva finansija, to je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Ja mislim da će ovaj zakon u javnosti naići na izuzetno odobravanje. Pre svega, radi se, uglavnom, najčešće, najveći zahvat je kod vozila, putničkih vozila i ostalih vozila, između ostalog, koja su starosti od pet do dvadeset godina i koji imaju više od dve hiljade kubika, ovim će plaćati niži porez prilikom registracije. Jeste da je registracija jednom godišnje, ali ako uštediš nešto više od 100 evra, nije to malo za kućni budžet. Kada to prevedemo na nešto drugo, to je možda, pa još malo, jedan dobar led televizor ili jedna rata za kredit, zavisi ko je u kreditu. Ja sada malo to spuštam na neki običan nivo, nećete mi zameriti, ali u čemu se sastoji? Ovo će važiti ukoliko naravno naiđe na odobrenje vas narodnih poslanika, jer vi ste jedini vlasni da odlučite o tome, naše je samo da predlažemo, da ovaj propis važi od 1. januara 2022. godine i na ovaj način se sprovodi ustavni princip oporezivanja, srazmerno ekonomskoj moći obveznika, imajući u vidu tržišnu vrednost automobila. Ako hoćemo da uđemo, pre svega, zbog narodnih poslanika i zbog javnosti, da uđemo u konkretne stvari, trenutno se porez na upotrebu motornih vozila koji se plaća prilikom registracije umanjuje za sva vozila po osnovu njihove starosti za 15, 25 ili 40%. Sada se predlaže povećanje procenta umanjenja. Kako ovo jezički lepo zvuči, ali nadam se da će svi razumeti kada dođemo do konkretnih cifara. Ja ću se potruditi da vam to na plastičnim primerima objasnim. Posmatrano po kategorijama, za vozila od pet do osam godina umanjenje poreza biće 25 umesto sadašnjih 15%. Za vozila od osam do deset godina umanjenja sa 25% ide na 40%, a za vozila od 10 do 20 godina starosti, umanjenje će biti 65% umesto postojećih 40%. Sa druge strane, za vozila starija od 20 godina porez se i sada plaća u iznosu od 20% od propisanog iznosa. Najveće umanjenje imaće vozila stara između 10 i 20 godina koja imaju preko 2.000 kubika. Ako se ovo primeni na ovogodišnje iznose poreza za vozila kubikaže između 2.000 i 2.500 kubika, to je pristojan broj vozila u Srbiji, umesto sadašnjih 34.950 dinara poreza plaćaće se 20.387 - 14.563 dinara manje svake godine od sledeće godine, a za vozila između 2.500 i 3.000 kubika umesto 70.824 plaćaće se 41.314. Dakle, ovde je umanjenje 29.510 dinara. Ovo može da izađe i na 230 i 240 evra kada se preračuna. Za vozila preko 3.000 kubika će umesto 146.382 dinara plaćati 85.389 dinara ili 500 evra manje na godišnjem nivou itd. Možemo ići iz kategoriju u kategoriju. Mislim da ovakvo predloženo rešenje, nadam se, da će naići na odobrenje prvo narodnih poslanika u danu za glasanje, a kasnije i javnosti. Izvinjavam se ovde imam malo više ovih izmena i dopuna poreskih zakona, ali imamo kad, nadam se. Predlog izmena i dopuna Zakona o porezima na imovinu, izmene koje su pred vama predložene su zbog potrebe da se pojednostavi postupak utvrđivanja poreza na prenos apsolutnih prava kod prenosa uz naknadnu upotrebljivih motornih vozila i odlaganje roka transfera obračuna i naplate ovog poreza na prenosu apsolutnih prava i poreza na nasleđe i poklon sa Poreske uprave na jedinice lokalne samouprave takozvane, kako ih zovu skraćeno, LPA, lokalna poreska administracija, koja, mogu vam reći, u poslednje vreme dosta dobro tehnički opskrbila, dosta dobro obučila i ja se nadam da će 1. januara 2023. godine ovo biti implementirano najčešće zbog… Sećam se vremena kada sam radio u Poreskoj upravi, porez na prenos apsolutnih prava i poreza na nasleđe i poklon su jedne manje izdašnih poreskih prihoda i potpuno je normalno kada imate određenu količinu ljudi da najizdašnije poreske oblike gledate što pre da utvrdite kako biste napunili budžet, jer to je u krajnjem smislu i osnovna funkcija Poreske uprave, a onda ukoliko nemate dovoljno resursa, onda ove stvari ostavljate za kraj i onda je došlo zbog kašnjenja i zbog toga je dobro da dođe do ove transformacije, da dođe do ove izmene koja će omogućiti lakše utvrđivanje i poreza na prenos apsolutnih prava i poreza na nasleđe i poklon, a kasnije transformacije prema i prenosa kompletno sa Poreske uprave na jedinice lokalne samouprave. Sedmi Predlog je izmene i dopune Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Predložene izmene dovešće do fiskalnog rasterećenja prihoda po osnovu rada, kroz smanjenja stopa doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, omogućiće povoljnije uslove privređivanja rasterećenjem privrednih subjekata i postaćiće zapošljavanje, prvih investicija i privredni rast. Nešto slično kao kod poreza malopre koji smo komentarisali. U cilju daljeg fiskalnog rasterećenja, prihoda po osnovu rada predloženo je umanjenje stope doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje sa 25,5% na 25%. Ovim se obezbeđuje smanjenje fiskalnog opterećenja i ovo je jako važna stvar. Koliko je, ponavljam, jorgan dugačak toliko će država moći da se prostre i da se odrekne dela svojih prihoda, a u korist privrednih subjekata i onih koji privređuju. Sledeći propis koji se nalazi danas pred vama je Predlog zakona o budžetskoj inspekciji. Jedan od najvažnijih razloga za donošenje novog zakona je centralizacija budžetske inspekcije, što između ostalog je postavljeno i kao obaveza u pregovaračkom Poglavlju 32 – finansijski nadzor. Obzirom da Republička budžetska inspekcija obuhvata nadležnost i budžetske inspekcije lokalne vlasti, što najčešće nije bila u prilici da sprovodi zbog ograničenih kapaciteta, novi zakon će omogućiti bolje kapacitete, bolju opremljenost, lakšu kontrolu i lakše ujednačavanje postupanja na čitavoj teritoriji Republike Srbije. Centralizacija budžetske inspekcije ima za cilj da pored jačanja kapaciteta poveća prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru. Utvrđen prosečan broj sprovedenih kontrola … (Mihailo Jokić: Ko bira budžetske inspektore na lokalu?) … Sad ćemo to. Sad idemo na to. Meni je drago što svi prate. Naime, utvrđeno je da je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru na republičkom nivou 4,86, na nivou AP 3,33, a na nivou jedinica lokalne samouprave 2,65. Prema projekcijama od početka primene novog zakona, odnosno od 1. januara 2023. godine koja se uzima kao bazna godina, u kojoj bi prosečan broj kontrola po inspektoru iznosio pet planirano je da se u 2024. godini prosečan broj kontrola poveća za 40% u odnosu na baznu godinu, a to je da sedam kontrola po inspektoru itd. da bismo 2026. godine stigli na 11 kontrola po inspektoru. Deveti predlog je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji. Kada je reč o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji njima se dodatno definišu predmeti korisnika eksproprijacije, skraćuju rokovi za postupanje nadležnih organa, rešava pitanje nelegalnih objekata u eksproprijaciji i definiše pitanje administrativnog prenosa. Izmena se određuje da predmet eksproprijacije mogu biti svi oblici svojine, pa i nepokretnosti u javnoj svojini, što do sada nije bio slučaj. Naime, dosadašnja upravna i sudska praksa stala je na stanovište da je nepokretnosti u javnoj svojini moraju biti predmet eksproprijacije, a ne administrativnog prenosa, kako je to do sada bilo, koji bi se vršio najčešće bez naknade kako se pogrešno tumačio član 70. zakona. Takođe, dodatno se definiše pojam korisnika eksproprijacije, kao i lice koje može steći pravo svojine. Predloženim izmenama se skraćuju rokovi za postupanje organa u čijoj je nadležnosti postupanje po zahtevu za utvrđivanje javnog interesa i proširuje osnov za utvrđivanje javnog interesa. Osim toga, pokazalo se kao opravdano da se javni interes utvrdi u slučaju rekonstrukcije i adaptacije već postojećeg objekta, a ne samo za slučaj njihove izgradnje, te u slučaju kada realizacija projekta radi izgradnje objekata od značaja za Republiku Srbiju kada je taj projekat deo međudržavnog sporazuma. Imali smo mnoge železničke koridore gde smo imali potrebu za eksproprijacijom, a radilo se o rekonstrukciji. Nije se radilo o izgradnji i dolazili smo u problem. Niš-Dimitrovgrad, najveći problem nam je bilo to jer imate gomilu objekata koji se nalaze na putu, koji su nekada bili u društvenoj svojini, prešli kroz privatizaciju, privatnu svojinu i sada dođete u problem jer ne možete jednostavno lako da dođete do tih prostora, tih parcela koje su neophodne za rekonstrukciju i adaptaciju određenih objekata. Određuju se kraći rokovi za postupanje organa Uprave nadležne za odlučivanje po zahtevima za eksproprijaciju i po izjavljenoj žalbi. Sada bih, pošto će biti prisutan u kasnijem delu rasprave i ministar finansija, on će govoriti nešto više o Carinskom zakonu i nekim međunarodnim sporazumima, ja bih se osvrnuo na jedan deo koji se tiče izmene Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Izmene Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju imaju nekoliko osnovnih ciljeva. Prvi cilj jeste uvođenje tzv. E agrara. E agrar nam omogućava, pošto se nalazimo u 21. veku, ušli smo u proces digitalizacije, korona nam je pokazala da mnoge stvari možemo mnogo brže da radimo, da možemo da uvedemo elektronski sistem za prijavu subvencija, najvećeg dela subvencija, to će olakšati i rad Upravi za agrarna plaćanja, olakšati rad Upravi za Trezor koja je pomoćni organ prilikom isplate subvencija, da ljudi mogu u svakom trenutku da se informišu o stanju svog zahteva jer će svako imati svoj identifikacioni broj, ulaziti u svoj predmet i moći da vidi u kakvom se stanju on nalazi i kada će biti na naplati. Ovim se postiže veća transparentnost i mislim da ćemo ovim znatno povećati poverenje u ovaj sistem ispate subvencija u Republici Srbiji. Pored toga, imamo još jednu stvar koja se tiče izmene Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju to je uvođenje izmena koje se tiču IPARD-a i sprovođenje IPARD-a, ne samo IPARDA 2, koji je blizu kraja, nego IPARDA 3. koji ugovaramo i koji će biti do kraja decembra potpisan novih 280 miliona evra evropskih para koji će ući u Srbiju za poljoprivrednike, za nabavku njihovih osnovnih sredstava i traktora i mašina i objekata i ruralnog turizma i svega onoga što je neophodno, pa ovaj put i ruralne infrastrukture, to ćemo imati po prvi put, u IPADU 3. omogućiće da se onom licu kome se odobre IPARD sredstva uplati prvo avans od 50% odobrenih sredstava, a na kraju realizacija investicije još 50%. Ovim postižemo dva efekta. Prvi efekat je da ubrzavamo sistem investiranja i pomažemo poljoprivrednom proizvođaču da lakše uđe u IPARD, a sa druge strane da brže realizujemo kompletan iznos sredstava koji je ugovoren na osnovu sporazuma između Republike Srbije i EU. Pored toga, što se tiče rokova za ubrzanje IPARD podsticaja, zbog potrebe smanjenja vremena obrade zahteva, ukoliko jedan zahtev sadrži formalni nedostatak što sprečava postupanje po njemu isti se može dopuniti u roku koji ne može biti kraći od osam dana, a ni duži od 30 dana. Šta se ovim postiže? Mi smo do sada imali situaciju na osnovu Zakona o opštem upravnom postupku, ovo će biti leks specijalis u odnosu na te stvari, da smo mogli do beskraja da imamo dopunu i da neko donese blanko zahtev i da svakih 15 minuta dopunjuje svoj zahtev i nema nikad kraja i nikada ne znate kad se jedan predmet završio ili nije, a to je omogućavao naš Zakon o opštem upravnom postupku. Ovim kod IPARDA ubrzavamo čitav ovaj proces i nadam se da ćemo u budućnosti moći i kod drugih stvari to da postignemo. Isto tako osim e-agrara, izmenama zakona predviđeno je uspostavljanje IACS sistema za kontrolu plaćanja u poljoprivredi i ruralnom razvoju, čime se Upravi za agrarna plaćanja daje osnov za nadležnost uspostavljanja navedenog sistema. Takođe, precizirane su i odredbe koje se odnose na „Elpis“ sistem da identifikaciju zemljišnih parcela. Zašto je ovaj „Elpis“ sistem jako važan? Do sada su se davale subvencije po hektaru na osnovu vlasništva na zemlji, odnosno onog što piše u katastru. Nije po prirodi stvari vlasnik zemlje i poljoprivrednik, a ovo je subvencija za poljoprivredu, a ne za vlasnike zemlje, vlasnike poljoprivrednog zemljišta. Mi smo imali veliki broj lica koji su ostvarivali pravo, a kasnije davali svoje poljoprivredno zemljište u tzv. arendu i onda su oni uzimali i arendu i subvenciju za poljoprivredu. Ovim uvođenjem „Elpis“ mi ćemo omogućiti, to je elektronski sistem, da svako bez obzira da li je vlasnik zemlje ili u ugovoru o zakupu može da dobije subvencije za zemljište nad kojim ostvaruje svoju poljoprivrednu proizvodnju i na ovaj način će direktne subvencije ići prema poljoprivredi. Izbegavaćemo ove situacije da vlasnici zemlje, poljoprivrednog zemljišta uzimaju to. Zašto je to isto tako važno? Mi kada želimo sad da uvedemo i profesionalnog poljoprivrednog proizvođača i kada želimo da uvedemo tzv. plavi dizel, ne možemo da utvrdimo u ovakvoj situaciji, jer bi morali da dajemo subvencije onima koji su poljoprivredno gazdinstvo samo na osnovu vlasništva nad zemljom, koji se ne bave poljoprivredom. Složićete se da to ne može da se primeni i zbog toga su nam neophodne ove intervencije kako bismo mogli na ovom polju da kvalitetno radimo u budućnosti bez obzira ko bude sutra vodio ovaj sektor gde ima adekvatnu potku da može da rešava brzo stvari. I, poslednji propis o kojem bih rekao koju reč, tiče se Zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenim u autonomnim pokrajinama, jedinicama lokalne samouprave. Predložene su značajne izmene u oblasti uređivanja radnih odnosa zaposlenih u ovim organima. Najznačajnije izmene se odnose na početak uspostavljanja sistema kompetencija koje su potrebne za rad službenika u navedenim organima, a koje podrazumevaju da se svi procesi upravljanja ljudskim resursima, počevši od planiranja kadrova, zasnivanja radnog odnosa, toka radnog veka, da se vrednuju te kompetencije u skladu sa tim prema profesionalnim sposobnostima, da mogu da se ostvaruju odgovarajući benefiti za zaposlene. Izmenama ovog zakona kompetencije se definišu kao obavezan deo sadržine Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji radnih mesta i propisuje obaveze usklađivanja ovih pravilnika sa kompetencijama u roku od devet meseci od stupanja na snagu ovog zakona. Kada pričamo na ovakav način ovim šturim pravničkim jezikom, neko će pomisliti šta ovi rade opet. ovo se isključivo tiče zaposlenih koji rade u jedinicama lokalne samouprave, autonomnoj pokrajini zato što ovaj sistem kompetencija je uveden za državne službenike, ali za ove kategorije zaposlenih nije do sada bio i na ovaj način će se uvesti jedinstven sistem upravljanja kadrovima na čitavom prostoru Republike Srbije. Naravno da će biti i dosta otpora, ali ne možemo da dobijemo dobrog državnog službenika ukoliko nemamo dovoljno kriterijuma da možemo da ga vrednujemo tokom čitavog njegovog radnog veka. Ukratko bih o ovim predlozima zakona. U toku rasprave ćemo se truditi i ja i ministar finansija koji će kasnije biti ovde, da odgovorimo na sva neophodna pitanja, a nadam se da će te u danu za glasanje podržati ove izmene zakona zato što će one sigurno dovesti do ubrzanja i investicija, većih zarada, umanjenja opterećenja za privredu, uvođenje inovacija, ali isto tako i korist za poljoprivredne proizvođače. Hvala. Zamolio bih poslaničke grupe da se u danu za glasanje pozitivno izjasnite o ovim predlozima zakona. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč imaju izvestioci Odbora, potpredsednica Narodne skupštine, a predsednica Odbora za evropske integracije Elvira Kovač.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, u ime Odbora za evropske integracije ću govoriti o jedinom predlogu o kome uvaženi ministar nije govorio, a to je Carinski zakon. Naime važeći Carinski zakon je donet krajem 2018. godine, 2019. godine i krajem prošle 2020. godine i ovaj trenutno važeći Carinski zakon je u velikoj meri usklađen sa carinskim zakonom EU, koji je stupio na snagu 30. oktobra 2013. godine, a primenjuje se od 1. maja 2016. godine. Međutim, moramo imati u vidu da je Carinski zakon EU u međuvremenu i dopunjen i izmenjen, a svakako postoji obaveza usklađivanja našeg domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU. Stoga je Vlada Republike Srbije predložila nove izmene i dopune Carinskog zakona kojim se vrši dalje usklađivanje propisa u smislu preciziranja pojedinih odredbi zakona, uključujući odgovarajuće izmene tehničke prirode. Ovo je zanimljiva situacija, sada ne razgovaramo o direktivama sa kojima se usklađujemo, pošto se ova materija carine reguliše u regulativama koje se direktno prenose. Kao što smo čuli, na sednici Odbora za evropske integracije ponedeljak, poznato je da su sve države članice EU deo carinske unije EU i sve one moraju da poštuju ista carinska pravila i postupke. Zato je potrebno usklađivanje zakonodavstva, odgovarajući kapacitet za implementaciju, dakle za sprovođenje i izvršenje, kao i pristup zajedničkim kompjuterizovanim carinskim sistemima. Ova materija je, kada pričamo o poglavljima, tj. Poglavlje 29 - Carinska unija i kao što je poznato, ovo poglavlje je Republika Srbija otvorila, danas je vrlo aktuelno pitanje najnovijih izveštaja Evropske komisije. Izveštaj kaže za temu Carinska unija i za konkretno ovo poglavlje da je Srbija na dobrom nivou pripremljenosti u ovoj oblasti Carinske unije, što je izuzetno dobra ocena, da je u poređenju sa prošlom godinom ostvaren ograničen napredak upravo usvajanjem izmena Carinskog zakona i Zakona o carinskim službama, da nažalost nije postignut nikakav napredak u nadogradnji sistema carinske obrade i razvoja IT sistema nacionalne carine, uglavnom usled pandemije koja nas je sve zadesila i da u sledećoj godini Republika Srbija treba naročito da dodatno nadogradi carinski sistem obrade, integrisanje upravljanje rizikom, kao i da se dodatno razvija IT sistem nacionalnih carinskih službi, kako bi se omogućila njegova integracija sa sistemom EU. Kao što sam rekla, carinsko zakonodavstvo Republike Srbije je u velikoj meri usklađeno sa pravnim tekovinama EU. Na nekim mestima se čak spominje neverovatan procenat od 97%. Izmene i dopune Carinskog zakona i Zakona o carinskoj službi, koje su usvojene krajem prošle godine, u novembru 2020. godine, su imale za cilj poboljšanje efikasnosti sprovođenja carinskog zakonodavstva. Kao što je poznato, Republika Srbija je potpisnica i Konvencije o zajedničkom tranzitnom postupku i primenjuje pravila EU koja se odnose na kretanja u tranzitu. Pravila o sprovođenju prava intelektualne svojine u carinskom postupku su takođe u velikoj meri u skladu sa pravnim tekovinama EU, međutim, pravni propisi koji se odnose na kulturna dobra, slobodne zone i bezbednosne aspekte tek treba da budu usklađeni sa pravnim tekovinama EU, pošto se u praksi i dalje naplaćuju naknade za teretna vozila koja ulaze u carinske terminale radi ispunjavanja carinskih obaveza, što jednostavno nije u skladu sa našim obavezama, sa obavezama Republike Srbije iz SSP-a, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, ali pohvaljeno je da se radi na jačanju sistema za upravljanje rizicima. Važno je naglasiti da Republika Srbija dosledno sprovodi analizu rizika, kako pre dolaska odnosno pre polaska, tako i uključujući ovde bezbednost hrane, a sve u skladu sa carinskim kodeksom EU. U kontekstu izbijanja pandemije bolesti Kovid - 19 sedam graničnih prelaza sa susednim zemljama su određeni da budu granični prelazi na zelenom koridoru, što je izuzetno značajno, kako bi se osigurao nesmetan i prioritetni prolaz osnovnih dobara. Stoga svakako imate podršku Odbora za evropske integracije vezano za carinske zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Kovač. Reč ima član Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, izvestilac Odbora, Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi ministre sa saradnicima, Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu na prethodnoj sednici podržao je izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, i vi ste o tome govorili. Glavne novine su te da ćemo mi naći način da kroz ove izmene zakona našim poljoprivrednim proizvođačima i korisnicima IPARD fondova omogućimo avansnu isplatu subvencija. Na taj način mnogo širi krug lica dobija mogućnost da aplicira za ove subvencije, jer imaćete mogućnost svi koji žele da apliciraju da do 50% novca dobiju odmah, naravno, uz bankarsku garanciju, a da po realizaciji investicija dobiju ostatak tog novca. To je svakako jedna važna novina za sve naše građane, pogotovo poljoprivrednike, ljude koji žele da se bave poljoprivredom, ruralnim turizmom. Na taj način država pokazuje da nalazi modalitete kako da što više daje podsticaje kada je reč o samoj poljoprivredi. Tema poljoprivrede je uvek aktuelna u Srbiji. Juče ste imali priliku da u jednoj emisiji govorite o tome, 4,2 milijarde dolara je bio izvoz naše države u 2020. godini kada je reč o prehrambenim proizvodima, a poređenja radi, pre 10 godina svega dve milijarde dolara je bio izvoz naše poljoprivrede u inostranstvo. I po tim matematički iskazanim egzaktnim brojevima vi možete da vidite koliko je naša država napredovala od 2012. do danas. Dakle, duplo smo povećali iznos naših poljoprivrednih proizvoda, na sve načine pomažemo, i kroz ove podsticaje i kroz ove mere koje donosimo ovde, našu poljoprivredu, domaćeg poljoprivrednika. Ovaj saziv Narodne skupštine je ne tako davno imao jednu važnu ulogu kada smo doneli Zakon o regulisanju tržišta poljoprivrednih proizvoda. Na taj način mi smo usvojili jedan krovni zakon koji je poslužio i kao alat našem Ministarstvu poljoprivrede da u svim onim situacijama kada se desi devalvacija cena na tržištu ministarstvo može promptno da reaguje i da pomogne da se cene povećaju, odnosno da kada, recimo, padne cena ispod nabavne, Ministarstvo može da reaguje i da pomogne u tim situacijama. Bilo je slučajeva sa paradajzom, sa otkupnom cenom mleka, itd. Dakle, Ministarstvo sada na mnogo bolji način ima mogućnosti i alate da brine o domaćem poljoprivredniku. I ne samo da je to slučaj sada, već deset godina ova Vlada ima budžete koje svake godine povećava kada je reč o poljoprivredi. Ove godine, o tome je premijerka juče govorila, čak 62 milijarde će biti budžet za našu poljoprivredu. Poređenja radi, to je u odnosu na pre deset godina i do deset puta veći iznos, a u odnosu na prethodnu godinu povećali smo iznos za poljoprivredu 20%. Dakle, to su činjenice i matematički lako izrazive u brojevima. Kada imate mogućnost da podižete budžet, kada imate mogućnost da usvajate razvojne budžete, na taj način svi građani osećaju boljitak. Budžet je juče usvojen, to je jedan razvojni budžet, 486 milijardi će otići u kapitalne projekte, u investicije, u infrastrukturu. Juče smo o tome ovde govorili - 1.200 km novih auto-puteva, brzih saobraćajnica, pruga, krenuće da se radi već ove godine, a naredne godine se sve te investicije nastavljaju. Ne postoji ni jedna mesna zajednica u Srbiji, ni jedan zaseok, ne postoji ni jedan grad, selo, da se sa državnog nivoa ne ulažu ogromna sredstva. Godina 2022. jeste godina takođe ubrzanog razvoja, kao što je bila i 2021. godina. Premijerka je govorila, kad pogledamo unazad tri godine kumulativni rast, mi ćemo imati veći rast nego većina zemalja EU. I gospodin Siniša Mali je o tome govorio. Na taj način mi pokazujemo da i u godinama krize, kada se steže kaiš, kada sve države gledaju kako će da naprave uštede, kada su otpuštanja svuda, mi pokazujemo da mi ne samo da održavamo nivo investicija nego čak i podižemo nivo učešća investicija u našem budžetu. Budžet za narednu godinu je rekordan, i po iznosu kapitalnih projekata i po tome da ćemo imati i stvoriti mogućnost da podižemo i dalje plate i penzije. Da podsetim građane Srbije da ćemo od januara imati povećanje plata, povećanje penzija po švajcarskom modelu, imaćemo jednokratne pomoći za naše penzionere i na taj način država pokazuje na koji način se zaista bori sa svim onim stvarima koje su značajne za građane Srbije. Predsednik države Aleksandar Vučić pre nekih pola sata objavio je da i pored svega ovoga što dobro radimo u ovom trenutku i za poljoprivredu i kada je reč o infrastrukturnim projektima, mi i dalje mislimo o onome što je najvažnija stvar, a to je svakako naš natalitet. Država će, i to je predsednik ekskluzivno malo pre izjavio, davati veći iznos za prvo dete, umesto 100 hiljada davaćemo 300 hiljada dinara za prvo dete. To je svakako važna stvar za sve ljude i parove koji žele da dobiju dete i na taj način im država pomogne u tom slučaju. Naravno da ta tema nije strogo vezana za ekonomsku stabilnost, znamo dobro da su u onim najbogatijim beogradskim opštinama obično najmanji natalitet, a tamo gde imate siromašnije opštine u unutrašnjosti Srbije je veći natalitet. Ali, opet, na taj način država pokazuje da hoće, može i da želi da ulaže u ono što najvažnije. Takođe, predsednik je najavio povećanje iznosa za drugo i za treće dete i to će biti drastično povećanje u odnosu na ono što imamo danas. Tako da, kažem još jednom, sve ono što ova država radi, Vlada Republike Srbije, Narodna skupština, naravno sve ove zakone koje ovde usvajamo usmereni su ka poboljšanju životnog standarda svih građana Srbije. Mislimo i o infrastrukturi, mislimo i o ulaganju u našu poljoprivredu, naravno mislimo pre svega o našem natalitetu i ulažemo sve veće iznose novca u sve ono što je potrebno za građane Srbije. Kada čujemo, kažem, sa ove strane opozicionog spektra, da nam govore kako je nešto bilo bolje nego što je to danas, često čujemo neke izjave ljudi koji su bili na vlasti, kao što je Nikezić i kompanija Đilasova koja se obogatila za vreme dok su oni bili na vlasti, oni govore da su neki parametri bili bolji. Ne postoji ni jedan parametar da je nešto bilo bolje nego što je danas. Do deset puta smo podigli budžete, za vojsku 20 puta uvećan budžet, za zdravstvo je 20 puta uvećan budžet, uvećali smo sve one parametre koje možemo da pratimo od izgradnje autoputeva, od toga da su 30 kilometara izgradili u svom mandatu, danas imamo 350 kilometara urađenih i započetih 1.200 kilometara. Kada govore, kažu – lečite decu SMS porukama. Kako ih nije sramota, 2012. godine osmoro dece smo poslali na lečenje. Predsednik države je rekao ove godine, dakle prethodne preko 150 dece šaljemo na lečenje u inostranstvo. Ne postoji ni jedan parametar koji je bio bolji nego što je to danas. Sve smo unapredili, trudimo se i dalje i naravno da je budžet koji je pred nama i koji smo juče usvojili razvojni i da će i dalje građani Srbije i te kako osećati boljitak zato što je to važno, važno je da pokažete građanima da mislite o njima i na taj način SNS vraća za ono poverenje koje nama građani daju na izborima kroz konkretne rezultate i to ćemo naravno i dalje raditi. Još jednom, mi ćemo podržati ove izmene i dopune zakona koji su danas na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem izvestiocu Odbora za pravosuđe. Reč ima predsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, dr Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, mi smo na odboru u ponedeljak, 22. novembra, usvojili 11 tačaka dnevnog reda sa današnje sednice koje su u stvari direktno vezane za budžet za sledeću godinu koji smo usvojili. Kada pogledamo Zakon o budžetskom sistemu, on ne samo da govori o povećanju plata u sledećoj godini od 7% ili 8% za različite kategorije, odnosno 7,3% u prosečnom iznosu, već govori o pravnom osnovu za jedinstveni celovit obračun plata, novi softver „Iskra“ koji Ministarstvo finansija želi da uspostavi. S obzirom da imamo tačno koliko ljudi radi u sektoru, žele da na određeni način se ustroji sistem i bude jedinstven kada je u pitanju obračun plata i u svakom trenutku za svakog ko je zaposlen će se znati koliko jednostavno sredstava vuče iz budžeta. Zakon o porezu na dobit pravnih lica, kao i Zakon o porezu na dohodak upravo govore o tome da imamo i podsticaja, ali imamo i deo koji se odnosi na rasterećenje privrede kada je u pitanju zapošljavanje novozaposlenih, nezaposlenih lica, kada je u pitanju zapošljavanje mladih i kada je u pitanju samozapošljavanje, kada su pitanju mladi koji donose, unose u svoje preduzetničke agencije ili firme patente, inovacije. Samim tim država želi na određeni način da ih pomogne. Tu imate zaista vidno rasterećenje u naredne dve, tri godine, kada je u pitanju plaćanje poreza i doprinosa, a i deo koji se odnosi na rasterećenje poslodavaca, kada je u pitanju Zakon o obaveznom socijalnom osiguranju. Rekli smo, rasterećenje od 0,5%. To je ono što je u stvari i sastavni deo budžeta za sledeću godinu. Najvažniji zakon, mislim da je izazvao jako veliko interesovanje u javnosti, je onaj koji se odnosi na upotrebu, nošenje i raspolaganje imovinom. Najveći deo rasterećenja, odnosno oslobađanja građana Srbije je za one koji su vlasnici motornih vozila starosti od 13 do 20 godina. Stope relaksakcije plaćanja, odnosno smanjenja poreza koji će platiti pri registraciji samih vozila je od 25% do 40%. Mislim da se odnosi i na vozila preko 2.000 kubika, što mislim da predstavlja veliki benefit za građane koji su inače godinama tražili da se nađe model kako će država pomoći u rešavanju ovog problema. Moram da kažem da starija vozila od 20 godina i zbog Zelene agende i zbog ekologije neće biti oslobođena plaćanja. Znači, neće imati subvencije prilikom registracije, zato što se upravo ide na to da vozila koja su veliki zagađivači jednostavno će morati da podnesu finansijske troškove. Kada govorimo o Zakonu o eksproprijaciji, mislim da u javnosti nije dovoljno objašnjeno i mislim da je danas i trenutak, i kada dođe i ministar finansija, da se objasni javnosti da ovaj zakon ništa suštinski ne menja od onog zakona koji je postojao i ranije. Kada se uspostavlja javni interes, kada imate međunarodne ugovore, kada želite da sagradite put, most, branu jednostavno dolazite u situaciju kao država da sa vlasnicima privatnih parcela morate na određeni način da rešite eksproprijaciju. Mora država da isplati te vlasnike. Do sada su tu postupci bili jako dugački i samim tim što ste imali 30, 60, 90 dana mogućnost žalbe. Drugo, veliki broj suvlasnika na parceli. Država se zaista nosila na određeni način da su projekti od međunarodnog karaktera, kada povlačite određena finansijska sredstva da biste izgradili puteve, mostove i kompletnu infrastrukturu odugovlačili upravo zbog ovog postupka eksproprijacije. Za to smo kao država plaćali određenu vrstu kamata i penala, zato što nismo u određenom vremenu povlačili sredstva od međunarodnih bankovnih institucija. Prema tome, država ovim samo želi da ispoštuje međunarodne ugovore u roku, da uspostavi javni interes i da te predmete koji su doživljavali i sudsku praksu olakša ljudima koji su suvlasnici na parceli da ovaj postupak završe ranije. Vi znate da mnogi na parcelama ljudi koji su suvlasnici žive u inostranstvu, mnogi su umrli i da moraju da se čekaju i ostavinski postupci i da to traje. Država je sada rešila da pomogne, da skrati rokove. Znači, da za 15 dana Ministarstvo građevine mora da se izjasni, da Ministarstvo finansija ima rok od 30 dana da se izjasni. Samim tim se sav postupak skraćuje, koji je u interesu i tih ljudi koji učestvuju u postupku eksproprijacije, koji treba da dobiju pare od države za parcele kroz koje će proći infrastruktura. Prema tome, nikakvi materijalni efekti ovog zakona ne postoje. Sve je isto kao i pre, samo su rokovi smanjeni da bi se efikasnije obavio ceo ovaj postupak. S druge strane, oni koji su juče ovde mitingovali su pokušali da izvuku određene političke poene, uvezali to sa pričom o referendumu, sa Rio Tintom, koja jednostavno ne postoji. S druge strane, kada pričamo o Sporazumu KfW i Republike Srbije, koji je bio jedan od tačaka dnevnog reda i danas na odboru, moram da kažem da je 22 miliona evra KfW banka sa ugovorom sa Srbijom omogućila otvaranje transfernih stanica za upravljanje čvrstim otpadom. Grad Vranje i grad Kruševac su ušli sa ovim projektima u realizaciju ovako važnih projekata. Prema tome, zakoni koje smo imali i na sednici odbora i koje danas imamo u plenumu pre svega su zakoni koji direktno utiču na život građana Srbije kroz direktne prihode i efekte koji se odnose na budžet Republike Srbije za sledeću godinu, a ovi zakoni, kao što su obaveze države u odnosu na eksproprijaciju, carinski zakoni koje smo imali prilike da čujemo, koji olakšavaju jednostavno postupak samog funkcionisanja i carine i oslobađanja od carinskih taksi za tehnološki usklađene proizvode i deo koji se odnosi na obaveze naše prema MMF-u, gde ćemo imati mogućnosti da povlačimo 890 miliona evra kao određene kredite da bi vratili one skupe kredite kojima se zaduživala vlast koja je do 2012. godine urušila ekonomiju Srbije, u stvari su indirektni benefiti koje će građani imati. Inspekcija, završavam, koja je budžetska inspekcija, nov zakon, treba takođe da nam olakša život, jer smo ovim zakonom ustanovili obavezu da će svi budžetski inspektori sada odgovarati na državnom nivou, na republičkom nivou i obavezaćemo ih da 11 predmeta godišnje svaki inspektor mora da uradi. Do sada je bilo od tri do pet predmeta godišnje. Znači, država želi efikasniju državnu upravu, efikasniji rad izvršne vlasti, da bi uspostavila veću finansijsku disciplinu, bolje punjenje budžeta, realizaciju boljih infrastrukturnih projekata, jer želimo rast i razvoj Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao predsednik Narodne seljačke stranke i predsednik odbora, po meni najvažnijeg odbora u Narodnoj skupštini, Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, moram da se na određen način zahvalim Vladi na predlogu i narodnim poslanicima koji su glasali za usvajanje celokupnog budžeta u okviru budžeta i razdeo 24 Ministarstvo poljoprivrede, a posebno u onom delu koji se tiče podsticaja koji su ove godine porasli na 50,6 milijardi. Moram to da uporedim sa 2012. godinom i da kažem da je tadašnji budžet ministarstva koji je obuhvatao Ministarstvo poljoprivrede i trgovine, razdeo za ministarstvo je bio 30% manji za dva ministarstva nego što je za 2022. godinu predviđeno samo za Ministarstvo poljoprivrede. Da vas podsetim da je za vreme Demokratske stranke, verovatno zbog trange-frange trgovine i raznih izvozno-uvoznih uticaja na poljoprivredu, Ministarstvo trgovine i Ministarstvo poljoprivrede bilo objedinjeno, a pod vlašću velikog Dušana Petrovića, za čije vreme vladavine je poklano ili nestalo 200 hiljada krava, što je bio pravi kravocid u to vreme. Dakle, to je uticalo, s obzirom na smanjenje broja grla, na broj tovljenika, odnosno na proizvodnju goveđeg mesa. Kada uporedimo podsticaje iz 2012. godine koji su se ticali samo poljoprivrede, podsticaji te godine, a posebno molim one koji nas gledaju da dobro to zapamte, bili su 19,9 milijardi. To je ona priča koju možete čuti kako su za vreme, kad god za vreme DS su podsticaji bili daleko veći nego sada i iznosili su 12.000 dinara po hektaru, što jeste bila činjenica, toliko je bilo odobreno, ali nije bilo isplaćeno. Onda smo mi 2013. i 2014. godine zbog njihovih dugova za nekomercijalna gazdinstva i za neisplatu po hektaru morali javnim dugom da platimo 10,2 milijarde, da platimo njihove obaveze koje su oni emitovali na nivou od 19,9 milijardi, ali ni to nisu isplatili. Sada kad uporedite 2012. godinu i podsticaje u poljoprivredi od 19,9 milijardi sa podsticajima za 2022. godinu, i oni iznose 50,6 milijardi. To je povećanje od 270%. Tako da, te kritike kako je navodno agrarni budžet smanjen, kako su podsticaji smanjeni apsolutno ne stoje. Preraspodela jeste urađena u korist intenzivne proizvodnje, odnosno u korist stočarstva, podizanja novih zasada, jer za vreme njihove vladavine zasade je pod subvencijama mogao da podigne samo gospodin Zoran Živković i neki bližnji itd, dok se danas svi koji podnesu zahteve na ovaj ili onaj način ispoštuju. Želim da napomenem da Narodna skupština, s obzirom na broj poziva koje dobijamo za podsticaje, pita samo u odnosu na visinu sredstava. Dakle, ovo što su kolege poslanici juče glasali, uz moju malenkost, 50,6 milijardi, znači da je Skupština odredila da tih 50,6 milijardi pripadne poljoprivredi i poljoprivrednicima, a kasnije se pravilnicima i uredbama rešava preraspodela. Zato ih upućujem da na vreme, ukoliko imaju neke primedbe, pre donošenja nekog budžeta, pre donošenja pravilnika, sugerišu ministru poljoprivrede, državnim sekretarima, pomoćnicima, ljudima zaposlenim u Ministarstvu poljoprivrede u kom smislu oni misle da treba povećati podsticaje za određene oblasti. Takođe da vam kažem po pitanju premija za mleko, koje je u Srbiji sa sedam dinara podignuto na 10, da vas podsetim takođe da nikada za vreme DS niste mogli dobiti, recimo, 125.000 dinara za priplodnu junicu, odnosno za kvalitetno priplodno grlo. Nikada niste mogli da dobijete za ovcu, recimo, 200 evra, krmaču 200 evra, za nabavku priplodnog materijala, nikada niste mogli da dobijete taj novac, za kravu i tele to je bila misaona imenica da dobijete 45.000. To je nabavka priplodnih junica. Kasnije kad se one otele, kad postanu krave, godišnje krava, tele, 45.000 dinara, a za kravu imate 25.000 dinara. Ukoliko uzmemo da jedna krava može da ima i 7.000 litara mleka, ali da uzmemo da je prosek 5.000, Srbija otkupljuje negde oko 800 miliona litara, a proizvodi preko milijardu i po, ako uzmete da jedna krava da 5.000 litara mleka, samo na osnovu grla dobijete pet dinara po litru mleka, plus premija koja ne postoji u Evropi, od 10 dinara po litru, to je ukupno 15 dinara. Ukoliko uzmete da je cena zajedno sa premijom i subvencijom po grlu 40 dinara ili nešto veća, dobijete po 35% učešća države u ceni mleka. Tako da, veoma je teško proizvoditi mleko, ali sem tih stočarskih mera, svaki farmer koji poseduje poljoprivredno zemljište sa koga hrani svoja grla takođe ima sve mere koje imaju ratari, dakle, i po hektaru za nabavku mehanizacije, plus za nabavku opreme na farmama. Dame i gospodo, nije sve to što Republika daje. Dakle, za zasade vinograda, voće itd, ničega toga nije bilo do 2012. godine i neosnovani su bilo koji prigovori i verujem da će kada uđemo u Evropsku uniju i pre nego što uđemo u Evropsku uniju razvojem ekonomije agrarni budžet subvencije biti sve veće i veće i da će iznos od 50,6 milijardi već sledeće godine biti premašen. Ali prigovori ne stoje. Mi smo u ovih deset godina radili strpljivo na tome i ako uđemo u Evropsku uniju podsticaji koje poljoprivrednici naši budu dobijali će biti između milijardu i milijardu i po evra na godišnjem nivou. Verujem da naši poljoprivrednici koji su daleko snalažljiviji, jer ih je protekli period na to naterao, vrlo brzo prestići po kvalitetu i kvantitetu proizvodnje evropske poljoprivrednike. Zato je prioritet moje stranke, vidim i vladajuće koalicije, ulazak u Evropsku uniju. Najveći dobitnik će biti poljoprivreda i poljoprivrednici. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Reč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe Stranka pravde i pomirenja – Ujedinjena seljačka stranka narodna poslanica Misala Pramenković.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Poštovani potpredsedniče Vlade Republike Srbije, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, kao što smo imali prilike čuti, danas je pred nama jedan zaista širok spektar zakona iz različitih oblasti koji se dobrim delom tiču i imovinskih prava građana, a što je opet refleksija ili uticaj donošenja budžeta za 2022. godinu, i to budžeta koji se može okarakterisati kao razvojni, posebno usled činjenice da se donosi u vreme pandemije, kada je globalna kriza prisutna i u mnogo jačim i razvijenijim zemljama. Način da se na ovaj način konsoliduju finansijska sredstva, finansijske mogućnosti same zemlje je za svaku pohvalu. Direktno je budžet tu zapravo i razlog donošenja nekih zakona, kao što je Zakon o budžetu, Zakon o porezima itd, da bi se na neki način budžetska godina zatvorila i krenulo u novu potpuno spremno. Sa druge strane, vidimo da postoje i potpuno nova zakonska rešenja, kao što je Zakon o budžetskoj inspekciji, koji će dati konkretne efekte, pozitivne svakako, u pogledu organizacije javne uprave, a što će se, nadamo se, ponajviše reflektovati na same lokalne zajednice. U pogledu samih izmena i dopuna zakona, ja bih se ponajpre osvrnula na izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Dosta toga smo imali prilike čuti od ministra i izvestioca nadležnog odbora, ali smatram da je ova tema izuzetno važna i da zapravo jedan od osnovnih strateških pravaca razvoja Republike Srbije svakako jeste razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj takođe. Sa druge strane, to je jedna od najvećih razvojni šansi koju svakako treba iskoristiti, a sa druge strane, kako čusmo, donošenje novog budžeta za 2022. godinu izdvajanjem značajnih povećanja u pogledu poljoprivrede će, posebno u pogledu podsticaja finansijskih, mnogo učiniti i pospešiti, nadamo se, život konkretno poljoprivrednih proizvođača na selu, ali imati i refleksije na celo društvo. U pogledu samog cilja donošenja zakona svakako da možemo reći da neka generalna ocena ovog zakona jeste zapravo da on predstavlja stvaranje pravne osnove za sprovođenje IPARD programa u Republici Srbiji, što će sa druge strane omogućiti konkurisanje za sredstva iz pretpristupnih fondova Evropske unije koja su veoma značajna i koja nam u tom smislu treba biti i primer u pogledu razvoja i mogućnosti razvoja same poljoprivrede i generalno afirmacije života na selu. Ovim zakonskim rešenjem predviđeno je i nekoliko novih konkretnih mehanizama koji će svakako olakšati sam i život na selu, ali i kvalitetniji rad i saradnju sa poljoprivrednim proizvođačima. Dakle, u tom cilju, u skladu sa aktuelnom digitalizacijom na svim poljima, neophodno je bilo svakako poraditi na polju digitalizacije i osavremenjivanja korespondencije i same birokratije u pogledu same poljoprivrede. Tu se izašlo sa novim softverskim rešenjem E-agrar, koje će u budućnosti imati veoma značajan uticaj na život i rast, prvenstveno poljoprivrednih proizvođača, jer će ovim softverskim rešenjem zapravo biti mnogo olakšano u pogledu konkretne procedure. Recimo, ovo softversko rešenje će sadržati registar poljoprivrednih gazdinstava, što znači da se direktno, elektronskim putem, poljoprivredni proizvođači mogu registrovati svoje poljoprivredno gazdinstvo, sa druge strane mogu obnoviti svake godine poljoprivredno gazdinstvo. Osim toga, u svakom momentu mogu imati pristup, dakle svom predmetu, slučaju i informacijama o gazdinstvu i samo jednim klikom bukvalno doći do neophodnih informacija. Sa druge strane, nadamo se da će ovaj sistem svakako uticati na transparentnost, u pogledu subvencija koje se dodeljuju poljoprivrednim proizvođačima, ali sa druge strane i u pogledu samog konačnog korisnika, odnosno konkretno poljoprivrednog proizvođača, u pogledu procedure, koja je nekada znala biti izuzetno otežana i nekada čak, u određenim segmentima kasniti u pogledu same isplate subvencija. Smatramo da će ovim rešenjem se sprečiti i neke zloupotrebe koje smo do sada, možda imali u pogledu posrednika, koji su se stavljali na raspolaganje samim poljoprivrednicima, a možda zapravo i nisu toliko ažurni bili ili radili na pomoći samim poljoprivrednim proizvođačima. Ono što bi neki zaključak mogao biti i pitanje, jeste zapravo da li su poljoprivredni proizvođači, zapravo osposobljeni u pogledu informacija one pismenosti i korišćenja ovih savremenih sredstava komunikacije, koja će svakako kroz E-agrar sada biti prisutna. Vidimo da se ovim zakonskim rešenjem i o tome vodilo računa i da će se verovatno nekim podzakonskim aktima, zapravo urediti način organizacije na terenu, kroz osnivanje različitih kancelarija, kako sam mogla shvatiti iz ponuđenog predloga, kroz osnivanje različitih odbora, zapravo mesta gde se poljoprivredni proizvođači direktno mogu obratiti i dobiti potrebnu pomoć i logistiku. To je veoma značajno u pogledu transparentnosti i efikasnijeg rada na tom polju. Sa druge strane, pitanje života na selu, organizacije života na selu, pitanje generalno afirmacije i pogleda na selo, od strane društva, je jedno od suštinskih pitanja i ovom pitanju se treba najozbiljnije prići. Kvalitet života u gradu, u urbanim sredinama će u velikoj meri zavisiti od organizacije života na selu, što konkretno znači da osim ovih zakonskih rešenja, koja su izuzetno dobra, svakako svim snagama, kao što se i pokazuje, trebamo nastaviti i raditi na poboljšanju uslova za ljude koji žive na selu. U tom smislu, da bi nekom učinili atraktivnim život na selu, moraju biti obezbeđeni svi osnovni uslovi za život, kao što je dobra saobraćajna infrastruktura, kao što su dobre socijalne usluge, zdravstvene usluge itd. Na tom polju treba, zaista raditi da se što manji jaz primeti između života na selu i u gradu. Sa druge strane, život na selu u pogledu atraktivnosti prema omladini ili mladim bračnim parovima je nešto na šta posebno treba obratiti pažnju, u pogledu mogućnosti i želje da ostaju na svojim imanjima, za razliku od odluke kada odluče da napuste svoja imanja, da dođu da žive u gradu, gde će možda biti podstanari, gde će živeti od jedne plate i možda jedva krpiti kraj sa krajem. U pogledu subvencija i načina podrške države na ovom pitanju bi se moglo i te kako poentirati i dobiti konkretne efekte na tom polju. Pitanje seoskih područja koja se mogu smatrati draguljem ove zemlje, između ostalog, spomenula bih i pitanje Pešterske visoravni kao dela netaknute prirode, u pogledu zdrave klime, zdravih poljoprivrednih proizvoda, mesnih proizvoda, mlečnih i tako dalje, to je čini mi se još nedovoljno iskorišćen resurs u pogledu mogućnosti koje zapravo i pruža ovaj deo, koji se nalazi na teritoriji sandžačkih opština u Republici Srbiji. Pitanje, odnosa države je veoma važno, ali sa druge strane pitanje lokalnih samouprava, odnosno jedinica lokalnih samouprava i onih koji vode godinama jedinice lokalne samouprave, zapravo snose veoma veliku odgovornost u pogledu afirmacije i želje da se život na tim područjima pospeši. Recimo, mi smo proteklih decenija, možemo slobodno reći imali niz obećanja u pogledu afirmacije Pešteri, posebno onog dela koji se nalazi na teritoriji tutinske opštine uz obećanje nekih industrijskih zona i različitih drugih projekata od kojih nažalost ni do dan danas ničega nema. Dakle, imamo vlast koja konstantno 30 godina guši taj prostor. Kada se pojave potencijalni investitori iz dijaspore ili prosto ljudi koji žele ulagati, oni nastoje da na svaki način osujete njihove namere i na taj način blokiraju razvoj. Sa druge strane, deo Pešteri koji se nalazi na teritoriji sjeničke opštine, recimo u poslednjih nešto više od godinu dana, pokazuje kada imate lokalnu vlast, koja je domaćinski orjentisana, koja vodi računa o resursima i mogućnostima i koja pored svih kredita i zaduženja iz prethodnog perioda, nastoji da omogući građanima i stanovnicima same opštine, da iscrpi svaki mogući resurs, onda odmah vidite napredak u tom segmentu. Konkretno je pre nekoliko dana ispred opštine Sjenice potpisan sporazum sa Ministarstvom o selu u pogledu podrške zadrugama kao efikasnom i korisnom načinu organizovanja poljoprivrednih proizvođača, osim toga budžetom predviđena sredstva za izgradnju i rekonstrukciju osnovnih škola u Sjenici, pokazatelj su da ukoliko ljudi koji nose važne funkcije na nivou lokalnih samouprava idu sa zahtevima prema republičkim organima, može se ostvariti i te kakav rezultat. Dalje bih se osvrnula na pitanje izmene i dopuna Zakona o porezima na upotrebu držanje i nošenje dobara. Ovo je izuzetno važno zakonsko rešenje i čini mi se da su efekti u javnosti upravo veoma pozitivni i proizilaze iz proste činjenice što će ovim zakonskim rešenjem biti smanjen porez na korišćenje motornih vozila, konkretno putničkih vozila i što će veoma značajno biti prilikom registracije vozila gde se po osnovu starosti i kubikaže motora umanjuje znatno porez za starija vozila i za vozila koja imaju jaču kubikažu. Ovim rešenjem se predlaže smanjenje poreza na automobile, zapremine motora preko dve hiljade kubika, što je potpuno opravdano i predstavlja veoma dobro rešenje. Trenutno poresko opterećenje recimo, eksponencijalno raste kada zapremina motora ide preko dve hiljade kubika što nema svoje opravdanje, jer vozila novije proizvodnje vrlo često postižu uz manju kubikažu jaču snagu motora, što znači da je i sa tehnološkog aspekta ovo pređašnje rešenje donekle bilo prevaziđeno i novo će svakako dati i pokazati konkretne rezultate. Ono što bi se moglo kao neki vid, da kažemo, sugestije u pogledu donošenja ovog zakona spomenuti jeste sledeća stvar, da vozila od dve hiljade, do dve hiljade i petsto kubika možda bi trebalo o tome razmisliti u nekim narednim zakonskim rešenjima, da ne bi trebalo eksponencijalno oporezivati, jer vrednost tih vozila nije mnogo veća u odnosu na vozila od 1600 do 2000 kubika. Možda bi se u to smeru moglo razmisliti, pa umesto pet puta da bude uvećanje, da negde kompromisno možda bude tri puta. Sledeće zakonsko rešenje na koje ću se osvrnuti jeste Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenim u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave. Dakle, ovo je svakako u pogledu strategije reforme javne uprave u Republici Srbiji koja treba da doprinese poboljšanju pravnog i organizacionog okvira, odnosno kapaciteta i službenika. Vidimo, dakle, da se sada samo težište spušta na zaposlenima u jedinicama lokalne samouprave, što je veoma važno, i da se uvodi novi okvir kompetencija. Dakle, nadamo se da će ovo zakonsko rešenje, ukoliko se u potpunosti implementira, uticati na to da se sam okvir kompetencija ispoštuje prilikom primanja zaposlenja i generalno praćenje samih državnih službenika od samog početka zasnivanja radnog odnosa, pa do kraja angažmana na određenom nivou. Nadamo se da će se smanjiti zloupotrebe u pogledu partijskog zapošljavanja i nekih sitnih interesa kojih na lokalu vrlo često imamo, a na štetu kvaliteta, efikasnosti rada lokalne samouprave. Ono što bih želela istaknuti i što je zapravo uopšte poznato, zakonska i ustavna obaveza jeste, a ovde se decidno u članu 19. ističe da pri zapošljavanju mora se voditi računa o tome da nacionalni sastav, zastupljenost polova i broj osoba sa invaliditetom među zaposlenima mora održavati u najvećoj meri strukturu stanovništva. Dakle, apel prema lokalnim samoupravama i prema državnim organima, institucijama na nivou lokalnih samouprava da se ispoštuje nacionalna struktura u sredinama gde je mešovit sastav. U pogledu Zakona o budžetskoj inspekciji bih želela nešto reći kao novom zakonskom rešenju. Dakle, čuli smo od ministra da zapravo ovo podrazumeva centralizaciju budžetske inspekcija. Ovo će svakako značiti adekvatniju i bolju kontrolu u pogledu efikasnijeg trošenja i korišćenja javnih sredstava, dobara ove zemlje kroz adekvatniju kontrolu, gde se neće prepuštati kontrola samo inspektorima na lokalnom nivou, već će se svakako centralizovati i odgovaraće višim instancama i svakako da će se tu smanjiti prostor za zloupotrebe. Sa tog aspekta pitanje i implikacija ovih zakona na život građana će biti vidljiv, a i u pozitivnom smeru svakako okarakterisana i želela bih na kraju istaći da će u danu za glasanje poslanici poslaničkog kluba Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke podržati ova zakonska rešenja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe SDPS narodna poslanica Sanja Jefić Branković.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Uvaženi ministre sa saradnicima, pred nama se danas nalazi set predloga zakona, odnosno izmene i dopuna zakona koji prate budžet za 2020. godinu, što ste malopre i obrazložili i ja ću se samo ukratko osvrnuti na Zakon o budžetu za 2022. godinu koji smo juče usvojili i koji je pre svega razvojni, jer je u uslovima oporavka privrede od posledica izazvanih pandemijom i te kako bilo teško planirati jedan ovakav budžet, razvojni budžet, a koji će istovremeno podmiriti sve potrebe našeg društva. Naime, budžetom za narednu godinu predviđen je rast BDP-a od 4,5%, a vrlo je izvesno da će on biti i veći. Osim toga, penzije će biti veće za 5,5%, a minimalna zarada je povećana za čak 9,4%. Složićete se sa mnom da su rizici za ostvarivanje ovakvih projekcija budžeta i dalje veliki i neizvesnost oko budućeg toka pandemije je ujedno i najveći rizik po projekciju rasta koji imamo u budžetu. Međutim, to naravno ne znači da je projekcija nerealna, nego nas navodi na to da mi moramo da nastavimo život dalje, da planiramo svoje prihode i svoje rashode u skladu sa brojnim parametrima koje imamo na raspolaganju, a sve u skladu sa fiskalnom politikom države koja je do sada dala odlične rezultate. Što se Zakona o budžetskom sistemu tiče, fiskalna politika koju vodi naša država u proteklih nekoliko godina omogućila je prostor za povećanje plata i zarada, ali i kapitalnih investicija kao osnovnom preduslovu razvoja privrede i uopšte životnog standarda stanovništva. Ja ću pomenuti i to da je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje trenutno 482.000 osoba, što je najmanji broj nezaposlenih u poslednje dve decenije i u ukupnom iznosu rashoda države na plate i penzije ide čak 40%, što ni malo nije zanemarljivo. Ali, uprkos svemu tome, kretanja na tržištu radne snage, kako u privatnom, tako i u javnom sektoru, omogućila su planiranje rasta plata u 2022. godini kod korisnika budžetskih sredstava u iznosu od preko 7%. Ja imam potrebu da pomenem i to da ovim izmenama, odnosno ovim planiranjem nisu obuhvaćena javna komunalna preduzeća koja su osnovna od strane jedinice lokalnih samouprava. Naime, u velikom broju javna komunalna preduzeća i pre primene Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, zarade su bile znatno niže od prosečnih, pa je njihovo zamrzavanje na nivou iz 2014. godine samo dodatno ubrzalo već prisutan trend opadanja standarda zaposlenih u komunalnoj privredi. Naravno, u međuvremenu je došlo do rasta minimalne zarade koju su javna komunalna preduzeća morala da primenjuju time što su iz sopstvenih sredstava dopunjavala do iznosa Zakonom predviđene, odnosno propisane minimalne zarade i dejstvo jednog ovakvog zakona trajalo je punih pet godina i ozbiljno je poremetilo ukupno poslovanje ovih preduzeća. Osim toga, obavljanje komunalnih delatnosti ugroženo je i zbog toga što sve češće imamo slučajeve odlaska radnika pojedinih specifičnih struka. Mislim na vozače, na rukovaoce određenim mašinama, na majstore različitih profila i oni trajno odlaze iz komunalnog preduzeća i sve ovo kumulativno dovelo je do osipanja kadrova sa jedne strane, što u kombinaciji sa ograničenom masom za zarade koju kroz program poslovanja odobrava osnivač, situaciju čini još nepovoljnijom. Ja ću vas podsetiti i na to da je 2014. godine, kada je počela primena malopre pomenutog zakona, minimalna zarada iznosila svega 18.400 dinara. Danas, nakon sedam godina, planirano je da minimalna zarada za 2022. godinu iznosi duplo više, a to je 35.000 dinara i to je za svaku pohvalu, ali lično mislim da je sada vreme da se država posveti problemu koji imaju javna komunalna preduzeća i komunalni sektor kako bi im omogućila razvoj u narednom periodu. Ja ću samo pomenuti i to da je jedna anketa koja je sprovedena među članicama KOMDEL-a kao udruženje koje okuplja javna komunalna preduzeća na nivou Srbije, na uzorku od 48 preduzeća pokazalo da sa postojećom minimalnom zaradom od 183,93 dinara po radnom satu, čak dve trećine komunalnih preduzeća mora da dopunjuje iznos koji uplaćuje zaposlenima kako bi se ostvarila minimalna zarada i ovo je ogroman teret i za lokalne samouprave, ali i za javna komunalna preduzeća. Ja moram da kažem i to da ona jesu osnovana radi obavljanja poslova od opšteg interesa i od njihovog rada u direktnoj meri zavisi i kvalitet života u toj sredini i koliko god se gradovi i opštine trudili da uspostave ravnotežu, usled ograničenih sredstava opredeljenih lokalnim budžetom, ali i usled neusaglašenosti zakonskih propisa ili, prosto, nemogućnosti da se ti propisi sprovedu a da ne izazovu neke ozbiljnije poremećaje u poslovanju, oni sami ne mogu da pronađu balans. Zašto? Zato što se masa za zarade planira programom poslovanja na osnovu realizacije planiranog izvršenja usluga, a da bi se ta masa povećala, moraju se povećati i cene usluga koje komunalna preduzeća pružaju, što u krajnjem slučaju podrazumeva povećanje izdataka građana. Složićete se sa mnom da to nije rešenje problema i da teret ne treba prevaliti na građane i upravo i uz tog razloga moramo usaglasiti propise i moramo se ozbiljno pozabaviti jednim ovakvim problemom u narednom periodu. Zato i apelujem na ministarstvo da sada, kada finansije to dozvoljavaju, kada imamo stabilizovane finansije i kada je javni sektor godinama unazad sagledavan u oblasti rasta zarada, mislim da je došlo vreme da taj rast prate i javno komunalna preduzeća. Da se vratim na ostale zakone koje imamo na dnevnom redu. Pre svega, Zakon o porezu na dohodak građana koji donosi značajne izmene, pre svega one koje se odnose na rad poslodavaca, odnosno na olakšanje rada poslodavaca kroz povećanje neoporezivog iznosa zarade sa sadašnjih 18.300 dinara na 19.300 dinara mesečno, što znači da se smanjuje i osnovica poreza na zaradu, pa samim tim i iznos poreza po tom osnovu. Dakle, istovremeno se smanjuje i stopa doprinosa PIO na teret poslodavca za 0,5%, odnosno sa sadašnjih 11,5 na 11. Na taj način obezbeđuje se manje fiskalno opterećenje prihoda koje fizička lica ostvare po osnovu rada, kao i smanjenje troškova poslovanja za poslodavce. Ove izmene zakona svakako će doprineti borbi protiv sive ekonomije i njima je, osim predloženog povećanja neoporezivog iznosa zarade, planiran i niz nekih drugih izmena sa ciljem stimulisanja zapošljavanja kroz uvođenje nekih novih poreskih olakšica za zapošljavanje određenih kategorija. Što se tiče izmena Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, a o tome smo dosta govorili. On donosi jednu važnu, dugo očekivanu izmenu, koja je obradovala brojne korisnike motornih vozila. Ovim izmenama vlasnicima vozila starijih od pet do 20 godina iznad 2.000 kubika biće omogućeno da plaćaju niži porez prilikom registracije vozila, a umanjenje za veću kubikažu idu dalje prema grupama starosti, pa tako od pet do osam godina umanjenje poreza će biti 25% umesto sadašnjih 15%, zatim, za vozila od osam do 10 godina starosti umanjenje ide na čak 40% umesto sadašnjih 25%, dok u grupi najstarijih od 10 do 20 godina umanjenje će biti čak 65%, umesto dosadašnjih 45%. Ukoliko bi se to primenilo na ovogodišnje iznose, vlasnici četvorotočkaša najveće kubikaže platili bi nešto više od 60.000 dinara manje, odnosno 85.000 umesto nerealnih sada planiranih 146.000, što znači da od 1. januara 2022. godine, porez koji se plaća prilikom registracije neće se više obračunavati na osnovu kubikaže, već na osnovu godine proizvodnje i ovo je najbolji primer primene principa oporezivanja srazmerno ekonomskoj moći obveznika. Što se uporednog prava tiče, odnosno država u okruženju, ovaj problem je različito rešen u tim zemljama. U zavisnosti od zemlje, u obzir se uzimaju ili radna zapremina ili snaga motora, u nekim slučajevima čak visina poreza zavisi od težine i dimenzija automobila. Takođe, sve važniji faktor u određivanju ove visine jeste i emisija ugljendioksida, pa se u nekim državama oporezivanje već dugo vrši samo na osnovu ove emisije, što će verovatno i nas u nekom budućem periodu i čekati onda kada se steknu uslovi za to. Sledeći je Zakon o budžetskoj inspekciji. Iako su Zakonom o inspekcijskom nadzoru i Zakonom o opštem upravnom postupku u značajnoj meri uređena procesna pitanja koja su bitna za obavljanje poslova budžetske inspekcije, sama sadržina granice i ovlašćenja u vršenju inspekcijskog nadzora u poslovima budžetske inspekcije neophodno je urediti novim zakonom. I analizom kapaciteta budžetske inspekcije unutar gradskih, odnosno opštinskih uprava i jedinica lokalne samouprave, utvrđeno je da je tokom 2018. godine bilo 87, odnosno 2019. godine 81, da bi 2020. godine bilo 83 angažovanih budžetskih inspektora, dok je na republičkom nivou taj broj samo 17, što ukazuje na jasan trend opadanja broja budžetskih inspektora, a to se posredno odražava i na broj obavljenih inspekcija, ali i na kvalitet rada, jer je prosto nemoguće da sa smanjenim kapacitetima, na način na koji je ona danas organizovana, kvalitet rada bude na nekom zavidnom nivou. Iz tog razloga su izmene, odnosno donošenje ovog novog zakona u potpunosti je opravdano. To znači da ovaj zakon omogućava centralizaciju budžetske inspekcije koja ima za cilj da poveća ne samo prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru, što je i više nego neophodno ako uzmemo u obzir da je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru na republičkom nivou u toku 2020. godine bio 4,86, na nivou autonomne pokrajine 3,3, dok je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru na nivou jedinica lokalne samouprave bio svega 2,65. Još jedna stvar koju je bilo neophodno izmeniti i koja opravdava donošenje ovog zakona jeste i taj da se njima predviđa da budžetski inspektor može biti samo lice koje ima stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti ekonomske ili pravne nauke u trajanju od najmanje četiri godine, što znači da će poslove budžetskog inspektora ubuduće moći da obavljaju samo ona lica koja imaju uskostručno obrazovanje neophodno za obavljanje ovog jednog specifičnog inspekcijskog nadzora. Ovaj zakon dalje uređuje i postupak prinudne naplate rešenja budžetskog inspektora, pri čemu se pravi jasna razlika u nadležnostima za izvršenje naloga za prinudnu naplatu u zavisnosti od toga da li je nadzirani subjekat uključen u konsolidovani račun Trezora ili ne. Predložena je, takođe, odložena primena ovog zakona od 1. januara 2023. godine, kako bi se do tada donela podzakonska akta za njegovo sprovođenje, a i kako bi se sprovela centralizacija budžetske inspekcije, za šta svakako treba vremena. Sledeći zakon jeste Carinski zakon, koji trenutno važi, iz 2018. godine. On je u velikoj meri usaglašen sa Carinskim zakonom EU. Međutim, otvaranjem pregovaračkog Poglavlja 29, koje se odnosi na Carinsku uniju, došlo je do izmena Carinskog zakona u EU, pa se samim tim javila potreba za usaglašavanjem našeg zakona sa njime. Predloženim izmenama pojednostavljuje se sam administrativni postupak, i to tako što se umesto dosadašnjeg roka za odlučivanje carinskog organa po zahtevu za zaštitu prava intelektualne svojine od 120 dana smanjuje na 30, koji je određen Zakonom o opštem upravnom postupku. To će nesumnjivo dati jedan pozitivan efekat na privredu, u smislu kraćeg roka za odlučivanje po podnetom zahtevu. Za kraj imam izmenu i dopunu Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, kojim se uvodi upravljanje ljudskim resursima koje je zasnovano na kompetencijama sa ciljem jačanja kapaciteta pokrajinske i lokalne uprave. Osnovu za izmenu ovog zakona čini okvir kompetencije zaposlenih u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, na čijoj se izradi radi još od 2019. godine. Strategija reforme javne uprave prepoznala je potrebu unapređenja kadrovskog planiranja i administrativnih kapaciteta uprave kao nosioca reformi javne uprave uopšte. Niz rasprava koja je održana na temu nacrta izmena i dopuna Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave imao je veliki značaj. U tom smislu, odražava se na celokupni sistem i funkcionisanje pokrajinske i lokalne samouprave. Javna uprava se nalazi u procesu digitalizacije i uvođenja programa E-uprave u organe i institucije i pokrajine, ali i jedinica lokalnih samouprava, tako da uvođenje jednog ovakvog programa elektronske uprave ne predstavlja samo unutrašnju kadrovsku reorganizaciju, već predstavlja jedan segment koji će omogućiti bolju funkcionalnost, ali i efikasnost u radu organa i službi. Budžet kao razvojni dokument koji je naša politička partija i poslanička grupa podržala, kao i prateći zakoni o kojima danas razgovaramo, u potpunosti su u skladu sa programom SDPS. Zato ćemo mi u danu za glasanje podržati sve danas predložene zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe JS narodni poslanik Života Starčević.
Uvažena predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o setu zakona koji se tiču ekonomske politike naše zemlje. Juče smo izglasali Zakon o budžetu za 2022. godinu i nekako, logičan sled događaja jeste da danas raspravljamo i o ovom setu ekonomskih zakona koji će ispratiti i usmeriti pravac ekonomske politike naše zemlje u skladu sa onim što smo doneli juče Zakonom o budžetu. Ono što bih odmah na početku hteo da kažem i istaknem i ono što je nama iz JS jako važno jeste da je u našoj ekonomskoj politici konačno uveden red. Naime, budžet u parlamentu se dostavlja na vreme i u zakonskom roku. Budžet se projektuje realno, konzervativno, kako po pitanju prihoda, tako i po pitanju rashoda. Još je škotski ekonomista filozof i jedan od pionira političke ekonomije Adam Smit rekao da jedini dobar proračun jeste uravnotežen proračun. U tom smislu i tom nekom maksimom se očigledno vodilo i kod projektovanja ovogodišnjeg budžeta. Da je to tako, govori nam čak i činjenica da dok se svuda u svetu povećava udeo javnog duga u BDP-u, mi i ove godine planiramo smanjenje udela javnog duga u BDP-u sa očekivanih 58,2%, koliko treba da bude na kraju ove godine, na 55,5%, koliko planiramo da bude udeo javnog duga na nivou centralne države do kraja naredne godine. Ovo praktično predstavlja kontinuitet ekonomske politike koja se vodi od 2012. godine, politike kontinuiranog i konstantnog smanjenja javnog duga. To je odgovorna ekonomska politika, zahvaljujući kojoj smo mi kao država imali prostor da i u vreme pandemije korona virusa sačuvamo našu ekonomiju, izgradimo neophodne bolnice, nabavimo dovoljno vakcina i medicinskih sredstava i pružimo neophodnu finansijsku pomoć, kako privredi, tako i stanovništvu. Da nije takve politike bilo, mi ne bismo mogli da u prethodnom periodu, u periodu pandemije korona virusa, sprovedemo tri paketa finansijske pomoći koji imaju vrednost više od osam milijardi evra. To svakako ne bi bili u stanju da uradimo da u godinama pre pandemije nije se vodila odgovorna ekonomska politika, politika štednje i smanjivanje javnog duga. Čak i po mišljenju Fiskalnog saveta o jučerašnjem Zakonu o budžetu, koji je izneo Pavle Petrović, budžet Srbije za 2022. godinu je, kako kažu, oprezno planiran i deficit od 3% BDP, odnosno 1,7 milijardi evra, lako će se ostvariti i da Fisklani savet procenjuje da će deficit verovatno biti i manji od 2%. Ono što je budžet projektovao, odnosno na čemu je projektovan jeste na proceni rasta naše privrede za sledeću godinu od 4,5% i to je takođe jedna konzervativna procena i po svoj prilici, ukoliko ne bude nepredviđenih okolnosti u svetu, u okruženju, ja sam siguran da će ta stopa rasta od 4,5% biti prevaziđena i u narednoj godini. Srbija je pokazala svoju žilavost i snagu i možemo biti ponosni na činjenicu da ćemo ovu godinu, godinu pandemije korona virusa, završiti sa ekonomskim rastom od preko 7% što je najverovatnije najveća stopa rasta u Evropi ili će biti jedna od najvećih. Taj budžet koji smo doneli juče garantuje dve stvari. Sa jedne strane povećanje životnog standarda građana Republike Srbije, a sa druge strane snaženje privrednih aktivnosti naše države. Plodove te odgovorne ekonomske politike građani ubiru sada i država konstantno radi na povećanju životnog standarda stanovništva. Srbija je sa 330 evra, koliko je iznosila prosečna plata 2012. godine, kada smo bili tek na četvrtom mestu u regionu, dospela na oko 600 evra koliko će 610, kako je rečeno, biti početkom 2022. godine. Od 1. januara 2022. godine predviđa se povećanje penzija od 5,5% shodno švajcarskoj formuli koju primenjujemo, a dodatno u februaru predviđena je isplata od 20.000 dinara penzionerima, plus onih 20 evra koje će se u januaru isplatiti i to je povećanje mase penzija za 11,2% u odnosu na ovu godinu. Naravno, biće i povećanjae plata u javnom sektoru u proseku za 7,3% i to za one koji su zaposleni u vojsci, zdravstvu i socijalnim službama od 8%, za sve ostale u javnoj upravi od oko 7% što daje povećanje prosečnog ili prosek od 7,3%. Od 1. januara raste i minimalna plata, minimalna zarada, za 9,4% i iznosiće nešto više od 35.000 dinara. Nastavlja se rasterećenje zarada i sve ovo u skladu sa osnovnim ekonomskim načelom za koje se zalažemo i mi iz JS, a to je da budžet pre svega troše građani. Porezom na dohodak građana, Zakonom o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, mi ovde rasterećujemo dodatno privredu i olakšavamo poslovanje privrednim subjektima, jer neoporezivi deo povećavamo sa 18.300 dinara na 19.300 dinara. Takođe, doprinos na teret poslodavca kada je PIO fond u pitanju smanjuje se 0,5%, odnosno sa 11,5 na 11%. Ima tu i drugih olakšica kojima se poslodavci oslobađaju za 70% obračunatog i obustavljenog poreza za zarade za novozaposlena lica, kao i 70% oslobađanja poreza za lica koja su zaposlena na poslovima razvoja i istraživanja. Prosto su sve te olakšice koje jesu podsticaj države snaženju privrednog razvoja onom drugom cilju o kome sam pričao maločas i koji sam naveo maločas. Naravno, ono što je jako važno jeste da sledeće godine na nivou opšte države planira se 485 milijardi dinara kapitalnih investicija, što je 7,3% BDP. Kada se dodaju privatne i sve ostale investicije koje se očekuju, dolazi se na nivo od 25,4% što je više od iznosa u ovoj godini, ali ono što je još važnije, više je od iznosa 2019. godine, one godine kada nije postojao i nije započeta pandemija korona virusa. Znači, više nego i u vremenu pre Kovida. Politika države je naravno usmerena ka zapošljavanju građevinske industrije, koja je pokazala dobar rezultat i Srbija u ovom trenutku gradi sedam auto-puteva i brzih saobraćajnica, počela je pre neki dan i izgradnja metroa u Beogradu. U budžetu za narednu godinu postoji novac i za završetak radova na novoj fabrici za proizvodnju vakcina, za izgradnju radova za Nacionalni stadion, završetak Kliničkog centra Srbije u Beogradu i izgradnju mnogih bolnica i škola itd. Ono što je meni kao poslaniku iz Jagodine jako bitno, jeste to da je nedavno pri poseti predsednika Srbije Jagodini dogovorena izgradnja nove opšte bolnice u Jagodini i to je nešto zbog čega su građani Jagodine jako zadovoljni. Ono što za vreme bivše vlasti nije bila praksa, a što je dobra praksa i koju ste vi, gospodine ministre, uveli i to je, čini mi se, rekao i juče moj kolega narodni poslanik, Vojislav Vujić, i to je sada pravilo jeste da se završni račun donosi u zakonitom roku, da se redovno usvaja u Skupštini Republike Srbije, To je praksa koja čini ekonomsku politiku naše države, Vlade Republike Srbije i svih nas, čini je transparentnom, čini je proverljivom, podložnom kontroli. Evo i danas imamo priliku da zapravo raspravljamo o završnom računu za 2000. godinu i to kritičari današnje vlasti za vreme svoje vladavine nikada nisu radili. Ja ih sada pitam – zašto to nisu radili kada su oni bili na vlasti? Zašto ti kritičari današnje vlasti nisu podnosili redovno završni račun Narodnoj skupštini Republike Srbije? Da li je to dokaz njihove ne transparentnosti i da li je možda to razlog čak toga što su sa vlasti otišli bogatiji za mnogo novca? Novca koji, evo bavimo se godinu dana, pojedini drže na računima u inostranstvu i mi se time ovde godinu dana i više bavimo i tražimo odgovore na pitanja otkud ti novci. Svi ovi zakoni o kojima danas raspravljamo tiču se ekonomske politike naše zemlje, rekao sam. Srbija zadnjih godina vodi veoma ambicioznu ekonomsku politiku, politiku brojnih, rekao bih, kapitalnih infrastrukturnih projekata, od auto-puteva i pruga, do metroa, „Beograda na vodi“ i drugih projekata. Kako Srbija iz dana u dan, iz godine u godinu sprovodi u delo te kapitalne projekte, tako šačica ljudi, ali ekonomski i medijski moćnih ljudi, pokušava da omalovaži i diskredituje takve ambiciozne projekte. Mark Tven je rekao – izbegavajte one koji omalovažavaju vaše ambicije. To rade samo mali ljudi, dok veliki ljudi u vama pobuđuju osećaj da i vi možete postati veliki. Znači, ona šačica ljudi koja je pre dva dana protestvovala, nekih 100-150 ljudi, koliko je bilo na Makišu, protestvovalo je za otpočinjanje radova na metrou, jesu upravo ti mali ljudi o kojima Mark Tven priča. Na primer, čitam u medijima da je Sanda Rašković Ivić povodom protesta rekla, pazite: „Iskra je zapaljena današnjim protestom i nadam se da će se ljudi osvestiti. Još nije kasno jer je tek počelo kopanje Depoa za metro i ima vremena da se taj projekat zaustavi“. Tipično za male ljude, ogromnog ega i nepremostive sujete. Obično takvi ljudi od sopstvenog ega ne vide dalje od nosa. Zaslepljeni sopstvenom sujetom i zlobom nisu ni svesni realnosti niti su sposobni da vide šta je pravi put. Takvi su bili i oni koji su protestvovali i na „Beogradu na vodi“, koji danas šetaju Savskom promenadom i oni koji sada traže vezu da bi kupili stambeni prostor u tom istom „Beogradu na vodi“ protiv koga su tako snažno bili. Poručujem upravo tim ljudima, tim malim ljudima i još sitnijim dušama, da razvoj Srbije više niko ne može da zaustavi i spreči, jer su građani Srbije shvatili da je Mark Tven u pravu i da takve male ljude treba izbegavati u najširem mogućem krugu. Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu definiše se povećanje plata kod korisnika budžetskih sredstava i ja sam rekao da je to kada je u pitanju javni sektor negde u proseku 7,3%, 8% za vojsku, zdravstvo, socijalne službe itd. a ostali javni sektor 7%. Mi iz JS podržavamo činjenicu da građani Srbije, bilo da su radnici, bilo da su penzioneri, unapred znaju kolika će im plata biti, kolika će im penzija biti, koliko će im i kada biti povećane penzije i plate i tako mogu da planiraju svoj život. To je veliki rezultat ove vlasti, verujte, veliki rezultat ove vlasti, jer daje sigurnost ljudima, daje im mogućnost da planiraju i to je veoma važno i to mi iz JS snažno podržavamo. Kada je u pitanju Zakon o porezima na imovinu, odnosno način utvrđivanja poreza na prenos apsolutnih prava na upotrebljavanim motornim vozilima, treba reći da je prvi proizvođač serijskih automobila Henri Ford kada su ga pitali svojevremeno koji je automobil najbolji, očekivali da će reći Ford model „T“ ili kako su ga Tin Lizi, to je prvi taj automobil koji je serijski proizvođen na traci, pomislili su da će reći da je taj, ali ne, on je odgovorio – najbolji automobil je novi automobil. I idealna situacija zaista bi bila da svi mi možemo da vozimo nove automobile. Naravno da to nije situacija ne samo u Srbiji nego i u EU. Naime, prosečna starost automobila u zemljama EU je 10,8 godina, ali ima i država EU kao što je Rumunija i neke druge čiji su otprilike automobili prosečne starosti kao što je prosečna starost automobila u Srbiji, negde oko 17 godina. To je naša realnost i JS snažno podržava ovaj zakon jer on negde pravi balans između finansijskih mogućnosti naših građana sa jedne strane i bezbednosti u saobraćaju sa druge strane, jer su i finansijske mogućnosti naših građana i bezbednost saobraćaja jako važna pitanja. Mogli smo čuti podatke maločas i ja bih rado da ih ponovim ovde, a to je rekao ministar Nedimović, da se za automobile kubikaza od dve do dve i po hiljade kubika smanjuje porez za 14 hiljada dinara, da se za automobile od dve i po hiljade do tri hiljade kubika porez smanjuje za čak 29 hiljada dinara, a da se za automobile preko tri hiljade kubika porez smanjuje za skoro 500 evra. To je veliko olakšanje za naše građane i za budžet građana Republike Srbije i to je razlog zašto ćemo i ovaj zakon podržati. Naime, tu se sukcesivno i stepenasto smanjuje porez za automobile starosti od pet do 20 godina. Za ona vozila starija od 20 godina nema nikakvih promena jer se i sada već plaća 20% od propisanog iznosa poreza, tako da dodatno umanjenje poreza na ove automobile bi možda moglo da podstakne i uvoz baš tih najstarijih modela, što nam naravno nije interes pre svega iz razloga bezbednosti u saobraćaju. Što se tiče zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona ovde je najvažnija promena po nama iz JS skraćenje roka postupanja po zahtevima za zaštitu prava intelektualne svojine sa 120 dana na upodobljavanje sa Zakonom o opštem upravnom postupku gde se taj rok skraćuje na 30 dana i to je jako važno za privredu i negde kao, ponavljam, poslanik koji dolazi iz Jagodine, gde imamo dosta stranih investitora, ali i domaćih privrednika, negde nam je uvek kao jedan od problema stavljeno do znanja u razgovorima, od tih stranih investitora i naših domaćih privrednika upravo taj komplikovan, dugačak, složen carinski postupak i postupak ocarinjenja inputa i autputa i negde je, kako bih rekao, skraćenje tih postupaka, povećanje efikasnosti carinjenja vrlo važna stvar kada je u pitanju podsticaj za razvoj privrede i negde je i to jedan od faktora koji privlači, verujte mi, strane ulagače, strane investitore da dođu u Srbiju. Ako imamo i tu proceduru efikasnu, to je jedan faktor više za još više stranih investicija i za još veći i snažniji privredni razvoj. Kada govorimo o Zakonu o budžetskoj inspekciji, kao što je prethodni govornik, naša koleginica Sanja rekla, tu se definiše centralizacija budžetske inspekcije, tu se određuje da budžetski inspektor može biti ekonomista ili pravnik sa minimum četiri godine fakulteta, odnosno obrazovanja iz naučne oblasti ekonomske ili pravne nauke u trajanju od najmanje četiri godine i to će omogućiti da poslovi budžetske inspekcije obavljaju lica koja imaju usko stručno obrazovanje koje je neophodno za obavljanje ovog specifičnog posla. Naravno, tu se uređuju i postupci prinudne naplate, rešenja budžetskih inspektora da Uprava za Trezor sprovodi tu prinudnu naplatu kod budžetskih korisnika itd. Ono što bih ja rekao jeste, i da prvi put pomenem danas, jer sam maločas slušao i izlaganje predsednika Republike, Aleksandra Vučića, i mi iz JS, jedan od naših najvažnijih programskih načela jeste borba protiv bele kuge, borba za povećanje prirodnog priraštaja, povećanje nataliteta, i predsednik je pre jedno 40 minuta ili možda sat vremena objavio da će država za svako prvorođeno dete davati 300 hiljada dinara, da će porodilje imati i povlastice priliko studiranja i mnogih drugih situacija i mi iz JS kao ljudi koji se godinama bore i propagiraju da je jedan od najvažnijih državnih problema i borba protiv bele kuge pozdravljamo taj čin. Mi smo recimo u našim lokalnim programima u Jagodini imali i imamo slične akcije i mislim da svi zajedno, počev od države preko autonomnih pokrajina do lokalnih samouprava treba da učinimo sve kako bismo poboljšali prirodni priraštaj naše države i kako bismo se izborili sa jednom od najvećih pošasti u našem društvu, a to je borba protiv bele kuge. Kao što je juče predsednik JS Dragan Marković Palma rekao – budžet Republike Srbije donosi optimizam i ovi zakoni koji ga prate i iz tog razloga Poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati i ovaj set pratećih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik Poslaničke grupe SPS, narodni poslanik Dejan Radenković.
Hvala potpredsednice. Uvaženi ministre, kolege i koleginice narodni poslanici, ako bih ove izmene i dopune zakona koje su objedinjene u tački 2. koje se odnose na planiranje i izvršenje budžeta u 2022. godini opisao na najkraći mogući način, istakao bih dve ključne stvari. Prva ključna stvar je da smo sistem javnih finansija gradili godinama. Upravo u vreme ogromnog spoljnog šoka, kojem ni na koji način nismo doprineli, ali kojem smo se uspešno prilagodili, sistem javnih finansija je pokazao stabilnost i kredibilnost, posle dugo godina, samo oni koji to neće da vide ili neće da priznaju i negiraju postignute rezultate. Srpskim javnim finansijama veruju građani Srbije, što je najvažnije. Međutim, kao retko kada percepcija je gotovo identična percepciji u inostranstvu. Srbija je od gotovo svih relevantnih organizacija u svetu koje se bave javnim finansijama ocenjena na nedvosmislen način kao pouzdana i sve sigurnija zemlja. Ako sam svojevremeno ja lično u ime poslaničke grupe SPS nešto govorio, to je da za uspeh jedne politike treba znati šta tačno želite, koliko vremena za to treba, da neke stvari ne mogu da budu urađene brzo, kao i da za druge ne treba mnogo vremena nego i volje. Danas je zadovoljstvo raspravljati o budžetu i izmenama i dopunama zakona koje prate Predlog zakona o budžetu, jer je teško imati raspravu koja je iole smislena, a da to nije rasprava o tome kako da dobra situacija bude još bolja, kao i šta su izazovi koji nas čekaju u dugom vremenskom periodu, a ne izazovi koji nam stoje okačeni o leđa i ne daju nam da se pokrenemo. Druga ključna stvar i tačka koju moram da istaknem je da su sređene javne finansije otporne na šokove spolja, a za rezultat imaju da Predlog budžeta za 2022. godinu prate fine izmene sistemskih zakona, gde se konačno bavimo podešavanjima istih, a ne radikalnim promenama gašenjem požara, rešavanjem višegodišnjih nečinjenja, plaćanjem tuđih računa. Prošlo je vreme kada smo budžet donosili i uz budžet donosili suštinske i duboke izmene sistemskih zakona, ne bismo li krpili sistem koji curi na sve strane, koji je rasturen i koji svaki čas može da završi u kolapsu. Ako nekoga sa dugim parlamentarnim stažom nešto raduje, to je što parlament Srbije uz sve obaveze brzine koje su posledica evropskih integracija, kao i dinamičnih međunarodnih aktivnosti Srbije, jeste postepen prelazak na fokus kvaliteta i razumne brzine. Uređene demokratije sa uređenom tržišnom privredom se ne diče brzinom parlamenta, one se diču sporošću, kvalitetom zakona i pažljivim analiziranjem svakog slova. Sistemi postoje samo ako su dinamični, ali osnovno pitanje jeste i stepen dinamičnosti. Kako su krize koje smo sami izazivali u Srbiji naša prošlost koja se neće ponoviti, a kako je malo verovatno da će se desiti spoljni šok poput Kovida - 19 koji nas je zadesio, idemo ka mirnim vodama, gde se radi ono što je oduvek bila politika SPS - strateško promišljanje na period od najmanje 10 godina, a za neke ključne politike promišljanje treba da se odnosi i do 2050. godine. Umesto toga da greške prošlosti određujemo, dominantno je i naše sadašnje aktivnosti, jer danas imamo iskustvo kako da se takve stvari nikada ne ponove, a zakonodavna aktivnost nam je prevashodno pogled u budućnost, na koju ranije nismo dovoljno mislili na ozbiljan i državnički način. Šta su razlozi za ovakav odmeren optimizam? Iako se tokom rasprave u tački 1. moglo čuti mnogo argumenata koji potkrepljuju ove moje tvrdnje, a i ponešto emocija koje nisu previše bile analitičke, jer i ne mogu biti po svojoj prirodi, ja bih izneo one argumente koji su najbolji pokazatelj stabilnosti Srbije, koja je zemlja socijalne pravde i zemlja gde je domaćinsko upravljanje praksa koja dominira a ne puka poštapalica. Nakon ogromne intervencije 2020. i 2021. godine i nezapamćenog paketa podrške privredi i građanima, Srbija je i dalje zemlja čiji javni dug zadovoljava standarde Mastrihta, što se ne može reći za veliku većinu zemalja koje su te standarde pisale, ali ih se nisu baš rado pridržavale. Mi smo potpuno iskontrolisali sopstvenu zaduženost u vreme ogromnog izazova. Budžetski deficit koji planiramo u 2022. godini uveliko je manji od očekivane stope rasta BDP, jer ćemo na kraju 2022. godine imati smanjenu zaduženost. Nekada je zaista tužno slušati kako ljudi koji pretenduju da budu ozbiljni kritičari ne shvataju da je jedino bitno koliki je dug u odnosu na BDP, ili da objasnim rečima iz svakodnevnog života - dug od 1.000 evra je lakše vratiti ako je godišnja plata neke osobe 7.500 evra nego ako je 4.000 evra, a posebno je lakše vratiti dug ako je godišnja kamata 15 evra a ne kamata od 90 evra. To nas dovodi da dalje pričamo o razlozima za optimizam. Srbija polako kuca na vrata "a" zemalja, a ovde, kao što mi volimo reći u SPS, samo konstantan rad pomaže. Veća prepoznatljivost Srbije kao pouzdane zemlje znači veći rejting i niže kamatne stope koje se plaćaju. Iako nema mnogo smisla u objašnjavanju bilo kome da je danas bolje ili gore, prosečne plate nam govore da je bolje i da će biti još bolje. Posle godina štednje, došli smo u poziciju da ne moramo da se uzdržavamo od potrošnje više nego što je razumno kada je zemlja stabilna. Danas možemo bez problema svi da budemo socijalisti, da pokazujemo da možda naša država potroši i više nego što je delovalo na prvu loptu da može potrošiti, kada vidimo naše bruto plate, naše profite pre oporezivanja, naše takse koje plaćaju, trošarine i PDV. Ali, za razliku od nekih drugih vremena, danas se vidi da se taj novac vraća građanima na duboko smislen i fer način. Danas smo u stanju da gradimo infrastrukturu koja po kvalitetu na zaostaje po sličnim u Evropi, da rešavamo ekološka pitanja, da se bavimo natalitetom, socijalnom zaštitom, da penzioneri mogu živeti dostojno, da zaposleni u državnoj upravi mogu sebi da priušte i po neko sitno zadovoljstvo. Srbija čiji Ustav mnogo rado pominju, ali ga ne rado čitaju, još manje razumeju je država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, zasnovana na vladavini prava i socijalnoj pravdi, načelima građanske demokratije, ljudskim i manjinskim pravima i slobodama i pripadnosti evropskim principima i vrednostima. Socijalna pravda je druga koja je pomenuta u članu 1. a socijalna pravda danas nije jednakost u siromaštvu, nego pravda u raspodeli sve veće novostvorene vrednosti. Ako se vratimo na preambulu, kao i činjenicu da država srpskog naroda, danas smo u stanju da obe odredbe štitimo mnogo jače, jer iza nas ne stoji samo međunarodno pravo, nego i rastuća ekonomska moć i prepoznata spoljna politika. Mogao bih nastaviti u navođenju dodatnih budžetskih indikatora, ali bih po nešto rekao o izazovima koji će se javiti u srednjem roku. Pre toga, po mom starom dobrom običaju, naveo bih nešto što je bio stav SPS 2016. godine, izrečen baš ovde na ovom mestu, kada se donosio budžet. Citiram: "Država nije trotinet koji se može lako zaustaviti, a potom okrenuti u drugom smeru, bez da se dese ikakve ozbiljne posledice, osim možda malo izlizanog đona. Mi smo uspeli da preokrenemo brod koji je išao u pogrešnom smeru i umesto ka santama leda, on ide u pravcu mirnog i sigurnog mora. Mnogo je lepih očekivanja, imamo uravnotežene finansije i možemo već sada razmišljati o razvojnoj stavki. Otvara se perspektiva smanjenja poreskih stopa i proširenja poreske osnovice. Moći ćemo da gledamo celokupnu sliku iz tog holističkog pristupa i pogleda, imamo i odgovarajuće strategije politike i mere koje su nam u vreme izlaska iz stanja gašenja požara, implementacija, nekada delovale kao daleka i neizvesna budućnost. Takođe, završava se vreme kada smo bili limitirani u podršci ugroženim grupama". To smo pričali 2016. godine. Ne postoji išta što daje veću snagu od toga kada se jasno vidi da ne lažete građane Srbije i kada im obećavate kule i gradove, nego izvesno, realno bolju budućnost u razumnom roku. Zato ću izneti šta su izazovi u stvaranju jedne potpuno drugačije, dvostruko bolje Srbije, zemlja koja je naučila kako se pobeđuje. Infrastruktura je bitna. Istovremeno, moramo izgraditi privredu koja će koristiti tu infrastrukturu. Mi danas gradimo ono što su prethodne generacije propustile, bilo zbog lutanja Srbije u vreme svetskih geostrateških promena, bilo zbog nedostatka kapaciteta i želje da se rešavaju stvari kao što su kanalizacija, vodosnabdevanje, prečišćavanje vode i vazduha i završetak evropskih koridora. Mi gradimo i novu infrastrukturu koja je plod promišljanja današnjih generacija da bi sačuvali naseljenost u većem delu Srbije i učinili podjednako privlačnim svaki njen deo. Infrastruktura je preduslov da se veliki delovi Srbije ne isprazne, ali će ona postati balast ako ne izgradimo privredu koja će je koristiti. Stoga, moramo još aktivnije činiti sve na uređenju našeg pravnog sistema, da nam stižu sve kvalitetniji investitori, ali i da se domaće firme razvijaju. Ako je nešto neophodno to je da ohrabrujemo i privatne i domaće investicije. Prevashodno, potpunom pravnom sigurnošću, e-upravom i nižim porezima za mala preduzeća, tu nas očekuje istinska bitka dostojna onih koje su vodili slavni Srbi po kojima nose ili će imena nositi auto-putevi u Srbiji. Izazovi spolja će ostati naša realnost. Zemlje koje su se razvijale emisijama ugljen dioksida u atmosferu danas bi da nam dele lekcije, nama koji nismo ni blizu doprineli tom globalnom problemu. Lekcije nisu samo moralne, negu su praćene pozivima da zamenimo tehnologije koje nam omogućavaju jeftine finalne proizvode i nezavisnost u dosta oblasti energetike skupim i suštinski nepouzdanim tehnologijama koje bi nas izložile energetskim šokovima kakve danas vidimo širom Evrope. Ovakvih izazova će biti mnogo, cinizma gde treba da polažemo naš nedavni izlazak iz siromaštva da bi spašavali tuđu udobnost i drugima pravili profit, ali i autentičnog domaćeg, da se izrazim, ludizma gde se iskreno mrzi sa jednom tužnom ksenofobičnošću, što donosi napredak, jer napredak očigledno sme da donosi samo proglašena manjinska elita. Naš čeka velika zelena bitka, a na nama je da nađemo modele koji će rešiti izazove koji nam slede. Konačno, očekuje nas bitka za povratak naših ljudi, za podršku stvaranja veće porodice ili bolje rečeno ikakve porodice, za početak, kao i razmišljanje o tome koga želimo u Srbiji, jer bi bilo pogubno za srpski narod ako se i dalje budemo oslanjali na priliv iz Crne Gore i Republike Srpske. Imamo iskustva velikih zemalja koje su potpuno omanule na polju emigracija, ali i iskustva manjih zemalja koje su ksenofobiju stavili ispred realnih potreba u srednjom roku. Zakoni koji prate ovaj budžet su deo slagalice o kojoj sam govori o načelu. Ne bih da oduzimam vreme svojim kolegama koji će u pojedinostima govoriti u ime SPS kao neko koga se ove izmene i dopune ovih pratećih zakona uz budžet i tiču. Tako da, u najkraćem ću da kažem još samo da je pravedno da se promeni oporezivanje automobila srednje starosti veće kubikaže. Ono što nam je potrebno, potrebno je da carinski postupak se učini efikasnim i u oblasti koja će se menjati, kao i u mnogim drugim oblastima. Budžetska inspekcija i prinudna naplata moraju biti posao za proverene eksperte. Sama zvanja su bitna, ali i konstantno merenje učinka i dodatno obrazovanje. Lepo je što nam je postala norma koju danas svako uzima zdravo za gotovo da nam uz budžet stiže i izveštaj o njegovom izvršenju. To su i kolege pomenule. Sve u svemu, sa mog aspekta mogu da kažem, a i u ime SPS, da su lepa vremena pred nama, puna izazova, naravno, ali i izvesnosti da će se u strateškim promišljanjima, vrednom radu i jednim suštinski poštenim odnosom prema politici cela zemlja kretati napred. Socijalistička partija Srbije će uvek biti deo takve priče, jer ima šta da ponovi. U ime SPS ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara, narodna poslanica Rozalija Ekres. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovana potpredsednice parlamenta, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ispred poslaničke grupe SVM u svom današnjem izlaganju kao ovlašćena predstavnica ću se osvrnuti na nekoliko predloga zakona. Najpre ću govoriti o Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. Prošle godine kada je moja uvažena koleginica, potpredsednica parlamenta, Elvira Kovač diskutovala na ovu temu, istakla je činjenicu da je u prethodnom periodu od 2000. do 2019. godine, tj. za 19 godina Narodna skupština Republike Srbije samo dva puta, 2000. i 2001. godine ovde u plenumu razmatrala završni račun i usvojila navedene zakone. Zakonska obaveza usvajanja završnog računa u Narodnoj skupštini nije se poštovala od 2002. godine pa nadalje, s tim da je od 2002. do 2014. godine završni račun stizao u skupštinsku proceduru i na taj način je bio dostupan javnosti, ali jednostavno se o tome ovde u plenumu nije raspravljalo. Pre dve godine, tačnije 16. decembra 2019. godine u objedinjenoj raspravi se naknadno razmotrilo 17 predloga zakona o završnim računima. Znači, odjednom za sve godine od 2002, pa sve do 2018. godine. Mi poslanici SVM pozdravljamo poštovanje rokova i izuzetno nas raduje činjenica da danas, kao i prošle godine u ovo vreme, u skladu sa propisanim budžetskim kalendarom imamo priliku da raspravljamo o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. Izražavamo zadovoljstvo što je u ovom skupštinskom sazivu obnovljena i ustanovljena praksa održavanja javnih slušanja o najznačajnijim zakonskim predlozima na kojima je omogućeno narodnim poslanicima i predstavnicima Vlade, ali i predstavnicima profesionalnih udruženja i civilnog sektora da razmatraju o predloženim zakonskim rešenjima i razjasne eventualna sporna pitanja. Organizacijom javnih slušanja o najznačajnijim zakonskim predlozima obezbeđuje se transparentna i demokratska procedura za donošenje zakona i obogaćuje se parlamentarna praksa. Stoga se i ovom prilikom zahvaljujem i čestitam uvaženoj predsednici nadležnog odbora, narodnoj poslanici Aleksandri Tomić na organizovanju izuzetno korisnog javnog slušanja o Predlog zakona o budžetu za 2022. godinu, kao i Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. U skladu sa odredbama Zakona o budžetskom sistemu, po isteku godine za koju je budžet donet, sastavlja se završni račun budžeta u kojem se iskazuju ukupno ostvareni prihodi i primanja, kao i ukupno izvršeni rashodi i izdaci od 1. januara do 31. decembra godine za koju je budžet donet. Završni račun budžeta Republike Srbije za 2020. godinu sačinjen je u skladu sa zakonom, odnosno na osnovu podataka iz godišnjeg izveštaja i konsolidovanih godišnjih izveštaja o izvršenju budžeta korisnika koji u svojoj nadležnosti imaju indirektne korisnike sredstava budžeta Republike Srbije. Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu planirani su prihodi i primanja u iznosu od 1.291,4 milijarde dinara, a rashodi i izdaci u iznosu od 1.728,2 milijarde dinara. Ostvareni prihodi i primanja iznose 1.301,9 milijardi dinara što premašuje plan za 0,8%. Potcenjena procena sredstava prilikom kreiranja početnog budžeta preporučuje se, pre svega, iz razloga sigurnosti procene, a koju je uvek moguće korigovati nakon što se iz sfere projekcije pređe u zonu realnog ostvarenja. Stoga je za pohvalu ovaj rezultat konzervativno planiranog budžeta. To je još jedna potvrda da Vlada Republike Srbije i Ministarstvo finansija realno i u značajnoj meri oprezno planiraju budžet. Sve pozicije na prihodnoj strani realizovane su u većem iznosu u odnosu na plan. U strukturi ukupnih prihoda i primanja budžeta najizdašniji poreski izvor, porez na dodatu vrednost sa učešćem od 42,2% ostvaren je u iznosu od 549,3 milijarde dinara, što je za 0,3% preko plana. Prihodi od akciza dostigli su iznos od 306 milijardi dinara, odnosno za 2,1% više u odnosu na planiranu veličinu. Porez na dobit pravnih lica ostvaren je u iznosu od 113,2 milijarde dinara, odnosno ostvaren je za 0,2% iznad projektovane vrednosti. Porez na dohodak građana ostvaren je u iznosu od 65,9 milijardi dinara, a prihodi po osnovu carina u iznosu od 51,9 milijardi dinara. Ostali poreski prihodi su ostvareni u iznosu od 12,7 milijardi, dok su neporeski prihodi ostvareni u iznosu 2,2 milijarde dinara. Rashodi i izdaci budžeta realizovani su u iznosu od 1.760 milijardi dinara, odnosno u visini od 99,2% u odnosu na plan. To je još jedan od pokazatelja realnog budžeta koji Srbija ima godinama unazad. Visina izdataka za nefinansijsku imovinu, sa učešćem od 11,4% u ukupnim rashodima i izdacima, iznosi 200 milijardi dinara, odnosno 99,2% u odnosu na plan, a dokaz je visokog nivoa realizacije kapitalnog budžeta. U 2020. godini ostvareni prihodi i primanja od prodaje nefinansijske imovine manji su od izvršenih rashoda za nabavku nefinansijske imovine u iznosu od 407 milijardi dinara, što predstavlja budžetski deficit. Odnosno, izvršenjem izdataka za otplatu glavnice i izdataka za nabavku finansijske imovine, u cilju sprovođenja javnih politika, ostvaren je fiskalni deficit u iznosu od 458,2 milijarde dinara. Ukupan javni dug Republike Srbije na nivou centralne države na dan 31. decembra 2020. godine iznosio je 26,7 milijardi evra, odnosno 57,4% BDP. Tokom 2020. godine, a usled potrebe da se finansiraju mere podrške privredi i građanima kako bi se smanjio uticaj krize izazvane pandemijom, došlo je do povećanja učešća javnog duga u BDP na centralnom nivou vlasti sa 52%, koliko je iznosio na kraju 2019. godine, na 57,4% na kraju 2020. godine. Izveštajem o reviziji Završnog računa budžeta za 2020. godinu DRI je dala pozitivno mišljenje sa rezervom, što prema ustanovljenim revizorskim standardima znači da je ovaj završni račun pripremljen u skladu sa zakonom i drugim propisima, osim u delu osnove za mišljenje sa rezervom gde su i konstatovane određene nepravilnosti, sa preporukama i rokovima za njihovo otklanjanje. Konstatovano je da je broj nepravilnosti značajno manji u odnosu na prethodne godine, te da će grešaka u računovodstvenoj evidenciji i finansijskom izveštaju biti sve manje, jer je Ministarstvo finansija prihvatilo većinu preporuka DRI i postupilo po njima. Smatramo da je sve ovo jako važno za odgovorno upravljanje javnim finansijama i javnim resursima i u danu za glasanje poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će glasati za Predlog završnog računa budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. U fokusu predloženih izmena i dopuna Zakona o budžetskom sistemu dve su teme. Za prvu temu možemo reći da je tema koja je usmerena na ostvarivanje ili uređivanje cilja koji je kratkoročnog godišnjeg karaktera. To je indeksacija, odnosno rast plata u javnom sektoru, planirana za 2022. godinu. Druga tema je centralizovani obračun primanja uvođenjem nove platforme za upravljanje ljudskih resursima i kontrolu rashoda za plate. Ovaj segment izmena je sistemski, koji targetira dugoročne ciljeve usmerene na unapređenje sistema upravljanja javnim finansijama i kadrovskom politikom. Kako plate i penzije predstavljaju značajnu komponentu rashoda države od oko 40%, pažljivo odmeravanje i definisanje politike kretanja ovih rashoda veoma je značajno za održavanje stabilnosti i za odgovorno upravljanje javnim finansijama. Da li su predložene stope rasta plata u visini 7%, odnosno za pojedine sektore u visini od 8%, a što na nivou ukupnosti, kako je uvaženi ministar izjavio, iznosi 7,3%, pažljivo i odgovorno projektovane? Prema fiskalnoj strategiji koju je Vlada Republike Srbije usvojila, nominalni rast BDP-a za 2022. godinu u odnosu na 2021. projektovana je sa stopom rasta od 7,7%. Bruto društveni proizvod u tekućim tržišnim cenama za 2021. godinu projektovan je u iznosu od 6.163 milijarde dinara, a za 2022. godinu u visini od 6.638,7 milijardi dinara. Dakle, plate rastu sporije od privrednog rasta i u tom smislu možemo reći da je to ova projekcija sa ekonomskog stanovišta i sa stanovišta održivosti dobro domerena. Prema tome, ono što jeste najvažnije je da projektovani rast plata, prema navedenim parametrima, neće biti generator finansijske nestabilnosti i neravnoteže. Povodom centralizovanog obračuna primanja, a što je kvalitativan i sistemski napredak u upravljanju javnim finansijama, možemo samo da damo punu podršku. Nesumnjivo je da će ovo unapređenje rezultirati nizom benefita kako u pogledu transparentnosti teme koliko je zaposlenih u javnom sektoru i koliko oni koštaju, pa do podizanja efikasnosti operativnih poslova vezanih za obračun, praćenje i izveštavanje i, što je najvažnije, u upravljanju ovim značajnim resursima. Svima su nam jasne koristi koje ćemo imati od tačnih, pouzdanih, sveobuhvatnih i blagovremeno dostupnih podataka o ovom značajnom segmentu javnih rashoda, a koje će biti omogućene primenom jedinstvene centralizovane i integrisane baze podataka. Stoga, naravno, podržavamo i ovaj predlog. Predložene izmene i dopune Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave predstavljaju faze u već započetom procesu reforme javno-službeničkog sistema i u funkciji su podrške izgradnji moderne, efikasne i stručne javne uprave, odnosno pripremljene su radi ostvarivanja ciljeva iz Strategije reforme javne uprave u Republici Srbiji. Aktuelnim Zakonom o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave iz 2016. godine uspostavljena su osnovna načela karijerinog službeničkog sistema za službenike u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalnih samouprava, čime je lokalni službenički sistem postavljen na istim ili sličnim osnovama kao državni službenički sistem. Izmenama Zakona o državnim službenicima iz 2018. godine dat je zakonski osnov da se počev od 2019. godine u sve funkcije upravljanja ljudskim resursima na nivou centralne vlasti uvede sistem kompetencija, čime je uspostavljen kvalitetan pravni osnov za unapređenje zapošljavanja i za profesionalni razvoj državnih službenika. Imajući u vidu izmene koje su izvršene na centralnom nivou vlasti, preduzete su aktivnosti u cilju utvrđivanja mogućnosti da se okvir kompetencija uvede i na lokalnom nivou, što predstavlja dalju reformu javne uprave u oblasti upravljanja ljudskim resursima, u cilju uspostavljanja usklađenog javno-službeničkog sistema i obezbeđivanja ujednačenog položaja zaposlenih. Tokom 2020. godine, pod pokroviteljstvom Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, održano je nekoliko sastanaka, sa ciljem da se pripremi tekst izmena i dopuna zakona, uz učešće predstavnika AP Vojvodine, Službe za upravljanje kadrovima, Nacionalne akademije za javnu upravu i lokalnih samouprava. Ovi sastanci su pokazali visok nivo saradnje između Ministarstva i lokalne vlasti, ali su ukazali da je potrebno na sličan način urediti institute na centralnom i lokalnom nivou. Ovim izmenama i dopunama Zakona akcenat je stavljen na uvođenje kompetencija službenika, što bi trebalo da doprinese efikasnijoj i profesionalnijoj javnoj upravi, čemu poslanička grupa SVM daje punu podršku. Pri kraju svoje diskusije želim da istaknem da je Zakonom o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave stvoren pravni okvir za primenu člana 77. stav 2. Ustava Republike Srbije, kojim se omogućuje davanje prednosti nacionalnim manjinama pri zapošljavanju pod istim uslovima, a do postizanja odgovarajuće strukture zaposlenih u javnom sektoru na svim nivoima teritorijalne organizacije. Prema najsvežijim podacima, na dan 30. septembra ove godine, u AP Vojvodini zastupljenost nacionalnih manjina u organima javne uprave i dalje je ispod njihovog procentualnog učešća u stanovništvu. U slučaju naše mađarske nacionalne zajednice zaostajanje je značajno. Pored 13% učešća u stanovništvu u strukturi zaposlenih, taj broj je svega 4,52%. Dosledna primena afirmativnih mera pri zapošljavanju treba da popravi stanje. I na samom kraju, želim da još jednom ponovim da će poslanička grupa SVM dati podršku svim predloženim tačkama koje su na dnevnom redu današnje sednice. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem se. Reč ima ministar Mali.
Hvala puno, poštovani narodni poslanici. Samo dve stvari koje bih želeo da naglasim, a koje su u vezi sa konferencijom za štampu koju je predsednik Vučić završio pre nekih pola sata. Dve veoma, veoma važne vesti, kada su građani Srbije u pitanju. Prva vest, vest koja se odnosi na podršku i dalje podsticaje politici povećanja nataliteta u našoj zemlji. Predsednik Vučić je najavio da ćemo od 1. januara za svako prvorođeno dete isplaćivati jednokratnu pomoć u iznosu ne 100.000 dinara, kao do sada, već 300.000 dinara. Dakle, povećavamo jednokratnu pomoć sa 100.000 na 300.000 dinara, upravo kako bi podstakli mlade bračne parove, mlade ljude, da rađaju decu, jer i ovaj budžet koji smo izglasali juče, novi auto-putevi, nove fabrike, nove i brze železničke pruge, ne znače nam ništa, ukoliko nemamo dece koji će se tim auto-putevima i tim prugama voziti. Dakle, jedna izuzetno važna vest i ono što je predsednik najavio, takođe u narednih desetak do petnaestak dana izaći ćemo i sa dodatnim merama podrške politici nataliteta i za drugo rođeno i za treće rođeno dete, kako bismo, upravo kažem, ohrabrili mlade bračne parove da zasnuju svoju porodicu i imaju što više dece. To je prva vest koja je veoma važna. Nadam se da to dovoljno govori i o politici koju Vlada Republike Srbije u ovom trenutku vodi. Ako pogledate iznos pomoći, uzimajući u obzir broj prvorođene dece u Srbiji, to je negde oko 5,7 milijardi dinara podrške i veće pomoći u 2022. godini, dakle, tačno po kursu negde oko 50 miliona evra. Dakle, nije mala pomoć, velika pomoć, ali za veoma, veoma važan cilj, možda čak i najvažniji kada je budućnost naše zemlje u pitanju. Druga stvar koju je predsednik najavio i želim da potvrdim, na sutrašnjoj sednici Vlade usvojićemo posebnu uredbu za finansijsku podršku sportskim organizacijama, kao i prošle godine. Mi ćemo za 309 klubova u 17 sportova izdvojiti 1,2 milijarde dinara dodatno, dakle, dodatnih 1,2 milijarde dinara koji će na račune tih klubova leći već naredne nedelje. Ovde govorim o karateu, atletici, tekvondu, boksu, veslanju, rvanju, kajaku, plivanju, stonom tenisu, tenisu, džudou, streljaštvu, košarci, odbojci, vaterpolu, rukometu, dakle, svi klubovi iz prve i iz druge lige i ženski i muški dobiće novčanu pomoć od Vlade Republike Srbije i da ne zaboravim još 20 miliona dinara za paraolimpijski sport. Dakle, ogromna podrška našem sportu, ogromna podrška našim sportistima, iako i dalje vlada velika kriza koja je izazvana Kovidom-19, mi od ulaganja u sport ne odustajemo, ne samo u sportsku infrastrukturu, kao što se sećate, i u budžetu za 2022. godinu imate novac i za završetak multifunkcionalne dvorane na Košutnjaku i za početak izgradnje strelišta na Carevoj ćupriji i razne druge projekte koje nastavljamo, prevashodno izgradnju fudbalskih stadiona po celoj Srbiji, ali nam je veoma važno takođe da tu podršku pokažemo, finansijsku prevashodno, i sportskim klubovima, kako bi obezbedili dovoljno novca i za opremu i za sportska takmičenja, za sve ono što je neophodno da se naši mladi bave sportom i da naravno Srbija ostvaruje još bolje rezultate u svim ovim sportovima. Još jedna lepa vest, nešto što smo uradili prošle godine, imamo prostora u budžetu, imamo novca, želimo da uradimo i ove godine, dakle, već naredne nedelje na račune 309 klubova u Srbiji, 17 sportova je u pitanju, leći će 1,2 milijarde dinara, 10 miliona evra. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandar Vučić – „Za našu decu“, narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković.
Hvala uvažena potpredsednice. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici mi kao predstavnici i SNS i koalicionih partnera ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije možemo da budemo samo ponosni na ono što nam vi saopštavate iz sednice u sednicu kada su u pitanju finansije naše zemlje, kada je u pitanju finansijska stabilnost, kada su u pitanju nove investicije i sve ono što nas očekuje u narednom periodu po pitanju privrednog rasta i po pitanju modernizacije naše zemlje, novih investicija, novih radnih mesta, promene strukture naše privrede, prilagođavanje sa novim i globalnim tokovima što je naravno, jako važno za ono o čemu ste malopre govorili, a to je osnaživanje demografskih karakteristika u našoj zemlji. S obzirom da to jeste jedna od ključnih tema za naš razvoj u budućnosti, to je možda i tema koja najviše brine i predsednika Aleksandra Vučića, ali i Vladu Republike Srbije i sve nas koji želimo dobro ovoj zemlji, želimo da je razvijamo i želimo da na jedan domaćinski način ova zemlja, kao što se ti radi u prethodnih sedam godina napreduje, da se u ovoj zemlji gradi, da Srbija bude zemlja kao što to jeste, zemlja kranova, poljoprivrednih mašina, kombajna, traktora koji rade na poljima, njivama, mladih ljudi koji imaju priliku da studiraju na najboljim univerzitetima i školama, da pokreću svoje privatne i preduzetničke inicijative, da se zapošljavaju u najboljim firmama, svetskim, ali i domaćim. To je ono što predstavlja ključni program SNS, a to je kada je u pitanju demografija, stvaranje preduslova kako da nas bude više i kako da stvorimo dobre uslove za to. Ne samo da govorimo o tome, ne samo to da delegiramo kao što je to bilo ranije kao temu, nego upravo kao što ste vi saopštili, kao što ste citirali ono što je rekao predsednik, Aleksandar Vučić na konferenciji za medije, a to je davanje konkretne i ozbiljne pomoći budućim majkama, budućim roditeljima, ljudima kojima želimo da napravimo najbolje moguće uslove za život, ovde. Ne radi se samo o novcu, ne radi se samo o toj slobodno mogu da kažem, velikoj sumi od 300.000 dinara za prvo dete, nego i za čitav niz beneficija trudnica, porodilja koje će moći mnogo lakše i da studiraju, koje će moći mnogo lakše da funkcionišu i ostvaruju svoja prava i da na taj način pokušamo da ostvarimo onu punu jednakost i puno uvažavanje, puno poštovanje žena u našem društvu, što radimo evo upravo, nekoliko godina i pokazujemo na svom primeru i primeru rada i funkcionisanja naših institucija. Mi nismo ljudi koji samo govore, koji pričaju, nego smo ljudi koji rade i koji danas imaju više od trećine žena koje su narodne poslanice u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Imamo jako razvijenu i jako snažnu Žensku parlamentarnu mrežu koja ima jako veliki uticaj, ne samo u našem parlamentu nego i u celom društvu. Tu je moja uvažena koleginica,, Sandra Božić koja je pokrenula mnoge inicijative, i ne preostaje nam ništa drugo nego da podržimo ovakvu politiku po pitanju demografije i naši građani, posebno naši mladi ljudi će videti već za tri, četiri ili pet godina kakvi će biti pravi efekti ovih mera koje su konkretne i koje će uticati na to da zadržimo najproduktivnije, najbolje mlade ljude ovde u Srbiji, da ovde rade, da ovde stvaraju, da ovde planiraju svoju budućnost, da ovde planiraju svoje porodice, jer samo na taj način možemo da ojačamo Srbiju, samo ako nas bude više, naš rast će biti veći, naš razvoj će biti veći. Ne želim mnogo da govorim o tome, vi ste puno toga rekli juče i rekla je predsednica Vlade, Ana Brnabić i drugi ministri, ali i moje kolege narodni poslanici i poslanice su govorile o budžetu za 2022. godinu, o svemu onome što nas čeka, o rezultatima, o privrednom rastu, o smanjenju fiskalnog deficita, javnog duga, svim tim parametrima koji su sjajni. Dakle, ne mogu da govorim ovde u parlamentu ili bilo gde, a da ne pomenem tu činjenicu na koju su svi, cela nacija treba da bude ponosna da ćemo mi u ovoj godini imati preko 7% privredni rast u Republici Srbiji što će kumulativno za 2020. i 2021. godinu biti najveći rast u Evropi. Srbija je danas u mnogim segmentima šampion. Srbija se danas razvija ogromnom, velikom brzinom i to je postalo nezaustavljivo. Međutim, želim da kažem da jedan vrlo važan posao koji se radi onako više iza scene i koji je jednostavno važan i preduslov je da sve to što planiramo i u narednoj godini, po pitanju investicija, zapošljavanja, kapitalnih investicija, investicija države, pomoći, povećanju plata, penzija, nikako ne bi moglo da se dogodi da nemamo tu podršku i taj pregalački rad predsednika, Aleksandra Vučića koji sutra ide u jednu jako važnu posetu Ruskoj Federaciji gde će se po 19 put sresti sa predsednikom Ruske Federacije, Vladimirom Putinom, gde će voditi borbu za svoju zemlju, gde ćemo nadam se u petak imati informaciju, imati tu lepu vest, da ćemo imati dobru cenu gasa za ovu godinu i za narednih nekoliko godina. Siguran sam da će Aleksandar Vučić obezbediti tu cenu, imajući u vidu da ta borba za cenu gasa, cenu energenata, održivost našeg energetskog sistema, elektro-energetskog sistema, borba da zaštitimo našu energetiku i naše energetske resurse, ne traje od juče. Ne traje to kod Vučića od pre mesec dana ili pre dva meseca kada je nastala energetska kriza. Pa, danas vidimo da je barel nafte u Americi samo za nekih mesec, mesec i po dana porastao skoro duplo. Da je predsednik SAD juče naložio intervenciju sa 50 miliona barela iz rezervi, naftnih rezervi SAD koji bi trebali da se distribuiraju na tržište. Ta borba traje godinama, ta borba da Srbija održi svoje energetske resurse, održi svoju energetsku stabilnost i da održi nezavisnost države i nezavisnog odlučivanja kroz to što nećemo u potpunosti zavisiti samo od jednog dobavljača kada je u pitanju i gas i kada su u pitanju drugi izvori energije, ali i da ne pokleknemo da dočekamo one tzv. alternativne izvore energije kao nešto što je spas. To je potrebno i na tome Srbija radi, ali sigurno je da je bio neko drugi na mesto predsednika Aleksandra Vučića, možda bi upali u tu zamku da govorimo i da mislimo da nam ne treba ugalj, da nam ne trebaju druge vrste energenata. Jer, da nije bilo takvog stava, da nije bilo crvenih linija koje je postavio predsednik, Aleksandar Vučić po pitanju energetike, po pitanju gasa, po pitanju elektro-energetske stabilnosti očuvanja resursa domaće kompanije, dakle, EPS, ko zna šta bi danas bilo i kada je u pitanju snabdevanje gasom i električnom energijom građana, a da ne govorim o privredi, što jeste u stvari motor celokupnog razvoja naše zemlje. Ne možemo ni da zamislimo šta bi bilo da je predsednik, Aleksandar Vučić, slušao druge, kao što je to rađeno do 2012. godine, izvršavao naloge i naređenja iz raznih ambasada ovde i uveo sankcije Ruskoj Federaciji. Uskladio se, eto, da bi se nekome dodvorio sa spoljnom politikom EU, dobio neki poen u Briselu, Berlinu ili u nekoj drugoj evropskoj prestonici. Sa kime bi mi danas razgovarali? E, danas, odnosno sutra će Aleksandar Vučić u punom kapacitetu, jednog suverenog lidera, jedne suverene zemlje razgovarati sa predsednikom Putinom. Da se razumemo, to je posao i on će se boriti za cenu gasa koja je najbolja moguća. Naravno, da nam Rusi neće ništa dati za džabe. Ništa nećemo dobiti besplatno, ali će taj razgovor imati prijateljsku konotaciju zemlje i državnika koji je pouzdan partner, koji ne reaguje na svaki mig bilo koga i bilo kog svetskog igrača, koliko god da je on moćan, nego vodi suverenu spoljnu i domaću politiku, imajući u vidu da poštuje sve partnere, ali i poštuje tradicionalno prijateljstvo između dva naša naroda i zato u punom kapacitetu može da traži da cena gasa ne bude sutra, kao što je to primer nekih država u zapadnoj i centralnoj istočnoj Evropi, 1.000 dolara. Zamislite kada bi cena gasa sa sadašnjih 270 dolara po kubiku porasla na 1.000 dolara? Zamislite da poraste na 600, 700 dolara? Kakav bi to efekat imalo na investitore koji su pohrlili u Srbiju? Pogledajte, Srbija ima preko 60% ukupnih stranih direktnih investicija na teritoriji celog Zapadnog Balkana. Koliko bi to obeshrabrilo nove investitore koji žele da dolaze i da investiraju ovde u Srbiji? Ali, u tome je glavna razlika između onih koji bi to verovatno prihvatili samo nekome da se dodvore ili onih koji danas kritikuju sve te naše kapitalne projekte, kojih bi bilo baš briga da li će građani Srbije imati uvećane račune za infostan za 50%, 70% ili 100%. Njih i tu takozvanu opoziciju koja, evo, koliko možemo da vidimo, te hoće da se udružuje, te da skače sa nekih mostova, možda onih mostova koje su izgradili i ugradili se verovatno još jednu cenu koštanja tih mostova, oni su našli i oni kritikuju i metro. Ti isti su kritikovali i „Beograd na vodi“. Ti isti kritikuju i izgradnju autoputeva i verovatno će kritikovati Vučića kada dođe ovde sa dobrom cenom i među najboljim cenama gasa u celoj Evropi, zato što nemaju politiku, zato što oni apsolutno ne znaju kako se vodi država, a na kraju krajeva i ne interesuje ih. Dvanaest godina vladavine Đilasa, Jeremića i njihovih prirepaka su potrošili na to da unište kompletno ceo državni sektor i državne kompanije kroz pljačkašku privatizaciju, kroz špekulanski kapital koji je ušao ovde u Srbiju i uništio mnoge privredne grane, za razliku od nas koji smo pored nekih tradicionalnih privrednih grana, kao što su, recimo, tekstilan industrija, kao što je turizam, uspeli, zahvaljujući jednoj strateški promišljenoj politici, da podignemo informacione tehnologije u našoj zemlji, proces digitalizacije. Dolaze ljudi i dolaze kompanije iz Zapadne Evrope da uče ovde od Srbije, da gledaju, da posmatraju kako smo mi sproveli proces digitalizacije i niko ne može da se načudi dovoljno time da Srbija danas ima više od 1,4 milijarde evra prave, odnosno proizvode i prihoduju preduzeće iz oblasti informacionih tehnologija. Šta vam to govori, uvažene koleginice i kolege? Da Srbija ima ljude, da Srbija ima visoko obrazovane i visoko kvalifikovane kadrove. Zašto sve ovo Vučić radi? Da bi oni ostali ovde, da bi pravili profit ovde, da bi pravili svoje porodice, da bi osnivali svoje porodice ovde, da bi rađali decu ovde u Srbiji, jer nećemo, koliko god smo danas, uvaženi ministre, uspešni i na tom vam čestitam i mislim da jeste jedan od najboljih ministara finansija u Evropi, ali ne možemo da napredujemo ako iz godine u godinu imamo manji broj stanovnika, ako nas je manje. Ako budemo potencijalno imali problem sa radnom snagom, svaka strategija, znanje koje vi definitivno imate, dobri timovi koji vode sve segmente u ovoj državi neće biti dovoljni da nadomeste ono što će u budućnosti biti potrebno i što će biti najveći, u stvari najvredniji resurs, a to su ljudi koje imamo i zato ova država toliko, vi ste pominjali, ne želim to da ponavljam, ulaže u zdravstvo, ulaže u obrazovanje, ulaže u sve one segmente te takozvane meke infrastrukture, da bi zadržali ljude, da bi nas bilo više, jer samo na taj način možemo da opstanemo kao država. Naravno, želimo da kao stranka ova država bude bogata, da ova država bude država bogatih porodica i pojedinaca. Želimo mogućnosti za sve ljude koji žive ovde u Srbiji. Naravno, svi drugi su isto tako dobrodošli i to je ono što odvaja, što pravi jasnu diferencijaciju između Vučića i svih onih drugih koji su, nažalost, vodili ovu zemlju nekih 30, 40, pa i 50 godina unazad, jer su oni za vreme socijalističkog režima tako radili da je naša propast bila onako lagana. Nismo je ni primećivali kroz plansku i socijalističku privredu. Nismo primećivali koliko smo atrofirali kao ljudi, kao kompanije i, naravno, 1990, 1989. godine nespremno dočekali rušenje Berlinskog zida, a ovi u proteklih 30 godina, koji su definitivno neznalice, koji su iskoristili sve resurse ove zemlje da bi sebi napunili džepove, nećemo to više dozvoliti jer volimo ovu zemlju i želimo da ova zemlja ne bude zemlja jednakih u siromaštvu, nego zemlja gde su mladi ljudi, gde postoji tržište, gde se bore za svoju egzistenciju, ali i gde imaju mogućnosti, da li će da rade u IT-u, da li će da rade u turističkoj industriji, da li će da rade u trgovini, da li će da otvore svoju kompaniju i želimo da to ide brzo, želimo da to ide dinamično, da ide lako i to već ide u Srbiji lako. Mi nismo očigledno ni svesni kojom dinamikom napredujemo i koliko smo, u stvari, uradili u prethodnih nekoliko godina i naravno da ćemo se boriti i naravno da ćemo u aprilu mesecu, uz snažan rad, uz ovo o čemu sam malopre govorio, uz projekat metroa… Svi ti pametnjakovići, svi ti kibiceri koji danas u 12.00 ili u 12.30 časova, koliko je već, protestvuju ili piju kafu posle toga, piju kapućino, mi za to vreme radimo. Zašto nisu napravili? Zašto nisu zaboli jedan ašov kada je u pitanju metro? Zašto nisu iskoristili i doveli Beograd na vodu? Zašto to nisu uradili 60, 70 godina? Niko to nije uradio do Vučića. Sada da bi došli do vlasti vi dođete ispred Narodne skupštine ili ne znam danas gde će da idu, stave pištaljke u usta ili ponesu šerpe i to… Očigledno ti ljudi imaju ili viška novca ili viška vremena, ali mi živimo i želimo da napravimo jedno društvo gde će se ljudi utrkivati, boriti u tome ko će više da radi, ko će više da zaradi, ko će više da napravi rezultata, čija će firma da bude bolja. To pravi SNS, konkurenciju među ljudima koji imaju jednake šanse i gde će njihov kvalitet života zavisiti od njih samih, a ne od oligarha, ne od tajkuna, ne od bilo koga sa strane, nego od njih samih. Lepo ste rekli, ministre Mali, i slažem se tu sa vama potpuno, SNS i naša politička i ekonomska doktrina jeste usmerena naravno na običnog čoveka, ali ne kroz to da mi širimo neki populizam, govoreći nekom da ćemo nešto da mu dajemo, da ćemo da mu opraštamo. Ne, dajemo mu priliku da radi, dajemo mu priliku da se zaposli, da ima dobru zaradu i niko ne može da me ubedi da nisu ljudi zadovoljni u Pančevu, gde tamo u „Broseu“ prosečna zarada neto je 1.700 evra. Niko ne može da me ubedi da je njima loše i da će oni da kažu da imaju slabe mogućnosti u svom gradu. Mi smo podigli čitave gradove, one gradove koje su ta tajkunsko-oligarsko politička koalicija zaboravili. Nisu znali ni da postoje. Pitajte ih da li znaju šta je Vladičin Han i da li su tamo ikada bili i da li je Vuk Jeremić, predsednik sveta, otišao u Vladičin Han, a mi smo tamo doveli „Teklas“. Mi smo tamo doveli investiciju i obezbedili da nekoliko stotina porodica živi i radi i ostane u tom regionu, od juga Srbije, od istočne Srbije, koja je danas živnula, koja danas ima puteve. E, to je Srbija koju mi želimo, to je Srbija koju mi želimo da napravimo sledeći viziju našeg predsednika Aleksandra Vučića, boreći se kao on 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, 365 dana u godini, za ovu zemlju, zato što smo preuzeli ozbiljan posao vođenja ove zemlje i želimo da od ove zemlje napravimo zemlju mogućnosti i sve ono što pripada ovim građanima i ovom narodu, što je predsednik Aleksandar Vučić prepoznao, a naravno, mi ćemo to ovde u parlamentu i naravno, vi u Vladi Republike Srbije, snažno slediti. Hvala.
Hvala, profesore Marinkoviću. Reč ima Hadži Milorad Stošić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, poštovani gospodine ministre, pre svega, želeo bih da vam zahvalim na ovim informacijama koje ste nam dali upravo sa konferencije našeg predsednika Aleksandra Vučića. Mislim da su i jedna i druga informacija, ali pre svega odluke koje su donesene i koje će biti donete sutra na Vladi Republike Srbije, veoma značajne i u finansijskom smislu, ali pre svega, u poruci koju šaljemo i kao država i kao narod u prvom redu za mlade majke, mlade roditelje, uvećanjem nekih sredstava za novorođeno dete. Svakako je to poruka mladim ljudima da treba da ostanu ovde, da treba da rade u ovoj zemlji i da će svakim danom biti sve bolje i bolje. Druga informacija koju će Vlada doneti na sutrašnjoj sednici, a tiče se novih davanja za sportske klubove, takođe je značajna, jer imajući u vidu da su naši sportisti i pravi i najveći ambasadori naše države u onom pozitivnom smislu, svakako takođe govori da je to dobra odluka i da to treba uraditi. Činjenica da je predsednik Republike Aleksandar Vučić pre polaska naše reprezentacije na fudbalsku utakmicu protiv Portugala u Portugaliji uradio ono što je uradio takođe možda u finansijskom smislu nije mnogo bitna, koliko je bitnija u toj poruci koju je predsednik poslao i fudbalerima i reprezentaciji, ali i svima nama, koliko je značajno, a znamo da se upravo vratilo višestruko sa tom utakmicom, sa tom pobedom i u svetu i kod nas. Toliko o tom delu. Pred nama je objedinjena rasprava više predloga zakona, jedan širok spektar predloga iz raznih oblasti. Na samom početku, istakao bih da će poslanička grupa Partija ujedinjenih penzionera Srbije PUPS - „Tri P“ u danu za glasanje podržati ove zakone i ostale predloge sa ovog zasedanja i glasati za. U današnjoj raspravi najvećim delom nalazi se niz pratećih zakona koji se tradicionalno svake godine usvajaju uz budžet i sa njim čine neraskidivu celinu i ja ću se ukratko osvrnuti na neke, samo na neke od njih, koje smatram da su važniji i bitniji. Tu su najpre izmena Zakona o budžetskom sistemu, koji najviše interesuje javnost, jer se njime reguliše povećanje zarada zaposlenih u javnom sektoru. Ovog puta za 2022. godinu je predviđeno povećanje zarada za 8% zaposlenima u Ministarstvu odbrane, zdravstvenim ustanovama, zaposlenim u ustanovama socijalne zaštite, u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija, dok će ostalim zaposlenima u javnom sektoru plate će se povećati za 7%, što se mora priznati kao značajno povećanje u ovim uslovima pandemije. U Zakonu o porezu na dohodak građana predviđa se povećanje neoporezivog dela zarade sa 18.300 dinara na 19.300 dinara i što je još važnije, da se sa programom povraćaja dela poreza na zaradu za novozaposlena lica nastavi tokom 2022. godine. Zakon o porezu na imovinu donosi izvesne dopune koje imaju za cilj da se postojeća rešenja dodatno preciziraju i usklade sa svakodnevnom praksom. Tu su pogotovo važne dopune u članu 16, gde se precizira osnovica poreza na poklon kada su u pitanju motorna vozila, jer se pokazalo da je značajan broj naših građana počeo da nesavesno koristi već davnu nedorečivost našeg pravnog sistema u ovom segmentu obligacionih odnosa i da pod maskom ugovora o poklonu vrši prenos svojine nad motornim vozilima skrivenom faktičkom kupoprodajom kako bi se izbeglo plaćanje poreza. Time se ne samo vrši izigravanje zakona, već se i sami skriveni kupci izlažu potencijalnom naknadnom riziku da ostanu bez motornog vozila i bez novca koji su za njega krišom dali, o čemu verovatno niko od njih ni ne razmišlja kada se upušta u ovakve aktivnosti. Izmenama u Zakonu o porezu na dobit pravnih lica nastoji se da se postigne bolje angažovanje prava svojine kao kapitala koji se unosi u privredna društva time što se ustanovljava mogućnost da se oni poreski obveznici koji unose ova prava u društvo dobitak po tom osnovu ne moraju da uključuju u poresku osnovicu za oporezivanje dobiti ako ta prava privredno društvo ne otuđi najmanje dve godine. Kod Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje izvršeno je smanjenje stope doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje sa 25,5% na 25% čime još više dobijaju na značaju podaci o stabilnosti finansiranja Fonda PIO koje smo naveli u raspravi o budžetu za 2022. godinu, ali su još značajnije dopune po kojima će se sa programima raznih olakšica u plaćanju po ovom osnovu nastaviti i u 2022. godini, a naročito da se za novozaposlena lica koja nisu radila od 2019. do februara 2022. godine neće plaćati doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje od strane poslodavaca do decembra 2024. godine, već će se ti doprinosi za njih uplaćivati iz republičkog budžeta. Ovo je zaista ogroman podsticaj za zapošljavanje novih kadrova u privredi, a nadamo se da će on dati svoj puni efekat u predstojećem periodu, tim pre što su to ipak na drugoj strani delom direktno uskraćeni prihodi Fonda PIO sa kojima bi on na kraći rok mogao da ima još pozitivnije direktne finansijske pokazatelje svog rada. Takođe, u sklopu današnjeg zajedničkog pretresa nalazi se i Zakon o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. Mi smo pre izvesnog vremena uradili veliki posao tako što smo u ovom parlamentu usvojili sve zakone o završnim računima budžeta još od 2002. godine, čime je izvršena jedna ne samo zakonska, već i ustavna obaveza koja decenijama nije bila vršena. Dobro je što smo mi i resorno Ministarstvo finansija i ostali organi sada nakon tog velikog posla uhvatili pravi ritam po ovom pitanju tako da se ovaj završni račun za prošlu godinu usvaja u narednoj, tj. ovoj kalendarskoj godini, što znači da nema kašnjenja i probijanja rokova po ovom pitanju, a nadamo se da će se sa ovakvom praksom nastaviti i u budućnosti. Što se tiče konkretnih podataka koji se nalaze u zakonu, ja neću reći da su oni sami po sebi idealni. Deficit budžeta u 2020. godini iz poznatih razloga nije bio mali i već sam u prošloj raspravi o budžetu rekao zašto je to tako. No, i pored toga mogu da nas obraduju pozitivni pokazatelji u ovom završnom računu, a oni su takvi da se i pored teškoća uspelo u tome da ostvareni prihodi na kraju budu za preko 10 milijardi veći od onih koji su bili planirani drugim rebalansom budžeta za 2020. godinu, da sa druge rashodne strane izvršeni rashodi budu za skoro 20 milijardi dinara niži od planiranih, pa je na kraju i ukupni fiskalni deficit umesto planiranih 483 bio na 458 milijardi dinara. Ova ušteda možda se ne čini tako velikom u odnosu na samu veličinu deficita, ali takođe sam već u raspravi o budžetu napomenuo da se novim predlogom budžeta za 2022. godinu planira da se taj iznos budžetskog deficita prepolovi. Kada se pogledaju detalji po korisnicima, vidi se da su gotovo svi državni organi i ustanove koje se finansiraju iz budžeta ostvarile niže troškove od onih koji su bili planirani. Možemo se zapitati koliko je na to uticala pandemija korone, a koliko sama svest korisnika ovih sredstava, odnosno koliko je ta ušteda dalje uticala na kvalitetniji rad i pružanje usluge, ali ako se govori sa čisto fiskalnog aspekta treba se nadati da ćemo iste tendencije videti kada na dnevni red bude došao završni račun budžeta za ovu godinu. Dva zakonska rešenja o kojima se danas raspravlja izvan direktne oblasti državnih finansija su izmene i dopune Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave i Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Prvi predlog izmena i dopuna bavi se pre svega usklađivanjem ovog zakona sa rešavanjima koja su ranije već usvojena u Zakonu o državnim službenicima koji se odnose na republičke organe i dobro je što se ovim izmenama konačno vrši usklađivanje sistema radnih odnosa i prava i dužnosti zaposlenih na oba nivoa, lokalnom i državnom. U ovom drugom zakonskom predlogu, Zakonu o poljoprivredi, ima više novina, njima su najpre kao poseban vid poljoprivrednih gazdinstava prepoznata i ona gazdinstva koja se primarno ne bave poljoprivredom, već im je akcenat delatnosti na ruralnom turizmu i očuvanju starih zanata, pa će se i ona moći koristiti programima podsticaja. Novoosnovane zadruge koje su imale mogućnosti za podsticaje kod Ministarstva za brigu o selu, sada će imati nove mogućnosti podsticaja i od drugih ministarstava. Dalje, ovim zakonom prepoznata je tzv. lider mera u okviru IPARD programa. Kako je ministar Nedimović u svom izlaganju objasnio da se do kraja godine potpiše novi IPARD program Tri kojim se obezbeđuju pozamašna sredstva iz evropskih fondova. Tom merom se omogućava jače i efikasnije umrežavanje fizičkih i pravnih lica, putem tzv. lokalnih akcionih grupa koje mogu da rade na različitim programima ruralnog razvoja koji su takođe definisani ovim izmenama i dopunama zakona, pa tako udruženi mogu da konkurišu i dobiju znatno više iznosa pomoći nego pojedinačno same osobe za sebe. Sa druge strane, ovim izmenama i dopunama preciznije je propisan sam postupak dobijanja sredstava iz IPARD programa i fondova, naročito time što je detaljnije propisan postupak sa neurednim zahtevom i produžen rok za uređivanje sa osam na 20 dana, zatim uvođenje mogućnosti već odobrenih projekata u određenim slučajevima izmeni, da se uz podnetu bankarsku garanciju može tražiti i avansna isplata od 50% prethodno odobrenog iznosa. Ono što mislim da je jedan ne tako dobar pokazatelj aktuelnog stanja stvari su predložene promene u članu 8g. gde su daleko opširnije morale biti propisane obaveze onih koji koriste sredstva iz IPARD programa, od obaveze biljne i stočarske proizvodnje, preko prerade, a uz poštovanje veterinarsko sanitarnih propisa u skladu sa programom za koji su dobijena sredstva i podsticaji. Korisnici sredstava iz ovih programa, ali i svi mi kao društvo u celini moramo da se napokon oslobodimo tog nesrećnog načina rezonovanja, da ako je neko dobio izvesna sredstva pomoć od države da on više nema nikakvu konkretnu obavezu prema njoj, tj. prema davaocu. Tim pre je bitnije, jer se ovde radi o međunarodnim fondovima a poznato je da se u EU mogu dobiti razni vidovi pomoći, ali se istovremeno veoma insistira na odgovornom trošenju tog novca, bukvalno do poslednjeg datog centa. Ne samo da takvi pojedinci i privrednici time brukaju sebe i ubuduće se isključuju iz mogućnosti daljeg učešća u ovakvim projektima, već se i naša država u inostranstvu dodatno ocrnjuje kao mesto koje je nesigurno za poslovanje, pa od toga svi imamo štete. Naposletku, imamo i potvrđivanje dva međunarodna sporazuma. Dok se prvi odnosi na regulisanje određenih obaveza našeg članstva u MMF, drugi se odnosi na uzimanje zajma naše države kod Nemačke razvojne banke u iznosu od 22 miliona evra za prvu fazu projekta integrisanog upravljanja čvrstim otpadom u gradovima Kruševcu i Vranju. Mislim da nije neophodno detaljnije objašnjavati koliko je bitno da se što pre otpočne sa realizacijom ovih projekata u ova dva naša velika grada. I ova Vlada ovim još jednom pokazuje da se zaista posvetila rešavanju kompleksnog problema zaštite životne sredine, a građanima ovih mesta ostaje da svojom svešću o značaju mogućnosti da imaju kvalitetnije životno okruženje i sami pomognu da se do njega lakše dođe. Poštovani narodni poslanici, pošto vidimo da se ovde u većem delu tačaka dnevnog reda radi o zakonima koji čine jednu komplementarnu celinu sa već razmotrenim Predlogom zakona o budžetu za 2022. godinu, bez kojih njegova primena ne bi ni bila moguća onako kako je planirano, a kako smo već ustanovili da se radi o jednom realnom i odmerenom budžetskom rešenju, poslanička grupa PUPS „Tri P“ će u Danu za glasanje dati svoju podršku za usvajanje ovih zakona, kao i ostalih nekoliko zakona o kojima je bilo reči u današnjoj zajedničkoj raspravi. Takođe, poslanička grupa PUPS „Tri P“ će u Danu za glasati podržati i ostale predloge i zakonska rešenja, razmatrana na ovoj sednici i glasati „za“. Poštovani prijatelji, uvaženi građani Srbije, poštovani ministre sa saradnicima, zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem se ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe PUPS „Tri P“. Pošto nemamo više prijavljenih predsednika ili ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, prelazimo na listu govornika. Prvi je narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvažena predsedavajuća. Uvaženi ministre, uvaženi saradnici, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija Miletić, dolazim iz Svrljiga. To je najlepša opština u Srbiji koja se nalazi pored grada Niša, a to je najlepši grad u Srbiji. Inače sam ovde u Skupštini izabran sa liste „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ i predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku, čiji sam i predsednik. Ja sam prethodnih godina i kao poslanik i kao čovek uvek podržavao sve one predloge koji se tiču razvoja, napretka naše Srbije, razvoja malih sredina, podrška poljoprivredi, selu, podrška malim opštinama koje su u teškoj situaciji, opštine koje su mahom na istoku Srbije. Evo, juče smo usvojili budžet u kojem se daje veća podrška investicijama, veća podrška poljoprivredi, veća podrška privredi. Sve je to stavljeno u budžet i to u procentima se tačno vidi koliko se šta izdvaja. Malo pre smo čuli našeg predsednika, Aleksandra Vučića, koji je rekao neke stvari koje su najbitnije za nas, a to je ulaganje u rađanje, u naše porodice, u naše bračne zajednice, gde će se dati mogućnost da sada po prvi put se izdvaja po 300.000 dinara za svako novorođeno dete, to je za prvorođeno dete. To je nešto što znači, velika stvar za sve one mlade porodice, za sve one bračne drugove koji žele da imaju decu, to će biti njima velika pomoć. Za svako drugo, treće i ostalu decu sigurno će biti veća ulaganja i veća izdvajanja nego što je to bilo do sada. Ja mislim kao čovek koji dolazi iz jedne sredine, gde je Svrljig jedna od najnerazvijenijih opština u Srbiji, koja je demografski jedna od najugroženijih, gde je stvarno velika populacija starijih ljudi, mi smo kao opština u vremenu kada sam ja bio predsednik opštine izdvajali i za bračnu zajednicu i za novorođenu decu i to je bilo dobro. Na taj način smo malo stimulisali natalitet. Ova sada politika koju vodi naš predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, to je stvarno politika koja stavlja u prvi plan razvoj, pomoć porodici i to će sigurno dati rezultate. Ono što je bitno za mene jeste da će od ovoga sigurno imati pomoć i bračne zajednice i mladi ljudi koji će imati mogućnost da imaju decu da ostanu u Svrljigu. Bilo bi dobro, normalno, da se od tog programa izdvoje malo više sredstva za one porodice, za onu decu koja se rađaju u tim malim sredinama, gde je stvarno demografska slika veoma loša. Tu moramo iznaći mogućnost da budu veća izdvajanja, jer ima razlika za one koji žive u tim našim sredinama kao što je Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, te opštine koje su brdsko-planinske i gde ima veliki broj starih ljudi, da tamo ostane da se živi, da tamo ostane da se radi. Evo, juče, uvaženi ministre finansija, juče je kod nas u Svrljigu bio ministar za izgradnju, za građevinu, gospodin Momirović, gde su juče pokrenuli postupak da se radi rešavanje kanalizacione mreže, gde smo dobili blizu pet miliona evra od strane naše države i kineske vlade. To ćemo usmeriti za izgradnju kanalizacione mreže, za rešavanje otpadnih voda, pravićemo fabriku otpadnih voda. To je velika stvar za jednu malu sredinu, da se na taj način stimuliše. Mi smo među 10 opština koje su krenule to da rade. Sam predsednik je govorio da nema razlike da li je Svrljig, da li je neko mesto blizu Beograda ili blizu Subotice, bitno je da se na ovaj način svi izjednačavamo, da želimo da imamo ravnomerni regionalni razvoj. To je ono na čemu radi i naša Vlada, to je ono na čemu radi naš predsednik Srbije Aleksandar Vučić, tu smo i mi svi koji na tome želimo da radimo. Još jednom se zahvaljujem predsedniku Srbije, koji je najavio ovu aktivnost naše Vlade, buduće i sadašnje, 20-25 godina, ulaganje u infrastrukturu, gde ćemo gledati da se svakom obezbedi mogućnost da ima kanalizaciju, vodu, kanalizaciju do svakog sela, do svake kuće. To je nešto što je veoma bitno, zato što te naše male sredine, kao što je Svrljig i te okolne opštine koje se nalaze na jugoistoku Srbije, koje se nalaze na severu, na zapadu Srbije, u centralnoj Srbiji, te opštine će imati mogućnost sutra da se bave i turizmom. Opština iz koje ja dolazim, to je opština koja je bogom data za turizam, lepote su stvarno velike. Imamo, to mogu da kažem, pošto je i predsednik najavio da će biti izdvajana sredstva i u sport, na sednici Vlade koja će sutra biti, biće izdvojena sredstva za klubove, da li su to karatisti, tekvondo ili bilo koja druga sportska aktivnost, za te klubove će biti izdvojena sredstva. Ja moram da kažem, pošto je malo pre kolega Stošić rekao, da je naš predsednik dao moralnu podršku našim fudbalerima koji su uspeli da pobede Portugaliju, da je selektor te reprezentacije Dragan Stojković Piksi koji dolazi iz Niša, sa Pasi Poljane. Moram da kažem, a to nisam prošli put rekao, da iz moje opštine imamo selektora omladinske fudbalske reprezentacije, a to je Dejan Branković koji se kvalifikovao sada u drugi krug za evropsko prvenstvo. To je nešto veoma dobro. Znači da mi imamo mogućnost, imamo ljude koji su stvarno kvalitetni, koji su dobri, sad, da li je to Svrljig, da li je Niš, da li je Beograd, nije bitno, bitno je da imamo ljude koji našu zemlju promovišu na najbolji način, gde se u svakom pogledu vidi ono što vredi kod nas, a to su svi ljudi koji dolaze iz Srbije. Onaj drugi deo koji se tiče poljoprivrede, povećanje budžeta u poljoprivredi, to je nešto što je veoma dobro i što ćemo imati mogućnost da se za ulaganje u poljoprivredu obezbede bolji uslovi. Sada imamo i Ministarstvo za selo, gde je unazad nekoliko dana, mislim da je to bilo 50-ak zadruga koje su dobila sredstva, od toga je sa jugoistoka Srbije bilo 20 zadruga, iz Niša pet, iz Svrljiga su tri zadruge dobile sredstva da se radi na zadrugarstvu, da se obnove kuće. Sve su to pozitivne stvari koje moramo nastaviti. Jedna od bitnih stvari za sve nas jeste privreda, ulaganje u privredu preko Razvojnog fonda za razvoj, preko ministarstva, dovođenjem investitora, stimulacijom. Sada smo imali stimulaciju da se država odriče određenih stvari koje je imala do sada, a da se ostavlja privrednicima da mogu da lakše funkcionišu, povećava se ta minimalna cena rada. To je nešto što do sada nije bilo, to je velika potreba. Ja se još jednom zahvaljujem i državi Srbiji i predsedniku Srbije i Vladi što tako želi radi. Mislim da bi bilo dobro da opštine, kao što je moja opština iz koje ja dolazim i takve opštine koje su četvrta grupa, odnosno peta grupa nerazvijenosti, da u takvim opštinama imamo i veća oslobađanja, da se tamo stimuliše veće oslobađanje za privrednike koji žele da otvore radna mesta, da bi tamo izašli iz te faze nerazvijenosti, da tamo može da bude veće ulaganje i da se može tamo raditi. (Predsedavajuća: Vreme.) Za kraj, još jednom bih zahvalio svima, posebno predsedniku Srbije, našoj Vladi. Ja ću glasati za predloge ovih zakona, zato što su oni pozitivni, zato što su dobri, što daju mogućnost razvoja naše Srbije i pomoć svakom čoveku. Na kraju, kao poslanik i kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke i kao pravoslavac, čestitam svim našim građanima koji danas slave slavu Mratu, neka je slava srećna, neka je zdravlje i sreća u kući, kako u kući tako i na njivi, da je razvoj. Još jednom, na današnji dan je obeležavanje 85 godina od osnivanja Veterinarskog fakulteta. Bez stočarstva, nema ni razvoja poljoprivrede, a gde je stočarstvo tu je i veterinarska služba. (Predsedavajuća: Zahvaljujem.) Srećna slava i 80 godina od razvoja Veterinarskog fakulteta, sve najbolje, živela Srbija!
Vreme predviđeno za vašu poslaničku grupu je potrošeno. Reč ima narodni poslanik Vladan Glišić.
Neću glasati za Zakon o eskproprijaciji, tj. za izmene i dopune tog zakona. Kako je definisano, to je zakon za brzu i efikasnu otimačinu imovine naših građana zarad javnog interesa. Da je to zarad javnog interesa, moglo bi da se razume, jer nekada je stvarno interes svih građana iznad interesa privatnog prava vlasništva. Ali, zašto ljudi koji su juče demonstrirali pred našom Skupštinom ne veruju da je to u javnom interesu? Zato što politika "Evropska unija nema alternativu", a za koju je garant naš ministar finansija gospodin Mali, i to garant kroz više režima, jeste takva da su, kako vi to volite da kažete, ljudi koji su vodili žuti režim privatizovali privredu, vi krećete da privatizujete državu, a pravite zakonsku infrastrukturu da oni koji dođu posle vas i nastave politiku "Evropska unija nema alternativu" privatizuju ljude, narod i dovedu nas u ono što se zove ropstvo. Kada kažem da vam ljudi ne veruju da je ovo u javnom interesu samo bih podsetio da je za vreme vaše vlasti uveden notarijat. Znači, umesto sudskih overitelja i toga da takse idu u državni budžet, one idu u džepove privatnih lica i to vrlo ozbiljne takse. Zatim uvedeni su čuveni izvršitelji koji narodu gule kožu sa leđa i vraćaju nas u vremena turske okupacije. Zatim, strane banke koje pljačkaju naše građane kroz izmišljene usluge. Nekoliko puta su dobijale podršku sa vaše strane i još uvek nije završen postupak njihovog izvlačenja od odgovornosti za pljačku građana. Na kraju, spremate se da izglasate odricanje narodnog suvereniteta od izbora sudija, da u stvari napravite jednu sudokratiju koju više niko neće kontrolisati već samo američka ambasada i još neke zapadne ambasade i domaći tajkuni i strane korporacije. Dakle, zato ljudi ne veruju da je ovo u javno interesu i zato je besmisleno da postupak bude brz i efikasan, ako to znači otimanje nečije imovine u nečijem privatnom interesu. Zašto ne treba postupci da budu efikasni? U Ustavu stoji da su zabranjeni preki sudovi. Zašto mislite, kolega, da su zabranjeni preki sudovi? Zato što preki sudovi brzo i efikasno odlučuju o tuđim ljudskim pravima, osnovnim ljudskim pravima i često brzopleto i zlonamerno narušavaju ta prava. Pravo svojine je jedno od prava koje je osnov svake slobode. Dakle, nama ne trebaju brzi i efikasni postupci bez obzira što to odgovora domaćim tajkunima i stranim korporacijama, već ako bi bili zastupnici naroda mi bi se trudili da ti postupci pre svega budu pravedni. Zato je ovaj zakon problematičan i zato kada sve ovo pogledamo, a kada prođemo kroz sam zakon, videćemo da u članu 2. Predloga izmena i dopuna stoji da su na privrednom zemljištu moguće pored tri godine oduzimanja za potrebe korisnika eksproprijacija, a računajte da se to zovu strane korporacije i domaći tajkuni, dodato da to može još tri godine da se desi. U članu 5. je predviđeno ono za šta se svi bune i kažu da je Rio Tinto u pitanju, ja isto mislim da nije Rio Tinto u pitanju da bude korisnik ovog zakona, jer Rio Tinto je kupio svoju imovinu, međutim u Srbiji postoji još 300 korporacija rudarskih koje operišu, a koje kontroliše samo naših pet rudarskih inspektora. Među njima ima čestitih korporacija, ali ima i predatora kao što je Rio Tinto. U članu 5. tačno stoji da se ovakav postupak eksproprijacije može primeniti i u slučaju da je Republika Srbija potpisnica međunarodnog ugovora kao jedna od ugovornih strana. Šta mislite ko je druga ugovorna strana? Naravno, u članu 10. videćete da postoji mogućnost da državni organ koji sprovodi eksproprijaciju odredi privremenog zastupnika licu koje je vlasnik imovine, a koje je preminulo, a naslednici još nisu završili ostavinski postupak. Možete mislite kako će kada se napravi sudokratija i u tom takvom pravosuđu ti ljudi ostvarivati svoje pravo na otetu imovinu, a organ koji sprovodi otimanje imovine im određuje onoga ko treba da ih štiti i zastupa. To su konkretne stvari zbog kojih neću glasati za ovaj zakon. Sada imam jednu obavezu, koju su mi dali građani koji se bune protiv ovog zakona, pošto sam i sada jedini opozicioni poslanik u ovoj sali, da pročitam pismo koje su uputili narodnim poslanicima, kao neka vrsta ljuske opomene. „Gospodo narodni poslanici, obraćamo vam se sa zahtevom da o zakonima koji kroje živote građana Srbije glasate kao ljudi koje je narod poslao u Narodnu skupštinu, a ne kao zastupnici stranačke politike i bilo čijih interesa. Predložene izmene Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu omogućiće da se ljudi iseljavaju sa svoje imovine po skraćenim postupcima, da se za potrebe stranih kompanija po sili zakona oduzimaju i ruše kuće i okućnice, da se otimaju za đubrišta šume, vinogradi, voćnjaci, njive sa zapisima, putevi kojima deca idu u školu, sokaci koji narod vode u bogomolje, da se stavljaju ograde i rudničke kapije ispred reka, potoka i izvora. Danas je raseljavanje i zatiranje čitavih sela naša noćna mora, sutra će biti ko zna čija, pa možda i vaša. Jasno nam je planirani projekti neće samo nama da naude, nego i ljudima koji žive u okolnim mestima, malim i velikim. Jasno je i vama i nama da su najbolji stručnjaci Srbije, uključujući Akademiju nauka izjasnili se o nepovratnoj šteti koju bi izazvali projekti koji uništavaju prirodu, a jasno vam je i to da ovi zakoni omogućuju da se šteta načini lako, brzo i bez prava naroda da se o tome bilo šta pita. Nama je jasno da će jedino što će presuditi ovom narodu biti vaša dignuta ruka koja glasa u ime svih nas. Želimo vam da tu ruku sutra kad se vratite kući možete da pružite svojim roditeljima i naslednicima bez srama. Želimo vam kada dođete među narod, svoju familiju i komšije da vam ljudski Boga nazivaju, da vam kažu – zdravo i – dobar dan sa iskrenom željom da vam Bog pomaže, da vas zdravlje služi i da vam dan dobro prođe, da kada dan prođe ono laku noć znači da stvarno možete zaspati, jer znate da ste uradili sve da drugi žive kao ljudi i da vas smatraju ljudima. Zemaljsko je za malena carstvo, poslanički mandati su maleno od malenog, a o tome šta je uvek i do veka to znate i sami. Živeli i svako dobro. Savez ekoloških organizacija Srbije.“ Hvala.
Reč ima ministar finansija, Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani narodni poslanici, jednostavno moram da reagujem, s obzirom na veliku količinu neistina i laži koje ste imali priliku da čujete. Dakle, zakon i zakoni o kojima danas raspravljate i raspravljamo su usmereni ka napretku Srbije, u korist svakog građanina Republike Srbije. Ni na koji način i nikad se nije desilo da je bilo ko uskraćen za bilo koje pravo. Kao što je predsednik danas i rekao, i ovaj zakon, Zakon o eksproprijaciji je u skladu sa Ustavom naše zemlje. Samo prestanite da lažete i prestanite da obmanjujete građane Srbije da tu ima bilo šta skriveno, da su bilo čija prava na bilo koji način uskraćena. Dakle, prava svakog građanina Srbije se poštuju na najvišem mogućem nivou. Uvek, kao što znate, procedura je da se uradi i procena Poreske uprave, odnosno Uprave za javne prihode. Svaki put kada je država nešto eksproprisala uvek je platila, čak i više od onoga što kaže rešenje Uprave, samo da bi ljudi bili zadovoljni. Da vas ja pitam – hoćemo li da zaustavimo sve ove investicije o kojima razgovaramo? Hoćemo li ili ste vi protiv izgradnje auto-puteva, protiv izgradnje i novih bolnica i novih škola? Ne bi trebalo to da budete. Recite mi jednu osobu koja je do sada oštećena, kojoj država nije isplatila ono što je rešenjem definisano ili ono što je, na kraju krajeva, i dogovoreno. Ono što mi ne želimo da dopustimo, kao što je predsednik danas i dao primer, dakle da nam pola godine stoji izgradnja auto-puta zbog neke želje nekoga da pet puta traži veću cenu i da smatra da je u pravu. Da budem potpuno iskren i otvoren prema vama, ne želimo to da dozvolimo, uz sva prava koja poštujemo za tu osobu, ali vas molim da prestane da lažete i da obmanjujete javnost da neko nekome uzima imovinu, oduzima imovinu, bez obeštećenja ili kako više, a pogotovu da je taj zakon vezan za „Rio Tinto“, pošto nije. Niti ima bilo kakve veze sa „Rio Tintom“, kao što imate priliku da čujete od velikog broja ljudi u velikom broju tajkunskih medija. Nemaju ljudi šta drugo da pričaju, nemaju politiku, nemaju projekte, nemaju šta da ponude narodu i onda svaki put kada se nešto uradi, eto čisto da se pojave i nešto da kažu. Dakle, ono što je predsednik Vučić danas rekao, više puta ponovio, u ovom trenutku čekamo dokumente od „Rio Tinta“, čekamo da vidimo njihov predlog pa da uradimo potrebne analize, pa da se opredelimo ka tome da li je to dobro ili nije i onda idemo pred vas, pred građane Srbije da pitamo hoćemo li, šta ćemo, kako ćemo. Dakle, nijedna odluka se za „Rio Tinto“ neće desiti i doneti bez da o tome ne odlučuju građani Srbije. Prestanite sa lažima, prestanite sa obmanjivanjem građana oko toga da se nešto dešava, valja iza brega, skriva, kako već, kada se to ne dešava. Još jednom, svaka odluka koja je vezana za „Rio Tinto“, tu odluku će doneti građani Srbije i niko drugi. Sačekajte da vidimo o čemu se uopšte radi, kada je „Rio Tinto“ u pitanju.
Pravo na repliku, Vladan Glišić.
Hvala gospođo potpredsednice. Za razliku od čoveka koji je juče vodio sednicu, nedostojno potpredsednika, vi poštujete Poslovnik i zato se i trudim da uvek u svom izlaganju budem pristojan i da svoje političke protivnike ne nazivam lažovima. Tako da mislim da bi ministar morao malo da pazi na to kako se odnosi prema poslanicima u ovom domu. Verovali ili ne, oni bi trebali da budu njegovi poslodavci, a ne partija kojoj pripada. Dakle, ne znam šta sam to tačno slagao, a tamo gde sam pomenuo ministra bilo je samo to da je pripadao bivšim režimima koji su sprovodili politiku EU nema alternativu. Ne znam, ali mislim da je to loše. Ne znači da je to uvreda. On je juče par puta rekao da lažem, povezao me je sa političkim organizacijama kojima nikada nisam pripadao, za razliku od njega. Mnogi ljudi u ovoj sali koji pripadaju SNS su se zajedno sa mnom borili protiv tog režima kada je gospodin ministar bio na toj strani i pored svega toga, obraćam mu se sa posebnim uvažavanjem zato što je ministar u Vladi Republike Srbije. Neću reči šta mislim o njemu lično, ali funkcija ministra mora da se poštuje. Zato bih ga zamolio da poštuje i poslanike, bez obzira, makar to bio jedan poslanik opozicije. Prosto ne verujem da to treba da bude način naše komunikacije. Hvala.
Reč ima ministar Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, složio bih se sa vama gospodine Glišiću kada bi opet prestali da lažete. Niti sam bio pripadnik prethodnog režima, niti sam se zalagao za to da EU ima ili nema alternativu, bio sam zaposlen u državnoj upravi. Nisam bio član nikada nijedne stranke osim SNS, a na to sam ponosan. Opet ste izneli laž. Toliko o vama.
Zaključujemo krug replika. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi posle 18 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Sada, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu od trajanja od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15 časova.
Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa popodnevnim delom sednice, s obzirom da je predstavnik Vlade prisutan. Reč ima narodni poslanik Nebojša Bakarec.
Poštovana predsedavajuća, gospođo Kovač, poštovani gospodine, ministre Nedimoviću, poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani građani, danas kada smo čuli fenomenalne planove i najave koje je saopštio predsednik Vučić u vezi demografije, saradnje sa Rusijom, u vezi KiM, „Petrohemije“, gasa, možemo samo da uputimo jedno ogromno hvala državniku Vučiću. Naravno, zahvaliću se i premijerki i ministru finansija i gospodinu Nedimoviću na svemu što čine za našu zemlju i njihovi nastup u ovoj Skupštini i uopšte u javnosti imponuju, impresioniraju, kao i njihova radna etika i elan, i ja ću im reći – hvala im, i hvala svim članovima Vlade. Dakle, govoriću o Predlogu zakona o Završnom računu budžeta i budžetskom sistemu i naravno, s tim u vezi onda i o budžetu. Budžet Srbije za ovu godinu koji smo usvojili juče, to ću najbolje objasniti građanima, da to građani čuju, između ostalog, to ću učiniti kroz dva primera. Jedan se tiče metroa, koji se inače provlači kroz naše budžete i drugi se tiče gradnje pruga npr. od Beograda do Budimpešte, koja se takođe, i provlačiće se godinama kroz naše budžete. Dakle, prekjuče je inače počela i gradnja deonice ove pruge koju sam pomenuo od Novog Sada do Kelebije, dakle pruge Beograd-Budimpešta, i da pomenem da se uskoro završava prva deonica te pruge koja je praktično završena od Beograda do Novog Sada. Dakle, sam budžet za ovu godinu je izvanredno projektovan i usmeren je na podizanje životnog standarda i jačanje privrede, a ova dva projekta i budžet su samo deo fenomenalnih rezultata vlasti Srbije. Kratko ću, pošto je to u nekoj vezi sa ovim, iduće godine će biti izbori, samo da kažem da dok mi radimo na budžetu na ova dva projekta, započinje se gradnja metroa, uveliko napreduje gradnja pruge Budimpešta-Beograd i hiljade kapitalnih projekata, da vidimo šta za to vreme radi ovaj, kratko ću, Đilasovski deo opozicije koji tone u haos. Dakle, četiri stranke tog ekstremnog dela opozicije, SSP, DS, PSG i NS, već mesecima, pa preko godinu dana ne mogu uopšte da se dogovore, da li će i kako izaći na izbor koji predstoje iduće godine 2022. Znači, konkretno, oni se svađaju besomučno oko kvota za izbore i oko toga ko će biti kandidati za glavne pozicije, pošto imamo izbore za predsednika, parlamentarne izbore i biće izbori u Beogradu, biraće se u suštini gradonačelnik Beograda. Koliko je njima važno ovo pitanje svedoči upravo prekjučerašnji dana kada je predsednik Vučić kratko, otvarajući gradnju ove pruge koju sam pomenuo, od Novog Sada do Subotice, tj. do Kelebije, kratko je pomenuo da ove stranke ne mogu, ovaj ekstremni deo opozicije ne može da se dogovori ni oko čega. Oni su graknuli, pa su sutradan, tj. juče su lansirali lažnu vest da su se dogovorili. Da je to lažna vest i da se uopšte nisu dogovorili, mada to nije previše važno, ali je važno zbog toga što vidimo da lažu na ovako jednoj sitnoj stvari da su se dogovorili, pa možete onda zamisliti kako tek govore neistinu kada satanizuju vlast iz Srbije. Dakle, da se nisu dogovorili svedoče izjave Miroslava Aleksića, Borka Stefanovića, upravo sve na njihovim medijima i što je najgore svedoči i jučerašnja gotovo neverovatna izjava Vuka Jeremića na televiziji „N1“, koji je naravno potvrdio da dogovora nema. Međutim, gospodin Jeremić je rekao da on, Đilas i Lutovac kao sledeće najbolje rešenje, pazite, citiram ga – treba da skoče sa mosta. Mislim, zvuči neverovatno da je on to rekao, ali rekao je. Dakle, ja apelujem – nemojte da skačete sa mosta gospodine Jeremiću, gospodine Đilas i gospodine Lutovac, nemojte da skačete sa mosta, nemojte da propagirate suicid. Dakle, vaši životi su jednako vredni kao bilo koji drugi život naravno. Jednostavno morate nešto menjati u svojim politikama, rešenje naravno nije suicid. Kao što vidite, dragi građani, ovi ne mogu da se dogovore ni da su se dogovorili. Danas su, sa tim ću u ovom delu da završim, pa ću nastaviti sa budžetom, danas su saopštili da je cenjena Marinika, da će ona da predvodi Đilasovu listu. To znači tačno sledeće, prva tačka programa ove četiri stranke tj. đilasovske opozicije će biti Marinikin program koji kaže da je Srbija i da je srpski narod genocida. To je prva tačka njihovog programa. Onda se postavlja pitanje sa ovim što sam pomenuo, da li Đilas, Jeremić i Lutovac zbog toga žele da skoče sa mosta? Pazite, mi iz SNS ćemo skakati. Međutim, mi ćemo skakati 3. aprila naredne godine kada ih po stoti put ubedljivo pobedimo na izborima, mi ćemo skakati od sreće, a ove poražene iduće godine molim da zbog poreza ne skaču sa mosta, nego da izvuku pouke i da malo promene politiku, biće im bolje. Dakle, budžet i završni račun, sa tim u vezi, ono što je jako značajno da je došlo do strukturnih, temeljnih poboljšanja protekle godine, a ta poboljšanja se tiču upravo ova dva, između ostalog, infrastrukturna projekta o kojima ću nešto reći. Dakle, tiču se razvoja putne i železničke infrastrukture. Inače, samo da pomenem da je rast BDP u prethodnoj godini bio fantastičnih 7% i da ova činjenica uz sve ostale ekonomske rezultate govori da smo mi među prve tri najbrže rastuće ekonomije u Evropi. Dakle, naredne godine inače Srbiju očekuje rast od 4,5%, što je u ovoj krizi jako značajno. Sledeće godine, to je i premijerka naglasila, će iz budžeta biti izdvojeno 486 milijardi dinara za kapitalne investicije. Dakle, to su autoputevi, pruge, metro, brze saobraćajnice, nacionalni stadion, fabrika vakcina, tj. još fabrika vakcina, završetak Kliničkog centra Srbije, izgradnja i rekonstrukcija velikog broja škola, vrtića i takođe za gradnju kanalizacionih mreža. Ono što je značajno u Beogradu, pošto sam ja poslanik iz Beograda, biće izgrađene, već je početo, biće nastavljena gradnja ogromnih fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. Pre svega u Beogradu, ali i u drugim gradovima, pošto je sramota da ovako zagađujemo i Dunav i Savu i druge reke. Biće i opšte uređenje deponija u celoj Srbiji. Ono što vidimo da se privodi kraju je recimo deponija u Beogradu, gde je vrlo blizu kraju izgradnja ogromne energane i toplane i fabrike za reciklažu, a postojeća deponija je praktično 100% sanirana. Inače, da pomenem da prosečna zarada pri kraju ove godine će iznositi sasvim sigurno 610 evra, a u 2022. godini životni standard će nastaviti da raste. Od 1. januara, što je za naše građane izuzetno značajno, planirano je povećanje penzija po švajcarskoj formuli od 5,5%, a u ukupnoj masi penzija biće reči o povećanju od 11,2%. Naravno, planirano je i povećanje plata u javnom sektoru u proseku od 7,3%, pre svega 8% za vojsku, policiju, zdravstvene i socijalne radnike, a 7% za ostale zaposlene. Naravno, doći ćemo do povećanja, i to je jako značajno, minimalne zarade za 9,4%. Ovaj put, prvi put u istoriji Srbije će minimalna zarada, dakle minimalac biti preko 35 hiljada dinara. Dakle, to je 300 evra, što je dvostruko više u odnosu na to kakav je minimalac bio u doba vlasti Đilasa i Tadića 2011. godine, kada je minimalac iznosio 15.700 dinara. Dakle, u Srbiji je inače, to je jako značajno, u prethodnih 12 meseci otvoreno 60 hiljada radnih mesta. Ova tri paketa mera koja su bila u toku Kovida pomoći privredi i građanima u prošloj i ovoj godini iznosila su preko osam milijardi evra. Ono što sam napomenuo na početku, i to je direktno vezano za ovaj budžet, predsednik Vučić je pre sat i po, dva saopštio niz fantastičnih vesti i to se tiče i te kako budžeta i to će početi da se isplaćuje iduće godine. Dakle, od 1. januara država Srbija će za prvo dete majkama, umesto 100 hiljada, isplatiti 300 hiljada dinara. Podstaći ćemo jednostavno majke na rađanje. I za drugo dete će biti uvećana pomoć, jer je drugo dete neka vrsta prekretnice u ovoj politici. A kako znamo da mnogi gradovi daju i do 100 hiljada još dodatnih dinara pomoći, imaćemo u narednoj godini pomoć porodicama za prvo dete od oko četiri hiljade evra. Naravno, ono što je značajno, najavljeni su i veliki podsticaji za studente buduće roditelje i za studentkinje trudnice i njihovog partnera neće važiti ispitni rokovi u ovo doba. Znači, vreme trudnoće i postporođajno vreme će se računati kao da su studenti roditelji fakultet završili u redovnom roku, što je sasvim korektno. Država će davati, i to je izuzetno značajno, bespovratnu pomoć između 10 i 20 hiljada evra mladim bračnim parovima za kupovinu stana, a pravo svojine, što je takođe fantastično, biće upisano na majku. Predsednik Vučić je lepo rekao – time motivišemo mlade da izađu iz roditeljskog doma ranije. To će dodatno podstaći i stambenu izgradnju. Ovo je samo deo demografskih mera koje preduzima ova država, prosto da ne bismo izumrli. Jer, sve ovo što ovde radimo i sve što država radi u ovoj deceniji, sve je to, dragi moji, džabe ako kroz 50 ili 100 godina na ovim prostorima više praktično ne bude živela populacija koja je sada, srpska, mađarska, sa svim onim manjinama, Albancima i Romima, koji trenutno žive u Srbiji, nego da se Srbija isprazni. Dakle, zato je to kapitalno značajno. Sada ću o Beogradskom metrou kratko nešto reći. Početkom prekjuče gradnje njegovog depoa na Makiškom polju, konačno je posle 53 godine razno-raznih obećanja bivših vlasti počela izgradnja Beogradskog metroa. To je jedan od najvećih razvojnih projekata u Srbiji. Na njemu će raditi oko 50 velikih kompanija, oko 500 malih i srednjih preduzeća. To znači desetine hiljada novih radnih mesta. Prva od tri linije metroa će biti završena 2028. godine, a druga 2030. godine. Metro će u mnogome promeniti lice Beograda, ali naravno i Srbije. Izgradnja metroa je istorijski važna i apsolutni je prioritet. Beogradski metro je, naravno, onaj transportni sistem Beograda koji će omogućiti, to će biti održivi sistem, ekološki prihvatljiv i energetski efikasan vid saobraćaja, sistem metroa će, za razliku od razno-raznih prethodnih planova, prvi put biti visokokapacitetni šinski sistem koji će biti komplementaran i uklopljen sa BG vozom i sa tramvajskim sistemom. Plan metroa, naravno, predviđa i tri linije. To je značajno da čujete. Dakle, Makiš - Mirijevo je prva, Depo – Bežanija - Mirijevo druga i Banjica - Blok 61- Bežanija je treća linija. Sve tri linije će biti dugačke 63 kilometra. Železnička infrastruktura u Beogradu, u koju će takođe biti ulagano, je usmerena ka daljoj modernizaciji i planskom širenju BG voza. To će biti, planira se, urađeno sa još 37 kilometara pruga i sa više novih stanica i stajališta. Sa širenjem tramvajskog sistema predviđeno je da se ona širi i na šumadijskom i na sremskom i na banatskom delu grada i to u ukupnoj dužini u budućnosti od 42 kilometra. Sada opet još jednu paralelu. Za pet godina svoje vlasti Đilas je inače najavljivao da će da gradi metro od 2008. do 2013. godine, a u tom periodu od pet godina nije bukvalno zaboo ni jedan ašov da bi se gradio metro. Tada su Beograd i Srbija potpisivali sa Francuzima neke predugovore, ugovore i ništa, naravno, nije urađeno. Kako je to bilo nakaradno postavljeno, reći ću vam da je negde već 2011. godine potpisan ugovor o kupovini vagona za metro čija gradnja još nije bila ni počela. Sva sreća, kad je Đilas menjan 2013. godine, to je stopirano. Jer, što da kupujete vagone, a još niste usvojili i niste baš sigurni da je to toliki kolosek ili onoliki. Inače, da pomenem, gradski odbornik Đilas, to već sedam godina traje, ne dolazi na sednice Skupštine grada, ne radi, ne koristi dva mandata koja su mu dali građani, a uredno prima novac za nerad. Dakle, sram ga bilo! A oni njegovi koji su imali priliku za pet godina da izgrade ovaj metro i da počnu da ga grade imaju onda obraza da dođu na Makiško polje i da sprečavaju gradnju metroa. Inače, sećate se te njegove izjave, Đilas je tvrdio da on nije smenjen da bismo se danas vozili njegovim metroom. Pazite, to je bezobalna laž. Da je Đilas ostao na vlasti, naravno, on ne bi zaradio onih 619 miliona evra, on bi zaradio milijardu evra, dug Beograda bi verovatno, da je on ostao na vlasti, narastao na dve milijarde evra, a u Beogradu bi Đilas, da je ostao na vlasti, umesto pravog izgradio repliku metroa poput one, sećate se, replike Terazija koja je srušena, sama se urušila i onda je morala da bude uklonjena. Pre koju nedelju Dragan Đilas je sve Srbe na Kosovu i Metohiji nazvao kriminalcima. Dakle, on koji na Kosovu i Metohiji ima nula posto podrške, a Srpska lista 99%, on naziva Srbe kriminalcima. Međutim, onda postavljamo pitanje da li će Đilas kada doživi katastrofu na narednim izborima, npr. u Beogradu, i kada SNS bude osvojila 50% u Beogradu, da li će Đilas Beograđane tada da nazove kriminalcima? E, sada, pruga Beograd - Budimpešta, koja je takođe deo i prošlogodišnjeg, a i budžeta za iduću godinu. Dakle, to je najveći i najvredniji projekat u jugoistočnoj Evropi, ukupne vrednosti oko četiri milijarde evra, od čega dve milijarde evra su na teritoriji Srbije, a investicija deonice Beograd – Novi Sad koja se završava, to sam rekao, je vredna oko 850 miliona dolara, a ova buduća deonica Novi Sad – Subotica će biti vredna oko 16 milijardi dolara. Kada pruga bude završena do Budimpešte i tamo ćemo stizati za manje od tri sata krajem 2024. ili najkasnije početkom 2025. godine. Sada već uskoro od Beograda do Novog Sada na ovoj pruzi koja se dovršava stizaćemo za 25 minuta. Ove pruge rekonstruišu i grade u stvari ruske i kineske kompanije i brzina vozova će biti uglavnom 200 kilometara na sat. Samo da vas podsetim, sada se od Beograda do Budimpešte autobusom stiže za šest sati. Radovi na relaciji Beograd-Novi Sad su počeli u februaru 2019. godine i završavaju se i dok izgradnja brze pruge od Beograda do Novog Sada ulazi u završnu fazu, prekjuče je počela gradnja ove deonice od Novog Sada i Subotice u dužini od 108 kilometara i rok je za završetak 33 meseca. U Novom Sadu će da bude izgrađena i velika i moderna železnička stanica, a na trasi od Novog Sada do mađarske granice biće izgrađeno ukupno 49 podvožnjaka, nadvožnjaka i sličnih objekata i predsednik Aleksandar Vučić je prekjuče lepo rekao da će deonica brze pruge od Novog Sada do Subotice i do granice sa Mađarskom, koja je prekjuče počela da se gradi, biti završena do 2024. godine i poručio da će Srbija nastaviti da se razvija i menja na bolje. I kaže predsednik Vučić: „Ako ne razmišljate o budućnosti, ne možete da je imate“, to je on pomenuo da je rekao Džon Golsvordi. Predsednik Vučić je zahvalio građanima što veruju u bolju i uspešniju Srbiju. Poručio je da će Srbija nastaviti da se menja i da će svi biti ponosni na našu zemlju i verovati u budućnost svoje dece u Srbiji. I završavam. Dakle, sa druge strane, jedini program Đilasovaca, i to smo se uverili i niz godina unazad, je rušenje Vučića, dehumanizacija njegove porodice, nasilje i protivljenje svemu što radi SNS. I ovo što sam sad izgovorio je najbolje opisala jedna gospođa, član SSP-a, koja je demonstrirala protiv gradnje metroa na Makiškom polju kada je u ponedeljak rekla, citiram: „Mi smo ispred naše partije SSP došli zbog toga što se protivimo svemu što radi SNS“, kraj citata. I to je suština svega. Dakle, Đilas i njegovi se protive svemu što donosi napredak Srbije, protive se metrou, vakcinama, kovid-bolnicama, gradnji svih kapitalnih projekata, podizanju spomenika, svemu. Mislim, prosto ne znaju gde udaraju, ne znaju šta rade. A Sveto jevanđelje po Luki lepo kaže, citiram: „A Isus govoraše – oče, oprosti im, jer ne znaju šta čine“. Mislim, na kraju krajeva, to što rade đilasovci i nije baš toliko važno, važno je da vlast iz Srbije na čelu sa predsednikom Vučićem i da SNS, da svi oni znaju šta rade. Predsednik Vučić štiti Srbiju, uzdiže Srbiju, gradi Srbiju, vakciniše Srbiju, leči Srbiju, leči prošlost u sadašnjosti, radi budućnosti. Živela Srbija. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik dr Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege narodne poslanice i narodni poslanici, uvaženi ministre sa pomoćnicima, za nas u SDP-u jednakost, socijalna pravda i solidarnost su najosnovniji postulati na kojima svakodnevno insistiramo i na kojima stalno i potenciramo. Mi takođe insistiramo na ravnomernoj raspodeli poreza, da se porez određuje prema imovinskom statusu, odnosno prema snazi, moći i primanjima naših građana. Izuzetno nam je drago što danas imamo jako puno odluka i rešenja koja idu u tom pravcu. Pre svega, upravo zbog toga je šef naše poslaničke grupe gospodin Branimir Jovanović prošlog meseca, 28. oktobra, na sednici kada Vlada odgovora poslanicima pokrenuo pitanje o plaćanju tzv. poreza na luksuz, poreza na vozila veće kubikaže, a u stvari male vrednosti zbog njihove starosti. On je ovu višedecenijsku nepravdu najbolje prikazao jednim primerom. On je uzeo primer „pežoa 607“, koji je npr. 3.000 kubika i 2003. godište i koji negde na tržištu vredi oko 1.500 evra. Po starom zakonu, vlasnik ovakvog vozila bi trebalo da plati polovinu vrednosti, odnosno 95.000 dinara, odnosno oko 800 evra za jedno ovakvo vozilo, što je zaista nepravedno, nekorektno i moram reći neodrživo. Stoga, izmene i dopune Zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara kojim se upravo menjaju ove nelogičnosti koje danas ovde pred svima nama vidim kao jednu zaista zajedničku pobedu, pobedu svih nas koji se borimo da naši građani imaju jednak status, ravnopravan status po svim osnovama, i po beneficijama, ali i po davanjima. Po ovom novom zakonu koji je danas pred nama, za vozila između 2.000 i 2.500 kubika umesto dosadašnjih 34.950 dinara plaćaće se 20.387 dinara, pa za vozila između 2.500 i 3.000 kubika umesto 70.894 dinara plaćaće se 41.314 dinara, a za vozila preko 3.000 kubika će se umesto 146.382 dinara plaćati 85.389 dinara. To su zaista značajna smanjenja i nešto što je jako značajno, obzirom da su to starija vozila i da su to uglavnom ljudi koji nisu basnoslovno bogati i nemaju mogućnost da tako lako menjaju vozila. U fokusu svakako našeg rada socijaldemokrata jeste čovek sa svojim svakodnevnim problemima i mi dajemo i tražimo rešenja koja su adekvatna i situaciji i trenutku. Upravo ovakvim predlozima kojima olakšavamo svakodnevne probleme pokazujemo konkretizaciju naše politike. Ministru se još jednom zahvaljujem na jednom dobrom rešenju, a poslanici SDP će sa zadovoljstvom podržati ovaj predlog koji smo delimično i sami pokrenuli. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Slavenko Unković.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, kada su u pitanju izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, radi se o izuzetno značajnom zakonu i promenama koje su nedostajale u našem sistemu poljoprivredne politike i koje su potrebne radi usklađivanja sa evropskim regulativama. Svih ovih godina, pogotovo prošle i ove godine, videli smo koliko je poljoprivreda bitna za naš privredni razvoj i da sa preko 10% učestvuje u našem BDP-u i vidimo da se u ovim kriznim vremenima možemo osloniti na poljoprivredu. Samo da podsetim, a i vi ste, ministre, to izjavljivali, da je izvoz za ovu godinu dostigao oko pet milijardi dolara, što je značajan rezultat, s obzirom na to da je to pre 10 godina bilo jedva na nivou dve milijarde dolara. To je zaista značajan pomak i rezultat. Juče smo čuli od premijerke da je budžet za sledeću godinu oko 62 milijarde dinara, što je 10 milijardi više nego ove godine, odnosno 17,5% više od inicijalnog budžeta za 2021. godinu. Ovo je zaista rekordan budžet. Za subvencije je predviđeno 81% budžeta, odnosno 50,6 milijardi dinara, što je 8,8 milijardi više nego ove godine. Trideset dve milijarde su usmerene na direktna plaćanja u poljoprivredi, za IPARD projekte će biti izdvojene 6,4 milijarde, a za mere ruralnog razvoja biće izdvojeno oko pet milijardi dinara. Ove brojke pokazuju jako veliku brigu države kako bi se poljoprivredna politika naše zemlje podigla na veći nivo. Vidimo tu i veliki potencijal, ali država mora da pomaže raznim podsticajima, ali i ovakvim izmenama i dopunama postojećih propisa. Izmenama zakona definiše se softversko rešenje za e-agrar i uspostavlja se registar poljoprivrednih gazdinstava, kao jedinstvena elektronska centralizovana evidencija. Uvode se elektronski postupci u vezi sa registrom gazdinstava, postupak upisa u registar, obnove registracije, promene i brisanje iz registra. Novo softversko rešenje omogućiće poljoprivrednicima da za kraće vreme dobiju podsticaj, jer će obrada predmeta znatno kraće trajati i sva razmena i provera podataka između registra vršiće se automatski. Svaki poljoprivrednik će na svom pametnom telefonu ili računaru jednostavnim unošenjem svoje identifikacije moći da proveri u kojoj se fazi nalaze njegovi zahtevi i projekti, naravno, moći će da se pristupi i svim drugim podacima o svom gazdinstvu. Takođe, izmenama su precizirane odredbe koje se odnose na sistem za identifikaciju zemljišnih parcela, kao jedan od komponenti sistema za plaćanje u poljoprivredi. Zato se uvode dve nove aplikacije – „Ajaks“, aplikacija koja služi za praćenje plaćanja u poljoprivredi i aplikacija „Elpis“, koja služi za identifikaciju zemljišnih parcela. Čitav proces će se odraziti na promenu rada Uprave za agrarna plaćanja, odnosno doći će do bržeg odobravanja podsticaja i brže isplate. Ovaj sistem kontrole koriste sve članice Evropske unije prilikom sprovođenja zajedničke poljoprivredne politike. Važna izmene se odnose i na uvođenje avanske isplate IPARD subvencija u iznosu od 50% odobrene investicije, na taj način će poljoprivrednici kojima su odobrene subvencije za IPARD fonda unapred dobiti polovinu zahtevanog novca za investiciju i to će mnogim proizvođačima biti odlučujući razlog za dolazak investiranje i povlačenje sredstava iz IPARD fondova. Ove izmene predstavljaju samo deo započetih promena kako bi se našim poljoprivrednicima obezbedilo najjednostavniji i najbrži pristup subvencijama kako bi naša poljoprivreda što više osnažila. Poljoprivredna proizvodnja nigde u svetu ne zavise od slobodnog tržišta i naša država mora da uspostavi mehanizme koji mogu obezbediti stabilnost proizvodnje i snabdevanje tržišta i u tom cilju su i ove izmene zakona. Danas je pred nama i set poreskih zakona, a ja ću se na kratko osvrnuti samo na neke od njih. Osnovna sadržina predloženih izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana odnosi se na povećanja neoporezivog iznosa zarade sa 18.300 dinara na 19.300 dinara mesečno, kao i produžavanje perioda primene postojećih olakšica za zapošljavanje novih lica do kraja sledeće godine. Izmenama zakona uvode se i olakšice za poslodavce koji zasnuju radni odnos sa novim licima koji su neposredno angažovana na poslovima istraživanja i razvoja, predlaže se uvođenje olakšice za poslodavca u vidu oslobađanja od plaćanja 70% obračunatog poreza na zarade zaključno sa 31. decembrom 2024. godine. Razlog za donošenje novih izmena Zakona o porezu na dobit pravnih lica, sadržan je u mogućnosti da pod određenim uslovima kapitalni dobitak ostvaren prenosom prava intelektualne svojine, kao autorsko pravo ili kao pravo pronalaska, da se ne uključi u osnovicu poreza na dobit pravnih lica. Značajne su izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu. Nezavisno od toga da li se prenos svojine na vozilo vrši sa ili bez naknade, predlaže se da poresku osnovicu umesto tržišne vrednosti vozila koja se utvrđuje rešenjem poreskog organa čini vrednost koja se utvrđuje primenom propisanih elemenata, a to su zapremina, snaga motora, kao i godina proizvodnje. Izmenama se predlaže da obveznik poreza na prenos apsolutnih prava kod prenosa prava svojine na motornim vozilima bude kupac tog vozila. Kada je u pitanju Zakon o porezima na upotrebu držanja i nošenja dobara, predloženo je samo jedna izmena, tržišna vrednost putničkih vozila preko 2.000 kubika brže se umanjuje po osnovu starosti i u odnosu na ostala vozila zbog čega se predlaže da se poresko opterećenje umanji. Osnovni razlog donošenje ovakve izmene je da se oporezivanje određuje srazmerno u ekonomskoj moći obveznika. Cilj Zakona o budžetskoj inspekciji jeste centralizacija budžetske inspekcije kako bi se povećao broj sprovedenih kontrola po inspektoru. Dopune zakona će omogućiti da se na celoviti sistematičan način uredi nadležnost postupak, rad i ovlašćenja budžetska inspekcija. Cilj je da se njihova aktivnost prilagodi stvarnim potrebama građana i zaštiti javnog interesa, kao da se izvrši funkcionalno jačanje kapaciteta budžetske inspekcije i da se na jasan način preciziraju uslovi za obavljanje poslova budžetskog inspektora. Kao i u mnogim drugim državnim inspekcijama i kontrolnim telima ovde imamo slučaj i nedovoljnog broja budžetskih inspektora. Recimo, u jedinicama lokalne utvrđeno je da je 2020. godini bilo zaposleno samo 82 budžetska inspektora. Službe za budžetsku inspekciju osnovane su u 42 lokalne samouprave sa popunjenih 65 od ukupno 108 sistematizovanih radnih mesta za budžetske inspektore, dok u 65 jedinica lokalnih samouprava uopšte ne postoje osnovane službenici sistematizovana radna mesta za inspektore unutar tih uprava. Poseban problem je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru koji je ispod svih normi upravo ta centralizacija koja je predviđena ovim izmenama će doprineti većem broju prosečnih kontrola po inspektoru. Izmene zakona definišu i to da poslove budžetska inspekcija mogu obavljati samo lica koja imaju uskostručno obrazovanje ekonomske pravne struke u trajanju od najmanje četiri godine. Većina inspekcija kod nas ima problem manjka zaposlenih u ovakvoj situaciji je doprinela odluka o zabrani zapošljavanja, pa je broj inspektora u Srbiji tri do četiri puta manje nego od proseka EU. Cilj naše zemlje je da ima dobro organizovanu javnu upravu i nju mora da čine stručni i motivisani i dobro plaćeni kadrovi. Za JS svi današnji predlozi su prihvatljivi i poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati cilj današnjeg predloga koji su na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Unkoviću. Reč ima narodni poslanik Arpard Fremond.
Poštovani predsedavajući, poštovano predsedništvo, gospodine ministre sa sradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, moje kolege iz poslaničke grupe su već govorili o prateći finansijskim zakonima, ja ću o poljoprivredi i želim da saopštim da će poslanička grupa SVM podržati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju iz razloga kontinuiteta i odgovornosti. Podržaćemo predloženu izmenu i dopunu jer se tiče ispunjenja međunarodnih obaveza i primene zahteva iz odredbi sektorskog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske komisije o mehanizmima primene finansijske pomoći u okviru IPA programa u oblasti podrške poljoprivrede privrede i ruralnom razvoju IPARD 3, kao što smo pre pet godina iz istog razloga podržali izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju kada se sektorskim sporazumom uveo IPARD 2, program pomoći poljoprivrednicima. Poslanička grupa SVM će podržati predloženu izmenu i dopunu zakona jer se slažemo oko suštine i naša skoro trodecenijska zalaganja imaju za cilj kreiranje dugoročno stabilne konzistentne i predvidive politike ruralnog i razvoja poljoprivrede. Bez obzira na poteškoće u implementaciji IPARD 2 programa i sa sličnim problemima su se, da budemo iskreni, suočavali poljoprivrednici u svim državama koji su koristili predpristupne fondove. Četiri godine nakon raspisivanja i dodele prvih sredstava, vidljiv je pomak. Podaci do kraja oktobra 2021. godine kažu da je iz IPARD 2 fonda ukupno odobren 771 projekat u vrednosti od 129 miliona evra, a ukupno je isplaćeno 458 projekata vrednih blizu 25 miliona evra. Čašu uvek možemo gledati kao polu praznu ili kao polu punu. Sa jedne strane do sada smo iskoristili oko 30% od mogućih 175 miliona evra, a isplatili nešto više od 10% sredstava, a nedovoljna iskorišćenost sredstava znači obavezu da se nepotrošeni deo vrati. Konkretno, do kraja godine trebalo bi da se potroše sredstva koja su planirana za ovu i još 15 miliona evra preostalih iz prošle godine. Znači, da se poljoprivrednicima isplati oko 45 miliona evra. Dobra je vest da sredstva iz IPARD 2 programa mogu da se povlače do kraja 2023. godine, a statistika korišćenja fondova u EU govori da je pik u petoj ili šestoj godini i čini se da se kod nas prati taj trend. Naime, Ministarstvo poljoprivrede je 6. maja ove godine objavilo je da je u 2020. godini odobreno ukupno 320 zahteva, dok je recimo 2018. godine odobreno samo 20 zahteva. Razlozi odobravanja malog broja zahteva su brojni, delom zbog obimne dokumentacije, nedostatka zaposlenih u IPARD agenciji i u Upravi za agrarna plaćanja, dugih procedura odobrenja, ali najveća prepreka je bila kako obezbediti sredstva za investiciju. Gazdinstvo je moralo da obezbedi sto posto sredstava da bi posle odobrenja retroaktivno dobilo povrat od 50/60% od ukupne vrednosti. Zato poslanička grupa SVM pozdravlja predložene izmene, da se investicija finansira iz odobrenog avansa u visini do 50% od ukupne vrednosti. Posebno važno da će avansna uplata biti odobrena ne samo za buduće zahteve već i za one zahteve koji su podneti u poslednja dva poziva ukoliko nisu izdata rešenja po njima. Osim avansne isplate sredstava iz IPARD programa za poslaničku grupu SVM je važno da su ciljevi donošenja Predloga zakona u skladu sa programskom strategijom naše stranke. U oblasti poljoprivrede zalažemo se za modernizaciju, korišćenje novih znanja, inovacija, kako bi se obezbedila konkurentnost naših poljoprivrednika i poboljšanje njihovog položaja u proizvodnom i prodajnom lancu, kako bi se povećalo korišćenje mera održivog razvoja i očuvanja životne sredine i svakako ne na poslednjem mestu, kako bi se podstaklo uključivanje što većeg broja mladih poljoprivrednika i žena poljoprivrednica. Za nas je važna upravo ta dimenzija IPARD programa, da podstiče uključivanje mladih poljoprivrednika, na primer mladih poljoprivrednici i žene prilikom bodovanja i rangiranja dobijaju pet dodatnih bodova čime mogu da zauzmu bolju poziciju na rang listi, a kao finansijski podsticaj dobijaju dodatnih pet posto povraćaja. Značaj digitalne platforme agrolajf preko koje će korisnici poljoprivrednog zemljišta na jednom mestu dobiti sve informacije za preduzimanje agro tehničkih mera možemo oceniti kroz predložene izmene i dopune kojom se sistem poljoprivrede i ruralnog razvoja povezuje sa svim relevantnim bazama podataka i registrima i time se ostvaruje ne samo efikasnija zaštita interesa poljoprivrednika već i kvalitetnije i racionalnije funkcionisanje kompletnog sistema. Uvođenjem informacionog sistema e-agrar 75% potrebnih podataka će se automatski preuzimati iz javnih evidencija i registara, pa će za popunjavanje biti potrebno manje od sat vremena umesto dosadašnjih pet sati. Naravno, nadamo se da će to biti tako i u praksi. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara pozdravlja činjenicu da se u okviru IPARD 3 programa za period od 2021. do 2027. godine iz okvirnog budžeta 288 miliona evra Srbija je izdvojila za jednu dodatnu meru u odnosu na IPARD 2, to je mera 6 – investicije u javnu infrastrukturu u seoskim područjima. Korisnici mere 6 biće jedinice lokalne samouprave, odnosno naseljena mesta do 10.000 stanovnika koji će imati mogućnost da ostvare povraćaj od 100% prihvatljivih troškova za razne projekte. Naša poslanička grupa nema dilemu da će se iskustvo sprovođenja IPARD 2 programa biti od koristi u efikasnijem korišćenju sredstava iz IPARD 3 i dugoročno dobra priprema za korišćenje mnogo značajnih sredstava iz evropskih fondova zajedničke poljoprivredne politike. Na nivo Evropske unije implementacija, strategija lokalnog razvoja spada u red 10 najvažnijih mera u pogledu budžetskih izdavanja iz ukupnog Evropskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Sve navedeno je potvrda da će poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara podržati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, gospodine Fremond. Reč ima narodni poslanik Borisav Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsedavajući, uvaženi ministre Nedimoviću i vaši saradnici, poštovane koleginice i kolege poslanici, imamo danas veliki set zakona koji prati budžet i danas o tome raspravljamo uglavnom rekao bih na isti način, pa sam se ja zato odlučio da kažem nešto o onome što je vezano za Zakon o poljoprivredi i nešto, ali vrlo malo reći ću i zašto, jer se spremam o tome šire da govorim na drugom jednom mestu. Druga stvar o kojoj ću govoriti to je sistem nacionalne bezbednosti i bezbednost zemlje uopšte. Kada se radi o poljoprivredi ovaj zakon koji je danas pred nama većinski uglavnom je tretirao IPARD i sve oblike pomoći države u finansiranju poljoprivredne proizvodnje, odnosno gazdinstava, domaćinstava, itd. Ja bih o poljoprivredi, o nečemu drugom, danas ovde rekao. Poljoprivreda sigurno jeste jedna od grana koja pruža velike mogućnosti, možda među najvećima privrednim granama, a činimo relativno malo na tom polju. Sećam se pred kraj 2013. godine, čini mi se, raspravljali smo, ne znam kojim povodom, ovde upravo o poljoprivredi i o sufinansiranju itd. ja sam tada nešto malo govorio i tada je bilo rečeno da će se upravo sačiniti, pristupiti sačinjavanju strategije poljoprivrede ili to nije urađeno ili nije urađeno na dovoljno transparentan način čim ja recimo, ne smatram da sam među ne znam koliko informisanima, ali još neke kolege sam pitao, ne znaju da li postoji taj dokument ili ne postoji. Naime, ja mislim da je prva stvar koju treba uraditi i koja bi mogla napraviti revolucionarne promene u poljoprivredi, to je sveukupna modernizacija poljoprivrede. Primera radi, nama danas i dalje u poljoprivredi dominiraju žitarice. Dakle, dominiraju proizvodi sa jednogodišnjom berbom. Nismo ništa učinili, a trebalo bi da one krajeve, delove teritorije koji imaju za to uslove da se prebacimo i tu započnemo proizvodnju celogodišnju, kao što je recimo povrtarstvo, to cele godine donosi plodove. Ja ću podsetiti, verovatno se neko od vas seća, mislim da je to pre 40 i nekoliko godina, Francuzi su nama ponudili koncesije na 20 godina za Mačvu, s tim što bi svih tih 20 godina svakom vlasniku hektara zemlje svake godine isplaćivali onu vrednost koju on dobija zasejavanjem tog hektara kukuruzom, pšenicom, žitaricama. Nismo to prihvatili tada. Šta je u pitanju? Verovatno svi znate, ako neko ne zna neka kaže. Dakle, kad je Mačva u pitanju radi se o prvoklasnoj zemlji, radi se o kraju, delu, cela Mačva leži na toploj vodi, severni deo Mačve je na vodi koja dostiže toplotu oko 80 stepeni. Treća stvar, nalazi između velikih reka Bogom dana, nacrtana za zalivanje i mogućnost da se pretvori, ono što kažu seljaci – u misir, dakle jedan deo ove zemlje koji bi sukcesivno, preko cele godine davao rod i gde bismo imali daleko i neuporedivo veću zaradu po hektaru od pet puta pa naviše. Dakle, ovo sam naveo kao primer malo detaljnije, jer mislim da je iz toga jasnije nego da ja pričam na šta mislim. Druga stvar koja bi morala da revolucioniše poljoprivedu to je da se okrenemo daleko više nego do sada, ne samo primarnoj proizvodnji u poljoprivredi, nego i sekundarnoj proizvodnji, odnosno preradi, pa onda plasiranje tih proizvoda prerađenih, a ne u izvornom stanju sa njive van zemlje u inostranstvo, što je daleko jeftinije. U poljoprivredi imamo jednog partnera koji je na istoj stvari. Naime, u međuvremenu, od 2013. kad smo to raspravljali, mi imamo pored Ministarstva za poljoprivredu, imamo Ministarstvo za brigu o selu. Rezultati za kratko vreme od godinu, dve dana su izvanredni u smislu da je jako velik broj mladih ljudi iz gradova vratilo se u selo, prihvatilo da se bavi poljoprivredom uz pomoć, naravno, države, računajući tu i IPARD program itd, itd. Tu bi trebalo dva ministarstva da budu u punoj sinergiji i da zajedno nastupaju. Rezultati koji su postignuti kao inovacija, ono što je program Ministarstva za brigu o selu, gospodin Milan Krkobabić je vodeći to Ministarstvo upravo napravio, ja mislim, tri puta više je osnovano seoskih zadruga različitog tipa nego što je bilo planirano, što nam pokazuje da bismo ovakvom još inovacijom u poljoprivredi privukli jako velik broj i mladih ljudi i ruralni deo ove zemlje preobrazili upravo, da kažem direktno, sela, takvim jednim novim nastupom. Mislim da bi to takođe pomoglo, udruženi nastup da bi pomogao još boljem razvoju, započetom razvoju, zadrugarstva po selima i u ruralnim delovima zemlje. Znači, da na kraju zaključim, IPARD kao takav, zakonom ovim potenciran, zadrugarstvo i prerađivačka delatnost, to su tri pravca koji bi revolucionisali razvoj poljoprivrede. Osim ovoga, pomenuo sam da ću drugu stvar pomenuti i samo ću tako, u stvari, pomenuti, to je bezbednosni sistem Srbije. Samo još dve rečenice. Mi imamo situaciju u zemlji. Dakle, promenili su se uslovi i okolnosti spolja, unutar zemlje. Neke stvari koje teku i iz vremena od pre 30 godina pa na ovamo omogućile su, ako se sećate, nemam vremena da sada pričam, omogućile su ino faktoru, pre svega stranim obaveštajnim službama, da obnove agenturnu mrežu, da je ojačaju, strukturno, da je postave raznovrsnije. Naše službe bezbednosti i obaveštajne službe moraju na to odgovoriti i kadrovski i organizaciono i strukturno, moraju se modernizovati, reorganizovati, metodološki prilagoditi, moraju postati efikasnije, revnosnije, da brže reaguju i postanu akciono delotvornije. Sve službe, svaka za sebe, moraju ojačati svoj samostalni rad i istovremeno pojačati sinergiju sa svim ostalim službama. Kontraobaveštajni poslovi su nam u zaostatku, kontraobaveštajna zaštita u okviru kontraobaveštajnih poslova pogotovu. Ne može se dogoditi, jer se to nikada nije događalo, da predsednik države objavi u javnosti da je prisluškivan, a nama se to desilo, kao što znate, kada je bio gospodin Toma Nikolić predsednik. Dakle, MUP mora biti drugačije postavljen. Njegova uloga među službama mora biti sasvim drugačije postavljena. Biro za koordinaciju službi bezbednosti ne može biti ovako neprimetan, neviđen. On mora biti drugačije postavljen i organizaciono i kadrovski. Mora imati daleko jaču ulogu u sistemu bezbednosti. Da završim time, iz ovoga proizlazi da sadašnji nosioci sistema nacionalne bezbednosti, u najširem smislu, moraju se preispitati. Neki koji se računaju u nosioce sistema bezbednosti to ne mogu biti, kao što su mediji i da ne nabrajam neke druge. Nemam vremena za više. Hvala vam.
Hvala vama. Reč ima Snežana Paunović.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Nedimoviću, predstavnici Ministarstva finansija, poštovane kolege i, pre svega, građani i građanke Srbije, moj uvaženi kolega Bora Kovačević govorio je o važnoj temi, koje se ja, nažalost, u svojoj diskusiji neću dotaći, ali hoće moja draga Dijana Radović, i to sa pozicije nekog ko sigurno sve na temu poljoprivrede zna bolje nego ja. Ali, hoću kao odgovorni narodni poslanik i, pre svega, pripadnik SPS, govoriti o važnom paketu zakona koji je danas pred nama. Poreski zakoni, mogli bismo reći da oni prate prihodnu, ali u dobroj meri i rashodnu stranu budžeta Republike Srbije za 2022. godinu, koji smo juče doneli. Danas zapravo pravno uređujemo prihodnu stranu tog budžeta izmenama seta poreskih zakona koji treba s jedne strane da obezbede optimalne budžetske prihode, a sa druge strane, da budu stimulativni za privredu i olakšavajući za građane, posebno u ovim godinama pandemije, koja je, sto puta smo to čuli i ponoviću, promenila lice ukupne privredne delatnosti i ekonomskog napretka ne samo kod nas, već u celom svetu. Čak smo odgovorili najkvalitetnije na jednu takvu situaciju. O tome se juče govorilo mnogo. Govorilo se o kvalitetu budžeta za 2022. godinu. Sigurna sam da nismo rekli sve prednosti donetog budžeta, da nismo zapravo ni stigli. Juče smo uglavnom govorili o tome kako će se trošiti budžetska sredstva, odnosno o strukturi troškova opšte države. A danas ćemo se posvetiti zakonima koji treba da obezbede prihode u budžetu. Takođe, tema današnjeg pretresa jeste i novi Zakon o budžetskoj inspekciji, koji treba da obezbedi, pre svega, efikasniju kontrolu zakonitog trošenja budžetskih sredstava na svim nivoima javne vlasti, čime se pojačava odgovornost prema poreskim obveznicima. Kada je u pitanju poreska politika i poreski sistem, treba naglasiti njihovu ulogu u obezbeđivanju makroekonomske i budžetske stabilnosti, kao i njihov uticaj, pre svega, na privredni i ukupan ekonomski razvoj. Poreska politika je jedan od najznačajnijih instrumenata država kojim se može efikasno delovati i na privrednu i na razvojnu strategiju zemlje, a time i na brži ekonomski i privredni rast. Stimulativnom politikom, poreskom pre svega, stvara se povoljan privredni ambijent za privlačenje investicija, jer je za svakog investitora stabilna i predvidiva poreska politika jedan od glavnih motiva pri donošenju odluke o investiranju. To se odnosi naročito na strane investitore zbog kojih smo u nekoliko navrata u prethodnom periodu bili i kritikovani. Vreme je pokazalo koliko su kritike bile bez osnova i dobro je da se sa tom politikom i nastavilo. Predvidivi i stimulativan poreski ambijent, a posebno poreske subvencije koje se obezbeđuju privrednim subjektima jesu važan faktor poslovanja i moraju postojati, zato država i treba da vodi stabilnu i predvidivu poresku politiku koja uvek u dužem periodu daje razvojne benefite. Poreske povlastice i građanima i privredi vode i ka ujednačavanju regionalnog razvoja i ka smanjenju socijalnih razlika. Dakle, poreska politika je jedan vidljiv društveni korektor i treba je tako strateški i tretirati. Srbija nedvosmisleno posvećuje ozbiljnu pažnju reformi poreskog sistema, koji upravo treba da predstavlja stimulativni ambijent, a istovremeno i da obezbedi dovoljne prihode za različite budžetske troškove, odnosno rashode, predviđene Zakonom o budžetu, a kojima se finansiraju funkcije države i njenih subjekata. U tom smislu je paket poreskih zakona koji je pred nama podložan tome, ili ga bar ja posmatram kao dalji napor države da dobro bilansira i prihodnu i rashodnu stranu budžeta, ali i da pokaže brigu prema privredi i građanima, što je apsolutna obaveza. Pred nama su i izmene zakona o porezu na dobit pravnih lica, poreza na dohodak građana, porezu na imovinu, porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara, kao i izmene Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Takođe, pred nama su i izmene Zakona o budžetskom sistemu, kao i novi zakon o budžetskoj inspekciji, čime se zaokružuje planirana poreska politika za narednu 2022. godinu, sa jednom poreskom strukturom koja je usklađena sa mogućnostima i privrede i građana. Verujemo da su poreske projekcije u kontekstu budžetskih prihoda realno planirane, a to je sve i iskazano u juče usvojenom budžetu. Ono što treba naglasiti jeste da pored dobro projektovanih stopa oporezivanja i poreskih olakšica, fiskalna disciplina, jedan od najuticajnijih faktora redovnog punjenja budžeta, odnosno od uticaja je na budžetsku sigurnost zasnovanu na realnim prihodima. Poreska politika u ovoj, a očekuje se da će biti i u narednoj, 2022. godini, doprineće u dobroj meri povećanju ulaganja u razvoj i tu pre svega mislim na infrastrukturne projekte i subvencije privredi, o čemu je takođe bilo reči u raspravi o predlogu budžeta. Takođe, fiskalna disciplina je uprkos kovidnoj godini omogućila i povećanje plata i penzija u ovoj godini, a povećanje je, i to ne malo, planirano i u narednoj 2022. godini. Zato ću najpre kratko prokomentarisati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu kojim se, pored ostalog, predlaže povećanje plata u javnom sektoru. Vlada je cenila napore određenih kategorija zaposlenih u proteklom izuzetno teškom periodu kovida i opredelila se za povećanje plata zaposlenima u zdravstvu, odbrani i ustanovama socijalne zaštite za 8%, a ostalim zaposlenima kod korisnika budžetskih sredstava plate će se povećati za 7%, osim Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika. Inače, plate i penzije zajedno čine preko 40% rashoda na nivou opšte države. Takođe, zakonom je unapređen i sistem centralizovanog obračuna primanja zaposlenih, izabranih i postavljenih lica kod korisnika budžetskih sredstava i korisnika sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje. Kada je u pitanju porez na dohodak građana treba istaći da su ponuđena zakonska rešenja plod potrebe harmonizacije naše poreske politike sa evropskim standardima, mada se može reći da poreske politike nije uvek lako usklađivati, jer se prosto poreska politika smatra u jednom delu i suverenitetom svake države. Ovaj zakon nudi nekoliko stimulativnih rešenja i mislim da su o njima govorile kolege pre mene. Najpre, to je to fiskalno rasterećenje prihoda po osnovu rada povećanjem neoporezivog iznosa zarade i stimulisanje zapošljavanja uvođenjem novih poreskih olakšica za zapošljavanje određenih kategorija lica i produženjem perioda primene postojećih olakšica. Predloženo je i povećanje neoporezivog iznosa zarade sa 18.300 na 19.300 dinara mesečno, što znači da se smanjuje osnovica oporezivanja zarade, kao i iznos poreza po tom osnovu. To je jedan od načina da se obezbedi manje fiskalno opterećenje prihoda koja fizička lica ostvare po osnovu rada, kao i smanjenje troškova za poslodavce. Mnogo je važnih odluka doneto kroz ove poreske zakone, ali interesantno da se javnost protekla dva dana bavila svim samo ne ovim o čemu govorimo danas, sve je bilo važnije, i zakon o eksproprijaciji, koji je tumačen na različite načine, ili da ne kažem svojevoljno, onako kako nekome odgovara, i zakon o referendumu, koji takođe ima različita tumačenja. Nije nam prvi put, često se dešava da sva zakonska rešenja koja se ovde donose ili su predložena budu analizirana iz onog ugla iz kog vam se to dopada, da ne kažem da je dopustivo da ga koristite u političke svrhe i kao dobar osnov za politički obračun. Ali, neću na to trošiti vreme, zato što treba da ostavim vreme i za svoje kolege. Moram da kažem da izmenama Zakona o porezima na imovinu uvodi se novi način oporezivanja motornih vozila, o tome je, čini mi se, kolega Bačevac govorio baš detaljno, tako što će se, umesto po snazi, motorna vozila oporezivati po navršenoj godini starosti vozila iskazanu koeficijentom starosti, uz primenu progresivne poreske skale. Meni se čini da je ovo pravedniji poreski model. Iz ovog paketa bih skrenula pažnju još na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, kojim se smanjuje stopa doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, produžava se period primene postojećih olakšica za zapošljavanje određenih kategorija lica i uvode nove olakšice za zapošljavanje određenih kategorija lica. Stopa doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje smanjuje se sa 25,5% na 25%, pri čemu se sada poslodavac rasterećuje za 0,5% doprinosa za PIO, koji se plaća na teret poslodavca i sada će plaćati 11% umesto 11,5%, što u masi sredstava predstavlja značajno rasterećenje poslodavca. Predlog zakona ustanovljava izuzetno progresivnu povlasticu odnosno oslobađa od plaćanja doprinosa za PIO za novozaposlene radnike. Poslodavac koji zasnuje radni odnos sa novozaposlenim licima u periodu od 1. 1. 2019. godine do 28. februara 2020. godine oslobađa se potpuno, odnosno 100% obaveze plaćanja doprinosa za obavezno PIO na teret zaposlenog i na teret poslodavca za zaradu tog novozaposlenog lica, isplaćenog zaključno sa 31. decembrom 2024. godine. Činjenica je da naše poreske vlasti, odnosno Ministarstvo finansija, nastoji da reformom poreske politike rastereti pre svega poslodavce kako bi bili motivisani na nova zapošljavanja, što jeste jedan od ciljeva ekonomski razvojne politike naše države. Da je ovakvo strateško opredeljenje dobro, pokazuju i dosadašnji rezultati. Stopa nezaposlenosti je u privih osam meseci 2021. godine iznosila 48,3% što je povećanje za 1,9 u odnosu na prvi kvartal ove godine. Priznaćemo da je ovo više nego dobar rezultat, imajući u vidu opštu krizu izazvanu kovidom. Na kraju, a o tome je govorio moj uvaženi kolega Radenković, analizirajući sve predložene poreske predloge, možemo konstatovati da je pre svega kontinuitet stimulativne fiskalne politike dao dobre fiskalne i razvojne rezultate. To je jedan od razloga zbog koga će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati predloženi set zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sada reč ima predsednik Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući Orliću. Evo već raspravljamo o setu poreskih zakona, poreski zakoni koji su i te kako vezani za Zakon o budžetu koji je usvojen juče, poreski zakoni koji treba da donesu određene poreske olakšice, poreske podsticaje, da se nastavi proces investiranja u Republiku Srbiju, smanjuje stopa nezaposlenosti, povećava životni standard građana Republike Srbije. O tome su moje kolege do sada već prilično diskutovale, međutim jedna od tačaka na današnjoj raspravi je Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu. Tu bih hteo da malo podsetim naše građane kako je to izgledalo 2020. godine, jer taj završni račun, odnosno budžet za 2020. godinu i način kako je vođenja Republika Srbija u jednom kriznom periodu dao je rezultat da 2021. godine imamo rast BDP-a od preko 7%, da je stopa nezaposlenosti nikad manja, da su investicije na teritoriji Republike Srbije do, čini mi se, kraja oktobra meseca bile 3,3 milijarde i 200 miliona evra. To su oni rezultati koji su nam dali za pravo da verujemo da ćemo biti uspešni i u 2022. godini. To je bio rezultat onih mera koje je sprovodila Vlada 2020. godine, a koje su bile oštro napadane na sve moguće načine. Hteo bih da podsetim građane kako je bivši režim, koji su predvodili Đilas i Šolak, prvo napadao čitav jedan sistem, zdravstveni sistem u vanrednom stanju. Valjda su se nadali da u tom vanrednom stanju i pandemiji koja je došla u Srbiji bude izazvana pre svega zdravstvena kriza koja će da kao rezultat da veliki broj zaraženih, samim tim veliki broj preminulih i da ih na tim rezultatima narod, odnosno građani Republike Srbije dovedu na vlast. Mogu da kažem da to jeste morbidno i za svaku osudu, ali postoji nešto još morbidnije i što je za još veću osudu. Kada su videli da od toga nema ništa i da Vlada Republike Srbije i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić imaju siguran plan da pandemiju izazvanu korona virusom prebolimo sa što je god moguće manje posledica, onda su počeli da ruše taj sistem da bi ga veštački napravili i došli na vlast. Sad je valjda svima u Srbiji jasno kako su se oni odnosili prema građanima dok su bili na vlasti. Svima je valjda jasno kako bi se odnosili ukoliko bi kojim slučajem ponovo došli na vlast. Čak i oni koji su bili najviše kritizeri programa i mera koje je sprovodila Vlada Republike Srbije morali su u nekim svojim izveštajima, doduše stidljivo, da priznaju da su mere bile dobre. Stidljivo, doduše. Malo je Fiskalni savet odnos prema našim javnim finansijama, prema našim projekcijama budžeta, prema našim završnim računima ublažio taj stav i priveo ga istini i činjenicama, doduše kritikujući ga u nekoj meri koja može biti prihvatljiva. Kad pogledate ocenu Fiskalnog saveta o završnom računu za 2020. godinu navode se podaci da je fiskalni, negativni fiskalni rezultat 458 milijardi, 8,3% BDP-a. To je za Srbiju mnogo novca. Hteo bih da podsetim i građane Srbije da je osim što je deo tog novca išao u sistem zdravstvene zaštite, za porast zarada zaposlenima u sistemu zdravstvene zaštite, da su tu bili razni podsticaji za naš privredni sistem koji je danas zabeležio rast od preko 7% i da su toliko bile napadane mere, kao što je, recimo, bila ona isplata pomoći svakom punoletnom građaninu koji je to želeo, od 100 evra. Sad, pazite, u redu što je Fiskalni savet rekao da je to trebalo praviti neke socijalne karte, pa kupovna moć, itd. To mogu da prihvatim, ali ne mogu da prihvatim da o tome počinje da priča Dragan Đilas, ne mogu da prihvatim da o tome priča Šolak, ne mogu da prihvatim da o tome priča Milojko Arsić, mlađani Nikezić, itd. zato što kad pogledam njihove rezultate i njihove vlasti ja dolazim do zaključka da oni nisu bili Robin Hud. Oni su bili junaci jednog crtanog stripa, zvao se „Alan Ford“, u kome je jedan od tih crtanih junaka otima od siromašnih da bi davao bogatima. S tim da su bogataši bili oni sami, pa su otimali od građana Republike Srbije da bi oni postali još bogatiji. Oni su se usudili da napadaju to kako to Vlada Republike Srbije i Aleksandar Vučić smeju da daju svakom punoletnom građaninu stotinu evra. Dok su uzimali za sebe, tada im to nije smetalo. Razlog jeste taj što se boje da slučajno građani Srbije ne dobiju novac, pa ne ostane za njih ukoliko nekim čudom dođu na vlast. To je njihov problem i zato napadaju sve ove mere koje je sprovodila Vlada Republike Srbije. Ima tu još nekih podataka sa kojima se ja ne bih složio, baš kada je u pitanju Fiskalni savet. Kaže se da je izvršena dokapitalizacija, jer Srbija 12 milijardi dinara, da je dat neki beskamatni kredit „Srbijagasa“ od pet milijardi dinara i da je Fond za razvoj dobio 12 milijardi dinara. Hteo bih da konačno mi i vidimo šta je to toliko skrivila Er Srbija da u godini u kojoj niko ne leti, a baš niko, kada je recimo čak i Nemačka Savezna Vlada sprema paket pomoći za svog nacionalnog prevoznika mi valjda tu Er Srbiju treba da ugasimo zato što ne sme nijedno preduzeće u Srbiji da mu produžimo život, da kada se stvore uslovi za to zarađuje novac. Samo bih hteo da podsetim građane Srbije, a i ove napadače iz Fiskalnog saveta, 2012. godine Er Srbija je imala sedam mlaznih aviona, „Boing 737“, od kojih su samo tri bila u letnom stanju, preostala četiri su bila kanibalizovana i Er Srbija je bila spremljena za vreme Đilasove vlasti ili za privatizaciju ili za stečaj. Valjda naš Fiskalni savet reši da malo bude i da izbalansira svoje mišljenje, pa kaže u jednom sledećem delu da nije navedeno koja su to državna preduzeća i javne agencije uplatile dobit i dividende državi skoro 29 milijardi i smatraju da bi to iz ugla kvaliteta budžetskog procesa i njegove transparentnosti bilo svrsishodno da se nađe u tom izveštaju, a onda navode da je to lako sprovodljivo zato što u izveštaju o reviziji završnog računa koji je sprovela DRI, zamislite, pa ko će drugi nego DRI, može se saznati da su tokom 2020. godine u budžet dividende i dobiti uplatili Naftna industrija Srbije, Telekom Srbija, Javno preduzeće „Srbijagas“. Zamislite da li je bilo moguće za vreme Đilasove vlasti da ta državna preduzeća uplate dividende u budžet Republike Srbije. Ja se toga ne sećam. Znam dok su oni izvodili NIS isključivo pre privatizacije da je njegov gubitak bio 80 miliona evra na godišnjem nivou. Setite se samo da su pričali kako je Telekom neefikasan, kako ne može da opstane na tržištu, kako će ga privatne kompanije pregaziti i kako treba da se privatizuje tj. da ga oni kupe sa onim novcem kojim su prethodno opljačkali od građana Srbije, Šolak konkretno, pa su hteli da prodaju Telekom za nekih 600, 700 miliona evra, a danas njegova tržišna vrednost je preko četiri i po milijarde evra. Tako to izgleda kada su oni vodili Srbiju. „Srbijagas“, na sednici odbora koja je prethodila ovoj sednici Narodne skupštine opet nekako stidljivo, a po meni bez ikakve potrebe, predsednik Fiskalnog saveta je napao „Srbijagas“ u smislu da moramo da vodimo računa šta će biti sa cenama gasa u narednom periodu, da treba da u budžetu predvidimo sredstva da pokrijemo neke eventualne gubitke „Srbijagasa“, da nam se ne bi desilo kao 2012, 2013, 2014. pa sve do 2017. godine da iz budžeta isplaćujemo gubitke „Srbijagasa“. Jeste jedna stvar tačna - da smo u tim godinama isplatili gubitke. Ali, postoji jedna druga stvar, nije rečeno kako su gubici nastali, nije rečeno da su predsednici opština iz bivšeg režima uzimali gas za rad svojih toplana, naplaćivali od svojih građana naknadu za toplotnu energiju, a onda sebi delili plate, kupovali automobile, a Srbijagasu nisu izmirivali obaveze, pa, su valjda očekivali da će Aleksandar Vučić i SNS da naredi Srbijagasu da obustavi isporuku gasa tim lokalnim samoupravama, gde inače, i nije bila tada SNS na vlasti, da bi se građani valjda, smrzavali u svojim stanovima, da u školama ne bi bilo grejanja, u bolnicama ne bi bilo grejanja. Onda vidite kakvi su to ljudi, šta su spremni da urade svojim građanima, da bi došli na vlast. Neka se ne brinu za Srbijagas, Srbijagas uplaćuje dobit u budžet Republike Srbije. Srbijagas je siguran sam, biti zadovoljan sa rezultatima razgovora koje sutra predsednik Srbije Aleksandar Vučić ima sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom, i Srbija će opet imati, potpuno sam siguran, najbolju cenu gasa u Evropi. To će opet biti problem bivšem režimu, jer Srbija sa Aleksandrom Vučćem ne sme da bude uspešna. Kako oni misle da pobede SNS i Aleksandra Vučića, ako imamo rast od 7%, ako imamo inflaciju koja u zbiru ne može da dostigne inflaciju koju su oni imali u jednoj godini, ako smanjujemo stopu nezaposlenih, ako se prave putevi, auto-putevi, ako se prave bolnice i škole. Onda ne mogu da pobede Aleksandra Vučića. Pa, daj da smetamo, daj da pričamo neistine, dajte da bunimo građane da nas na neki način, nekim čudom, voleli bi na izborima, ali ako može bez izbora dovedu na vlast. Evo, sada da sam u pravu, možete da otvorite bilo koji portal pod kontrolom Dragana Đilasa, i ovog mangupa Šolaka, jedna od vesti koja će da bude jeste cene energenata, cena motornog goriva i koliko akcize utiču na cenu motornih goriva, odnosno derivata. Onda će da počnu da pričaju o inflaciji, pa, kako je to jako opasno, pa, kako država mora o tome da se brine, pa, kako da se stara. Sve su u pravu. Samo postavljam pitanje što to nisu radili dok su bili na vlasti. Kaže ovako Nikezić, mlađani, od 2012. godine, do današnjeg dana cena evro dizela je porasla za 26 dinara. Znači za devet punih godina 26 dinara. To je nešto ispod tri dinara godišnje. Hajde da pogledamo koliko je cena evro dizela porasla za vreme njihove vlasti od četiri godine, preko 100%. Preko 100%. Jesu li uradili nešto da se to ne desi? Nisu ništa. Jesu li pravili poreske olakšice? Ne, nisu, jer su iz tog budžeta krali, ništa nije išlo nazad građanima, nije se izdvajalo za puteve, nije se izdvajalo za privredu, nije se izdvajalo za bolnice, nije se izdvajalo za škole, nije se izdvajalo, u krajnjem slučaju, ni za penzije. Čak i onaj javni dug koji su pravili zbog povećanja penzija, zbog štampanja dinara su pojeli, pa nam je samo ostao visoki javni dug, a penzioneri od toga nisu imali nikakvu korist. Nominalno su imali više novca, efektivno su mogli manje da kupe i sada će to društvo da priča kako trebamo da brinemo mi o inflaciji. Samo da podsetim građane Republike Srbije. inflacija u 2008. godini je iznosila 10,9%, u 2009. godini 10,1%, u 2010. godini 8,6%, u 2011. godini 11%. Prosti aritmetički zbir procentualnih iznosa, stope inflacije je 40%, a suštinski inflacija je bila preko 45%, za četiri godine njihove vlasti. To je bio onaj period kada je čak i oni koji su želeli da daju podršku njihovoj vlasti i njihovoj ekonomiji „US Stil“ pobegli iz Srbije, glavom bez obzira. Prodali „Sartid“ za jedan dolar, samo da ne rade više pod režimom koji vodi Đilas, Šolak i tada predsednik Srbije Tadić. Celu fabriku su prodali za jedan dolar. Toliko o tome. I sada će Nikezić i ostali da pričaju kakva će inflacija da bude na teritoriji Republike Srbije, kako to može da se odrazi na životni standard građana. Oni se brinu o životnom standardu građana. Samo da kažem građanima da je 640.000 naših građana ostalo bez posla za vreme njihove vlasti od četiri godine. Izračunajte koliko je to godišnje. Izračunajte koliko je to građana dnevno i onda se oni brinu o građanima. Možemo da pričamo i o minimalnim zaradama, o direktnim stranim investicijama, o prosečnim penzijama, o prosečnim neto zaradama. Kada već toliko pričaju o naftnim derivatima i njihovoj ceni, hajde da pričamo o tome koliko su građani kupovali goriva za vreme njihove vlasti i koliko ga kupuju danas. Valjda se po tome meri jedan deo njihovog životnog standarda. Valjda se po tome mere i rezultati. Ovako pokušavamo da napravimo neku lažnu paniku da u Srbiji ništa ne valja, da ništa ne vredi, da je fatamorgana to što građani danas imaju više novca nego pre osam ili devet godina. Sigurno je da nemaju onoliko koliko bismo i oni i mi hteli, ali jedne stvari ima dovoljno, a to je da ako radimo, ako se borimo, imamo pravo i da se nadamo da ćemo da dostignemo onaj životni standard kome težimo. Ovi dok su bili na vlasti, osim što su nam uzimali i krali novac, uzimali su nam i krali godine života. Novac ćemo da zaradimo, a izgubljene godine nikada i to nikada ne treba da im oprostimo i uvek treba da podsećamo građane Srbije, pogotovo ove mlađe kakve su to lopuže, hohštapleri i da nikav više Srbijom ne vladaju ni Đilas, ni Šolak, ni Mišković, ni bilo koji drugi.
Hvala gospodine Arsiću. Reč ima Danijela Veljović. Prestalo vreme poslaničke grupe je nešto preko šest minuta.
Hvala. Pred nama je set važnih finansijskih zakona o pokušaću u svom obraćanju u vremenu koje je preostalo, da se dotaknem većine zakona koji treba da pokažu u kom pravcu će ići ekonomija kao najvažniji faktor jedne jake države. Prvo Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o budžetskom sistemu. Ovim predlogom zakona se predviđa povećanje plata zaposlenih kod korisnika budžetskih, kao i korisnika organizacija za obavezno socijalno osiguranje, osim Fonda za socijalno osiguranje vojnih lica, tako što će sada plate ovih zaposlenih biti povećane za 7%. Takođe, ovim predlogom zakona se predviđa i povećanje plata za 8% zaposlenima u Ministarstvu odbrane, zaposlenima u zdravstvenim ustanovama, u ustanovama socijalne zaštite, zdravstvenim radnicima, u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija i Zavodu sa sport i medicinu rada. Povećanje plata će se vršiti počev od plate za decembar 2021. godine. Ovo rešenje kojim se povećavaju plate oko 500.000 ljudi u ove dve kategorije je još jedna potvrda da se teži rastu životnog standarda iz godine u godinu. Podsetimo se, godinu dana ranije, u novembru 2019. godine zarade u javnom sektoru su takođe povećanje i to u proseku za osam do 15%. Povećanje plata je odgovorna ekonomska mera iako plate rastu brže od BDP, jer se to dešava u uslovima smanjenja javnog duga. Kada rast plata u javnom sektoru podržava rast BDP, takav rast ima pozitivan efekat na plate i u privatnom sektoru. Opravdano se može očekivati da za nekoliko meseci usledi povećanje rasta i u privatnom sektoru. To će doprineti povećanju BDP i većim prihodima budžeta. Takođe nije beznačajan još jedan aspekt povećanja plata u javnom sektoru, a to je sprečavanje odlaska stručnih kadrova iz državne službe, naročito u zdravstvu, što smo bili svedoci u proteklom periodu. Ovim predlogom zakona se obezbeđuje pravni osnov da Uprava za trezor može vršiti centralizovan obračun primanja zaposlenih izabranih i postavljenih lica kod korisnika budžeta svih nivoa vlasti, a ne samo kod korisnika republičkog budžeta kako je to do sada bilo. U vezi sa centralizovanim obračunom primanja, sada se uspostavlja novi informacioni sistem koji će omogućiti obračun, kreiranje, čuvanje i razmenu podataka neophodnih za računovodstvene evidentiranje isplate, izveštavanje, uključujući i obustave zarada, naknada i ostalih ličnih primanja zaposlenih. Ovaj sistem će u potpunosti uvesti red u sistem zarada kod korisnika javnih sredstava, uvesti bolju i efikasniju kontrolu i smanjiti troškove mogućnosti greške. Mi, iz SDPS, uvažavajući trenutne ekonomske mogućnosti i prilike, smatramo da svaki radnik ima pravo na dostojanstven način života, da živi od svog rada, te ćemo u danu za glasanje svakako podržati ovaj predlog zakona. Što se tiče Predloga zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, predložena je samo jedna dopuna i to u članu 30. ovog zakona, kojem se obvezniku pruža mogućnost da pod određenim uslovima kapitalni dobitak, ostvaren prenosom prava intelektualne svojine, autorsko pravo, pravo srodno autorskom, kao i pravo u vezi sa pronalaskom, u kapital rezidentnog pravnog lica ne uključuje osnovicu poreza na dobit pravnih lica, uz propisivanje uslova koje je potrebno ispuniti kako obveznik ne bi izgubio pravo na ovu poresku pogodnost. Predloženo je da se ova izmena odnosi za poreski period koji počinje u 2022. godini. Osnovni cilj predložene mere je povećanje konkurentnosti domaće privrede. Naime, primenom inovacija firme koje su u vlasništvu domaćih rezidenata mogu da ostvare povoljniji položaj u svetskoj ekonomiji. U cilju borbe protiv sive ekonomije, povećanje investicija, povećanje zapošljavanja i privrednog rasta, imamo i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana koji će se primenjivati uglavnom počev od januara 2022. godine. Pre svega, predlaže se povećanje neoporezivog iznosa zarada sa 18.300 na 19.300 dinara. Na ovaj način opterećenje prihoda, koji ostvaruju zaposlena lica, biće znatno manje i time će se smanjiti troškovi koje će poslodavac izdvajati za porez. Imajući u vidu da je politika zapošljavanja značajno pitanje ekonomske politike jednog društva koje ima tendenciju rasta i napretka, svaki podsticaj novog zapošljavanja građana je bitan faktor, kako za poslodavce, tako i za društvo u celini. Dalje, precizira se izuzimanje od oporezivanja poreza na dohodak građana, može da se ostvari za primanja studenata koji obavljaju učenje kroz rad. Bitna novina je i uvođenje nove olakšice za poslodavce koji zasnuju radi odnos sa novo zaposlenim licem, tako što se sada poslodavac oslobađa obaveze plaćanja 70% obračunatog i obustavljenog poreza iz zarade novo zaposlenog lica za zaradu isplaćenu zaključno sa 31. decembrom 2024. godine. Takođe, uvodi se izuzimanje od oporezivanja naknade koje ostvaruju studenti koji obavljaju učenje kroz rad, kao materijalno i finansijsko obezbeđenje. Sva ova predložena rešenja imaju za cilj nastavak politike što većeg zapošljavanja koja su u proteklom periodu značajno porasla. Prema izjavi direktora Nacionalne službe za zapošljavanje, na evidenciji Nacionalne službe trenutno se nalazi 482.000 osoba i to je najmanji broj nezaposlenih lica u protekle dve decenije. Poznato je da visoke ukupne dažbine na zarade čine radnu snagu manje konkurentnom u poređenju sa drugim zemljama u razvoju. Rešenje treba tražiti u smanjenju oporezivanja zarada kada to budžetske i socijalne okolnosti dozvole. Sa zadovoljstvom konstatujem da je ovaj predlog budžeta to dozvolio. Tako i ovim predlogom zakona mladi se podstiču da ostanu u svojoj zemlji kako bi svojim radom i angažovanjem dali puni doprinos prosperitetu i daljem napretku zemlje. Kada je reč o ekonomskim merama za koje se i SDPS zalaže u cilju ekonomskog razvoja i napretka, jedna od tih mera je ravnomerni raspored poreza. Naime, u skladu sa našim opredeljenjem smatramo da budžetski prihodi moraju da potiču od poreza koji treba da bude ravnomerno raspoređen na poreske obveznike prema njihovoj snazi. Pred nama je jedan potpuno nov zakon, odnosno Predlog zakona o budžetskoj inspekciji. Budžetska inspekcija igra veliku ulogu u borbi protiv korupcije. Njen značaj se ostvaruje kroz uspostavljanje zakonitog rada svih direktnih i indirektnih korisnika javnih finansija, javnih i drugih preduzeća u većinskoj javnoj svojini, organizacija socijalnog osiguranja i drugih. Do sada smo imali mali broj budžetskih inspektora sa neodgovarajućom školskom spremom koji nisu mogli u potpunosti zadovoljiti potrebe inspekcije korisnika javnih sredstava. Sada ovim predlogom zakona predviđa se da budžetski inspektor može biti samo lice koje ima stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti, ekonomske ili pravne nauke u trajanju od najmanje četiri godine. Ovaj uslov će omogućiti da poslove budžetske inspekcije obavljaju lica koja imaju usko stručno obrazovanje koje je neophodno za vršenje ovog specifičnog inspekcijskog nadzora. Važan zakon je i Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona. Činjenica je da Srbija kontinuirano radi na usaglašavanju svojih propisa sa zakonodavstvom EU. Tako i u oblasti carinskih propisa to je učinjeno nekoliko puta počev od donošenja novog carinskog zakona 2018. godine. S obzirom da je Carinski zakon EU takođe pretrpeo izvesne promene, neophodno je bilo izvršiti usklađivanje i sa ovim izmenama. U skladu sa ovim predlogom zakona pomenula bih inicijativu „Otvoreni Balkan“ kao vrlo važnu i podsetila da je SDPS na čelu sa gospodinom Rasimom Ljajićem upravo bila inicijator ideje „mali Šengen“ koja je sada zaživela kroz ovu inicijativu „Otvoreni Balkan“ gde je jako važno govoriti o toj regionalnoj integraciji koja pre svega odgovara Srbiji i malim zemljama za osetniji rast životnog standarda. Zapravo, neophodno je učešće izvoza u BDP da bude iznad 50%, a zemlje sa 10 miliona stanovnika to ne mogu da ostvare samostalno, već mogu kroz ovakav vid saradnje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Daniel Đivanović. Preostalo vreme poslaničke grupe nešto preko pet minuta.
Poštovani predsedavajući, potpredsednice, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, 23. marta ove godine sam u ime poslaničke grupe SVM postavio tri pitanja na temu automobila, odnosno vozila učesnika u drumskom saobraćaju. Pitanja su između ostalog bila upućena Ministarstvu finansija, kao i Agenciji za bezbednost saobraćaja. Prvo pitanje sam postavio vezano za primenu novog Pravilnika o podeli motornih i priključnih vozila i njihovoj tehničkoj ispravnosti, koji je predviđao mnogo strožu kontrolu emisije štetnih gasova. Molba se odnosila na odlaganje primene novog veoma strogog Pravilnika kako bismo građane rasteretili dodatnih udaraca na kućno budžet u sred svetske pandemije izazvane virusom Kovid 19. Poštovane kolege, sa zadovoljstvom vas podsećam da smo zahvaljujući ekspeditivnosti Vlade i otvorenosti za razgovor već tokom juna meseca ove godine postigli dogovor i odložili primenu novog Pravilnika za najmanje dve godine. Drugo moje pitanje postavljeno Ministarstvu finansija se odnosilo na tzv. porez na luksuz koji se obračunava na osnovu zapremine motora putničkih vozila i zbog toga vlasnici takvih vozila plaćaju višestruko veće iznose na ime poreza prilikom registracije njihovih vozila. Dame i gospodo, danas se pred nama nalazi predlog Ministarstva finansija, odnosno Vlade Republike Srbije o izmenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara koji predviđa da se propisani iznos poreza na upotrebu motornih vozila umanjuje za motorna vozila preko navršenih pet godina starosti i motorom preko 2.000 kubnih santimetara i to za 25% kod motornih vozila preko pet, a do osam navršenih godina starosti, 40% kod motornih vozila preko osam do deset godina navršenih godina starosti, odnosno 65% kod motornih vozila preko deset navršenih godina starosti. Ovaj zakon treba da stupi na snagu 1. januara 2022. godine. Treće pitanje se odnosilo na istorijska vozila, odnosno oldtajmere. Ova vozila već treću godinu nemaju adekvatan status kada je u pitanju uverenje o ispitivanju vozila prilikom uvoza. Takođe, nepravednost kod poreza na bazi zapremine motora je još izraženija kod istorijskih vozila koja su najvećim delom upravo sa motorima većih zapremina. Sadašnjim izmenama zakona ćemo rešiti nepravednost kod registracije vozila između pet i 20 godina. Međutim, vodeći se pozitivnim iskustvom kod prva dva pitanja, siguran sam da ćemo u bliskoj budućnosti zajedničkim radom uspeti da definišemo status i za ova istorijska vozila, i u pogledu ispitivanja i u pogledu njihove registracije, i na taj način sprečiti masovni izvoz istih, odnosno motivisati vlasnike da sačuvaju oldtajmere u Srbiji i da ih neguju kao umetnička dela sve dok je naše, ali svakako i svetske istorije. Da zaključim, poslanici Poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje podržati ovaj predlog zakona, kao i ostale predloge koji se nalaze na dnevnom redu sednice. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem gospodinu Đivanoviću. Reč ima Dijana Radović. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama su danas važne tačke dnevnog reda, a s obzirom na to da sam član skupštinskog Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, svakako da ću krenuti od Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Na samom početku, podsetila bih ono što je veoma važno za sve građanke i građane Republike Srbije, a to je da smo juče usvojili budžet za 2022. godinu. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede će u 2022. godini imati na raspolaganju 62 milijarde dinara. Ovo je značajan iznos za sve naše poljoprivrednike, a svi dobro znamo da je poljoprivreda i ruralni razvoj u lokalnim, regionalnim, kao i u nacionalnim strategijama prepoznata kao strateški prioritet, odnosno kao jedan od prioriteta strateškog pravca naše države. Ovaj budžet upravo to i potvrđuje, tako što je najveći deo sredstava usmeren ka ovom ministarstvu zapravo i predviđen za subvencije, više od 80% ukupnog iznosa. Pored dobre cene, znamo i da je veoma bitan za sve poljoprivredne proizvođače i siguran plasman poljoprivrednih proizvoda, ali državne subvencije i državni podsticaji jesu nešto što znatno određuje da li će naši poljoprivredni proizvođači nastaviti da se bave poljoprivredom, ali takođe i da li će tu poljoprivrednu proizvodnju povećati ili ući u sektor prerađivačke industrije, odnosno proizvodnje hrane. Država kroz ulaganje u poljoprivredu, kroz izdvajanje više sredstava podstiče našeg poljoprivrednika da ulaže više i da proizvodi više. Zato je važno da nastavimo ovakvu podsticajnu politiku koju imamo prema poljoprivredi, da imamo afirmativnu participaciju naše države u resoru poljoprivrede i važne su adekvatne mere koje sprovodimo u sektoru našeg agrara da bismo što više naših poljoprivrednih proizvođača podstakli da uđu u poljoprivrednu oblast, prosto da imamo više prerađivačkih kapaciteta. Posebno je značajno i da subvencije i povraćaj sredstava u poljoprivredi budu blagovremeni i budu na vreme. To je važno pre svega da bi naši poljoprivredni proizvođači mogli da znaju koliko će da ulažu, da bi mogli da znaju koliko će i da planiraju, ali i da realizuju planirane aktivnosti za narednu godinu. Upravo dolazimo do onog značajnog aspekta ovog Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, a to je da se ove izmene i odnose na to da subvencije poljoprivrednim proizvođačima budu brže isplaćivane, ali da sami zahtevi ka poljoprivrednim proizvođačima budu brže obrađivani. Ovim novinama omogućiće se efikasnije vođenje registra poljoprivrednih gazdinstava, brža obrada podataka, ali takođe i efikasnije upravljanje isplatama podsticaja iz oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja. Putem ovog elektronskog portala naši poljoprivrednici moći će da pristupe podacima o svom poljoprivrednom gazdinstvu u svakom trenutku, što će ovaj sistem činiti i transparentnijim i u svakom trenutku njima dostupnijim kako bi mogli da apliciraju i da znaju kakav je status njihovih zahteva. Digitalizacijom registra jeste značajna novina što ćemo imati bolji sistem za obradu primljenih zahteva, što će se povezati sistem sa svim relevantnim javnim evidencijama, ali takođe i automatsko preuzimanje potrebnih podataka, što će olakšati, kao što sam rekla, obradu zahteva i za krajnji ishod imaće ažurniji registar poljoprivrednih gazdinstava i bržu isplatu podsticaja. To je ono što je veoma važno, a predviđa se ovim izmenama i dopunama. Naravno, cela digitalizacija u našem javnom sektoru sprovodi se i upravo zbog toga da bi građanima bili dostupniji podaci, da bi građani mogli brže i efikasnije i jednostavnije da ostvaruju svoja prava, ali pre svega i da bi im se omogućila ušteda i vremena i novca. Kada dolazimo do ovog elektronskog portala, upravo to i postižemo tako što ćemo imati oslobađanje od naplati taksi, što je važno za naše poljoprivredne proizvođače, ali ćemo uštedeti i novac tako što naši poljoprivredni proizvođači neće morati da prekidaju svoje radne obaveze, radne aktivnosti, već će moći od kuće putem računara ili telefona da vrše bilo kakve izmene vezane za njihov status poljoprivrednih gazdinstava. Jedna od značajnih novina je što će se korisnicima IPARD podsticaja omogućiti avansno plaćanje od 50% od odobrene vrednosti podsticaja, čime će se obezbediti značajan deo finansijskih sredstava. Omogućićemo da ove IPARD mere budu afirmativnije, odnosno da budu što više zastupljene, da ih naši poljoprivredni proizvođači što više koriste, ali da što manje sredstava ostaje neiskorišćeno. Važno je pomenuti IPARD meru LEADER koja je predviđena za sprovođenje politike ruralnog razvoja, kroz realizaciju lokalnih strategija ruralnog razvoja od strane lokalnih akcionih grupa. Izmene i dopune Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave jesu još jedan korak ka našoj težnji da naša javna uprava bude i modernija i efikasnija i ima funkciju da izgradimo modernu, efikasnu i stručnu javnu upravu. Mi poslanici Socijalističke partije Srbije apsolutno se slažemo da je uspostavljanje efikasnog i modernog službeničkog sistema potreba svake lokalne samouprave i da su ove izmene i dopune neophodne i potrebne da bismo kvalitetno upravljali kako ljudskim resursima, ali tako i javnim resursima koji su u stvari resursi naših građana. Javna uprava jeste najbliža građanima, jer kroz širok spektar svih usluga koje pruža našim građanima ostvaruje najneposredniju komunikaciju sa njima. Naš zadatak je zbog toga i da je stalno unapređujemo, modernizujemo da bi je građani zaista i doživljavali kao svoj servis. Za uspešnu i efikasnu državnu upravu kojoj težimo preduslov je ulaganje u ljudske resurse, jačanje službeničkih sistema kroz specijalizaciju postojećeg kadra, omogućavanje njihove kontinuirane edukacije, konstantnog učenja, ali i podmlađivanje strukture zaposlenih. Naravno, ovde je posebno važno zapošljavanje IT stručnjaka, jer nam je neophodna informatička pismenost službenika. Imajući to u vidu, savremeni državni službenik mora biti i nagrađen za svoj doprinos reformama kojima težimo i koje sprovodimo, srazmerno složenosti njegovog posla, produktivnosti, ali pre svega i zalaganju za efikasnije ostvarivanje prava i zahteva naših građana. Uz visok nivo digitalizacije koji smo postigli u gotovo svim resorima i reformama koje smo do sada sproveli, usklađivanje javnoslužbeničkog sistema sa upravljanjem ljudskih resursa zaokružićemo i ove višeslojne sistematske reforme i na taj način rezultati koje ćemo postići biće kvalitetni državni službenici, ali i ono što je nama svima cilj, a to je zadovoljni građani. Svakako, svaku jedinicu lokalne samouprave karakterišu neke specifičnosti sa kojima se susreću kako donosioci odluka u tim lokalnim samoupravama, tako i građani i građanke koji u njima žive, i zbog toga nije potrebno posebno obrazlagati zašto su lokalne samouprave izuzetno važan segment funkcionisanja svake države. Građani od lokalnih samouprava, nivoa vlasti koji je njima najbliži, prirodni najbliži, očekuju da lokalne samouprave sve svoje kapacitete i sve svoje resurse usmere ka njihovim potrebama. Tu pre svega mislimo na zapošljavanje, mislimo na podizanje životnog standarda stanovništva, ali i unapređenje sveukupnog kvaliteta života. Zato je važno da sve reforme i sav razvoj i celokupan razvoj koji podstičemo na nivou cele države, podstičemo tako da on odgovori potrebama na lokalnom nivou, naravno, uzimajući u obzir i različitosti koje su tu prisutne. Jedan od ključnih aspekata daljeg razvoja naše države svakako jeste i uloga lokalnih samouprava na polju očuvanja mira i stabilnosti unutar svake lokalne samouprave, ali značaj lokalne samouprave kada je u pitanju saradnja između nacionalnih zajednica, kada je u pitanju unapređenje multikulturalnog i multietničkog suživota većinskih i manjinskih naroda. S obzirom na to da dolazim iz jedne multikulturalne sredine u kojoj žive i Srbi i Bošnjaci, posebno bih naglasila značaj gde je potrebno da mi mladi predstavnici naroda, mladi poslanici u ovom visokom domu imamo svest o tome koliko je važno mir i stabilnost koju zagovaramo na republičkom nivou i posebno je važno da svi u lokalnim samoupravama imamo svest o tome da samo saradnja, mir i stabilnost kako unutar naše zemlje, tako i u regionu može dovesti do ekonomskog prosperiteta, kom i danas svedočimo. Poslanička grupa SPS će svakako u danu za glasanje podržati izmene i dopune ovih predloga zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Goran Milić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, uvaženi građani Republike Srbije, naravno da ću u danu za glasanje da podržim ovaj set zakona, jer svaki zakon koji smo izglasali u ovoj Skupštini, izglasan je isključivo u interesu građana Srbije. U svom današnjem izlaganju posebnu pažnju posvetio bih delu razvojnog budžeta koji se tiče izgradnje brze saobraćajnice Sombor-Kikinda, odnosno da budem precizniji, saobraćajnice koja će se protezati od graničnog prelaza sa Mađarskom – Bačkog Brega do graničnog prelaza Nakova sa Rumunijom, deonica puta koji je bezmalo duga 175 kilometara, a čiji će ukupan iznos biti preko 800 miliona evra. Ova brza saobraćajnica imaće četiri trake i zaobilaziće sva naseljena mesta, što će građanima Sombora doneti ne samo brže uključenje na auto-put, povezivanje sa Kikindom, te spajanje Banata i Bačke, i ne samo lakšu i bržu komunikaciju i povećanu bezbednost u saobraćaju, nego i mnogo više od toga. Kada kažem mnogo više, mislim na to da bez puta logično nema ni prekopotrebnih investicija, te moramo da naglasimo da će izgradnjom ove saobraćajnice Sombor konačno doživeti dugo očekivani preporod i uveren sam da će ubrzo potom i prvi veći investitor doći u naš grad. Gospodo, Sombor na ovo čeka decenijama. Decenije su prošle, a nijedna vlast do sada nije imala sluha, razumevanja, niti dobre volje da shvati koliko je zapravo ovaj put značajan, bolje reći neophodan, za sve građane koji žive na potezu gde će brza saobraćajnica biti izgrađena. Te iste prethodne vlasti, pogotovo Đilasova, Tadićeva i Jeremićeva i sve te nazovimo demokratske politikanske strukture, krojile su budžet isključivo za svoje lične interese i na taj način od građana koji su im poklonili poverenje otimali sve što se oteti može, puneći isključivo sopstvene džepove, i to preko svojih privatnih preduzeća. Takav budžet oni su nazivali razvojnim budžetom i takav budžet služio im je samo i jedino za sopstveni preporod. Upravo otud imamo danas tog istog gospodina Đilasa, sa hektarima stanova, sa ko zna koliko stotina miliona evra, pored tih 619 miliona za koje se zna, kada bismo te hektare pretvorili u kilometre, ovaj put o kome danas ovde pričamo bio bi mali. Ti isti njegovi, kada kažem njegovi, mislim ovom prilikom na gospodina Đilasa i njegove saradnike, u Somboru su bili na vlasti čitavih 18 godina i za to vreme gradski budžet je korišćen kako bi tadašnji predstavnici vlasti jeli i pili na račun građana, pa su tako svojim potpisom oni sebi plaćali od kapućina i kutije cigara do proslava na kojima su se bahato razbijale porcelanske vaze, te je bilo slučajeva da na jednu takvu zabavu potroše i utroše i po pola miliona dinara. Tako su oni brinuli o građanima, gospodo, i tako oni su oni demokratski razmišljali o izgradnji ove saobraćajnice i novih fabrika u gradu kome su prekopotrebna nova radna mesta i investicije. Da nije našeg predsednika Aleksandra Vučića koji se svojom rečju obavezao da će ovaj put biti izgrađen, od brze saobraćajnice za sve naše građane ostao bi samo san. U ime svih građana Sombora, ispred kojih vam se danas s ponosom obraćam, kao i u ime regionalnih centara i gradova Banata i Bačke koje će ova saobraćajnica povezivati, u ime svih čestitih i vrednih ljudi koji će konačno dobiti priliku da se povežu i unaprede svoje poslovanje, dakle, u ime svih nas koji čvrsto verujemo u politiku Aleksandra Vučića, danas zahvaljujem predsedniku Aleksandru Vučiću na svemu što čini kako za Sombor, tako i za severnu srpsku pokrajinu Vojvodinu i za našu voljenu otadžbinu Srbiju. Ovakav predsednik predstavlja ponos svim svojim građanima i svome narodu služi na čast. Sa ovakvim čovekom na čelu Srbije možemo bez straha i jasno da gledamo u svoju budućnost. Živeo predsednik Aleksandar Vučić, živela Srbija!
Hvala. Reč ima narodni poslanik Radovan Arežina. Izvolite.
Poštovane kolege narodne poslanice i narodni poslanici, poštovani ministre, poštovani predstavnici Ministarstva i Vlade Republike Srbije i uvaženi građani Republike Srbije, osvrnuću se malo na Zakon o budžetskoj inspekciji. Mislim da je to dobar zakon koji ćemo, nadam se, usvojiti i sigurno ćemo ga usvojiti. Svaka odgovorna država odgovorno postupa sa javnim sredstvima pretočenim u budžete određenog nivoa vlasti. Republika Srbija, osim toga što odgovorno planira sredstva za finansiranje opšte države, odgovorno pristupa i kontroli zakonitog trošenja budžeta. Osim interne i eksterne revizije budžeta koju sprovodi Državna revizorska institucija, kao i svih budžetskih korisnika, primenu zakona i drugih propisa u oblasti namenskog i zakonitog korišćenja javnih sredstava i materijalno-finansijsko poslovanje vrši budžetska inspekcija kroz inspekcijski nadzor. Krovni zakon u oblasti planiranja, pripreme, donošenja i trošenja budžetskih sredstava je Zakon o budžetskom sistemu i njime je ustanovljena budžetska inspekcija kao mehanizam kontrole zakonitog trošenja budžetskih sredstava. Sada su ustanovljena tri nivoa, a to su republička budžetska inspekcija i dva niža nivoa inspekcijskih službi, pokrajinska i lokalna, odnosno opštinska, tj. gradska. Oblast inspekcijskog nadzora uređuje se i Zakonom o inspekcijskom nadzoru i Zakonom o opštem upravnom postupku, kojima su u značajnoj meri uređena procesna pitanja koja su bitna za obavljanje poslova budžetske inspekcije, sadržina, granice, ovlašćenja, prava i obaveze pri vršenju inspekcijskog nadzora u poslovima budžetske inspekcije. Ipak je bilo potrebno budžetsku inspekciju urediti novim zakonom, jer je bilo očigledno napraviti funkcionalniji i efikasniji sistem inspekcijskog nadzora. Ta potreba proističe iz obaveze usklađivanja ove oblasti sa evropskim standardima, što je definisano u pregovaračkom poglavlju 32 – finansijski nadzor, kojim se postavlja obaveza centralizacije budžetske inspekcije i zahteva jasno razgraničenje sa internom revizijom. Sada republička budžetska inspekcija obuhvata nadležnost i budžetske inspekcije jedinica lokalne samouprave donošenjem ovog zakona i autonomne pokrajine, dok su ove inspekcije nadležne za kontrolu korisnika sredstava lokalnog, odnosno pokrajinskog budžeta. Ocenjeno je da je svrsishodnije i efikasnije da svi budžetski inspektori imaju isti nivo ovlašćenja, čime se doprinosi jačanju kapaciteta budžetske inspekcije, povećavaju mogućnosti efikasnijeg rada inspektora, suštinski treba da se ostvari bolja i odgovornija kontrola zakonitog trošenja budžeta. Postojeći kapaciteti budžetske inspekcije na svim nivoima nisu dovoljni, a ni adekvatno korišćeni zbog različitih nadležnosti i malog broja inspektora. Tako na nivou opština i pokrajina u 2020. godini rade 82 budžetska inspektora, a na republičkom nivou zaposleno je 17 budžetskih inspektora, što svakako nije dovoljno za kontrolu svih budžetskih korisnika. U tom smislu, centralizacija budžetske inspekcije koja se uvodi ovim zakonom podrazumeva to da Ministarstvo finansija vrši funkciju inspekcijskog nadzora, a ovim zakonom je definisano da administrativno preuzima sve inspektora sa lokalnog i pokrajinskog nivoa, finansira i organizuje rad budžetske inspekcije, s ciljem da se poveća efikasnost rada, modernizuje rad i poveća mobilnost, odnosno prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru. Krajnji cilj inspekcijskog nadzora budžetske inspekcije je uspostavljanje budžetske discipline korisnika javnih sredstava i zaštita finansijskih interesa Republike Srbije, a naročito u pogledu utvrđivanja da li se javna sredstva koriste zakonito i namenski. Centralizacija budžetske inspekcije putem preuzimanja budžetskih inspektora podrazumeva i preuzimanje svih prava, obaveza, predmeta, opreme, sredstava za rad i arhive od autonomne pokrajine i jedinica lokalne samouprave, kao što je urađeno ovim Predlogom zakon, dok će se rad budžetskih inspektora pratiti kroz jedinstveni informacioni sistem e-Inspektoru, koji u svom radu koriste sve republičke inspekcije i koji digitalizuje rad inspekcije i omogućava efikasno izveštavanje i praćenje toka inspekcijskog nadzora. Centralizacija budžetske inspekcije u funkciji podizanja nivoa efikasnosti javne uprave korišćenjem digitalnih tehnologija koji olakšavaju rad i kontrolu tog rada što će u ovom slučaju vršiti ministarstvo. Mislim da je ovo dobar zakon i da time budžetski inspektor na ovaj način će veoma pomoći radu lokalne samouprave, posebno predsedniku opštine i načelniku opštinske uprave, to vam govorim kao nekadašnji nalogodavac opštinskog budžeta. Smatram da je ovo način koji će mnogo pomoći i koji će omogućiti da određene obaveze koje ima lokalna samouprava koja vrši preko, konkretno, na primer, opštinske uprave, a veoma je interesantno da opštinska uprava obuhvata 80% sredstava kojima raspolaže budžet opštine bilo koje. Znači, načelnik opštinske uprave, odnosno direktor opštinske uprave raspolaže sa 80% sredstava opštine. Prema tome, mnogo je dobro što se dešava centralizacija inspektora, odnosno da on bude u sastavu republičkog nivoa i da se time umanji uticaj lokalnih, da ne kažem moćnika ili bilo koga, znači sva ta sumnja se ovim zakonom odstranjuje. Veoma je interesantno da od budžeta predsednik opštine direktno i jedino raspolaže samo sa zakonskom odredbom, ne koristi svaku maksimalno, 4% od tekuće rezerve i 0,5% stalne rezerva koja je takođe od opštih prihoda. Ovo je veoma značajan pomak. Još bih se nadovezao pošto vidim u vašem sastavu predsednika Vlade gospođu koju sam pratio par puta na televiziji, koja je objašnjavala odlično oko ovih poreza, konkretno je to bilo, odnosno o Zakonu o porezima na upotrebu držanje i nošenje dobara, odnos na koji se odnosi na ono što je sve građane koji voze automobile, određene starijih godišta, a velike kubikaže, tu je obično uvek bila jedna ozbiljna rasprava i vi ste to na svoj način ispred ministarstva, ali ja želim par stvar, ako mogu da vam sugerišem, koje ćete u budućnosti jednostavno definisanjem budžeta i boljim punjenjem budžeta Republike Srbije da polako neke stvari omogućavamo, pa konkretno i kroz ovo da se još više smanjuju ti porezi koji su, nazvali smo ih realno porezi na luksuz, što prosto ne može da bude na auto od 15 godina, koji košta na tržištu par hiljada evra, a registracija za njega je 1.000 evra. Mislim da smo mi ovim današnjim, odnosno kada budemo usvajali ovaj zakon, napravili jedan veliki pomak u susret građanima koji imaju ovaj problem, a verujte da ih nema malo, jer znate šta, zakon kad je donesen neko je već imao auto te kubikaže. Mislim da je najrealnije da neko ko kupuje nov auto od 100.000 evra sa bilo kojom kubikažom i jedno četiri, pet godina do kojeg taj auto ima tu ozbiljnu vrednost i plaća ozbiljan porez. Ali, da kasnije kad ljudi uzimaju te aute koji su veoma kvalitetni sa 10 i 15 godina i koje je naš, naš srpski narod voli da vozi, voli Audi A6, milion tih drugih stvari, da im se omogući, jer mi smo, na primer evo ovde konkretno u predlogu ovoga stavlja se da sada automobili od 10 navršenih godina starosti, više od 10 navršenih godina, sa 40% umanjenja koje su imali sad ima 65%. Znači, mi imamo 25%, ali ja vam predlažem pošto dolazim iz Kladova, a to je Timočka krajina i naših ljudi je mnogo u inostranstvu, a posebno u Beču, a Beč je morate priznati u Austriji jedan veoma ozbiljan grad, ima ozbiljnu poresku politiku, tamo se ima pravo na jednim tablicama imati dva automobila. Zašto vam to govorim? Zato što jedna čovek ne može u datom trenutku sa jednim tablicama plaća po onoj skupljoj kubikaži, a ono drugo koristi drugi automobil, odnosno neki džip od 25, 30 godina ili deset, nije bitno, koji mu treba za lov, za nešto drugo, za neke druge aktivnosti, ali mu je registrovan, obavlja tehnički pregled i koristi to tokom godine jer mu nekad treba mesec ili dva dana vožnje ukupno u toku godine, a pri tom zadovoljava što plaća određene takse i tehnički pregled. Drugo, mi smo sada umanjili, na primer, konkretno u ovom primeru sa 40 smo umanjili na 65%, ali pogledajte samo razliku. Uzmite 2000 kubika 1998. neki auto i 2050, ovaj ima taksu 11.500, a ovaj ima 58.000. Vi ste sve to objašnjavali, ali morate da uđete u suštini problema koju imaju građani Republike Srbije. Ovim ja mislim da smo otpočeli rešavanje ovog pitanja koje će biti konstantno dok postoje automobili nas vozača primerenih koji ćemo to rešavati. Imate još jednu stavku, svi govore o automobilima, ali ja želim da vam uputim jedan apel i svih nas, reći ću nas, a znam dosta kolega koji voze motorcikle i da pokušamo da nađemo način da uvedemo da se to kvartalno registruje. Prestao sam da vozim svoj maksi skuter od 500 kubika pre dva meseca i sad ga neću voziti, uslovno negde do aprila meseca i zato vas molim da pokušamo da nađemo i tu način kao što je taj način u zapadnoj Evropi. Ne tražimo ništa više, ali ovim zakonom mi smo počeli da otklanjamo određenu problematiku. Želim u ime građana Republike Srbije koji voze sa velikim kubikažama i od ovih koji voze motorcikle, da vas pozdravim i da vam se zahvalim na ovom predlogu za koji ćemo kao predstavnici SPS glasati.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, Marko Parezanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege, u ova dva dana čuli smo veoma temeljnu raspravu o budžetu za 2022. godinu i poreskim zakonima. Dosta argumenata koji govore u prilog stabilnosti naših javnih finansija. Ovde ću se osvrnuti na nekoliko stvari. Prvo, mogli smo čuti podatak da će BDP naše zemlje na kraju ove godine biti oko 52 milijarde evra, što je negde skoro 20 milijardi više nego 2012. godine, što dovoljno govori o tome kako naša ekonomija napreduje, šta više ako se ostvare prognoze, pre svega govorim o međunarodnim finansijskim institucijama, o našem rastu, možemo očekivati negde 2028. godine da će nam BDP biti iznad sto milijardi evra. Na ovo bih dodao još jedan podatak koji se tiče budžeta za narednu godinu, kao što smo mogli čuti on iznosi 1516 milijardi dinara i ako se vratimo na pomenutu 2012. godinu ostvareni budžet za tu godinu bio je 744 milijarde dinara. Iz ovoga možemo videti da je budžet Republike Srbije za narednu godinu dva puta veći nego budžet iz 2012. godine u apsolutnom iznosu, drugim rečima u državnoj kasi ima dva puta više novca. Opet ako se ostvare prognoze vodećih finansijskih međunarodnih institucija o našem rastu, mi možemo očekivati negde 2026. godine da naš budžet pređe dve hiljade milijardi dinara i da bude tri puta veći nego 2012. godine. Sve ovo što govorim znači pre svega da će naša država imati mnogo više novca i za investicije i za socijalnu politiku i za pronatalitetnu politiku i za povećanje plata i penzija i za sve ono što je građanima Srbije važno. Centralna tema, o čemu želim danas da govorim, jeste javni dug, što je to jedna od veoma zanimljivih tema i tema koje su veoma prisutne u javnosti, a tema oko koje ima jako puno manipulacija. Pre nekoliko nedelja gledao jednu emisiju na jednoj tajkunskoj televiziji, žali bože vremena koje sam izgubio i jedan od gostiju bio je Dejan Šoškić bivši guverner NBS u periodu od 2008. godine do 2012. godine, dakle u periodu kada je naša ekonomija najviše propadala i kada smo imali najkatastrofalnije rezultate u našim javnim finansijama. Naravno, nisam iznenađen nedostatkom savesti tih ljudi i odgovornosti za ono što su radili, ali jesam bio malo iznenađen spremnošću njihovom da tako otvoreno govore neistine i da vređaju inteligenciju građana Srbije. Naime, Dejan Šoškić je izjavio da je javni dug Republike Srbije 2012. godine iznosio negde 43% ili 44%, a da je nakon toga sa promenom vlasti istorijski porastao preko 70%. Međutim, sa samo par klikova na mobilnom telefonu svaki građanin Srbije može da dođe do zvaničnog podatka da je javni dug Republike Srbije decembra 2012. godine iznosio 61,5% BDP. Dakle, slagao je za celih 17% bivši guverner Narodne banke, i ja sam sasvim siguran da on odlično zna koliki je bio javni dug u vreme kada je on bio guverner ali očigledno da je imao veoma lošu nameru. Namerno sam uzeo kraj 2012. godine, jer je to bila godina koju su u finansijskom smislu u smislu budžeta i ekonomske politike kreirala bivša vlast ali slobodno sam mogao da uzmem i kraj 2013. godine, obzirom da je naš budžet u to vreme bio veoma opterećen visokim kamatama, visokim budžetskim deficitom i nova Vlada 2013. godine je prosto bila prinuđena da se zadužuje da bi mogla da ostvari tekuću likvidnost. Godine 2014. formiranjem nove Vlade čiji je premijer bio Aleksandar Vučić, Srbija je ušla u tu, sada već tu čuvenu fiskalnu konsolidaciju i teške ekonomske reforme koje su tada bile veoma kritikovane od strane opozicije, da bi negde krajem 2019. godine, početkom 2020. godine javni dug Republike Srbije pao na nekih 49%. Mi smo praktično sa tih 49% BDP javnog duga ušli u Kovid krizu i upravo zahvaljujući tome smo imali dovoljno prostora da ostvarimo veliku podršku i građanima i privredi, podršku od preko osam milijardi evra bez koje sigurno naša privreda ne bi mogla da opstane, a sve to ne bismo mogli da uradimo da prethodno nismo sproveli te ekonomske reforme i da nismo smanjili naš javni dug na ispod 50%, da je ostao preko 70% verovatno bi išao i preko 100 ili uopšte ne bismo mogli da emitujemo tu pomoć privredi i građanima, a rezultat toga bi onda bila katastrofa, desilo bi nam se ono što se desilo 2008, 2009, 2010. godine kada smo izgubili preko pola miliona radnih mesta. U budžetu za ovu godinu se kaže da će javni dug na kraju ove godine biti oko 55% i taj javni dug ne samo što je manji nego 2012. godine, on predstavlja daleko manji teret za budžet, jer je prosečna kamata na dug daleko manja, da ne govorim da smo u jeku Kovid krize emitovali evroobveznice po 3,12% a da smo se 2009. godine zaduživali po kamatnim stopama od 7,25%. Ako se nastavi sa ovim trendom našeg ekonomskog rasta, mi ponovo možemo očekivati da negde krajem 2024. početkom 2025. godine naš javni dug opet bude ispod 50% i to je naravno mnogo važno, jer nikad ne znamo kada može da usledi neka nova kriza na koju mi ne možemo da utičemo, ne možemo da je sprečimo, ali moramo da budemo spremni da na nju odreagujemo. Još jedan način na koji se manipuliše sa javnim dugom od strane opozicije i njihovih tajkunskih medija jeste posmatranje javnog duga o apsolutnom iznosu, a to je nešto što se prosto nigde u svetu tako ne posmatra. Najplastičnije da objasnim, recimo, ako ja nekome dugujem 1.000 evra i Dragan Đilas nekome duguje 1.000 evra, mi imamo isti dug, dakle, to je isti iznos, međutim, 1.000 evra je mnogo veće, nego za tajkuna Dragana Đilasa i u praksi moj dug je mnogo veći od njegovog. Iz tog razloga se javni dug isključivo posmatra kroz njegov udeo u BDP-u. I da bi još jednom videli koliko mi tu nemamo nikakvih problema, treba reći da recimo Hrvatska ima javni dug između 85-90%, da Slovenija ima javni dug nešto ispod 90%, Crna Gora 105%, Albanija preko 85%. Mnoge zemlje Evropske unije poput Španije, Italije, Portugala, od 120, 130, pa čak preko 150%, da ne pominjem sada Grčku koja je preko 200. Dakle, potpuno je jasno da je u tom smislu naša fiskalna politika i monetarna politika veoma dobra i da mi nemamo nikakvih problema sa javnim dugom koliko god neko pokušava da objasni kako to nije tako i da građanima predstavi u drugom svetlu. Bilo je dosta reči i o kapitalnim investicijama u ova dva dana i dosta se temeljno o tome govorilo ja bih hteo da pre svega govorim o još jednoj dimenziji koju te kapitalne investicije imaju, dakle, ne samo na rast BDP-a, na neku trenutnu korist u smislu otvaranja novih radnih mesta u potrošnji građevinskog materijala uključenost čitavog niza profesija u te procesa od samog projektovanja do krajnjeg izvođenja tih velikih kapitalnih investicija. Postoji još jedna dimenzije, jer sve te građevine poput autoputeva, kliničkih centara, beogradskog metroa, škola, bolnica, to su građevine koje će građani Srbije da korist i za 10, i za 20, i za 30, za 50, pa i za 100 godina. To najbolje govori o karakteru ove vlasti i činjenici da mi ne vodimo politiku razmišljajući o tome kako će naša država da izgleda za šest meseci ili za godinu dana, već kako će ona da izgleda za 10, 20, 30 ili 50 godina. To što će recimo, grad Čačak postati za par godina raskrsnica autoputeva, pa ubeđen sam da će benefite toga u mnogo većoj meri osetiti buduće generacije nego mi danas. S ovim ću završiti. Ako se setite godinama unazad kružila je internetom jedna fotografija Infektivne klinike u Beogradu koja je zaista bila jeziva. Upravo je ta fotografija slika i prilika bivše vlasti i onoga šta su oni ostavili iza sebe. Ta fotografija i klinički centri koji su bili netaknuti i Koridor 10 koji nije bio završen, sve je to njihova slika i prilika. Slika Infektivne klinike koju ćemo videti za nekoliko meseci potpuno nove i potpuno obnovljene, kao i slika kliničkih centara, autoputeva, to jeste slika ove vlasti i onoga što mi danas radimo i što će ostati iza nas. Mislim da to na najbolji način ilustruje koliko je država Srbija danas drugačija nego 2012. godine, koliko se promenila, koliko je naprednija, i koliko pre svega, uveren sam u to ima daleko bolju perspektivu. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Adrijana Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, predstavnici Vlade, koleginice i kolege narodni poslanici, cenjene građanke i građani Republike Srbije, prema odredbama krovnog zakona Zakona o budžetskom sistemu pred poslanicima se na dnevnom redu našao i Predlog zakona o Završnom računu za 2020. godinu. Pre samog Predloga seta zakona članovi i zamenici članova Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava imali su prilike da se upoznaju sa izuzetno zavidnim rezultatima koji su se postigli zahvaljujući ekonomskim reformama, ali i sinergiji u radu predsednika države, Vlade, Narodne banke Srbije i narodnih poslanika za koje smo dobili priznanje svih međunarodnih finansijskih organizacija. S obzirom na to da je moja draga koleginica Aleksandra Tomić predsednica nadležnog odbora zahvaljujući kojoj Odbor izuzetno funkcioniše iznela niz činjenica o rezultatima i predlozima Ministarstva finansija reći ću samo da set zakona izmena i dopuna predloga zakona koji se danas nalaze na dnevnom redu predstavljaju pozitivnu afirmaciju za dalji napredak društva. Kada je reč o Predlogu zakona o Završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu, apostrofiraću podatak da je porez na dodatu vrednost ostvaren u zemlji bio čak 29% veći nego u 2019. godini. Kada smo kod prihoda čija struktura nas ekonomiste najviše interesuje moram nagovestiti da je najveći skok u prihodima kada se poredi sa godinom pre postignut zahvaljujući javnom sektoru od javnih preduzeća 25,2 milijardi dinara, čak 43% više nego u 2019. godini, dok je dobit državnih agencija budžetu donela 3,4 milijarde dinara, što je za 37,7% više nego u 2019. godini. Prihodi od prodaja kompanija „Ziđin“ u 2020. godini dostigli su nivo od 700 miliona dolara, što je za 34,4% više nego u 2019. godini. Pored smederevske "Železare", jedan od glavnih kontributora u budžetu Republike Srbije je upravo kompanija "Ziđin", koja je ušla u veliku ekspanziju i u vreme krize bitno kompenzovala rudarsku industriju Republike Srbije. S obzirom da sam rođena, osnovana porodicu i da živim u Boru, odgovorno tvrdim da, zahvaljujući pouzdanoj politici Aleksandra Vučića, njegovom politikom i političkim, ali i privatnim odnosima sa predsednikom Narodne Republike Kine Si Đipingom, u gradu Boru nikada nije bio viši životni standard, veće i sigurnije zarada i snažni doprinos stopi rasta privrede. Sve investicije koje su urađene u vreme RTB "Bor", izgradnja stanova, kružnih tokova, otvoren je amfiteatar sa 5.000 gledalaca koji retko koji grad poput Niša ima, ogromnim sportskim centrom, izgubile bi smisao da predsednik svojom snagom, sposobnošću i autoritetom nije prizvao veliku kinesku kompaniju i imao snage da u Rudnoj Glavi pita generalnog direktora "Ziđina" - kada ćete dati radnicima prosečnu platu od 100.000 dinara? Taj proces se danas ostvaruje, sa svakodnevnim, kontinuiranim, novim zapošljavanjem, uz činjenicu da od uspešnosti poslovanja direktno, ali i indirektno, preko kooperanata kompanije, zavisi egzistencija između 50 i 100 hiljada ljudi. Kruna svih ovih događaja je kolektivni ugovor, potpisan između predstavnika zaposlenih, tj. sindikata i tadašnjeg rukovodstva, predstavnika NR Kine, koji je zahvaljujući predsedniku Vučiću u kompaniji "Ziđing" ostao na snazi. Da je u doba velike ekonomske krize izazvane pandemijom Kovid - 19 i u najsnažnijim zemljama sveta došlo do zatvaranja fabrika, do zatvaranja radnih mesta, briga o svojim građanima, pored višekratnih pomoći, a u cilju zadržavanja radnih mesta, pokazala se i na rashodnoj strani završnog računa, gde su izdaci za zaposlene dostigli 326,7 milijardi dinara, što znači da je na zaposlene otišlo 18,6% svih troškova. Upravo zato što se budžet Republike Srbije temelji na dva osnovna stuba, kada smo kod rasta životnog standarda građana Srbije, moram da pohvalim i odličnu saradnju Narodne banke Srbije i Ministarstva finansija, koja se ogleda u stabilnom kursu dinara prema evru, stabilnim javnim finansijama i državnom kasom koja je likvidna, kao i odličnom koordinacijom fiskalne monetarne politike sa Narodnom bankom Srbije. Kako bi naši građani u što manjem obimu osetili efekte svetske ekonomske krize, na predsednikov predlog, u budućem periodu pokloniće se veća pažnja mehanizmu robnih vrednosti, ali i akciznoj politici. Drugi stub budžeta Republike Srbije svakako je kapitalno investiranje. Srbija je u 2020. godini privukla 3,44 milijarde dolara stranih direktnih investicija, što je više od polovine ukupnih stranih direktnih ulaganja u jugoistočnoj Evropi, što znači da Srbija zauzima treće mesto među ekonomijama u tranziciji po prilivu stranih direktnih investicija. Ispred nje su samo Rusija i Kazahstan. Zbog naših građana, izneću sledeće. Od zemalja u regionu, strana direktna ulaganja 2020. godine u Hrvatskoj iznose 1,3 milijarde dolara, u Albaniji 1,1 milijardu, u Crnoj Gori svega 529 miliona dolara. Sve ove činjenice govore zbog čega je Aleksandar Vučić najbolji predsednik i odakle tolika zavist, sve veći pritisak i mržnja pojedinih političara iz regiona, ali i antipatriota oličenih u liku i delu Dragana Đilasa, Vuka Jeremića i njihovih Marinika. Zahvaljujući odličnom geopolitičkom pozicioniranju Republike Srbije, ogromnim potencijalima kada je reč o investicijama, prirodnim, ali i antropogenim turističkim vrednostima, IT sektoru, koji je sve jači, i nizu komparativnih prednosti koje naša Srbija ima, sigurna sam da će se građani Republike Srbije ujediniti na predstojećim izborima i pružiti punu podršku predsedniku Aleksandru Vučiću. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite.
Zahvaljujem. Budžet za 2021. godinu, sa svim pratećim zakonima, je obećavajući i, naravno, mora se nositi sa svim problemima koji sleduju u sledećoj godini, pogotovo na svetskom i globalnom nivou, jer znamo da cena energenata raste i ne znamo tačno koliko će oni rasti u sledećoj godini. Ono što je za nas najbitnije je da odlazak našeg predsednika kod predsednika Putina prođe dobro, da ova država dobije povoljne cene gasa, a to će biti najbolja vest za naše građane i našu privredu. Iz budžeta se u najvećoj meri finansira putna mreža. Naravno, dobra putna mreža je uslov za razvoj jedne dobre države. Mi radimo sad glavne saobraćajnice, auto-puteve kao glavne saobraćajnice, a i druge nivoe puteva. Polako dolazi vreme da moramo i pristupne saobraćajnice raditi ili rekonstruisati postojeće, da bi ti glavni naši putevi imali jednu punu meru doprinosa razvoja ove države, naravno, i za tranzit koji se dešava kroz našu državu. Zato opet pominjem, ja sam pominjao i ranije i mislim da postoji tu dobra volja, da je moja opština Koceljeva daleko od auto-puta "Miloš Veliki" 22 km. Postoji saobraćajnica koju treba rekonstruisati, dovesti u red i onda smo i mi blizu te saobraćajnice ako je pristupna saobraćajnica dobra. Naravno, Koceljeva će imati dobar put, već sad postojeći prema auto-putu koji ide do Šapca i brza saobraćajnica do Valjeva, odnosno do Iverka. Sa te tri saobraćajnice, taj prostor koji ima moja opština biće dobro povezan dobrim saobraćajnicama. Kad imamo takve saobraćajnice, onda je moguće i računati na dalji dobar razvoj te opštine. Mislim da vodosnabdevanje i sada, a pogotovo u nekom budućem vremenu će biti najznačajnija infrastruktura za prostore koji to već nemaju ili nisu rešili do kraja ili su u velikom problemu. Tu se treba naslanjati na velike akumulacije, kao što je akumulacija „Stuborovni“, koja čini mi se da je zapremine 155 kubika vode i preradom te vode treba da se napoji ceo Kolubarski okrug, bez Osečine, sa Lazarevcem i Koceljevom. U poodmakloj je fazi izrada dokumentacije. Ja se nadam da će u sledećoj godini to biti završeno i da će možda krenuti i javna nabavka. Ako sve to bude tako, jedan veliki prostor, značajan za Srbiju, biće mu omogućeno da ima sigurno i stabilno vodosnabdevanje. Nadam se da će ova država, naravno, zajedno sa nama, sa lokalnim samoupravama, izneti taj posao kako treba i da će nam i građani i privreda na tim prostorima imati ispravnu zdravu pijaću vodu. Ono što se nadovezuje na sve to, takođe su regulacije reka i rečnih tokova, pogotovo u ovim uslovima nepredviđenih klimatskih promena, imamo dosta padavina za kratko vreme i sve reke koje su sporije imaju problem kad su velike padavine da reše taj veliki dotok vode. Reka Tamnava je jedna spora reka, a ima brze pritoke. Kad su velike padavine, onda smo u velikom riziku i velikom problemu. Prve poplave koje se u ovoj Srbiji pojave su na našoj teritoriji, moje opštine. Dosta se radilo i radi se na regulaciji i same Tamnave i pritoka i to daje svoje rezultate. Naravno da treba još raditi. Planirano je to za sledeću godinu. Direkcija za vode, „Srbijavode“ imaju ozbiljan prilaz. Sad kada su bile ove zadnje velike padavine imali smo posetu direktora „Srbijavode“, Gorana Puzovića. Ima tu jedna ozbiljnost koja se vidi iz njihovog rada i poslovanja. Nadam se da ćemo u sledećoj godini, ono što smo razgovarali, da će se to pretvoriti u realizaciju i da će reka Tamnava biti u najvećoj meri ugrožena. Mi ne možemo očekivati kada su katastrofalne padavine da mi regulacijom sve to rešimo, ali možemo rešite visoke vode, srednje vode, pa čak i male vode. Obično moji meštani kažu – čim se naoblači, Tamnava izlije. Još nije ni počela kiša da pada, Tamnava se izliva. Znači, brzo se izliva. Ono što građane tog prostora interesuje, posebno interesuje, i drago mi je da je tu ministar poljoprivrede, mi smo razgovarali i ranije, to je prostor gde smo ugroženi u protivgradnoj zaštiti. Naravno, država i ovo ministarstvo je odradilo svoj deo posla. Automatizovali su protivgradnu zaštitu i ona mnogo bolje funkcioniše nego ono prethodna. Međutim, mi imamo tu jedan problem koji mi teško možemo da rešimo, a to je da Mačvanski okrug koji se kompletno naslanja na Drinu jednostavno sa druge strane Drine nemamo ozbiljnu protivgradnu zaštitu i onda gradonosni oblaci dođu u meri u kojoj i kada se i napada protivgradnom zaštitom nije baš moguće do kraja to rešiti. Ono što se očekuje je da makar kroz finansiranje polisa osiguranja za poljoprivrednu proizvodnju to bude sa 40% na 70%. Razgovarali smo i sa Ministarstvom, postoji dobra volja i u ministarstvu, Odboru za poljoprivredu. Narod tamo očekuje i nadam se da ćemo to realizovati za sledeću godinu, da Mačvanski okrug uđe u taj deo povlašćenog finansiranja, naravno iz opravdanih razloga rizika protivgradne zaštite, zato što je vrlo teško braniti taj prostor od grada. Ono što želim da kažem, ono lepo što se danas dešavalo je vest od 10.00 časova koju je naš predsednik Republike Aleksandar Vučić najavio. To je finansiranje sporta, i to ozbiljno finansiranje koje do sada nije rađeno. Dugo ja funkcionišem i u politici, dugo sam i u sportu i mislim da ovako masovno finansiranje nikad nije bilo ponuđeno sa nivoa države. Naravno, vidi se kad su reprezentacije postigle dobre rezultate, pojedinci na olimpijskim igrama, svetskim prvenstvima, evropskim prvenstvima, regionalnim prvenstvima, ali finansirati dobar ili najveći deo sportova u prvoj i drugoj ligi takmičarskih sportova to je ozbiljno, dobro i nešto što treba podržati. Znate, vi u sportu ne možete da pogrešite. Iz sporta nikad niko nije izašao loš, iz ozbiljnog sporta. Da, mi imamo kvalitetne ljude, plus onaj zdravstveni deo koji je apsolutno tu. Znate, u sportu se nauči nešto što se teško uči, a to je da dostojanstveno primite poraz kad se desi, a u životu se dešavaju vrlo često porazi. Ono što ja očekujem, naravno kad država dobro funkcioniše, kad ima dobre prihode, naravno da će biti i proširenja za i druge nivoe sporta, one početne nivoe. Tu su školski sportovi, omladinski sportovi, amaterski sportovi. Najveći broj naših najpoznatijih sportista upravo su iznikli iz takvih sredina, manjih sredina. Zato mislim da ulaganje u sportske hale, u zatvorene bazene, u atletske staze, u igrališta, tu možda ne treba direktno finansirati klubove, ali treba dati ili omogućiti uslove da ta omladina, da ta školska omladina, omladina, amateri, itd. jednostavno se bave sportom, da dobri treneri naprave dobre šampione i onda će oni dalje vraćati to ovoj zemlji kroz dobre rezultate na državnom nivou, regionalnom nivou, evropskom i svetskom nivou, kao što već imamo, imamo određene naše sportiste. I najlepša vest i nju sam izabrao za kraj, a to je finansiranje novorođene dece, odnosno prvorođene, a biće i za drugorođeno i trećerođeno dete, to je nešto što se najlepše moglo desiti i sa time želim da završim današnju diskusiju. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Sanja Lakić.
Poštovani građani, poštovani ministre, čestitam Vladi Republike Srbije na Sizifovskim naporima da od ove zemlje napravi zemlju koja radi i u kojoj se gradi. Svi zajedno smo morali da propustimo kroz naša sita dosta žita kako bi došli do ovog trenutka danas, ali još uvek moramo da iz vatre vadimo vrelo kestenje zbog onih koji nikako ne mogu da prihvate činjenicu da ne mogu večno da budu zakucani za državnu fotelju zbog onih koji ne mogu da prihvate činjenicu da nije politika, politika gađanja jajima i zbog onih koji ne mogu da prihvate činjenicu da nije valjana politika, politika urlikanja na sve što je srpsko, a da se nikada nisu udostojili da podsete i na bezumlje koje podseća „Jasenovački cvet“, da nikada u svojim urlicima nisu pomenuli ni „Bljesak“, da nikada nisu govorili o tragediji srpskog naroda u najvećem etničkom čišćenju posle Drugog svetskog rata u „Oluji“, da nikada nisu pomenuli srpska stradanja u našim pogromima, da nikada nisu pomenuli stradanje srpskih civila tokom bombardovanja 1999. godine na prostoru Republike Srbije. Kažu da je sve ljude moguće lagati neko vreme, da je neke ljude moguće lagati sve vreme, ali da je nemoguće sve ljude lagati sve vreme. Zato je njihova politika, politika prošlosti, njihova politika je politika rušenja i drago mi je što danas više u domu ove Narodne skupštine nećemo usvajati zakone koji su doneti sa koca i konopca i nećemo usvajati predloge zakona koji su sa milijardu i jednom rupom, nego danas raspravljamo o Predlozima zakona zahvaljujući kojima imamo podsticaje za zapošljavanje, imamo olakšice za poslodavce. Obezbedićemo uslove za sprovođenje sveobuhvatne reforme poslovnog okruženja i nastavićemo borbu protiv sive ekonomije. Čitajući Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, vidimo da smo odgovornom fiskalnom politikom, u kombinaciji sa makro-ekonomskim performansama u proteklom periodu obezbedili relaksiranje politike plata i penzija i značajno povećali kapitalne investicije kao bitne komponente i privrede i građevinarstva, saobraćaja i same infrastrukture. Zato je ponovo važno istaći da je politika koju danas vodi Republika Srbija ne politika rušenja, nego politika izgradnje. Zato moram da podsetim na Zakon o budžetu za 2022. godinu, koji je Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture opredelio značajna sredstva, opredelio 255,57 milijardi dinara. To je budžet koji je veći za 40% od onog inicijalnog budžeta za 2021. godinu, to je budžet koji čak 80%, odnosno 210 milijardi dinara je usmerio upravo na investicije u infrastrukturne projekte. Pored izgradnje 1.300 kilometara autoputeva, pored izgradnje brze saobraćajnice, pored izgradnje lokalnih, komunalnih mreža, mi ulažemo i u brze pruge i spajamo srpsku prestonicu sa svim ostalim evropskim prestonicama. Ne kažu džabe da je slika vrednija od hiljadu reči. Zato sam danas želela da na primeru jednog relativno malog beogradskog naselja Batajnica u opštini Zemun podsetim kako izgleda kada je na čelu jedne države domaćinska vlast poput ove. Dakle, Batajnica je bila naselje koje, kako kaže narod, se nalazilo kao zadnja rupa na svirali, a danas samo što se tiče zdravstva izgrađena je prva Kovid bolnica sa smeštajem za 1.000 ljudi i sa najmodernijom opremom. Nismo tu stali. U Ugrinovcima je takođe napravljena potpuno nova zdravstvena ambulanta, rekonstruiše se centralna ambulanta u samom centru Batajnice, a takođe u tom istom centru Batajnice adaptiran je po prvi put dom kulture. Ono što je posebno značilo ljudima i Krajišnicima koji žive u najvećem izbegličkom naselju u gradu Beogradu, tzv. Busije, jeste izgradnja iz temelja nove osnovne škole sa najmodernijom opremom, a nastavlja se i adaptacija ostalih osnovnih škola, koje se nalaze u samom centru Batajnice. Takođe smo spojeni važnom petljom na novosadski put, na autoput, i kako je to rekao predsednik Vučić, to znači za Batajnicu i stanovnike ovog zemunskog naselja život zato što će da otškrine vrata za mnoge druge investicije. Takođe, nastavljamo da radimo na lokalnim putevima, a svi oni koji žive u naselju Šangaj u Batajnici znaju šta znači izgradnja brze pruge Beograd-Novi Sad i znaju da je ova izgradnja kao i sve ovo što sam navela, potpuno promenilo lice ovog beogradskog naselja. Kao što rekoh na početku, nemoguće, zaista je nemoguće lagati ljude sve vreme, zato je vlast koja je držala ovu zemlju na nekim rahitičnim državnim nogama davno prošlo vreme na koje podseti poneko proliveno jaje i po neka litra farbe na beogradskim muralima. Mene oni doista podsećaju na nešto što ne mogu da nazovem glasom razuma i podsećaju me na Nušićevog predstavnika vlasti, na Nušićevog „Narodnog poslanika“ koji doista zna i da govori i da ćuti samo neko, a u ovom slučaju neki gazda treba da mu kaže kada da govori a kada da zaćuti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubomir Marić.
Zahvaljujem potpredsedniče Orliću. Uvaženi potpredsedniče Vlade, ministre Nedimoviću, predstavnici Ministarstva finansija, drage koleginice i kolege poslanici, poštovani građani Republike Srbije, ja bih prvo danas zaista ponovio ovu sjajnu vest koju smo jutros mogli da čujemo od predsednika Vučića a to je uvećavanje jednokratne pomoći za prvorođeno dete sa 100 na 300 hiljada dinara i svakako najavu realizacije snažne strategije za jačanje nataliteta našeg naroda i mogli smo da čujemo da ćemo za 10 do 15 dana čuti i ostatak ovih mera. Moći ćemo da zaista vidimo kako će to izgledati i to je ono što je naš najveći problem, a kao što je i predsednik rekao, taj prosek godina za prvorođeno dete gde su majke sa 30 godina da se to spusti i ostale mere koje će uslediti za tim. Želeo bih sada da se osvrnem na rezultate Vlade Srbije iz ove i prethodne dve godine. Samo informacija da će BDP do kraja ove godine biti veći za 20 milijardi evra u odnosu na 2012. godinu govori o tome da je Srbija danas zemlja koja je značajno jača, a i podatak da će prosečna zarada na kraju ove godine iznositi preko 600 evra i da ćemo mi praktično prestići jednu od zemalja EU pokazuje rezultate da mi zaista, odnosno rezultati Vlade Republike Srbije, dolazimo u jednu visočiju ligu. Merimo se sa svim ostalim zemljama EU. Direktne strane investicije za prvih 10 meseci iznose tri milijarde 140 miliona evra i podatak da je čak 60 hiljada novih radnih mesta u ovoj godini, godini krize i pandemije dok se ceo svet bori sa nezaposlenošću nešto što ukazuje da ne samo da se radi dobro nego svake godine sve su jači i jači rezultati. Osam milijardi evra podrške građanima i privredi u doba pandemije je nešto što malo koja zemlja može da iskaže kao podatak. Za sledeću godinu su ta tri glavna stuba budžeta. To je nastavak ubrzanog rasta privrede, nastavak infrastrukturnih projekata i poboljšanje životnog standarda. Uvećanje minimalne zarade od 1. januara za 9,4% i prelaženje nivoa od 35 hiljada dinara, odnosno 300 evra samo govori koliko padaju u vodu sve laži tzv. opozicije. Sedam do 7% iznosi povećanje plata u javnom sektoru od 1. januara, a u proseku 7,4% dok će za penzionere uvećanje biti 5,5% plus jednokratna davanja od 20 evra plus 20 hiljada dinara za naše penzionere. Zaključno sa februarom 2022. godine ukupna jednokratna pomoć penzionerima iznosiće 500 evra. Sva ova uvećanja se takođe odnose i na sve naše građane koji žive na prostoru KiM. Ne prestaje se i nikada nije ni bio plan prestanak pomoći našim građanima na KiM. Važno je napomenuti u tok kontekstu i jednokratnu pomoć koju su primili svi sa prebivalištem na teritoriji KiM uključujući i decu od 100 evra i 200 evra za nezaposlene pa je tako prosečna porodica na KiM primila od države Srbije pomoć od 600 evra. Kapitalne investicije, što je vrlo važno, a to nam omogućava nastavak rasta privrednog iznosiće 485,8 milijardi dinara ili čak 7,3% BDP. Za naše zdravstvo će u 2022. godini biti izdvojeno 442 milijarde dinara, što je 153 milijarde dinara više nego 2019. godine kao godine pre krize. Dakle, četiri milijarde evra izdvajanja za zdravstvo u sledećoj godini, što dovoljno govori koliko država Srbija i Vlada brine o zdravlju građana. Za zaštitu životne sredine, ono što je najviše napadano od strane onih koji pokušavaju da izvrdaju sa lažima i da omalovaže sve ono što radi država Srbija, izdvajanja za životnu sredinu biće 3,3 puta viša nego ove godine i to je znak da se Srbija menja jako brzo i u ovom pravcu. Kada je u pitanju ulaganje u kulturu uvećanje od 16% jasno govori da je i ova grana u našem životu jako se značajno u nju ulaže. Poljoprivreda kao jedan od najvažnijih segmenata i najvećeg potencijala Republike Srbije izdvajanje i dodatno uvećanje za 10 milijardi dinara za sledeću godinu i mislim da je jako važno u kontekstu toga što je sada upravo energetska kriza pokazala šta znači imati određene sektore u državi ojačane pa smo tako zahvaljujući rezervama gasa i ulaganjem u energetski sektor naši građani nisu osetili tu krizu. Isto tako mislim da ovo dodatno ulaganje, odnosno uvećanje ulaganja u poljoprivredu će nam omogućiti da stvorimo jača poljoprivredna gazdinstva, odnosno da budemo sigurniji u slučaju nadolazeće krize koja može da se vidi i u najavi eventualne krize sa proizvodnjom hrane. Planirani deficit za 2022. godinu je 3% BDP-a. Ovo je zaista ogroman rezultat, a na kraju ove godine će iznositi 4,3%. Javni dug je planiran da se smanji sa sadašnjih nešto više od 58% BDP-a na iznos od 55%. Želim da istaknem koliko je država Srbija i Vlada Republike Srbije, a prvenstveno zahvaljujući snažnom razumevanju našeg predsednika Aleksandra Vučića uradila i koliko je uradila i čini na prostoru Kosova i Metohije. Kada je reč o ulaganjima u infrastrukturu, evo samo da uzmemo prethodnih nekoliko dana, odnosno skoriji period. Juče je u Kosovskoj Mitrovici otvoren novi most i pušten u saobraćaj, na Dan oslobođenja Kosovske Mitrovice u Drugom svetskom ratu. Takođe, započeta je rekonstrukcija Kliničko bolničkog centra u Kosovskoj Mitrovici i to mnogo znači za naše građane, jer svi naši građani širom Kosova i Metohije upravo dolaze na tercijalno lečenje u Kosovsku Mitrovicu trenutno. Naravno, u planu je uskoro i početak izgradnje novog objekta Kliničko bolničkog centra Priština koji se nalazi u Gračanici. Pre par meseci je položen kamen temeljac za univerzitetsku zgradu od oko devet i po hiljada kvadrata u kojoj će se nalaziti tri fakulteta i zgrada rektorata. Ko god je bio u Kosovskoj Mitrovici dobro zna kako izgleda taj velelepni deo u kome se nalazi pet studentskih domova i studentski centar. Sa izgradnjom ove zgrade praktično će se zaokružiti jedan kampus u kom živi i uči skoro 10.000 studenata i to će zaista izgledati svetski. Dakle, bez ulaganja i pomoći Vlade Republike Srbije ovo svakako ne bi bilo moguće. Uvek volim da istaknem i povratničko naselje „Sunčana dolina“ sa nekoliko stotina stambenih jedinica koje zaista izgleda fenomenalno i uskoro se očekuje i završetak izgradnje ovog naselja. Međutim, ono što nama najviše stvara probleme na Kosovu i Metohiji to je neispunjavanje Briselskog sporazuma od strane prištinskih institucija, odnosno vršilaca vlasti. Konstantno odbijanje uspostavljanja Zajednice srpskih opština u skladu sa potpisanim sporazumima i to uvek volimo da istaknemo, dakle potpisani sporazumi, važno nam je to da kažemo zato što je najvažniji sporazum je i taj pored prvog Briselskog i Sporazum o pravnom okviru, odnosno principima za uspostavljanje Zajednice srpskih opština koji definiše jasne nadležnosti zajednice, a potpisan je 2015. godine u avgustu mesecu. Nama je važno uspostavi, jer nema drugog načina za ostvarivanje kolektivnih prava Srba na KiM, ali i ostalog nealbanskog stanovništva. Uvek volim da kažem da su tu i naša braća bošnjaci i goranci koji sa nama svakako dele istu sudbinu. Ono što mnogo zabrinjava i što nam unosili veliku nelagodu su velikoalbanske izjave Aljbina Kurtija koji je čak svojom poslednjom izjavom istakao da je to njegov lični stav. Lični stav nekog ko vrši najveću funkciju vlasti na teritoriji naše južne pokrajine. Što je najgore, nema nikakve osude, nikakvog komentara od strane bilo koga iz Međunarodne zajednice. Bilo koga. Da je to rekao naš predsednik Aleksandar Vučić na tu temu, do sada bi imali sijaset napada, optužbi, razapinjana da smo najgori. E to je ono, ti dvostruki aršini nas na KiM mnogo bole. Boli nas i to kada jedan deo opozicije, predvođen Draganom Đilasom nas naziva sve kriminalcima. Po Draganu Đilasu sam ja prvi kriminalac zato što živim na KiM. Oni ćute kada su skoro na naš narod pucali i napadali nas prištinski specijalci. To je ono što izdvaja neku prethodnu vlast koju u paketu sačinjava DS nekadašnja. Volim i želim da kažem i uvek ponavljam na svakom mestu koliko su oni uradili srpskog naroda na KiM i kada su se sakrili prilikom pogroma 2004. godine, pa su bili po inostranstvu i kada su postavili najgluplje moguće pitanje Međunarodnom sudu pravde, gospodin Vuk Jeremić kome očekujemo da se digne spomenik u Prištini jednog dana, ali svakako i Dragan Đilas koji nikad nije osudio napad na Srbe, nikad nije ništa dobro uradio za nas, niti nam želi, niti misli dobro. To moram da kažem, jer taj isti deo opozicije danas ide u fijaker kampanje predvođene Marinikom Tepić sa vozilima od po nekoliko stotina konjskih snaga. Smeta njima najviše srpsko jedinstvo nas na KiM koje je oličeno u Srpskoj listi i ta neraskidiva veza sa državom Srbijom, sa našim predsednikom Aleksandrom Vučićem, a najveću podršku predsednik Vučić ima od nas sa KiM, gotovo sto procentnu podršku. Da nije bilo Aleksandra Vučića i njegovog strateškog razmišljanja kada je u pitanju naš opstanak i ostanak na KiM, nas sigurno ne bi bilo danas dole. Nikad nećemo zaboraviti kako je bilo teško dok su oni bili na vlasti, kada je Srbija bila finansijski na kolenima, nije bilo vojske i verujte, u poslednjim teškim dešavanjima mnogo nam je bilo puno srce kada smo znali da je tu vojska Srbije koja je jača nego ikad, koja nije ni postojala u njihovo vreme. Raduje i danas kada smo čuli vest, kada je predsednik Aleksandar Vučić najavio dodatna ulaganja u vojsku Srbije i nešto čime ćemo moći svi da se obradujemo uskoro kada to čujemo. Želim da kažem da ova Vlada Republike Srbije ima neverovatne rezultate i ono šta se radi iz dana u dan, iz godine u godinu sigurno garantuje da će Srbija 2025. godine dostići obećani nivo od 900 evra prosečne zarade i da ćemo sigurno svi bolje živeti, a za nas na KiM to mnogo znači, jer dok je jake države Srbije, biće i jak naš narod na KiM. Hvala.
Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog, načelnog i jedinstvenog pretresa, pitam da li reč žele predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici? Reč ima Milija Miletić, preostalo vreme je tri minuta.
Zahvaljujem se. Uvaženi doktore Orliću, uvaženi potpredsedniče Skupštine, ja bih za kraj, pošto je ostalo tri minuta, rekao samo još jednom da će poslanički klub SPP-USS podržati sve ove predloge zakona zato što su to predlozi zakona koji daju mogućnost da naša zemlja Srbija ide bržim i jačim putem, gde će ući u promene, u boljitak u svakom delu naše zemlje Srbije. Danas smo čuli i našeg predsednika Srbije, Aleksandra Vučića kada je govorio o ulaganju u prvorođenu decu, u nove investicije, u sport. Reći ću nekoliko stvari vezano za ulaganje u sport, zato što mene kao čoveka koji živi na teritoriji jedne male sredine koja ima preko 3.000 mladih ljudi do 30 godina. Nama je veoma bitno da se kod nas završi i konačno uradi sportska hala gde bi ti mladi ljudi mogli da se bave sportom. Malopre sam govorio da selektor mlade reprezentacije Srbije u fudbalu je iz Svrljiga, Dejan Branković. Mislim da je potrebno to da uradimo, zato što država Srbija ulaže u sport i siguran sam da ćemo u toku 2022. godine to rešiti i kod nas u Svrljigu i u ostalim delovima Srbije. Hvala još jednom.
Hvala. Saglasno članu 98. stavu 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 2. do 15. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da, na osnovu člana 101. stav 4. Poslovnika, prekidam rad ove sednice zbog održavanja Osme sednice Drugog redovnog zasedanja, koja je zakazana za sutra u 10.00 sati. U skladu sa članom 101. stavom 5. Poslovnika, obaveštavam vas da će Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja biti nastavljena u petak 26. novembra u 10.00 sati. Dakle nastavljamo sutra. Prijatno. [[Sednica je prekinuta u 18.00 sati.]]