Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dobar dan svima. Nastavljamo rad Devete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 90 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim sve da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 89 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Prelazimo na traženja obaveštenja i objašnjenja na osnovu člana 287. Poslovnika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287? (Da.) Narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se, doktore Orliću. Uvažene kolege poslanici, građani Srbije, ja ću postaviti nekoliko pitanja koja se tiču, konkretno, malih lokalnih samouprava koje su četvrta, odnosno peta grupa nerazvijenosti. Jedna od njih je i Opština Svrljig, iz koje ja dolazim. Moje pitanje je usmereno ka Kancelariji za ulaganje, pošto sam u prethodnom periodu, 2014, 2015. i 2016. godine, više puta govorio ovde u Skupštini o problemima izgradnje fiskulturne sale, odnosno sportske hale, gde smo u okviru toga razgovarali sa našim sadašnjim predsednikom, a tadašnjim predsednikom Vlade, gospodinom Vučićem. Na osnovu svih tih mojih angažovanja i zahteva iz Opštine Svrljig, mi smo 2017. godine u okviru Kancelarije za ulaganja dobili sredstva u vrednosti 100 miliona dinara, odvojene su na stavku da se odradi završetak te fiskulturne ili tzv. mešovite fiskulturne sale, u kojoj bi bilo 550 sedećih mesta. To bi bila velika potreba za sve nas koji živimo u Svrljigu, jer nama je interes da se mladim ljudima obezbedi da se bave sportom, da mogu da se druže. Normalno, kada je loše vreme, kada je kiša, kada je hladno, to ne može da se radi u balon sali na otvorenom, već nam je za to potrebna ta fiskulturna sala, koja je započeta davne devedeset i neke godine. Do dana današnjeg Opština Svrljig je više puta projekat koji je odradila usaglašavala sa Kancelarijom za ulaganje, gde su se u okviru Kancelarije za ulaganje više puta menjali ljudi koji su prihvatali tu dokumentaciju i tražili su sve nešto novo i novo. Do dana današnjeg ta sportska hala nije započeta, nijedan deo, nije prihvaćen čak ni taj projekat, a mogu da kažem da su pojedini koji su bili ispred te Kancelarije za ulaganje, koji su bili kao ljudi zaduženi za praćenje projekata, tražili kada je krenulo da se radi da se kompletan objekat koji je urađen sruši, iako postoji kompletna dokumentacija o izdržljivosti i nosivosti koju su radile stručne službe i ljudi iz Opštine Svrljig iza toga stoje. Pozivam i pitam Kancelariju za ulaganje kada će se obezbediti ta sredstva konačno, kada će se krenuti sa izgradnjom te mešovite fiskulturne sale, a mi u Svrljigu to kažemo sportska hala? To je potreba i dece koja idu u školu i mladih ljudi, zato što u Svrljigu postoji veliki broj sportskih radnika koji imaju veoma kvalitetne i dobre rezultate, gde veoma imamo uspešne sportiste. Juče sam govorio i o deci iz Svrljiga koja idu u srednju školu, a koja imaju neke ideje koje su patentirali vezano za zaštitu zdravlja, za zaštitu životne sredine i, konkretno, zaštitu kada se ne daj bože desi neka saobraćajna nezgoda. Baš zbog toga je bitno da se završi u Svrljigu ta sportska hala. Još jednom pozivam predstavnike i nadležne u Kancelariji za ulaganje da to konačno završimo. Mi u okviru opštinske uprave imamo sve dokumente koji su slate od strane opštine prema Kancelariji, gde se traži sve nešto novo, novo i novo. Sve to što se traži, sve to traži i finansijska sredstva da se iz opštine obezbede, sve je urađeno, ali do dana današnjeg još nije ništa započeto, da se konačno završava od tih sto miliona koji su odvojeni u Kancelariji za ulaganje. Sada, za mene je bitno konačno, znam da je pandemija, znam da ima dosta troškova, ali verujte mi, ljudi, ljudi iz opštine iz koje ja dolazim pitaju to uvek, jer znaju da je to velika potreba, da smo o tome govorili ovde i sa predsednikom Srbije, tadašnjim premijerom Vlade, imali smo i u budžetu sredstva opredeljena, odnosno u Kancelariji za ulaganje opredeljena sredstva od sto miliona dinara. Do dana današnjeg ništa nije krenulo da se radi. Očekujem da će to biti u nekom periodu koji je ispred nas, narednih mesec dana, dva, da se uđe u postupak, da se to završi, zato što je to potreba za sve naše mlade ljude, za decu koja su u osnovnoj školi i u srednjoj školi, a taj projekat i ta hala se nazali između osnovne i srednje škole. To je jedno pitanje. Drugo pitanje. Pošto je Opština Svrljig, kao i veliki broj takvih opština, nerazvijena, peta grupa nerazvijenosti, moje pitanje je upućeno Direkciji za imovinu. Inače, ispred Opštine Svrljig, početkom prošle godine, april ili maj mesec, podneli smo zahtev Direkciji za imovinu, da se obezbedi prostor za otvaranje jedne firme, a ima blizu pet hektara zemlje. Očekivali smo da će ta zemlja da se da opštini da možda gazduje, ali smo dobili od Direkcije za imovinu da nemamo pravo i da ta zemlja i dalje ničemu ne služi, ali mi tu zemlju ne možemo sada dati investitoru koji je zainteresovan da tamo otvara svoju proizvodnju. Inače, već je otvorio 105 radnih mesta i želi da kompletnu svoju proizvodnju prebaci u Svrljig. Moje pitanje je da li će imati mogućnost da se u okviru Direkcije za imovinu, u okviru Ministarstva za poljoprivredu obezbede sredstva, mesto i zemlja, a postoji veliki prostor koji može da služi za nove investicije, za nova radna mesta i za to zemljište koje bi bilo naklonjeno ljudima koji bi želeli da otvore firmu? Hvala još jednom. Očekujem da će to biti rešeno u narednom periodu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pandemija korona virusa u celom svetu traje, rekao bih, predugo i izazovi i prateće posledice su nažalost sve veći. Na šefovima država i Vlada širom sveta je težak zadatak, kako da uspostave ravnotežu između zaustavljanja života i zdravlja ljudi i očuvanje privrede. Zdravlje, sigurnost i bezbednost naših građana nikada nisu dovedeni u pitanje i naša Vlada i predsednik su odgovorno i pravovremeno reagovali u pravcu sanacije i suzbijanja posledica, ali i prevencija potencijalnih izazova i problema. Uprkos tome što je naš zdravstveni sistem jako opterećen, ni u jednom trenutku nije došlo do kolapsa, kao što se nažalost desilo u brojnim ekonomskim, jačim i razvijenim, rekao bih, državama, regiona Evrope i sveta. Pokazali smo da smo i ekonomski stabilna zemlja, prema podacima MMF Srbija u vreme ove krize zabeležila je najmanji pad bruto društvenog proizvoda u Evropi, sačuvali nivo nezaposlenosti koji je postojao i pre krize izazvane pandemijom, a u poslednjih par meseci jedna smo od prvih zemalja sveta po broju vakcinisanih i revakcinisanih građana. Nesebično smo pružali pomoć državama regiona, poklonili veliki broj vakcina, desetina hiljada vakcina, Makedoniji, Crnoj Gori, BiH i nije ovde stvar donacije vakcina, vakcine nisu donacija, već jedna vrsta poverenja, izgradnje, poverenje i pomirenja u regionu. Na raspolaganju imamo čak četiri, jedna od retkih država u Evropi koji ima na raspolaganju četiri različite vakcine što retko koja država ima kao mogućnost. Prema poslednjim podacima u Srbiji je vakcinisano oko 3,2 miliona stanovnika, od kojih je revakcinisano blizu 1,3 miliona. Beograd je prvi grad u Srbiji koji ima više od 40% vakcinisanih građana. Srbija ima po tom pitanju jasan plan da do kraja meseca bude revakcinisano preko tri miliona punoletnih građana, a borba za vakcinama se nastavlja i nakon toga. Borba za vakcinama je danas kao u martu mesecu, borba za respiratore, borba za budućnost i borba za život svakog građanina Srbije. Uprkos ovim činjenicama u Srbiji postoji određena grupa tzv. antivaksera koji ozbiljno ugrožavaju, rekao bih, nacionalnu bezbednost, šire paniku i lažne vesti, organizuju masovna okupljanja na ulicama, a svakodnevno imamo bar nekoliko nelegalno organizovanih žurki u nekim ugostiteljskim objektima. Među ovom grupacijom ljudi nalaze se i oni koji su se i vakcinisali, dok svojim licemernim stavovima i objavama ugrožavaju tuđe zdravlje i živote. Podsetio bih na situaciju koju smo imali, recimo, 1972. godine, kada smo uspešno savladali epidemiju variole vere, zahvaljujući brzo i masovnoj imunizaciji, koja je, rekao bih, i u ovom trenutku neophodna kako bismo što brže i što uspešnije izašli iz ove globalne krize kao društvo, kao država i kao čovečanstvo. U skladu sa svim navedenim, danas bih svoje pitanje uputio Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog. Da li postoji mogućnost da se organizuje društveni dijalog sa predstavnicima antivakserskog lobija, sa svima onima koji podržavaju antivaserski lobi u cilju smanjenja njihovog delovanja i ugrožavanja zdravstvene bezbednosti naših građana, čime nastoje da umanje značaj imunizacije kao globalno utvrđenog načina borbe protiv opakih bolesti kakav je kovid? Između ostalog i cilj formiranja ovog ministarstva prilikom konstituisanja i formiranja Vlade Republike Srbije je upravo bio dijalog na ovu temu. Zahvaljujem.
Hvala. Da li se još neko od ovlašćenih predstavnika javlja za reč da zatraži objašnjenje? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moje prvo pitanje je za Ministarstvo poljoprivrede, odnosno Direkcije za vodu, to je dokle se došlo sa zalivnim sistemima iz fonda Abudabi? Posebno me interesuje naravno deo koji je u blizini tamo gde ja radim i živim, a radi se o projektima Slankamen Novi, Slankamen Stari. To su dva projekta zalivnih sistema, a treći zalivni sistem je Stara Pazova. S tim u vezi interesuje me dokle se došlo sa zalivnim sistemima u opšte, a posebno na zalivima tri pomenuta sistema. Dame i gospodo narodni poslanici, pre deset godina, Dušan Petrović je obećao da će se navodnjavati u Srbiji, da je to državni projekat za navodnjavanje milion hektara. To njegovo obećanje nije bilo prazno, bilo je ispunjeno maštom, iluzijama i prevarama, dakle, od toga nije bilo ništa, koliko ja znam, a predsednik sa Odbora za poljoprivredu, uporno i dosledno se radi na realizaciji projekta iz Abudabi fonda oko navodnjavanja i s tim u vezi želeo bih odgovor na ova pitanja, tako da sa tim nekim odgovorima, na sledećim sednicama mogu da upoznam i Narodnu skupštinu. Drugo moje pitanje vezano je takođe za vode, odnosno da li Ministarstvo poljoprivrede upoznato sa idejnim projektom Institutom za vode Černi, a radi se o snabdevanju pijaćom vodom stanovništva Srema, odnosno opština koje se nalaze na teritoriji Srema, radi se o izvorištu Stara Draga Hrtkovci i za snabdevanje svih opština u Sremu je potrebno oko sto miliona evra. Znam da postoji idejno rešenje i moje pitanje Ministarstvu poljoprivrede, da li se radi na tom projektu s obzirom da i predsednik Republike, a i državno rukovodstvo, Vlada Republike Srbije da traži što više projekata da se realizuje iz ove oblasti. Sledeće moje pitanje, naravno, omiljeni REM. Sledeća pitanja su upućena REM-u, to je vezano za ove Šolakove i Đilasove kanale, odnosno moje pitanje REM-u – Da li znaju za član 64. Zakona o elektronskim medijima, odnosno za činjenicu da prenose kvalifikacija za evropski i svetsko prvenstvo u fudbalu isključivo, podvlačim, isključivo mogu da prenose televizijski kanali koji pokrivaju celu zonu Republike Srbije? Dakle radi se o nacionalnim kanalima. Da li im je poznata ta činjenica, s obzirom da su oni sastavili tu lisu najvažnijih događaja u kojoj spadaju kvalifikacije. Da li im je poznata činjenica da se taj isključivi prenos za televizijske kanale, za te sportske priredbe ne realizuje na kanalima koji pokrivaju celo tržište, već na Šolakovim i Đilasovim kablovskim kanalima koji lišavaju prava građane Republike Srbije da prate najvažnije sportske događaje, što je definisano članom 74. i listom najvažnijih događaja koje je sastavio sam REM? Da li im je poznato da ti prekogranični kanali za koje ja tvrdim da su lažni, emituju u sklopu toga na desetine hiljada sekundi reklame na sport klubovima, odnosno na Novoj sport i Novoj S televiziji i da prilikom prenosa tih događaja ne ovlašćeno u kanale koji navodno reemituju program ubacuju na desetine hiljada sekundi u toku dana reklama, što je u nekoj neto vrednosti oko pedeset hiljada evra po jednom kanalu, a radi se o 13 kanala sport klubova i ukupno 30 kanala koje pripadaju Junajted mediji koji svakodnevno emituje reklame. Pitam REM da li im je poznata činjenica da je članom 27. o oglašavanju zabranjeno da prekogranični kanali ubacuju domaće reklame? Takođe, pitam REM da li im je poznato da posle poslednjih izmena i dopuna u sastavu Saveta REM-a, da su Junajted medija i njena CAS medija sa svojih prekograničnih lažnih kanala prešli na prekrajanje klasičnih prekograničnih kanala kao što su „Discovery“, „History“, „Fox“ kanali, kanal „TV 1000“, da se na tim kanalima preko CAS medija emituju reklame, takođe u dnevnom iznosu i po 10.000 sekundi što sa onim prvim slučajem, pitam REM da li im je jasno da na takav način, neovlašćeno, protivzakonito, suprotno zakonu o elektronskim medijima, suprotno zakonu o oglašavanju Junajted grupa ubira više desetina miliona evra na godišnjem nivou i na takav način ugrožava domaće kanale koji treba da žive od marketinga, odnosno od tih reklama na koje domaći kanali imaju isključivo pravo, a ugrožavaju ih lažni kanali Junajted medije, Junajted grupe, CAS mediji, Dajrekt medije tzv. Šolakovi i Đilasovi kanali? Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Rističeviću. Pošto se više niko od ovlašćenih predstavnika ne javlja za reč nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Đuro Perić. Prelazimo na zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od druge do šeste tačke dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Siniša Mali, ministar finansija, Slavica Savičić i Saša Stevanović, državni sekretari u Ministarstvu finansija, Dragan Demirović, pomoćnik ministra, Sonja Talijan, Ognjen Popović, vršioci dužnosti pomoćnika ministra, Olivera Zdravković, načelnik Odeljenja, Vladimir Pejčić, rukovodila grupe, Svetlana Kuzmanović Živanović, šef odseka. Pozdravljam ministra i njegove saradnike. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika, u skladu sa članom 96. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o tačkama od druge do šeste dnevnog reda. Da li predstavnik predlagača Siniša Mali, ministar finansija želi reč? (Da) Reč ima Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani gospodine Orliću, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pred vama je danas pet zakonskih rešenja koji, s jedne strane idu uz rebalans budžeta, s druge strane treba da doprinesu još boljem privrednom ambijentu u Republici Srbiji i podizanju životnog standarda građana Srbije, kako bi im olakšali borbu protiv pandemije korona virusa. Prvi zakon koji je danas pred vama je Zakon o privremenom registru punoletnih građana koji je osnov za sprovođenje pomoći od dva puta po 30 evra, odnosno 60 evra, koji država planira da isplati svim punoletnim građanima koji se budu prijavili u maju i u novembru mesecu. Dakle, u ta dva meseca po 30 evra. Da ne zaboravim, i stalno napominjem, da će naši najstariji sugrađani dobiti i 50 dodatnih evra u septembru mesecu. Iznos od 60 evra moći će da dobiju svi državljani Srbije koji su punoletni na dan stupanja ovog zakona na snagu koji imaju prebivalište na teritoriji Republike Srbije, koji poseduju važeću ličnu kartu i koji se prijave za uplatu novčane pomoći u skladu sa ovim zakonom. Podsetiću vas, prošle godine, na isti način sproveli smo i pomoć i isplatili 100 evra svakom punoletnom građaninu Srbije koji se za to prijavio. Ukupno se za tu meru prijavilo se 4.325.500 građana sa našim najstarijim sugrađanima koji nisu imali potrebu da se prijavljuju sa korisnicima socijalne pomoći koji, takođe prošle godine nisu imali potrebe da se prijavljuju, ukupno 6.200.000 građana Srbije primilo je 100 evra prošle godine. Isti princip primenjujemo i ove godine. Dakle, naši najstariji sugrađani, penzioneri, nema potrebe da se prijavljuju. Korisnici socijalne pomoći nema potrebe da se prijavljuju, takođe i lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, takođe nema potrebe da se prijavljuju. Dakle, tu sam bio dovoljno jasan. Prijava kreće 28.aprila, traje do 15. maja. Od 5. maja biće i prijava preko kol centra. Do tada samo preko interneta, odnosno na sajtu Uprave za trezor Ministarstva finansija. Dakle, sve na isti način ćemo da uradimo, kao i prošle godine, brzo i efikasno. Ono što je meni posebno važno, ovaj program ili ova pomoć je deo trećeg paketa pomoći, i privredi i građanima koji ide zajedno uz ovaj rebalans budžeta. Želimo da našim građanima pokažemo da je država jaka, stabilna, da imamo novca, da smo tu pored njih i uz njih kada je kriza i da im pomognemo sa ovom, možda za nekoga manjom, ali sigurno značajnom sumom novca koja je važna da se ublaže negativne posledice korona virusa. Dakle, prijava kreće 28. aprila. Pozivam sve građane Srbije, sve punoletne građane Srbije ukoliko žele pomoć od države u iznosu od 60 evra tokom ove godine da se za tu pomoć prijave i ukoliko izglasate ovaj zakon danas, dakle, mi ćemo stvoriti zakonske uslove da se ova pomoć i isplati na vreme. Pred vama, takođe, su danas i dva zakona o utvrđivanju garantne šeme. To je, takođe deo trećeg paketa pomoći. Pričao sam već juče o tome, pred vama je proširenje postojeće garantne šeme u iznosu od 500 miliona evra. Podsetiću vas, garantna šema podrazumeva da banke daju podršku našim privrednim subjektima, a da za deo tih kredita jemstvo ili garanciju daje Republika Srbija, upravo kako bi banke bile ohrabrene da što lakše u doba ove krize, da što brže daju kredite našim privrednim subjektima. Ovo je bio izuzetno važan deo i prvog i drugog paketa pomoći. Rezultat toga je očigledan. Mi nemamo masovna zatvaranja fabrika, masovna zatvaranja proizvodnih pogona, masovna otpuštanja u Republici Srbiji, kao što ste imali priliku da vidite i imate priliku da vidite u mnogo razvijenijim zemljama sveta. Dakle, upravo ta garantna šema masovna likvidnost, dakle od dve milijarde evra, samo da znate, garantne šeme prošle godine milijardu i 700 miliona evra je već ušlo u tokove u našu ekonomiju. Videli smo da to dobro i zato želimo da proširimo tu garantnu šemu sa još 500 evra. Inače, uslovi ovih 500 miliona evra, uslovi ovih kredita je da se daju sa periodom otplate do 36 meseci, a obavezan je grejs period od devet do 12 meseci. Uz proširenje postojeće garante šeme imamo i novu garantnu šemu, takođe u iznosu od 500 miliona evra za ona preduzeća koja su u 2020. godini imali pad poslovnih prihoda od 20% i više. Dakle, videli smo da postoji dosta veliki broj pravnih subjekata koji su više ugroženi ili više pogođeni pandemijom korona virusa. Ova garantna šema je upravo usmerena ka njima. Dakle, to su obično preduzeća gde su banke manje voljne da daju kredite. Kod ove garantne šeme država više garantuje bankama ukoliko se kredit ne vrati, tako da ih tu ohrabrujemo dodatno da daju kredite, da daju podršku, da daju novac onim preduzećima koja su imala pad poslovnih prihoda u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu iznad 20%. Sa te strane, ti krediti takođe su na dužu ročnost, dakle na pet godina, na 60 meseci, a grejs period, takođe je duži od 18 do 24 meseca. Dakle, izuzetno povoljni uslovi. Rok otplate 36 meseci, grejs period od 18 do 24 meseca. Maksimalno smo razmišljajući veoma pažljivo kako da pomognemo našoj privredi izašli u susret privrednim subjektima koji su više pogođeni od drugih ovom pandemijom korona virusa i koji su imali pad poslovnih prihoda iznad 20% u 2020. godini. Konačno, pred vama se nalaze i dva zakona, izmene i dopune zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Cilj ovih zakona je da se reši pitanje oporezivanje poreskih obveznika koji ostvaruju prihode po osnovu rada na koje se porez plaća samo oporezivanjem, odnosno da se reši pitanje poreskih obveznika, takozvanih frilensera. U poslednjih par meseci imali smo veliki broj razgovora sa njima. Juče su bili poslednji razgovori gde smo napravili i uspeli da usaglasimo konačno rešenje. To je danas zakon koji ovde pred vama. Osnovni elementi rešenja su sledeći: obaveze po osnovu poreza i doprinosa se utvrđuju rešenjem Poreske uprave, to rešenje dolazi nakon usvajanja ovog zakona, na godišnjem nivou oporezivanju ne podležu prihodi u visini do 384.000 dinara. Normirani troškovi, po novom predlogu koji je juče usaglašen sa Udruženjem frilensera, priznaju se u visini od 50% ostvarenog prihoda, ne obračunava se kamata do dana donošenja rešenja Poreske uprave i porezi i doprinosi se plaćaju u 120 jednakih mesečnih rata tokom perioda od 10 godina. Dakle, uzeli smo u obzir tu socijalnu kategoriju za one frilensere koji mesečno zarađuju do 64.000 dinara, na godišnjem nivou to je 768.000 dinara. Dakle, oni po postojećem zakonskom rešenju, izvinjavam se po zakonskom rešenju koji je danas ovde pred vama, neće imati obavezu da plaćaju, odnosno da pokriju poreze i doprinose koje nisu platili iz prethodnog perioda. Za sve ostale obezbeđena je pravičnost i progresivnost upravo na osnovu elemenata koje sam vam malo pre izložio. Od 1. januara 2022. godine, to je upravo rok koji je predložen amandmanom na ovaj zakon, u dogovoru sa frilenserima, oni će poreze i doprinose plaćati kvartalno, uz priznavanje normiranih troškova u visini trostrukog neoporezivog iznosa zarade, što je sada 54.900 dinara. Za one koji zarađuju više, mnogo, mnogo više, dakle, imaju dovoljno vremena do 1. januara 2022. godine da svoje poslovanje usaglase sa postojećim zakonskim normama, da se registruju kao preduzetnici, da osnuju svoje pravno lice, svoj d.o.o. ili na bilo koji drugi način da regulišu svoj status i konačno, ono što je važno, otvaramo razgovore za budući, za još drugačije možda definisanje statusa frilensera kroz novi zakon o fleksibilnim oblicima rada koji tek treba da se napravi. Videćemo kako će to da izgleda, ali poziv je upućen i frilenserima da učestvuju u toj radnoj grupi. U svakom slučaju, zadovoljan sam što smo napravili dogovor. Nismo prešli crvenu liniju. Dakle, ni na koji način nismo ugrozili poreski sistem ili bilo kome šta otpisivali u potpunosti za protekli period, očuvali smo to, ali, s druge strane, ispoštovali smo i našli smo rešenje za tu socijalno ugroženu kategoriju frilensera na način na koji, kažem, oni koji su zarađivali mesečno do 64.000 dinara neće imati obavezu da prošle poreze i doprinose, one koji su zaostali, isplate uopšte. S te strane zadovoljan sam tim rešenjem, idemo dalje. Pokazali smo još jedanput kako kroz komunikaciju, kroz uzajamno razumevanje možemo da nađemo prihvatljiva rešenja za obe strane. Imajući u vidu ovaj treći paket pomoći, o tome smo pričali juče, gde pomažemo i privrednicima, dakle i preduzetnicima, i mikro i malim i srednjim preduzećima i velikim preduzećima i samostalnim umetnicima i svim punoletnim građanima i Srbima koji žive na teritoriji Kosova i Metohije i našim ljudima, sugrađanima, koji su nezaposleni i onima koji su samostalni umetnici i onima koji rade u turizmu i ugostiteljstvu i onima koji su auto-prevoznici, dakle, pokrili smo sve ugrožene grupe manje ili više kako bismo im olakšali ovaj teret koji je nastao zbog pandemije korona virusa. Ponosan sam na taj program, obezbedili smo novac za to i to je, kao što sam već malopre i rekao, deo trećeg paketa pomoći i deo rebalansa budžeta koji je pred poslanicima Republike Srbije. Hvala, još jedanput. Tu sam za bilo koja pitanja ako ih budete imali oko ovih zakona.
Zahvaljujem ministru na, kao i uvek, izvanrednom obrazloženju. Reč imaju predstavnici nadležnih odbora. Ispred Odbora za finansije dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, na Odboru za finansije smo imali prilike da čujemo predloge ovih zakona i ono što mislim da negde smo zaboravili da podsetimo da kada pričamo uopšte o registru onih ljudi korisnika tzv. kovid para, koje država uplaćuje na račune svakog građanina koji se prijavio, odnosno podnese zahtev da želi podršku od strane države, tih sredstava, spadaju i građani koji se nalaze na privremenom rad u inostranstvu, a koji su državljani Republike Srbije, tako da time u stvari država šalje poruku da brine o svima, a ne samo o ljudima koji žive u Srbiji i koji imaju probleme, nego i ljudima koji žive u inostranstvu, koji, sada se pokazalo, u drugim državama takođe imaju velike probleme kada je u pitanju njihov život i njihov ekonomski opstanak i zbog toga mislim da je to jako dobra poruka koju mi negde zaboravljamo i prenebregavamo kada je u pitanju uopšte ova pomoć i podrška svim građanima za sredstva da bi ublažili posledice Kovida-19. Kada su u pitanju predlozi za programsku šemu koju ste dali, oni su sastavni deo rebalansa budžeta Republike Srbije, ali ono na čemu smo svi negde bili saglasni to je da treba građanima zaista omogućiti, pogotovo pravnim licima da podignu kredite u ovo vreme, ali da negde na jedan relaksirajući način, u saradnji i sa državom kada uzimaju kredite od Fonda za razvoj, ali i kod banaka jednostavno omogućimo da ta saradnja u tom trenutku kada se zadužuju određena pravna lica bude negde što bolja i da Poreska uprava izađe sa podrškom. Znate da sve banke traže izvršavanje svojih obaveza pravnih lica kao jedan od dokaza. Mislimo da tu će i poreska uprava zaista, na osnovu ovih garantnih šema, pokazati tu fleksibilnost i podržati sve one kompanije koje su izmirile svoje obaveze i koje imaju definisane reprograme, da mogu na određeni način, do nivoa mogućnosti svaka svojih kompanija da podigne te kredite u poslovnim bankama, a na osnovu ovoga što država daje kao garanciju. To je od velikog značaja. Kada pogledate zemlje u regionu, one nemaju takve mogućnosti. To znači da je Srbija finansijski i ekonomski zaista stabilna država i u ovom trenutku moćna da može da, jednostavno, svom privatnom sektoru da ovakvu vrstu podrške. Na kraju bih rekla što se tiče frilensera, negde smo zaboravili da pre dve godine je Srbija izašla sa velikim paketom poreskih olakšica kada je u pitanju otvaranje novih kompanija iz oblasti IT-a, da mladi ljudi prve tri godine ne plaćaju poreze i doprinose kada su u pitanju njihova lična primanja u punom iznosu, već samo 30%, a 70% imaju podršku od države, subvencije, tako da sam postupak digitalizacije od 2016. godine pokazao je da mi imamo mlade obrazovane ljude koji u ovoj oblasti su očito pokazali dobre rezultate, jer mi izvozimo. Iz ove oblasti gotovo preko milijardu evra promet prave naše kompanije, ali se pokazalo da i mnogi naši ljudi koji su na slobodnom tržištu imali prilike da pokažu da svojim projektima mogu da prodaju svoje usluge onlajn drugim kompanijama u inostranstvu i ja ću vam reći da svi oni imaju problem plaćanja. Ako rade sa kompanijama u inostranstvu, pravnim licima, onda je problem kako platiti tim ljudima. Oni su onda odlazili u inostranstvo, s obzirom da je kovid zatvorio to kretanje roba i usluga. Sada je nastao problem i za njih koji nisu bili registrovani. Zato je jako važno što je država omogućila da do 1. januara mogu da se registruju, mogu da otvore svoje nove kompanije. Dali ste im mogućnost i ovim ranijim koji su radili, a nisu plaćali ovaj vid poreza, da im jednostavno to olakšate, da to izmire prema države i jednostavno uđu u jednu finansijsku disciplinu. Zahvaljujem se na ovoj podršci u smislu saradnje zajedničke, tako da ćemo na Odboru za finansije napraviti predlog u skladu sa dogovorima premijerke Brnabić i vas kada se tiče uopšte ovog pitanja frilensera, tako da ćemo amandmane koje ćemo podneti kao Odbor usvojiti i mislim da smo time u stvari rešili jedan problem koji je takođe bio jedan istorijski problem kada je u pitanju uopšte IT sektor, frilenseri i plaćanje poreza, izmirivanje obaveza države. U danu za glasanje mislim da ćemo svi podržati ove amandmane zato što je to, u stvari, u interesu svih građana, a naročito mladih ljudi koji se bave ovim sektorom. Hvala.
Zahvaljujem. Reč imaju ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa. Potpredsednik Narodne skupštine dr Muamer Zukorlić ima reč.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, humanost jednog društva i zajednice meri se na njegovom odnosu prema najslabijima. Prateći svu ovu našu borbu sa posledicama kovid pandemije, imam jako puno utisaka, ali jedan od najjačih utisaka je činjenica da uprkos trenucima grčevite borbe, kada nije lako imati osećaj za određene kategorije društva, ova država je pokazala senzibilitet i odgovornost prema najslabijima, odnosno prema siromašnima. Taj utisak želim da podelim sa vama ovde, ali i sa svim građanima ove zemlje koji prate rad Narodne skupštine. Sit gladnom ne veruje. Obično kada ste u izobilju, a određeni broj ljudi uvek jeste, najčešće oni ljudi koji su na vlasti jesu u određenom izobilju, jako je teško i nije česta pojava da oni koji su na pozicijama vlasti imaju senzibilitet prema siromahu, prema slabome, a pogotovo da se taj senzibilitet ima u kontinuitetu. Zato i donošenje ovih zakona, koji će omogućiti novu tranšu pomoći, a i prethodne tranše pomoći koje su omogućene građanima, zapravo predstavljaju nešto što je za mene više od obične administrativne aktivnosti Vlade i Narodne skupštine. To je mnogo više od toga. Inače, država i državni aparat su najčešće mrtva kategorija, kategorija bez previše života i osećaja. Priroda administracije je da ne bude previše senzibilna. Zato administracija koja uspe da to ne bude, odnosno administracija jeste bezbojna kategorija, a stvarni identitet jedne administracije su ljudi koji u njoj rade. Ključna odgovornost je na onima koji donose odluke u izvršnoj vlasti, ali isto tako i na nama ovde koji donosimo zakone kao postolja, platforme i okvire da bi određene ideje, inicijative iz struktura vlasti mogle da budu realizovane. Uvek je senzibilnost prema siromašnome važna, sada posebno, posebno u ovoj krizi. Istina, nekada kada kažete 50 evra, 60 evra, da, sa pozicije sitoga i onoga koji je u izobilju, šta je to, šta je to za državu 50 i 60 i 100 evra. Prvo, to je jako puno kada se uzme u obzir broj građana. S druge strane, to ne samo da je puno sa aspekta količine prema svim građanima. Verujte, za gladnoga, za gladnoga, to je jako puno i u praktičnom smislu. Zašto se osećam pozvanim da o ovome govorim? Imao sam iskustvo, doduše, nešto više vodeći islamsku zajednicu, kada smo uvidom u stanje na terenu, pogotovo određenih kategorija, shvatili da moramo pojačati humanitarni rad. Sećam se tada, 2010. godine, sa Bošnjačkom kulturnom zajednicom pokrenuli smo osnivanje humanitarnih kuhinja pod nazivom „Vakufske kuhinje“ na prostoru Sandžaka. Osnovali smo njih sedam od Priboja, Prijepolja, Brodareva, Nove Varoši, Tutina, Sjenice, Novog Pazara. One, moram reći, s jedne strane, nažalost, ali s druge strane i na radost, do dana današnjeg rade. Sećam se otvaranja te kuhinje u Brodarevu, kada sam izjavio da ću biti najsretniji kada se te kuhinje budu zatvorile. Istina verovao sam. Evo, od tada je prošlo 11 godina. Verovao sam da će njih vek trajanja biti kraći, ali nije. Istina, menjali su se korisnici, ali smo ogromno iskustvo stekli kroz te humanitarne aktivnosti. Prvo, tamo se oko 3.000 ljudi, tačnije oko 3.000 porodica, što je mnogo više, hrani. Ono što je specifikum rada ovih kuhinja bilo je to da pored toga što su svakodnevno svi zainteresovani mogli da dobiju topli obrok sa mesom, oni su isto tako bili zaštićeni u pogledu njihovog dostojanstva, u šta smo se uverili. Postoje ljudi koji ne spadaju u kategoriju siromašnih ili ne žele sebe da priznaju da su siromasi. Radio do juče, primao 200 evra, iz raznih razloga izgubio posao. On preko noći postaje siromašan. Ima pet, šest članova porodice. Kako da ih nahrani? Dostojanstvena porodica, dostojanstven čovek ne može da ode da se prijavi u Crveni krst ili neku drugu humanitarnu organizaciju, da kaže – ja sam siromah, hoću pomoć. Mi smo takvima omogućili da mogu da mogu doći u „Vakufsku kuhinju“, uzeti obrok za sebe i porodicu bez toga da budu identifikovani, bez toga da prijave ime i prezime, bez toga da dostave bilo koji dokument ili bez toga da budu na bilo kom spisku. Svakako je bilo i ostalo do dana današnjeg, u kuhinjama se hrane svi ljudi, bez obzira na etničku, versku, političku ili bilo koju drugu pripadnost. Dakle, vodeći taj projekat, osnivajući ga, stekli smo ogromno iskustvo i zapravo, izgradili dodatno taj senzibilitet. Zamislite koliko je teško nositi takav projekat od više hiljada obroka svakog dana. Znači, taj obrok ne može manje koštati od jednog evra. A ako je to najmanje 300 dana u godini, više hiljada dnevno, zamislite koji je to novac u pitanju. Verujte, racionalno gledano, skoro da je nemoguće održati taj projekat, ali je činjenica da dobrih ljudi jako puno ima, da ljudi svakodnevno i na prostoru Sandžaka i izvan Sandžaka, i posebno iz sandžačke dijaspore, daju novac, daju namirnice i te kuhinje još žive. Isto tako, želim da pomenem i da se zahvalim svim darodavcima, uključujući određene državne organe koji su se takođe poslednjih godina pridružili podršci projekta „Vakufskih kuhinja“ na prostoru Sandžaka. Među njima su opština Prijepolje, opština Priboj, a isto tako, nekoliko godina i Ministarstvo za rad, socijalna pitanja, tačnije Vlada preko ovog ministarstva. Tako da su svi oni zapravo na neki način pokazali svoju humanost i odgovornost prema ovoj kategoriji ljudi. Dakle, hoću kazati da je od izuzetne važnosti da zapravo maksimalno državu humanizujemo u odnosu na radnike. Nažalost, kroz razna vremena, prošla vremena, kada je država postajala čelični aparat, ona je vrlo često proizvodila doživljaj kod građana da su država i građani dve strane. To je nešto što se mora eliminisati. Država i građani nisu dve strane. Čak ni vlast, ni građani ne treba da budu dve strane. To je jedna strana, dakle, jedna strana koja zapravo treba tako i da funkcioniše. Država je kuća, vlast je domaćin, a građani su ukućani, građani su članovi porodice. Od toga kako će biti uređena kuća ovisi od kvaliteta vlasti. Onakva kakva je vlast, kakav je domaćin, takva će biti uređena kuća. Istina, kad su teška vremena domaćinu nije lako. On treba da osigura, da obezbedi, da donese. Da li može uvek da obezbedi dovoljno, da li može da uspe da uskladi potrebe, odnosno mogućnosti sa potrebama? Dešavaju se trenuci kada to nije lako. E, zato je potrebno da budu jedna strana. Tamo gde su ukućani i domaćin jedna strana, svaka muka, svaka kušnja i svaki izazov se prebrode. Prema tome, to je pravac, to je orijentacija kojom treba da idemo, i to je ambijent koji treba da gradimo. Ono što me raduje jeste da i ovi zakoni i sve aktivnosti koje pratimo i vidimo, bilo da su zakonodavnog karaktera, bilo da su operativnog karaktera ili implementacija tih zakona, a pre svega u pogledu potvrde humanosti i osećaja prema ljudima treba da budu podržani. Ono što je jako važno jeste da se nije izgubio osećaj, odnosno da se potvrđuje odgovornost prema privredi, odnosno prema privrednicima, prema svim kategorijama. Ono što želim posebno da istaknem opet iz paketa humanosti, ali isto tako i odgovornosti na koju smo obavezani samim izborom na ove pozicije kao narodni poslanici, a isto tako i ministri i svi drugi koji obavljaju sve svoje funkcije, odnos prema maloj privredi, odnos prema tom malom zanatliji, prema tom malom ugostitelju, prema tom malom prodavcu, prema tom vlasniku neke radnje ili radnjice, da tako kažem, koji sa tom svojom radnjom obezbeđuje, kako to narod kaže, dan i komad, koji nema mogućnosti da osigura značajnu zaradu, pa onda da napravi veće uštede, pa da onda ima beli dinar za crni dan, već jednostavno preživljava. Zamislite kako je njima, kako je njima kada mu kovid zatvori radnju, zatvori mu mogućnost da zarađuje i donosi svojoj porodici. Imati osećaj odgovornosti prema tim ljudima je zaista velika, pre svega ljudska, a potom i politička vrednost. Želim da je ovde podvučem i svakako da naglasim da je ona od izuzetne važnosti. Imao sam prilike komunicirati sa tim ljudima, koji kažu - hvala Bogu, preživeli smo, država nam je pomogla, imali su osećaja za nas, nisu nas zaboravili da ne bi ove pomoći, da ne bi ove olakšice, da ne bi ovo da dobijem za radnike ne bih imao da im isplatim platu, a oni bi otišli, ne bih ih mogao ponovo imati itd. To su svakodnevno komentari koje mi narodni poslanici, koji komuniciramo sa bazom, komuniciramo sa građanima možemo svakodnevno da čujemo. Ono što bih hteo sugerisati, evo to činim, čini mi se, po drugi put, dakle moramo proveriti postoje li kategorije koje su zaboravljene ili postoje li kategorije koje su ispuštene. Ono što mene informišu jeste da i dalje nismo rešili pitanje službenika institucija i ustanova verskih zajednica. Molim vas, ministre, obratite pažnju na ovo. Dakle, moramo naći načina, pogotovo kada su u pitanju male zajednice. Velike zajednice imaju mnogo načina da pokriju svoje troškove, imaju velike donatore, imaju državu, imaju brzu traku za dobijanje raznih dotacija, donacija itd. Međutim, male zajednice sa svojim malim školama, sa svojim malim ustanovama imaju svoje službenike i inače su živeli od sitnih priloga i milostinje, moram kazati na neki način. Zamislite, kada se oni sada suočavaju sa problemima gde su i ti njihovi donatori bili ti vernici kojima vi sada dajete pomoć. Ako su njihovi donatori, darodavci, oni od kojih oni žive od svoje članarine, kroz svoje razne priloge, ako su oni ugroženi, onda verujte da oni imaju problem sa svojim ustanovama, svojim školama raznoga tipa da opstanu. Oni su zapravo deo ovoga sistema u pogledu činjenice da moraju imati, dakle, imaju svoje određene obaveze, istina. Verske zajednice, i ne želim to zaboraviti, imaju određene privilegije, pogotovo kada su u pitanju određene dažbine, njihovi verski službenici dobijaju podršku države i Ministarstva finansija za plaćanje osiguranja, zdravstvenih, penzijskih. To treba kazati, i to je veliko olakšanje, ali oni imaju isto tako mnogo, da tako kažem, civilnih službenika. Nisu sve tamo verski službenici, oni imaju službe koje pokrivaju, recimo, u prosveti sve one predmete koji nisu verski i predaju predavači koji nisu verski službenici. Oni nemaju plaćeno osiguranje od države i onda ta verska zajednica mora da se snađe da obezbedi prihod, odnosno sredstva da plati to, a osim toga te škole najčešće nisu komercijalne, one su na neki način humanitarne. To je stvar koju, da ne govorim o tehničkom osoblju, od serviserki, servisera u njihovim kuhinjama, trpezarijama, ostalim higijenskim službama itd. Znači, jako je veliki broj u verskim zajednicama, odnosno ustanovama verskih zajednica koje nisu pokrivene tim sredstvima. Tu bi moralo da se iznađe… Molim vas da ovo pitanje ne ignorišemo, jer svi građani ove zemlje imaju pravo da osete i humanost, ali i odgovornost državnih funkcionera, odnosno svih onih koji obavljaju ove funkcije kako bi osetili da su jednako građani ove zemlje, odnosno jednako ukućani ove kuće. Ne radi se ovde sigurno o nekim velikim sredstvima, ali kako je država podnela sve ovo da podnese dodatnih pola procenta ili procenat, ne znam koliko bi to bilo tereta, verujte, to ne može da optereti zemlju, ali bi se pokazala krajnja odgovornost, ali isto tako i senzibilitet za sve kategorije, makar oni bili i malobrojni. Treći deo teme je pitanje odnosa sa frilenserima i sada zakonskog okvira koji se predlaže i jako mi je drago i želim da izrazim zadovoljstvo i podršku i dogovor koji se juče desio između Vlade i tzv. frilensera i drugih, kako se to kaže, radnika na internetu. Svi problemi koji se rešavaju dogovorom su najbolje rešeni problemi. Dakle, nekada i kada nađemo rešenja koja su nametnuta, koja izgledaju dobro, ona nikada ne zažive ili nemaju stabilnost rešenja, kao što imaju rešenja koja se postižu dogovorima. Ovo što je Vlada postigla juče sa ovim dogovorom je velika stvar. Logični su bili problemi, jer kada se zemlja suočava sa pojavama koje ranije nisu postojale. Kada se po prvi put uređuje neka tema, neko pitanje, logično je da će biti raskoraka i logično je da će biti određenih nesuglasica. Trajao je taj problem više meseci. Drago mi je da je država pokazala odgovornost i predlaganje ovih zakonskih rešenja koja ćemo, nadam se, usvojiti ovde, ali isto tako jučerašnji dogovor je to sve olakšao i to će kroz amandman, kako čujem, biti potpuno finalizirano, u ponudi za glasanje gde neće biti razloga da se ovakvi predlozi prihvate. Bez obzira što nama izgleda da neko preko interneta zarađuje velike pare sa malim ulogom i da to treba žestoko oporezovati, treba to oporezovati, ali ne žestoko. Ne treba ništa raditi žestoko, treba sve raditi normalno i izbalansirano. Posebno mi je drago što je pokazan senzibilitet za ono što je bilo, odnosno ono što je prošlo, jer sve ono što je prošlo tu postoji najčešće obostrana odgovornost, obostrana odgovornost zašto blagovremeno nešto nije realizovano. Sve što se retroaktivno obavezuje ima svoju manjkavost u pogledu odgovornosti, u pogledu informisanosti, u pogledu insistiranja na implementaciji. Znate, i svoje dete, ako ga pustite, pa ga redovno ne proveravate da li je uradilo domaći zadatak, pa makar bio odličan učenik, u nekom trenutku ćete videti da je počeo i odličan učenik da preskače izradu domaćeg zadatka. Zato je jako važno da se pokazala ova odgovornost i ovaj senzibilitet i da konačno i da ćemo i ovo pitanje imati rešeno na obostrano zadovoljstvo. Istina, obostrana zadovoljstva nikada nisu velika, ona su uvek relativna, jer svaki dogovor podrazumeva i kompromis, ali to je pokazatelj odgovornosti, pokazatelj i mudrosti. Tako da, mislim da Narodna skupštine juče sa diskusijama o rebalansu i danas sa ovim setom zakona pokazuje svoj puni kapacitet zajedno sa predlagačem, odnosno sa Vladom da uspeva, ne samo da uspeva, već da uspeva da dominira u ovoj krizi sa Kovid pandemijom i to je nešto što obećava, to je nešto što uliva optimizam. Za sve nas koji se borimo protiv Kovida, ne samo neposredno, već i posredno, protiv svih posledica Kovida, od izuzetne važnosti je optimizam. Što više nade i optimizma, biće više sreće, zadovoljstva i stabilnosti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi gospodine Zukorliću, pošto ste dali kratak komentar oko toga da treba da razmišljamo možda i o nekima koji su još ugroženiji, drago mi je što ste to rekli s obzirom na to da ću vam pročitati samo dve cifre iz rebalansa koji je danas pred vama. Dakle, na Razdelu 23, razdelu Ministarstva pravde imate 25 miliona dinara dodatnih, dakle dodatog novog novca za Upravu za saradnju sa crkvama i verskim zajednicama upravo za svrhu penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja za sveštenike i verske službenike. Takođe, na razdelu Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog imate dodatnih 30 miliona dinara za prava nacionalnih manjina na samoupravu, dakle specijalizovane usluge su šest miliona dinara i dotacije nevladinim organizacijama još 24 miliona dinara. Dakle, 55 miliona dinara, to vam je negde oko 500.000 evra upravo za to što ste vi malo pre napomenuli. Tako da, drago mi je da, eto, razmišljali jesmo, možda ja o tome nisam pričao juče, ali u ovom rebalansu budžeta, uprkos i koroni i pandemiji, mislim da smo razmišljali o svima. Imate i ovih 55 miliona dinara dodatnog novca upravo za svrhe koje ste pomenuli. Hvala vam puno.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, Muamer Zukorlić. Izvolite.
Zahvaljujem se, poštovani ministre. To su jako lepe vesti, ali ja bih samo molio pojašnjenje. Dakle, crkve i verske zajednici i njene ustanove su pravni subjekti i meni se čini da su oni jedini pravni subjekti koji nisu obuhvaćeni ovom podrškom što se kaže privredi, ali mnogo je širi pojam od same privrede. Dakle, šta je razlog i postoji li mogućnost da oni budu obuhvaćeni? Razumem ovo što ste kazali, uvećanje fonda, sredstava za podršku crkvama i verskim zajednicama preko Uprave je odlično. To je sjajno. Znači, nova količina novca, ali opet ste kazali kako ste citirali – za osiguranje verskim službenicima. Znači, opet nisu obuhvaćeni službenici verskih zajednica koji nisu verski službenici. Verovatno niste o tom detalju razmišljali. Znači, postoje službenici verskih zajednica koji nisu u kategoriji verskih službenika. Dakle, ja bih zamolio eto to. Naravno, ako sada nemate odgovor, vi to pitanje razmotrite. Nije ovo stvar prosto neke potrebe da ovog trenutka polemički sve to okončamo, ali prosto ova kategorija bi bilo dobro da se obuhvati u neko dogledno vreme.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Ne mogu da se ne složim sa vama. Dakle, ova pomoć ovde jeste namenjena za sveštenike i verske službenike, samo da vidimo sa nadležnim ministarstvom, dakle od njih bi trebalo da dođe neka inicijativa, na osnovu razgovora sa verskim zajednicama. Kao što vidite, mislim da smo stvarno svima pomogli i izašli u susret koliko god smo mogli, ne vidim razlog da i njima ne pomognemo, samo ako možemo da osmislimo način i neku metodologiju kako to da uradimo. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovani građani, danas su na dnevnom redu pet zakona, ali ja bih najpre da se osvrnem na tri zakona koja su u vezi sa posledicama uticaja pandemije bolesti Kovid-19 izazvane virusom SARS-Kov2 i to su, prvi Zakon o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojim se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije, drugi zakon je Zakon o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mere podrške privredi za ublažavanje posledice pandemije i treći zakon je Zakon o utvrđivanju druge garantne šeme kao mere dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije. Ova tri zakona o kojim ćemo danas govoriti imaju za cilj ublažavanje kako ekonomskih, tako i finansijskih posledica nastalih usled pandemije Kovid-19, te je neophodan nastavak preduzetih mera podrške i stanovništu i privredi koje su preduzete od aprila prošle godine. Upravo zbog neophodnosti ovakve podrške koja nije samo specifična za našu zemlju, već slične mere donose i druge zemlje u svetu, jer je ovo globalni problem da bi se, dakle, podstakao oporavak privrednih aktivnosti, kao i rad privrednih subjekata čija je delatnost ili obustavljena ili bitno otežana poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati sve ove zakone. Mnogi će postaviti pitanje da li će pomoć koju će dobiti što građani, što privreda biti dovoljni da bi se prevazišle posledice ove pandemije. Odgovor je veoma jednostavan, jer se ovo pitanje poistovećuje sa pitanjem kako se i sam čovek nosi sa ovom bolešću. Nekome je pomoć dovoljna, jer koronu preleži na nogama, neko je na infuziji i kiseoničnoj potpori, a nekome je ova pomoć kao da je na veštačkim plućima. Dakle, predvidiva i nepredvidljiva. Predvidljiva, jer sve ono što ne radi već mesecima jeste na veštačkim plućima, nepredvidljiva jer jake firme koje stalno trpe pritisak ove pandemije mogu na kraju da pokleknu. Ako znamo da pandemija traje već više od godinu dana i da finansijska sredstva koja se upumpavaju u privredu i građanstvo nisu neograničena, a da efekti same pandemije kako vreme prolazi će biti sve teži i teži, to se nameće kao pitanje kako izaći iz ovog stanja. Jedno se zna, što je sigurno, što pre izađemo iz ovog stanja, manje posledice će biti po privredu i po ljude. Najidealniji izlaz bi bio da pandemije više nema i da se sve vrati u normalu kao u vreme pre proglašenja pandemije. Kako je to još uvek daleko, moramo tražiti alternativna rešenja, a njih možemo dostići zajedničkim naporima države i građana. Država je napravila jak korak omogućivši da svaki građanin može da se vakciniše, da svaki građanin može da bira jednu od četiri vakcine. Da bi smo videli koliko je to jak korak, dovoljno je da se okrenemo oko sebe i vidimo kako je u našem okruženju i čak i šire u celoj Evropi. Taj vid borbe za spasavanje privrede i ljudi je mnogo jači od bilo kojih subvencija, bilo kojih garantnih šema, bilo koje pomoći. Što više vreme prolazi, mi više gubimo. Zato je odgovornost države, ali i građana u zajedničkoj borbi protiv ove pandemije može mnogo pomoći da stanje i privrede i ljudi, koje je sve teže, počnemo da prevazilazimo. S obzirom da posledice pandemije nisu samo vidljive u privredi i privrednim aktivnostima, već i među građanima, naročito onim u najranjivijim grupama, smatramo da je opravdano da pomoć države zbog novonastale situacije dobiju i sami građani. Neko će reći da pomoć nije velika, baš kao što su govorili da pomoć koju je grad Jagodina i Dragan Marković Palma zajedno sa Centrom za socijalni rad dodeljivao socijalno ugroženim u vrednosti od dve i tri hiljade dinara. To će govoriti i isti oni koji ne znaju koliko su nekome vredni tih nekoliko hiljada dinara. Dakle, što se tiče Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije treba reći i pojasniti nekoliko stvari. Privremeni registar otvara i vodi Ministarstvo finansija radi uplate novčane pomoći građanima. Ono se, da kažem, puni podacima na dva načina. Prvo, punoletni državljani Republike Srbije prijavljuju se za uplatu novčane pomoći u periodu od 28. aprila do 15. maja ove godine, u skladu sa ovim zakonom i to elektronskim putem, putem preko portala Uprave za trezor ili telefonskim putem, putem kontakt centra. Drugo, automatski se ubacuju u ovaj privremeni registar, a to su svi korisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći, lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija. Dakle, oni ne podnose prijavu. Naravno, ti podaci moraju da budu potpuno tačni, a za tačnost i potpunost podataka jesu zadužene već postojeće baze podataka u MUP, kao i baze u bankama zbog postojanja računa na koje će se uplaćivati pomoć. Iz ovoga se jasno vidi da jedan od prioriteta Vlade ima jako značajnu ulogu u prevazilaženju ovakvih problema, a to je digitalizacija. Važnost digitalizacije i brzina njene potpune realizacije je veoma bitna jer prožima sve više u svim porama društva. Svi punoletni građani na dan stupanja ovog zakona na snagu, a koji budu evidentirani u ovom privremenom registru, dobiće po 60 evra u dve tranše od po 30 evra, i to maju i novembru i taj novac će biti uplaćen ili na već postojeće račune ili na posebnim namenskim računima. Sa namerom sam rekao da svi punoletni građani koji su evidentirani u ovim privremenim registrima, jer postoji mogućnost da neki građani ne iskoriste pravo i ne prijave se za ovu vrstu pomoći. Takođe, treba napomenuti da ukoliko dođe do bilo kakve greške u smislu da bilo ko ispunjava uslove iz nekog razloga nije dobio pomoć, tj. pomoć nije uplaćena ili bilo koji drugi propust, postoji mogućnost tzv. reklamacije. Reklamacija se podnosi u skladu sa ovim zakonom elektronski putem portala Uprave za trezor ili telefonskim putem kontakt centra. Treba takođe napomenuti da će penzioneri u septembru dobiti još 50 evra pomoći, tako da će to biti 110 evra za penzionere. Na kraju, ovaj privremeni registar, kako mu i samo ime kaže, biće privremen godinu dana i posle toga će se ugasiti sa svim podacima u njemu. Ovaj zakon je potpun i sveobuhvatan i neophodan i biće podržan od strane Poslaničke grupe JS. Što se tiče drugog i trećeg zakona, koji su u vezi sa garantnom šemom, to su veoma bitni zakoni koji treba da ublaže ekonomske i finansijske posledice po privredu Republike Srbije, tj. omogućuje očuvanje likvidnosti privatnog sektora. Republika Srbija preuzima obavezu da kao garant izmiri potraživanje banaka nastale po osnovu odobrenih kredita i finansiranje likvidnosti obrtnih sredstava za kreditiranje privrede usled negativnog uticaja pandemije. Garancija Republike Srbije je bezuslovna, plativa na prvi poziv i izdata u korist banaka kao obezbeđenje za kredite korisnika. Napomenuo bih da je Vlada vrlo brzo reagovala po izbijanju pandemije Kovid-19 i već u aprilu 2020. godine donela uredbu o utvrđivanju garantne šeme kao meru podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije, kao i da je ta uredba potvrđena zakonom krajem 2020. godine. Kada se zakon o utvrđivanju garantne šeme pokazao kao odličan i banke su po raspoloživim podacima do sada u sklopu ove garantne šeme odobrile približno 1,7 milijardi kredita, a predviđeni obim realizacije je bio dve milijarde evra, to se kao rešenje nameće proširenje ove garantne šeme sa maksimalnim vrednostima kredita koje banke mogu da plasiraju sa garancijom države, a koji se uvećavaju za 500 miliona evra, tako da će iznos ukupno biti 2,5 milijardi evra. Još jedna bitna izmena ove garantne šeme se tiče i perioda raspoloživosti ovakvih kredita, a to je do 30. juna 2022. godine. S obzirom da su određene delatnosti naročito stradale usled pandemije, tu se nameće i pitanje kako i njima pomoći. To su uglavnom delatnosti iz oblasti ugostiteljstva, hotelijerstva u gradovima, delatnosti turističkih agencija, putničkog saobraćaja itd. Zato se i uspostavlja druga garantna šema koja je namenjena svim firmama iz ovih ugroženih sektora, kao i firmama u drugim sektorima sa padom poslovnih prihoda većim od 20% u 2020. godini. Maksimalna vrednost kredita pokrivenih drugim garantnim šemama će iznositi 500 miliona evra uz napomenu da se ovi krediti daju sa periodom otplate od 60 meseci sa uključenim obaveznim grejs periodom od 18 do 24 meseca. Na ovaj način se pruža dodatna podrška posebno ugroženim sektorima na koje je ova kriza najviše uticala. Dakle, kao što se iz ovog vidi i Vlada i Ministarstvo finansija ulažu ogromne napore kako bi se uticaj ove pandemije na privredu i ljudstvo smanjio, ali napominjem da samo jako sinergijom države i građana ova pandemija i može biti pobeđena. Što se tiče druga dva zakona, to su Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i Zakon o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, mi zapravo govorimo o aktuelnoj temi. To je tema o tzv. frilenserima ili slobodnjacima, tj. onima koji ostvaruju prihode na netu pružanjem usluga bez zasnivanja radnog odnosa. Usluge mogu biti, razvoj softvera, prevođenje, držanje časova stranih jezika, držanje časova šaha, promocije i drugo. Imam potrebu da ovde pojasnim zašto će Poslanička grupa JS glasati za ova dva zakona, za koja inače smatramo da su više nego korektna prema frilenserima. Najpre da napomenem neke činjenice. Prvo, u cilju efikasnog funkcionisanja države, uspostavila je država poreski sistem, odnosno sistem plaćanja dažbina građana i privrednih subjekata da bi država mogla da funkcioniše. Drugo, trenutnim Zakonom o porezu na dohodak građana propisana je obaveza da se oporezuju prihodi iz inostranstva, koje ostvaruju fizička lica. Ta sva fizička lica su poreski obveznici. Naravno, moraju da budu rezidenti Republike Srbije, to su oni koji imaj ili prebivalište u Republici Srbiji ili borave više od šest meseci, tj. pola godine u periodu jedne godine. Treće, izmenom Zakona o poreskom postupku i administraciji iz decembra 2019. godine sve poslovne banke imaju obavezu da na zahtev Poreske uprave dostave podatke o stanju i kompletnom prometu na tekućim računima i štednim ulozima i pravnih lica i preduzetnika i fizičkih lica. Na osnovu tih uplata se mogu utvrditi poreske obaveze. Naravno, postoji mogućnost da su te uplate i pokloni, da npr. roditelji koji rade u inostranstvu šalju novac svojoj deci, ali to se može veoma lako dokazati, i to bi se tretiralo kao poklon, na to se ne bi plaćao porez. Na sličan način bi se utvrdilo da li je nešto pozajmica, ili ne. Ovo sam namerno pomenuo da bih ove dve stvari dodatno pojasnio, dakle, poklon i pozajmicu. Dakle, iz ovih stavova se jasno vidi da su frilenseri poreski obveznici baš kao i svi drugi građani Republike Srbije koji zarađuju u samoj Srbiji. Postavlja se često pitanje – zašto se sada traži od frilensera da plate porez i to za poslednjih pet godina, naravno, sada po ovom zakonu po mnogo boljim uslovima? Odgovor na ovo pitanje ide u dva pravca. Prvi pravac trebamo znati da je samooporezivanje gde spadaju i frilenseri uvedeno još 2014. godine i to je jedan od oblika obračunavanja i plaćanja poreza na dohodak građana i svako je trebao da popuni elektronski i da podnese poresku prijavu u roku od 30 dana od dana uplate da se samooporezuje, a da Poreska uprava vrši samo kontrolu ispravnosti. Porez na dohodak zastareva u roku od pet godina i normalno je očekivati da će Poreska uprava preventivno reagovati da bi se prekinuo tok zastarelost. To isto rade i javno-komunalna preduzeća kada na primer se ne plaća grejanje, pa vam stigne opomena upravo iz razloga da bi se prekinula zastarelost računa. Tu je rok zastarelosti godinu dana i niko se tada i ne pita zašto baš sada mi šalju opomenu, a ne pre mesec dana. Drugi pravac koji treba da pogledamo jeste da mi možemo da postavimo i kontra pitanje – da li je do sada Poreska uprava imala kapaciteta da taj posao odradi 100% efikasno tj. da za neke ne bude majka a za neke maćeha? Samim procesom digitalizacije i transformacije poslednjih godina i donošenja Zakona o poreskom postupku i administraciji Poreska uprava je stvorila dodatne resurse uz pomoć kojih može da reši ove probleme na adekvatan način. Drugo pitanje jeste – koliko frilenseri treba da plaćaju i koje ustupke daje Vlada? Malopre smo čuli od ministra da su postignuti još određeni ustupci, ali ja ću navesti nekoliko – otpisuju se kamate, to je za period u poslednjih pet godina, 120 mesečnih jednakih rata ili na 10 godina se to plaća, normirani troškovi koji su bili u početku 20% pa 43%, a sada čujemo da su 50%, a to su troškovi koji se odbijaju od oporezivog dela i još neoporezivi deo na godišnjem nivou koji je bio do skoro 384 hiljade, a sada smo čuli da je to 768 hiljada ili 64 hiljade dinara neoporezivo na mesečnom nivou. Da bi to bilo malo jasnije, ja sam dao jedan primer ili dva. Ako imamo nekog privatnika u Srbiji koji sebi daje platu od 64 hiljade dinara i napomenuo bih da je to veća plata nego što je plata prosvetnih radnika u Srbiji, on mora da plati od skoro 38 hiljada ili više dinara dažbina, tj. porez na dohodak i doprinose. Ako imamo frilensera koji je mesečno zarađivao u prethodnom periodu po 64 hiljade, po ovom novom zakonu to bi značilo da on ne plaća nikakav porez. Ako uzmemo drugi primer, na primer ako zarađuje mesečno 100 hiljada dinara, a 768 hiljada dinara to su sredstva na koja se ne plaća porez i ako uzmemo na taj ostatak od 432 hiljade normirane troškove, oni se računaju od 50%, znači ta cifra se deli sa dva, vidimo da je socijalna kategorija maksimalno ispoštovana i da svi oni koji malo više zarađuju treba malo više i da plate. Upravo zbog toga će Poslanička grupa JS u danu za glasanje i podržati takoše i ova dva zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Akoš Ujhelji.
Hvala lepo. Poštovani potpredsedniče, predsedništvo, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će podržati set predloga zakona koji se nalaze pred nama. Ja ću se u svom izlaganju, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, najviše osvrnuti na Predlog zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme i na Predlog zakona o utvrđivanju druge garantne šeme, jer se njima nastavlja obezbeđenje likvidnosti i privrednih subjekata i proces ublažavanja ekonomskih i finansijskih posledica nastalih usled pandemije bolesti Kovid – 19, a naše koleginice, narodna poslanica dr Emeše Uri i koleginica Rozalija Ekres će kasnije govoriti o drugim aspektima predloženih zakona. Naime, odgovorno vođenje ekonomske politike i konstantno dobro stanje u budžetu ponovo je stvorilo dovoljno prostora da Vlada Republike Srbije pomogne privredi u ublažavanju negativnih efekata pandemije virusa korone, te je stoga usvojen novi, treći ekonomski paket mera za podršku privredi i građanima, vredan 249,4 milijardi dinara, čime će se, između ostalog, obezbediti dodatnih 500 miliona evra za privrednike kroz prvu garantnu šemu i 500 miliona evra po drugoj garantnoj šemi, kako bi se obezbedila dodatna likvidnost privredi. S obzirom na značajan pad prihoda u periodu i nakon vanrednog stanja i globalne pandemije, kao što smo svi svesni toga, likvidnost privrede je značajno ugrožena, te je za njenu revitalizaciju neophodna podrška Vlade Republike Srbije. Povećanje likvidnosti privrednih subjekata kroz mehanizam garantovanja Republike Srbije za kredite koje banke odobravaju privrednim subjektima za finansiranje likvidnosti i obrtnih sredstava, a koja se omogućava zaključenjem ugovora o garanciji Republike Srbije za kreditiranje privrede s ciljem ublažavanja negativnih posledica pandemije bolesti Kovid – 19 je mera koja u sebi sublimira izuzetno važan i nužan mehanizam efekta za sva lica sa sedištem u Republici Srbiji, uključujući poljoprivredna gazdinstva, mikro, mala i srednja preduzeća, čija je likvidnost preduslov funkcionisanja privrede Republike Srbije. Zahvaljujući pomenutoj uredbi i zakonu, značajno je povećan dinarski deo plasmana, što je rezultiralo rastom dinarskih kredita privredi, odnosno padom kamatnih stopa na dinarske kredite. Rastu kreditne aktivnosti doprinela je i niska i stabilna inflacija, kao i mere Narodne banke Srbije u cilju podrške procesu dinarizacije. Poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje glasati za predložene zakone, jer oni će doprineti da stopa realnog rasta BDP u tekućoj 2021. godini bude 6%. Najznačajniji izvori rasta sa rashodne strane biće investicija i lična potrošnja, a zahvaljujući pomenutoj meri, održava se stabilnost na tržištu radne snage. Na osnovu predloženog Zakona o utvrđivanju druge garantne šeme možemo konstatovati da će cena kredita koji su indeksirani u evrima iznositi malo više u odnosu na prošli put, maksimalno 4% plus tromesečni euribor, a koji su indeksirani u dinarima 2,75 plus jedan ili tromesečni belibor. To u prevodu znači da euribor trenutno iznosi 0,54% a belibor minus 0,34%, tako da možemo zaključiti da je cena kredita zaista povoljna. Sa predloženim kamatnim stopama se povećava celokupna likvidnost finansijskog tržišta i skratiće se vreme naplate potraživanja. U cilju nastavka procesa dinarizacije smatramo da je potrebno dalje smanjenje kamatne stope kredita koji su u dinarima. To je izuzetno značajno jer se time isključuje kursni rizik. Posebno pozdravljamo da je kod garantne šeme dva povećano vreme otplate kredita sa 36 na 60 meseci i grejs period od 19 do 12 meseci na od 18 do 24 meseca. Predloženi uslovi kredita su izuzetno povoljni, a o tome najviše govori činjenica da kod kredita iz drugih programa gde garanciju daju međunarodni fondovi a krediti su vezani za evro i nema čistih dinarskih kredita, maksimalni iznos kredita daleko zaostaju od kredita sa garantnom šemom, gde je gornja granica kredita čak do tri miliona evra, odnosno do oko 360 miliona dinara. Ostali uslovi kredita, kao što su grejs period, kamatna stopa i vreme naplate kredita su u većini slučajeva lošiji u odnosu na kredite sa garantnom šemom, a poljoprivredna gazdinstva su čak i isključena iz većine programa, dok kod kredita sa državnom garancijom nisu. Na osnovu svega navedenog, možemo reći da je trenutno na tržištu najpovoljniji kredit kredit sa državnom garancijom i to je jedan od razloga zbog čega će naša poslanička grupa podržati predloženi zakon, a drugi razlog je taj što novim zakonom država želi da pomogne najugroženijim sektorima, čije je poslovanje u najvećoj meri ograničeno i ugroženo merama za suzbijanje epidemije, a to su pre svega sektori putničkog transporta, ugostiteljstva, hotelijerstva i turističkih agencija. Moramo reći i to da je pored dobrih uslova najvažnija mera predloženog zakona refinansiranje postojećih kredita kod iste banke. To je izuzetno dobar bankarski proizvod jer korisnicima kredita koji ga već jedno vreme otplaćuju obezbeđuje dodatno vreme u smislu grejs perioda i roka povrata kredita i time obezbeđuje kompaniji da dođe do vazduha i progura pandemiju. Prošle godine sam u svom govoru podvukao da bi bilo neophodno da se namena pomenutog kredita proširi i da se omogući preduzećima da ga pored obezbeđenja likvidnosti koriste i za investiciona ulaganja. Istakao sam da je to jako važno zbog toga što će u 2021. godini investicije biti prva po značaju komponenta u pogledu pozitivnog doprinosa rastu BDP, što je izuzetno značajno sa stanovišta njegove održivosti. Zbog svega navedenog, zaista pozdravljam odluku Ministarstva finansija da u Predlogu zakona o utvrđivanju druge garantne šeme omogući privrednicima da uzimaju povoljne kredite i za investiciona ulaganja. Želeo bih još da napomenem da je jako važno da se nađe rešenje i da izvođači radova mnogo jednostavnije dobijaju činidbene garancije od poslovnih banaka. Naime, izvođači radova kod svake investicije treba da dostave različite garancije, na primer kao garancija za dobro izvršenje posla, naručiocu posla, a zbog vremena trajanja investicije, banke uvek traže od izvođača čvrsto obezbeđenje kao što je na primer hipoteka prvog reda. To je u manjim mestima, odnosno skoro svuda van Beograda jako teško obezbediti, jer banke veoma teško prihvataju nekretnine koje se nalaze u nerazvijenim opštinama za obezbeđenje, ako ih i prihvate, za likvidacionu vrednost uzimaju svega oko 50% od procenjene vrednosti nekretnine, odnosno 50% diskontuju hipoteke. Zbog toga je važno da Vlada Republike Srbije, pored povoljnih kredita nađe rešenje i za povoljne garancije, jer će od toga direktno zavisiti nivo povećanja investicija. Pored navedenog je važno da se u zakonu definiše period obrade zahteva kredita koji ne bi trebalo da bude duže od 15, 20 dana od dana podnošenja zahteva klijenta. Bilo bi važno da se omogući korišćenje kredite sa garantnom šemom, pored privatnih preduzeća, i onim preduzećima o kojima Republika Srbija, AP ili jedinica lokalne samouprave imaju učešće u vlasništvu preko 50%, a koja nemaju monopol na tržištu. Ovo je značajno zbog toga što su ova preduzeća zbog pandemije, koja je uticala na njihovu naplatu potraživanja, takođe u veoma teškoj situaciji i veliko je pitanje da li će bez adekvatne pomoći države, pregurati ovu godinu. Ovde pre svega mislim na vodoprivredna preduzeća od kojih zavisi održavanje kanalskih sistema za odvod atmosferskih voda. Primenom ovog zakona će se daleko olakšati pristup sredstvima, malim i srednjim preduzećima i smanjiti cena zaduživanja kod komercijalnih banaka. Da sumiram, kao što sam naglasio na samom početku svog obraćanja, poslanička grupa SVM će u danu za glasanje podržati predložene zakone zbog toga što su u proteklim godinama, zahvaljujući najpre donacijama Vlade Mađarske, privrednici u Vojvodini ostvarili ogromne investicije i sa tim paralelno su podigli investicione kredite i svoje kompanije stavili pod hipoteku kod domaćih banaka. To znači da bez ovih vida kredita većina pomenutih privrednika ne bi mogla da pribavi dodatna sredstva za likvidnost i za nastavak investicija, pogotovo sa tako dobrim uslovima, koje kredite sa garantnom šemom obezbeđuju, i zbog toga bi imali dosta finansijskih poteškoća. Takođe, pozdravljamo i to što je limit ukupnih kredita, koji se plasiraju, povećan za 500 miliona evra i kod prve i kod druge garantne šeme, jer su pojedine banke već iskoristile svoje limite, pa po prvom zakonu jedva čekaju usvajanje novih zakona kako bi mogle da završe dogovorene poslove. U danu za glasanje podržaćemo i ostale predloge zakona koji se nalaze na dnevnom redu sednice. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, magistru Ujheljiju. Reč ima dr Muamer Bačevac.
Uvaženi ministre, sa saradnicima, uvažene narodne poslanice i narodni poslanici, pred nama je praktično ove nedelje rebalans budžeta i set onih zakona, imamo i danas nekoliko zakona pred nama, koji praktično razrađuju taj rebalans budžeta. Meni je jako drago što smo imali zaista kvalitetne aktivnosti uz jednu zaista veliku želju zalaganja gospodina ministra i njegovih saradnika da na pravi način prezentujemo želju Vlade, da se i privredi i našem stanovništvu izađe u najbolji susret, na najbolji način u ovom zaista teškom vremenu. Postavljeno je i jedno od glavnih pitanja koje su postavljali oni koji uvek sumnjaju u odluke ove Vlade, jeste zašto sad govorimo o rebalansu budžeta i ovim danas tačkama, i zašto to nismo predvideli u oktobru kada je budžet i pripreman? Meni je drago što ste dali jedno zaista kvalitetno objašnjenje. Ko je mogao da zna kako će da ide ova epidemiološka kriza, ko je mogao da predvidi kako će da ide vakcinacija, koja hvala Bogu ide odlično u našoj zemlji, i ko je mogao da predvidi u tom trenutku kako će da ide i u kojem pravcu će da ide ekonomija i naša i svetska? Drago mi je da smo, kao i ozbiljne zemlje u Evropi, i mi pristupili rebalansu, eto u aprilu i u Nemačkoj, koja važi za jednu zaista ozbiljnu ekonomiju, u kojoj se ozbiljno promišlja, došlo do sličnog rešenja i Nemci su u svojem parlamentu razgovarali o rebalansu. U svakom slučaju, dobra je odluka, neposredan praktično povod za donošenje rebalansa ovog budžeta jeste sprovođenje trećeg paketa antikriznih mera i pružanje podrške privredi i građanima čija vrednost se procenjuje na 13,7 milijardi dinara, nepunih 1,2 milijardi evra. Znači, oko 2,4% BDP. Ukupna pomoć privredi i građanima zajedno sa dva paketa pomoći koje smo imali u prethodnom periodu, biće u vrednosti od oko osam milijardi evra, što je 17,2% BDP. Eto, dovoljne su samo ove cifre da pokažu ozbiljnost i želju Vlade da osluškuje stanje svojih građana i naravno svoje privrede da bi na pravi način uskočila u pomoć u teškom trenutku. Zbog produženog trajanja epidemije, brojna preduzeća i građani i dalje osećaju negativne efekte posledice po, pa i usvajanje novog paketa mera svakako opravdano. Mere će nesumnjivo imati jako pozitivan uticaj na privrednu aktivnost. Sa druge strane, postoji jedna ogromna želja Vlade da pomogne svim građanima danas kada je najteže i kada naravno, jako je bitno i drago mi je što ste to i vi podvukli da je neophodno da građani ove države, svi građani ove države osete da iza sebe imaju jaku, odgovornu državu koja brine o svim njenim građanima. Ono davanje koje neki kritikuju, od 100 evra, zaista je kako vi rekoste, pogodilo u metu pre svega iz psihološkog faktora je pokazalo svim građanima, bez selekcije, zaista je teško odrediti kome dati, kome ne dati novac u ovom izuzetnom teškom trenutku. Drago mi je što jako solidarno i praktično svim građanima smo omogućili da konzumiraju pre svega rekoh, da psihološki damo jednu podršku, a verujte mi da je većini građana koji žive od plate to dosta dobra pomoć. Ovim zakonom koji je danas pred nama, ovim prvim obezbeđujemo isplatu svim punoletnim građanima još dodatnih 60 evra, dva puta po 30 evra, uz dodatnih 50 evra za naše penzionere. Moram da kažem da sam komparativno gledao u Evropi da li se to dešava, dešava se. Neke evropske zemlje su davale jednokratne pomoći materijalno najugroženijim građanima, penzionerima, korisnicima socijalne pomoći, korisnicima dečijeg dodatka itd. Međutim naša Vlada je pokazala najveći nivo solidarnosti opredelivši se za pomoć svim građanima naše zemlje. Država neće imati problem u finansiranju ovog trećeg paketa i to je ono što smo mogli tek sada da predvidimo, obzirom da se paket pomoći privredi i građanima predstavlja, odnosno na njega će otići oko 257 milijardi dinara, a mi na računu imamo 259 milijardi. Obzirom na to, deo će se pokriti jeftinim zaduživanjem na finansijskom tržištu, što je danas u ovom trenutku povoljna radnja. Ministarstvo vodi računa o svakom dinaru. Nama javni dug u odnosu na BDP i sa ovim rebalansom i sa trećim paketom mera, kao i sa rekordnim investicijama u kapitalne projekte neće preći 60% BDP, što je na nivou mastrihta, u granicama koje su one odredile. Ako pogledamo druge zemlje u Evropi, videćemo koliko smo u boljem stanju. Na primer nemački dug iznosi 80%, crnogorski preko 100%, zaduženje Francuske, Španije, Grčke, Italije, sve su to zaduženja veća nego što su u našoj zemlji. Stoga, želim da kažem novčana pomoć svim građanima, odnosno zakon koji je danas pred nama, mi u SDPS u danu za glasanje ćemo svakako podržati. Jednaka briga za sve građane, podrška svim građanima naše zemlje dobra je poruka u ovom teškom trenutku i naravno ono pravilo važi i danas, kada je teško, država treba da popušta kaiš, da iznalazi načine da pomogne i privredi i svojim građanima, a naravno u blagostanju onda se može nadomestiti i nadoknaditi ovo pooštravanje poreza i drugih obaveza koje imaju građani prema državi. Druga dva zakona koja su danas pred nama definišu kreditnu šemu za likvidnost i obrtna sredstva, ukupne vrednosti od jedne milijarde evra, koja će privatnom sektoru biti plasiran uz garanciju naše države. Oni se suštinskih sastoji od dva dela i to su ona sledeća dva zakona o kojima pričamo. Prva garantna šema ukupne vrednosti od 500 miliona evra predstavlja produžetak stare garantne šeme iz 2020. godine, uz maksimalan iznos koji može da padne na teret države do 120 miliona evra. Proširenjem postojeće šeme nisu menjani uslovi podobnosti, što je jako bitno, što znači da će praktično svi aktivni preduzetnici, mikro, mala preduzeća i srednja moći da apliciraju za ovo. Druga garantna šema takođe ima ukupnu vrednost od 500 miliona evra. Ona je potpuno nova i jako mi je drago što je namenjena za ugrožene sektore, opet mikro, mala i srednja preduzeća, koja dokažu da imaju pad poslovnih prihoda veći od 20% i to je korektno. Maksimalni deo koji pokriva država je nešto manji od 130 miliona evra. Ova mera u praksi znači da će privredi biti omogućeno da se zaduži za milijardu evra kod banaka, a država daje bankama garanciju da će im u periodu koji sledi pokriti deo troškova, maksimalno 250 miliona evra, ukoliko preduzeća ne budu u mogućnosti da vraćaju kredite. Izdvajanje državnih garancija za zaduživanje preduzeća je zaista dobar alat za postizanje likvidnosti. Najveći benifit je to što se može sprovesti sa relativno malo budžetskih sredstava u tekućoj godini, a istovremeno se privredi stavlja na raspolaganje veliki iznos kredita, što se u krajnjoj meri pozitivno odražava na privrednu aktivnost. Ovo je nešto što, naravno, koliko i čujemo danas u raspravi, svi podržavaju. I ko nema neko veliko ekonomsko iskustvo, jasno mu je da je zaista ovo dobra stvar. Sve ozbiljne zemlje su zaista pokušale na ovakav način u Evropi da pomognu svojoj industriji, time što Srbija zaista izdvaja popriličnu svotu novca da bi omogućila našim privrednicima da opstanu u ovom teškom trenutku. Ideja koja stoji iza budžetski dotacija privredi jeste da se pomogne ugroženom delu privatnog sektora da opstane, da privremeni pad poslovne aktivnosti ne dovede do trajnog i prekomernog gašenja radnih mesta, a ogromne štete za građane posledično i za same javne finansije. Subvencionisanje minimalne zarade, tome su pribegavale i druge zemlje Evrope i regiona. Podaci iz 2020. godine pokazuju da su ove mere velikim delom zaslužne što su izbegnute turbulencije na tržištu rada i dublji pad privrednih aktivnosti. To je za nas jako bitno. Ilustracije radi, u istočnoevropskim i srednjoevropskim zemljama uspelo se da ovim ovakvim i sličnim merama pad nezaposlenosti u vreme ove zdravstvene krize bude manji od 2%. Slično se desilo i u Srbiji, ali ukupan broj nezaposlenosti u 2020. godini umanjen je samo za 0,2%, samo za 0,2%, i to isključivo u neformalnom delu privrede, na koji se nije ni odnosila državna pomoć. Znači, zaista su Vlada i Ministarstvo finansija pokazali pravu meru i pravi trenutak i pravi model da pomognu našoj privredi i to najbolje ovaj podatak pokazuje. Zbog toga što su dokazano efikasne, smatramo da ove mere opravdano treba primenjivati i u 2021. godini, obzirom da epidemija i dalje traje. Preostali iznos budžetskih davanja za privredu usmeren je ka najugroženijim sektorima i njega ocenjujemo kao zaista opravdanim. Bilo je kritika kako smo neselektivni u pomoći i tako dalje. Mislim da nisu bile opravdane i to ja kao socijaldemokrata kažem, što ima posebno, čini mi se, u ideološkom smislu težinu. Evo, sada selektivno pomažemo, sektorsku pomoć imamo, za hotelijerstvo 350 evra po ležaju, 150 evra po sobi u gradskim motelima, uz dodatnu isplatu minimalca, ugostiteljstvo i turizam sa turističkim vodičima, renta-kar agencijama po dve minimalne zarade će se dati. Autobuskim prevoznicima, verujte mi, u gradu Novom Pazaru u kojem postoji veliki broj firmi koje se bave transportom, pre svega imamo veliki broj preduzeća koja se bave transportom putnika, ovo je velika stvar. Oni će dobiti 60 evra po autobusu u trajanju od šest meseci, a znamo da je praktično broj ljudi koji su prevoženi pao ispod 50%. Znači, njihova aktivnost je pala ispod pola i ovo za njih jeste pravi način pomoći. To je nešto što mi svakako podržavamo. Dalje, za samostalne umetnike, znači, mislimo i na one kategorije koje su posebno ugrožene u ovom trenutku, imaćemo po dve minimalne zarade koje će oni dobiti, što je opet za njih svakako ozbiljna pomoć. Ukupan utrošak za pomenute mere dostiže 70 miliona evra, a njih ocenjujemo svakako kao opravdane. Poslovanje u pomenutim nekoliko grana našlo se pod najvećim negativnim uticajem pandemije. Ilustracije radi, broj noćenja turista u 2020. godini pao je za 5% u odnosu na 2019. godinu, promet u ugostiteljstvu zaista u velikoj meri, a rekoh broj prevezenih putnika je pao za više od 50%. Deo ovog budžeta koji zaslužuje najbolju ocenu svakako jeste ulaganje u infrastrukturu, u saobraćajnu, zdravstvenu i pre svega zaštitu životne sredine. Iako su javne investicije u samoj infrastrukturi bile predviđene i našim budžetom, bile su na zadovoljavajućem nivou, predloženim rebalansom se predivđa njihovo povećanje za još 380 miliona evra i to me zaista raduje. Reč je o dodatnom ulaganju u putnu infrastrukturu, izgradnju novih zdravstvenih kapaciteta i, ono što posebno ohrabruje, povećanju ulaganja u zaštitu životne sredine. To je jako bitno. U ovom trenutku je to dvostruko značajno opravdano. Najpre, ovo su produktivne investicije koje će u ovoj godini pogurati stopu našeg BDP-a, čime bi se Srbija približila privrednom rastu od 6%, što je Vlada i planirala u 2021. godini. Drugi važan iskorak jeste što se rebalansom budžeta opredeljuje 130 miliona evra za komunalnu infrastrukturu i za zaštitu životne sredine. Meni je drago što će se uložiti, ne samo u glavne gradove, odnosno u glavni grad i velike centre, nego u sve delove naše zemlje. Ni Sandžak nije svakako zaobiđen. Drago mi je što će biti revitalizovana, potpuno obnovljena ili nanovo urađena kanalizacija u tri velika sandžačka grada. U Novom Pazaru će takođe biti centar za pročišćavanje vode, otpadnih voda i to je jako dobra stvar. Nastavljamo, eto, priča o infrastrukturi je uvek priča o putevima, za nas je Koridor 11 žila kucavica budućeg razvoja ovog kraja i boljeg povezivanja sa drugim delovima naše zemlje. Naravno, mene kao lekara, pre svega, raduje odnos prema zdravstvenoj infrastrukturi, prema zdravstvenim radnicima, jer nisu za nas bitne samo plate, bitni su uslovi, prostorije u kojima radimo, mogućnosti davanja najnovijih terapija. To nekako nas čini ponosnim na svetskim kongresima. Pa, i ova sama borba je pokazala koliko je naše zdravstvo žilavo i koliko su naše medicinske institucije koje obrazuju naš kadar kvalitetne. Drago mi je što Vlada ima poseban senzibilitet za ove institucije i što će zaista odvojiti pozamašnu svotu novca. Naravno da me raduje i ulaganje u kliničke centre. To su naši naučno-obrazovni centri. Eto, ja sam se obrazovao i u Kliničkom centru u Nišu, Kliničkom centru Beograd na Dedinju itd. To su sve institucije u koje država ulaže. Pogledajte kako će velelepno izgledati Klinički centar u Beogradu i kakve će imati kapacitete i mogućnosti pružanja najsavremenijih terapija. Naravno, raduje me što će se rebalansom opredeliti još 50 miliona evra dodatnih. Gradićemo još jednu novu kovid bolnicu. Izuzetno je bitno što država namerava da ulaže još 1,5 milijardi dinara u izgradnju fabrike vakcina, ali i još 1,2 milijardi dinara u projekat unapređenja radionukleidne terapije. Danas kovid pacijenti, pre svega oni koji boluju od tumora, zaista su nekako u drugom planu. Raduje me što država pokazuje zaista senzibilitet, da ćemo u uslovima kada pobedimo ovu pandemiju imati mogućnost da ovim bolesnicima pružimo radiološku terapiju i kvalitetan oporavak zaista jednim osavremenjenim i kvalitetnijim terapijskim pristupom. Naravno, i grad Novi Pazar je opredelio 300.000 evra za dokumentaciju za izgradnju kliničko bolničkog centra i to je završeno. Mi imamo obećanje od predsednika države kojeg se čvrstom držimo i koje stalno ponavljamo, da će se taj kliničko bolnički centar početi raditi što pre. To je nešto što je zaista preka potreba za taj kraj naše zemlje. To je najbolje pokazalo ovo vreme, gde je Novi Pazar sa svojom bolnicom regionalni centar za kovid lečenje i leči ne samo Sjenicu, Tutin, Novi Pazar, nego i Rašku, Leposavić i zaista pola miliona ljudi je opskrbio i niko nije bio odbijen i svima je pružena prva pomoć u ovom gradu. U svakom slučaju, podsetiću vas da je pre dva dana Novi Pazar obeležio 560-u svoju godišnjicu, kada je prvi put u dubrovačkim spisima pomenut Novi Pazar, jedna od najstarijih gradova u ovoj državi. Eto, dodelili smo plakete i priznanja i Kliničkom centru u Kragujevcu i Vojnomedicinskoj bolnici u Beogradu, ali i Kliničkom centru u Sarajevu, Tuzli. Neće građani Novog Pazara zaboraviti pomoć, empatiju i želju da pomognu, koju su pružili pre svega lekari ove zemlje i, za nas jako bitne zemlje, Bosne i Hercegovine. Naravno, zbog aktuelne situacije i grad Novi Pazar je iz svog budžeta izdvojio za sve medicinske radnike po 10.000 dinara, kao pomoć budžeta grada koji je onako, da kažem, dosta fragilan, ali naći ćemo mogućnosti da pokažemo medicinskim radnicima i grad Novi Pazar u svakom trenutku je priskakao bolnici i domu zdravlja u pomoć i zaista mislim da je ovo jako dobra odluka gradonačelnika da se ovakvim jednim gestom pomogne i uvaže medicinski radnici. Danas u Novom Pazaru vakcinisano je preko 10.000 ljudi, to je brojka koja već ide na 15%, probili smo barijeru i zahvaljujem se svima onima koji su pozitivno uticali da se ljudi vakcinišu, da ljude ne zaluđuju, svim onim političkim aktivnim ljudima, sportistima, intelektualcima, verskim liderima koji su promovisali vakcinaciju kao jedini način i najbolji način borbe. Eto, i reis-I-ulema Islamske zajednice u Srbiji se pre neki dan vakcinisao i na najbolji način ličnim primerom pokazao kako ćemo odbraniti i zdravlje naših stanovnika i našu ekonomiju. Još jednom, mi socijaldemokratije ćemo zdušno podržati ovaj rebalans i ove zakone i naravno ono što je Vlada učinila u dogovoru sa frilenserima, našla najbolje rešenje, ispoštovala skoro sve njihove zahteve i zaista pokazala da brine o svim građanima ove države na pravi način, imate našu podršku.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću, poštovani ministre, poštovani predstavniče Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, danas nešto što je vezano zapravo vrlo direktno za jučerašnju temu, a to su izmene i dopuna Zakona o budžetu za 2021. godinu. Teško je danas govoriti, a ne pomenuti nešto o čemu smo tokom jučerašnjeg dana već govorili. Dakle, ovo jeste set pratećih zakona koji treba da zapravo pre svega za prioritet ima i da omogući realizaciju trećeg paketa ekonomskih mera Vlade Republike Srbije. Ono što želim da kažem na samom početku jeste da taj treći ekonomski paket mera za podršku privredi i građanima, vredan je i podsetiću, o tome smo govorili tokom jučerašnjeg dana kao poslanička grupa SPS vredan je 257,1 milijardu dinara, odnosno 4,3% bruto društvenog proizvoda. Prva dva paketa pomoći su definitivno dala rezultate, sačuvala su radna mesta, proizvodne pogone, a pad bruto društvenog proizvoda je bio najmanji u Evropi, ispravite me, ministre, ako grešim, ali iznosio je minus 1%. Sada ovim trećim paketom želimo da sačuvamo našu ekonomiju, da sačuvamo likvidnost, solventnost čitave privrede, da sačuvamo radna mesta, realizujemo povećani broj kapitalnih investicija, novih kapitalnih investicija, završimo one kapitalne investicije čija je realizacija započeta, a sve sa ciljem da onog prvog dana, a nadamo se da je taj dan blizu, kada se završi ovaj period pandemije konačno, imamo dobru startnu poziciju da nastavimo sa rastom, sa razvojem, sa napretkom i sa prosperitetom Srbije. Ukupna pomoć države od početka pandemije, zajedno sa ovim trećim paketom o kojem govorimo, je 17,2% bruto društvenog proizvoda i to sasvim dovoljno govori o ekonomskoj snazi naše države. E sada, kada smo govorili o budžetu, ja sam to podsetio i tokom jučerašnjeg dana, kada smo govorili o budžetu za 2021. godinu, rekli da Srbija u 2021. godinu ulazi jaka i ekonomski stabilna, sa privredom koja je na stabilnim nogama, sa potpunim uverenjem da ćemo da realizujemo onu projektovanu stopu bruto društvenog proizvoda od 6%. Ali odakle ta ekonomska stabilnost? Odakle ta ekonomska snaga Srbiji u 2021. godini, kada se od marta meseca 2020. godine do danas i dalje suočavamo sa najvećim zdravstvenim izazovom, čiji se kraj još uvek ne nazire, ali ja verujem da ćemo da zajedno pobedimo u toj veoma važnoj i značajnoj bici? Pa upravo zahvaljujući teškim, nepopularnim, ali hrabrim i odlučnim merama, reformskom kursu Vlade Republike Srbije, stvoren je jedan zdrav sistem koji je pre svega zasnovan na zdravim osnovama. Kada kažem zdravim osnovama, ne mislim na politikanstvo, ne mislim na spisak lepih želja, ne mislim na ono što bi građani želeli da čuju, već na ono što je realnost, zdrav sistem koji je zasnovan na životu i koji je zasnovan na ekonomiji. Četiri godine zaredom, i vi ste o tome govorili, ministre, tokom jučerašnjeg dana, četiri godine zaredom smo imali suficit u budžetu. Ja ću podsetiti na 2019. godinu i kada smo govorili ovde u plenumu o rebalansu budžeta za 2019. godinu. Zašto namerno ističem 2019. godinu? Jer to je godina neposredno, nažalost, pred mart 2020. godine, kada nas je zadesio period pandemije koji je izazvan korona virusom. Tada smo usvajali poslednji rebalans pred pandemiju budžeta za 2019. godinu i mi smo vrlo jasno rekli da to činimo ne zato što imamo povećanje rashoda, već povećanje prihoda, koje je daleko veće od očekivanog, i imamo sigurnu i stabilnu stopu inflacije, imamo siguran kurs dinara i da sa optimizmom konačno možemo gledati na period koji je pred nama. Dakle, završili smo proces fiskalne konsolidacije, okrećemo se ka rastu i razvoju i ono što je izuzetno važno bilo u tom trenutku jeste da sačuvamo makroekonomsku stabilnost, da sačuvamo ona teško stečena fiskalna dostignuća do kojih se došlo kroz reformski kurs Vlade Republike Srbije, ali isto tako da prihvatimo sve one podsticaje, sve one inicijative koje vode ka rastu i razvoju. Tada su mnogi kvazikritičari to dočekali sa podsmehom, a koliko je sve to važno, kada smo govorili o suficitu budžeta, kada smo govorili o rebalansu budžeta, koliko je sve to važno potvrđuje upravo period pandemije koji kreće od marta meseca 2020. godine. Kao što je već bilo reči, cilj prva tri zakona o kojima danas govorimo jeste da se omogući primena trećeg paketa pomoći, odnosno ovi zakoni imaju za cilj pre svega ublažavanje posledica izazvanih pandemijom. Najpre, Predlog zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovida-19 izazvane virusom. Ovim zakonom uređuje se način na koji će biti napravljen i vođen privremeni registar punoletnih državljana kojima će biti uplaćena novčana pomoć, način uplate novčane pomoći za ublažavanje posledica pandemije, kao i druga pitanja koja su od značaja za dobijanje ove novčane pomoći. Ono što ovde treba posebno istaći, o tome smo govorili tokom jučerašnjeg dana, dakle, mi ovde govorimo o punoletnim građanima koji ostvaruju pravo, a njih je 6.118.911. Iznos od 60 evra, odnosno dva puta po 30 evra moći će da dobiju državljani Srbije koji su punoletni na dan stupanja na snagu ovog zakona, koji imaju prebivalište na teritoriji Republike Srbije, važeću ličnu kartu i koji se prijave za uplatu novčane pomoći. Zarad javnosti mislim da je važno još jednom podsetiti i istaći da će punoletni građani moći da se prijave u periodu od 28. aprila do 15. maja ove godine, i to elektronski preko portala Uprave za trezor ili telefonski preko kontakt-centra koji će početi sa radom 5. maja. Dakle, istom procedurom kao i prošle godine kada je svim prijavljenim građanima uplaćena pomoć od 100 evra. Korisnicima penzija, primaocima novčane socijalne pomoći i licima u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija će pomoć biti uplaćena bez podnošenja prijave. Pored 60 evra, veoma važna stvar, 1,7 miliona penzionera će dobiti i jednokratnu pomoć države u iznosu od 50 evra. Takođe, građani koji su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje dobiće dodatnih 60 evra jednokratne pomoći. E sada, gospodine ministre, ovde bih imao samo jedno pitanje, kada govorimo o Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Postoji li neki datum i rok do kojeg bi građani morali biti prijavljeni da bi ostvarili pravo na ovu novčanu pomoć? Ovim pokazujemo da kao država brinemo o svojim građanima, da je unapređenje životnog standarda prioritet Vlade Republike Srbije, to smo definisali i kroz budžet za 2021. godinu, a dokaz za to je da smo u prošloj godini uprkos krizi svetskih razmera, u trenutku kada je u EU bez posla ostalo čak šest miliona ljudi. Mi ne samo da smo sačuvali svako radno mesto, ne samo da smo sačuvali svaku fabriku, ne samo da smo imali priliv stranih direktnih investicija ukupne vrednosti od tri milijarde evra, mi smo omogućili, kao država, da najpre, kao što sam rekao, svakom punoletnom građaninu obezbedimo stotinu evra, da se penzionerima omogući pomoć najpre od 4.000, pa 5.000 dinara, 10.000 dinara za svakog zdravstvenog radnika. U periodu pandemije, povećane su penzije za 5,9%, povećane su plate u javnom sektoru najpre za 3,5%, potom za 1,5%, minimalna cena rada za 6,5% i povećane su plate medicinskim radnicima za 5%. Ja još jednom, po ko zna koji put u plenumu, postavljam pitanje da li je i jedna država u Evropi, da li je i jedna država u svetu preuzela ovoliki teret krize na sebe u periodu pandemije. Tokom jučerašnjeg dana sam, govoreći o izmenama i dopunama Zakona o budžetu ili o rebalansu budžeta, kako skraćeno kažemo, rekao da ovi kvazi kritičari koji vrlo često kritikuju ne samo mere, već i svaki potez vladajuće koalicije možete kritikovati, ali kada govorite o ekonomiji onda je to veoma teško, jer to su brojke, to su cifre, činjenice i teško je to demantovati. Kada govorimo o činjenicama, evo nekoliko ekonomskih podataka. Minimalna cena rada, recimo 2012. godine u aprilu mesecu, iznosila je 115 dinara, a 2021. godine 183,93 dinara, od 1. januara 2021. godine minimalna cena, kao što sam rekao uvećana je za 6,6% tj. za oko 2.000 dinara, tako da sada minimalac iznosi 32.126 dinara. Prosečna plata neto u dinarima 2012. godine 41.377 dinara, a januara 2021. godine 63.109 dinara. Prosečna penzija u dinarima 2012. godine 23.024 dinara, a prosečna penzija u januaru, recimo 2021. godine, 29.378 dinara. Važno je istaći da prosečan ček koji je iznosio 27.700 dinara sada je veći za oko 1.700 dinara. Ukupno povećanje penzija, dakle u periodu od 2012. do 2021. godine je 30,9%. Nezaposlenost, o tome smo već govorili. Dakle, uspelo se sačuvati svako radno mesto od rekordne nezaposlenosti koja je 2012. godine iznosila 25,9% došlo se do istorijskog minimuma od 9% u 2020. godini. Javni dug, ono o čemu vrlo često slušamo od tzv. kvazi kritičara, opet kažem vi me ministre ispravite ako grešim, na dan 28. februara 2021. godine javni dug je iznosio 53,5%. Dakle, što je manje od nivoa Mastrihta od 60%, 60% BDP i kriterijumi iz Mastrihta koji je ustanovljen još 1991. godine unutar tadašnje Evropske zajednice odnosi se na to koliki je nivo duga koje države maksimalno mogu da imaju da bi bile kandidat za članstvo u evro zoni, odnosno valutnoj uniji od tada se figurira sa tim podatkom od tih 60%. Strane direktne investicije, kao što sam rekao, tokom 2020. godine tri milijarde evra, a u januaru 2021. godine iznosile su već 230,4 miliona evra. To su podaci i sada najbolji odgovor na bilo kakvu kritiku su rezultati i činjenice koje teško da može bilo ko da demantuje. Kada govorimo o druga dva zakonska predloga – Predlogu zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme, kao mere podrške privredi za ublažavanje posledica pandemija bolesti Kovida-19 izazvane Sarsom i Predlogu zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mera dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije. Dakle, kao što ste rekli u uvodnom izlaganju oni imaju za cilj da očuvaju pre svega likvidnost privatnog sektora i mi smatramo da je privatni sektor od izuzetne važnosti i značaja za Srbiju, da je privatni sektor budućnost Srbije, da je privatni sektor krvotok Srbije, da je privreda od velike važnosti i značaja za Srbiju, jer privreda je ta koja otvara nova radna mesta, ali sa druge strane država na neki način i živi od privrede upravo ubirajući dažbine i prihode od privatnog sektora. Obezbeđeno je dodatnih 500 miliona evra za privrednike i produžen je period raspoloživosti za godinu dana. Dakle, kroz drugu garantnu šemu obezbeđeno je dodatnih 500 miliona evra, prvenstveno najugroženijim delatnostima poput ugostiteljstva, putničkog transporta, hotelijerstva, u gradovima i turističkim agencijama kao najugroženijim firmama koje su zabeležile pada od poslovnih prihoda iznad 20% u 2020. godini. Kroz treći paket pomoć država je pomogla privredu za preduzetnike zaposlene u mikro, malim, srednjim ali i u velikim preduzećima. Obezbeđena je pomoć u visini od jednog i po minimalca, pored toga ugostitelj, turističke agencije, licencirani turistički vodiči, pratioci, hoteli, odmarališta, renta kar agencije, imaće podršku države u visini od još jednog punog minimalca. Gradski hoteli će dobiti 350 evra po individualnom ležaju, i 150 evra po smeštajnoj jedinici. Direktnu podršku dobiće i sektor prevoza putnika i drumskog saobraćaja i autobuskih stanica koja podrazumeva 600 evra po autobusu u periodu od šest meseci. Država je ovim pokazala da brine o najugroženijim privrednim sektorima, o onima koji su zapravo u ovom periodu od marta meseca prošle godine do danas pretrpeli najveće gubitke. Kada je reč o izmenama i dopunama Zakon o porezu na dohodak građana i dopunu Zakona o doprinosu za obavezno socijalno osiguranje, ova dva zakona su zapravo osnov za oporezivanje tih tzv. frilensera ili tih radnika ili radnika na internetu. Mi u potpunosti podržavamo dogovor koji je juče postignut između Vlade Republike Srbije i predstavnika udruženja frilensera i udruženja radnika na internetu, a tiče se načina plaćanja poreskih obaveza predstavnika ove industrije. Dakle, postignut je dogovor da se normirani troškovi povećaju sa postojećih 43% na 50%, kao i da se radnicima na internetu, odnosno frilenserima omogući upisivanje radnog staža srazmerno uplaćenom delu obaveza. Vlada Srbije ovim je izašla u susret frilenserima, uzimajući u obzir socijalnu kategoriju. To znači da frilenseri koji su mesečno zarađivali od oko 65.000 dinara nisu u obavezi da plaćaju poreze i doprinose unazad, a oni koji su zarađivali više od toga imaće priliku da dug otplate u narednih deset godina tj. kroz 120 plata i na taj dug neće se obračunavati zatezna kamata. Dakle, ubeđen sam da večeras kada izađemo i kada završimo ovo zasedanje, nećemo ponovo naići na neku gomilu ljudi koja će poslanicima vikati – lopovi, jer dok nama viču lopovi, Vlada i Narodna skupština Republike Srbije pokušava da iznađe rešenje koje će biti u najboljem interesu onih koji su se okupili, a pitanje je da li i među onima koji su okupljenim ispred Skupštine i ima frilensera ili su poslati da pošalju nekakve političke parole. Ono što želim na samom kraju da kažem, postoje uvek kritike i nekako uvek za kraj ostavim taj Fiskalni savet. Nemam ništa protiv nezavisnih tela i nikada nismo vršili pritisak na rad nezavisnih tela, naprotiv podržavamo rad nezavisnih tela. Znamo šta je naša obaveza da ojačamo i osnažimo rad nezavisnih tela, ali ne mogu da se ne osvrnem Fiskalni savet se opet usudio najpre da kritikuje dodelu novčane pomoći građanima, kao što je učinio za meru prošle godine od 100 evra podrške, ako se sećate, za koju se prijavilo 4.325.500 građana. Kada tome dodamo penzionere, kada dodamo korisnike socijalne pomoći, to je ukupno 6,2 miliona ljudi. Voleo bih da gospodinu Petroviću postavim pitanje da li bi on, njegov stav mogao da objasni ovim ljudima. Dakle, njih je 6,2 miliona. Da li bi mogao da objasni opravdanost i svrsishodnost svog stava? Jer nije mogao da objasni ni svojim zaposlenima. Pitao sam ga ovde da li su njegovi zaposleni uzeli pomoć od 100 evra i kako su se osećali kada su dobili tu podršku od 100 evra. Ne mislim, pri tome, ništa loše. Naprotiv, mi želimo da ojačamo i osnažimo rad nezavisnih tela. Potpuno je logično da nekada imamo različite stavove, jer ako bi mislili isto ne bi misli dovoljno. Sa druge strane, ako bi nezavisna tela uvek mislila isto kao i Vlada Republike Srbije ili Narodna skupština Republike Srbije, onda bi se postavilo i pitanje suštine njihovog postojanja. Zaista nemamo ništa protiv ali koristimo našu autonomiju, jer svako ima svoj deo odgovornosti. Naša odgovornost je prema građanima, jer mi smo legitimno izabrani predstavnici građana. Ova Narodna skupština Republike Srbije je glasa naroda. Dakle, suština je u nečem drugom. Svako treba da radi svoj posao i svako treba da ima određenu odgovornost. Da li je na Fiskalnom savetu, recimo, da kritikuje Evropsku investicionu banku, Međunarodnu organizaciju rada koja kaže da je dobra mera Vlade Republike Srbije to što je izdvojeno 100 evra za svako punoletno lice u periodu kada se suočavamo sa najvećim zdravstvenim izazovom i ne samo mi, već čitav svet. Dakle, Evropska banka, Međunarodna organizacija rada kažu da je ovo dobra mera, kažu da je ovo mera koja smanjuje siromaštvo, a nailazi na kritike Fiskalnog saveta, e, sada mi to možemo da protumačimo drugačije. Da li se Fiskalni savet, kao i organizacije koje sam naveo kao Vlada Republike Srbije, zalažu za smanjenje siromaštva u Srbiji. Nije Srbija izmislila ovu meru. Dakle, ovu meru su koristile i druge svetske ekonomije, o tome sam i juče govorio, mislim da je to koristio i Japan i Sjedinjene Američke Države i da se razumemo, nije sporna konstruktivna kritika i sa time završavam ovde, ali ovde imamo kritiku koja je usmerena ka Evropskoj banci, imamo kritiku koja je usmerena ka Međunarodnoj organizaciji rada, imamo kritiku, koliko sam shvatio koja je usmerena ka Vladi Republike Srbije. Onda se postavlja pitanje da li je posao Fiskalnog saveta da kritikuje sve ono što je dobro, a mi smatramo da je ovo dobro i pozitivno, a i ogromna većina građana smatra da je ovo bila dobra i pozitivna mera, o tome govore podaci o kojima sam maločas govorio. Dakle, na samom kraju gospodine ministre, poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržaće set predloženih zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Da li se još neko od ovlašćenih predstavnika javlja za reč? Narodni poslanik Dejan Kesar.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo, cenjeni ministre, poštovani građani Srbije, pred nama su danas predlozi zakona iz oblasti finansija koji imaju za cilj da na najbolji način stvore uslove za obezbezđivanje podrške kako privredi, tako i svim građanima Srbije, u cilju neutralisanja negativnih posledica pandemije Korona virusa. To svakako obezbeđujemo današnjim predlozima zakona, kao i jučerašnjim predlogom rebalansa budžeta, ali želeo bih da istaknem da je Republika Srbija, pre svega jedan odgovorna, jaka , stabilna, i pragmatična država koja za jedini i osnovni cilj ima da privreda i građani Republike Srbije, kroz pandemiju korona virusa prođu sa što manje posledica. Tu ne pravimo razliku između privrede i građana Republike Srbije, jer odgovorno shvatamo da i jedni i drugi su nam neophodni, kako bi u narednim godinama Srbija ostala jaka država sa stabilnim finansijama i stabilnom ekonomijom. Pandemija korona virusa je početkom 2020. godine, pokazala da nijedna država u Evropi i da nijedna država u svetu nije bila spremna za događaj koji će uslediti u narednom periodu. Pandemija korona virusa je u potpunosti pokazala sve svoje negativne efekte, kako u oblasti zdravstva, tako i u oblasti ekonomije. Ali, istovremeno nam je pokazala da ukoliko države vode ozbiljnu i odgovornu i mudru politiku, i te kako možemo naći rešenje da se izborimo, sa ovom pošasti. Takvu politiku je upravo vodila i Republika Srbija. Kreatori te politike, koji ni u jednom trenutku nisu stavljali interese građana ispred sebe, nam je pokazala da samo odgovornim i marljivim radom možemo da Srbiju stavimo na mesto lidera u regionu i možemo da stavimo na mesto jednog od lidera u Evropi, u borbi protiv pandemije korona virusa, i u borbi za bolju i stabilniju Srbiju. Upravo kreatori te politike svakako jesu bili predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije. To je upravo politika koja ni u jednom trenutku nije dovodila u pitanje interese građana Srbije i politika koja nam je pokazala da samo mudrim i danonoćnim radom svih zajedno možemo postići najbolje rezultate o kojima pričaju ne samo mediji u regionu, već i svetski i evropski mediji. Politika Aleksandra Vučića je pokazala da nijedna vanredna situacija ne može da utiče na stabilnost Republike Srbije, ukoliko se interesi građana Srbije, ukoliko se njihova zdravstvena zaštita i njihova ekonomska stabilnost, stavlja ispred svega i ispred svih. Svakako, ta borba ne bi bila jaka, ne bi bila ozbiljna, ukoliko nismo uspeli da sprovedemo teške mere fiskalne konsolidacije 2012. godine. Upravo te mere su nam omogućile da se u 2020. godini uhvatimo u koštac sa pandemijom korona virusa, iz koje ćemo sigurno izaći kao apsolutni pobednici, jer u mentalitetu Srbije i u mentalitetu svih građana Republike Srbije, nije da se predajemo. Mi se nismo predavali ni 2012. godine, kada smo u budžetu Republike Srbije, zatekli katastrofalno stanje i kada smo imali gotovo novca da isplatimo jednu platu i jednu mesečnu penziju. Nismo se predavali ni početkom 2020. godine, kada je u Srbiji registrovan prvi slučaj pandemije Korona virusa, već smo želeli da građanima i privredi damo punu podršku u cilju suzbijanja negativnih posledica pandemije korona virusa. Takođe, u trenucima kada su se države suočavale sa početnim negativnim efektima pandemije korona virusa, mi smo imali jasan i detaljan plan. Taj jasan i detaljan plan jeste bio da iz borbe protiv korona virusa, izađemo kao pobednici, a da bismo to ostvarili morali smo da imamo jak zdravstveni sistem, stabilnu ekonomiju, stabilne finansije i jaku viziju i ideju koju je imao predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije. Za najkraći mogući rok konsolidovali smo u potpunosti zdravstveni sistem, obezbedili smo maksimalne bolničke kapacitete, obezbedili smo neophodna medicinska sredstva i druge medikamente, kako bi na najbolji mogući način, mogli da odgovorimo na prvi talas pandemije korona virusa. Ali, istovremeno, pokazali smo da država nije tu za sebe, već je tu isključivo za građane Republike Srbije. Tu moram da istaknem prvi paket ekonomskih mera za ublažavanje posledica pandemije korona virusa, vredan 5,1 milijardu evra. Glavni cilj paketa jeste bio očuvanje ekonomske stabilnosti. Ono što je važnije, jeste podrška mikro, malim, srednjim i velikim preduzećima u privatnom sektoru, kao i direktna podrška svim punoletnim građanima Republike Srbije. Država je tada jasno locirala probleme sa kojima se suočava privatni sektor. Da bi privreda u tom trenutku mogla da iznađe rešenja došlo je do oslobađanja od plaćanja poreza i doprinosa na zarade i isplaćivanje tri minimalne zarade. Ono što nas je svakako razlikovalo u odnosu na sve zemlje regiona i Evrope jeste bila direktna podrška građanima Republike Srbije u iznosu od 100 evra. Tu bi želeo da kažem, da mi ni u jednom trenutku nismo pravili razliku između građana Srbije u pogledu uzrasta, materijalnog stanja ili političke pripadnosti. Ukoliko tome dodamo vrednost drugog paketa ekonomske pomoći koji je bio vrednosti 564 miliona evra, dolazimo do ukupne vrednosti od skoro šest milijardi evra, što složićete se, pokazuje jačinu i stabilnost budžeta Republike Srbije u 2020. godini. Tim potezom smo pokazali da država revnosno brine o svom građanima Republike Srbije. Od te novčane podrške, kako privredi tako i građanima Republike Srbije nismo odustali ni u 2021. godini. Pred nama su predlozi zakona kojima se obezbeđuje treći paket podrške privredi i građanima Republike Srbije koji vredi 257 milijardi dinara. Mi već u ovom trenutku na računu budžeta Republike Srbije imamo 259 milijardi dinara i mi to danas možemo da isplatimo i privredi i građanima Republike Srbije. Za razliku od 2012. godine i perioda pre 2012. godine, mi se više ne zadužujemo. Ne zadužujemo državu Republiku Srbiju, ne zadužujemo ni jednog građanina Republike Srbije, jer nama je bitna budućnost svakog građanina i bitna nam je budućnost svačije porodice na teritoriji Republike Srbije. Da bismo mogli da stvorimo načine, uslove i procedure za ostvarivanje trećeg paketa podrške privredi i građanima Republike Srbije, pred nama su danas predlozi zakona kojima to omogućavamo. Kada govorimo o Predlogu zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije kovid virusa, stvaraju se uslovi za uplatu dvokratne novčane pomoći svim punoletnim državljanima Republike Srbije. Trudiću se da u nekoliko narednih minuta što jasnije i što konciznije svim građanima Republike Srbije predočim na koji način mogu da ostvare pravo na dvokratnu novčanu pomoć. Ministarstvo finansija, kao resorno ministarstvo će za potrebe ostvarivanja ove pomoći formirati privremeni registar podataka u kome će biti sadržani svi neophodni podaci kako bi punoletni državljanin Republike Srbije mogao da ostvari pravo na novčanu pomoć. Istovremeno, Ministarstvo stavlja poseban akcenat na zaštitu podataka o ličnosti. Pre svega, želeo bih da obavestim, a vi me gospodine ministre opomenite ukoliko pogrešim, želeo bih građanima Srbije da predstavim ko sve ima prava na ostvarivanje novčane pomoći. Tu su svi punoletni državljani Republike Srbije, zatim korisnici starosne, invalidske penzije, zatim korisnici socijalne pomoći, kao i lica koja se nalaze na izdržavanju kazne u kazneno-popravnim zavodima. Takođe, želeo bih da kažem, i to je ono najvažnije, da građani Srbije za dvokratnu novčanu pomoć mogu da se prijave u periodu od 28. aprila do 15. maja ove godine, i to elektronski preko portala Uprave za trezor ili telefonskim putem, putem kontakt centra. Korisnicima penzija ili socijalne pomoći novac se direktno uplaćuje bez podnošenja dodatne prijave i bez otvaranje posebnih namenskih računa. Za one punoletne građane koji nemaju svoje tekuće račune Ministarstvo finansija će u saradnji sa NBS, a bez dodatnih provizija otvarati namenske račune u onim bankama koji građani opredele u svojoj prijavi. Ministarstvo finansija započinje isplatu prve novčane pomoći u maju 2021. godine, a isplatu drugog dela novčane pomoći u iznosu od 30 evra u novembru 2021. godine. Tu bih, takođe želeo da istaknem da će naši najstariji sugrađani koji su podneli najveći teret mera fiskalne konsolidacije pored ovih 60 evra, takođe dobiti dodatnih 50 evra. Takođe, odgovornom politikom pokazujemo da će svaki građanin KiM dobiti pomoć u iznosu od 100 evra, a svaki nezaposleni građanin još 200 evra. Predlog zakona o garantnoj šemi kao mera podrške privredi jeste nastavak dobre prakse, pre svega usmerena jačanju privrednog sektora. Mi ovom drugom garantnom šemom želimo da pomognemo najugroženijim sektorima i kompanijama u zemlji. Sa tom dobrom praksom smo započeli 2020. godine, iznos prve garantne šeme iznosio je dve milijarde evra. Zatim smo izmenili postojeću prvu garantnu šemu i uvećali je za još 500 miliona evra. Druga garantna šema je, takođe vrednosti 500 miliona evra. Tu bi želeo da istaknem da mi ovim paketom pomoći želimo da pomognemo, kao što sam rekao najugroženijim sektorima, a to jesu ugostitelji, turističke agencije, licencirani turistički vodiči, pratioci i hoteli. U sklopu ovog paketa pomoći svi gradski hoteli će dobiti pomoć od 350 evra po jednom krevetu i 150 evra po jednom smeštajnom kapacitetu, odnosno sobi. Sektor prevoznika će dobiti pomoć od 600 evra po svakom autobusu u narednih šest meseci. Za celokupan iznos od 500 miliona evra, Republika Srbija preuzima obavezu da kao garant izmiri potraživanje prema bankama, a maksimalni iznos portfolio od strane komercijalnih banaka iznosi 128 miliona evra. Pre svega, želeo bih da kažem da smo i ovde u dogovoru sa komercijalnim bankama bili izuzetno odgovorni i da poček prilikom plaćanja, odnosno otplate novčane pomoći, odnosno grejs period iznosi 12 meseci, a da će period otplate novčane pomoći iznositi 36 meseci. Takođe, želeo bi da kažem da na ovom primeru se jasno vidi da je država o svim ugroženim sektorima vodila računa, bez selektivnosti u cilju što uspešnije posledice borbe sa korona virusom. Svakako, ta borba ne bi bila uspešna da 2014. godine nismo prepoznali značaj ulaganja u modernizaciju zdravstvenog sektora u bolnice i domove zdravlja. Podsetiću vas da smo se na početku 2020. godine, susreli sa pandemijom korona virusa, ali smo u tom trenutku imali kompletno izgrađen Klinički centar Niš. U tom trenutku smo započeli rekonstrukciju Infektivne klinike u Beogradu, koja je izgrađena davne 1926. godine. Mi smo 2017. godine, imali kompletnu rekonstruisanu bolnicu Dragišu Mišović, ali sa tim nismo stali. Mi smo 2014. godine nastavili da ulažemo sredstva u modernizaciju zdravstvene infrastrukture. Mi smo uradili gotovo više za sedam godina, nego što smo uradili za prethodnih 40 godina. Svi možemo da budemo svedoci da se Klinički centar Srbije, da se njegova rekonstrukcija približava kraju, da mi u ovom trenutku gradimo kompletno Klinički centar Vojvodine. U tom trenutku, na početku 2020. godine, mi smo prenamenili halu „Arena“ i halu „Doma sportova“ u privremene bolnice, kako bi svaki građanin mogao da ostvari medicinsku pomoć. Mi smo od 2014. godine, do danas u modernizaciju zdravstvenog sistema u izgradnju novih kapaciteta proširenje i rekonstrukciju postojećih uložili 11 milijardi dinara. li, ono što nas je posebno izdvojilo u odnosu na sve zemlje u regionu u Evropi, jeste što smo mi za samo četiri meseca izgradili potpuno dve nove kovid bolnice. Hoću opet da napomenem, više smo uradili za četiri meseca nego za prethodnih 40 godina. Mi smo izgradili potpuno novu kovid bolnicu u Batajnici sa smeštajnim kapacitetom od 930 mesta, ali da ne brinemo samo o Beogradu i okolnim gradovima, pokazali smo time da smo izgradili potpuno novu kovid bolnicu u Kruševcu, i to nam je u tom trenutku doprinelo da rasteretimo već prenapregnutu medicinsku mrežu. Svakako, ono što je najbitnije jeste da se sa ovom pandemijom koronavirusa ne bi mogli da se izborimo da nije bilo sjajnih medicinskih radnika. Ti ljudi su bili na prvoj liniji fronta od marta 2020. godine. Ti ljudi su svakodnevno u skafanderima radili sa najtežim bolesnicima i zato njima treba da pokažemo da istovremeno brinemo o medicinskom osoblju i da brinemo o zdravstvenom sistemu. Mi smo u toku pandemije koronavirusa zaposlili 4.559 medicinskih radnika u 186 zdravstvenih ustanova. Ono što, takođe, želim da kažem, osim ulaganja u bolničku infrastrukturu, gotovo svakodnevno smo od marta 2020. godine marljivo i danonoćno radili da bismo nabavili medicinska sredstva i drugu neophodnu opremu kako bismo sačuvali živote naših sugrađana i u tom trenutku smo imali jednu nejednaku tržišnu utakmicu u pogledu nabavke respiratora i drugih medicinskih sredstava i samo zahvaljujući danonoćnom radom, mudrom politikom Aleksandra Vučića uspeli smo da za kratak period nabavimo preko 2.200 respiratora. Ali, određeni opozicioni političari, umesto da se aktiviraju u toku pandemije korona virusa, oni su napadali Aleksandra Vučića naslovima kako taj broj ne odgovara broju nabavljenih respiratora, kako taj broj nije tačan, a onda usledi šok, usledi video prilog iz magacina u kome se jasno vidi da su rafovi puni respiratora, medicinske opreme, ali, za razliku od toga, mi smo do 2012. godine mogli samo da zateknemo prazne fabrike i prazne hale i 2020. godine nismo stali. U junu mesecu 2020. godine dobili smo podršku većine građana Republike Srbije i oni su znali da nagrade trud koji smo mi uložili u 2020. godini, ali smo znali da moramo da radimo još odgovornije, još marljivije i još više. Znali smo da pred nama još teži put, još odgovorniji put, jer je to pitanje vakcinacije, odnosno imunizacije našeg stanovništva. Mi kao država u 2021. godini imamo privilegiju da možemo našim građanima da ponudimo četiri vrste vakcine. Mi imamo danas privilegiju da na potezu sajma imamo najveću bolnicu na teritoriji zapadne Evrope, odnosno na teritoriji Zapadnog Balkana i Evrope za imunizaciju našeg stanovništva. Naši sugrađani mogu da odu na vakcinaciju, ali bez prethodne prijave i zato bih želeo da sve stanovnike Republike Srbije pozovem da se vakcinišu, jer vakcinacija je život i vakcinacija je borba da možemo da budemo još ekonomski i finansijski stabilniji i jači. Istovremeno, svedoci smo da je Srbija u izuzetno kompleksnom trenutku našla mogućnost i želju da se solidariše sa svojim susedima i uputi pomoć u vakcinama i medicinskoj pomoći, jer, ono što je bitno, bez zdravog regiona nema zdrave Srbije, bez ekonomski jakog regiona nema ekonomski jake Srbije. Ljudi, moramo da shvatimo da mi moramo svi zajedno da sarađujemo i da obezbedimo bolje uslove za život kako građanima Srbije, tako i BiH, Republike Srpske, Crne Gore. Mi smo tu pokazali jedan veliki stepen solidarnosti i pragmatičnosti. Sigurno najjači adut Republike Srbije, gospodine predsedavajući, završavam brzo, jeste što ćemo započeti postupak proizvodnje vakcina na Institutu "Torlak". Predsednik Vučić je pre nekoliko dana najavio ulaganje u iznosu od 18 miliona evra u prvu fazu, koja uključuje pakovanje i distribuciju vakcina, a da ćemo krajem godine početi sa samostalnom proizvodnjom prvih vakcina. Takođe ćemo započeti i sa proizvodnjom četvorovalentnih vakcina za grip, a još bolja vest jeste da će Srbija pre kraja godine moći i da samostalno proizvodi vakcine. Pored toga, predsednik Vučić je najavio izgradnju i otvaranje fabrike vakcina koja će proizvoditi vakcine tipa „Sinofarm“ i cilj nam je da u jednom mesecu proizvedemo dva miliona doza vakcina i da time možemo da imunizujemo kako naše stanovništvo, tako i stanovništvo u regionu. Za kraj bih želeo da kažem - zamislite sliku jedne male do 2012. godine potpuno razorene zemlje koja je danas tema evropskih i svetskih medija, zemlja koja ima odgovorne državnike, ali koja ima plan i viziju. Taj plan jeste da se izborimo sa pandemijom korona virusa i na tom putu smo odlučni. Vizija jake i stabilne Srbije je svakim danom sve jača i ta vizija postaje java. Gradimo nove fabrike, gradimo nove puteve, zapošljavamo više ljudi nego ikada. Privredu i građane posmatramo jednako i zato želimo da jednaku pomoć uputimo i privredi i građanima Republike Srbije. Samo odgovornom i državničkom politikom predsednika Aleksandra Vučića od posrnule države došli smo do mesta gde primamo pohvale i nagrade i tu nećemo stati. Svakim novim danom radićemo još više, odgovornije i marljivije, jače jer je Srbija naša država, naša kolevka i samo sa jakom Srbijom svi zajedno smo još jači. Pozivam sve moje kolege da u danu za glasanje podrže predložene zakone. Hvala.
Hvala, gospodine Kesar. Obaveštavam vas da će u skladu sa članom 27. i 87. Poslovnika, Skupština danas raditi posle 18.00 časova zbog potrebe da usvoji akte iz dnevnog reda. Prelazimo na listu prijavljenih za reč. Prvi narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnikom, kao najjača bošnjačka stranka Stranka pravde i pomirenja u danu za glasanje ćemo podržati predložene zakone i kada je u pitanju rebalans budžeta i kada je u pitanju pomoć građanima i pomoć privredi i kada je u pitanju dogovor sa frilenserima. Što se tiče ovog paketa pomoći građanima Republike Srbije, to je nešto na čemu treba da skinemo kapu najvećem državnom vrhu i predsedniku i predsednici Vlade i Ministarstvu finansija. Ova globalna kriza, globalna pandemija je apsolutno sve pogodila i najveće multinacionalne kompanije i najveće države i samostalne trgovinske radnje i penzionere i dokaz odgovorne politike jeste ovo o čemu danas govorimo i ovo što usvajamo. Da li može bolje? Naravno, teoretski sve može bolje. Međutim, pomažemo onoliko koliko smo u mogućnosti i hoću da kažem koliko je ovo teško u praksi sprovesti, možemo se setiti da u bližoj prošlosti su neki obećavali i po hiljadu evra za sve građane, međutim, od toga, kao što znamo, nažalost nije bilo ništa i kao što naš narod kaže - bolje vrabac u ruci, nego golub na grani. Ova vlada, ovaj saziv će podržati građane onoliko koliko može. Posebno mi je drago što ovu pomoć usvajamo u godini koja nije izborna. Jednostavno, radi se o jednoj odgovornoj politici prema svim građankama i građanima. Oni što kritikuju ovaj paket pomoći pozivam ih da pomisle kako je ljudima koji su zaposleni u sektoru ugostiteljstva, hotelijerstva. Kako se oseća građanin koji je zaposlen u ugostiteljstvu kao konobar kada preko noći vam se urušava vaša industrija, a vi radite jedan renomiran posao, imate određenu reputaciju, poprilično siguran i dobro plaćen posao? Kako se oseća ona porodica gde supružnici rade u sektoru hotelijerstva? Sa kakvim strahovima i traumama se oni suočavaju? Zato postoji sistem i zato postoji Vlada koja mora i da pojedinačno i koja mora da grupno privredu podrži. I ovaj paket pomoći koji se tiče, znači, prošle godine smo imali 100 evra, a ove godine 60 evra za svakog građanina, to je sigurno jedna dobra finansijska pomoć i jedna dobra osnovica. Što se tiče kreditne šeme, to je nešto što je apsolutno neophodno i što sam siguran da će svaka poslanica i svaki poslanik podržati sa dve ruke. Zašto? Ne možemo mi ranjena naša preduzeća da prepustimo bankama i njihovim kreditnim rejtinzima. Kakav vam je kreditni rejting kada ste imali jednu globalnu pandemiju i kada su industrije kao što je ugostiteljstvo i hotelijerstvo bačeno na kolena? Zato postoji sistem, zato postoji država koja mora da pomogne određene industrije da mogu da prevaziđu ovu krizu. Ono što posebno hoću da istaknem, pošto juče nisam govorio, jeste kada je u pitanju rebalans. Znači, vi možete godinama da se bavite politikom, da budete i ministar i direktor i nekakva vlast, a da od tog vašeg delovanja građani nemaju apsolutno nikakve koristi. Politika nije metafizika, to je rešavanje konkretnih problema. Zašto mi podržavamo, kao Stranka pravde i pomirenja, ovu Vladu? Zašto smo glasali za ovu Vladu? Zašto smo glasali za budžet? Zašto ćemo podržati i ovaj rebalans? Zato što je ovim rebalansom, to posebno govorim zbog građanki i građana u Sandžaku, predviđeno 92 miliona evra za kanalizacionu mrežu i prečišćavanje otpadnih voda samo u Novom Pazaru, pa 26 miliona za kanalizaciju u Prijepolju i izgradnju dve fabrike otpadnih voda u Brodarevu i u užem centru Prijepolja u iznosu od 13 miliona evra, zato što je predviđeno samo za ova rešavanja kanalizacionih problema u Sjenici 19 miliona evra i 30 miliona evra za kanalizacionu mrežu u Tutinu i 38 miliona za postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. To je konkretna politika i zato smo mi napravili naš koalicioni dogovor sa najjačom strankom, SNS, gde smo želeli da pokažemo da može drugačije, da politika nije borba samo za funkcije, nije borba samo da vi imate ministra u Vladi. Politika je rešavanje svih problema gde će građanke i građani moći da bolje žive. U danu za glasanje podržaćemo predloge. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Nataša Mihailović Vacić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, nas u SDPS-u obradovala je vest o postizanju dogovora Vlade i frilensera u vezi sa načinom plaćanja poreskih obaveza radnika na internetu ili onoga što ćemo nekim budućim zakonom nazvati fleksibilnim oblicima rada. Svako ima pravo na rad, lečenje, obrazovanje, itd. Pandemija i situacija u kojoj smo se našli, nedovoljno jasan i definisan način poslovanja, kako su to neki definisali, jednoj grupi građana je otežalo to pravo na rad, a sa druge strane, i država je izgubila znatan deo svojih prihoda. Izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana i doprinosima za obavezno socijalno osiguranje počeo je i završio se dogovorom obe strane, i to tako što se došlo do pravog rešenja. Moglo bi se reći da je grupa zaposlenih građana na internetu povlašćenja mogućnošću da od kuće obavlja posao, dok su mnoge delatnosti prestale sa radom, doduše, i na svu sreću, mi nismo imali masovna zatvaranja, kao što ste to i sami, ministre, rekli u svom obrazloženju. Nama je kao socijaldemokratama žao što je do protesta uopšte i došlo. Sa druge strane, važnije od toga jeste izuzetno brza reakcija Vlade, uviđavnost i osećaj za potrebe građana i ostvarivanje njihovih prava. Nijedan zakon neće doneti sreću svima i neće uvek baš svi biti srećni svim zakonima. Uvek, naravno, o njemu može dodatno da se razgovara, može da se menja i unapređuje, ali ovaj zakon rešava problem frilensera. I sve pohvale za Vladu koja je slušala, ali što je važnije od toga, umela da čuje i uspela da reši problem. Dobro ste, ministre, rekli. Dogovor je rezultat uzajamnog razumevanja, civilizovane komunikacije i fleksibilnosti i treba da bude primer i ubuduće kako se dolazi do rešenja nekog problema. Nikome protesti nisu mili, ni dragi, pa apelujem i na Vladu, ali i na sve nas, da delujemo preventivno, da sagledavamo pravovremeno probleme, da umemo da ih prepoznamo, da posvećeno, mudro, pa ako hoćete, i kreativno iznalazimo rešenja za probleme i pre nego što problemi zakucaju na vrata državnih institucija, zato što mislim da ćemo na taj način posvećeno i odgovorno zapravo mi kao država prvi pokucati na vrata građana, prepoznajući njihove probleme i nudeći adekvatna rešenja. To upravo znači da donosimo pravovremeno još bolje zakone i da se staramo, naravno, da se oni dosledno sprovode, da menjamo zakone tako da oni prate tok vremena u kojem živimo i da, naravno, budu usaglašeni sa zakonodavstvom EU, kojoj težimo, jer samo tako, posvećenim i odgovornim radom, možemo da ubrzamo proces pristupanja porodici evropskih zemalja. Više puta sam sa ovog mesta ponovila da ova Vlada sluša i, što je još važnije, čuje i prepoznaje potrebe građana. Gde ima volje, ima i načina da se nađu adekvatna rešenja aktuelnih problema. Gde ima volje, ima i načina da se odgovornim odlukama unapređuje i poslovni i životni ambijent i stvaraju uslovi da građani mogu da žive pristojno od svoga rada i da mogu na taj način da unapređuju kvalitet svog života. Daj čoveku ribu i nahranićeš ga jedan dan, nauči ga da peca i nahranio si ga peca i nahranio si ga za ceo život. Upravo je donošenje dobrih i jasnih zakona način na koji mi stvaramo sistem i treba da stvorimo i atmosferu i uslove koji pokreću i pospešuju privredni rast i razvoj, što će, naravno, dalje dovesti do toga da svako može da živi od svog rada i da, naravno, ispunjava i svoje obaveze prema državi, što je izuzetno značajno. Dobro je što država pomaže u vreme pandemije. Finansijska pomoć dugoročno vodi do novih zaduženja i, kao što i sami kažete, nije dugoročno održivo rešenje. I dobro je što te crvene linije, kako ste rekli u svom obrazloženju, nisu pređene i da vodite računa i o poreskom sistemu i stabilnosti budžeta itd. Zato je važno usaglašavati zakone sa potrebama građana, ali naravno, i sa potrebama države. To svakako izmene ova dva poreska zakona kojima se rešava način naplate poreza za one koji samo oporezivanjem ispunjavaju svoju obavezu prema državi najbolje i na delu to pokazuje. Drago mi je što su ovi protesti prošli mirno, korektno i apolitično, bez političkih pamfleta i stranaka koje bi zloupotrebile problem grupe građana i na populistički način probali da dođu do političkih poena. Hvala građanima koji su pokazali da može i tako, bez govora mržnje, bez primitivizma, ali hvala i Vladi koja je problem na kraju i rešila. Ovo je dobar primer da pošaljemo poruku građanima da u svakom trenutku mogu da računaju na institucije države i da zaštite u institucijama ili unaprede neko svoje pravo ili reše problem, bez zloupotrebe i populizma onih koji obično stanu na čelo kolone da bi se videlo da imaju nekoga iza sebe, a kada dođe do rešenja problema, te zasluge koje realno nemaju, pripisuju sebi. Zbog toga je izuzetno važno da građani imaju poverenje u institucije i da znaju da mogu svoje probleme da rešavaju institucionalno, a ne na ulici. Mi, naravno, ne možemo da rešavamo pojedinačne probleme. Mi stvaramo sistem u kome će biti poštovana ljudska i ustavna prava svakog građanina i kao država trudimo se i pokazujemo naročito u ovo vreme pandemije da brinemo o najugroženijem delu stanovništva. Naravno, teško da će uvek biti svi zadovoljni. Nekada možda rešenja ne dolaze ni tako brzo, kako se to očekuje, nije ni pravilo da su najbrže doneta rešenja i najbolja. Značajno je da se iznalaze i da se odgovorno preduzimaju neophodni koraci kako bi se što je moguće više olakšao i unapredio život građana u skladu sa mogućnostima. U danu za glasanje Socijaldemokratska partija Srbije podržaće predložene zakone o kojima danas razgovaramo. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Slavenko Unković.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnikom, uvažene kolege narodni poslanici, današnji predlozi zakona o merama podrške privredi za ublažavanje posledica krize su svakako neophodni u ovom trenutku i sigurno će pomoći da se na nešto lakši način prevaziđu problemi. Ovaj treći paket pomoći mera podrške vredan je oko dve milijarde evra i on će značajno pomoći našu privredu, očuvati njenu likvidnost, sačuvati radna mesta i pomoći građanima u ovim teškim vremenima. Ovaj paket je rezultat teških mera koje je država sprovodila zadnjih godina, ekonomska i finansijska stabilnost su omogućile ovaj paket mera. Vlada Srbije je prošle godine obezbedila dva paketa pomoći u vrednosti od šest milijardi evra i oni su dali odlične rezultate. Treba svakako pohvaliti projekciju Vlade, koja je još krajem prošle godine počela da radi na ovom, jer je bilo izvesno da će se kriza izazvana pandemijom nastaviti i u ovoj tekućoj godini. Sa rebalansom budžeta nivo kapitalnih investicija će biti oko 430 milijardi dinara. Nastavak dolaska stranih investitora prošle i ove godine su samo neki pokazatelji da je Srbija jaka i stabilna i sigurna država. To je preduslov da građani i privreda mogu da računaju na pomoć države. Brojke u ovom prvom kvartalu ove godine pokazuju da je i pored svega situacija mnogo bolja nego što se očekivalo i da će rast BDP od 6% ostati u planiranim projekcijama. Nema mnogo zemalja u svetu koje su svoj budžet tako koncipirale u ovoj situaciji i da su u mogućnosti da na ovakav način pomažu privredi i građanima. Ovaj treći paket ekonomskih mera pomoći podrazumeva direktnu pomoć preduzetnicima, mikro, malim i srednjim preduzećima, ali i velikim preduzećima. U novi paket mera, za razliku od prva dva, uključena su i velika preduzeća koja upošljavaju oko 300 hiljada radnika. Povećanje likvidnosti privrednih subjekata kroz mehanizam garantovanja Republike Srbije za kredite koje banke odobravaju za finansiranje likvidnosti i obrtnih sredstava jeste izuzetno važna mera i potreban način pomoći. Donošenjem ovog zakona biće proširena postojeća garantna šema koja je formirana prošle godine u vrednosti od dve milijarde dinara, a sada je proširena na dodatnih 500 miliona evra. To će biti povoljni krediti koje banke daju privredi za koje garantuje država i oni će biti raspoloživi do 30. juna sledeće godine. Druga garantna šema se odnosi na preduzeća koja su u lošijem finansijskom stanju, firmama iz ugroženih sektora, kao i firmama koje su imale pad prihoda veći od 20%. Krediti pokriveni drugom garantnom šemom daju period otplate do 60 meseci sa grejs periodom od 18-24 meseca. Vrednost ove garantne šeme je isto 500 miliona evra. Za ove kredite država garantuje još veći deo tog kredita, kako bi banke bile sigurnije i lakše odobravale kredite. Ukoliko preduzeće ne vrati kredit banci, deo vraća država u njegovo ime. Kada je reč o direktnoj podršci za građane Srbije ove godine, oni koji se budu prijavili dobiće ukupno 60 evra, i to u mesecu maju 30 evra, a zatim u novembru još 30 evra. To će nam, naravno, pomoći i današnji Zakonom o privremenom registru punoletnih građana. Kao i prošlog puta penzioneri, primaoci novčanih sredstava socijalnih davanja neće morati da se prijavljuju, već će biti automatski prijavljeni. Za najstarije sugrađane spreman je dodatni novac, tako da će oni u mesecu septembru dobiti dodatnih 50 evra, što će značiti da će ukupno dobiti u toku godine 110 evra. Paket podrazumeva isplatu polovine minimalne zarade za tri meseca za preduzetnike, mikro i mala i srednja i velika preduzeća koja u Republici Srbiji zapošljavaju preko 1,5 miliona građana. Sledi pomoć ugostiteljima, turističkim radnicima, plaća se jedna cela minimalna zarada za zaposlene u ugostiteljstvu, turističkim, rentakar agencijama, kao i hotelijerima i turističkim radnicima. Ova isplata će verovatno biti u mesecu julu. Takođe, u ovom mesecu će se pomoći gradski hoteli sa 350 evra po ležaju, odnosno 150 evra po krevetu, po sobi. Želim posebno da pohvalim mere koje je grad Novi Sad preuzeo da bi se pomoglo privrednicima. Stabilan gradski budžet, domaćinsko trošenje sredstava i dobre ekonomske projekcije omogućile su da Skupština grada Novog Sada usvoji mere koje će i ove godine pomoći privrednim subjektima. Ugostiteljima u Novom Sadu grad izlazi u susret tako što će od 1. januara do 1. septembra biti uvedene olakšice od 99% za zauzeće javnih površina. Od 1. januara do 1. jula ugostitelji će biti oslobođeni zakupa poslovnog prostora kod Uprave za imovinu u visini od 50%. Za sve druge privredne subjekte oslobođenje zakupa poslovnog prostora kod Uprave za imovinu u visini od 50%. Za ugostitelje na pijacama u periodu od 1. marta do 1. jula oslobađanje zakupa u iznosu od 50%. Grad je omogućio prioritetno rešavanje pitanje sporazuma i reprograma dospelih obaveza kod poreske gradske uprave i kod komunalnih preduzeća. Grad je prošle godine na razne načine pomogao 5.600 privrednih subjekata što je pokazatelj finansijske stabilnosti gradskog budžeta. Poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati ove predložene zakone i sve pohvale, gospodine ministre, za vaše ministarstvo i za sve što ste predložili ovim zakonima. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima dr Emeše Uri.
Poštovani potpredsedniče, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, SVM će podržati Predlog zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mere dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije bolesti Kovid-19 izazvane virusom SARS-CoV-2. Razlozi za donošenje ovog zakona praktično su mere koje dodatno daju podršku privredi, a cilj je da se ublaže efekti pandemije. Međutim, ova kriza nije samo pandemijska, zdravstvena, ona je prvenstveno postala ekonomska kriza u celom svetu. Industrija, rast trgovine, spoljnotrgovinski rast, javne finansije, ako su stabilne, su jedine koje mogu dovesti do našeg priželjkivanog rasta BDP, a po mišljenju SVM – jedino moguće ako se zaštite fleksibilni nosioci privrednog rasta, a to su mikro, makro preduzeća, mala preduzeća, odnosno poljoprivredna gazdinstva. Ne sme se zaboraviti da su oni nosioci i socijalnog i porodičnog opstanka tih ljudi, pokretači su malih zajednica i baš zbog te svoje okretnosti, zbog prilagodljivosti mogu biti u jednom momentu i nosioci i budućnosti i budućeg razvoja naše države. Poznato vam je da je pre pandemije postojao ogroman broj mladih zdravstvenih radnika, prvenstveno medicinskih sestara i tehničara, koji su planirali da napuste našu državu, a sve u cilju i u potrazi za boljim životom. Zbog povećanja zarade u zdravstvenom sektoru, zbog jednostruke pomoći koju je država dala zaposlenima u zdravstvu, ovaj proces, ovaj trend dugoročnog odlaska zdravstvenih radnika se usporio. Država je istovremeno uvećala ulaganja u zdravstvene institucije, ne samo u rekonstrukciju, ne samo u zgrade, u opremu, nego i u same radnike. Ono što je zdravstveni sektor uzvratio to je pokazao svojim radom, a taj rad zdravstvenih radnika je izazvao poštovanje građana, čak i ljudi iz inostranstva koji su bili u kontaktu sa njim. Želim vam danas ukazati na paralelu u obezbeđivanju malih privrednika preko ovog zakona i u poređenju sa efektom ulaganja u očuvanju i razvoju zdravstvenog sistema. Kao što vidite, to se višestruko isplatilo. Dobro organizovanom mrežom skrining kovid ambulanti pri domovima zdravlja praktično smo sačuvali naše bolnice od kolapsa. Kod nas se nisu dešavale slike kao u Italije. Znači, mi nismo doživeli taj kolaps da su pacijenti ležali po čekaonicama, po hodnicima, a isto tako kad je došlo vreme za vakcinaciju, mi smo isto tako preko te mreže državnih zdravstvenih institucija uspeli da vakcinišemo najveći broj građana u odnosu na ostale zemlje u okruženju. Mi smo poslužili za primer okolnim zemljama, primer drugim zemljama iz Evrope, zato što smo nudili više vrsta vakcina. Znači, nismo se vezali samo za određene. Mi smo bili primer i prvi koji smo pokazali da se može koristiti i ruska vakcina i kineska vakcina i nas su sledili i Mađarska i Poljska i Nemačka. Zatim, dali smo dobar primer čovečnosti, podelom vakcina našim komšijama i vakcinacijom stranih državljana. Nama je puno značilo kada smo na početku epidemije dobili 100 respiratora od Republike Mađarske. Takođe, i u svetu je zapažena naša uspešna organizacija, ne samo vakcinisanje nego organizacija načina masovne vakcinacije. Za primer je udruživanje snaga lokalnih samouprava, civilne zaštite, radnika Crvenog krsta, volontera koje je taj dobar primer saradnje praktično privukao da učestvuju u procesu vakcinacije. Na primeru Doma zdravlja Sombor, odakle dolazim, mi smo dobili ogromnu podršku i privatnog sektora kojem će puno značiti ovaj zakon, jer oni su u vidu donacije pokazali svoju zahvalnost. Znači, imamo jednog pekara koji svakodnevno donosi hranu radnicima na vakcinalnim punktovima. Zatim, volonteri iz škole, iz raznih institucija dolaze da nam pomognu oko organizacije i boljeg prolaska građana kroz vakcinalni punkt. Dobijali smo komplimente i od naših građana, a bogami i od ljudi koji su privremeno u inostranstvu i mogu da uporede jedan možda kvalitetniji način rada sa ovim našim i smatraju da smo napravili izuzetno dobru organizaciju. Trenutno smo podelili negde oko 32 hiljade vakcina u Somboru, gde živi 66 hiljada odraslih stanovnika, što znači da smo mi negde oko 25% odraslih stanovnika vakcinisali jednom dozom. Inače, država Srbija je osma u svetu po broju datih vakcina. Znači, to je neki apsolutni broj na 100 ljudi, što znači da smo mi vakcinisali 27% naših građana prvom dozom vakcine, odnosno potpuno vakcinisali 19% naših građana. Ako bismo to preveli na odrasle, to bi bio još bolji pokazatelj vakcinalnog statusa. Inače smo tu 5. po redu, sa brojem potpuno vakcinisanih ljudi na 100 građana. U svetu smo među četiri države koje imaju više od četiri vrsta različitih vakcina u ponudi. Jedino Mađarska ima jednu dodatnu, „Modenu“ više. Te četiri države su Liban, Bahrein, Srbija i Mađarska. Stopa mortaliteta, koja nam je možda i najbitnija, znači, koliko je ljudi umrlo od ove bolesti, mi to još držimo ispod 2%, mnoge države su već odavno prešle tu granicu i to zahvaljujući onoj odluci koja se desila prošle godine. Svi se sećamo da smo pre godinu dana imali vanredno stanje sa ograničenjima što se tiče izlaska i starijih ljudi i što se tiče uopšte rada nekih privrednih subjekata. Ali, to je bio način da se praktično uspori rast epidemije, odnosno da se zdravstveni sistem pripremi i pravovremeno i na pravi način se organizuje za nastojeću epidemiju. Značajno je istaći da je dostupnost vakcina vrlo bitna i kada postavite pitanje koju vakcinu da primite, primite onu vakcinu koju možete dobiti, jer svaka je bolja od one koju nećete primiti. Zbog dobre organizacije i dobrih i mudrih odluka, Savez vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje podržati ove zakone. Hvala.
Hvala. Reč ima Snežana Paunović.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Uvaženi ministre, poštovane kolege, građani i građanke Srbije, današnji pretres, kao što su kolege rekle, obuhvata nekoliko važnih zakona koji su svojevrsna podrška rebalansu budžeta o kome smo u plenumu juče govorili. U stvari, ovim se zakonima stvara zakonski osnov za bilansiranje sredstava za treći paket pomoći, koji je planiran ovim rebalansom. Trećim paketom, i o tome se govorilo, mere za ublažavanje posledica ove opake pandemije koja, nažalost, nije prošla, niti je izvesno koliko će još trajati i možda treba iskoristiti svaku šansu, pa i ovu, da građane Srbije još jednom pozovemo da se vakcinišu i smanje rizik po sebe i svoju porodicu, tim pre što je država Srbija obezbedila dovoljan broj vakcina i treba iskoristiti tu mogućnost, jer je to za dobrobit svih nas. Pored ozbiljnih mera podrške privredi, predvidela je Vlada i novčanu pomoć svim punoletnim građanima Srbije, kako bi se pomoglo ublažavanju pre svega posledica Kovida u toku ove 2021. godine. Podsetiću da su prošlogodišnjim paketom mera borbe protiv kovida svi punoletni građani dobili od države pomoć od po 100 evra u dinarskoj protivvrednosti, ja mislim da ste negde rekli, ministre, da je to oko šest miliona i 200 hiljada evra, ako se uzmu u obzir i penzioneri. Ova mera, koliko god je neko doživljavao i karakterisao na neki drugi način, pre svega ima karakter državne podrške. To što se često zloupotrebljavala u različite svrhe, pa i u političke, optužujući vladajuću većinu da je to nekakav pokušaj populizma u odnosu na jednu tešku situaciju, zaista je pao i pred onima koji su o tome govorili. Ne treba zanemariti činjenicu da Srbija na ovaj način pre svega pomaže svojim građanima. Ima se mogućnost za to isključivo zato što iza nas imamo nekoliko uspešnih godina u kojima je Srbija doživela jedan privredni bum. Prvi predlog zakona iz ovog paketa koji, po meni, zaslužuje pažnju je Predlog zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid – 19. Da bi se pojednostavila procedura, s jedne strane, isplate pre svega planirane pomoći, a s druge strane, u skladu sa merama trećeg paketa, napravile i formalne pretpostavke za realizaciju mera pomoći građanima, bilo je potrebno i neophodno je pravno definisati sve kategorije punoletnih građana kojima pomoć države jeste namenjena. Koliko vidim, po planu, to se tiče punoletnih državljana Republike Srbije, korisnika penzija, primalaca novčane pomoći, lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija. Taj privremeni registar će voditi Ministarstvo finansija, što je logično, pod okolnostima da ćete vi vršiti isplatu. Preciziraju se podaci ovim registrom o punoletnim građanima koji se unose u registar, a koji osim ličnih podataka za svaku od navedenih kategorija, sadrže i broj računa na koji će se pomoć uplaćivati. Najvažnije možda reći kada je u pitanju ovaj registar jeste da postoji privremenost ovog registra. On je jedino u funkciji primanja pomoći od Vlade Republike Srbije i podaci iz ovog privremenog registra brisaće se u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovog zakona. Nije mi bila potreba da citiram obrazloženje, ali je važno ovo reći zbog javnosti Srbije, zato što sve češće imamo neke napade za koje prosto ne postoje čak ni dokazi, ali je dovoljno da neko sam sebi dozvoli luksuz da iskoristi bilo koju od društvenih mreža ili da održi neku pres konferenciju na ulici, i to je postalo moderno, pa da onda da paušalnu ocenu o nečemu za šta se svi zajedno borimo, a to je za bolji život naših građana. Lakše je komentarisati ovakve poslove sa jedne distance koja vas ničim ne opterećuje, tim pre što negde svi znamo da se jedan dobar procenat nas vodi onom krilaticom: „Nije važno šta govori, nego ko govori“, ali je sve teže objašnjavati i demantovati kojekakve gluposti koje smo u stanju da čujemo ovih dana. Zato sam se svesno osvrnula na privremenost ovog registra, jer se negde pojavila i spekulacija da je to nekakav novi birački spisak koji ćemo zloupotrebiti pa precizno znati itd. Mašta je ljudska nemerljiva, svašta tu može da se smisli, ali je građanima važno reći da nema zadnje namere osim one preciznosti kada je u pitanju isplata ove pomoći. Druge dve tačke iz današnjeg pretresa takođe se odnose na stvaranje zakonskih okvira za rebalans budžeta u segmentu podrške privredi za ublažavanje posledica Kovida, odnosno na realizaciju trećeg paketa pomoći. Govorili ste, ministre, o paketima pomoći. Zaista mislim da nema toga ko nije razumeo da jako važno očuvati privredu. Pre svega mislim da svetska ekonomska kriza koja će se desiti kao posledica korone još uvek nije vidljiva svima. Sreća je da je Srbija u jednom trenutku prepoznala i tu opasnost. Ono što je važno, o tome smo juče govorili malo pričajući o rebalansu, jeste da ni jednog trena uprkos činjenici da mi imamo i 2020. i 2021. godinu, evo već kraj prvog kvartala, opterećenu Kovidom 19, opterećenu zaustavljanjem života čak u jednom delu srpska ekonomija zbog toga nije trpela. To je dobro i sve su ove mere jako važne, jer se to ne sme zaustaviti. Ja ne znam u kom će smeru ići sve ostale države koje su prema tome imale neki paušalni odnos, za razliku od nas. Ukupan iznos garancija, ako se ja ne varam, utvrđen je u iznosu od 500 miliona evra. Ovo je rezultat pre svega odgovornog odnosa države prema svim privrednim subjektima čija je privredna aktivnost ugrožena usled ove pandemije. Odgovorno je proceniti da treba da se sačuva apsolutno sav privredni potencijal, sva radna mesta, a posebno da se maksimalno smanji pad prihoda privrede. Mora se stvoriti drugačija atmosfera od one koju smo imali, osim prirodnog straha koji ljudi imaju od nečega što je nepoznanica, a Kovid 19 je u dobroj meri to bio, pa onda i od novih navika ili još gore od činjenice da su nas naterali da se odreknemo načina života na koji smo prosto svi navikli. Jedan ovakav pristup svih nas, kao odgovornih ljudi, biranih od strane građana ja mislim da je više nego opravdan i da je više nego naša obaveza. Najmanje se tu treba osvrtati na ono što su kritički odnosi prema svemu ovome. Nadovezaću se kada smo kod kritika na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, odnosno poreski položaj tzv. frilensera. Imali smo mi od strane frilensera ispred Skupštine Srbije i neke proteste i neke neprijatne prozivke. Praksa je pokazala da je samo trebalo da se sa vama razgovara. Koliko shvatam, juče je i finalno postignut konačan dogovor i u odnosu i na ovaj Predlog zakona, imaćemo neke amandmane, koji će ovo unaprediti i to je važno. Dakle, koliko god da neko pokušava, ja ne mislim da je problem frilensera bio mali ni onda kada nisu oporezovani, ni onda kada smo doneli zakon o tome da se naplati porez, pa sad i te finese koje su im odgovarale ili nisu, jedna je dimenzija i manje je važno od toga da li ćete kao kategorija koja je brojna biti u nekom trenutku zloupotrebljeni. Dakle, ne sporim ja pravo ni jednog građanina da održi protest, da iskaže svoje nezadovoljstvo. Sve to treba raditi, ali pre svega toga treba razgovarati o svim problemima koji postoje u ovoj državi, naročito ako imate sagovornike, a definitivno ih imate. Svi smo spremni da saslušamo šta su konstruktivni predlozi - ne bilo čije želje. Znate, želje su jedno, a mogućnosti su nešto drugo. Kada su u pitanju frilenseri našla se neka zlatna sredina i dobro je da je tako. Samo treba nekada ostati iznad onoga što je potreba bilo koga, a to je da vaš problem politizuju ili vas na taj način zloupotrebe, pa ćete doći da se poslanicima obračunavate koje kakvim pogrdnim nazivima. To nije bilo rešenje. Rešenje je da pred nas stigne predlog zakona, koji možemo da kritikujemo, možemo da unapredimo, ako mislimo da treba, ali je malo neprijatno slušati vas tako sa pozicije ni krivih ni dužnih i ako razumem nezadovoljstvo. Dakle, da se na kraju osvrnem na sadržaj paketa zakona sa ovog zasedanja, uključujući i sam rebalans o kome smo juče govorili. U pitanju je zaista stvaranje jednog zakonodavnog okvira, koji je i socijalno odgovoran i razvojni i još jedan osvrt na javni dug, koji neće preći 60%, o tome smo juče govorili, ali kada se čak i zadužujemo zbog infrastrukturalnih projekata, možda ni to nije loše. To nisu investicije koje su potrošene. Loše je zaduživati se da biste isplatili penzije ili plate, ali zadužiti se da biste napravili autoput koji će zaduživanje i da otplati i da vrati u mnogo više procenata nego što možemo da procenimo nikada nije strašno. Tako da taj kritički osvrt na javni dug od 60%, ako se uzme u obzir činjenica da jedna Nemačka ima javnog duga, čini mi se, 80%, da je neko od kolega govorio, zaista je zanemarljiv. Poslanici SPS će podržati set predloženih zakona u danu za glasanje tj. večeras na veliko zadovoljstvo pre svega zbog ovog socijalno odgovornog odnosa prema građanima Srbije. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nebojša Bakarec.
Hvala vam. Poštovani predsedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani gospodine ministre, pre nego što pređem na dnevni red, ja bih samo opet morao da se osvrnem na jedno krucijalno pitanje. Pažljivo sam posmatrao, sedeo sam ovde zalepljen, kao što sedim od početka mandata i ova tri dana, utorak, sreda, četvrtak, samo pitanje – gde je opozicija? Mi imamo sedam opozicionara. Ova dva gospodina koja sede tamo, ljubazna su, iz SPAS-a, ali opozicije nema utorak, sredu, četvrtak. Neće da rade po ovim zakonima. Neće da rade po budžetu. Zamislite, njih sedmoro mora da su najaktivniji pripadnici, najaktivniji poslanici. Njih nema, ali kada treba da prime plate, onda uredno primaju plate, a kada dođu jednom mesečno, onda seju ovde neistine o tome kako je država Srbija ubilačka. Zamislite taj besmisao i to licemerje. Pozivam ih da dođu, da radimo. Ako nekoga ne zanima budžet i paket od tri antikovid zakona, ja ne znam šta ga zanima. Što su uzeli mandate? Toliko. Paket ovaj, paket izvanredan, to tri aktikovid zakona je izvanredan, kao i prethodna dva. To znači da država odlučno nastavlja borbu protiv pandemije, podstiče privredni rast i paket će naravno, kao i ona prethodna dva, značajno ublažiti posledice epidemije. Sveukupno, Srbija je lider u vakcinaciji. Sačuvali smo radna mesta i ekonomiju i ono što je važno – pad BDP i tu smo šampioni jer je najmanji u Evropi. Znači, 60 evra će dobiti svi zaposleni, samo kratko ću to, penzioneri 110 evra, građani pa i deca na KiM će dobiti 100 evra, a 200 evra nezaposleni na KiM, što je fantastično patriotski. Naravno, nastavljamo gradnju kovid bolnica i kliničkih centara i rekonstrukciju i gradnju novih svuda u Srbiji. Osvrnuću se kratko pošto niko o tome nije govorio na kritike Fiskalnog saveta vezano za rebalans budžeta i paket ova tri aktikovid zakona. Prosto upoznaću članove Fiskalnog saveta sa jednom malom činjenicom da su Amerikanci prošle godine dva puta dobili pomoć od države. Znači, to je Trampova administracija. Ako oni kažu – to je bila administracija koja ne valja, ja ću im reći da će Amerikanci i pod Bajdenovom administracijom ove godine da dobiju hiljadu 400 evra iste ovakve pomoći kao ovde, samo što su oni naravno moćniji, ali tamo imamo druge problem. Uglavnom, Hong Kong je dao hiljadu 200 dolara pomoći svojim građanima. Slično je uradio i Singapur i sada onda Fiskalni savet zna bolje i kritikuje ovo. Samo da podsetim, naši građani su prošle godine, svi mi smo dobili po 100 evra pomoći i tu pomoć je dobilo 6,2 miliona građana. Znači, o veličanstvenosti Vučićeve Srbije, naše Srbije svedoči i sledeća činjenica – Srbije je do sada donirala Makedoniji 40 hiljada vakcina, Republici Srpskoj 20 hiljada, Federaciji BiH 15 hiljada, Crnoj Gori četiri hiljade, ukupno preko 83 hiljade. Međutim, sa vakcinisanim stranim građanima koji su primili vakcinu u Srbiji iz regiona i sa onima koji su ovde rezidenti broj doniranih vakcina se penje na 150 hiljada. Prosto vas pitam – koja država na svetu je pokazala ovakvu nesebičnosti i čovekoljublje? Pa nijedna. U ovoj epidemiji najveći problem naravno nije bilo stanje zdravstvenog sistema, stanje u društvu, pa čak ni ekonomije. Sve je to bilo na potrebnom nivou. Jedan od većih problema je bila mržnja šačice ekstremista prema uspešnoj vlasti i širenje lažnih vesti, njih i njihovih medija. Jednom rečju, Đilasovci su tokom ovih 14 meseci osporavali sve mere vlasti, pazite sve, i ovo što danas radimo. Vodili su i vode specijalni rat protiv Srbije. Cilj je bio da se destabilizuje Srbija, da se malo rastrese vlast i sruši vlast i epidemija im se činila kao idealan trenutak za to. Oni su podrivali i sabotirali državu, unosili su haos i zabunu predlažući štetne i demagoške mere. Izneću samo jedan primer destrukcije. Đilas je 25. marta 2020. godine u najgorem trenutku zaraze zahtevao da penzioneri šetaju. Mislim, država je rekla - ne. Bilo je teško reći – ne, ne je bio imperativ, jer obesmislio bi se policijski čas, milion i po penzionera, ali i drugih građana bi šetalo, družili bi se, zarazili bi se i masovno bi umirali. I da je Đilasu bilo stalo do bilo kog građanina Srbije on bi donirao maske, respiratore i vakcine, ali ništa od toga. I na kraju, na vrhuncu beščašća Đilas je donirao onih 100 evra koje je dobio od države. Setimo se samo onih lažnih vesti, jer zaboravljamo i spremni smo da oprostimo, ali to je u redu, ali samo da vas podsetim, setimo se onih lažnih vesti da volonteri iz SNS koji su nesebično radili na početku epidemije, pomagali penzionerima, setimo se lažnih Đilasovih vesti i njegovih medija da volonteri SNS, naravno traže pare od penzionera. I dokazano je da je to bila laž. Setimo se lažne vesti Đilasove novinarke Ane Lalić, o katastrofi i nekakvoj kataklizmi u Kliničkom centru Vojvodine. Dokazana laž. Setimo se samo kako je Marinika išla da prosi i reketira dve nove Kovid bolnice, a ona inače reketira i uspešne kompanije i lokalne samouprave. Međutim u Pančevu Mariniku je stigla koka koja je direktno stigla iz Morovića i kljucnula Mariniku u nosić. Molim pravosuđe da razmisli o uvođenju novog krivičnog dela koje u sebi sadrži, to je zaista novina, elemente reketiranja i prošenja. A, o Mariniki je sve rekao njen kolega, nesuđeni potpredsednik Đilasove stranke, Nikola Jovanović, koji je Mariniku postavio na bicikl. Znači, Srbiju hvale i strane države i mediji, „Fajnenšl tajms“ je pisao ovih dana o uspehu Srbije da pregovara i sa istokom i sa zapadom, o vakcinaciji ljudi iz regiona i doniranju vakcina. Srbija je na bolje promenila svoju međunarodnu reputaciju i pokazala je koliko su važni vakcina, diplomatija, meka moć, nesebičnost, altruizam. U Srbiji se već, to je sjajno, već proizvode ruske vakcine, a biće izgrađena i otvorena i fabrika kineskih vakcina. Srbija je ekonomski lider na Balkanu, ali i jedan od lidera u vakcinaciji u Evropi. Poštovani ministre, gospodine Mali, vi ste sjajno povodom ovih antikovid paketa ispravno pitali, velikog kritičara budžeta i ova tri zakona, Dušana Nikezića iz SSP-a – nije li ga sramota da pominje, navodno skupo zaduživanje države zbog toga što su kako ste lepo rekli, Nikezić i lopovska družina kojoj pripada, šampioni u preskupom zaduživanju države? Izvanredno. Pa kako ste tačno naveli, poštovani gospodine ministre - za vreme Đilasa i njegove kamarile, sistem je bio jednostavan, ugovori, počni posao, ugradi se i naplati proviziju, prebaci pare na of-šor račune i rekli ste da ne pominjete koliko nam je u njihovo vreme bio javni dug, naravno. I evo vam nekih dokaza za to o čemu ste govorili i da građani čuju i to, gospodine ministre. Đilasov funkcioner, upravo taj veliki kritičar Nikezić, kritičar rebalansa i ovog paketa, Nikezić je 2004. godine postao direktor porodične i paradržavne konsultantske kuće „CES Mekon“. Pre SSP-a bio je član Demokratske stranke. U najgoroj Vladi u istoriji Srbije, u Vladi Mirka Cvetkovića, Đilasov Nikezić je bio državni sekretar Ministarstva finansija. Otac Đilasovog funkcionera Dušana Nikezića, Zvonimir Nikezić je uhapšen u novembru 2012. godine zbog sumnje da je zajedno sa bivšim ministrom poljoprivrede iz DS-a Sašom Draginom, opljačkali, da pojednostavim azotaru i oštetili državu za svega sitnih 4,5 miliona evra. Nikezići su bili vlasnici konsultantske, porodično konsultantske kuće „CES Mekon“. Nikezić je bio stručni konsultant u „Hip azotara“, a istovremeno plan restrukturiranja azotare je upravo radio „CES Mekon“, što je neverovatno. Mirko Cvetković je inače, svojevremeno bio zaposlen u „CES Mekonu“, u isto vreme dok je bio direktor Agencije za privatizaciju koja je upravo angažovala „CES Mekon“ na privatizacije. I sve je to konstatovao Savet za borbu protiv korupcije, Verice Barać koji je ocenio da je to sukob interesa. A, inače što se tiče ovog Fiskalnog saveta koji sam pominjao, sadašnji predsednik Fiskalnog saveta, gospodin Pavle Petrović, čika Pavle bio je direktor i koosnivač „CES Mekona“. Mislim, isto neverovano Prema podacima poslovne baze APR, Zvonimir Nikezić i njegovi sinovi, ima ih trojicu, uključujući i Dušana su bili vlasnici ni manje, ni više nego sedam uglavnom, konsultantskih firmi u Srbiji. Sve ove firme su u periodu od 2002. do 2012. godine prihodovale preko pola milijarde iz budžeta, zahvaljujući poslovima koje su sklapale sa državom. Jedan od glavnih klijenata, rekao sam „CES Mekona“ je bila Agencija za privatizaciju, a „CES Mekon“ je učestvovao u lopovskoj, bećarskoj privatizaciji, nećete verovati, 57 kompanija u Srbiji i Nikezić je još bio saslušavan 2012. godine zbog pljačke i afere „Agrobanka“ obzirom da je bio član UO. Onda se Đilasov službenik Dušan Nikezić, predsednik Đilasovog odbora za privredu i finansije SSP usuđuje da bilo kome drži lekcije. Samo ću vas podsetiti na još jednu činjenicu. Dušan Nikezić je službenik „Multikoma“ Đilasovog. Znači, sada vidimo, svi funkcioneri glavni Đilasovog SSP-a su istovremeno zaposleni u njegovoj kompaniji. Kako jedan političar može da bude slobodan ako radi u kompaniji svog predsednika stranke, a istovremeno mu je funkcioner? Tu slobode nema. Inače, u „Multikomu“ su zaposleni Marinika Tepić koja je inače filolog rumunskog jezika. To je izuzetno potrebno toj kompaniji verovatno. Ljuban Panić tamo radi, Saša Vukadinović bivši šef BIA radi isto u „Multikomu“ već pet godina i zadužen je, to sam već jednom pomenuo, to mu je glavni posao da jede kapreze salatu na rivi u Trstu. Tamo radi naravno Dušan Nikezić, Aleksandar Bjelić, bivši gradski menadžet koji je optužen za pljačku bulevara i šest miliona evra. On takođe radi u „Multikomu“. Naravno, pretpostavljate za šte je zadužen, pa za pljačku. Ne rade tamo samo oni, nego i Tatjana Pašić, bivša Đilasova zamenica. I ona radi u „Multikomu“ samo nije zadužena nizašta. Možete pretpostaviti zašto. Branko Janković, bivši direktor Đilasove agencije za javne nabavke u vreme dok je bio gradonačelnik i on je zaposlen u „Multikomu“. On je zadužen da krade po prodavnicama, pre svega po pumpama, to mu je glavni zadatak, jer početkom 2020. godine je uhapšen zbog toga što je pljačkao, krao slatkiše u jednoj pumpi, trpao ih u džepove, pokušao da izađe i to su zabeležile kamere na pumpi i onda je procesuiran. To su Đilasovi genijalci koji rade u njegovom „Multikomu“. Vidite kakve ozbiljne funkcije i kakve ozbiljne zadatke imaju. Đilas ozbiljno razmišlja da njegova stranke počne da se zove multikom stranka slobode i pravde. Sigurno je ispravno. Pozdravljamo to. Sada da se uozbiljim. Ovaj paket od tri antikovid zakona je deo plemenitih i nadljuskih napora države u borbi protiv epidemije. Krize, ratovi, katastrofe i epidemije iz ljudi izvlače ono najgore i ono najbolje. Ono najbolje pokazuju svi oni koji se složno bore protiv pošasti i svima dugujemo, pre svega heroji lekari i svima dugujemo neizmernu zahvalnost i poštovanje i tu ogromnu većinu predvodi naš predsednik Vučić. Ono najgore u čoveku iskazuje mala, ali opasna grupa ljudi i moćna koju predvodi tajkun Đilas. Ne spašavaju i to smo shvatili u ovoj epidemiji, ne spašavaju živote pacijenata antivakcinaši, ravnozemljaši, teoretičari zavere, već lekari, sestre i higijenirači i pokazalo se da oni više vrede od svih selebritija i vipovaca zajedno. U Srbiji smo svi zajedno naučili, podstaknuti Vučićevim liderstvom da mislimo i živimo pozivitno. Ponovo su u nama probuđena gotovo zaboravljena osećanja zahvalnosti prema onima u prvim redovima, saosećanje napaćenima, divljenje prema onima koji rešavaju probleme, inovatorima i nesebičnost kojom podržavamo jedni druge. Vučić upravlja našom zemljom sa saosećanjem, susretljivošću, pravednošću i ljudskom toplinom, što reče Oskar Davičo – Srbijo, pesmo među narodima. Živela Srbija. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Samira Đosović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, set predloga zakona iz finansija o kojima danas raspravljamo Vlada Republike Srbije pripremila je sa ciljem da pomogne građanima i privredi za ublažavanje posledica pandemije Kovida – 19. Ovo je treći paket mera kao finansijski odgovor na krizu koja ne jenjava ili nastavak preduzetih mera podrške stanovništvu i privredi. Mere podrazumevaju pomoć od 60 evra svim punoletnim građanima Republike Srbije uz dodatnih 50 evra za sve penzionere i dodatnih 60 evra za nezaposlene građane. Što se tiče pomoći privredi, ona se odnosi na isplatu tri puta po pola minimalne zarade preduzetnicima, mikro-malim, srednjim, ali i velikim preduzećima, tu je i pomoć poljoprivrednim gazdinstvima i branšama koje su najviše pogođene. Na ovaj način država pomaže i građanima i privredi da prebrode ovaj težak period krize izazvane pandemijom. Međutim, uvaženi ministre, smatram da bi Vlada morala dodatno da pomogne nerazvijenim opštinama kojih je u Srbiji 44, a među kojima je i opština Prijepolje iz koje ja dolazim. Privreda u opštini Prijepolje je u teškom stanju, a zasniva se na malim i srednjim preduzećima. Mislim da bi Vlada u skladu sa svojim mogućnostima morala dodatno da subvencioniše privredu u nerazvijenim opštinama, možda kroz isplatu još jedne minimalne zarade. Kako privredi, tako i građanima nerazvijenih opština treba obezbediti dodatne subvencije. Naime, prosečna plata u opštini Prijepolje je za 13.000 niža od prosečne plate na republičkom nivou. Zato smatram da se i građanima devastiranih opština mora omogućiti dodatna olakšica, na primer, kroz oslobađanje od poreza na imovinu. Zakon o porezu na imovinu daje mogućnost da se 50% kamate otpiše, ali bi se u ovoj situaciji kamata mogla otpisati u celosti pod uslovom da se izmiri osnovni dug u ratama. Na kraju, podržavam sve mere koje Vlada primenjuje na oporavku privrede i pomoći stanovništvu u uslovima pandemije, ali tražim da se nerazvijenim opštinama dodatno pomogne, naravno u skladu sa mogućnostima. U danu za glasanje poslanički klub Socijaldemokratske partije Srbije podržaće sve predloge zakona koji su na dnevnom redu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Rozalija Ekres.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, ispred poslaničke grupe SVM kratko ću se osvrnuti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, kao i na Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Kao što je poznato osnovna sadržina predloženih izmena i dopuna zakona odnosi se na oporezivanje prihoda fizičkih lica koja ostvaruju prihode od autorskih i srodnih prava, kao i po osnovu ugovorene naknade za izvršeni rad na koje se porez plaća samo oporezivanjem. Tim licima po osnovu poreske obaveze utvrđeno rešenje poreskog organa biće omogućeno plaćanjem obaveza u toku 10 godina u 120 jednakih mesečnih iznosa. Na navedene prihode koji su ostvareni u kalendarskoj godini, u visini do 384.000 dinara godišnje ne plaća se porez na dohodak građana. Drago nam je da je Vlada Republike Srbije postigla juče dogovor sa predstavnicima Udruženja frilensera i Udruženja radnika na internetu u vezi sa načinom plaćanja poreskih obaveza. Vlada je prihvatila Predlog udruženja da se normirani troškovi povećaju sa postojećih 43 na 50%, stoga obveznici koji su ostvarili prihode do 64.000 dinara mesečno nemaju obavezu plaćanja poreza unazad. Kao što smo već čuli od našeg ovlašćenog predstavnika, poslanička grupa SVM će u danu za glasanje podržati predložene izmene i dopune zakona. Smatramo da poresko pravni sistem mora biti postavljen tako da obveznici koji redovno izmiruju svoje obaveze ne budu na gubitku u odnosu na one koji to ne čine. S obzirom da se radi o kompleksnoj i osetljivoj materiji, uređivanje ovim zakonom koji daje doprinos pravnoj sigurnosti i stvara jednaka prava i obaveze za sve subjekte koji se nađu u istoj poresko-pravnoj situaciji. Naša poslanička grupa daje podršku i Predlogu zakona o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje koji se odnosi na preciziranje u pogledu utvrđivanja i plaćanja doprinosa po osnovu ugovorene naknade. Na jučerašnjem sastanku je takođe dogovoreno da se radnicima na internetu, odnosno frilenserima omogući upisivanje radnog staža srazmerno uplaćenom delu obaveza, kao i da se rok za usvajanje svih zakonskih propisa, koji će definisati njihov budući status, pomeri na 1. januar 2022. godine. Smatramo da je ovim rešenjima ispoštovana socijalna komponenta, a pitanje mere optimalizovano. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Vesna Ivković.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani, pandemija bolesti Kovid – 19, koju izaziva korona virus je nezapamćenih razmera. Širenje virusa, kao njegove mutacije ima za posledicu narušeno zdravlje ljudi, gubitak života, sredstava za život porodica, kao i ekonomske, finansijske i socijalne posledice. Tokom čitave istorije čovečanstva epidemije, a sa porastom broja stanovnika i pandemije, uzimale su svoj danak i pokazale se kao masovne ubice, jer su ljudi gubili živote više nego u prirodnim katastrofama, pa i ratovima. Na ovaj veliki izazov, mislim na krizu izazvanu kovidom, države i zajednice su odgovarale. Neke bolje, neke gore. Odgovor naše države i Vlade Republike Srbije na ovu krizu je bio dobar i pravovremen. Kako odgovor na zdravstvenu krizu jačanjem zdravstvenog sektora, izgradnjom i obnovom zdravstvene infrastrukture, pravovremenom i pre svega nabavkom vakcina, tako i podrškom privredi sa dva paketa ekonomskih mera u 2020. godini u iznosu od oko 704 milijardi dinara. Uspeli smo da se odbranimo od prvobitnog šoka i pokažemo otpornost države na novonastalu situaciju. Potvrda o tome da su dosadašnje Vladine ekonomske mere građanima i privredi u 2020. godini dale pozitivne rezultate je i dokaz da je dobila pohvale od MMF, Svetske banke i drugih međunarodnih finansijskih institucija. Važno je istaći da je rebalans budžeta, o kome smo juče raspravljali, u najvećoj meri namenjen upravo kovidu tj. krizi koju je izazvao predstavlja nastavak državne politike koja je brinula o svakom građaninu i njegovom zdravlju, ali i o svakom zaposlenom i svakom preduzeću čija je delatnost bila ugrožena pandemijom. Podsetiću da smo bili zemlja sa najmanjim padom BDP i sa najobuhvatnijim zaštitnim merama u protekloj kovid godini. Ako analiziramo sadržaj rebalansa koji je odgovorno planiran, videćemo da su njegovi prioriteti građani Republike Srbije, njihovo zdravlje, životni standard i očuvanje radnih mesta, kapitalne investicije i ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu. Ono što mene kao lekara raduje je činjenica da su ulaganja u zdravstveni sektor nikad veća. Ulaganja u nabavku vakcina, lekove, medicinsku opremu, a naročito opremu za radionukleidnu terapiju u Srbiji, izgradnju novih kovid bolnica, izgradnju nove fabrike za proizvodnju vakcina, renoviranje i obnovu mnogih zdravstvenih ustanova. Ovde bih samo dodala, da ne zaboravimo kada prođe pandemija, zdravstvene radnike, već da razmislimo o njihovom životnom standardu, podizanju plata i kako moj uvaženi kolega Uglješa Marković juče reče, da se postaramo da im omogućimo rešavanje stambenih problema po povoljnim uslovima. Imajući u vidu da niko nije, niti će moći da predvidi koliko će ova kriza trajati i da smo ušli u još jednu kovid kalendarsku godinu, Vlada Republike Srbije je odlučila da donese i treći ekonomski paket mera kao podršku građanima i privredi vredan 249 milijardi dinara. Set mera iz trećeg paketa podrazumeva pomoć preduzetnicima, mikro, malim, srednjim, ali i velikim preduzećima, punoletnim građanima Republike Srbije i penzionerima. Nova garantna šema je namenjena prvenstveno najugroženijim delatnostima, a to su ugostiteljska delatnost, hotelijerstvo, turističkim agencijama, sektoru prevoznika putnika, drumskom saobraćaju i drugima. Za razliku od prva dva paketa, ovim trećim obuhvaćena je i pomoć velikim preduzećima koja su takođe pretrpela finansijske posledice pandemije. Ovim paketom obezbediće se dodatnih 500 miliona evra za privrednike kroz garantnu šemu i produžetak njenog trajanja kako bi se obezbedila dodatna likvidnost privredi. Sva tri paketa iznose 953 milijarde dinara, odnosno osam milijardi evra, što je ukupno 17,2% BDP. Jednostavnim rečnikom, on je mera podrške građanima i privredi radi sanacije posledica pandemijske krize. Imajući u vidu da je u određenim privrednim sektorima nastao pad prihoda i da je likvidnost pojedinih privrednih subjekata ugrožena, a sve uzrokovano produženjem pandemijske krize, ukazala se potreba za revitalizacijom i podrškom države. To je i razlog što Vlada Republike Srbije predlaže Zakon o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid-19 izazvane virusom SARS KoV-2, kao i Predlog zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao meru dodatne podrške privredi usled negativnog uticaja pandemije. Ovim predlozima zakona Republika Srbija preuzima na sebe obavezu da kao garant izmiri potraživanja banke nastala po osnovu odobrenja kredita od strane banaka za finansiranje likvidnosti i obrtnih sredstava za kreditiranje privrede. Ovo je izuzetno efikasan mehanizam za pokretanje kreditne aktivnosti, očuvanje postojane likvidnosti preduzeća i, ono najznačajnije, što će posledice donošenja ovih zakona dati pozitivne ekonomske rezultate. Garantne šeme su neophodan nastavak preduzetih meta za podršku privredi. Namena kredita je isključivo za finansiranje likvidnosti i obrtnih sredstava, a isključena je i mogućnost refinansiranja i privremena otplata nedospelih rata postojećih kredita, kao i refinansiranje kredita kod drugih banaka. Garantnu šemu neće moći da koriste preduzeća koja su u 2019. godini bila u teškoćama, koja imaju dospele, a ne izmirene poreske obaveze preduzeća, u kojima Republika Srbija ili AP ili lokalna samouprava imaju učešće u vlasništvu preko 50%. Jednom rečju, država je odlučila, da bi očuvala likvidnost privrednog sektora, da produži postojeću garantnu šemu i uspostavi novu garantnu šemu za podršku najugroženijim preduzećima. Proširenje garantne šeme nosi dve bitne izmene. Prva se odnosi na maksimalne vrednosti kredita koje banke mogu da plasiraju sa garancijom države i one se uvećavaju za 500 miliona evra, pa će ukupno iznositi 2,5 milijarde evra, a druga izmena se odnosi na period raspoloživosti ovih kredita, jer će oni biti raspoloživi do 30 juna sledeće godine. Proširenjem postojeće garantne šeme ne menjaju se uslovi podobnosti, tako da svi preduzetnici, mikro, mala i srednja preduzeća, koja ispunjavaju uslove propisane Zakonom o utvrđivanju garantne šeme, mogu da apliciraju za ove kredite. Uspostavlja se i druga garantna šema namenjena svim firmama iz ugroženih sektora, kao i firmama iz drugih sektora koje su imale par prihoda većih od 20% u prošloj godini. Krediti pokriveni postojećom garantnom šemom daju se za period otplate do 36 meseci i obaveznim grejs periodom od devet do 12 meseci. Krediti pokriveni drugom garantnom šemom daju se za period otplate do 60 meseci sa grejs periodom od 18 do 25 meseci. Nadam se da ćemo svi glasati za ovaj zakone, što će poslanička grupa SPS u danu za glasanje i učiniti. Na kraju, ostaje nam samo da se u narednom periodu što brže i u što većem broju vakcinišemo i možemo reći da se ova država, naša Srbija, i u zdravstvenom i u ekonomskom smislu, izuzetno uspešno bori sa krizom izazvanom Kovidom, kao retko koja zemlja u svetu. Zahvaljujem.
Hvala vam. Narodni poslanik Ilija Matejić.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, što je za mene uvek najbitnije, narode Republike Srbije, kao što je i ministar rekao na početku, jučerašnje i današnje tačke dnevnog reda su povezane, pa ću pokušati objedinjeno da govorim o njima. Naravno, imaću u vidu da i moje kolege narodni poslanici treba da govore posle mene, pa ću gledati da skratim što više. Ono što vidim ovde i što je najpozitivnije, jeste to što i u ovim teškim trenucima, koji su snašli čitav svet, ne samo Srbiju, Srbija i dalje ima za cilj da ima 6% rast BDP-a ove godine i da budemo, ako ne prvi u Evropi, onda sigurno među prvima u Evropi. Ono što je za naše građane najbitnije, jeste da mi nastavljamo sa investicijama. Dakle, nastavljamo da gradimo puteve, nastavljamo da gradimo bolnice, nastavljamo da otvaramo nova radna mesta i, naravno, pomažemo našim građanima, što u zdravstvenom smislu, što u novčanom smislu. Čak 430 milijardi će Srbija uložiti za investicije ove godine, što je za mene fantastična vest i što pokazuje da Srbija može i u ovim teškim trenucima da se razvija samo ukoliko je vode ljudi koji znaju da se bore u teškim situacijama. Mi povećavamo plate našoj vojsci, našim vojnicima koje volimo, povećavamo plate našim medicinskim radnicima, povećavamo penzije i, što je najbitnije, te penzije su sada redovne. To nam donosi mir i stabilnost i sigurnost. Moram da kažem nešto što je meni evidentno. Mi kao narod moramo da se otarasimo tog gubitničkog mentaliteta. Mi smo navikli da uvek budemo poslednji u Evropi po svemu, osim u sportu, naravno. Ova Srbija nije više ona Srbija iz devedesetih i dvehiljaditih godina. Moramo sa tog gubitničkog mentaliteta da pređemo na pobednički. Jer, kada ja kažem da ćemo biti prvi u Evropi po rastu BDP-a, neko se smeje ili okreće očima. To nije više ta stara Srbija, jer ova Srbija je toliko počela da napreduje da je čak trn u oku nekim strancima. Jer, kako da ta mala Srbija koju smo gazili i bombardovali sada može toliko da napreduje? Ja uvek kažem, može neko da se slaže sa nama ili da se ne slaže, može da glasa ili da ne glasa za nas, to nije ni bitno, ali rezultate i dela niko ne može da nam ospori. Niko ne može da nam ospori ni metar autoputa koji smo izgradili, niti jednu bolničku sobu koju smo sredili, niti jedno radno mesto koje smo otvorili. Srbija sada gradi kovid-bolnice za četiri meseca. Da mi je neko rekao pre deset godina da će Srbija graditi kovid-bolnice za četiri meseca, ja mu iskreno ne bih verovao. Drago mi je što je to danas realnost. Ja vam garantujem, da je neko drugi na vlasti, naši prethodnici ne bi ni papirologiju završili za četiri meseca, a kamoli čitavu bolnicu. To ulaganje u zdravstvo jeste možda i najbitnija stvar za naše građane. Iako možda nije tako zvučno kada nabaviš neki gama-nož kao što je kada nabaviš avion, kako se ono kaže – zdrav čovek ima hiljadu želja, a bolestan čovek ima samo jednu. Srbija će dobiti ove godine fabriku za vakcine protiv kovida. To je neverovatna vest. To je vest koja stavlja Srbiju na svetsku mapu, jer mnoge zemlje u svetu i u Evropi nemaju takvu fabriku. Zamislite samo da smo imali tu fabriku pre godinu dana koliko bi se zdravlje naših građana poboljšalo i koliko bi se milijardi evra slilo u naš budžet, a time i u džepove naših građana. Što se tiče vakcinacije, tu moram da kažem da vodimo zaista pametnu politiku, ne samo da smo nabavili vakcine, već i vidimo po tome što delimo vakcine našim komšijama da smo apsolutni lider na Balkanu. Nijedna zemlja na svetu to ne radi. To je pametna spoljna politika, ali to je i dokaz koji pokazuje da se Srbija bavi politikom mira, stabilnosti, politikom budućnosti, jer sve te vakcine koje smo podelili su spasile barem jedan život. Pa ima li lepšeg gesta nego kada spasiš život komšiji koji ti nije ništa drugo, osim do komšije, koji je čak nekada bio i protiv tebe? Upravo je i to još jedan od razloga zašto je Srbija mnogima sada, mnogim strancima trn u oku. Ono što će naše građane najviše da zanima, ono što će najviše da ih obraduje jeste ta novčana pomoć. Dakle, svi građani u Srbiji će dobiti po 60 evra, nezaposleni još 60, a naši penzioneri koji su izgradili ovu zemlju još 50 evra na tu cifru, ali ono što je meni najdraže jeste što će naš narod na Kosovu i Metohiji na tu cifru dobiti još 100 evra, odnosno 200 ukoliko su nezaposleni. To je znak da je naša ekonomija zdrava, ali je to i znak koliko mi mislimo i koliko volimo naš narod na Kosovu i Metohiji. Znate, kada je krenula ova pandemija čitao sam kako ljudi na zapadu teško podnose karantin i izolaciju, moraju da idu da se savetuju sa psihologom. Pa ne biste vi gospodo sa zapada izdržali 20 minuta izolacije koju Srbi na Kosovu i Metohiji trpe već 20 godina. Slušamo, evo, već osam godina kako ćemo mi da izdamo Kosovo, kako ćemo da potpišemo nezavisnost, kako će se to dogoditi na ovo ili ono crveno slovo, sledećeg Uskrsa ili tako i sada, kada su valjda istrošili sva crvena slova u kalendaru, ja ih pitam – i gde je to? Kada ćemo mi da priznamo nezavisno Kosovo i Metohiju? I dok oni to pričaju, narod na Kosovu i Metohiji glasa skoro 90% za SNS i Aleksandra Vučića. Pa kako vi možete iz beogradskog kruga dvojke da znate bolje iz vaših stanova, gde kvadrat vredi nekoliko hiljada evra, šta je bolje za naš narod na Kosovu i Metohiji od njih samih? I dok oni to pričaju, mi ovde gledamo kako da im pomognemo, i finansijski i na bilo koji drugi način. Dok oni to pričaju, naša Vlada i narodni poslanici se ovde bore da im pomognu. Tako se bori za naš narod. Tako se SNS bori za naš narod na Kosovu i Metohiji, tako se Srbija bori za naš narod na Kosovu i Metohiji, i ne samo za njih, već za čitav narod, i nastavićemo ovako da se borimo da bi pod našom prelepom zastavom stvorili Srbiju na koju smo svi ponosni. Živela Srbija!
Hvala, gospodine Matejiću. Sada određujem pauzu. Nastavljamo sa radom u 15.00 časova. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Reč ima narodna poslanica, Nina Pavićević.
Koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas na dnevnom redu, imamo set zakona iz oblasti finansija. Osvrnuću se na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Porez na dohodak građana uređuje oporezivanje prihoda građana koji se stiču po svim osnovama, odnosno iz svih izvora, osim onih koji su ovim zakonom izuzeti. Dohodak građana obračunava se na godišnjem nivou, odnosno za fiskalnu godinu. Da podsetimo ko je obveznik plaćanja godišnjeg poreza na dohodak građana. To su fizička lica koja su u kalendarskoj godini ostvarila dohodak veći od trostrukog iznosa prosečne godišnje zarade, po zaposlenom isplaćeno u Republici Srbiji, u godini za koju se utvrđuje porez i to rezidenti za dohodak ostvaren na teritoriji Republike Srbije i u drugoj državi, nerezidenti za dohodak građana, ostvaren na teritoriji Republike Srbije. Rezident Republike Srbije je fizičko lice, koje je na teritoriji Republike Srbije ima prebivalište ili centar poslovnih i životnih interesa ili na teritoriji Republike Srbije neprekidno ili sa prekidima boravi 183 ili više dana u periodu od 12 meseci, koji počinje ili se završava u odnosnoj poreskoj godini. Ukoliko fizička lica ostvare prihod, tako što rade za pravna ili fizička lica koja nemaju predstavništvo, ni ogranak u Srbiji, dužni su da sami obračunavaju i plate porez. Cilj izmena i dopuna ovog zakona, jeste da se pojednostavi postupak utvrđivanja poreske obaveze za obveznike, koje ostvaruju prihode po osnovu rada, na koje se porez plaća samooporezivanjem. Rešenje koje se izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak predlaže, odnose se na preciziranje poreskih obaveza fizičkih lica koja obavljaju određene delatnosti, odnosno poslove, a poreske obaveze izvršavaju metodom samooporezivanja. U pitanju su rešenja koja se odnose na tzv. frilensere, odnosno slobodnjake koje su rezidenti Republike Srbije, a u svojstvu fizičkih lica, mogu putem interneta i korišćenjem elektronskih komunikacija da obavljaju poslove za strane firme ili iz inostranstva taj posao rade za firme na teritoriji Republike Srbije. To su uglavnom poslovi dizajnera, prevodilaca, ilustratora, marketinških stručnjaka i sličnih zanimanja, koje je moguće obavljati putem elektronskih komunikacija. Oni pružaju usluge časova stranih jezika, prevođenje, promocije, usluge razvoja softvera, a poslove nalaze na raznim digitalnim platformama za profesionalno umrežavanje. Najčešće novac od angažmana dobijaju na svoje devizne račune ili preko specijalizovanih platnih kartica, a veliki deo njih ima potpisane ugovore o delu sa kompanijom ili osobom koja ih angažuje. Frilenseri su Zakonom o porezu na dohodak, koji utvrđuje obavezu svih građana da plaćaju porez na dohodak građana, u skladu sa uslovima utvrđenim zakonom obuhvaćeni, kao i svi drugi građani koji ovoj obavezi podležu. Takva zakonska rešenja postoje u mnogim evropskim zakonodavstvima. Ovim izmenama zakona preciziran je način plaćanja poreza koje je za frilensere utvrđen za prethodni period, i to počev od 1. januara 2015. godine, do 30. septembra 2021. godine, ali na osnovu jučerašnjeg dogovora između Vlade i predstavnika udruženja frilensera, rok je pomeren za 1. januar 2022. godine. Osnovica za plaćanje poreza je prihod ostvaren po osnovu autorskih i srodnih prava i ugovorene naknade za izvršen rad, na koji se plaća porez samooporezivanjem. U vezi sa predloženim rešenjima, kao što sam napomenula, frilenseri su juče postigli dogovor sa predstavnicima Vlade, tako da će se izvršiti više promena. Jedna od promena odnosi se na oporezivi deo prihoda frilensera, tako što će se oporezivati godišnji prihodi iznad 768 hiljada, a ne kao u predlogu od 384 hiljade dinara. Još jedna olakšica je zakonom predviđena, a to je poreski odbitak na bazi normiranih troškova koji je po predlogu zakona iznosio 43%, a sada po postignutom dogovoru se povećava na 50%. Dakle, poreska obaveza koja će se obračunavati frilenserima na iznos prihoda od preostalih 50% ostvarenih prihoda moći će da se plaća na 120 jednakih mesečnih rata, u narednih 10 godina treba da se izmiri ovaj dug, što moramo priznati jeste veliki benefit. Osim obaveza fizičkog lica koje ostvari prihode iz inostranstva je da podnesu poresku prijavu, u roku od 30 dana, od svakog pojedinačnog ostvarenog prihoda i da plati pripadajući porez i doprinose. Postoje dva načina na koji se vrši obračun za plaćanje poreza fizičkih lica. Osnovna razlika u tome da li fizičko lice ima dodatni posao ili je nezaposlen. Poreska osnovica je bruto prihod umanjen za normirane troškove i na taj način se obračunava porez po stopi od 20% i doprinos za penzijsko invalidsko osiguranje po stopi od 25,5% kada je lice zaposleno. Ukoliko lice nije zaposleno obračunava se doprinos za zdravstveno osiguranje po stopi od 10,3%, po novom dogovoru omogućiće se upisivanje radnog staža navedenim frilenserima, srazmerno uplaćeno delu obaveza. Poreski obveznici imaju pravo da umanje obavezu na porez, koji je plaćen u drugoj državi u koliko su na taj prihod platili porez u toj državi. Poreska prijava se može podneti na dva načina. U elektronskom obliku putem portala E-porez i na ovaj način neophodno je da imate elektronski sertifikat. Za podnošenje poreske prijave ovim putem mogu se koristiti internet kiosci koji postoje u filijalama poreske uprave, a nakon toga poreska uprava utvrđuje tačnost navedenih podataka. U papirnom obliku neposredno nadležnoj jedinici poreske uprave prema mestu prebivališta i tada poresku prijavu podnosite lično ili preko punomoćnika koji je ovlašćen za podnošenje poreske prijave i preuzimanje radnje u vezi sa prijavom. U Republici Srbiji 2,2 miliona građana plaća porez i doprinose. Ovi izmenama moramo da podignemo svest svih građana u Srbiji da porez moramo svi da platimo. Stoga će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati sve predloge zakona na dnevnom redu.
Hvala. Reč ima Goran Spasojević.
Zahvaljujem se uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije. Danas na dnevnom redu ima set zakona koji će olakšati sve ono što smo juče imali na dnevnom redu kao rebalans budžeta. Moja obaveza je da zbog građana Srbije kažem zašto ću ja i moje kolege podržati, a zašto pre svega podržavaju građani opštine iz koje ja dolazim i građani Mladenovca zašto su juče reagovali, rekao bih po prvi put onako pozitivno na dešavanja iz Narodne skupštine kada je na temi dnevnog reda budžet, usvajanje budžeta, jer uvek dolazi do raznih, i budžet i rebalans budžeta su uvek mogućnost da se donose razni zaključci, da se misli da li je nešto moglo da bude drugačije ili je nešto moglo da bude drugačije spakovano, prezentovano narodu. Međutim, građani su juče ispratili kompletnu diskusiju i ono što ih je fasciniralo da je ovaj rebalans budžeta apsolutno urađen u skladu sa potrebama i interesima građana i Mladenovca i naše zemlje kompletno. Ono što smo juče čuli u nekim komentarima od mojih kolega bilo je da je ministar promenio određene stvari i navike kada se tiče finansija i prezentovanja to građanima i to je potpuno tačno i u pravu i ostavili ste vrlo malo prostora nama poslanicima. Zato mi u razgovoru sa građanima prenosimo da građani upravo žele takav rebalans, upravo žele takav odnos i upravo žele ovo što se dešava trenutno u Narodnoj skupštini i nemaju nikakvu dilemu ko i kako i na koji način radi u njihovom interesu. Juče smo čuli komentare da ste imali dijalog sa Fiskalnim savetom. Ja ne bih ništa drugo rekao, građani su razumeli kada na vaše pitanje – a šta je trebalo i zbog koga je trebalo donositi i budžet i rebalans i sve ovo što smo radili u prethodnih nekoliko meseci, radilo se isključivo i jedino u interesu građana Srbije. Zato tu jesmo danas u odnosu na sve druge, posebno u okruženju, a i u odnosu na mnoge zemlje u regionu i ovoj borbi sa kovidom koja je zaista, rekli smo to i ponovili nekoliko puta, zaista katastrofa biblijskih razmera. Moram iskreno da kažem, imam veliki broj prijatelja i u regionu i rodbine i u inostranstvu i u dijaspori koji žive. Osećao sam se ponosno. Nema ko nije pozvao i pitao da li može da dođe kod nas da se vakciniše, da li i na koji način se borimo sa ovim problemima. Kako je moguće da jedna Srbija koja je prezentovano potpuno drugačijem svetlu i u Evropi i u svetu bude ovako uspešna u ovoj borbi? To je zato što je naša zemlja na čelu sa našim predsednikom i na čelu sa ovom Vladom i mogu da kažem slobodno i sa ovim parlamentom u kome smo se dogovorili da ćemo raditi zajedno na rešavanju svih problem, uradila mnogo kvalitetnih stvari i mnogo pre drugih. To jeste da možda malo smeta drugima, ali nema Srbina ili nema čoveka u našoj zemlji koji u odnosu na sve druge ne može da kaže da smo daleko bolji i daleko uspešniji. Da kažem onako iskreno, po prvi put sam, kada su komentarisali ove subvencije i mere građanima, u odnosu na 6.200.000, ja sam siguran da je veliki broj ljudi koji radi u inostranstvu iskoristio to pravo, a prijavljen je bio kod nas da podigne tih 100 evra. Da ne pričam o ljudima koji rade u tim nezavisnim regulatornim telima i Fiskalnom savetu, siguran sam da su i oni. Zar nije malo cinično. Ja ne bih Fiskalni savet više komentarisao, to bi prepustio svom kolegi Veroljubu Arsiću. On to sjajno radi, odlično prati rad i komentare Fiskalnog saveta. I to je jedna od stvari koju su primetili građani Srbije, da ono što oni žele zbune javnost i da predstave potpuno drugačiju politiku Vlade i Ministarstva finansija i ovog parlamenta, je da objasni na pravi način da to nije poruka stručnjaka, da je to više politička poruka nego bilo šta drugo. Ono što moram da kažem i ono što je posebno ostavilo utisak. Ove mere u iznosu od 257 milijardi nema koga nisu dotakle i ko nije obuhvaćen njima. Ne postoji građanin Mladenovca koji nije osetio na posredan ili neposredan način. Reći ću samo da imamo 6.000 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava na teritoriji opštine Mladenovac. Subvencije u iznosu od preko 5 milijardi su upravo iskorišćene za te stvari. Kada smo došli u priliku i situaciju da ti poljoprivrednici u nekom trenutku pomisle da neće moći da ostvare svoje pravo ili subvencije na koje ozbiljno računaju, koje su presudne u njihovom bavljenju, životu i radu, jer to su velike porodice u pitanju, ne samo pojedinci, država je pronašla načina, pronašla mogućnost i izašla u susret. To su stvari koje vraćaju poverenje i u poljoprivrednu proizvodnju, to su stvari koje vraćaju poverenje u Vladu Republike Srbije i na tome treba da se nastavi da se radi. Naravno, da li je to dovoljno i da li treba još, to uopšte nije nikakva dilema, ali je poruka važna da Vlada Republike Srbije, shodno mogućnostima i finansijskog stabilnosti zemlje, pomaže i izlazi u susret građanima Srbije. Da tako nije bilo i da prvi nabavimo i respiratore, da nismo uspeli da prvi nabavimo i vakcine i da sve ovo uradimo, pitanje je šta i kako bi se dešavalo sa našom zemljom. Na našu sreću i na sreću svih građana Srbije, imam utisak da polako u ovoj borbi sa kovidom, izlazimo na najbolji mogući način i čini mi se da ćemo uspeti među prvima da se konsolidujemo i da zauzmemo startnu poziciju u dešavanjima, i finansijskim i ekonomskim, u regionu i u Evropi, i da budemo u prednosti. Ja molim i upućujem apel svim građanima koji nisu iskoristili mogućnost da bilo koju vakcinu prime, da to urade u što kraćem roku. Tako ćemo omogućiti našoj zemlji da bude u prednosti u odnosu na druge. Ono što mi je takođe jako važno i dobar znak i vesnik proleća, to je da je u ovom rebalansu bilo prostora i mogućnosti za pomoć sportistima i sportu. Zašto je to važno? O tome nismo puno govorili ovde, ili je bilo pomenuto nekoliko stvari, a meni je izuzetno važno, zato što je to signal i znak da se polako vraćamo u normalan život. Sport je najbolja i najvažnija prevencija, a da ne kažem i nešto iz čega možemo još kvalitetnije i bolje da se izdvojimo. Pogledajte koliko međunarodnih takmičenja smo predvideli ovim rebalansom budžeta, imali smo organizaciju i to moram da istaknem, posebno da smo i u kovidu imali organizaciju svetskog prvenstva u rvanju, koje je besprekorno organizovalo i dalo priliku našim sportskim radnicima, pozvani su sa mnogih evropskih i svetskih institucija da učestvuju u organizaciji. To je sve zahvaljujući ovim stvarima i merama koje radimo. Velika sredstva su opredeljena za olimpijski i parolimpijski savez, za Sportski savez Srbije, za međunarodna takmičenja, svetsko prvenstvo u boksu, atletici i da ne nabrajam sva takmičenja koja nas očekuju u narednom periodu. Ostalo je da samo svojom odgovornošću i samo svojim predanim radom pokažemo da u narednom periodu želimo da svi zajedno postignemo još bolje rezultate. To pokazujemo svakoga dana i građani to svakoga dana osećaju. Ja se nadam iskreno da ćemo, ako ne, među najboljima uspeti da iz ove velike krize izađemo i da ja na kraju svog govora kažem i istaknem posebno jednu stvar, da zamolim i uputim apel svim građanima i svim sportistima, koji to još nisu uradili, da se vakcinišemo i da polako vratimo i publiku na terene, da možemo da organizujemo takmičenja onakva kakva su i nekad bila i da možemo svi zajedno da se vratimo najboljem životu i radu. Zbog ovakvog stava i mišljenja građana i Mladenovca i naše kompletne zemlje, ja ću svakako u danu za glasanje podržati sve ovo, u želji da ćemo na najbolji mogući način naći put iz ove krize. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Svetlana Milijić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću. Poštovani ministre, uvaženi građani Srbije, poštovani narodni poslanici, danas pred nama nalazi se set zakona kao mera podrške privredi i građanima za ublažavanje pandemije izazvane virusom SARS CoV-2 koji izaziva bolest Kovid 19. Pandemija koronavirusa postavila pred ekonomsku politiku Srbije kao i uostalom pred sve zemlje u svetu jedan težak izazov za očuvanje privredne aktivnosti, za očuvanje životnog standarda, za očuvanje života i zdravlja građana Srbije. Odgovorna država Srbija na čelu sa odgovornim predsednikom, gospodinom Aleksandrom Vučićem, a zahvaljujući dobroj ekonomskoj politici dobrim stanjem u budžetu omogućila je da i ove godine imamo treći paket mera kao podršku privredi i podršku građanima za ublažavanje pandemije izazvane korona virusom. Dva paketa ovih mera imali smo u 2020. godini, u maju i oktobru koji su omogućili da suzbijemo dramatičan pad naše privredne aktivnosti da omogućimo dobru likvidnost, da omogućimo životni standard našim građanima i da omogućimo proizvodne kapacitete. Pokazali smo da odgovorno državotvornom politikom imamo javni dug koji je manji od 60%. Ovo je pred državu Srbiju 2014. godine, postavio kao cilj tadašnji premijer, a sadašnji predsednik gospodin Aleksandar Vučić, koji je na čelo Vlade došao i zatekao dug koji je tek 2014. godine, iznosio 75%. Hrabrom i snažnom odlučnom borbom uspeo je da podigne privredu i ekonomiju Republike Srbije, a njegove rezultate vidimo danas. Vidimo kroz javni dug koji je manji od mastriksa, vidimo da je nezaposlenost u Srbiji na 9%, vidimo da je broj zaposlenih za 400 hiljada veći od 2009. godine, vidimo to kroz autoputeve, jer je broj izgrađenih kilometara autoputeva u poslednjih pet godina veći nego što je bio u poslednjih 50. Vidimo i kroz direktna strana ulaganja, jer je Srbija u godini korone, u 2020. godini imala bruto 3,2 milijarde evra direktnih stranih investicija, što čini dva puta više od ukupnog zbira svih stranih investicija, svih zemalja u regionu. Srbija se bori na dva fronta protiv pandemije. Bori se i na frontu ekonomije, bori se i na frontu zdravlja. Bori se masovnom vakcinacijom, i to zahvaljujući upravo predsedniku Republike Srbije koji je na vreme upravljajući rizikom obezbedio da naša Srbija dobije ukupan broj vakcina za sve građane ove Srbije i to četiri različita proizvođača što nas svrstava u četiri zemlje sveta koje imaju takav odabir vakcina. Svesni smo da smo vakcinisali 3,6 miliona ljudi u jednoj ili u drugoj dozi, da nam je ove sedmice stiglo još 130.000 vakcina "Sputnjik V", 112.000 "Fajzerove" vakcine, a da očekujemo još pola miliona "Sinofarm" vakcine. Ovo nas svrstava u prvih pet zemalja sveta sa ukupnim brojem vakcinisanih građana u jednoj zemlji i to pored Izraela, SAD, Čilea i Bahreina. Ne mogu se mnoge zemlje pohvaliti ovim što je uradio predsednik Srbije, Aleksandar Vučić. Pre dva dana Srbiju je posetio direktor Svetske zdravstvene organizacije za Evropu, Hans Kluge i pohvalio je Srbiju i njeno rukovodstvo u borbi protiv pandemije izazvane virusom Korona zato što je imala masovnu vakcinaciju, obezbeđenu dovoljnu količinu vakcina, mobilizaciju zdravstvenih radnika koji se bore protiv korona virusa i koja je u rekordno brzom roku izgradila dve bolnice, a znamo da za deset dana kreće izgradnja treće u Novom Sadu. Takođe se mnoge zemlje ne mogu ovim pohvaliti. To je ono što Srbiju svrstava u sam vrh na zdravstvenoj lestvici. Ono što možemo da kažemo i da ponovimo n puta, kao što smo danas ponovili da će građani Srbije moći da dobiju pomoć u trećem paketu mera koji je vredan 257 milijardi dinara. Mi smo u prvom kvartalu imali planirani deficit koji bi trebao da iznosi 80,9 milijardi dinara. Naš ostvareni deficit vio je 23,7 milijardi dinara, što pokazuje da smo u prvom kvartalu imali za 500 miliona evra bolji rezultat, što omogućava da imamo treći paket mera. Treći paket mera obuhvatiće i zaposlene u velikim preduzećima koji čini 300.000, koji će pored zaposlenih preduzetnika i zaposlenih u malim i srednjim preduzećima, to je ukupno 1.505.000 dobiti pomoć od države u vidu dva puna minimalca. Ovim će biti obuhvaćeni i radnici samostalni umetnici, radnici u hotelijerstvu, ugostiteljstvu, a takođe i autoprevoznici. Naši građani, njih 6.200.000 dobiće pomoć u vrednosti od 60 evra, čija će isplata ići u dve jednake rate, maja i oktobra, a pored ovoga, 1.700.000 penzionera dobiće dodatnu pomoć za još 50 evra, što čini ukupno za penzionere 110 evra. Ovim su obuhvaćeni i nezaposleni, odnosno sva lica koja se nalaze sa datumom 15. april na NZS, koja će dobiti još dodatnih 60 evra. Naši građani na KiM, dodatnih 100 evra, i 200 evra oni koji nisu zaposleni. To je ono što Srbija radi, Srbija na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Iz ovog razloga i svih pohvala koje Srbija dobija iz Evrope i sveta za svoju borbu protiv pandemije izazvane virusom korona, postoji jedna grupacija ljudi predvođena Đilasom, Marinikom Tepić, Obradovićem i Jeremićem, čiji je jedini cilj srušiti Vučića, srušiti stabilnu ekonomiju Srbije i preuzeti sve ove zasluge. Bojim se i da pomislim kako bi Srbija izgledala da je ova nesrećna pandemija nas zatekla u ono vreme kada su oni bili na vlasti, kada su ispraznili budžet, niti bi imali vakcine, niti bi izgradili bolnice, niti bi mogli da nabavimo respiratore. Srbija je danas vele sila, vele sila zato što planiramo da sagradimo fabriku koja će proizvoditi vakcine protiv korona virusa, a planiramo da obnovimo "Torlak" i da uložimo u njega 100.000.000 evra, kako bi "Torlak" proizvodio četvorovalentnu vakcinu protiv virusa influence, odnosno protiv virusa gripa, što je zaista svrstava u vele silu na zdravstvenoj lestvici, obzirom da samo dve zemlje, a to su Francuska i Engleska imaju ovakvu vakcinu. Ono što je rekao Dostojevski, a to je "Kada izgubiš bogatstvo nisi izgubio sve, ali kada izgubiš zdravlje izgubio si sve." Zato, još snažnije u masovnu imunizaciju da pobedi Srbija, da pobedi život za još jaču i bolju Srbiju za svu našu decu. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladica Maričić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ja ću, kao i moje kolege iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić - Za našu decu, podržati set ekonomskih zakona o kojima danas raspravljamo, kao i rebalans budžeta koji je juče bio na dnevnom redu. Ovi zakoni jako su važni kako bi državi pružili adekvatne ekonomske mehanizme za borbu protiv korona krize, korona kriza koja je prateći činilac epidemije korona virusa zahvatila je gotovo sve zemlje u svetu i pred činioce ekonomskih politika tih zemalja nametnula potrebu da svakodnevno prate ekonomske parametre i adekvatno reaguju koristeći sve raspoložive fiskalne i monetarne instrumente. Vidimo da one države koje imaju mudro vođstvo, kao što je to slučaj u Srbiji, one države koje imaju dovoljno novca za to i one države koje imaju konsenzus oko ključnih nacionalnih ciljeva mnogo lakše i mnogo bolje prolaze kroz krizu. One države u kojima ne postoji konsenzus oko ključnih nacionalnih pitanja i koje su u krizu ušle opterećene velikim javnim dugom, dosta teže prolaze kroz ovu krizu, a još će teže proći kada se kriza bude završila i nastupe novi ekonomski, ali i međunarodni politički odnosi. Srbija se, hvala Bogu, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem odlično snašla u vreme epidemije korona virusa i vreme ekonomske krize koju je ta epidemija izazvala i prošlu 2020. godinu završili smo sa najmanjim padom BDP-a u Evropi, svega 1%. Građani koji ne razmišljaju o brojkama mogu lako da primete da u Srbiji nije bilo pada ekonomske aktivnosti, niti je porasla nezaposlenost. Naprotiv, nezaposlenost je u 2019. godini iznosila 10,4%, a u 2020. godini svega 9%, bila je jednocifrena. Prosečna zarada u Republici u 2020. godini dostigla je iznos od 560 evra. Srbija je tokom 2020. godine uspešno realizovala dva paketa mera pomoći građanima i privredi, a mi danas odlučujemo o sprovođenju i trećeg paketa mera. Ovaj paket, kao i prethodna dva, usmeren je i na građanstvo i na privredu. Svi oni građani koji se putem portala Uprave za trezor ili kol centra budu prijavili za direktnu pomoć države mogu da računaju na pomoć u iznosu od 60 evra, dva puta po 30 evra. Penzioneri će dobiti dodatnih 50 evra, dok će nezaposleni dobiti dodatnih 60 evra. Posebno brinemo za naše građane na KiM koji će dobiti dodatnu pomoć od 100 evra, dok će oni nezaposleni dobiti dodatnu pomoć od 200 evra. Svima je jasno da će ova pomoć građanima ujedno pomoći i privredi, zato što će uvećati domaću tražnju. Pomoć privredi jeste direktna, ali i putem garantnih šema. Direktna pomoć privredi odnosi se na opštu pomoć svim privrednim subjektima, ali i na sektorsku pomoć onim privrednim subjektima koji su najugroženiji pandemijom. Svi privredni subjekti u Srbiji, znači i preduzetnici i mikro, mala, srednja i velika preduzeća, apsolutno svi od države će dobiti tri puta po 50% minimalne zarade. To je april, maj i jun ove godine. Pored toga, sektori koji su najugroženiji pandemijom korona virusa, a to su ugostiteljstvo, turizam i prevoz putnika, mogu da računaju i na dodatnu pomoć. Ugostiteljstvo i turizam dobiće u julu i avgustu još po jednu celu minimalnu zaradu, dok će gradski hoteli dobiti pomoć od 350 evra po krevetu i 150 evra po sobi. To je, znači, najmanje 500 evra po sobi. Prevoznici će dobiti pomoć šest puta u ovoj godini po 600 evra po svakom autobusu. Kada saberemo svu pomoć koju je ova država dala građanima i privredi u prva dva paketa mera i koju će dati u trećem paketu mera dolazimo do obima od 17,2% BDP-a, čime se država svrstala u red zemalja koje su najviše pomogle svojoj privredi i građanima. Pored direktne pomoći privredi tu je i pomoć putem garantne šeme koja je možda i značajnija od ove direktne pomoći, jer njome država motiviše privatne banke da angažuju svoja sredstva i upumpaju ih u privredne tokove. Prva garantna šema usvojena prošle godine iznosila je dve milijarde evra i vi ste nam, ministre, malo pre saopštili da je već milijardu i 700 miliona evra iz te šeme sredstava angažovano. Zbog toga tu prvu garantnu šemu proširujemo za 500 miliona evra. Pored prve garantne šeme koja je namenjena svim privrednim subjektima danas usvajamo i drugu garantnu šemu vrednosti od 500 miliona evra koja je namenjena za one sektore koji su najpogođeniji korona krizom. Tu je garancija države bankama veća, ali je i veći grejs period i veći broj rata otplate. Pored sve ove pomoći privredi i građanima svakako da pozitivno na ekonomske tokove u našoj zemlji utiče i do sada najveći investicioni ciklus koji je ova država videla. Svesni smo da Republika Srbija u ovoj godini već sada gradi četiri auto-puta, a da će do kraja godine započeti još četiri, što je ukupno osam. Kada je bilo ko u ovoj zemlji mogao da zamisli da će naša Republika Srbija u jednoj godini graditi osam auto-puteva? Da pomenem onaj auto-put koji je možda najznačajniji građanima grada iz kog dolazim, a to je auto-put Niš – Merdare, odnosno auto-put koji će da spoji Niš sa lukom na južnom Jadranu koji uskoro kreće da se gradi. Takođe bih izdvojio i Moravski koridor koji će da spoji jugoistok sa jugozapadom naše zemlje, odnosno Koridor 10 i Koridor 11. To nije sve. Naša država investira u apsolutno svakom gradu i opštini u ovoj zemlji. Do svakog građanina u bilo kom selu, opštini ili gradu doći će vodovodna i kanalizaciona mreža do 2025. godine i to više nije pitanje volje, želje ili novca. Volja i želja postoje, iskazane u programu „Srbija 2025“, novac postoji, obezbeđen je za to, a brzina izvođenja radova zavisi isključivo od lokalnih samouprava i njihove sposobnosti i brzine da pripreme projektnu dokumentaciju i konkurišu kod države. Srbija aktivno ulaže i u svoj zdravstveni sistem. U 2020. godini izgradili smo dve potpuno nove kovid bolnice, a uskoro krećemo u izgradnju i treće. Srbija je lider u procesu nabavljanja vakcina na svetskom tržištu, lider u postupku vakcinacije, a uskoro postaje lider i u proizvodnji vakcina. Već smo krenuli sa proizvodnjom ruske „Sputnjik V“ vakcine na Institutu „Torlak“, u koju će biti uložena i dodatna sredstva, a izgradićemo i potpuno novu fabriku vakcina u kojoj ćemo da proizvodimo kinesku „Sinofarm“ vakcinu i Srbija će imati dovoljno vakcina ne samo za sve svoje građane, već i za ceo region Jugoistočne Evrope. Srbija je lider i u privlačenju direktnih stranih investicija. U 2020. godini nijedan strani investitor nije odustao od ulaganja u Srbiju. Privukli smo 3,1 milijardu evra, što je dva puta više, nego sve ostale zemlje u regionu Zapadnog Balkana, ali Srbija želi još više. Zato nastavljamo sa aktivnim merama ekonomske politike, nastavljamo sa privlačenjem direktnih stranih investicija, jer Srbija je zemlja koja je željna razvoja, željna još više novih fabrika i još više radnih mesta. Ponoviću još jednom, kao i moje kolege iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržaću sve ekonomske zakone. Hvala.
Hvala. Reč ima Vesna Nedović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, razlozi za donošenje izmene Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mere podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije imaju za cilj ublažavanje ekonomskih i finansijskih posledica. Ovaj treći ekonomski paket obezbediće dodatnih 500 miliona evra za privrednike, kako bi se obezbedila dodatna likvidnost. Pomoć se odobrava privrednim subjektima za finansiranje likvidnosti i obrtna sredstva čija je delatnost obustavljena ili bitno otežana. Republika Srbija preuzima obavezu kao garant bankama. Cilj mera trećeg paketa je pomoć privrednim subjektima za vreme i po prestanku ovog takoreći vanrednog stanja, da bi se sprečila likvidnost i otpuštanje zaposlenih. Vraćanje kredita ne može biti duže od 36 meseci, grejs period u trajanju od devet do 12 meseci, osim u slučaju promene moratorijuma uvedenog propisima Narodne banke. Kredit je u opticaju za 30 dana, što se tiče novih kredita, i šest meseci za obnovljene kredite. Garantna šema, kao što je rečeno, predstavlja meru podrške privrednim putem portfolio garancija za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid-19. Portfolio je skup pojedinačnih garancija Republike Srbije. Ona je bezuslovna, plativa na prvi poziv i izdata u korist banke. Republika Srbija se obavezuje da će obezbediti u budžetu odgovarajuća sredstva neophodna za izvršenje obaveza preuzetih po osnovu garancija. Maksimalni dozvoljeni iznos obračunava se kao proizvod osiguranih portfolija pojedinačne stope, stope pokrića 80% i stope maksimalne garancije 32%. Početkom otplate kredita pojedinačna garancija se sukcesivno smanjuje i srazmerno umanjenju glavnica obezbeđenog portfolijom. Lica koja ne mogu biti korisnici kredita garancijom iz garantne šeme su lica koja su na dan 29. februara 2020. godine bila sa teškoćama ili su imali neizmirene obaveze. Pod dva, lica koja imaju neizmirene obaveze po osnovu poreza, lica kojima Republika Srbija, lokalna samouprava, autonomna pokrajina, ima učešće u vlasništvu više od 10%. Pod četiri, korisnici čija su dugovanja bila u statusu neizmirenih obaveza ili prema kojima je banka preuzela mere restrukturiranja u periodu od 12 meseci pre 29. februara 2020. godine, privredna društva nad kojima se sprovodi sporazumno finansijsko restrukturiranje, recimo, postupak prinudne likvidacije i lica koja su već korisnici kredita obezbeđnog garantnom šemom u skladu sa ovim zakonom. Lica koja mogu biti korisnici kredita obezbeđenog garancijom iz tarifne šeme su lica sa sedištem u Republici Srbiji, uključujući i poljoprivredna gazdinstva registrovana u APR-u, mikro, mala, srednja privredna društva, u skladu sa zakonom kojim se uređuje računovodstvom. Pod dva, lica koja su sa sedištem u Republici Srbiji registrovana u APR-u, a koji imaju pad poslovnih prihoda veći od 20% u 2020. godini. Kriterijum propisan ne odnosi se na sledeća lica. To su mikro, mala i srednja preduzeća koja posluju u sektoru putničkog transporta, ugostiteljstva, turističkih agencija, hotelijera. Banka je dužna da izveštava Ministarstvo finansija i Narodnu banku Srbije o realizaciji garantne šeme iz ovog zakona, a kontrolu ovog zakona realizuje i vrši Ministarstvo finansija. Treći paket pomoći za privredu i građane vredan je 257 milijardi dinara i u njegovom okviru su minimalne zarade za mesec mart, april i jun. Direktnu podršku države u visini od 50% minimalca u periodu od tri meseca dobiće ukupno 1.505.093 preduzetnika i zaposlenih u mikro, malim, srednjim i velikim preduzećima. Privrednici se obavezuju da ne smeju da smanje broj zaposlenih i da ne mogu da isplaćuju od ovih para dividendu. Ovim paketom uključena su i velika preduzeća, ali ne i banke i finansijske institucije. Pored jednog i po minimalca, u podršku u visini od još jednog punog minimalca dobiće ugostitelji, turističke agencije, licencirani turistički vodiči, pratioci, hoteli, odmarališta i renta-kar agencije. Punoletni građani, kojih ima 6,2 miliona, dobiće novih 60 evra, a isplata će ići u dve rate u maju i novembru. Penzioneri će dobiti dodatnih 50 evra i nezaposleni dodatnih 60 evra. Punoletni građani moći će da se prijavljuju za novčane pomoći od 28. aprila do 15. maja, elektronski, preko portala Uprave za trezor ili telefonskim putem. Predsednik Srbije je prilikom nedavnog boravka u Rudnoj Glavi, prilikom vakcinisanja u ovom selu, meštanima je obećao fabriku koja će oživeti ovaj deo istočne Srbije. Odgovorni predsednik ispunjava svoja obećanja. Pogon kompanije „Jumko“ iz Vranja biće sagrađen u centru Rudne Glave i u ovom pogonu biće zaposlenih oko stotinu žena iz ovog kraja. Započeti su zemljani radovi za postavljanje temeljca za buduću fabriku, a predviđeno je da se gradnja ovog objekta uspešno završi do Vidovdana. Konkurs za prijem radnica je već raspisan i svakodnevno se primaju prijave. Maestralno vođenje spoljne politike našeg predsednika Aleksandra Vučića rezultiralo je da današnja Srbija ima moćne i uticajne prijatelje i u EU, kao što ima u Rusiji i Kini. O tome govore četiri vrste vakcina za naše građane i ne samo za naše građane, nego i građane iz regiona. Nema države u regionu kojoj Srbija nije pomogla u donacijama raznih vakcina značajnih doza. Oživljavanjem „Torlaka“ Srbija može da računa na proizvodnju 30 miliona jedinica vakcine i tako postaje prva evropska zemlja, osim Rusije, koja proizvodi Sputnjik V vakcine. Napominjem, prošle nedelje je izašlo prvih 1.100 doza vakcina koje su poslate u Rusiju na proveru kvaliteta. Sem što našu zemlju posećuju građani susednih zemalja radi vakcinisanja, Srbiju posećuju građani Nemačke, Austrije, Švajcarske iz istog razloga. O uspešnoj imunizaciji o našoj zemlji govori ceo svet. Sem proizvodnje Sputnjika V, „Torlak“ će proizvoditi i druge vakcine koje će se prodavati i već imamo potražnju iz celog sveta. „Torlak“ će biti treći proizvođač u svetu koji će praviti četvorovalentnu vakcinu protiv sezonskog gripa. Dok se naša zemlja uspešno bori protiv pandemije, mnogo bolje nego i veće i moćnije zemlje Evrope i sveta, naša opozicija se bori među sobom ko je lider i ko bi bio kandidat za predsedničke izbore, ali ako bi mogli samo da ušetaju u Predsedništvo, bez izbora i bez građana Srbije. Sem Boška Obradovića, kao, jel, novog lica, tu je i gospođa preletačević Marinika Tepić. Ali, ona nije novo lice. Potraga za novim licem je jako intenzivna. Nije ni novo da se ne trpe Đilas i Vuk Jeremić, toliko da je Đilas pokušao da rasturi Narodnu stranku. Vuk Jeremić mu to nikad neće zaboraviti. Boško svako malo im preti kako će ih napustiti, jer, kako kaže, on je novo i neistrošeno lice. Oni čak i ne mogu da se dogovore oko njihovih kandidata za dijalog, a za izbore videće. Veliko je 3% za prelaz preko cenzusa. Da se ne zaboravi, 17. aprila opštinsko rukovodstvo gradske opštine Zemun prisustvovalo je parastosu i polaganju venaca na grob nevino postradale devojčice u NATO bombardovanju Milice Rakić. Trogodišnja devojčica tragično je izgubila život i postala večni simbol žrtve. Njen spomenik nalazi se u Tašmajdanskom parku u Beogradu i spomenik je svoj postradaloj deci žrtvama akcije „milosrdni anđeo“. Srpska pravoslavna crkva pokrenula je inicijativu da Milica Rakić bude proglašena za svetiteljku. U danu za glasanje podržaću ovaj predlog zakona, kao i moja poslanička grupa Aleksandar Vučić – za našu decu. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Matić.
Zahvaljujem. Poštovana gospodo, na današnjoj sednici razmatramo rebalans budžeta i prateće finansijske propise, uz rebalans budžeta u 2021. godini. Juče je neko od poslanika rekao – malo je neuobičajeno da sada vršimo rebalans. Ja smatram da rebalans budžeta i prateće finansijske zakone treba menjati kad god se ukaže potreba za to, a to treba da radimo odgovorno, u interesu građana, u interesu privrede, a naročito ako se rebalansom, pored ostalog, raspoređuje višak prihoda u odnosu na planirani prihod. Znači da država dobro funkcioniše, ubira poreze i druge obaveze i samim tim i privreda dobro funkcioniše. Ono na šta hoću da se skoncentrišem jeste poljoprivreda, jer ja dolazim iz krajeva gde je poljoprivreda dobro razvijena, gde ima potrebe da se ulaže u poljoprivredu, da se pomaže poljoprivrednicima. Ovim rebalansom je dato novih 5,5 milijardi i to je povećanje budžeta poljoprivrede za 10,43%. Ozbiljno povećanje. Kad se saberu sredstva koja su bila predviđena prvobitnim budžetom i rebalansom, to je 58,3 milijarde za poljoprivredu u Srbiji, što je 5% od ukupnog budžeta u ovoj godini, a to nam je i bio cilj, da ove godine stignemo do tih 5%. U okviru cele poljoprivrede želeo bih danas da kažem nešto što mislim da je jako bitno i da interesuje naše poljoprivrednike, a pogotovo u pojedinim krajevima. Protivgradna zaštita ili zaštita naše poljoprivrede ili fabrike na otvorenom nebu. Ova država je krenula sa automatizacijom protivgradne zaštite u odnosu na manuelni deo, odnosno ručni deo i ta automatizacija u protivgradnoj zaštiti gde god je urađena pokazala se mnogo efikasnijom i boljom u smislu zaštite poljoprivrednih useva. Država će finansirati i dalje automatizaciju i mislim da će svi krajevi u Srbiji dobiti automatizovani sistem protivgradne zaštite. Drugi aspekt zaštite poljoprivrede je preko osiguranja u poljoprivredi, odnosno poljoprivrednih useva. Kombinacija dobre protivgradne zaštite i osiguranja poljoprivrede je najbolja kombinacija. Međutim, vrlo često se desi da naši poljoprivredni proizvođači nisu dovoljno finansijski spremni da osiguraju svoje poljoprivredne useve, voće i vinograde i jednostavno ostanu bez tog vida osiguranja, a desi se da imamo u tom periodu grad, koji nam uništi poljoprivredne useve. Zato je tu država koja treba da pomaže, i pomaže, da premije osiguranja za poljoprivredu dotira sa određenim procentom. Jedan kraj u Srbiji posebno zaslužuje pažnju, a to je mačvanski i sremski okrug. Ta dva okruga se nalaze na granici BiH i delom Hrvatske, a sa druge strane Drine je slaba protivgradna zaštita, tako da su nama mačvanski i sremski okrug najviše ugroženi, zato što nemamo protivgradnu zaštitu koja može sprečiti grad ranije nego što on dođe na tu teritoriju. To nam je prva linija gde grad napada, imajući u vidu neku analizu u poslednjih 10-15 godina, to su dva okruga koja su najviše ugroženi od grada. U ta dva okruga treba najviše i osiguravati poljoprivredne useve. Međutim, mačvanski i kolubarski okrug nisu u onim okruzima koji dobijaju 70% od premije osiguranja i moj je predlog da jednostavno kroz ovaj rebalans i ova sredstva koja smo dobili, naknadna, uključimo i taj deo, tako da našu poljoprivredu u tim krajevima zaštitimo. Kratko ću reći, ako pogledamo reljefni deo ta dva okruga, tu imamo ravnicu Srema, Mačve, imamo Pobrđe, Podrinje, Posavotamnave, Tamnave, imamo jedne fine krajeve Azbukovice i Rađevine, imamo Sokolske planine, Jagodnju, Cer, Frušku goru, ispresecane rekama Ljuboviđa, Jadrom, Tamnavom, Savom i naslonjeno na Drinu. Samo kad to kažete, vidite šta sve može u tim krajevima da se radi vezano za poljoprivredu i mislim da osiguranje u poljoprivredi treba da u tim krajevima bude u procentu od 70%. Ta poljoprivreda je ugrožena tim rizicima i finansiranje od strane države kroz ovaj rebalans i kroz određene akte koje donosi Vlada jednostavno treba da budu u okviru onih okruga koji se posebno štite. Ja neću previše danas govoriti, mislim da su kolege dosta rekle o svim drugim oblastima, ja sam samo govorio o jednom malom segmentu dobiti od rebalansa budžeta i pratećih zakona. Mislim da je ovo sjajan potez predsednika države i naše Vlade za celu Srbiju. Neka nam je srećno i hvala.
Zahvaljujem, gospodine Matiću. Reč ima Nataša Jovanović.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre Mali, poštovane kolege narodni poslanici, ovo su vrlo teška vremena u kojima živimo i mora se balansirati između očuvanja života i zdravlja građana i obnova napretka i privrede. Na sreću, na čelu ove zemlje je predsednik Aleksandar Vučić koji, ne samo da voli da radi, nego zna i šta radi. On čini da od gubitnika postanemo dobitnici i podigao je ugled Srbiji, da se sada na nas ugledaju i druge zemlje. Srbija je postala odgovorna država koja brine o zdravlju i životu svojih građana, ali i o svojoj privredi. Nadali smo se i priželjkivali da će pandemija stati prošle godine. Pošto se to nije desilo, kovid i dalje hara, zato država Srbija uplaćuje 60 evra pomoći svim punoletnim osobama koje se prijave od 28. aprila do 15. maja, ne računajući penzionere i dobitnike socijalne pomoći koji idu po automatizmu i nije potrebno da se prijavljuju. Takođe, pomaže se i privredi kroz garantnu šemu koja je formirana prošle godine, i to u iznosu od dve milijarde evra. Država će biti garant za preduzetnike, mala i srednja preduzeća, kako bi se lakše prebrodila ova, ne samo zdravstvena nego i velika ekonomska kriza. Preko banaka se obezbeđuje 1,7 milijardi evra i za finansiranje likvidnosti obrtnih sredstava i još 500 miliona za najugroženije. Izmenom zakona menja se rok do kada moraju biti pušteni krediti u tečaj, a to je 31. jul 2022. godine i grejs period je sada od 18 do 24 meseca sa periodom otplate od 60 meseci, dok je prethodna garantna šema bila na 36 meseci i grejsom od devet do 12 meseci. Predlogom zakona o potvrđivanju sporazuma i o podsticanju investicija između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država se dodatno podstiče ekonomska saradnja dve zemlje kroz proširenje ponude finansijskih instrumenata Međunarodne razvojne korporacije DFC za razvoj privrede Republike Srbije. To mora da se kaže zato što je to apsolutna istina. Predsednik Vučić zna da sklopi prijateljstva i da ga cene veliki i moćni državnici. Postao je prijatelj velikih i moćnih ljudi i vratio ugled našoj zemlji, pa da ništa drugo nije uradio, to je ogromna stvar. Ne smemo zaboraviti koliko smo mi Srbi bili anatemisani. To mogu samo istinski kvalitetni i harizmatični ljudi. Tako zahvaljujući predsednikovoj poseti Americi je i došao DFC u Srbiju i Srbija je prva u regionu i među prvima u svetu koja je sklopila ovakvu vrstu sporazuma. Njegov ugled u svetu i prijateljstvo sa moćnom državnicima sveta su omogućile našim privrednicima širok dijapazon finansijskih instrumenata koje nudi Međunarodna razvojna finansijska korporacija. Sve gore pomenuto u stvari obezbeđuje ekonomski razvoj naše zemlje i stvaraju pogodnosti za nove investicije. To za naše građane znači nova radna mesta i bolji životni standard. Zaista mi je žao, jer ceo svet je zadesila ova pandemija, jer da nije toga sigurno bi bili zabeleženi, prvenstveno vi ministre Mali, kao neko u čije vreme kriva BDP-a vrtoglavo ide na gore. Međutim, takva je situacija da smo morali da nabavimo i vakcine, tako da smo nabavili četiri vrste vakcina i to u vreme ogromne nestašice, zatim opremu za bolnice, kiseonik, laboratorije, ali i čitave bolnice i kliničke centre. To sve košta. Država Srbija uložila je npr. 18 miliona evra u Institut „Torlak“, da bi pokrenuo proizvodnju vakcine protiv virusa korona i u budućnosti će moći da izvozi u države regiona. Srbija je prva evropska zemlja koja je počela da proizvodi rusku vakcinu „Sputnjik V“. Prve doze izlaze od 5. do 10. juna i u drugoj fazi do kraja godine će moći samostalno da proizvodimo vakcine. Sada se još uvek ne zna ili „Sputnjik V“ ili je to u pitanju „Sinofarm“. Mnogo znači da ne zavisimo ni od koga. I to u ovoj opštoj nestašici vakcina i u velikoj potražnji da li će nam poslati vakcine ili ne. Naravno, država je sve vakcine uredno plaćala i to je važno da građani znaju, da ni od koga ne dobijamo ništa na poklon. Građani Srbije neka ne zaborave koliko je važno i koliko su srećni da imaju mogućnost izbora. Nigde u svetu to nije slučaj, ali ne zavisiti ni od koga i zaštititi svoje stanovništvo je apsolutno imperativ našeg predsednika i naše Vlade. Sramotno je bilo šta reći predsedniku Vlade Republike Srbije, osim svaka čast i hvala vam. Nije sve u politici i ideologiji, ima nešto u ljudskoj pristojnosti i etici. Ja vam se zavaljujem na pažnji i želim svima dobro zdravlje, a i vašim porodicama. Hvala.
Hvala, gospođo Jovanović. Reč ima Marko Parezanović. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, drage kolege da li jedna od država, odnosno njena Vlada vodi dobru ili lošu ekonomsku i monetarnu politiku najbolje se vidi u godinama krize, jer kada globalne ekonomije rastu, onda u manjoj ili većoj meri sve države imaju ekonomski rast, a kada dođu godine krize onda se ipak vide i neke druge veštine i mogućnosti predviđanja globalnih ekonomskih okolnosti. Tako mi danas možemo da na jedan veoma kvalitetan način uporedimo kako se naša država ponašala u ovoj trenutnoj Kovid krizi, a kako tokom krize koju smo imali pre desetak godina, iako naravno te dve krize nisu baš za poređenje, jer je ova današnja drastično teža i komplikovanija i na kraju krajeva nije samo ekonomska kriza, ali ako se recimo prisetimo 2009. godine, mi smo tada imali pad BDP-a od nekih minus 3%, s tim što su neke procene bile da je taj pad malo i fingiran i da je on u stvarnosti bio značajno veći. Ako to uporedimo sa prethodnom, veoma teškom 2020. godinom, naš pad BDP-a je bio svega minus 1,1% što je neuporedivo bolji rezultat u značajno težim okolnostima. Ako, uzmemo u obzir da smo tokom krize 2009. i 2010. godine izgubili 400.000 radnih mesta, a i oni ljudi koji su zadržali svoje poslove su imali velike probleme zbog izuzetno smanjene kupovne moći, što zbog depresijacije nacionalne valute, što zbog veoma visoke dvocifrene inflacije, pa samim tim nisu bili ni u mogućnosti da servisiraju svoje obaveze, kredite i sve nas je to dovelo u jednu veliku ekonomsku krizu i jedan začaran krug iz kojeg godinama nismo mogli da izađemo. I sve to isto bi se dogodilo i prethodne godine da Vlada Srbije nije brzo i pravovremeno reagovala, privreda ne bi izdržala duže od par meseci i veoma brzo bi imali veliki broj izgubljenih radnih mesta i sve to što smo već u krizi koju sam malopre pomenuo već preživeli i dugo osećali ekonomske posledice toga. Još tridesetih godina prošlog veka za vreme velike depresije, čuveni ekonomista Džon Kejnz napisao je jednu knjigu pod nazivom „Opšta teorija zaposlenosti, kamate i novca“ zbog koje je postao jedan od najuticajnijih ekonomskih stručnjaka, analitičara dvadesetog veka, gde je definisao nekoliko načela. Jedno od osnovnih načela, pored naravno činjenice da bez pune uposlenosti nema rasta BDP-a i oporavka ekonomije, definisao je jedno načelo koje se zasniva na tome da u godinama krize, što je logično, privatni kapital miruje. Ljudi su uplašeni, rezervisani, izbegavaju da ulažu svoj novac, ekonomske kretnje se usporavaju i to dodatno otežava izlazak iz krize i njegov stav je bio da države u tim situacijama moraju da se uključe, pre svega kroz velika javna ulaganja, javne kapitalne investicije i da na taj način se postigne maksimalna uposlenost, da se ljudi zaposle i da se pruži podrška i privatnom sektoru. Upravo je to ono što je država Srbija uradila prethodne godine, jer pored toga što je podelila teret odgovornosti sa privredom i pomogla privredi da se najveći broj radnih mesta zadrži, mi praktično ni jednu kapitalnu investiciju nismo zaustavili. Nastavili smo da gradimo i auto-puteve i pruge i škole i bolnice i sve je to pomoglo da na kraju godine imamo drugi najbolji rezultat u Evropi i minimalan pad BDP, a da već u ovoj godini možemo da računamo na već pomenuti rast od 6%. Kada to prevedemo u novac, to će značiti da će na kraju ove godine naš BDP biti negde oko tri milijarde evra veći nego što je bio na početku godine. Zbog toga mislim da su ova dva primera odnošenja prema krizi, primer trenutni, za vreme Kovid krize, jedan školski primer kako država treba da se ponaša, a sa druge strane kada govorimo o krizi koja je nastala 2009. godine, školski primer kako država ne treba da se ponaša i oni akteri politički koji su u to vreme bili na vlasti su i danas prisutni u političkom životu naše zemlje. Neke stvari su se kod njih drastično promenile, a neke su ostale iste. U odnosu na početak krize, drastično su se promenili njihovi bankovni računi. Dakle, oni su drastično uvećani i ono o čemu uvek treba građani Srbije dobro da razmisle, kako je moguće da u vreme te velike krize 2008, 2009. i 2010. godine kada je čitava privreda propadala, građani ostajali bez posla, bez svojih primanja, kako je paralelno sa tim u isto vreme moglo da se desi da, recimo, firme Dragana Đilasa zabeleže neverovatan ekonomski uspeh, da zabeleže ekonomski procvat, finansijski procvat za koji ne znam da li ima još puno kompanija u svetu koje su toliko napredovale u vreme velike krize i u vreme kada su svi drugi propadali. Iz toga proizilazi ono što se nije promenilo i što je potpuno isto i danas kao što je bilo i pre deset godina, ti ljudi isključivo vode računa o svom ličnom interesu i zaštiti svog kapitala. U prilog svega ovoga što sam rekao izneću samo još jednu činjenicu, a ona se tiče upravo zaposlenosti o kojoj sam malopre dosta govorio, neću sada pominjati procente nezaposlenosti pošto mnogi to vole da osporavaju i da osporavaju ankete radne snage prema Evrostatu. Podatak da u odnosu na 2009. godinu danas u Srbiji 400 hiljada ljudi više ima posao. Dakle, 400 hiljada ljudi više je zaposleno. To nije statistički podatak, to nije procenat, to je egzaktan podatak koji se može proveriti. To su ljudi za koje se uplaćuju porezi i doprinosi. Zahvaljujući tome danas u velikoj meri možemo da isplaćujemo penzije iz doprinosa, a ne iz budžeta i zaduživanja. Rekao sam malopre da ovo nije samo ekonomska kriza, da se ona prožima kroz mnoge sfere društva i ona je u velikoj meri i zdravstvena. Dosta smo govorili o tome kako država Srbija sprovodi proces vakcinacije. On je naravno važan iz zdravstvenih razloga, jer tako štitimo živote ljudi i iz ekonomskih razloga, jer što se brže budemo otvarali, ekonomski ćemo još više da rastemo. Imaćemo mogućnost da i naredne godine imamo ovako veliki rast. Ima još jedna važna stvar, a ona se tiče ugleda naše države u svetu. Dakle, mi vidimo da u poslednjih meseci mnogi svetski i veoma poznati časopisi i mediji na najbolji mogući način govore o tome kako se Srbija organizovala tokom kovid krize, kako je organizovala vakcinaciju, kako je solidarna prema regionu i pomaže regionu i sve to mnogo podiže ugled Srbiji u svetu. U mnogo većoj meri motiviše mnoge da u Srbiju investiraju, da sa Srbijom posluju i iz toga i proizilazi podatak koji ste vi ministre izneli juče, a to je da smo održali visok nivo direktnih stranih investicija, iako je bila godina veliki kovid krize. Dakle, sve su to razlozi zbog kojih se ugled Srbije značajno popravio u svetu, ali to nije došlo tek tako i tu se vraćam na sam početak kada sam govorio o sposobnostima državnika i vlada da predviđaju globalne političke okolnosti i tu se vraćam na tu 2014. godinu, kada je predsednik Srbije Aleksandar Vučić govorio o tome koliko je važno da obnovimo prijateljstvo sa Narodnom Republikom Kinom kada su i predsednik i premijer Narodne Republike Kine posle 30 i kusur godina došli prvi put u Srbiju i kada su se mnogi podsmevali i zbijali šale na račun i predsednika i naše zemlje zbog toga, evo, sedam godina kasnije se pokazalo da su te političke procene, pre svega i državničke procene bile jako ispravne i pokazalo se ko se na ozbiljan način bavi politikom, a ko politiku doživljava isključivo kao cirkus. Na samom kraju želim da kažem nešto što nije vezano direktno za temu. Želim da, obzirom da je danas Međunarodni dan planete zemlje da pohvalim aktiviste Kancelarije za mlade u Čačku i Udruženja mladih Roma „Džipsi tim“ koji su danas organizovali akciju čišćenja obala Zapadne Morave i na taj način pokazali još jednom kako se odnose prema životnoj sredini i koliko je važno da podignemo svest o značaju ekologije u našoj zemlji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Olivera Ognjanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, zakoni o utvrđivanju garantne šeme, kao nove podrške privredi su neophodni kako bi se nastavilo sa procesom ublažavanja velikih finansijskih i ekonomskih posledica, koje su nastale kao posledica pandemije izazvane virusom Kovid 19 i kako bi nastavili borbu protiv pandemije i ekonomski razvoj zemlje. Juče smo mogli da čujemo koliko napora se uložilo i koliko ozbiljnosti je pokazala naša Vlada i predsednik kada je u pitanju nastavak borbe sa pandemijom, nastavak projekata vezanih za kapitalne investicije i dalji razvoj i ekonomski napredak Srbije. Čuli smo koliki je teret odgovornosti preuzela Republika Srbija na sebe kada je u pitanju ostvarenje rezultata u svim sferama privrede, kako bi održala stabilnost i rast i nadoknadila gubitke preduzetnicima koji su bili onemogućeni da rade zbog vanrednog stanja. Veliki broj zemalja u svetu nije izdržao nalet pandemije i ušli su u ekonomsku krizu. Međutim, zahvaljujući upravo odgovornoj politici koju uspešno vodi predsednik Vučić doći ćemo do rasta od 6% BDP ove godine i upravo zbog ove stabilnost Srbija je još atraktivnija za direktne strane investicije, čiji priliv iznosi skoro tri milijarde evra 2020. godine. Činjenica je da pandemija još uvek traje, da je broj obolelih i preminulih još uvek visok, iako do sada imamo preko tri miliona vakcinisanih građana u Srbiji, ali je takođe i činjenica da je veliki broj mutacija ovog virusa za koje se ne može odmah saznati kakve su i kolike posledice. Čitav svet, sve države se bore i ulažu ogromne napore u očuvanje privrede. Naša sreća jeste to što zahvaljujući naporima koje ulaže predsednik Aleksandar Vučić imamo sve vakcine. Građani mogu da izaberu kada i kojom vakcinom će se vakcinisati, naravno ako to žele. Najbitnije je što Vlada Republike Srbije na čelu sa predsednikom Vučićem je našla načine da pomogne građanima i privredi kako bi prevazišli probleme i zastoje u radu koji su nastali zbog neophodnosti uvođenja vanrednih mera. Treći ekonomski paket pomoći privredi i građanima vredan je 257 milijardi dinara, što predstavlja 17,2% našeg BDP. S obzirom da je nakon uvođenja vanrednog stanja došlo do pada prihoda neophodna je podrška Republike Srbije kako bi se održala likvidnost. Takođe, da Republika Srbija preuzima obavezu da kao garant obezbedi dodatnih 500 miliona evra za kredite koje banke obezbeđuju privrednim subjektima za finansiranje likvidnosti. Drugi zakon se odnosi na mikro, mala i srednja preduzeća koja posluju u putničkom transportu, u ugostiteljstvu, hotelijerstvu, turističke agencije zato što su u proteklom periodu pretrpeli najviše štete i imaju najveće posledice u poslovanju. Pretrpeli su značajan pad prihoda, te je neophodna podrška Republike Srbije kao garanta za njihovu revitalizaciju i likvidnost. Podsetiću da je prvi paket mera pomoći privredi bio u aprilu prošle godine, a drugi u septembru, podrazumevao je isplatu dva puta po 60% minimalne zarade i odlaganje plaćanja poreza i doprinosa za mesec dana. Ove mere imaju za cilj i očuvanje proizvodnih kapaciteta i radnih mesta koliko god je moguće, a najvažnije je da građani znaju da vrednost sva tri paketa pomoći iznosi preko osam milijardi evra. Da je i ove godine ostvareno povećanje plata i penzija i uz to povećanje su plate za vojsku Srbije i da će se i ove, kao i prošle godine, finansijski pomagati građanima i dodatno penzionerima i nezaposlenima i dok tzv. antivakcinaši izmišljaju sve moguće razloge protiv vakcinacije, politizujući čak i sam proces protiv borbe protiv pandemije samo zato što moraju da iskale mržnju koju imaju prema predsedniku Vučiću, a finansirani od opozicionih partija koje besne što ne mogu više da kradu naš novac, neverovatno je da idu do tih granica da optužuju kako vakcine izazivaju sterilitet, kako se na nama vrše eksperimenti, kako su vakcine tihe ubice i to sve u vreme kada se ceo svet bori da obezbedi vakcinu. Sve ovo sam navela zato što su ovakve tvrdnje velika drskost kada se zna koliko je ova vlast učinila i koliko čini kako bi podstakla porast nataliteta u Srbiji, kako bi pomogla roditeljstvu i odrastanju dece, kako bi vratila one koji su otišli u svet u potrazi za poslom. Moram, dragi građani, da vas podsetim ko su ti opozicioni koji glume žrtve. To su deo žute bande koji se obogatio od pljačkaških privatizacija i oni koji su im se iz ličnih interesa priključili preskačući iz partije u partiju. To su neki poput bivšeg gradonačelnika Beograda, Dragana Đilasa, direktno odgovornog za pljačku Telekoma 2011. godine kada je to državno preduzeće pod njegovim pritiskom bilo primorano da kupi četiri kablovska kanala Arena sport za 7,7 miliona evra, nekadašnjeg upravljača našeg glavnog grada koji za samo četiri godine je zaradio preko 600 miliona evra. To je neko za čije vlasti za nabavku 200 autobusa je nestalo 150 hiljada evra po autobusu, neko ko je izgradio najskuplji most u Evropi. Đilasove firme su po Srbiji imale godišnji prihod od preko 80 miliona evra, dok je pola miliona građana Srbije ostalo bez posla, BDP je bio minus 3,1, a javni dug od skoro 80%. Da samo spomenem i Jeremića koji nas je omalovažavao po celom svetu, koji za potpisivanje ugovora sa Energoprojektom Srbije odštetio za više od 5,2 miliona evra. Za pet godina mandata na mestu ministra spoljnih poslova na putovanja i luksuz potrošio je više od 3,6 miliona evra iz budžeta itd. Da više ne nabrajam. Eto kako se otvorilo preko 50 računa po svetu na kojima se nalazi naš novac i zašto se preti predsedniku Vučiću i njegovoj porodici, zašto se prave vešala, preti ubistvom i silovanjem. Zato ne valja niti jedan funkcioner SNS. Zato vređaju i omalovažavaju vas građane koji ste dali poverenje nama, SNS i predsedniku Vučiću, a nisu gadljivi na novac koji daje Republika. Nije im teško da se voze po novim autoputevima i da primaju redovne plate, ali vreme i istrajnost će pokazati kada smo na pravom putu. Srpska napredna stranka je pokazala da neće a ima posla sa lopovima, da neće dozvoliti da se krade i da će sankcionisati i istražiti svakoga koga uhvati u kriminalu i krivičnom delu bez obzira na političku pripadnost. Pokazala je da se vodi istinom i pravdom. Na kraju, predsednik Vučić nije samo obezbedio da u Srbiji imamo sve vakcine, da pomažemo i druge zemlje dajući im vakcine i primamo strane državljane kako bi ubrzali proces ozdravljenja, već je omogućio da se u našoj zemlji pokrene proizvodnja vakcina protiv Kovida 19, obezbedio je i ulaganje u opremu za Torlak kako bi pokrenuli proizvodnju četvorovalentne vakcine protiv gripa, a do sada smo morali da čekamo na uvoz tih vakcina. Znači, uz jačanje zdravstva i zdravlje nacije ide se ka otvaranju novih radnih mesta. Srbija se stavlja u poziciju koja nas označava kao jaku, stabilnu i bezbednu za život. Danas imamo predsednika Srbije koji predstavlja našu zemlju na najbolji mogući način tako da je podigao naš ugled u svetu i da je sve više investitora koji u našoj zemlji vide ambijent povoljan za investicije, a to je jedini put koji će pružiti sigurnu i bolju budućnost za nas i našu decu. Zato ću u danu za glasanje podržati sve predložene zakone.
Zahvaljujem. Ima reč ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, samo da podelim sa vama jednu vest na upravo završenoj sednici Vlade Republike Srbije donesen je zaključak o početku izgradnje nove kovid bolnice u Novom Sadu. Bolnica će imati kapacitet od 600 kreveta i ovaj projekat je neophodno realizovati, kako je predsednik Vučić rekao u hitnom postupku. Dakle najkasnije do 1. septembra ove godine Srbija će imati još jednu novu posebnu kovid bolnicu. Sada vidite kako, ono o čemu govorimo ovde nisu prazna obećanja. Dakle, juče smo govorili o tome da ćemo krenuti u izgradnju nove kovid bolnice, da su u rebalansu budžeta obezbeđena sredstva i u ovom zaključku danas to se i navodi, da su obezbeđena sredstva u iznosu od četiri milijarde i 150 miliona dinara da završimo i da sagradimo novu treću kovid bolnicu u Novom Sadu. Čestitam svima, pogotovo svim građanima Srbije ovo će sigurno doprineti još boljoj i efikasnijoj borbi protiv korona virusa. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru što je podelio sa nama ovu lepu informaciju. Sledeći je po spisku narodni poslanik Milan Jugović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi sugrađani, na početku, zaista jedna lepa vest i želeo bih da podelim zadovoljstvo sa kolegama, sa građanima Srbije, na činjenici da ćemo uskoro imati još jednu kovid bolnicu, koja će u ovim teškim vremenima definitivno doprineti našoj, već sada uspešnoj borbi sa pandemijom korona virusa. Mada, kad smo kod dobrih vesti to u Srbiji više i nije iznenađenje, to je već postalo na neki način praksa, praksa da se obećanja koja su data od strane najviših državnih funkcionera ispunjavaju. Danas je pred nama jedna veoma važna tema, pogotovo kada imamo u vidu globalnu i zdravstvenu i privrednu situaciju, tema koja u ovim okolnostima dodatno dobija na značaju, a to je set zakona koji se odnose na podršku, odnosno omogućavanje novog paketa podrške privredi i građanima Republike Srbije. Evo, već ušli smo u drugu godinu kako traje ova pandemija, pandemija korona virusa sa kojom se bori čitav svet. Kada je u pitanju naša zemlja, ako se osvrnemo iza sebe, možemo reći da smo do sada zaista postigli izuzetne rezultate u ovoj borbi, kako na planu očuvanja života i zdravlja naših sugrađana, tako na planu očuvanja privredne aktivnosti, tako na planu očuvanja naše ekonomije. Upravo ova zdravstvena kriza pokazala je svu opravdanost ekonomske politike koju je u prethodnom periodu vodilo državno rukovodstvo, dakle Vlada Republike Srbije, predsednik Aleksandar Vučić, politike koja za rezultat daje, odnosno već je dala veliku otpornost naše privrede prema svim negativnim posledicama koje ostavlja ova pandemija. Kada je u pitanju politika SNS, dakle, u težištu naše politike nalazi se običan građanin, njegova egzistencija i mogu reći da su sve ove mere i u prethodnoj godini, ali i mere koje će biti preduzimane u tekućoj godini, bile usmerene kao što sam rekao, ka očuvanju privrede i očuvanju radnih mesta. Mi smo već do sada postigli izuzetne rezultate koji su vidljivi, koji se ne mogu osporiti, koje ističu i sve eminentne međunarodne finansijske institucije. Dakle, u uslovima nikada težim u poslednjih nekoliko decenija, mi smo ne samo uspeli da očuvamo zaposlenost, već smo nezaposlenost sveli na rekordno nizak nivo. Dakle, danas je nezaposlenost u Srbiji jednocifrena, odnosno ima jednocifren procenat, a kada pogledamo apsolutne brojke, 2020. godine smo imali 50.500 više registrovanih zaposlenih lica u odnosu na 2019. godinu, što je zaista rezultat za svako poštovanje, pogotovo ako pogledamo okolnosti u kojima se i naša zemlja u čitav svet nalazi. Svako sačuvano radno mesto, svako novootvoreno radno mesto je veliki uspeh za SNS i očuvanje egzistencije, poboljšanje životnog standarda građana Srbije i u budućem periodu će biti zvezda vodilja naše politike. Uprkos ovoj globalnoj krizi koju je izazvala pandemija virusa Kovid 19, Srbija je danas ekonomski stabilna država. Kao što sam rekao, to je rezultat ispravne ekonomske politike iz prethodnih perioda, ali to je rezultat i jednog sveobuhvatnog paketa ekonomske pomoći privredi i građanima koji je država prošle godine sprovela, a koji je težak nešto više od šest milijardi evra. Malo koja zemlja u Evropi, sa privredama koje su mnogo razvijenije i mnogo jače od naše je uspela da sprovede jedan ovakav paket podrške i zato smo mi bili u stanju da u kriznoj godini povećavamo plate i penzije, dakle, plate zdravstvenim radnicima, da povećavamo penzije, da isplaćujemo jednokratnu pomoć i penzionerima i zdravstvenim radnicima i zato smo u 2020. godini imali izvoz koji je porastao u odnosu na 2019. godinu. Dakle, sa 17,1 na 17,5 milijardi evra. U istom stilu i u istom ritmu nastavljamo i u tekućoj 2021. godini, gde smo već imali povećanje zarada za zdravstvene radnike od 5%, za sve ostale u javnom sektoru najpre 3%, zatim dodatnih 1,5% i ono što me posebno raduje uz sva ulaganja u tehničku opremljenost, u modernizaciju Vojske Srbije, mi radimo i na popravljanju životnog standarda naših zaposlenih pri Vojsci Srbije. Tako da su plate oficirima povećane za 4%, podoficirima za 8%, a vojnicima po ugovoru za 12%. Voleo bih da mi neko kaže, postoji li takva zemlja koja je u ovoj krizi u stanju da povećava plate svojim zaposlenima u javnom sektoru? Jedan od veoma važnih segmenata razvoja svake države, pa tako i naše jesu priliv direktnih stranih investicija. Već smo nekoliko puta čuli i danas i prethodnih dana da uprkos svemu ovome, direktne strane investicije i dalje pristižu u Srbiju, da smo lider u regionu Zapadnog Balkana, da smo apsolutni šampioni, odnosno da je neto priliv stranih investicija veći od svih zajedno zemalja u regionu Zapadnog Balkana. Svaka investicija je važna. Svaka investicija donosi određen broj radnih mesta, ali ja bih izdvojio dve izuzetno važne investicije koje će u budućnosti definitivno promeniti Srbiju na bolje, to su investicije dve japanske kompanije „Tojo tajers“ u Inđiji i „Nidek“ u Novom Sadu, pogotovo ova druga gde će kompanija „Nidek“ u Novi Sad investirati dve milijarde evra. Šta nam to govori? Dakle, kada renomirane japanske kompanije u ovom momentu ulažu u Srbiju, to znači da strani investitori i danas Srbiju vide kao i politički i ekonomski stabilnu zemlju, kao pravnu državu, kao državu koja ima povoljan poslovni ambijent. Usvajanjem ovog paketa zakona koji je danas na dnevnom redu, mi ćemo omogućiti novi paket podrške za privredu i građane vredan negde oko dve milijarde evra. Već smo dosta toga čuli od mera koje očekuju i privredu i građane u cilju ublažavanja posledica pandemije i ja se ne bih tu naročito ponavljao. Međutim, želim da istaknem jednu činjenicu, državno rukovodstvo Srbije danas brine o svim svojim građanima, dakle o svim grupama stanovništva, o svim granama privrede. Naročito o onim najugroženijim, a danas su definitivno najugroženiji naši sunarodnici na Kosovu i Metohiji. Za njih je predviđena pomoć od 100 evra i za odrasle i za decu i još 200 evra za sve nezaposlene. Dakle, na ovaj način država će pomoći građanima Srbije na Kosovu i Metohiji ali, naravno, to nije sve i u buduće će nastaviti da ulaže u puteve, u škole, u bolnice. To je politika koju vodi Aleksandar Vučić i to je politika koja pokazuje patriotizam. To je politika kojom se čuva srpski narod na Kosovu i Metohiji. To je politika kojom se čuva Srbija na Kosovu i Metohiji, a ne kao neki koji svoj patriotizam iskazuju busanjem u prsa po beogradskim kafanama, a kada su imali priliku da nešto učine za taj narod, nisu učinili ništa, odnosno, da budem precizniji, jesu – uveli su granicu između Srba i Srba, izmestili pitanje Kosova i Metohije iz UN, postavili ono katastrofalno pitanje Međunarodnom sudu pravde, ali i o njima, njihovim delima, narod je već sudio, a verovatno će suditi na nekim narednim izborima. Kada pričamo o očuvanju privrede, mi se za očuvanje privrede ne borimo samo kroz ovaj paket pomoći. Mi se za očuvanje privrede borimo i kroz očuvanje života i zdravlja naših građana, kroz masovnu vakcinaciju, jer nam samo masovna vakcinacija daje šansu da se možemo vratiti normalnom životu, da se možemo vratiti normalnim privrednim aktivnostima bez bilo kakvih ograničenja. Kada je u pitanju vakcinacija, mnogo toga je već rečeno i u ovom visokom domu, a mnogo toga je već rečeno i u međunarodnim okvirima. Najeminentniji, najveći svetski mediji su pisali o primeru Srbije, odnosno navodili su Srbiju kao primer uspešne vakcinacije i kroz organizaciju i po broju vakcinisanih. Slobodno mogu reći da to možemo zahvaliti predsedniku Vučiću. Dakle, u vremenu kada je vladala velika, upotrebiću jedan grub izraz, otimačina za medicinskom opremom, dakle, prošle godine, na primer od respiratora, pa sada na primer vakcina, Srbija nije oskudevala ni u respiratorima, a još manje danas o vakcinama. Štaviše uspeh Srbije je utoliko veći kada znamo da naši građani mogu da biraju kojom vakcinom će se vakcinisati. Na samom kraju ja bih se osvrnuo na rebalans budžeta o kojem smo juče govorili. Dakle, veoma je važno da građani znaju da ni jedan kapitalni projekat, opet govorim, uprkos globalnoj krizi, ni jedan kapitalni projekat nije doveden u pitanje. Štaviše, u budžetu za 2021. godinu odvojena su rekordna sredstva za realizaciju predviđenih kapitalnih projekata. Neću ponavljati sada autoputeve koji su u izgradnji i oni koji će do kraja godine početi da se grade i sve one najavljene bolnice, kliničke centre čija rekonstrukcija, čija izgradnja je u toku, ali ću se samo na trenutak osvrnuti na vaše izlaganje, ministre, kada ste u nekoliko navrata pomenuli Loznicu i to svaki put u kontekstu realizacije izuzetno važnih projekata i za Loznicu i za Podrinje. Opet podvlačim, zahvaljujući, pre svega predsedniku Aleksandru Vučiću, od Podrinja koje je ranije bilo devastirano, sa katastrofalnom infrastrukturom, sa ljudima koji su odlazili u veće gradove u potrazi za boljim životom, mi danas imamo sasvim drugačiju sliku. Neki projekti su realizovani, neki su u toku, a neki će biti realizovani. Konkretno, vi ste juče, ja to želim da podelim sa građanima Loznice i Podrinja, pomenuli da su u ovom rebalansu opredeljena sredstva za nastavak izgradnje saobraćajnice Ruma-Šabac-Loznica, odnosno autoput Ruma-Šabac, a brza saobraćajnica Šabac-Loznica, zatim da su opredeljena sredstva za izgradnju obilaznice oko Loznice i naravno sredstva za nastavak radova na izgradnji hirurško-ginekološkog bloka u Loznici koji je počet pre 30 godina i u koji, do Aleksandra Vučića, niko nije uložio ni jedan dinar, a mnoge vlasti su se promenile na nivou države. Otkud danas u Srbiji novac za sve ove mere, za sve ove investicije? Vrlo jednostavno, Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije godinama unazad vode jednu odgovornu ekonomsku politiku. Dakle, danas ljudi na odgovornim pozicijama u državi svoj položaj ne posmatraju kao priliku za bogaćenje, svoj položaj ne posmatraju kao priliku da očerupaju državu, da očerupaju građane, već isključivo kao servis za pomoć građanima Srbije. Zato danas mi u budžetu imamo novac i za pomoć privredi i građanima, i za povećanje plata i penzija, i za realizaciju svih ovih projekata koji su započeti i koji će biti realizovani. Stoga, kao i sve moje kolege ja ću glasati za ovaj set zakona kojim se omogućuje podrška privredi i građanima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Olja Petrović. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnikom, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, poštovane građanke i građani Republike Srbije, pred nama su danas predlozi zakona kojima država nastavlja da pomaže, kako građanima, tako i privredi. Država nastavlja da najveći teret krize preuzima na sebe. Posle dva paketa pomoći koje smo imali u toku protekle godine za koje je izdvojeno čak 704 milijarde dinara, sledi i treći paket mera za koje je predviđeno 257 milijardi dinara što je ukupno neverovatnih 8 milijardi evra i predstavlja 17,2% našeg BDP. U vreme kada je ceo svet bio zatečen pandemijom izazvanom Kovidom – 19 Srbija je brzo reagovala. Pomoći su bile pravovremene, snažne i delotvorne. Pokazali smo da smo odgovorna i stabilna zemlja čime smo sačuvali stabilnost, ali i privredu i radna mesta. U Srbiji nije bilo otpuštanja radnika kao što smo mogli videti u mnogim zemljama, kako u regionu, tako i u celom svetu. Pokazali smo da vodimo računa o svakom dinaru. Pored ovog trećeg paketa mera pomoći i pored svih investicija širom naše zemlje, a vidimo da je Srbija postala jedno ogromno gradilište, i pored toga što su za kapitalne investicije opredeljena nikad veća sredstva i budžetom za 2021. godinu, ali i ovim rebalansom, naš javni dug ne prelazi 60% našeg BDP što možemo videti da u svetu i nije baš tako, gde velike svetske sile imaju javni dug sa trocifrenim brojem. Naša stopa nezaposlenosti je oko 7%. Stopa nezaposlenosti u kriznoj 2020. godini je bila manja u odnosu na 2019. godinu. Znači, nezaposlenost je u Srbiji opadala i pored krize izazvane Kovidom-19. Podsetiću vas da smo samo pre desetak godina i pre dolaska Aleksandra Vučića i SNS na vlast imali nezaposlenost preko 20% i Srbiju koja je bila pred bankrotom. To su bila vremena kada su na fabrike stavljani katanci, kada su ljudi brinuli da li će moći porodici da obezbede parče hleba, ali su se zato milioni na računima pojedinaca i te kako gomilali svuda po svetu. Građani zaslužuju da znaju gde i kako se njihov novac troši. Posle sprovedenih reformi država je nastavila da se prema finansijama ophodi domaćinski i odgovorno, što se najbolje videlo i u ovoj krizi kada je država bila na osnovu toga u mogućnosti da pomogne, ali i dalje pomaže i privredi i građanima. Posle 100 evra u dinarskoj protivvrednosti koje su prošle godine dobili svi punoletni građani koji su se prijavili za ovu meru podrške, sada će svi punoletni građani dobiti još po 60 evra novčane pomoći, kako bi se pružila ekonomska podrška i ublažile posledice pandemije, ali i kako bi nastavili borbu za očuvanje životnog standarda. Za ovu pomoć građani će posle usvajanja ovog Predloga zakona moći da se prijave elektronskim putem od 28. aprila do 15. maja i od 5. maja telefonskim putem. Penzionerima, ali i primaocima socijalne pomoći i licima u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija pomoć će biti automatski uplaćena, što bi značilo da za njih nije potrebna bilo kakva vrsta prijave. Pomoć u iznosu od 100 evra prošle godine je dobilo 6,2 miliona ljudi. Država je sada spremna da pomogne sa još 30 evra u maju i 30 evra u novembru, za šta je potrebna samo jedna prijava građana. Pored toga, penzioneri će i pored 60 evra dobiti još 50 evra u septembru, a svi oni nezaposleni koji su evidentirani na tržištu rada u junu će dobiti dodatnih 60 evra pomoći. Pomoć je predviđena i za naše građane na Kosovu i Metohiji, pa će tako svi punoletni građani, uključujući i decu, dobiti 100 evra, dok će za nezaposlene na Kosovu i Metohiji biti obezbeđena pomoć u iznosu od 200 evra. Nastavlja se i pomoć privredi, pa je ovim trećim paketom predviđeno tri puta po pola minimalca za sva mikro, mala, srednja, ali ovaj put i velika preduzeća i preduzetnike. Takođe za one najpogođenije ovom krizom ide dodatna pomoć u vidu 600 evra po autobusu za sve prevoznike u narednih šest meseci, odnosno od aprila do septembra, kao i pomoć gradskim hotelijerima – 350 evra po krevetu i 150 evra po sobi. Pored 50% minimalca za sve one koji su najviše pogođeni, odnosno za zaposlene u turističkim agencijama, rent-a-kar agencijama, zaposlenima u ugostiteljstvu, ali i samostalnim umetnicima ove godine biće uplaćeno u julu i avgustu i dva puna minimalca. U ovom setu zakona nalaze se i predlozi zakona koji se odnose na garantne šeme, odnosno nastavak preduzetih mera podrške čiji je cilj povećanje likvidnosti privrednih subjekata. Srbija, kao odgovorna država, odlučila je da produži postojeću garantnu šemu, kao i da uspostavi novu garantnu šemu za podršku najugroženijim preduzetnicima. Izmenama Zakona o postojećoj garantnoj šemi predviđeno je da ugovori o kreditu moraju da budu zaključeni najkasnije do 30. juna 2022. godine, a prethodno je to bilo moguće do 30. juna 2021. godine. Takođe, krediti mogu biti pušteni u tečaj najkasnije do 31. jula 2022. godine. Krediti pokriveni postojećom garantnom šemom daju se sa periodom otplate od 36 meseci, sa uključenim obaveznim grejs periodom od devet do 12 meseci. Proširenjem postojeće garantne šeme ne menjaju se uslovi podobnosti, tako da svi preduzetnici mikro, malih, srednjih preduzeća koji ispunjavaju zakonom propisane uslove mogu da apliciraju za kredite koji imaju garanciju države, u skladu sa Zakonom o prvoj garantnoj šemi. Uz drugu garantnu šemu obezbeđeno je dodatnih 500 miliona evra za najugroženije sektore i kompanije. Produžena je ročnost kredita na pet godina uz grejs period od 18 do 24 meseca, uz mogućnost otplate kredita u mesečnim i kvartalnim otplatama, a pored toga proširena je i namena kredita. Pored svih mera kao odgovor državi u pandemiji, u Srbiji se nastavlja i sa ulaganjem u kapitalne investicije, pa se trenutno grade četiri auto-puta, dok ćemo do kraja godine imati u izgradnji čak osam auto-puteva. Pored toga država je izdvojila novac, kao što ste upravo i rekli, danas na Vladi je to i usvojeno, da se gradi još jedna potpuno nova kovid-bolnica u Novom Sadu, dok smo u rekordnom roku već izgradili dve nove kovid-bolnice u Batajnici i Kruševcu. Država je obezbedila sredstva i za lekove, medicinsku opremu i vakcine. Srbija je među najboljima u Evropi po vakcinaciji. Građanima su na raspolaganju čak četiri vrste vakcina. Kod nas su te vakcine besplatne, dok to nije slučaj svuda u svetu i mnoge zemlje se bore na svetskom tržištu jer nemaju nijednu vrstu vakcina. Srbija, zahvaljujući mudroj politici predsednika Aleksandra Vučića, ima dovoljan broj vakcina za naše građane, a pored toga u mogućnosti smo da pomognemo i našim komšijama u regionu, kao što smo već radili, ali radićemo i u narednom periodu. Pored nove kovid-bolnice završava se i rekonstrukcija Kliničkog centra Srbije u Beogradu, ali počinje i rekonstrukcija Kliničkog centra u Novom Sadu, a nastavljaju se rekonstrukcije opštih bolnica i domova zdravlja širom Srbije, među kojima je i rekonstrukcija Opšte bolnice u Pirotu, gradu odakle ja dolazim. Ali svakako najvažnije jačanje našeg zdravstvenog sistema je ulaganje u „Torlak“ i odlučnost da se u Srbiji proizvode vakcine. Srbija je postala dobar primer u svetu. Suština uspeha je u fabrikama, bolnicama, ambulantama, putevima. Nekada smo u svetu bili poznati po našim sportistima, a sada po vakcinaciji i po rastu BDP-a, pa su tako neki inostrani mediji proglasili našeg predsednika Aleksandra Vučića i za lidera regiona. Imidž Srbije je na zavidnom nivou i to vidimo i po priliku direktnih stranih investicija. Od ulaganja u Srbiju, i pored pandemije, nije odustao nijedan investitor, naprotiv, mi u Srbiji nastavljamo da gradimo fabrike, da otvaramo nova radna mesta i Srbija je imala neto priliv od 2,9 milijardi direktnih stranih investicija, dok su svi u regionu zajedno imali 1,7 milijardi. Srbija više nije slaba, Srbija čvrsto stoji na svojim nogama i ide krupnim koracima napred, na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Srbiju više ne vode lopovi kojima su lična korist i milioni evra važniji od građana i od naše zemlje. Ovim putem želim da apelujem na sve građane da se vakcinišu, jer samo imunizacijom možemo da nastavimo da gradimo još snažniju i ekonomski jaču Srbiju. Zahvaljujući odgovornoj politici koja se danas vodi, država ima mogućnost da pomogne svim građanima da se sačuvaju radna mesta i da realizujemo nove investicije, otvaramo i nove fabrike i nova radna mesta i na taj način nastavimo i dalje da smanjujemo stopu nezaposlenosti. Želimo da završimo godinu sa rastom od 6% i da budemo najbolji ili jedan od najboljih po stopi rasta BDP-a u Evropi. U skladu sa svim što sam navela, u danu za glasanje, zajedno sa mojim kolegama iz poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – Za našu decu“, podržaću ovaj set zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je prof. dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine gospodine Tvrdišiću. Ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je najbitnija stvar u okviru ove naše rasprave koju imamo juče i danas da se danas u Srbiji, u Narodnoj skupštini Republike Srbije, na Vladi Republike Srbije razgovara o stvarima koje su do samo pre nekoliko godina bile nezamislive, s obzirom na to da je Srbija do 2012. godine bila jedna izrazito siromašna zemlja, zemlja koja je doživljavala jedan potpuni ekonomski kolaps koji je, nažalost, trajao od 2000. do 2012. godine. Godine 2012. nam je pretilo da nam se ekonomski sistem potpuno uruši, što se naravno negativno odražavalo na našu spoljnu politiku, na našu spoljnopolitičku poziciju i generalno na aspekte koje jedna suverena i nezavisna zemlja treba da baštini i treba da ima. Naravno, poruka je jasna kada ste ekonomski slabi, kada ste ekonomski zavisni, kada ste slabiji od država u regionu, kako ste vi to ministre pre neki dan na Odboru rekli - lak ste plen i ne možete da se razvijate, ne možete da razvijate ljudske resurse, odnosno ljudske kapacitete u zemlji i naravno ne možete da branite ni suverenitet i nezavisnost zemlje. Jer, ovi ekonomski uspesi koje imamo u prethodnih nekoliko godina su nas doveli do toga da danas pričamo o konkretnim projektima, da vodimo jednu raspravu oko toga koliko je moguće da napravimo bolnica. Koliko ćemo u narednom periodu napraviti dodatno auto-puteva, sa kim ćemo se povezivati, kako ćemo bolje da povežemo region kako bi lakše izvozili robe i usluge iz naše zemlje. Ono što je glavna poruka onog vremena u kojem danas živimo i pored velikih izazova, izazvanih korona virusom i globalno pandemijom je da danas se u Srbiji ne govori o radnim mestima i ne govori se o tome da je nemoguće pronaći radno mesto ni u Beogradu, ni u Novom Sadu, ni u Nišu, Kragujevcu, a da ne govorim o manjim gradovima i manjim opštinama, nego govorim o nekim drugim stvarima, a to je zaštita okoline, zaštita životne sredine, bolji radni uslovi. Da li su nam bolji investitori iz Japana ili Južne Koreje, da li je bolje da nam dođu investitori iz Nemačke ili iz Francuske. To su neke teme koje jasno govore o tome da je predsednik Aleksandar Vučić sa njegovom jasnom vizijom i ekonomskom politikom i ekonomskim reformama koje sprovodi zajedno sa vama u Vladi i sa nama ovde koji predstavljamo većinu u Narodnoj skupštini, na čelu sa SNS, uspeo da od jednog ekonomskog mrtvaca napravi jednu respektabilnu zemlju sa kojom svi na ovom svetu žele da sarađuju. I to je istina i to je danas činjenica i to da Srbiju prepoznaju kao jedan ozbiljan ekonomski hab, hab za vakcinaciju. Prepoznaju je kao zemlju koja je ekonomski lider regiona i zemlju koja je faktor stabilnosti, a naravno i faktor budućnosti celog regiona i svih naroda koji žive na teritoriji Zapadnog Balkana. Fascinantna je činjenica, i to smo mogli da čujemo, i to ne govorimo mi ovde kao SNS, to je malopre pomenuto u intervjuu koji je predsednik Aleksandar Vučić imao u saradnji sa Atlantskim savetom iz Vašingtona, sa jednom od najuticajnijih organizacija koja u jednoj velikoj meri i procentu kreira američku i spoljnu i unutrašnju politiku. Oni su rekli da je taj intervju bio fascinantan. Oni su rekli da su rezultati Srbije na ekonomskom polju na polju investicija fascinantni. Svako ko ima dobru nameru i svako ko želi da bude samo realan a ne pristrasan i subjektivan, treba da prizna i treba da oda počast našoj zemlji, našoj Vladi, našem predsedniku, na tome što Srbija u ovom trenutku ima i pokriva 67% svih stranih direktnih investicija u celom regionu. Srbija je u prethodnoj godini imala negde oko tri milijarde evra stranih, direktnih investicija, sve zemlje u regionu zajedno su imale negde oko 1,7 milijardi i to dovoljno govori o tome koliko je danas Srbija atraktivna zemlja i koliko je važna ta činjenica da je Srbija umela i da je predsednik Vučić umeo, a mogu slobodno da kažem i vi ministre za vas mislim da ste jedan od najboljih ministara finansija u Evropi zato što ste održali ekonomiju ove zemlje, zato što ste uspešno sproveli krizni menadžment, zato što je ova država uspela da održi nivo investicija. I ono što je najbitnije, najbitnija činjenica za naše građane, nijedan investitor, a to jeste stub razvoja Srbije, da li je on iz Japana, da li je iz Južne Koreje, da li je sa Bliskog Istoka, da li je iz SAD, da li je iz Nemačke, da li je iz Narodne Republike Kine, nije odustao od ulaganja u Republiku Srbiju, čak i tokom ovih kriznih vremena. Zato je Srbija održala svoj ekonomski sistem, zato je Srbija pored održanja zdravstvenog sistema uspela da odvoji novac da investira i u zdravstvenu infrastrukturu, i da uradi ono što je ovoj vlasti i SNS najbitnije, da sačuva živote građana Republike Srbije, ali da i pored čuvanja života, pored čuvanja zdravstvenog sistema, održimo takav nivo ekonomske aktivnosti i projekciju ekonomskog rasta i rasta BDP, na čak 6 ili 6,5% kako bi neki sa optimističnijim, rekli, koji će doprineti tome da ova država dobije takav ekonomski zamah, da ovde faktički možemo da očekujemo da u 2022. godini i 2023. godini faktički imamo stopu nezaposlenosti od samo nekoliko procenata, stopu nezaposlenosti koja je pre pandemije bila u mnogo razvijenijim zemljama nego što je Srbija, kao što su Austrija, kao što je Nemačka, kao što je Slovačka, kao što je Poljska. Srbija se danas dakle takmiči sa najrazvijenijim zemljama. Srbija je danas zemlja koja pobeđuje. Srbija je zemlja kada govorimo o vakcinaciji koja je druga u Evropi. To je sprovedeno zbog toga što je Srbija ekonomski svakim danom sve snažnija i snažnija. Smejali su se predsedniku Vučiću pre nekoliko godina kada je govorio o digitalizaciji, kada je govorio o veštačkoj inteligenciji, kada je govorio o zajedničkim projektima sa kineskim partnerima. Pa, nas je ta investicija u digitalizaciju pored toga što smo uštedeli puno novca na taj način, puno energije, puno infrastrukture, puno ulaganja, dovelo do toga da naša imunizacija, da vakcinacija u Srbiji prolazi na najbolji mogući način. Gotovo da nema čoveka u Srbiji, a nema ni onog ko je došao i zemalja u regionu ili iz inostranstva pošto smo i tu mogućnost ponudili našim prijateljima, kao jedna ozbiljna zemlja. Mislim da se radi o više dvadeset, dvadeset i dve hiljade ljudi, niko se nije požalio na proces vakcinacije i na sve ono što se dešava na punktovima kada je u pitanju vakcinacija i kada je u pitanju odbrana zdravstvenog sistema naše zemlje. Šta oni kojima to ne odgovara, naravno njih ima puno, navikli su na slabu Srbiji, navikli su da je Srbija evropski, balkanski parija i sada od kada je Vučić došao na čelo Republike Srbije, kada Srbija počinje da niže političke i ekonomske pobede. Sad je glavni argument - ma znate šta, pustite tu vakcinaciju, Vučić igra geopolitičke igre, to je geopolitika, to je vakcinalna diplomatija, Vučić želi da uspostavi veliku Srbiju. Vučić je to i rekao kako domaćoj tako svetskoj javnosti danas u ovom velikom intervjuu i američkoj javnosti. Tu je pokazao, bez dlake na jeziku da isto govori i u Vašingtonu, da isto govori u Berlinu, Briselu, Pekingu, u Moskvi, na bilo kom drugom mestu. On je rekao, za nas je velika Srbija radno mesto, za nas je velika Srbija razvoj infrastrukture, za nas je velika Srbija izgradnja bolnica, za nas je velika Srbija regionalna stabilnost, za nas je velika Srbija mini Šengen. Naša zemlja hoće više da izvozi. Naša zemlja hoće da otvori mogućnost da se brzo povežemo sa svim zemljama u regionu. Želimo da i insistiramo na tome da imamo više međusobnog razumevanja kako bi se naravno ostvarila jedina moguća politika u ovom regionu, ali bilo gde i u svetu. Politika razumevanja, politika kompromisa, politika onoga što predsednik Vučić već nekoliko godina zagovara, slobodnog protoka roba, ljudi i kapitala. Politika posla, politika prosperiteta, budućnosti. Samo na taj način može da se dođe i do pomirenja i do boljeg razumevanja, kada ljudi zajednički rade, kada se posećuju međusobno. To je ono što će definisati našu politiku i biti stup naše politike u narednom periodu, jer je pokazalo da radi, jer je pokazalo da nekoliko hiljada ljudi koji su došli iz BiH ovde u Beograd da se vakcinišu, da kažu, svako realan, ko hoće da bude realan, ko neće da bude subjektivan, on će reći, i kažu – svaka čast Vučiću, svaka čast Srbiji. Srbija je pokazala, kao što je to Vučić uveo, na jedan meritoran način, način koji može da se izmeri, koliko možemo da uradimo i koliko možemo da budemo konkretni i koliko ta konkretna saradnja može da doprinese da se ceo region razvija. Nije samo nama u interesu da izađemo sa papirom i da se hvalimo ili da pokazujemo grafikone, to jeste lepo, to je dobro, to je važno za naše građane da vide da Srbija pobeđuje, ali nam je važno da i zemlje u regionu napreduju. Važno nam je da i one imaju bolje, da njihovi građani imaju bolju platežnu moć. Nije nam u interesu što Srbija danas ima prosečnu platu 560 i nešto evra, što će do kraja godine ona biti 600 evra, a što je u ona u Crnoj Gori zamrznuta, što je u BiH. Danas je predsednik Vučić bio u jednoj istorijskoj poseti Banjaluci, BiH, Republici Srpskoj i učestvovao na sednici Saveta za saradnju između Republike Srpske i Republike Srbije i rekao lepo da između BiH i Srbije postoji trgovinska razmena od dve milijarde evara. Nama je cilj da to unapredimo, nama je cilj da to bude 2,5 milijardi, tri milijarde. To su glavni ciljevi Republike Srbije i zato ćemo da gradimo puteve ka BiH, zato ćemo da pomažemo našoj braći u Republici Srpskoj, ali i našim prijateljima i partnerima u Federaciji BiH da podignu svoju ekonomiju kako bi mogli još bolje i kvalitetnije da sarađujemo, i kako bi mogli da unapredimo standard i blagostanje svih naših građana. To je u interesu Republike Srbije i, na kraju krajeva, to je doktrina, i politička i ekonomska, koja u stvari daje najbolje rezultate. Iako su puno puta kritikovani i naša stranka i naš predsednik, jeste i to je nešto zašta se mi definitivno zalažemo, Balkan balkanskim narodima. Mogućnost da se mi dogovorimo između sebe kako ćemo da sarađujemo, kako ćemo da rešavamo svoje probleme i Vučić je to danas rekao, da naravno ne dolazi u obzir, kao jedna suverena i nezavisna zemlja, nemamo potrebe da trpimo bilo čiji diktat, prijateljstvo da, pruženu ruku da, partnerstvo da, investicije, saradnju na svim poljima, ali smo dovoljno snažni i dovoljno samosvesni i svoji da unapređujemo i da insistiramo na srpskoj politici i na politici koja za glavni cilj ima zaštitu srpskog naroda i naravnog svih građana Republike Srbije. Sve ovo što ste vi definisali u vašem izlaganju i što je urađeno i što će biti urađeno kroz ovo sprovođenje rebalansa budžeta govori jasno o tome, i tu ću završiti, da pored ove jake, agresivne, ekonomske doktrine koja daje velike rezultate, i smatram da ćemo imati najveći privredni rast u ovoj godini u celoj Evropi, što je dobro i za zemlju i za region. Naša stranka, SNS, misli o onima koji su najugroženiji, misli o marginalnim društvenim grupama i pomoć i podrška koju je ova država izdvojila odlazi podjednako i našim najstarijim sugrađanima i nezaposlenima i medicinskom osoblju koje trpi najveći pritisak i najveće opterećenje, naravno i privredi, našem privatnom sektoru, jer mi nikako ne možemo, i ne smemo, da dozvolimo da izgubimo ono što je SNS i što je Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić, što su uspeli da stvore za ovih nekoliko godina, jedno vrlo, vrlo živo privredno tkivo u ovoj zemlji koje se zasniva na privatnom kapitalu, privatnim inicijativama. Ono što je stvarno, ja mislim, najveći domet ove politike je da se u Beogradu, u Srbiji, u Surdulici, u Gadžinom Hanu, u Krupnju, u Novom Sadu investitori, svi koji dolaze iz sveta, da li su oni iz Nideka, iz Japana ili su iz Jazakija ili su iz Južne Koreje, ili su iz Emirata, osećaju dobro, i smatraju ovu zemlju vrlo stabilnom i žele da na jedan dugoročan i ozbiljan način investiraju u Republiku Srbiju. Ne mogu, a da se ne osvrnem na period pre 2012. godine, kada su ovu zemlju isključivo, gospodin Martinović dobro pamti, taj period, dolazili špekulanti, dolazili ljudi koji su samo i isključivo u saradnji i sa tajkunima iz vlasti, iz DS, stranke u kojoj je bio i sadašnji lider ove tzv. bojkotaške opozicije, koji je spoljnu politiku i ekonomsku politiku investicija vodio u 17 zemalja, sa 53 računa, a sa 67 miliona evra na tim računima, e to je bila politika. Kako da strpaju pare u svoje džepove i kako da na lakši i brži način, obezvrede imovinu Republike Srbije, i sve ono što su građani Republike Srbije stvarali godinama i decenijama i ti ljudi se sada usuđuju da kažu da rebalans budžeta nije dobar, da je Vučićeva politika pogrešna i da su oni ti koji su u stanju i koji imaju kapacitet da vode državu, ljudi koji nisu bili u stanju da izgrade jednu bolnicu, nisu bili u stanju da izgrade nijedan klinički centar, nisu bili u stanju da izgrade nijedan kilometar autoputa, ali su zato izgradili sebi dvorce, izgradili su vile, kapitale i ko zna kakve nekretnine u inostranstvu, a ja mislim da bi meni trebalo ovde i nama svima, nekoliko sati samo da nabrojimo fabrike koje su otvorene u Srbiji u prethodnih nekoliko godina, da nabrojim sve investicije državne i zato smo došli do tog nivoa od 7,2% kapitalnih investicija, koji jeste na istorijskom nivou. Zašto? Zato što znamo i imamo dobre ljude i kvalitetne ljude, ljude koji imaju znanja i imaju rodoljublja, da svoju energiju i svoje znanje, ulože za dobrobit Srbije i dobrobit građana Srbije. Na tom putu i na toj politici, ćemo mi kao SNS, insistirati i dalje, na putu prosperiteta, na putu budućnosti, na putu koji će obezbediti budućnost, za našu decu, na putu politike našeg predsednika Aleksandra Vučića. Hvala.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Reč ima Ana Miljanić.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, predlozima zakona koji su na dnevnom redu danas, Republika Srbija nastavlja da pruža podršku građanima i privredi u cilju ublažavanja posledica pandemija bolesti Kovid 19. Kako se mera direktne pomoći pokazala veoma značajna za sve naše građane, a podsetiću vas da se prošle godine prijavilo preko 6 miliona građana za pomoć od 100 evra, država je odlučila da ove godine omogući svim punoletnim državljanima Republike Srbije, da se prijave za novčanu pomoć od 60 evra, koja će biti isplaćena u dva dela. Građani će moći da se prijave od 28. aprila do 15. maja 2021. godine, elektronskim putem Uprave za trezor, ili telefonskim putem kontakt centra od 5. maja, a penzionerima, korisnicima socijalnih primanja i licima u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, novčana pomoć će biti isplaćena direktno, oni neće morati da se prijavljuju na ovaj način. Za sprovođenje ove mere podrške, neophodno je da se formira privremeni registar punoletnih državljana Republike Srbije, kojima će ova pomoć biti isplaćena. Zahvaljujući odgovornoj politici našeg predsednika Aleksandra Vučića, Republika Srbija je sada ekonomski stabilna zemlja, i kao takva ima mogućnost da pomogne svim svojim građanima, privredi, ljudima zaposlenim u različitim sektorima u društvu, turizmu, kulturi, sportu, zdravstvu, gradimo kovid bolnice, gradimo autoputeve, realizujemo kapitalne projekte, a sve ovo je bilo nezamislivo do 2012. godine. Kako bi očuvali likvidnost u privatnom sektoru neophodno je da se postojeća garantna šema, kao mera podrške privredi produži, ali isto i tako da se formira nova garantna šema za pomoć najugroženijim preduzećima. Podsetiću da je prvom garantnom šemom bankama omogućeno da odobre dve milijarde evra povoljnih kredita privredi, odnosno mikro, malim i srednjim preduzećima, a sada taj iznos povećavamo za 500 miliona evra, ali i produžavamo rok dostupnosti, odnosno raspoloživosti tih sredstava za godinu dana. Prema poslednjoj evidenciji do sada su banke odobrile oko 1,7 milijardi evra kredita u sklopu postojeće garantne šeme. Ovaj podatak pokazuje da je našim privrednicima izuzetno značajan ovaj vid pomoći, te je kroz drugu garantnu šemu obezbeđeno novih 500 miliona era, ali za najugroženija preduzeća i kompanije. Zakon koji reguliše pitanje druge garantne šeme namenjen je prvenstveno najugroženijim delatnostima, poput ugostiteljstva, putničkog transporta, hotelijerstva u gradovima i turističkim agencijama, kao i kompanijama koje imaju pad poslovnih prihoda iznad 20% u odnosu na prethodnu godinu. Iz prethodno navedenog možemo videti da Republika Srbija koja preuzima obavezu da kao garant izmiri potraživanja banaka nastala po osnovu odobrenih kredita, pruža podršku svim svojim građanima, ali i svim segmentima društva i podjednako brine o svim građanima. Kroz ovaj izuzetno teški period pokazali smo da smo pravi lideri regiona. Stabilna politika predsednika Aleksandra Vučića i SNS dovela je do toga da se za tri paketa mera pomoći našim građanima i privredi izdvoji osam milijardi evra. Ono što je mislim, možda još značajnije za naše građane je da je kroz ceo ovaj period plata konstantno povećavana. Tako da, smo u martu imali iznos prosečne plate skoro 540 evra, a planira se da do kraja godine taj iznos bude 600 evra. Ono što je sigurno idemo ka realizaciji plana i programa „Srbija 2020/25“ gde je planirano da prosečna plata 2025. godine iznosi 900 evra. Naravno da ću kao i kolege iz moje poslaničke grupe Aleksandar Vučić - Za našu decu u danu za glasanje podržati sve ove zakone koji su danas na dnevnom redu, jer oni apsolutno predstavljaju put do boljeg životnog standarda svih naših građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Uglješa Mrdić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospodine Orliću, poštovane kolega narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, naravno da ću u danu za glasanje podržati sve ove predložene zakone, zato što smatram da su Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić još jednom pokazali u ovim teškim vremenima kako funkcioniše odgovorna vlast i kako Srbija odlučno postupa u uslovima korona virusa. Sam podatak koji je ovde izneo prisutni ministar finansija Siniša Mali, da će paket pomoći građanima i privredi iznositi od 257 milijardi dinara dovoljno govori da Srbija vodi računa o svakom dinaru, dovoljno govori i o tome da mi imamo sada Vladu Srbije koja vodi računa o svome budžetu. Nama ovde prisutni ministar, Siniša Mali, nam je obrazložio i sve detalje što se tiče paketa pomoći. Jer, ovaj paket pomoći ne samo da čuva radna mesta, nego otvara i našu ekonomiju posle masovne vakcinacije. Na sreću, u Srbiji imamo iz dana u dan, sve bolje i bolje rezultate što se tiče masovne vakcinacije. Ovim putem pozivam građane da se vakcinišu i naravno, da raduje sam podatak da imamo već oko 1,3 miliona revakcinisanih građana, tj. građana koji su primili obe doze vakcine. Na koji način su prethodnici do 2012. godine u Srbiji, do 2013. godine u Beogradu, vodili računa o budžetu to dovoljno zna i prisutni naš ministar finansija Siniša Mali, koji je kada je došao na mesto predsednika privremenog organa, potom na mesto gradonačelnika Beograda, zadesio jednu katastrofalnu situaciju u budžetu grada Beograda. On je video na najbolji način kako se to, ne samo nedomaćinski, nego kako se to kriminalno upravlja budžetom. Tako je bilo u Beogradu, tako je bilo u Srbiji za vreme vlasti bivšeg režima i za vreme vlasti Dragana Đilasa. Ovom prilikom želim da se zahvalim ministru finansija na odgovoru koji smo dobili kao poslanička grupa, i koji sam pročitao prekjuče na zasedanju ovde u plenumu, odgovor koji je potpisao od strane Uprave za sprečavanje novca, Ministarstva finansija, gde je Uprava kao i drugi organi Republike Srbije istražuju Đilasove mahinacije. S jedne strane imali smo period Đilasovih mahinacija, s druge strane imamo sadašnji period, to je period Aleksandra Vučića, države Srbije i samim tim imamo i ovakvu situaciju da u budžetu možemo da izdvojimo dovoljno novca i za pomoć zdravstvu, i za pomoć sve ono što je naveo ministar u svom obraćanju. Ovom prilikom želim da čestitam Vladi Srbije i predsedniku Aleksandru Vučiću što će biti izgrađena kovid bolnica u Novom Sadu. Želim da istaknem kao narodni poslanik u ime naše poslaničke grupe i na sva ona ulaganja koja su predviđena budžetom, a tiču se izgradnje fabrike vakcina i završetka Kliničkog centra Srbije u Beogradu, rekonstrukciju Kliničkog centra u Novom Sadu, ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu i Srbiji i u sve druge bolnice. Naravno, ulaganje u sve one kapitalne projekte iz programa „Srbija 2025“, jer i taj naš projekat, „Srbija do 2025. godine“ govori o tome da Srbija predvođena Aleksandrom Vučićem misli na budućnost, misli za budućnost naše dece, misli na sve projekte i misli na to da Srbija više ne bude zemlja onakva kakva je bila do 2012. godine. Misli se o tome, misli se o onome šta će biti sutra, misli se o svakom dinaru, to govori i ovaj rebalans budžeta. Kakva je politika Vlade Srbije i predsednika Vučića govore i današnji događaji i današnje izjave i današnje reakcije. Naš predsednik je danas postao počasni građanin Banja Luke, to je postao zasluženo Aleksandar Vučić i Vlada Srbije. Mnogo pomažu, pomogli su i pomagaće i Republiku Srpsku, celu Bosnu i Hercegovinu i sve naše zemlje u okruženju, bez obzira da li smo nekada sa njima imali neke nesporazume, to su sada naši partneri, sada imamo jedno novo doba, doba mira, stabilnosti, prijateljstava, građenja partnerskih odnosa, pomoći građanima Srbije, pomoći našim komšijama. Zato ću u danu za glasanje podržati i rebalans i sve predložene zakone, jer i ovo sve danas što smo imali prilike da čujemo od mojih dragih kolega samo potvrđuje da Srbija predvođena Aleksandrom Vučićem vodi najbolju politiku u Evropi. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Milica Nikolić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani narodni poslanici, uvaženi ministre, poštovani građani Republike Srbije, u svom obraćanju govoriću o Predlogu zakona o privremenom registru državljana Republike Srbije kojima će biti uplaćena novčana pomoć kao mera za ublažavanje posledica pandemije kovid 19, izazvana virusom korona. Kako se i u obrazloženju predloga ovog zakona navodi, neophodno je da država nastavi sa merama kako bi se ublažile, pre svega ekonomske posledice izazvane pandemijom, a koje su najviše pogodile privrednu aktivnost i znatno je ugrozile. Srbija je danas zemlja koja zahvaljujući odgovornoj politici predsednika Vučića odlično se snalazi u ovoj borbi koja ni malo nije laka. Kada uzmemo u obzir svu medicinsku opremu koju danas imamo, bolnice, kada uzmemo u obzir veliki broj testiranja, koji je čak 80% veći nego u zemljama EU, veliku hospitalizaciju, vakcinaciju, najnižu stopu smrtnosti, a sve to uz najblaže meri u Evropi, jasno je potpuno da je Srbija danas dala primer ne samo zemljama Balkana, nego i Evrope, kako se vodi odgovorna politika i kako se brine o životima svojih građana. Srbija je vakcinisala više od tri miliona građana sa prvom dozom vakcine, a više od milion sa obe doze, od četiri različita proizvođača. Paralelno sa ovom brigom o životima građana, sa nabavkom lekova, vakcina, Srbija danas više nego ikad ulaže u zdravstvenu infrastrukturu. Ali je jako važno da pomenemo da je 2012. godine Srbija bila na dnu svih lestvica kada je zdravstvena zaštita u pitanju. Danas se gradi deset opštih bolnica, ulaganjem u Torlak Srbija će početi da proizvodi četvorovalentnu vakcinu protiv sezonskog gripa, vakcinu protiv korona virusa. Treba napomenuti da je 2019. godine, pre samo dve godine, iako i tada velika ulaganja u zdravstvo, taj iznos je bio 289 milijardi dinara, a sada, samo dve godine, skoro duplo. Za samo četiri meseca izgrađene su dve kovid bolnice u Batajnici, sa oko 900 kreveta, i Kruševcu, a evo sada i zvanično gradimo i treću kovid bolnicu u Novom Sadu. Pored ove borbe za zdravstvo, Srbija danas preduzima mere podrške kako bi se ublažile posledice pandemije. Treći paket mera se odnosi na davanje dva puta po 30 evra svim punoletnim građanima, a način isplate je regulisan upravo ovim predlogom zakona. Ovaj paket mera obuhvata i 60 evra svim nezaposlenim, kao i 50 evra za naše penzionere. Veoma je važno napomenuti da će građani na KiM primiti 100 evra, uključujući i decu, a nezaposleni 200 evra. Ja zaista danas ne smem da zamislim šta bi se dogodilo da kada treba da se borimo sa korona virusom, da nabavljamo vakcine, da je danas na vlasti onaj koji jedan most plaća kao 30 km auto-puta, onaj koji u skoro 50 zemalja sveta ima 70 miliona evra i ko zna još koliko. E, baš taj, Dragan Đilas, koji je, kada je počela vakcinacija, poslao poruku građanima da Srbija neće imati vakcine. Ali, kako laže, tako krade. Srbija danas ima vakcine za sve svoje građane koji žele da se vakcinišu. Srbija je vakcinisala i region. Pored najvećeg do sada ulaganja u zdravstvo, Srbija ulaže i u putnu i u železničku infrastrukturu, ulaže u ekologiju. Jedan od četiri auto-puta koji se sada grade, deonica Preljina-Požega na auto-putu „Miloš Veliki“, građani Požege su čekali ovaj auto-put oko 70 godina, put koji će zameniti Ibarsku magistralu, koja je toliko života odnela. Jedna od tri obilaznice koje se grade u ovom kraju biće obilaznica oko Požege, a građani Požege su skoro pola veka čekali na obilaznicu koja će izmestiti teretni saobraćaj iz grada. Da bi se svi ovi projekti realizovali, osim znanja, marljivog rada, borbenosti, neophodna je i zdrava ekonomija i javne finansije kakve Srbija danas ima. Mi ćemo nastaviti hrabro da se borimo za našu Srbiju, za budućnost i našu decu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, poštovana Milice, dali ste mi samo uvod da odgovorim na jedno saopštenje Dragana Đilasa i njegovih pulena Dušana Nikezića, jer dok vi pričate o auto-putevima, dok pričate o novim projektima, oni s vremena na vreme tako izađu sa nekim saopštenjem. Evo, malo pre su izašli sa još jednim saopštenjem oko zaduživanja Republike Srbije. Ono što je moje pitanje za vas, gospodine Nikeziću – a koliko ste vi zadužili i uništili Republiku Srbiju? Najskuplja ikada obveznica koju je Republika Srbija izdala bila je u vaše vreme, vaše i vašeg poslodavca Dragana Đilasa. Godine 2011. izdali ste obveznicu sa kamatnom stopom od 7,25%. Ali, dobro, da zanemarimo i to da je najskuplja ikada obveznica u našoj zemlji izdata kada ste vi vodili Ministarstvo finansija i kada je Vladu vodio Dragan Đilas, nego je pitanje da li ste nešto za te novce izgradili? Jel ima neki auto-put kojim možete da se ponosite a koji ste napravili tim parama? Pri tome, ne mislim na auto-put na Mauricijusu, mislim na auto-put ovde u Srbiji. Ima li nešto da ste uradili za građane Srbije da je ostalo iza vas, osim što ste napunili svoje i džepove Dragana Đilasa? Pa, nema. Zato nemojte da govorite ništa o politici zaduživanja. Od tih para koje ste vi zadužili Srbiju, mi u septembru treba da vratimo još 700 miliona dolara. Dakle, građani Srbije i dalje trpe posledice vaše neodgovorne i bezobrazne ekonomske politike i mi se tako ponašati nećemo. Ovde danas govorimo o prvom, o drugom, o trećem paketu pomoći, govorimo o odgovornoj ekonomskoj politici, govorimo o borbi za našu ekonomiju, govorimo o borbi protiv korona virusa, za zdravlje našeg naroda. Ne govorimo i neću da govorim o vama, vašim džepovima i vašem poslodavcu Draganu Đilasu, pogotovo što se rezultati vaše katastrofalne ekonomske politike, na žalost svih nas i svih građana Srbije osećaju i danas. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sada reč ima Aleksandar Mirković.
Poštovani predsedavajući, gospodine Orliću, poštovani ministre Mali, poštovane koleginice narodni poslanici i kolege narodni poslanici, mislim da ova kratka diskusija ministra Malog je i nešto čemu sam ja hteo da posvetim najveće vreme mog izlaganja, iz prostog razloga zato što ako uzmemo u obzir i jučerašnji dan i evo danas, mnogo sati smo proveli razgovarajući i diskutujući ovde o merama, o svim benefitima koje donosi i rebalans, ali i ovi današnji zakoni. Mislim da je mnogo toga rečeno. Dozvoliću sebi da kažem da nakon svih ovih diskusija gotovo da ne postoji tema, da ne postoji segment ni ovih zakona, a pogotovo juče rebalanas, da kroz to nismo prošli i egzaktno, pokazali šta je to što donosi i rebalans i ovi zakoni danas. Međutim, ono što želim posebno da istaknem jeste činjenica da je ovo samo kontinuitet razvoja Srbije, da svi zakoni o kojima ćemo se danas izjašnjavati su pokazatelj da je ekonomski stabilna Srbija odgovorna politika Vlade Srbije, koja sledi politiku predsednika Aleksandra Vučića, nešto što je svima osnovni cilj, primeni nešto na čemu svi mi želimo da radimo iz dana u dan, jer samo tako možemo da obezbedimo svetliju budućnost za sve naše građane i generacije koje dolaze. Za razliku od prethodnih kolega govornika, ja neću želeti da svoju diskusiju vodim u tom smeru, već ću taksativno nabrajati šta je sve predviđeno i koji su to benefiti, jer ne želim da se ponavljam. Mislim da su građani imali prilike do sada da se uvere šta je to što Vlada čini za njih. Međutim, ono što želim da istaknem jeste činjenica, a to je gospodin Siniša Mali juče istakao, da smo mi planirali deficit na 80,9 milijardi dinara, a ostvaren je, verovali ili ne, poštovani građani Srbije, u visini od tek 23,5 milijardi dinara. Takođe, ako pričamo o padu BDP-a koji je zahvatio celu Evropu, moramo istaći da smo tu među najboljima iz prostog razloga što je kod nas taj pad svega -1% i ovde možete videti po svim relevantnim faktorima koliko je naša ekonomija jaka i stabilna. Takođe, ono što je posebno interesantno i podatak koji dodatno uliva optimizam jeste i činjenica da je nezaposlenost 2019. godine bila 10,4%, a 2020. godine je nezaposlenost bila 9%. Zašto sve ovo govorim? Iz prostog razloga što cela Evropa, pa i svet imaju velikih problema da održe svoju ekonomiju, da zadrže radna mesta, da ostave ljude na poslu, da ne dođu u situaciju da imaju katastrofe gde im stotine hiljada ljudi ostaju bez posla zbog korona krize. Međutim, u Srbiji je situacija sasvim drugačija i totalno suprotna. I pored korona krize mi imamo nova radna mesta, imamo nove investicije i imamo sve veći broj zaposlenih. Kada govorimo o tome egzaktni su podaci, a ono što mene posebno raduje jeste i činjenica da smo pre neki dan imali priliku da vidimo i da će još jedna japanska firma „Nidek“ investirati, konkretno, u Novi Sad, da se planira da oni imaju više od 480 zaposlenih. Za ljude koji ne znaju, oni se bave proizvodnjom elektromotora, zapošljavaju u celom svetu preko 120.000 ljudi. Ako neko se bavi biznisom ili ga to interesuje, investicijama, svako zna da se strani investitor dobro priprema i odlučuje i vaga gde će svoju investiciju uputiti. Razmišlja dobro, premerava sve moguće faktore koji su za njega interesantni. Svako će vam isto tako reći da su Japanci i japanski investitori posebno obazrivi kada je u pitanju investiranje. I ako imate samo u razmaku od šest meseci dve velike investicije koje dolaze iz Japana, to vam samo govori koliko je naša zemlja ekonomski stabilna, ali i koliko je naša zemlja poželjna za strane investicije i strane investitore. Međutim, ono što želim sada da podelim sa svima vama u plenumu, a pre svega sa građanima Srbije jeste i činjenica da smo danas ovde govorili o putevima, govorili smo o domovima zdravlja, govorili smo o bolnicama, govorili smo o vakcinama, a složićete se svi, pa pre svega vi i vaši ukućani, onda i kada zamislite situaciju od pre nekoliko godina, da budemo precizniji, do neke 2012, 2013. ili 2014. godine, kakvu bi situaciju u našoj zemlji imali da nam se tada desio korona virus. Ako uzmete u obzir da smo imali domove zdravlja i ambulante koje nisu ni okrečene viš od 20 godina, činjenica da smo samo za četiri meseca izgradili dve nove kovid bolnice, evo da ćemo uskoro početi sa izgradnjom treće u Novom Sadu, jasno govori koliko smo kao zemlja uznapredovali. Sve ovo govorim samo zato što svako od građana Srbije danas ne mora da gleda daleko u budućnost ili previše da se osvrće u prošlost, jer u prošlosti nećete naći ništa lepo čemu možete da se radujete, a da se tiče politike i investicija i investiranja države Srbije. Nećete naći ništa iz prostog razloga što do 2012. ili 2013. godine ništa, ama baš ništa se nije radilo. Kada uzmemo u obzir autoputeve, škole, domove zdravlja, bolnice, kliničke centre, setićete se i sami da niste mogli da uđete u neku zgradu, a da se ne zapitate, zdravstvenu ustanovu – da li je moguće da ona tako izgleda i da li je moguće da se ovde pruža zdravstvena nega? Ta slika se danas drastično promenila i prevashodno za to je zaslužna politika SNS i pre svega predsednika Aleksandra Vučića. Poštovani građani Srbije, vi kao neko ko odlučuje o tome ko će biti na vlasti, ko bira i sve nas ovde koji sedimo, ali isto tako svojim glasom se odlučuje možda i za neke ljude koji nisu prešli cenzus, ili pak podržava one ljude koji su bojkotovali izbore, svesni ste i sami da rezultat i ono što vidite golim okom ne može niko da vam sakrije, niti može da vas ubedi da nije tako. Ovih dana smo svedoci da u nedostatku bilo kakve politike argumenata i rezultata kojima bi se pohvalili, a da su ostvareni u prošlosti dok su bili na vlasti, Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Boris Tadić koriste svaku priliku da napadnu sadašnju vlast, da omalovaže svakog ko predstavlja vlast ili da napadaju bilo koga, a da se taj neko nalazi kao blizak saradnik predsedniku Aleksandru Vučiću. Sada su odlučili da idu u tom smeru, a to je kada ne možemo više da izmislimo nešto za Aleksandra Vučića, kada smo pokušali sve što nam je bilo u našim rukama i sve što je bilo do nas nije dalo nikakvog efekta, ajde sada da napadamo njegove najbliže saradnike. Pa je tako na meti bio i gospodin Bata Gašić, pa je bio gospodin Selaković i sada ide ta mantra, čuvena kada se zavrti i završi ceo taj krug, bez bilo kakvih dokaza čeka se nešto novo. Ne znam više dokle ćemo svi kao društvo ostati nemi na konstantne i prozivke i laži i neistine ljudi kojima je jedini posao da se probude ujutru, idu u firmu Dragana Đilasa, tamo pokupe svoju naknadu, a onda na nekakvim konferencijama optužuju sve i svakoga za kojekakve budalaštine i neistine. Kada pričamo i kada govorimo o vređanju inteligencije građana Srbije, nešto što se desilo juče, posebno je iziritiralo sve. Naime, juče je taj isti Dragan Đilas sve nas obavestio na društvenoj mreži „Tviter“, ne znam šta mu to znači ili koga je želeo time da fascinira, kaže – na jedan dan do Švajcarske da podnesem prijavu zbog laži da „Multikom open“ ima račun u Hong Kongu i učestvuje u nelegalnim aktivnostima, verujem da je tamo kazna veća od hiljadu evra. Da bi pojasnili građanima Srbije o čemu se ovde radi, državljanin Republike Srbije odlazi u Švajcarsku i u Švajcarskoj tuži, ne znam sad već ni koga, zato što njegova firma ima račun u Hong Kongu. Ja ne znam ko je ovo mogao da smisli i ko je njega posavetovao zaista, ali ozbiljno nešto nije u redu u tim redovima, jer ovo ne bi smislio ni neko ko se prvi put bavi javnim poslom ili se bavi politikom. Da još pojasnimo ako nekome nije jasno, a verujem da je svima jasno. Dragan Đilas kao državljanin Republike Srbije ne može nikoga da tuži u Švajcarskoj, niti je rezident, niti je njihov državljanin. Takođe, on nije ni ovlašćeno lice ove firme za koju je, samo da vas podsetim, do pre nekoliko meseci tvrdio da nema i da ne postoji. Dakle, što bi narod rekao, upleo se u svoje laži kao pile u kučine. Dakle, Dragan Đilas nas je obavestio juče i slagao da ide da tuži, ne znam koga, za istu onu firmu za koju je tvrdio da ne postoji, a isto tako taj čovek nas je do skora ubeđivao da on nema nikakve privatne račune u Švajcarskoj, ali kada se ispostavilo da ima preko 600.000 evra računa u ovoj firmi, onda je rekao – dobro, to nije privatno, to je firma. Podsetiću vas, u toj firmi je vlasnik, tj. naveden je Gojko Đilas, a potpisnici, pravo potpisa imaju on, dakle, Dragan Đilas i čuveni Paskal Šmit. Šta je ovde još zabrinjavajuće, poštovani građani Srbije? Sve ovo što je izlagao u ovom jednom tvitu, eto, njemu je potrebno četiri reda da sve slaže, izvređa inteligenciju svih ljudi u Srbiji… Ništa od ovoga nije morao da radi iz Švajcarske, jer ništa tehnički ni ne može da uradi. Ovo je sve mogao da uradi iz Beograda. Postavlja se i nameće pitanje – da li on možda u Švajcarsku ide iz prostog razloga da bi opet promenio vlasničku strukturu? Da li će opet da menja ime firme kao što je uradio pre nekoliko meseci? Da li ide da obavi još nekakvu transakciju finansijsku i da li možda ide da prikrije tragove svega onoga o čemu smo mi pričali već mesecima, pa i godinama unazad? Poštovani ministre Mali, sa ovim ću završiti, vi me ispravite ako grešim, ali presedan je, ali hajde što ste vi predmet krivične prijave koju je podneo Dragan Đilas, predmet je i predsednik Aleksandar Vučić, predmet je i Vladanka Malović, predmet je i Andrijana Nešić, čini mi se, novinarka Novosti koja je učestvovala u istraživačkom novinarstvu i svi ljudi koji su ukazivali da, 53 računa u 17 različitih zemalja, Dragan Đilas ima više od 68 miliona evra. Svi vi ste predmet te istrage, ali ono što je paradoks i nije viđeno, ne u Evropi, nego u celom svetu, jeste činjenica da je on tu krivičnu prijavu proširio i da je tom prijavom obuhvatio i direktora Uprave za sprečavanje pranja novca Željka Radovanović. Poštovani ministre, ja bih voleo samo da u ime građana pokušate nekako da objasnite da li je moguće da jedan političar koji pretenduje da se vrati na vlast u svoj toj panici i histeriji krivično goni čoveka samo zato što radi svoj posao. Dakle, Željko Radovanović je kriv zato što je na čelu Uprave za sprečavanje pranja novca. Mislim da se tako nešto još nije desilo ni u Evropi, ni u svetu i mislim da će ovo ostati zapamćeno kao potez očajnog čoveka koji na svaki mogući način pokušava da skrene pažnju sa afere koja potresa našu zemlju i sa činjenice da je svoju poziciju gradonačelnika, direktora nekakve izmišljene kancelarije i ministra u vreme režima DS iskoristio jedino i isključivo da se obogati i da od propalog preduzetnika sa 75 hiljada evra ušteđevine dođe do bogatstva od 25 miliona evra, i to u nekretninama. Onih 619 miliona evra koje je obezbedio svojim firmama ne želim ni da govorim, mislim da je tu sve jasno, ali građani Srbije zaslužuju odgovore na ova pitanja i presrećan sam što se konačno nadležne institucije ozbiljno bave ovim problemom i što sam uveren da će Zakon o poreklu imovine, koji je stupio na snagu 12. marta, konačno dati neke rezultate. Vama ministre, kao i celoj Vladi Srbije želim mnogo uspeha, želim još ovako dobrih zakona, jer svi ovi zakoni pokazuju da je Vladi i samoj politici SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, jedino isključivo stalo do interesa građana Srbije i boljeg života svih građana Srbije, naše dece i generacija koje dolaze. Hvala i živela Srbija.
Zahvaljujem, gospodine Mirkoviću. Preostalo vreme poslaničke grupe nešto ispod 40 minuta. Reč ima Milica Dačić.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Orliću, kolege i koleginice narodni poslanici, uvaženi ministre i poštovani građani Srbije, juče se u ovom visokom domu diskutovalo o Predlogu zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, čiji se razlog izmena može podeliti u tri krucijalna segmenta, a to su donošenje novog paketa mera podrške privredi i građanima, ulaganja u kapitalne projekte koji znače sprovođenje plana „Srbija 2025“ i potreba za daljim snažnim odgovorom na posledice pandemije. Ova tri segmenta u ovim turbulentnim vremenima predstavljaju okosnicu politike SNS u čijem je centru interesovanja uvek bio i ostaće bolji život svih građana Srbije. Danas govorimo o izuzetno važnom setu zakonskih akata koji se svi zajedno imaju za cilj sprovođenje trećeg paketa mera podrške privredi i stanovništvu. Pandemija korona virusa postavila je pred ekonomsku politiku zemlje ogromne izazove u cilju očuvanja ekonomske aktivnosti, očuvanja radnih mesta i standarda stanovništva. Država je zapravo preuzimajući na sebe najviši teret pandemije, odlučila je da produži postojeću garantnu šemu, kao i da uspostavi novu garantnu šemu za podršku najugroženijim preduzećima. Što se tiče prve postojeće šeme, izmenama zakona je obezbeđeno dodatnih 500 miliona evra za privrednike i produžen je period raspoloživosti za godinu dana, a kroz drugu garantnu šemu obezbeđeno je dodatnih 500 miliona evra za najugroženije sektore i kompaniju u zemlji i tu sve, pre svega, mislim na delatnosti poput ugostiteljstva, putničkog transporta, hotelijerstva i turističkih agencija kao najugroženijih kompanija koje su zabeležile pad poslovnih prihoda iznad 20% u 2020. godini. Međutim, moram podsetiti da je osnov i za prvi i za drugi i za ovaj treći paket mera postavila odgovorna ekonomska politika i mere fiskalne konsolidacije koje su preduzete posle 2014. godine. Recimo, kada govorimo o Čačku i čačanskoj privredi, čačanski privrednici uprkos pandemiji i dalje planiraju proširenje svojih proizvoljnih kapaciteta i otvaranje novih radnih mesta, jer im je to omogućila odgovorna politika svih državnih organa, baš kao što je tome doprinela izgradnja deonice auto-puta „Miloš Veliki“ od Beograda do Preljine. Moram da pomenem i otvaranje Aerodroma „Morava“. Mi stalno zaboravljamo da je ovaj aerodrom otvoren, jer njegovo oživljavanje je u određenoj meri zaustavila korona, ali ja sam uverena da će jednog dana turisti iz sveta upravo sletati na ovaj aerodrom da bi posetili i Ovčarsko-kablarsku klisuru i Kopaonik i Vrnjačku Banju i druge prirodne lepote moravičkog, rasinskog, raškog i šumadijskog okruga, a da će proizvodi i roba iz njih putovati u svet isplaniranog kargo-centra upravo sa Aerodroma u Lađevcima. Sa druge strane, u Čačku imamo prvog velikog nemačkog investitora „Forverk autotek“ i „Aldizi“, koji je u Preljini otvorio svoje proizvodno postrojenje na 45 hiljada metara kvadratnih. Taj nemački investitor je prema ugovornoj obavezi u 2021. godini imao obavezu da zaposli 545 radnika. U ovom trenutku, dakle u aprilu mesecu 2021. godine on ima zaposlenih 575 radnika. Do kraja 2021. godine planira da zaposli još 100 novih zaposlenih. Ovakvog investitora u Čačak nije doveo ni Boško Obradović, ni Vuk Jeremić koji se naprasno setio Čačka nakon svog stolovanja u UN u Njujorku, a ni Dragan Đilas, on otvara, čujemo, neke druge firme po poreskim rajevima, već upravo predsednik Aleksandar Vučić koji je širom Srbije dovodio upravo ovakve sigurne investitore, koji će zapošljavati veliki broj radnika koji će plaćati porez ovog zemlji, kao što su to „Leoni“ u Kraljevu, „Nidek“ u Novom Sadu, CF u Pančevu i drugi širom naše zemlje. Upravo je ovakva odgovorna politika doprinela da mi u prošloj godini imamo istorijski minimum kada pričamo o stopi nezaposlenosti o 7,3%. Zašto je bitno da smo se približili stopi od 7% nezaposlenosti? Zato što ukoliko je ova stopa niža od 7% dolazimo u onu situaciju da radnici više ne traže poslodavce, nego poslodavci traže radnike i to je, priznaćemo svi, ogroman napredak za Srbiju. Dakle, govorimo o jednoj zakonomernosti sa tržišta radne snage. To pogotovo ako imamo u vidu da je Srbija 2012. godine imala miliona i 850 hiljada radnih mesta, a da danas imamo blizu dva miliona i 200 hiljada radnih mesta. Nema sumnje da je jedan od najvećih zajedničkih uspeha Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije u periodu ovako velike neizvesnosti izazvane pandemijom upravo očuvanje radnih mesta. Očekivano je da će stopa nezaposlenosti ostati na približnom isto nivou i ove godine, uz povećanje stope aktivnosti stanovništva sa poboljšanjem epidemiološke situacije, a do povećanja tih aktivnosti može doći samo sa dobrom epidemiološkom situacijom. Mi možemo biti ponosni na činjenicu da je Srbija na vreme nabavila neophodnu medicinsku opremu, izgradila Kovid bolnice kao što je i ova koju smo danas spomenuli, a koja će biti izgrađena u Novom Sadu, ali pre svega shvatila da je pitanje nabavke vakcine pitanje privrednog opstanka. Uz sve ove mere i ubrzanu vakcinaciju, nastavljamo borbu za bolju, lepšu i napredniju Srbiju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Milimir Vujadinović.
Hvala, potpredsedniče Orliću. Uzevši u obzir informaciju koju ste nam izneli, a vezano za vreme koju ima poslanička grupa, imaćemo sasvim dovoljno vremena da se ispričamo, ali ću pokušati da budem što kraći kako bi još neko od naših kolega učestvovao u raspravi. Šta je to što obeležava današnji dan u srpskoj politici? Pre svega, ono što se danas dešava i dešavalo se u Banjaluci i rasprava o ova dva zakona u srpskom parlamentu. Oba procesa veoma direktno su usmerena na posao pomoći građanima, bilo da oni žive sa leve ili sa desne strane Drine i to na veoma direktan način pomoć koja ide ka svakom čoveku, bilo da on živi u Republici Srpskoj ili Republici Srbiji. U Banjaluci istorijski događaj. Moram vam reći da u našem narodnu postoji jedna popularna pesmica koja kaže: „Ima nešto što se razdvojiti ne da, Banjaluka u Beograd gleda“. Svi ovi događaji su me nekako asocirali na stihove te pesme, a u koga će Banjaluka uostalom i gledati ako ne u onoga ko joj je oduvek bio najbliži, bio na usluzi, bio u pomoći? U koga osim u predsednika Republike Srbije, a ja bih danas dodao iako on to ne naglašava, predsednika svakog našeg čoveka bilo gde da on živi. Predsednik Republike Aleksandar Vučić od danas je počasni građanin Banjaluke. To je simbolika i mislim da je samo kruna svega onoga što je rađeno u prethodnim godinama kada je u pitanju Republika Srpska. Puno toga je u prethodnih godina urađeno u Republici Srpskoj, ali puno toga je danas najavljeno u Banjaluci. Mnogo poziva sam danas dobio od građana iz Republike Srpske naročito iz četiri opštine - Kostajnice, Dubice, Drvara i sa juga Republike Srpske iz Nevesinja gde su najavljena milionska ulaganja koja definitivno menjaju kompletnu sliku života u tim opštinama. Ono što se danas desilo u Banjaluci definitivno je ispisivanje nekih novih istorijskih stranica. Drugi politički proces i događaj koji se dešava u srpskoj politici danas je vezan za parlament i ova dva zakona i veoma je slična situacija, dva zakona koja u ovim teškim okolnostima regulišu pomoć i građanima i najugroženijem delu privrede u Srbiji. U formalnom smislu budžet danas nije tema, bio je juče, ali ovo je svakako posledica planiranja i svega onoga što je u budžetu. Mislim da je ovo i posledica onoga o čemu smo juče govorili, što ste vi, ministre Mali, izneli kao verovatno, bar po meni, najznačajniju informaciju juče, a to je da nam je deficit u prvom kvartalu skoro četiri puta manji od planiranog, pa su ovi i zakoni donekle posledica toga. U suštini to znači da je bez obzira na sve ono što smo imali kao teške okolnosti zbog pandemije privreda je i dalje na nogama, da smo nivo privrednih aktivnosti u Srbiji uspeli da održimo. Možda je to i posledica nekih ranijih mera gde smo kroz povećanje potrošnje uspeli da održimo nivo privredne aktivnosti i da se te posledice povećanja potrošnje i ranije pomoći države danas vide kroz smanjenje deficita, kroz manji deficit od planiranog kada je u pitanju prvi kvartal. Sad, iskustveno. Nama kao narodnim predstavnicima ne preostaje ništa drugo nego da čvrsto verujemo da Vlada i ovaj put donosi pravu odluku, jer se to pokazalo u nekim prethodnim momentima i da ono što stoji u ova dva zakona, a tiče se pomoći građanima i privredi će davati rezultate negde na kraju godine. Prema tome, mi narodni poslanici SNS, uvaženi ministre ćemo svakako podržati ove predloge koji su danas pred nama. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Zoran Tomić.
Zahvaljujem potpredsedniče Orliću. Uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama su predlozi mera koje će pomoći i privredi i našim građanima u ovom teškom trenutku i to je samo zapravo dokaz, odnosno nastavak borbe koju i Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić vode kako bi Srbija mogla dalje uspešno da se razvija, a kako bi životni standard i uslovi za život građana mogli da napreduju. Imali smo prilike da čujemo jučerašnju diskusiju koja je posvećena rebalansu budžeta o značajnim rezultatima koji su postignuti upravo zahvaljujući primeni nekih mera u prethodnoj godini, samo ću napomenuti, sad je trenutno rasprava o tom trećem paketu mera koji iznosi 257 milijardi dinara i zajedno sa prethodna dva paketa mera koje su iznosile 704 milijarde dinara Republika Srbija je u ovom periodu kovid krize uspela da izdvoji oko osam milijardi evra pomoći, kako našim privrednicima, tako i građanima Republike Srbije da ovaj težak period, ne samo za nas, već i za čitav svet uspemo da prebrodimo, ali i da možemo da se izborimo i za normalan život koliko toliko u ovim uslovima. Naravno boreći se pre svega za očuvanje zdravlja građana zato što je zdravlje danas nešto što je najbitnije. Jako mi je drago da i sam proces vakcinacije u Republici Srbiji uspešno protiče i jedina smo zemlja u regionu koja ima četiri vakcine koje su u ponudi građanima i od oktobra meseca biće i peta koja će moći da se koristi i što je jako važno da se ovim rebalansom predviđa izgradnja fabrike za proizvodnju vakcina protiv korone što je važna informacija, ne samo za Republiku Srbiju i građane Srbije, već i za čitav region, jer će se obezbediti zapravo na taj način proizvodnja nečega što je jako bitno u celokupnoj ovoj borbi. Ono što je jako bitno da kažem u prošloj godini, to ste vi, gospodine ministre, naglasili, imali smo rekordno nisku nezaposlenost koja je iznosila 9%, što je bilo nešto što većina stručnjaka, ali i drugih ekonomista nisu očekivali da može da se ostvari, a ostvareno je upravo zahvaljujući politici koja se vodi, a to je politika koja stavlja interese građana na prvo mesto. Zahvaljujući tome ostali smo i država u regionu koja je privukla najveći broj direktnih stranih investicija koje se i danas uspešno realizuju, koje će se realizovati uspešno i u narednom periodu i ono što je jako važno samim ovim paketima mera pored privrednih subjekata obuhvaćena su i poljoprivredna gazdinstva jer sami smo svesni da je poljoprivreda jedna jako bitna grana za razvoj naše države i ekonomije. Tako da ćemo u narednom periodu i njima putem ovog paketa pomoći. Imali smo prilike kao narodni poslanici da se upoznamo i sa izveštajem Fiskalnog saveta u kome su oni naravno naveli po standardnoj proceduri kritike, njihova mišljenja kako naravno sve što država preduzima nije baš adekvatno, niti je primenljivo po nekim ekonomskim doktrinama koje oni primenjuju, pa ja ću čisto nagovestiti da ono što i na fakultetima se uči i kod studenata Ekonomskog fakulteta jeste da u periodima kada je teško i kada je kriza apsolutno treba primeniti Kinzijansku doktrinu koja podrazumeva da država treba svojim investicijama i ulaganjima da pomogne da točak ekonomije uspešno funkcioniše, da pomogne građanima da se taj period prebrodi, a naravno kada se krene u period prosperiteta i razvoja, da je vrlo jednostavno prepustiti sve tržišnom mehanizmu. Ono što je interesantno, kritikuje neke od mera koje će se i sada primenjivati, koje su se i ranije primenjivale. Svi se sećamo, kako su oni to zvali, helikopter novac, odnosno kada je građanima Republike Srbije data mogućnost da se prijave za sto evra, a sada će imati mogućnost da dobiju pomoć od 60 evra i naravno penzioneri dodatnih 50 evra. Vidite, oni zagovaraju u svojim stavovima tržišne ekonomije i ono što kritikuju jeste zašto država daje taj novac. Vrlo jednostavno objašnjenje, ekonomski subjekti nisu samo preduzeća, nisu samo pravna lica. Ekonomski subjekti u nečijoj nacionalnoj ekonomiji, pa i svetskoj ekonomiji su i radnici i građani koji su deo tog velikog sistema i neće niko bolje opredeliti kako novac treba ući u privredu kao pomoć nego sami ekonomski subjekti. Upravo kroz ovaj paket mera koje ste i predvideli ti građani će taj novac koristiti da dovrše neke svoje investicije. Kao što ste i sami rekli, primećeno je da je prošle godine došlo do porasta naplate određenih poreza, što je naravno i zahvaljujući pomoći koje je država dala i ekonomskim subjektima i građanima. Tako da sam ja apsolutnog stanovišta, kao i moje kolege da je ova mera koja je primenjena i koju ćemo svakako podržati jedna od uspešnih i korisnih, koja će pomoći da se u narednom periodu uspešno borimo protiv ove pandemije. Naravno, kritikuju i mere pomoći privredi, gde kažu da pored onog namenskog dela koji ide u određene sektore privrede imamo i nenamenska sredstva koja će se raspodeljivati prema zahtevima privrednih subjekata, pa opet kažem – tržište je to koje će na najbolji način, odnosno ekonomski subjekti su ti koji će na najbolji način da kažu kako taj novac koji je država obezbedila treba primeniti u nekoj ekonomiji, treba primeniti da ona uspešno nastavi da raste i po svim parametrima, pa čak i po njihovom priznanju, a znamo da su oni vrlo škrti na rečima hvale, kažu da je i taj rast BDP od 6% dostižan i da može da se postigne i uz ovakav paket mera koje ćemo primeniti. Kritikuju i određene investicije u koje država ulaže. Naravno, ono što treba da kažemo, apsolutno i kada je kreiran budžet koji smo inače glasali za ovu godinu, a sada ćemo glasati o rebalansu, on je naravno pravljen kako bi država mogla uspešno dalje da se razvija, da realizuje Plan Srbija 2025 koji će omogućiti da prosečna zarada u Srbiji bude 900 evra, penzija 540 evra, koji će obezbediti nova radna mesta, obezbediti da mladi ljudi ostanu u Srbiji, da formiraju svoje porodice, pa naravno i sama država ne treba da odustaje u tom periodu od svojih investicija koje su jako bitne da obezbede nešto što je svim građanima važno, pa i po onim teoretičarima koji su toliko veliki zagovornici tržišne ekonomije koji kažu da država treba da obavlja samo funkciju čuvara, odnosno da se bave bezbednošću, pa upravo i te investicije su jako važne. Videli smo i na pokaznim vežbama koje su rađene da imamo dana, za razliku od perioda žutih tajkuna koji su topili sve što su stigli, rasprodavali, imamo zaista moćnu vojsku, imamo bezbednosne službe koje mogu da garantuju bezbednost i sigurnost svih naših građana, imamo takođe i vojnu industriju, odnosno namensku industriju koja je za ponos i koja će se u narednom periodu i dalje razvijati. U svakom slučaju, imali smo prilike da čujemo i od uvaženih kolega šta je sve predviđeno ovim merama, svakako je za pohvalu što će se u narednom periodu dosta ulagati i u zdravstvo i što ste podelili sa nama informaciju za Kovid bolnicu u Novom Sadu, koja je jako bitna za ovu borbu, koja će biti još jedan dokaz da smo u segmentu i realizaciji jako bitnih investicija i efikasni i uspešni, a sve zahvaljujući tome što ono što se realizuje realizuje se planski, realizuje se strateški. Odluke koje se donose ne donose se politikantski kao što prethodnici radili, već se donose na osnovu činjenica, na osnovu podataka i na osnovu analiza svih mogućih pravaca i kako se mogu te strategije realizovati. Za razliku od vas, ministre, predsednika Vučića i celokupne Vlade koji se borite da ova država napreduje, da građani bolje žive, da i ovo doba krize naši ljudi putuju, posećuju Srbiju, da imamo i turiste iz drugih zemalja, kao što je moj uvaženi kolega Aleksandar spomenuo, Dragan Đilas se svakako bori za razvoj turizma drugih zemalja, tako da je danas ili juče, kada beše, otišao do Švajcarske, a siguran sam da će to, zapravo, biti samo jedna od novih niza Mauricijus tura, s obzirom da se polako kreće iz zemlje u zemlju da se izvrši provera da li su računi dobri, da li možda treba prebaciti novac na neke druge račune, pa možda verovatno i proveriti one druge koji još uvek nisu otkriveni da li su sigurni i koja je verovatnoća da će se i taj novac na drugim računima otkriti. U svakom slučaju, svako neka radi svoj posao, kao što znamo i po ekonomskoj doktrini jako je bitno raditi podelu rada, mi ćemo se boriti za boljitak građana Srbije, za napredak, za očuvanje zdravlja, za našu ekonomiju, oni neka se bore za sebe i svoje džepove, jer i one „investicije“ koje su radili bile su samo investicije za sopstvene džepove, po najskupljim mogućim opcijama, a mi se borimo da se obezbede sredstva po najpovoljnijim uslovima i da budemo zemlja zaista za ponos i za još veći broj investicija, tako da ću u Danu za glasanje sa zadovoljstvom podržati i ove pakete mera koje su danas pred nama, koji su jako bitni za sve građane Republike Srbije, ali i rebalans budžeta. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima prof. dr Marko Atlagić. Marko, imate 17 minuta za grupu. Jel dovoljno?
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, moje koleginice i kolege su danas uglavnom sve rekli po mom mišljenju ono što je trebalo o ovim zakonima. Dozvolite samo dve rečenice o njima. Pomoć, gospodine ministre, građanima radi otklanjanja problema uzrokovanih Kovidom 19 i prva, i druga i treća pomoć bile su pravovremene, efikasne i sveobuhvatne. To je najvažnije kod njih, pored sadržaja o kojima su moje koleginice i kolege danas govorile. Kad smo već na ovoj temi, moram da kažem da bivša vlast nije vodila računa o borbi protiv Kovida 19, već joj je bila saveznik. Kad to kažem, dozvolite da ipak kažem da je Dragan Đilas, za Evropu poznat kao Dragan Đilaš, da bi oblatio zemlju i predsednika Vučića 26. novembra 2020. godine rekao, citiram – zašto je Srbija u borbi protiv korona virusa visoko mimo sveta i zašto se radi suprotno od onoga što rade ozbiljne zemlje, završen citat. Dakle, kritikujući naše mere koje su bile kako smo videli, poštovani građani Srbije, i koje su dale izvanredne rezultate bolje nego Đilasove, kako on navodi „ozbiljne zemlje“, znači imali smo najbolje rezultate u Evrope, jedne od najboljih rezultata u svetu. Taj isti tajkun sa 619 miliona evra, sa računima u 17 zemalja širom sveta je 13. novembra 2020. godine slagao kada je rekao, citiram – država Srbija i predsednik Vučić ne preduzimaju niti jednu meru da spreče suzbijanje virusa, završen citat. Da li možete, poštovani građani Srbije, verovati da je tajkun Dragan Đilas, za Evropu Đilaš, ovo izrekao i slagao? E, to je taj Dragan Đilas, koji danas, kako reče ministar izdaje i lažna saopštenja. Naš predsednik države i država su na vreme preduzeli izvanredne mere u borbi protiv korone virusa čiji su rezultati najbolji u Evropi, kako rekoh i jedni od najboljih u svetu. Taj isti tajkun Dragan Đilas sa 619 miliona evra, sa računima u 17 zemalja je 26. oktobra 2020. godine ponovo uvredio našu zemlju kada je slagao, citiram – mi imamo nedovoljnu količinu vakcine i stariji od 65 godina nemaju nikakve šanse da dobiju vakcinu, završen citat. Istina je kako ste videli poštovani građani Republike Srbije da svi stariji od 65 godini koji su to želeli, na vreme su mogli dobiti vakcinu. To je taj lažov patološki Dragan Đilas. Taj isti tajkun sa 619 miliona evra, u narodu poznat pod nazivom Điki mafija je optužio predsednika Vučića da je, citiram – kriv za svaku osobu zaraženu virusom, završen citat. U vreme kada je predsednik Vučić bolje nego i jedan vladar u Evropi preduzeo sve neophodne mere za suzbijanje korona virusa. To je taj lažov Dragan Đilas. Dragan Đilas, tajkun sa 619 miliona stalno nas pokušava posvađati sa čeličnim prijateljima Kinezima. Tako je 17. avgusta gospodnje 2020. godine rekao, citiram – hoćemo li primiti kinesku vakcinu koju niko u Evropi primiti neće, završen citat. Naravno da je slagao i videli ste poštovani građani kako su Evropljani primili tu vakcinu. To je taj Dragan Đilas patološki lažov. Idemo dalje, Đilasu u sramoćenju države Srbije i predsednika Vučića pridružio se verovali ili ne, niko drugi neko akademik dr Dušan Teodorović u narodu zvani kao akademik glavotres. Zašto glavotres? Narod ga zove zato kada se spomene ime predsednika države Aleksandra Vučića, on trese glavom od mržnje. Ta moralna gromada od akademika, dr Dušan Teodorović stalno iz dana u dan vređa predsednika Vučića i državu Srbiju. Tako je akademik glavotres rekao, citiram – na čelu države Srbije je huligan koji je nevaspistan, završen citat. Dalje, ta moralna ljudeskara od akademika Dušan Teodorović, u narodu zvani akademik glavotres je pao tako nisko da je tragediju vojnika u Malom Zvorniku iskoristio da poželi smrt predsedniku države Aleksandru Vučiću. Taj Đilasov akademik Dušan Teodorović u narodu zvani akademik glavotres je napao i Zdravka Čolića samo zato, verovali ili ne što je na otvaranju jednog privatnog hotela pevao pred predsednikom Aleksandrom Vučićem. Zamisliste poštovani građani, poštovani studenti i vi poštavni akademici Srpske akademije, jednog profesora i jednog akademika. Taj akademik Dušan Teodorović, velika moralna gromada, u narodu zvani kao - glavotres je napao verovali ili ne i Momčila Bajagića zvanog Bajaga samo zato jer je pevao na večernjim koncertima, slikao se i pohvalio SNS i predsednika Aleksandra Vučića. Ta moralna gromada od akademika vređa, ne samo Aleksandra Vučića, nego i građane Republike Srbije koji su mu dali podršku upoređujući ih, verovali ili ne, sa stanovnicima nacističke Nemačke, a Aleksandra Vučića sa Adolfom Hitlerom. Ta moralna gromada od akademika u narodu zvanog kao Dule i akademik glavotres odrekao se Kosova i Metohije i stalno narušava teritorijalni integritet naše zemlje, posebno kada je rekao, citiram - Kosovo nije naše, nego albansko, završen citat, i sa ovim se akademik glavotres svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Ta moralna gromada od akademika, Dušan Teodorović, u narodu zvani akademik glavotres je napao Aleksandra Vučića samo zato što je bio inicijator podizanja spomenika osnivaču srpske srednjovekovne države Stefanu Nemanji. Mudri akademik je rekao, citiram - spomenik Nemanji znači ubijanje istorije srpskog naroda, završen citat. Da li poštovani učenici osnovnih i srednjih škola, poštovani studenti, poštovani kolege profesori, uvaženi građani Republike Srbije možete verovati da je akademik glavotres ovo izrekao? Ovim se akademik glavotres upisao u one koji revidiraju srpsku istoriju i koji su protiv kulture sećanja i protiv srpskog identiteta i protiv srpske slobode. Ta moralna gromada od akademika Dušan Teodorović u narodu zvani kao akademik glavotresje je verovali ili ne pozvao učenike osnovnih i srednjih škola na ulice, na demonstracije što je protivzakonito i protivustavno, jer politizuje naše đake i naše učenike, odnosno našu decu. Taj bajni akademik u narodu zvani glavotres je žestoko napao nikoga drugog, nego glumca Nenada Jezdića. Znate zašto? Samo zato što se pojavio na otvaranju autoputa Miloš Veliki i bio u delegaciji koja je dočekala predsednika Aleksandra Vučića. Od mržnje akademik glavotres je izjavio da više neće kupovati, inače odličnu Jezdićevu rakiju i da će ga zapamtiti kada on dođe na vlast. Na kraju, poštovani narodni poslanici, zašto Dragan Đilas i akademik Dušan Teodorović, Vuk Jeremić i ostali izražavaju mržnju i napadaju Aleksandra Vučića i državu Srbiju? Prvo, zato što je za razliku od njih Aleksandar Vučić veliki srpski patriota i veliki srpski rodoljub što ovi naravno nisu, kako ste videli. Drugo, zato što je Aleksandar Vučić veliki srpski reformator, a ova gospoda nisu. Aleksandar Vučić je proveo reforme. Treće, zato što je motor ubrzane modernizacije Srbije koju sada zaista sprovodi. Četvrto, zato što Aleksandar Vučić vodi brigu o zdravlju svakog našeg građanina, ne samo u zemlji, nego i u regionu. Peto, zato što je Aleksandar Vučić izuzetan borac i neumoran radnik za razliku od njih. Šesto, zato što Aleksandar Vučić vodi zemlju vojnoj neutralnosti, sigurnoj bezbednosti i ekonomskom napretku. Hvala, gospodine predsedniče Skupštine.
Hvala. Narodni poslanik Luka Kebara. Imate još šest minuta i 16 sekundi.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče. Uvaženo rukovodstvo Narodne skupštine, uvaženi ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, drage građanke i građani Srbije, na današnjoj sednici Narodne skupštine govorim o jako bitnim predlozima zakona i izmenama zakona koji se tiču garantnih šema vezanih za pandemiju virusa Kovida - 19, ali ću se svakako nadovezati na rebalans budžeta koji smo imali na prethodnoj sednici. Rebalans budžeta o kome smo pričali na prethodnoj sednici je jako bitan, jer je cilj da se ovim rebalansom država dodatno ojača, pogotovo sektor zdravstva, pogotovo sektor ekonomije što je za našu državu, za našu Vladu najbitnije. Napomenuću da je razlika 31 milijarda dinara u odnosu na postojeći budžet. Ovim rebalansom izdvajamo više novca, a pogotovo za sektor zdravstva, a opet ne prelazimo onu granicu Mastrihta, stopu javnog duga od 60%. Želim da napomenem da je ovaj rebalans usmeren pre svega ka izgradnji tih zdravstvenih kapaciteta. Gradi se nova kovid bolnica u Novom Sadu, a znamo da su kovid bolnice u Kruševcu i Batajnici izgrađene u rekordnom roku. Naravno, u okviru pogona na "Torlaku" se proizvodi vakcina Sputnjik V. Nedavno je započeta ta proizvodnja, ali će se graditi i fabrika sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima i sa Narodnom Republikom Kinom kako bi se u Srbiji proizvodila vakcina kineskog proizvođača "Sinofarm". Želeo bih da napomenem da smo mi šampioni vakcinacije, lideri vakcinacije, ne samo na prostoru Evrope, već i u celom svetu. Želim da iskoristim ovu priliku da ponovo apelujem na sve građane da se prijave preko portala e-uprava, ali i da kontaktiraju svoje mesne zajednice i svoje opštine, svoje opštinske uprave kako bi se na što efikasniji način vakcinisali u što bržem vremenskom roku i kako bi se vakcinisali na prostoru svojih opština, u svojim domovima zdravlja. Naravno, bitno je napomenuti da setom ovih zakona, odnosno rebalansom budžeta predviđa se novčana pomoć, dva puta po 30 evra. Isplata će biti u maju i novembru. Prijava se vrši samo jednom u intervalu od 28. aprila do 15. maja, a za nezaposlene sleduje još 60 evra, za penzionere još 50 evra, a bitno je napomenuti da penzioneri, primaoci novčane socijalne pomoći i rezidenti Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija su automatski prijavljeni. Znači, potrebna je jedna prijava za sve punoletne građane i ta jedna prijava se vrši preko portala e-uprave za Trezor. Od 5. maja čak može i putem telefona. Ono što je jako bitno, neću da oduzimam puno vremena, što se ovih garantnih tema i efekata tiče. Tri garantne šeme su u pitanju. Prva garantna šema, kao što znamo, ona je vredela dve milijarde evra, 1,7 milijardi evra je već iskorišćeno, a 500 miliona evra će biti dodatno opredeljeno za privredu, sektor privrede. Druga garantna šema obezbeđuje dodatnih 500 miliona evra za najugroženije sektore. To je sektor turizma, ugostiteljstva, hotelijerstva i sektor saobraćaja. Izmene treće garantne šeme se odnose na pomoć u vidu tri puta jedne polovine minimalne zarade kao pomoć preduzetnicima, mikro-malim i srednjim, ali i velikim preduzećima. Jako je bitno da se one odnose i na produženu ročnost kredita na pet godina, grejs period od 18 do 24 meseca. Sa novim namenama koje se ne odnose samo na likvidnost i na finansiranje obrtnih sredstava u tim preduzećima i kod preduzetnika, već se to odnosi i na refinansiranje postojećih kredita, ali u okviru protfolija iste banke. To je jako bitno napomenuti. Država tu preuzima obavezu da kao garant, odnosno kao žirant izmiri potraživanja banaka na osnovu potraživanja koja su deo tog sistema finansiranja garantne šeme, gde država, odnosno Narodna banka i Ministarstvo finansija kontroliše i nadzire čitav otvoreni transparentni proces. To znači da će država biti žirant pre svega onim preduzećima koja su najugroženija, koja su najviše pogođena ovom pandemijom. Naravno, to se odnosi i na preduzetnike, mala, srednja, mikro, ali i velika preduzeća. Čitava ova garantna šema, odnosno paket od ove tri garantne šeme iznosi negde od 953 milijardi dinara, što je aproksimativno osam, 8,1 milijardi evra. Takav paket pomoći mnoge evropske zemlje nisu u stanju da obezbede svojim građanima. Ovaj paket pomoći je toliko snažan, a opet sa ovim paketom pomoći mi ne prelazimo onu granicu od 60% stope javnog duga prema Mastrihtu, što je moj uvaženi kolega Kovačević na prethodnoj sednici objašnjavao, te kriterijume konvergencije. Znači, tu i stopa javnog duga i eskortna kamatna stopa i stopa inflacije. Sve te kriterijume mi poštujemo, za razliku od brojnih evropskih zemalja, poput Nemačke, poput Francuske koje su mnogo razvijenije, ali koje same nisu u stanju da poštuju te kriterijume konvergencije. To je dobro i ti rezultati su dobri. To je pokazatelj uspešne politike Vlade Republike Srbije, predsednika Aleksandra Vučića i čitavog tima koji radi na tom jednom važnom, jednom jako bitnom zadatku. To je dobro. Ali nažalost postoji ono loše, a loše je ponašanje određenih pripadnika žutog tajkunskog preduzeća, onih bivših žutih političara koji su ovu zemlju ojadili. Tu pre svega mislim na najistaknutijeg među njima, a to je gospodin Dragan Đilas, koji se istakao u svom lopovluku. Svi znamo za 619 miliona evra, svi znamo da je čovek dok je upravljao Beogradom doveo Beograd do ruba propasti, do duga od 1,2 milijarde evra, 1,2 milijarde evra samo u Beogradu. To je čovek, kao što znamo, koji često zna nama da spočitava kako mi govorimo da je on bio nekakav republički funkcioner, a on je tobože bio samo gradski. Ne, gospodin Đilas je bio i republički funkcioner. Setimo se Narodne kancelarije za javna ulaganja. Znači, on je bio i na republičkom nivou funkcioner i na gradskom i na opštinskim funkcijama. Naravno, neću govoriti o aferama Mauricijus, Švajcarska, Hong Kong, o Mostu na Adi, o mnogim brojnim drugim aferama, neću govoriti o njegovoj imovini, o imovini njegovog brata, ali imam jedno ključno pitanje – zašto gospodin Đilas, ako je sve stekao na legalan i legitiman način, zašto je stvorio jednu hobotnicu, finansijsku hobotnicu, ako je sve to radio kako treba? Zašto? Znači, on nešto prikriva. Taj gospodin Dragan Đilas nešto prikriva, u saradnji sa Šolakom, u saradnji sa Paskalom Šmitom, a setimo se svi da je Paskal Šmit jedan opskuran lik koji se proslavio, koji je postao poznat široj javnosti tako što je pevao pesmu o kokainu u nekim klubovima, noćnim klubovima. On je sa takvim ljudima, dame i gospodo, dragi građani Srbije, on je sa takvim ljudima sarađivao, taj gospodin Dragan Đilas, i onda se izvlačio da to nisu njegovi računi, već je on korisnik određenih računa, ili njegov brat, ili da je Paskal Šmit naravno vlasnik, a da su oni samo korisnici, ili da ti računi ne pripadaju lično njemu, već da ti računi pripadaju njegovim firmama. Naš narod ima jednu dobru izreku – nije šija, nego vrat. Znači, to su tvoje pare, sad da li se vode na tvoju firmu ili si ti samo korisnik određenog računa, to znači da si ti duboko involviran. Zamislite šta je sve moglo biti urađeno ovim novcem, koliko medicinske opreme, koliko respiratora, koliko vakcina se moglo nabaviti, koliko se garantnih šema moglo sprovesti tim novcem. Stoga je neophodno da sve nadležne institucije istraže do kraja ovaj slučaj, da konačno imamo epilog u slučaju Dragana Đilasa, a mi ćemo raditi, mi ćemo se boriti, Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije, svi smo zajedno, svi se borimo za jednu zdravu, još zdraviju Srbiju, još moderniju Srbiju, još snažniju Srbiju, Srbiju koja ima svetlu budućnost, Srbiju u kojoj nema mesta za ovakve opskurne likove kao što je Dragan Đilas, Srbiju koja će pobediti. Živela Srbija!
Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa nema više prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam – da li ima nekoga ko bi se još javio od predstavnika poslaničkih grupa ili izvestilaca? (Ne) Dajem reč predlagaču. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno, uvaženi gospodine Dačiću. Poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, najpre želim da vam se svima zahvalim na veoma konstruktivnom dijalogu tokom ova dva dana dok smo razgovarali o ovih šest zakonskih rešenja, uključujući i rebalans budžeta Republike Srbije za 2021. godinu, sa puno komentara, puno saveta, puno ideja, kako bi nam ovaj budžet bio još bolji i još uspešniji. Želeo bih da iskoristim priliku samo da vas podsetim na period februar-mart prošle godine kada smo se prvi put i susreli sa pandemijom korona virusa, kada smo prvi put i čuli da postoji neki virus, među sve nas je nekako i neki strah uneo, šta ćemo, kako ćemo, kakav je to virus, o čemu se to radi. Onda je naš predsednik, predsednik Vučić rekao: „Nema predaje! Idemo da se borimo, otvaramo borbu na dva fronta, otvaramo borbu za spas naše ekonomije, za očuvanje naše ekonomije i otvaramo borbu za zdravlje naših sugrađana“. Ono na šta sam posebno ponosan, možda sam malo i emotivan, jer znam kroz šta smo svi zajedno prošli u proteklih godinu dana, mi smo, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, iz ovih bitaka, iz ovih borbi izašli i izlazimo kao pobednici, možda prvi put u skorijoj istoriji Srbija pokazuje da u doba najveće ekonomske krize, možda i najveće zdravstvene krize u skorijoj istoriji može, zna, ume, zbog toga što su svi građani solidarni, jedinstveni i odgovorni da iz ovakve krize izađe kao pobednik. I ovaj rebalans koji je ovde danas pred vama daće nam mogućnost da nastavimo i u godinama koje su pred nama da ostanemo i da nastavimo da budemo pobednici i da pobeđujemo i u ekonomiji i u zdravstvu i u svim oblastima društvenog života u kojima možda do sada nismo imali priliku da budemo najbolji. Ovaj rebalans budžeta daće nam mogućnost da nastavimo i da završimo sve kapitalne projekte koje smo već započeli, a na nastavimo nove, nove auto-puteve, nove mostove, nove tunele, da nastavimo, da završavamo i da gradimo zdravstvenu infrastrukturu, ali takođe i nove bolnice, nove kliničke centre, da napravimo i tu novu fabriku vakcina koju samo mali broj najrazvijenijih zemalja u svetu ima, imaće je i Republika Srbija, da nastavimo sa trećim paketom pomoći, da podržavamo naše građane, podržavamo našu privredu, da umanjimo te negativne posledice Kovida-19. Zato vam hvala na razumevanju. Nadam se da ćete podržati ovaj Predlog rebalansa budžeta. Hvala predsedniku Vučiću i na viziji i na energiji i na snazi da nas potera i da nas gura da iz ovih borbi i bitaka izađemo kao pobednici i siguran sam da ćemo u istom ritmu i na isti način svi zajedno odgovorno i solidarno i u godinama koje su pred nama nastaviti da pobeđujemo. Hvala puno.
Hvala, ministre. Pošto se više niko ne javlja za reč, zaključujem zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačka od 2. do 6. dnevnog reda. Poštovani narodni poslanici, pošto smo završili raspravu o tačkama od 1. do 4. dnevnog reda ove sednice, a s obzirom na to da na predloge zakona nisu podneti amandmani, podsećam vas na odredbu člana 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, prema kojoj predsednik Narodne skupštine može da odredi dan za glasanje o predlozima pojedinih zakona bude odmah po završetku pretresa tih predloga zakona. U skladu sa ovakvom odredbom, određujem četvrtak 22. april 2021. godine, sa početkom u 18 sati i 32 minuta, kao dan za glasanje o tačkama od 1. do 4. dnevnog reda Devete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Pre nego što pređemo na glasanje, pošto sam danas bio na službenom putu na početku dana, želim da samo dam dve informacije. Kao što znate, danas je Dan sećanja na žrtve Holokausta, genocida i drugih žrtava rata. Taj uopšteni naziv se u stvari odnosi na godišnjicu kada su 22. aprila 1945. godine goloruki logoraši izvršili herojski proboj ustaškog logora Jasenovac, sa ciljem da preživi bar jedan da ispriča istinu o Jasenovcu. Od hiljadu logoraša iz samoubilačkog proboja preživelo je samo njih 80, u Jasenovcu, najbrutalnijem i najozloglašenijem od više stotina logora smrti u Drugom svetskom ratu. Jasenovački logoraši nisu imali sreće da budu oslobođeni kao što su to logoraši Aušvica imali 27. januara 1945. godine, kada ih je oslobodila Crvena armija. Ovog aprila je 80 godina od uspostavljanja prvih logora smrti u tzv. NDH, među kojima je najdrastičniji izraz planiranog ustaškog konačnog rešenja bio genocid nad decom jer je NDH jedina imala specijalizovane logore za decu. Samo zbog greha što su Srbi, bili su izloženi jednom od najmonstruoznijih genocida i žrtve ustaške ideologije, koja je pored nacističke, nesumnjivo bila jedna od najsmrtonosnijih ideologija u istoriji 20. veka. Jasenovačko stradalništvo je ubeleženo i utemeljeno u temelje srpskog identiteta. Mi danas dugujemo nezaborav svim žrtvama Jasenovca, koji nisu samo Srbi. Dugujemo istinu i za našu decu, za budućnost. Želim ovom prilikom da kažem da u dogovoru sa državnim rukovodstvom, sa predsednikom Srbije, pre svega Aleksandrom Vučićem, počećemo da radimo na jednom ozbiljnom prilazu povodom donošenja određenih državnih akata tim povodom, imajući u vidu da je za donošenje takvih akata, kojima bi se i odredio taj termin genocida, i uopšte taj dokument bio na dnevnom redu, neophodno je da se sve to dobro prouči. Imamo i odgovornost prema prošlosti ali i obavezu prema sadašnjosti i prema budućnosti. To sam želeo danas da kažem zato što nisam bio na početku ove sednice danas, pošto sam bio na službenom putu u Banja Luci sa predsednikom Vučićem. Druga stvar koju sam hteo da vam kažem, a mislim da je važno da javnost to čuje, a to je da naša predsednica Odbora za ustavna pitanja, zakazala je za 29. april u 10,00 sati prvu javnu raspravu o ustavnim amandmanima, odnosno o Predlogu za promenu Ustava. To govorim zbog toga što se od nas očekuje da damo taj plan i raspored javnih rasprava. Koliko sam shvatio od predsednice, biće nekoliko javnih rasprava, ne samo u Beogradu, i onda ćemo preći na odlučivanje o predlogu za promenu Ustava, sa ciljem da se javne rasprave sa strukovnim udruženjima, sa predstavnicima evropskih institucija, sa naravno, sudovima, tužilaštvima, znači, sa onima kojih se to tiče, kako bi se postigla što šira saglasnost oko sveta toga. Izvinjavam se zbog ovoga što sam rekao, nevezano od dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 192 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika, i da prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda - Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona, podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8. Ustava, Narodna skupština usvaja budžet većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 8. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni priliko njihovog donošenja. Zato stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o ranijem stupanju na snagu zakona, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o davanju saglasnosti na izmene i dopune finansijskih planova organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2021. godinu. 1. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 192, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu. 2. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. 3. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu. 4. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 193. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Druga tačka dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O PRIVREMENOM REGISTRU PUNOLETNIH DRŽAVLjANA REPUBLIKE SRBIJE KOJIMA SE UPLAĆUJE NOVČANA POMOĆ ZA UBLAŽAVANjE POSLEDICE PANDEMIJE BOLESTI KOVID – 19 IZAZVANE VIRUSOM SARS-CoV-2. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da na Predlog zakona nisu podneti amandmani. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledice pandemije bolesti Kovid – 19 izazvane virusom SARS-CoV-2, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 193, za – 192, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 10. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“ Republike Srbije. Prema članu 196. stav 4. Ustava, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 194, za – 194. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 194, za – 193, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog zakona. Treća tačka dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O UTVRĐIVANjU GARANTNE ŠEME KAO MERA PODRŠKE PRIVREDI ZA UBLAŽAVANjE POSLEDICE PANDEMIJE BOLESTI KOVID – 19 IZAZVANE VIRUSOM SARS-CoV-2 Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 194, za – 194. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid – 19 izazvane virusom SARS-CoV-2. Četvrta tačka dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O UTVRĐIVANjU DRUGE GARANTNE ŠEME KAO MERA DODATNE PODRŠKE PRIVREDI USLED PRODUŽENOG NEGATIVNOG UTICAJA PANDEMIJE BOLESTI KOVID – 19 IZAZVANE VIRUSOM SARS-CoV-2. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 194, za – 194. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Dame i gospodo narodni poslanici, pošto smo završili glasanje, nastavljamo rad u utorak u 10.00 sati po preostalim tačkama dnevnog reda. Još jednom podsećam da ćemo raditi utorak i sredu, a u četvrtak će početi Deseta sednica Narodne skupštine. Hvala puno. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Devete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 102 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim sve da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 142 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da.) Narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.