Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da se prijavilo 115 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 145 narodnih poslanika. Molim vas da najpre saslušamo himnu Republike Srbije. (Intoniranje himne.) Prelazimo na rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima poslanik Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam već nekoliko puta postavljao pitanje ministru unutrašnjih poslova povodom kriminalnih afera potpredsednika Vlade, Rasima Ljajića. U međuvremenu, ja sam objavio i celu knjigu na hiljadu strana u kojoj sam dokumentovao te kriminalne afere, a sada bih zahtev ministru Nebojši Stefanoviću dopunio još nekim saznanjima. Srpska javnost sve do jutros nije znala, od ovog trenutka saznaje da je potpredsednik Rasim Ljajić, vlasnik građevinske firme „Ikan kompani“, koja je podizvođač firmi „Alk kompani“, vlasnika njegovog bliskog prijatelja iz Novog Pazara, koji se zove Numan Barjamović. Rasim Ljajić finansira izgradnju 14 zgrada po sto stanova u Sočiju. Ne bih ja imao ništa protiv da Rasim Ljajić, kome je od babovine ostalo bogato nasledstvo, finansira 1.400 stanova u Sočiju. Međutim, čini mi se da je to nespojivo sa funkcijom ministra i potpredsednika Vlade Srbije. Vas je verovatno malo unervozila ta kampanja koja je protiv mene pokrenuta na stadionu u Novom Pazaru, gde su prvo pevali da im je prva i poslednja želja da zakolju vojvodu Šešelja. Ja im otpevam i ne zameram, meni je to zabavno, duhovito, pa onda počnu da psuju mrtvu majku, a ja kažem - ne mogu da vam uzvratim istom merom jer ja nisam nekrofil, ja mogu samo nad živima da ispunjavam obećanja, a onda sam se postarao lepo da dođem do podataka ko su ti ljudi i po čijem nalogu rade. Navijačke grupe u Novom Pazaru „Torcida Sandžak“ i „Ekstremi“. „Ekstremi“ su bili pod kontrolom Sulejmana Ugljanina, a „Torcida“ je bila Rasima Ljajića. Rasim je uspeo da ih spoji i stavi pod svoju kontrolu. Grupa navijača je s njegove strane angažovana u raznim firmama, gde imaju nadoknadu 40.000 dinara mesečno, a da ništa ne rade, niti se pojavljuju na poslu. Navijači koji primaju plate, a da se nikada ne pojave na poslu su Mirza Gračanin, zvani Ćufte, Emir Rapović, zvani Bombaj, Mirsad Puzović, zvani Mikan, Enes Koničanin, zvani Tange, Tarić Šehović, zvani Tarzo, Iksan Zejnelović i Suad Zoni, zvani Sutko. Sva saopštenja, psovke, vređanja i uvrede pišu i plasiraju Mirsad Jusufović, savetnik gradonačelnika Novog Pazara, brata Rasima Ljajića, Kasim Zirnić, koji nema ni srednju školu završenu, i Kasimov sin, Suad Zirnić, koga zovu Sutko. Dakle, pošto naša policija sva ova saznanja ima, a od koga bih ja dobio ako ne od njih, jel tako? Vi znate za moje standardne mreže, sisteme obaveštavanja, informisanja i javljanja, onda je velika opasnost za Srbiju da policija ne obaveštava ministra Nebojšu Stefanovića i da ministar Stefanović ni na ovo neće reagovati. Umesto sada da se bavim pametnijim poslovima, da dovršavam svoje knjige, obećao sam naciji da ću ih dovršiti pre nego što me Bog pozove sebi, ja moram moje dragoceno vreme da trošim na istraživanja ove vrste.
Vreme, zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Reč ima Milorad Mijatović. Izvolite.
Poštovana predsednice, ja ću postaviti pitanje, ali da obavestim građane Srbije da sam ja pitanje postavio 6. decembra 2018. godine. Deo tog pitanja glasilo je, a radi se o Vojislavu Šešelju, osuđenom ratnom zločincu, koji sedi u poslaničkim klupama. Ovo je jedini parlament u Evropi gde čovek koji ima pravosnažnu presudu Haškog tribunala za ratne zločine sedi u ovom parlamentu. Ja sam dobio odgovor od predsednika Administrativnog odbora, ja se predsedniku Administrativnog odbora zahvaljujem na odgovoru, a taj odgovor je vrlo indikativan. Administrativni odbor nije mogao da da odgovor zato što nema presudu Haškog tribunala. Sada postavljam pitanje ministru spoljnih poslova, koji je zadužen za saradnju sa Haškim tribunalom, da Narodnoj skupštini dostavi presudu Haškog tribunala prevedenu na srpski jezik na Administrativni odbor, da bi Administrativni odbor mogao da razmatra da u ovim klupama ne sedi čovek koji ima pravosnažnu presudu Haškog tribunala. Ja to očekujem da ću dobiti. Ne bih dalje komentarisao na ovo što se ovde iznosi, to su i do sada bile laži, neistine i poluistine koje Vojislav Šešelj u svojoj političkoj aktivnosti stalno iznosi. A to što Vojislav Šešelj kaže da piše knjige, znate, on nije pisac, on je tu svoju knjigu sklepao, na osnovu zapisnika, na osnovu stenografskih beležaka, jer da Vojislav Šešelj veruje u sistem ove Srbije, u institucije sistema, tada bi on vrlo korektno postupio, da je sve svoje nalaze dostavio Ministarstvu unutrašnjih poslova, da je dostavio Odeljenju za organizovani kriminal. Tada bi bilo jasno da on ne veruje u to i zato ovako iznosi tamo gde nije mesto, u Narodnoj skupštini. Rasim Ljajić je, kao častan čovek, Odeljenju za organizovani kriminal podneo tužbu sam protiv sebe, tražeći da ta institucija države Srbije kaže šta je istina, a šta nije istina. Odmah da vam kažem, a građanima Srbije to je sasvim jasno i ne treba im puno objašnjavati, jasno je da Rasim Ljajić je častan čovek koji čak nema ni prekršajnu prijavu za saobraćaj a ne nešto više, a ovim ljudima koji sede sa moje desne strane, čije politike su poražene i koji ovde glume opoziciju, oni su kvaziopozicija, tačnije oni su plišana opozicija, nikome ne smetaju, nikome ne čine. Mi se ne bojimo te plišane opozicije i bićete poraženi, kao što ste bili poraženi u prethodnim izborima u četiri grada, kao što ste poraženi u beogradskim izborima, kao što je Vojislav Šešelj poražen u predsedničkim izborima, nije mogao ni da pređe cenzus. Gospodo, ovakvom politikom koju vodite vi nikada nećete dobiti izbore i nestaćete sa političke scene Srbije, a morate nestati, jer ste vi, kao što sam već jednom rekao, nesreća za državu Srbiju, vi ste kancer na političkom nebu Srbije i sa vama više nećemo raspravljati, jer to nema nikakve svrhe, pogotovo vaše vređanje, ponižavanje i sve ono što činite. Socijaldemokratska partija Srbije će ići napred i budite uvereni uvek će vas pobediti svugde. Hvala vam.
Nema više prijavljenih poslanika za postavljanje pitanja. Molim vas da posle svakog pitanja ne postavljam isto. Javite se, pa da mogu da dajem reč po redosledu prijavljivanja. Reč ima Bojan Torbica.
Zahvaljujem, predsednice. Pitanje ću uputiti premijerki Ani Brnabić, ali pre toga da dam nekoliko napomena. Za dvadesetak dana napuniće se dve decenije kako je bez saglasnosti Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija i suprotno međunarodnom pravu otpočela agresija najveće i najjače vojne alijanse u istoriji ljudske civilizacije na jednu malu i suverenu zemlju. Tokom 78 dana uništena je gotovo celokupna infrastruktura jedne države, ali ono što je teže, ono što je nenadoknadivo u odnosu na mostove, fabrike i stambene zgrade i vojne objekte su životi nevinog stanovništva i hrabrih branilaca. Kako je taj nepravedni rat izgledao u brojkama? U ratu je na strani alijanse učestvovalo 19 država članica, ako se uračunaju i one zemlje koje nisu bile članice NATO pakta a koje su dale na raspolaganje svoje aerodrome i drugu pomoć, SR Jugoslaviju je napalo 26 država. Procena ukupne materijalne štete se kreće od 30 do 100 milijardi dolara. NATO je tokom agresije pogodio oko 3.350 objekata infrastrukture, od čega je uništeno oko 1.400 objekata, a više ili manje je oštećeno oko 1.950 objekata. Ono što znamo jeste da je agresor potpuno razorio sedam industrijskih i privrednih objekata, 11 energetskih postrojenja, 38 mostova, 28 radio i TV repetitora, 470 kilometara puteva i 595 kilometara pruga, oštećeno je 19 bolnica, 20 domova zdravlja, 18 dečijih vrtića, 69 osnovnih i srednjih škola, 29 manastira i 35 crkava. Zemlje agresori su u tom trenutku imale 744 miliona stanovnika i državni budžet od 3.312 milijardi dolara, a tadašnja SR Jugoslavija 11,5 miliona stanovnika i budžet od 3,85 miliona dolara. NATO je agresiju započeo sa 464 letelice, a završio sa 1.040. Tokom 78 dana i noći bombardovanja u oko 30.000 vazdušnih naleta ispaljeno je 50.000 razornih projektila i preko 1.000 krstarećih raketa. Ukupna masa ovih ubojnih sredstava je oko 22.000 tona. Srpske snage su od 24. marta do 10. juna imale 753 poginula, od toga 589 vojnika i 172 policajca. Poginulo je preko 2.500, a ranjeno je oko 12.500 civila. Agresor je ubio 97 dece, od kojih je najmlađe imalo nepunih 11 meseci. Nema grada i naselja koje NATO bombe nisu načele. Pod ruševinama su ostale čitave porodice. U Aleksincu porodica Milić je stradala u jednom trenu, otac Dragomir, majka Dragica i njihova kćerka Snežana. Pod bombama je ugašen život i najmlađe žrtve NATO agresije, jedanaestomesečne Bojane Tošović i njenog oca Božine iz Merdara kod Kuršumlije. U Novom Pazaru stradali su zajedno dvogodišnji Marko Simić i njegov otac Vladan. U Batajnici je ubijena trogodišnja Milica Rakić. U Vladičinom Hanu bomba je pogodila zagrljene maturante gimnazije, Milana Ignjatovića i Gordanu Nikolić. Na Varvarinskom mostu bomba je pogodila petnaestogodišnju Sanju Milenković, devojčicu kojoj su svi profesori predviđali briljantnu karijeru matematičara. Pod ruševinama porodične kuće u Ralji kod Sopota završio je život malih Pavlovića, osmogodišnjeg Stefana i petogodišnje Dajane. Najveći deo podataka kojim raspolažemo su utvrđeni tokom prvih godinu dana posle NATO agresije, pošto u oktobru 2000. godine dolazi do promene vlasti u Srbiji i nova republička vlast ne obraća mnogo pažnje na posledice NATO agresije. Pitanje za premijerku Anu Brnabić glasi – da li postoji mogućnost da Vlada Srbije formira radno telo koje bi utvrdilo tačan broj svih, a naročito civilnih žrtava kao i njihova imena i prezimena. Svedoci smo činjenice da zbog nemara i određenih političkih zabluda propustili priliku da po završetku Drugog svetskog rata evidentiramo sve zločine nad srpskim narodom što otvara prostor raznim političkim revizionistima da manipulišu broj nevinih žrtava, naročito u pogledu žrtava sistema logora smrti Jasenovac, kao i sistema logora smrti Gospić, Jadovno i Pag. Pored tačnog broja identiteta žrtava bilo bi dobro da se utvrdi tačna visina materijalne štete koja je tokom agresije naneta Saveznoj Republici Jugoslaviji. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Fatmir Hasani.
Uvažena predsednice parlamenta, dame i gospodo narodni poslanici, pitanje postavljam Vladi Republike Srbije – kada će Vlada da integriše albansku manjinu u državne organe i institucije? Albanska manjina je zapostavljena i neupoređena sa ostalim manjinama u Srbiji. Šta smo mi krivi što su loši odnosi između Beograda i Prištine? Kod nas se decenijama nisu investirali u oblasti ekonomije i ekonomskog razvoja, kod nas je nezaposlenost deset puta veća nego u nekim razvijenim opštinama u Srbiji, sa nama ni predsednik države neće da se sretne u Bujanovcu i Preševu. Mi smo postali taoci loših odnosa između Beograda i Prištine. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Novica Tončev.
Poštovana predsednice, poštovane kolege, želim ovu priliku da iskoristim i da na konkretnim primerima ukažem na teško stanje u pravosuđu Pčinjskog regiona, koje tišti sve građane i da sa tim u vezi postavim nekoliko konkretnih pitanja nadležnom Ministarstvu pravde. Opština Surdulica je kao tužena strana prošle godine, dobila izvršnu presudu Osnovnog suda u Surdulici, koji se opštini nalaže da u radni odnos vrati jednog građanina, neću mu sada navoditi ime, a kome je radni odnos prestao još 2011. godine. Ništa ovde ne bi bilo sporno i čudno da taj isti građanin, u međuvremenu, nije stekao pravo na invalidsku penziju jer mu je u februaru 2017. godine utvrđen potpuni gubitak radne sposobnosti, kao posledica bolesti. Zbog čega je stekao pravo na invalidsku penziju? Opština je od fonda PIO pribavila dokaz o penzionisanju i dokument dostavila Izvršnom sudu, ali taj dokument nije uvažen, zbog čega smo izjavili žalbu Višem sudu u Vranju. Drugostepeni sud je žalbu odbio i lokalna samouprava je dužna da postupi po rešenju o izvršenju i izvršnoj presudi i da to lice se vrati u radni odnos. Ukoliko to ne uradimo i ne izvršimo presudu, mi smo u krivičnom delu, a logički se postavlja pitanje – kako to da sprovedemo? Zato ovom prilikom hoću da postavim pitanje Ministarstvu pravde, da posavetuje opštinu Surdulica na koji način da vrati u radni odnos čoveka kome je lekarska komisija utvrdila gubitak radne sposobnosti, sto posto, i koji je trenutno invalidski penzioner, čak i da nije penzioner, ovaj građanin je prema lekarskom izveštaju sto posto invalid, pa se postavlja pitanje – koji on posao može da radi? Nijedan zakon nije regulisao ovakav slučaj. Mislim da je ovo jedinstvena presuda u Srbiji koja je doneta na štetu opštine Surdulica. Isto pitanje postavljam i svim kolegama narodnim poslanicima koji su pravnici, a broj pravnika u ovoj sali ima puno i to u svim poslaničkim grupama - da li su kolege poslanici ikada čuli za ovakav slučaj? Želim ovom prilikom da objasnim kakva je opština Surdulica uopšte došla u ovakvu apsurdnu situaciju da treba da izvrši jednu sudsku presudu, koja se ne može izvršiti i koja se kosi i sa pravom i sa zdravim razumom. Ministarka pravde, gospođa Kuburović, i prethodni ministar Selaković su upoznati koliko sam puta ukazivao na slučaj tužiteljke Danijele Trajković, koja je sa funkcije Osnovnog javnog tužioca u Vladičinom hanu i zabrana funkcije višeg javnog tužioca u Vranju. Javnost je upoznata da je gospođa Trajković vrhunac svoje tužilačke karijere u Osnovnom javnom tužilaštvu u hanu doživela kada je bez provođenja istrage i bez mog saslušanja protiv mene podigla optužnicu zbog navodnog nanošenja telesne povrede jednog građanina. Moje pitanje je – iz kojih razloga ja kao građanin, nisam imao pravo na tužilačku istragu i šta je sa mojoj krivičnom prijavom o vređanju na nacionalnoj osnovi tog istog građanina, ovo je isto pitanje za Državno veće tužioca. Na ovakvu presudu sam se žalio ja, žalio se oštećeni, žalio se javni tužilac, ali je Drugostepeni sud sve žalbe odbio i presudu potvrdio, iako građani čekaju duge presude, ja sam presudu Kasacionog suda dobio za petnaest dana. Svi pravnici i profesori prava, kao i moje kolege ovde u skupštini, kojima sam dao predmet da se upoznaju, u šali kažu da je jedino falilo još da se svedoci žale na presudu da bi je sud ukinuo i vratio na ponovno suđenje. Nemam vremena da čitam sve grehe i sve nezakonite radnje naše tužiteljke, ali bih hteo da postavim konkretno pitanje – koliko je ljudi pravosnažno oslobođeno krivice, koliko postupaka je zastarelo i koliki je iznos sudskih troškova pao na teret budžeta države za sve vreme od kako je Danijela Trajković obavljala funkciju osnovnog javnog tužioca i od kako je viši javni tužilac u Vranju? Da li troškove oslobađajućih optužnica snosi Danijela Trajković ili to plaćaju građani Srbije preko budžeta? Da li će biti pokrenut postupak da se država regresira od tužiteljke, s obzirom da je to šteta što ona pravi nezakonitim radom? Imao bih još dosta pitanja i dosta pritužbi građana koji me kontaktiraju, ali biće vremena u narednom periodu da nastavim da ukazujem na probleme.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsednice Narodne skupštine. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, imam nekoliko poslaničkih pitanja i sva ona su upućena Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srbije, a u vezi sa učestalim napadima na ovim protestima. Prvo pitanje je vezano za napad na radnike JP „Gradska čistoća“, koji se dogodio u subotu, 23. februara ove godine u Beogradu u Terazijskom tunelu, a nakon protesta koji su organizovali Đilas, Jeremić, Boško Obradović i ostali iz tog Saveza za Srbiju. Moje pitanje glasi – da li je policija obavila istragu o ovom događaju i da li su obavljene sve ostale neophodne radnje da se utvrde sve okolnosti pod kojima se desio ovaj napad, da li su utvrdili ko su vinovnici ovog incidenta i posebno ko su organizatori i nalogodavci ovog napada? Javnost u Srbiji je uznemireni zbog ovog slučaja zato što je u pitanju napad na ljude koji su radili svoj posao. Radili su ono što rade svaki dan. Čistili su grad, kao što čiste grad svaki dan. To je ozbiljan, častan i veoma težak posao, a pri tome niko od njih nije ni na koji način izazvao bilo koga. Nisu izražavali nikakav stav. Jednostavno, ljudi radili svoj posao i umalo da dožive linčovanje. Umalo da ih prebije rulja bez ikakvog povoda. Zašto? Zato što su se drznuli da čiste svoj grad, zato što se neko drznuo da radi svoj posao za koji je plaćen, zato što to nije po volji demonstrantima. Da li neko treba da dobije batine zbog toga što čisti svoj grad? Da li treba neko da strada zato što obavlja svoj posao? Da li treba da strada svako ko iz bilo kog razloga nije po volji Draganu Đilasu, Bošku Obradoviću, Vuku Jeremiću i ostalima? Da li je to Srbija za koju se vi zalažete? Da li je to vaša politika? Da li je to sistem vrednosti koje vi zastupate? Posebno uznemirava podatak koji je objavljen u medijima da su napadnuti radnici „Gradske čistoće“ vređani tom prilikom i na verskoj i rasnoj i nacionalnoj osnovi. Imamo izjavu jednog od radnika. Bekaj Elvis je u pitanju, jedan od radnika „Gradske čistoće“, koji kaže da su on i kolege, kao i svaki dan, došli da očiste tunel nakon protesta kada su napadnuti. Kaže: „Nas je bilo petnaestak, a njih je bilo stotinak“, to su te junačine, njih stotinak na njih petnaest, „počeli su da nas vređaju i da nam viču - što bežite?“ Ili je to možda bilo onako čuveno kako Boško kaže - gde bežiite. „Gurali su nas, ali nisu stigli da nas udare, jer smo jedva uspeli da pobegnemo. Mi smo uplašeni pobegli ka Zelenom vencu, čak je i kolega ostavio i kamion samo da bismo spasili živu glavu“. To je Srbija koju žele Dragan Đilas, Boško Obradović, Vuk Jeremić onaj nesrećni Borko Stefanović, Janko Veselinović i ostali iz Saveza za Srbiju, Srbija u kojoj bi se svakodnevno prebijali neistomišljenici. Moje sledeće pitanje se odnosi na još drastičniji primer napada na ljude koji rade svoj posao. Ovaj put je u pitanju novinarka i desila se u Prokuplju 2. marta, dakle, pre nekoliko dana, opet za vreme tog protesta koji organizuju Đilas, Jeremić, Obradović i ostali. Naime, da li je utvrđeno ko je odgovoran za napad na novinarku prokupačkih „Vesti“ Sonju Pešić, koja je tog dana izašla na teren kako bi izveštavala sa tog njihovog protesta. U trenutku napada imala je identifikacionu karticu novina za koje izveštava. Stajala je na mestu na kome su se nalazili i ostali novinari i radila svoj posao i umalo da dobije batine. Doživela je šikaniranja, maltretiranja, najrazličitije uvrede i pretnje samo zato što to nije po volji Đilasa, Obradovića, Vuka Jeremića i ostalih. To se jasno vidi iz Službene beleške koja je sačinjena iste večeri u Policijskoj upravi u Prokuplju. Dakle, jako je važno da sve ovo bude procesuirano i sankcionisano, jer fizički napadi predstavnika Saveza za Srbiju postaju svakodnevnica u Srbiji. Politika Saveza za Srbiju je odavno postala politika nasilja i mržnje svima koji drugačije misle od njih. Svako ima pravo da šeta i da protestvuje, ali niko nema pravo da preti i da ugrožava bilo koga. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici: Ljiljana Malušić, Đorđe Milićević, Dejan Radenković i Vladimir Marinković. Dostavljeni su vam zapisnici Prve i Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini i zapisnik Dvadesete posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 2, 3, 4, 5, 9, 10, 11. i 12. oktobra 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 132 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 16, 17, 18, 22, 23, 24, 25. i 26. oktobra 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Dvadesete posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 28. januara 2019. godine. Zaključujem glasanje: za – 135narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. U Sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Prelazimo na razmatranje akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o autorskim i srodnim pravima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan narodni poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa zloupotrebama pri vršenju izbornih radnji i nezakonitih uticaja i pritisaka na izbornu volju građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Grupa od 22 narodna poslanika predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje su dovele do katastrofalnog stanja u kome se trenutno nalaze mediji u Republici Srbiji i utvrđivanja odgovornosti Saveta Regulatornog tela za elektronske medije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Poslanička grupa Demokratska stranka predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan narodni poslanik. Narodni poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Ljupka Mihajlovska i Nenad Božić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je Savet Regulatornog tela za elektronske medije postupao i da li postupa u skladu sa obavezama predviđenim zakonima, odnosno da li je došlo do propusta u njegovom radu i da li je došlo do gubitka nezavisnosti, samostalnosti, objektivnosti, te da se, ukoliko se utvrdi da jeste, pristupi postupku razrešenja članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije i zatim postupku predlaganja i imenovanja novih članova pomenutog Saveta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o Vojvodini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Poslanička grupa SNS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Predsednica Narodne skupštine, Maja Gojković, predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog za imenovanje generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Zaključujem glasanje: za je glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Prelazimo na dopune dnevnog reda. Narodni poslanik Žika Gojković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o povraćaju imovine i obeštećenju. Da li poslanik želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovane kolege poslanici, predlažem da se u današnji dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda nov zakon o povraćaju imovine i obeštećenju. Suština ovog zakona je pravičnost, prestanak diskriminacije i loša primenjivost i kvalitet postojećeg zakona. Aktuelni zakon koji imamo ima niz manjkavosti, doveo je do diskriminacije i suštinski problem koji postoji kod tog zakona je izostanak supstitucije koja bi dovela do pravične nadoknade u imovini. Mi ne tražimo ništa novo, tražimo samo da se primeni zakon iz 2007. godine, po kojem je vraćena imovina verskim institucijama, ali da taj zakon sada važi i za sve građane. Oko 95% od ukupne imovine, koja se potražuje je poljoprivredno zemljište, šume i pašnjaci. Država u svome vlasništvu ima sasvim dovoljno ovakvog vida imovine da bi mogla supstitucijom da nadoknadi u imovini pravičnu restituciju. Time bi profitirala i država, jer bi konačno imala priliku da tamo gde nema naslednika da tu imovinu uknjiži u svoje ime i ono što je možda još važnije, ne bi bilo finansijske nadoknade i dodatnog zaduživanja. Nažalost, danas najveći deo imovine poljoprivrednog zemljišta, koje je u državnom vlasništvu, koriste tajkuni koji su se obogatili 90-ih godina za vreme nesrećnih ratova i upravo ti ljudi su odmah posle 2000. godine, posle promena, 2000. godine kupili ogromnu imovinu kada je u pitanju zemljište i fabrike koje je trebalo da bude predmet restitucije i time naravno legalizovali u najmanju ruku svoje sumnjivo bogatstvo. U isto to vreme, na volšeban način, omogućeno je da nekoliko porodica, da nekoliko pojedinaca, stranih državljana iz Hrvatske i Mađarske, na volšeban način kupi nekoliko desetina hiljada hektara zemlje u Vojvodini. Za sve to vreme porodica Karađorđević, kao i velika većina građana Srbije koja još traži imovinu, nije uspela do dana današnjeg da dođe do svoje dedovine. Drage kolege, pomislite samo da je restitucija pravično urađena pre ratnih sukoba na Kosovu, kakva bi danas bila pozicija Srbije u pregovorima. Pomislite samo da je restitucija pravično urađena pre pljačkaške privatizacije da li bi bilo ovoliko stečajeva i ovoliko ljudi na ulici? Naravno da ne bi. Pokret obnove Kraljevine Srbije, koji se zalaže za nacionalno jedinstvo i pomirenje, se zalaže da takvo pomirenje može biti samo ako ispričamo stvarnu istoriju naših naroda. Molim vas, dozvolite mi da završim, i ako ispravimo nepravde iz prošlosti, jer to ne radimo zbog EU, već to radimo isključivo zbog nas samih. Nećemo stati dokle god…
Vreme. Hvala vam poslaniče. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad a.d. za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Poslanik Nemanja Šarović je na osnovu člana 92. Poslovnika predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića. Da li želite reč?
Naravno. Dame i gospodo narodni poslanici, prošlo je dosta godina od ubistva Zorana Đinđića. Isto tako, evo već prođoše polako godine i otkada sam ja u ime poslaničke grupe SRS predložio da u ovom sazivu Skupština formira anketni odbor koji bi utvrdio političku pozadinu ubistva Zorana Đinđića. Jasno je da ta politička pozadina postoji, jasno je da je Zoran Đinđić mnogima u Srbiji vredniji mrtav nego živ. Ko je imao najviše interesa od njegove likvidacije? Ko je nju naredio? Iz kojih razloga? To su stvari koje nikada pouzdano nisu utvrđenje. Mi iz SRS naravno smo od početka upozoravali da iza tog ubistva najverovatnije stoji zapad i da treba tražiti među onima koji su mu bili najbliži da među njima treba tražiti nalogodavce i izvršioce i da među njegovim najbližim saradnicima su oni koji su najviše od njegovog ubistva profitirali. Oni koji se zaklinju u Zorana Đinđića, zanimljivo, nikada nisu želeli da se na ozbiljan način bave njegovim ubistvom, nikada ih nije zanimalo da istraže kako je moguće da su dva čoveka koja su optužena i proglašena njegovim ubicama praktično likvidirana u Meljaku, bez da je jedan od njih, iako su, kako kažete, bili okorele ubice i kriminalci, bez da su opalili jedan jedini metak, bez da su pružili bilo kakav otpor. Što je još zanimljivije, ogroman novac kojim su raspolagali i do koga su došli prodajom narkotika, nikada nije pronađen. Od čitavog njihovog bogatstva, praktično nije ostalo ništa, nije pronađeno niko od ovih koji su ubijeni, nije pronađeno ni naknadno, nije ni pronađeno dok je rušena Šilerova kako bi verovatno sa jedne strane bili pronađeni ti novci, a sa druge strane kako bi bili uništeni dokazi i video snimci onih koji su se sa njima družili, onih koji su Đinđićevim ubicama dovodili žene i decu u posetu u CZ. Mi iz SRS, iako je naš predsednik najavio kada je odlazio u Haški tribunal, kako će završiti Zoran Đinđić, jer to je bio očigledno. Znate, naš narod kaže – ko se mača lati, od mača i strada.
Vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Vojislav Šešelj: Ponovi glasanje.) Ponavlja se glasanje za ovaj predlog. Kažu da sam prebrzo. Izvolite, poslaniče, ako imate neku primedbu, vi mi slobodno saopštite. Za mene su svi poslanici jednaki. (Vojislav Šešelj: Sada nemam.) Zaključujem glasanje: za – 25, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Prihvatam moju grešku. Narodni poslanik Nemanja Šarović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa pritiscima na državne organe i kršenje zakona tokom izbora za narodne poslanike u Narodnoj skupštini održani 2016. godine. Izvolite.
Dame i gospodo, još jedna očigledno bolna tema i za vas koji sedite i koji predstavljate vladajuće stranke, ali i za deo prozapadne opozicije. Praktično, od 2000. godine svaki izbori obeleženi su i žigosani određenim neregularnostima i još pre održavanja izbora mnoge političke stranke pričaju kako će izbori biti neregularni. Međutim, ni vi, ni vaši prethodnici skoro da niste uradili ništa da biste obezbedili punu regularnost izbora. Izbori koji su održani 2016. godine bili su po tom pitanju ne drugačiji od onih, pretpostavljam, koji će uskoro biti održani i tada su te izbore pratile mnoge kontroverze. Jedna od njih je da poslanička grupa, odnosno lista Dveri – DSS nije imala dovoljno glasova da pređe cenzus. Došlo je do toga da u RIK vi iz SNS, koji ste bili najbrojniji, glasate da budu poništeni izbori na određenim biračkim mestima, da bi ta prozapadna opozicija u drugom krugu potpuno neregularno se ujedinila i omogućila tim listama da se nađu u Narodnoj skupštini. Ne bi to ni bilo toliko sporno da u izbornoj noći američki ambasador Skot nije odigrao najbitniju ulogu. On je taj koji je vršio pritisak i na vlast i na opoziciju i on je taj koji je direktno odlučivao koja će izborna lista preći cenzus i sa koje će se liste narodni poslanici naći u Narodnoj skupštini Republike Srbije. To smo čuli od najviših predstavnika republičke vlasti. To smo čuli od ovih iz opozicije koji su se sa njim sastajali. To je nešto što definitivno baca senku na čitav izborni proces. Neverovatno je da i jedni drugi pričate o tome kako želite fer izbore, pričate kako želite da se takve stvari nikada ne ponove, a i jedni i drugi glasate protiv formiranja anketnog odbora koji bi na precizan način utvrdio činjenice o svemu što se dešavalo u izbornoj noći i tokom samog izbornog dana i što bi u krajnjem slučaju omogućilo da takve stvari ne budu ponovljene u budućnosti. Ja se nadam da ćete zaista sada pokazati demokratski kapacitet, ukoliko ga imate i glasati za predlog SRS.
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Božidar Delić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, evo već 28 godina boračka populacija čeka da konačno bude donesen Zakon o borcima. Vi znate da je to posebna kategorija, kategorija koja u svakom slučaju zaslužuje i nacionalno priznanje, zaslužuje da bude poštovana u društvu, a zaslužuje, takođe, da bude poštovana i od strane narodnih poslanika. Videli ste pre mesec dana u našoj javnosti, u novinama, pojavio se članak jednog novinara koji je govorio o Zakonu o borcima. Odmah posle toga usledili su pozitivni komentari. Taj novinar je, gledajući zakone u proceduri, uzeo upravo ovaj zakon koji sam ja pisao. Nije obratio pažnju da to nije došlo od strane Vlade, nego da je došlo od strane pojedinca. Ministar je iste večeri demantovao da je to taj zakon i da zakon koji Vlada predlaže nije u proceduri, on je u nacrtu i još nije prošao javnu raspravu. Ovaj zakon koji sam ja pisao nije bio na javnoj raspravi, ali je bio na stručnoj raspravi u Ministarstvu odbrane, u Generalštabu Vojske i niko o njemu nije javno izneo nikakav negativan stav. Pošto drugog zakona nema, pošto se ne zna kada će nacrt ovog zakona koji još nije video ni javnu raspravu, ugledati svetlo dana, jer obično se ovaj Zakon o borcima donosi pri kraju mandata određenog saziva Skupštine i obično pređe, ne donese se zakon, već se čeka da to uradi neki sledeći saziv. Gospodo, mislim da je 28 godina mnogo. Apelujem na vašu odgovornost da glasate da se na dnevnom redu nađe ovaj zakon, čime bi konačno bila ispravljena nepravda prema ljudima koji su, kada je to od njih tražila država, stali na branik svoje otadžbine. Mnogi od njih su dali svoje živote, mnogi su danas invalidi, a ovi ostali razmišljaju o svojoj državi koja, umesto da ih nagradi jednim ovakvim zakonom, koja ih jednostavno kažnjava, ponižava time što u Skupštini, ovo je već jedanaesti put da predlažem ovaj zakon, neće čak o tome ni da raspravljaju. Ne kažem da je ovaj zakon odličan, ali sve ono što fali, moglo bi se popraviti amandmanima. Hvala.
Vreme. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 30 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Vjerica Radeta predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Porodičnog zakona. Izvolite.
U vreme kada je donošen ovaj zakon, SRS je insistirala na ovome što danas tražimo kroz ovaj predlog za dopunu, izmenu ovog zakona. Naime, ono što smo mi tada pretpostavljali da će se desiti, dešava se i danas smo svedoci raznih zloupotreba sa usvajanjem dece u Srbiji, a pogotovo usvajanjem dece od strane lica koji nisu državljani Srbije, odnosno usvajanje dece i odvođenje dece u inostranstvo. Vi vidite koliko su mediji prepuni već mesecima raznih primera koliko socijalne službe, ministarstvo, pojedini zaposleni itd. zloupotrebljavaju taj institut dozvoljavajući da se deca bukvalno prodaju. Deca iz Srbije se prodaju u inostranstvo, pod ovakvim ili onakvim izgovorom, a sve to pod formom usvajanja, u skladu sa ovim zakonom koji mi želimo da menjamo i onda kada to dete ode iz Srbije, ništa više od zakona ne može da se primenjuje na to dete zato što nema više nikakve kontrole šta se tamo dešava sa tim detetom, zbog čega je neko to dete bukvalno kupio ovde, da li ga pretvaraju u belo roblje, da li od takve dece prave buduće kriminalce, prostitutke itd. Dakle, Ministarstvo mora ozbiljnije da razmotri ovaj predlog, i ne samo ovaj, ima još članova u ovom zakonu koje hitno treba menjati, ne samo kada se izađe u medije pa se onda hvali svaki ministar posebno, šta je on sve učinio i šta ministarstvo čini i za poboljšanje stope nataliteta. Evo, ovo je jedan od doprinosa da ta deca koju ostavljaju roditelji iz ovih ili onih razloga treba da ostanu u Srbiji. U Srbiji ima mnogo onih koji su spremni da usvajaju takvu decu, a bolje i da su u tim kolektivnim centrima u Srbiji nego da ih vode po belom svetu i niko više ne zna šta se dešava. Pitanje je koliko i neki neodgovorni roditelji učestvuju u tome i koliko državni funkcioneri učestvuju u tome i koliko zaposleni centra za socijalni rad učestvuju u tome. Ako ste iskreni u toj vašoj primeni te vaše strategije, glasajte onda za ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 20 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Vjerica Radeta predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Da li želite reč? (Da)
Kada su pre 10-ak godina Miki Rakić i Boris Tadić dobili zadatak da po svaku cenu legalizuju i sačuvaju mandate koje su naprednjaci ukrali Srpskoj radikalnoj stranci, onda su uradili nešto što je apsolutno nedopustivo – angažovali su Ustavni sud i Ustavni sud je tada doneo neustavnu odluku da mandatima raspolažu poslanici. Posledice toga trpimo i danas. Posledice toga imamo i danas u Narodnoj skupštini. Samo u ovom sazivu imamo narodne poslanike, zapravo teško ih je tako i nazvati, koji su svoj mandat prošetali kroz najmanje tri stranke. I ovo zaista mora da se zaustavi, ako se iskreno želi da se ta parlamentarna demokratija razvije i konačno počne da funkcioniše na nekom ozbiljnijem nivou. Mi smo predložili da se doda tačka 9. u članu 88. i da bukvalno ono što piše u Ustavu Republike Srbije, da kažemo, ukoliko napusti, odnosno, poslaniku prestaje mandat, između ostalog, ukoliko napusti političku stranku na čiji predlog je izabran za narodnog poslanika, ako je pre izbora neopozivo svoj mandat stavio na raspolaganje političkoj stranci na čiji predlog je izabran za narodnog poslanika. Dakle, mora se poslaniku omogućiti ovo ustavno pravo da svoj mandat stavi na raspolaganje stranci sa čije liste je izabran, ako to poslanik želi. Ako postoji neka nenormalna stranka koja bi stavila na listu nekoga ko neće da potpiše takvu izjavu, to je njegov problem, ali prosto je neverovatno da neko toliko nenormalan postoji, jer, ono što iz te nenormalnosti proističe jeste najstrašniji nemoral i korupcija. Nema nemoralnijeg u političkom životu, nema ničeg nemoralnijeg od krađe mandata. Dokle god ne prihvatite ovaj predlog i dokle god je ovakav, nakaradan zakon koji je, ponavljam, posledica tadašnjeg političkog kompromisa, to će se dešavati. Mi danas ne znamo ni koliko danas imamo, ne znam, 14 poslaničkih grupa, sutra imamo 12, prekosutra imamo 17, imamo poslanike stranaka koje nisu učestvovale na izborima, imamo poslanike stranaka koje nisu postojale kada su bili raspisani i održani ovi poslednji izbori i tome mora da se stane na kraj. Morate da prihvatite i ove izmene da se poslanici ne određuju po unapred utvrđenom redosledu, jer to takođe dovodi do velikih problema.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 20 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Vesna Nikolić Vukajlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o radu. Izvolite. Ne Momčilo Mandić, nego Vesna Nikolić Vukajlović. (Nije tu.) (Vojislav Šešelj: Tu je.) Poslanice, moram da vas sankcionišem. Ništa od toga. Onda nema karticu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Nataša Sp. Jovanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije. Reč ima Nataša Sp. Jovanović.
Gospođo Gojković, dame i gospodo narodni poslanici, donošenjem Ustava Republike Srbije je odmah posle toga donet i novi Zakon o državljanstvu republike Srbije. Od tog perioda je prošlo 12 godina i Srbi iz Republike Srpske, Srbi iz Crne Gore imaju problem zbog činjenice da jedan član zakona, koji mi tražimo da se promeni ovom izmenom i dopunom zakona, im onemogućava da državljanstvo Srbije, koje toliko žele, a kojim smo im dali mogućnost da ga steknu priznanjem Srbije kao zemlje svoje matice, to državljanstvo se čeka za Srbe iz Republike Srpske od godinu i po do dve godine dana, a negde čak i više. Period od 2013. godine do današnjeg dana, preko 50 hiljada Srba iz Republike Srpske je zatražilo državljanstvo Srbije. Pretežno su to mladi ljudi. Zbog čega oni to rade? Najpre, i to je osnovni razlog, zbog ogromne ljubavi prema svojoj matičnoj državi Srbiji, jer sve što se dešava u Beogradu, u našoj prestonici ovde, sve što tretira Srbija kao svoja ključna pitanja, a pre svega očuvanje KiM i sve drugo sa čime se suočavamo, Srbi iz Republike Srpske preživljavaju i doživljavaju da se to dešava njima, njihovoj zemlji, iako su oni još uvek entitet u BiH, ali sa željom da jednoga dana postanu deo jedinstvene srpske države. Zbog toga nema potreba da, dame i gospodo, ovaj zakon onemogućava njih da oni to državljanstvo steknu u najkraćem mogućem roku. Mi smatramo da je za donošenje pravosnažnog rešenja od strane MUP Republike Srbije, da se izvrše sve promene za onoga ko je podnosilac zahteva za državljanstvo Srbije, a Srbin je iz Republike Srpske, iz Crne Gore ili Srbin iz dijaspore i drugih bivših jugoslovenskih republika, koji priznaju Srbiju kao svoju matičnu zemlju, kako to naš zakon nalaže, dovoljno šest meseci. Time bismo, pre svega, mladim ljudima iz Republike Srpske omogućili da ovde imaju pravo na rad, da mogu da se zaposle, da studiraju, da ostvare sva druga prava koja oni žele da ostvare. Na kraju, još davne 199. godine tadašnja Savezna skupština je usvojila Zakon o specijalnim paralelnim odnosima između Republike Srbije i Republike Srpske i zaista nema smisla da posle 20 godina oni muku muče. Tada još nisu bila ni rođena ta deca koja danas potražuju državljanstvo Srbije. S druge strane …
Vreme. Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je 19poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Ružica Nikolić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o presađivanju ljudskih organa. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, osnovni razlog za podnošenje Predloga zakona o presađivanju ljudskih organa jeste ukidanje takozvane pretpostavljene saglasnosti svakog punoletnog građanina Republike Srbije da bude davalac organa u slučaju smrti. Pretpostavljana saglasnost ostavlja veliki prostor za zloupotrebu i može dovesti do trgovine ljudskim organima, iako je ovim Predlogom zakona svaka trgovina zabranjena i predstavlja krivično delo. Izmene koje smo predložili odnose se na član 23. Zakona o presađivanju ljudskih organa, kojim predlažemo da organi radi presađivanja se mogu uzeti sa punoletnog građanina Republike Srbije ako se za života izjasnio da želi da bude donor, a ne da mi pretpostavljamo ako se nije prijavio Upravi za biomedicinu. Srpska radikalna stranka je podnela Ustavnom sudu inicijativu za ocenu ustavnosti člana 23. Zakona o presađivanju ljudskih organa, jer član 23. u potpunosti zanemaruje prava zajemčena Ustavom. Članom 23. Ustava Republike Srbije propisano je ljudsko dostojanstvo je neprikosnoveno i svi su dužni da ga poštuju i štite i svako ima pravo na slobodan razvoj ličnosti, ako time ne krši prava drugih. Član 25. Ustava Republike Srbije garantuje fizički i psihički integritet da je nepovrediv i niko ne može da bude izložen mučenju i ponižavajućem postupanju. Zato predlažemo da prihvatite ove izmene zakona, jer Ustavni sud će svakako doneti jedinu ispravnu odluku i potvrditi da član 23. Zakona o presađivanju ljudskih organa nije u saglasnosti sa članovima 23. i 25. Ustava Republike Srbije.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo 18 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Filip Stojanović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o graničnoj kontroli. Izvolite. Prijavite se poslaniče.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli i tražim da se on uvrsti u dnevni red današnje sednice. Svima je poznato da su najvažnije karakteristike svake zemlje njene međunarodno priznate granice kojima je ona odvojena od drugih zemalja, odnosno od svojih suseda. Država Srbija ima definisane i međunarodno priznate granice prema svojim susedima. Granice države Srbije prema svojem južnom susedu, odnosno Albanije definisane su Rezolucijom 1244, koju je doneo Savet bezbednosti UN. Nažalost, Srbija je jedna od retkih zemalja kojima je nasilno otet deo teritorije od strane 19 država NATO pakta, i neke druge države koje žele da legalizuju stanje okupacije i da granice AP KiM prema ostatku Srbije proglase kao međunarodne granice. Mi u SRS smo svesni okolnosti pod kojima je došlo do ovoga. Mi ne krivimo aktuelni režim zbog situacije u kojoj se našlo KiM, ali krivimo zbog nečeg drugog. Naime, rukovodeći organi Republike Srbije moraju neprestano insistirati na Rezoluciji 1244, koja garantuje celovitost državne teritorije Republike Srbije. Međutim, do sada nismo videli da ovaj režim insistira na Rezoluciji 1244 i to smatramo nedopustivim. Podsećam vas da po toj Rezoluciji Srbija ima pravo da na granici prema Albaniji rasporedi 1.000 pripadnika svojih snaga bezbednosti. Kao čovek koji je rođen na KiM, koji je do nasilnog egzodusa dole proveo ceo svoj život, uvek ću tražiti od svih režima da insistiraju na poštovanju Rezolucije 1244. Tim pre što se međunarodne okolnosti polako menjaju u našu korist i ubeđen sam da nećemo dugo čekati dan kada će KiM ponovo biti integrisana sa ostatkom Republike Srbije. Oko državne teritorije ne bi smelo da bude nikakvih kompromisa, dok se o svim drugim temama može razgovarati sa Albancima. Vidite da i Republike Hrvatska pokazuje neskrivene aspiracije prema delu naše teritorije koja se nalazi na levoj obali Dunava. Po ovom pitanju režim mora biti beskompromisan, ne pristajući ni na kakve pregovore ili dogovore na ovu temu. Zato smatram da će usvajanje ovog zakona, koji sam ja predložio, stvoriti jasne pretpostavke …
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasao 21 poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Tomislav Ljubenović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Izvolite.
Hvala. Podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Republika Srbija je poslednjih decenija suočena sa velikim brojem demografskih problema, a jedan od najvećih demografskih problema je nedovoljan broj novorođene dece. Broj novorođenih je mnogo niži od broja preminulih, što je dovelo do negativnog prirodnog priraštaja. Evidentan je veliki broj mladih ljudi koji napuštaju zemlju, pa je izuzetno povećan i udeo starog stanovništva u ukupnom broju stanovništva. Ekonomska situacija u Republici Srbiji je sve lošija pa se veliki broj porodica suočava sa nedostatkom finansijskih sredstava, što se direktno održava na rađanje i podizanje dece. Imajući u vidu ove činjenice neophodno je da država hitno preduzme sve mere kojima bi se stvorili uslovi za poboljšanje finansijskog položaja porodice sa decom i omogućila sigurnost u pogledu davanja države budućim roditeljima. Usvajanjem predloženih izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom uticalo bi u značajnoj meri na rešavanje jednog od najvećih demografskih problema, a to je nedovoljan broj novorođene dece. Finansijska podršaka porodicama sa decom u vidu ostvarivanja prava iz ovog zakona doprinela bi poboljšanju uslova za zadovoljenje osnovnih potreba dece u porodicama sa decom koje nisu u mogućnost da to samostalno postignu, a broj takvih porodica je sve veći. Usvajanjem predloženih izmena i dopuna bile bi stavljene van snage diskriminatorske odredbe važećeg zakona kojima je definisano da se pravo na dečiji roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Svako dete bez obzira na rođenje mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije. Produženjem vremenskog perioda isplate roditeljskog dodatka, i to: za treće dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, za četvrto dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, a za peto i svako naredno dete za koje se do sada nije moglo ostvariti pravo na roditeljski dodatak do navršene 18 godine života, obezbedili bi delimičnu finansijsku sigurnost porodicama sa više dece. Što se tiče finansijskih sredstava potrebnih za sprovođenje ovog zakona, stav SRS je da treba napraviti trajnu preraspodelu sredstava u budžetu Republike Srbije, i to tako što će se konačno prestati sa finansiranjem raznih nevladinih organizacija i taj novac opredeliti za isplatu dečijeg i roditeljskog dodatka. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21 poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dubravko Bojić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, jedan od najvećih izazova savremenog društva je danas svakako borba protiv narkomanije. Donošenje Zakona o psihoaktivnim supstancama je od velikog značaja zato što se ovim zakonom regulišu pitanja koja su od izuzetnog značaja za zdravlje i život građana Republike Srbije. Nikad više priče o uspešnoj borbi protiv ovog poroka, svakodnevno se hapse narko dileri, otkrivaju se nove laboratorije, oduzima se velika količina droge, a droge nikad više na srpskom tržištu. Biljke od kojih se droga dobija danas se gaje bukvalno na svakom koraku, od kućnih uslova, terasa, podruma, garaža, bašti, njiva, livada itd, ona se spravlja u veoma sumnjivim priručnim i priučenim laboratorijama. Ove droge su nepoznatog sastava i veoma su opasne. Što se tiče konzumiranja, najviše se konzumira na mestima koja uza se imaju odrednicu elitna, to su elitni kafići, elitni splavovi, elitni klubovi itd. Najgori su oni dileri droge koji za ciljnu grupu imaju školsku, tj. učeničku populaciju, populaciju bez sopstvenog modaliteta, koja u traganju za svojim autentičnim identitetom, nažalost, nije često u stanju da se odupre ovom socijalnom pritisku, tom pritisku sredine ili grupe da proba i tako rizikuje da postane konzument, a vrlo često i zavisnik. Iz svih ovih razloga, proizvodnja, promet, upotreba, kao i čuvanje, skladištenje i uništavanje one droge koja nije za dalju upotrebu su veoma kontrolisani. Mojom intervencijom sam tražio da se doda član koji glasi: „Ako je period između zaplene, tj. oduzimanja i uništavanja psihoaktivnih kontrolisanih supstanci duži od šest meseci, ponovno uzorkovanje i kvalitativna hemijska analiza su neophodni“. Znači, oduzeta droga se najpre uzorkuje, a zatim podvrgava kvalitativnoj hemijskoj analizi. Ostalo mi je još malo vremena da uputim jedan apel da se na nekom TV kanalu sa nacionalnom frekvencijom u redovnom terminu uvede emisija u kojoj će se govoriti o ovoj galopirajućoj pošasti 21. veka, jer kako imamo na raznim kanalima sa nacionalnom frekvencijom svakodnevno i celodnevno neki polusvet u raznim rijalitijima, možemo govoriti i o ovom problemu. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Despotović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ako se ima u vidu da poseban značaj poljopriveda ima u uslovima ekonomskih i drugih kriza, zbog dva osnovna razloga, prvo, proizvodnja hrane je manje podložna kriznim oscilacijama i drugo, ulaganjem u poljoprivredu pokreće se razvoj više drugih privrednih grana, a posebno prerađivačke industrije i trgovine. Smatramo da u ovu oblast treba mnogo više ulagati, kako država, odnosno resorna ministarstva, tako i same lokalne samouprave, prema svojim mogućnostima. Takođe, mora se shvatiti da se u poljoprivredi moraju postaviti drugačije osnove, usko specijalizovana proizvodnja sa jasno izgrađenim kvalitetom, kvantitetom i kontinuitetom, kako bi bila u uslovima jednog velikog tržišta konkurentna agrarno visoko razvijenim sredinama. Ali, nažalost, kao što sam u više navrata govorio i opet ponavljam, da su nam sela već prazna, mnoga domaćinstva napuštena, a brojna sela bez ijednog stanovnika, a i ono malo življa čini uglavnom staračka populacija. Radno sposobne mlađe generacije masovno odlaze u grad i inostranstvo, kako bi sebi obezbedili pristojan i normalan život, kakav u Srbiji, nažalost, nisu u mogućnosti da priušte. Posebno je taj trend migracije izražen u manjim sredinama gde je prisutan nizak standard i nemogućnost pronalaska posla. Srpska radikalna stranka je podnela Predlog zakona o podsticajima u poljoprivedi, kome bi resorno ministarstvo trebalo krajnje ozbiljno pristupiti i sa razlogom prihvatiti. Prihvatanjem ovog predloga zakona novčano bi se stimulisali poljoprivredni proizvođači mleka, gde bi se i sam položaj istih popravio. Predlažemo da se donja granica količine mleka po kvartalima na koju se ostvaruje premija smanji, a posebno tamo gde su uslovi otežani, a proizvodnja na minimumu, umesto dosadašnjih 1.500 litara smanjiti na 1.000 litara i tako ostvariti pravo na premiju. U istom članu 15. stav 4. Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju predlažemo da se povećanje iznosa premije za mleko sa dosadašnjih sedam dinara po litru poveća na 10 dinara. Zatim, u članu 18. stav 1. Zakona o podsticajima za biljnu proizvodnju postojeće rešenje kaže – da se iznos podsticaja po hektaru koji iznosi najviše 6.000 dinara poveća na najmanje 9.000 dinara, i time pokažete da vam je bar malo stalo do sela i poljoprivrednog proizvođača. Na kraju, da ne zaboravim, ako nam je seljak bogat, bogata će nam biti i Srbija. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje. Vaš predlog je dobio 23 glasa, te time nije prihvaćen. Narodni poslanik Sreto Perić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o izvršenju i obezbeđenju. Reč ima Sreto Perić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, svaki saziv pa i ovaj je u svom mandatu donosio i pogrešne zakona, odnosno zakone koji su imali vrlo loše posledice za građane Srbije. Naravno, ovaj zakon nije donet u ovom sazivu, on je donet ranije, ali smo mi procenili da bi njega pod hitno trebalo staviti van snage i nijedan drugi zakon koji se primenjuje na teritoriji Srbije nije naneo toliko loših posledica za građane Srbije kao što je ovaj Zakon o izvršenju i obezbeđenju, a pre svega zbog uvođenja javnih, u narodu poznatijih kao privatnih izvršitelja. Oni su naneli veću štetu građanima Srbije nego što su to elementarne nepogode. Treba napomenuti da manji broj izvršitelja rade svoj posao korektno i da se to završava na nivou propisanog ovim zakonom. Veliki broj izvršitelja izašao je iz svojih ograničenja. Kažu da je to zbog toga što je u pretprodaji jedno izvršiteljsko mesto koštalo 50.000 evra, i da bi oni što pre vratili uloženo, oni su počeli da globe građane Srbije i zbog toga nam se pojavo veliki problem. Mi smo analizirali sve štetne posledice za građane Srbije i došli do zaključka da predložimo ovom parlamentu usvajanje ovog zakona. Danas su, poštovane kolege, na meti udara privatnih izvršitelja građani Srbije, a sutra, sutra možete biti vi, odnosno svi mi. Sećam se da je krajem ove godine, nakon podnetog predloga od strane SRS, Jelena Deretić, pomoćnik ministra pravde za jedan dnevni list izjavila – Zakon o izvršenju i obezbeđenju biće promenjen do kraja godine, misli se na prošlu godinu, izvršitelji više neće moći da divljaju, biće im smanjena ovlašćenja, snižene nagrade itd. Upravo to i jesu problemi zbog kojih mi predlažemo ovom parlamentu da se pristupi izmenama ovoga zakona. Samo ću neke naslove iz novina, sa time je upoznata kompletna javnost Srbije, izvršitelji im prodali kuću, decu izbacili napolje na hladnoću u Kragujevcu, kuća od 170 kvadrata prodata je za 5.500 evra, dug od 5.000 dinara narastao na 70.000. U Nišu za dug od 15.450 evra prodata im imovina koja vredi 800.000 evra, u Beogradu kuća od 570 kvadrata za 13.000 evra, izvršitelj za dve godine rada prijavio 1.200.000 profita. Da li je to moguće? Zaista, ukoliko se ovaj zakon ne bude stavio van snage, građani Srbije će ući u još težu situaciju. Ovo bi bila dobra prilika i kad govorite o budućnosti Srbije ili predsednik Srbije kada govori o budućnosti Srbije, da obeća građanima o ukudanju ovog zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 29 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Nikola Savić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima. Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, sa zahtevom da se uvrsti u dnevni red ovoga zasedanja. Naime, svima je poznato da problem sa udžbenicima odavno postoji, ali je ovaj problem u poslednje vreme kulminirao jer udžbenike piše svako, izdaje svako i svako vrši njihov odabir. Umesto da kvantitet dovede do kvaliteta desilo se upravo obrnuto, kao da su se autori i izdavači takmičili u tome ko će uraditi i izdati lošiji i nakaradniji udžbenik. Ovo je posebno vidljivo u onim najosetljivijim oblastima, kao što su udžbenici koji tretiraju nacionalnu kulturu i nacionalnu istoriju. Sadašnji zakon je koncipiran tako da svaka škola ima različite udžbenike iz različitih predmeta, pa čak i iz jednog istog predmeta u jednom istom zanimanju postoje različiti učenici. Mi u SRS nismo za to da jedna izdavačka kuća ima monopol u ovoj oblasti, makar ona bila i državna, ali smo svakako za to da se ovde konačno mora uvesti red. Poznato je da danas monopol u ovoj oblasti drže izdavačke kuće iz Slovenije i Hrvatske i one polako potiskuju sve ostale izdavače kao što je Zavod za izdavanje udžbenika i još neki drugi izdavači. Danas imamo situaciju, a to možete svi proveriti, da imamo udžbenike koji na najdrastičniji način vređaju javni moral građana Srbije, tako, recimo, u jednom udžbeniku iz matematike za drugi razred osnovne škole stoji slikovna ilustracija, obratite pažnju, gde devojčica pere ruke iznad lavaboa, čija slavina ima oblik muškog polnog organa. Zaista, to je nešto skandalozno. Pre dve godine imali smo situaciju da jedna izdavačka kuća štampa atlas za decu gde se afrički kontinent takođe prikazuje u obliku muškog polnog organa. Zaista smatram da iz ovih i svih ostalih razloga koje sam ovde naveo, mora da se donese zakon o udžbenicima, a ja sam ovim mojim zakonom tražio da se svim izdavačima i svim autorima koji su … [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 22 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi. Kako ne prisustvuje zasedanju stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje – niko nije pristupi glasanju. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Vladimir Đurić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije na ime umanjenja penzija po osnovu Zakona o privremenom načinu utvrđivanja isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Poslanik Aleksandar Stevanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Poslanik Aleksandar Stevanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Inđija Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, smatram da je veoma važno pitanje, opština Inđija ima dug od 2.600 miliona dinara, na 47.000 stanovnika, dug opštine Inđija je, ponavljam 2.600 miliona dinara. Mi smo tamo pali u dužničko ropstvo. Godine 2007, kada sam kao predsednik skupštine smenjen u zgradi uprave vodovoda, naravno nelegalno, čime je DS pokazala visoki stepen demokratije i predsednika najvažnijeg i najvišeg organa u opštini smenila u upravi vodovoda bez kvoruma. To je bilo vreme kada su čistili po Rumi i još nekim mestima, kada su čistili radikale, a onda, usput ja nisam bio dovoljno žut, pa su i mene počistili u Inđiji 5. oktobra 2007. godine. Tog trenutka dug Inđije je bio 50 miliona dinara. Obaveze i dugovi opštine Inđija na kraju 2007. godine posle moje smene bili su 50 miliona dinara. Godine 2016. posle promene vlasti dug opštine Inđija i obaveze su bile 2.600 miliona dinara. Nedavno je opština Inđija po jednoj građevinskoj situaciji dobila presudu od Montere u stečaju, a i to je žuto preduzeće koje je gradilo sportsku halu u Inđiji, dobili smo presudu od 261 milion dinara. Dakle, to je samo jedna građevinska situacija za halu koja nije bila dovršena ni 2016. godine, a koja je trebala biti gotova 2009. godine za univerzijadu. Od Univerzijade u Inđiji je ostala jada. Znači, hala koja je trebala biti gotova 2009. godine i koštati šest miliona evra, koštala je 11 miliona evra i treba još dva miliona evra da se završi. Sada gubimo sudske sporove od „Montere“ u stečaju, od tog žutog preduzeća, koje je svoj dug založilo bankama. Inđiji preti dužničko ropstvo i ja ne znam kako ćemo se mi razdužiti, jer u proteklih godinu i po dana uspeli smo da saniramo dugove u visini od 600 miliona dinara. Za to vreme dok je Inđija padala u dugove gospodin Ješić je kupio stan u Beču od 160m2. Po procenama, taj stan košta preko 500 hiljada evra. Gospodin Ješić je u Inđiji stekao penthaus od 200 i nešto kvadrata. Samo terasa je imala 45m2. Po procenama njegovim vlastitim… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i ne namenskim trošenjem sredstava. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, imamo još jednog bisera DS. Dakle, Dragan Đilas, bivši gradonačelnik Grada Beograda, koji je Beograd, poput Gorana Ješića u Inđiji, kako to mladi kažu, zavalio za 1,16 milijardi evra. Dakle, to je negde preko 130 milijardi dinara i to je uspeo u periodu dok je bio gradonačelnik. Imao je razne afere, od Mosta na Adi, koji je trebao da košta 116 miliona evra, a koštao je preko 400 miliona evra, imao je aferu „bulevar“, podzemni kontejneri, Bus-plus, pionirski gradi itd. U vreme kada je na javnoj funkciji, u javnom sektoru pravio dug meren milijardama evra, u to vreme njegove firme, „Direct media“, „Emotion“, „Multicom“ su prihodovale preko 500 miliona evra. Njegova dobit je bila, koju je sam iskazao, preko 75 miliona evra. Dakle, u vreme kada je Dragan Đilas Beogradu gradu, kojim je rukovodio, pravio je abnormalne dugove, u isto vreme se on bogatio. U isto vreme je prihodovao 500 miliona evra. Postavljam pitanje i sebi i gledaocima koji prate ovaj prenos - kako to neko ko u privatnom sektoru pravi enormnu dobit, koji u imovini stiče 25 miliona evra, koji u novčanim sredstvima stiče dobit od 75 miliona evra, neko ko prihoduje 500 miliona evra, kako taj žuti tajkun istovremeno pravi velike gubitke? Mislim da je vreme da se osnuje anketni odbor i da se pozabavimo ovim velikim levičarom, kako sebe predstavlja, tim pre što u Makedoniji pokušava da napravi koaliciju koja antidržavna, sa namerom da nelegalnim sredstvima sruši legalnu izabranu vlast, sa namerom da izvede revoluciju i da ponovo dođe na vlast i da ponovo pokuša da sitno seckanom prodajom magle ponovo zaradi sebi 500 miliona evra, videvši da se Beograd delimično razdužio i da je nova šansa da se dokopa gradske i državne kase. Mislim da je vreme da se anketni odbor ozbiljno pozabavi Draganom Đilasom, s obzirom da se radi o navodnom levičaru, a ja kažem da jeste on levičar, njegova taktika je, otprilike, leva ruka-desni džep i što oko vidi to strpa u džep. On prigovara nama na izgradnji autoputeva, a jedini autoput koji je DS gradila vodila je u njegove privatne džepove. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora NSRS radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gledaoci, imali smo tu sreću da mandat Saši Jankoviću, Zaštitniku građana, ja bih rekao zaštićeniku od građana, da je zaštitio sam sebe visokom platom, da mu je mandat istekao. On je ušao u partiju koja se zove Pokret slobodnih građana, ali je i nju napustio po naređenju Dragana Đilasa. Trenutno tom partijom rukovodi čovek, ja ću se usuditi da kažem da je čovek, Sergej Trifunović. Dakle, radi se o osobi koja neprestano vređa ne samo građane, već i zdrav razum. Ja ću se usuditi da pokušam da skrenem pažnju i vama kolegama poslanicima, a i javnosti na šta je spreman sve taj čovek. Radi se o čoveku koji je javno rekao da će vršiti veliku i malu nuždu na našim grobovima. Dakle, ukoliko neko želi da to radi, on smatra da prethodno treba likvidirati političke protivnike. Radi se o izuzetno opasnoj osobi. Ja ću probati samo delimično da citiram, jer ovo što je on rekao nije za javnost, nije za kameru, nije za mikrofon, pa ću samo delimično pokušati da citiram sve ono što bi trebalo pomenuti da se dokaže da ovoj osobi nije mesto u politici, u političkom životu, da je njemu mesto u nekoj zdravstvenoj instituciji zatvorenog tipa. Ako neko kaže da bi tukao govnjivom motkom i otvorio frakturu lobanje političkim protivnicima, onda to nije politika, onda je to nasilje. Ako kaže da bi ispeglao neku ženu na sred Banovog Brda i kako je delio ženama par puta batine i ako neko kaže ko nas j..., istrebiće nas, ukoliko neko na novinara „Kontravizije“ pošalje rulju, taj svakako nije za politiku. Ukoliko neko kaže da Jevreji treba da hodaju sa žutim trakama, ukoliko neko kaže da je predsednik Adolf Hitler, ukoliko neko kaže da je predsednik da ne kažem šta, ukoliko neko kaže „Čanak je smrdljivo đubre i debeli krmak“, ukoliko neko kaže „vršim vam malu nuždu u usta“, ukoliko neko kaže „pišaću vam na grobove“, ukoliko neko kaže „studenti, idioti, idioti“, ukoliko neko kaže „sraćemo vam po grobovima“, ukoliko neko kaže, kao Sergej Trifunović, …
Vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora NSRS radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu Lutrija Srbije povezanu sa Đorđem Vukadinovićem. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Mislim da se radi o anketnom odboru za gospodina Đorđa Vukadinovića, poznatijem kao Đorđe Vlah. Dame i gospodo narodni poslanici, to je čovek koji, navodno, podržava rusku opciju, ali podržava i Đilasa, a Đilas kaže američkoj otpravnici u Američkoj ambasadi – a zašto u Americi nema državnih udara, kolega Lazanjski? Zato što u Americi nema Američke ambasade. Dakle, Đilas ide i žali se, a njega hvali Đorđe Vukadionović. On se hvali američkoj otpravnici Dženifer Blaš da ima čvrst antiruski stav i da ga je to dovelo u nezavidan položaj u sopstvenoj partiji, a to isto je ponovio nedavno u Briselu. Đorđe Vukadionović podržava Đilasa koji ima antiruski stav, a kobajagi se Đorđe Vukadionović zalaže za rusku opciju. Takođe, Đorđe Vukadinović je svojevremeno sebe kandidovao na listi Vlaške nacionalne manjine. Ja mislim da je on uvreda za Vlašku nacionalnu manjinu. Vlaška nacionalna manjina, kažu, ponegde se bave magijom, ali kojom magijom se bavi Đorđe Vukadinović? Kako neko ko ne igra lutriju, a evo dokaza, može da dobije dva miliona i četiri stotine hiljada u vreme kada je Boris Tadić bio vlast, kada je DS bila vlast? Đorđe Vukadinović želi sebe da predstavi kao borca protiv „žutih“ kako on kaže, borca za ruski interes, borca za ruski stav, ali ovde za dva miliona i četiri stotine hiljada bio je voljan da zaboravi svoju ljubav i da to unovči. To je prava magija. Ne kupiš ni jednu srećku, a dobiješ dva miliona i četiri stotine hiljada. Mislim da se ovde više radi nego o vlaškoj magiji i da je Đorđe Vukadinović pravi čudotvorac. Takođe, Đorđe Vukadinović je vrlo krvoločan. Poslednji put je dao izjavu vezano za vešanje na Terazijama, dok je opozicija nosila vešala sa porukom da će nas vešati, streljati itd. Đorđe Vukadinović je posavetovao Dragana Đilasa i Boška Obradovića da ne treba nas vešati na Terazijama jer tamo vešaju rodoljube, a nas treba vešati na nekom drugom mestu. Zato mislim da je vreme da se pozabavimo ovim lažnim Vlahom, lažnim dobitnikom lutrije, čoveku koji nije kupio srećku, a dobio dva miliona i četiri stotine hiljada. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević, želi reč? (Da) Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gledaoci, pre pola sata je gospodin Živković u holu Narodne skupštine, a navodno bojkotuje rad Narodne skupštine, održao konferenciju za štampu i kolege poslanici ja vas molim za malo pažnje, ja sam delimično prisustvovao toj konferenciji za štampu, navodnom radu paralelnog Parlamenta, ljudi koji bojkotuju Parlament, ali ne bojkotuju državnu kasu i kasu Narodne skupštine. Taj čovek, taj narodni poslanik, je rekao da ovde sedi sto bolesnih poslanika. Znači čovek sa dijagnozom je delio dijagnozu. Ja se sa time ne slažem. Ja mislim da ste vi svi zdravstveno sposobni da vršite svoje obaveze koje su vam građani dali. To što oni izbegavaju i bojkotuju rad Narodne skupštine ne bojkotuju restoran, ne bojkotujući blagajnu, to je njima na čast. Njihovi birači to treba da procene. Istine radi, ovo je moje lekarsko uverenje od 12. januara 2019. godine koje je potpisao predstavnik komisije od pet lekara. Oni su ustanovili da sam sposoban, da sam sposoban čak i za držanje oružja, za nošenje oružje. I gospodin Lazanjski svakako zna da bolje uverenje od ovog ne treba. Znači, komotno mogu sad da idem u vojsku i ne daj Bože rado ću se odazvati za razliku od kukavica kakav je Zoran Živković. Ali, evo i uverenja Zorana Živkovića da je izveštaj komisije lekara gospodin Zoran Živković pao zbog neuropsihijatrijskog pregleda. Ja ću se usuditi da to i saopštim, s obzirom da on kaže da ste svi vi bolesnici, pa i predsednik Republike i ministri. Kaže se ovako da na osnovu podataka i objektivnog lekarskog pregleda, evidentirane promene na emocionalnom voljnom planu ličnosti, asocijalna ličnost. Nema empatiju za ljudska osećanja a i društvene moralne vrednosti. Zaključak, radi se o psihopatskoj osobi nesposoban za nošenje oružja i obavljanje javnih funkcija. Dakle, on koji nama spočitava neku vrstu bolesti, on ja ne kažem da je bolestan, ali da nije sposoban za nošenje oružja, obavljanja javnih funkcija. Dakle, Zoran Živković, na njegovom mestu ja bih ovog trenutka podneo ostavku iz moralnih razloga s obzirom da mesecima i godinama proziva najviše državne funkcionere, a danas je utvrdio da je 100 narodnih poslanika u sali, da su bolesnici. Dakle, mislim da je vreme da se anketni odbor pozabavi „vinogradom“, ali da u tom anketnom odboru budu lekari, ovde ima psihijatara, da procene psihičko i psiho-fizičko stanje gospodina Živkovića. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu, Marinikom Tepić, i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi ste svedoci da nedeljama ono što sebe zove srpskom opozicijom, a ja bih rekao nesrećnici koji šetaju po gradu Beogradu, grubo vređaju, prete nasilnom promenom vlasti. Ovo je naslovna stranica profila Marinike Tepić. Dobro pogledajte, ovo je njena naslovna fotografija i ukoliko gledaoci mogu da vide, radi se o razbijanju lobanje. Dakle, stavila je verovatno svoju želju. Bista je napravljena od gipsa i lik je Aleksandar Vučić. Pri tome mu se maljem razbija glava. Ja vas pitam, koji normalni narodni poslanik može da uradi ovo, da na svoju profilnu fotografiju stavi razbijanje bilo čije lobanje, a ovde se radi o predsedniku Republike, odnosno o njegovom liku na bisti? Dakle, koja zdrava i normalna osoba može na svoju profilnu fotografiju da stavi valjda svoju želju da se nekom maljem razbije lobanja? To su radili Pavelićeve ustaše, ali nije normalno da neko u Srbiji poželi to isto. Takođe, ona je žena koja svima spočitava fašizam, a pri tome fašistički metod likvidacije političkih protivnika stavlja na svoju profilnu sliku. Pri tome, šeta sa Boškom Ljotićem, neko nama kaže da smo fašisti, a šeta sa onima koji bi da streljaju, da vešaju, koji bi da siluju, a pri tome određeni broj njenih kolega pripada jedinici, Petom onom, kako se zove dobrovoljačkom odredu Boška Ljotića koji je 40-ih godina u Kragujevcu streljao građane, a među njima i đake. Takođe, Marinika Tepić je kao pokrajinski funkcioner stekla stan od 200 kvadrata. Ima stan u Pančevu 100 kvadrata, a stekla je i stan od 200 kvadrata i ja verujem da to treba proveriti. Ona je 6,7 miliona prebacila Dušanu Jakovljevu, pokrajinskom funkcioneru, vođi NVO, 6,7 miliona, verujte za projekat koji se zove „Seks za početnike“. „Seks za početnike“ je dobio, ne znam ko je bio promoter, ko je praktične vežbe izvodio, ali za „Seks za početnike“ dati…
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha, na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, dok moje kolege koje bojkotuju rad Narodne skupštine, kojima plaća Narodna skupština stanove, kojima plaća putne troškove, plaća lične dohotke, dok oni ne vrše svoju funkciju, ja ću probati da svojim verbalnim nastupima radim i za njih. Narodna skupština kada radi, ona radi u ime svih 250 narodnih poslanika. Mi koji ovde držimo kvorum, mi ovde koji u ovom trenutku nastupamo, mi zastupamo Narodnu skupštinu, zastupamo građane Republike Srbije, zastupamo svoje i njihove birače koji tek treba da razmisle koga podržavaju i za koga vredi glasati, s obzirom da njima i sutra može pasti na pamet posle novih izbora, od kojih beže, da opet bojkotuju rad Narodne skupštine. Boško Obradović „Dveri“ se upisao na spisak, to je čovek, gospodine Martinoviću, kome plaćamo stan na Dedinju Narodna skupština, da bi on vršio svoju funkciju šefa poslaničkog kluba Narodna skupština mu daje platu od 100 i nešto hiljada dinara, plaća stan na Dedinju, a gospodin Boško Obradović bojkotuje rad Narodne skupštine. Ali, platu i Dedinje ni slučajno. On kaže da je antikomunista. Pa samo komunisti tako napadaju na Dedinje. Dakle, video je on od tata Milisava, koji je bio poslednji partijski sekretar u „Hidrogradnji“ u Čačku, video on da i on izvrši jedan napad na Dedinje, pa je rešio da bojkotuje rad Narodne skupštine, ali se svakako upisao za putne troškove. Onda, Ivan Kostić „Dveri“, za svojim vođom, Marija Janjušević, poznatija kao masonka, majstorica treći stepen, iz Inđije, svakako joj je stalo da naplati svojih 2.000 dinara, iako bojkotuje rad Narodne skupštine. Sanda Rašković Ivić se takođe upisala, Gorica Gajić, Miroslav Aleksić, Aleksandra Jerkov, od Novog Sada ne propušta priliku da danas ubije tri, četiri hiljade dinara plus platu, Vladimir Đurić, Veroljub Stevanović, Radojević Nemanja. Tomislav Žigmanov, svaka čast, je tu, i gospodinu Ševarliću moram da odam priznanje, koji vrše svoju poslaničku funkciju, za razliku od ovih ovde. Mislim, što se tiče Zorana Živkovića, da treba da proverimo privatizaciju Duvanske industrije, zašto je umesto za 1,2 milijarde, koliko bila procenjena, prodata svega za 400 miliona dinara, a uz fabriku su prodati i pušači sa stavom da niko drugi ne može da napravi fabriku tri godine, valjda dok ovi ne otplate svoju investiciju. Takođe, treba ispitati zašto je čoveka izbacio iz voza samo zato što je govorio engleski, jer danas mislim da bi izbacivao iz voza zato što neko ne govori engleski. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, Boris Tadić poznatiji kao Boris lepomir, to je čovek koji je aktivno sa Vukom Jeremićem i svojom ekipom radio na izgradnji kosovske državnosti. Mislim da treba formirati anketni odbor i posvetiti dužnu pažnju, kako bi to neki rekli, ovom izdajniku ili veleizdajniku, a ja ću reći nesrećniku. Dakle, to je čovek koji je menjao zemlju za fotelju. Otpisao je deo zemlje zbog fotelje. Prvo je dopustio da se Crna Gora odvoji. Ja tvrdim da je ova vlast tada bila na vlasti, da su ove partije vladale, da se nikada Crna Gora ne bi odvojila. Ja Crnu Goru, bez obzira što je ona unosila svoju državnost u Kraljevinu Jugoslaviju, pa i u kasniju SFRJ, ja nju smatram srpskom državom, bez obzira na trenutno stanje. Moj savet srpskim strankama je da se bore za svoj položaj i da traže svoju zastupljenost u javnom sektoru sa jednom trećinom, koliko trenutno čine u stanovništvu. Verujem da tog trenutka više neće biti interesa da Srbi prelaze u milogorce. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je čovek koji je 2008. godine parče svoje zemlje dao zbog fotelje. Boris Tadić i Vuk Jeremić su pred predsedničke izbore preko Ambasade SAD jasno stavili do znanja da oni nemaju ništa protiv proglašenja kosovske nezavisnosti, ali da to Albanci u Prištini urade tek kada se završe predsednički izbori, da bi Boris Tadić pobedio Tomislava Nikolića. Američka ambasada je uticala na Albance, 14. februara Boris Tadić je dao zakletvu, na našu žalost, da bude po drugi put predsednik Republike. U skladu sa dogovorom, 17. februara, Boris Tadić, koga bi mnogi nazvali veleizdajnikom, a ja nesrećnikom, Boris Tadić je doživeo da 17. novembra, tri dana kasnije, Albanci i urade ono što se on sa njima dogovorio i proglase nezavisnost. Posle toga, Boris Tadić beži u Rumuniju. Ja mislim da je vreme da obrazujemo anketni odbor i ispitamo te činjenice, s obzirom da je sa tom vrstom politike nastavio, da je zamenio Rezoluciju Ujedinjenim nacijama, da je eliminisao KFOR, da je uveo EU i tako eliminisao uticaj Rusije i Kine na proces razgradnje države, odnosno da je pokušao da nas spreči da ostvarimo državnost na celoj svojoj teritoriji.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, da nastavim gde sam stao. Dakle, posle 17. februara je dogovoreno sa Vukom Jeremićem, Borkom Stefanovićem i Borisom Tadićem, dogovoreno proglašenje nezavisnosti u Prištini od strane kosovskih Albanaca lažne države Kosovo. Dakle, posle toga Boris Tadić i Vuk Jeremić, Vuk potomak, nastavljaju sa svojim aktivnostima izgradnje divlje države Kosovo i Metohija. Oni menjaju Rezoluciju sa Ketrin Ešton, menjaju Rezoluciju u UN i time pokušavaju da osnaže kosovsku nezavisnost. Posle toga traže mišljenje Međunarodnog suda pravde. Svi ste bili svedoci da se Tači pohvalio da je nezavisnost dobio zahvaljujući Međunarodnom sudu pravde i mišljenju koje je tražio Vuk Jeremić. To se desilo na sednici Saveta bezbednosti i svi ste imali priliku da čujete da je Tači pohvalio Vuka Jeremića, odnosno rekao da je njihova nezavisnost u skladu sa mišljenjem Međunarodnog suda pravde, koje je tražio Vuk Jeremić, tadašnji, na našu nesreću, ministar spoljnih poslova. Mislim da je to bio nastavak aktivnosti Borisa Tadića, Vuka Jeremića i Borka Stefanovića, ono što su dogovorili u američkoj ambasadi neposredno pred predsedničke izbore 2008. godine. Danas je Vuk Jeremić pripadnik, po meni, muslimanskog bratstva. Svi ste svedoci da je nedavno Muhamed Čengić iz Muslimanskog bratstva nastupio tako da je pohvalio ponovo Vuka Jeremića. Tači, pa Čengić, pa su pohvalili Vuka Jeremića koji im je obećao da će država Srbija, gospodine Martinoviću, platiti 300 milijardi ratne odštete BiH, verovatno muslimansko-bošnjačkoj federaciji iz koje je nestalo 500.000 Srba. Srpski narod je optužen za etničko čišćenje zahvaljujući ovakvima kao što su Vuk Jeremić i Boris Tadić, iako je najsurovije počišćeno preko milion Srba od toga sa teritorije bošnjačko-muslimanske federacije, 500.000, samo iz Sarajeva 150.000, a Sarajevo je bilo najveći srpski grad u BiH. Njega Muhamed Čengić hvali i kaže da će Vuk Jeremić, kada dođe na vlast, a kaže – vi četnici da znate da će Vuk Jeremić doći na vlast, da će tog trenutka poništiti Republiku Srpsku. Mislim da mu to ne treba dozvoliti. Gospodine Arsiću, izvolite.
Izvolite, kolega Rističeviću.
Mislio sam da imam tri minuta, ali mogu ja da nastavim ukoliko…
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se takođe na našu nažalost o nekadašnjem ministru odbrane. Mislim da je on posle Zdravka Ponoša najzaslužniji što su Boris Tadić, Vuk Jeremić, koji je bio savetnik Borisa Tadića, sve dok nije postao ministar, a kad smo već kod toga da pitam i Šutanovca, Jeremića i Tadića – ko je pobio gardiste u vojnom objektu Karaš? Oni koji nama spočitavaju da smo odgovorni za ubistvo Olivera Ivanovića zaboravljaju da su oni pustili 2.108 albanskih terorista i da je verovatno neko od tih albanskih terorista povukao obarač i ubio Olivera Ivanovića. Oni nas optužuju za sve ono za šta nas optužuju Albanci. Veću kooperaciju između Tačija i Haradinaja, sa jedne strane, i Veseljija, i sa druge strane Jeremića, Tadića, Borka Stefanovića, Đilasa, veću koordinaciju i saradnju nisam video. Optužuju nas da smo mi uradili ono što su verovatno uradili kosovski Albanci, oni koji su hapsili Olivera Ivanovića, koji su ga sudili godinama, oni koji su ga ponovo hapsili, a radi se o kosovskim Albancima, verovatno su ga ubili, a ovi nesrećnici koji bojkotuju rad Narodne skupštine žele da albanski greh pripišu sadašnjoj vlasti, iako su oni 2001. godine na slobodu pustili 2.108 osuđenih albanskih terorista, pustili su ih na slobodu i verovatno da su oni izvršili te zločine, verovatno da su odgovorni i za žutu kuću, a njima se dopada sve što je žuto, verovatno su vadili Srbima organe, a danas to vešto kriju. Dakle, verujem da je Šutanovac za čije vreme je nestalo 700 oklopnih vozila, nestala su artiljerijska oruđa, nestala su sredstva inženjerije, nestalo je mnogo opreme. Boris Tadić, Dragan Šutanovac, Vuk Jeremić su napravili dobro razoružanu vojsku. Dakle, malobrojnu i dobro razoružanu vojsku sa ciljem da ne budemo nikakva sila i da naše nacionalne i državne interese, ukoliko zatreba, ne možemo da branimo vojnim sredstvima. Mislim da treba osnovati anketni odbor, jer umesto da budemo vojno neutralna država, ova ekipa, koja je pljačkala državu uz duž i popreko, koja je otpustila 400.000 ljudi, ostavila ih bez posla i dostojanstva je razoružala našu vojsku i, umesto vojno neutralne, vojno neutralisala našu armiju. Mislim da je vreme da se anketni odbor pozabavi time.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i Oluji. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o osobi koja je promenila nekoliko partija, ali ja nemam ništa protiv. Od hrvatskog SDP-a, preko Mićunovog Demokratskog centra, Koštuničine DSS, preko neke svoje stranke, pa tamo do stranke nesretnog Vuka Jeremića koja podržava Muslimansko bratstvo. Pitam pripadnike DSS, koji ovih dana preko Slavije pokušavaju da odbrane Prizren, ko je bio njihov nosilac liste? Da li imaju nameru da se izvine, s obzirom da je Sanda Rašković Ivić u ovom trenutku pripadnik Narodne stranke Vuka Jeremića, čoveka koga podržava Muhamed Čengić, koga podržava Muslimansko bratstvo, koga finansira Muslimansko bratstvo iz Katarske ambasade? Vreme je da se DSS izvini zato što je njihova organizacija, uz podršku njihovih birača, poslala nju, a i Boška Obradovića u parlament. Mislim da nam duguju izvinjenje. Ne prigovaram to što neki dobacuju Sandi na bundu. Znači, Sanda Rašković ima pravo da nosi bundu. Njena je stvar koga je odrala, mene to ne interesuje, da li je kupila od Zorana Živkovića ili joj je Maršićanin pomagao u deranju. Dakle, to je njena lična stvar. Ono što meni smeta je njena izjava i zato mislim da anketni odbor treba da se pozabavi, jer to je veoma štetno po naše nacionalne interese. Ako će drugi određivati šta je naš nacionalni interes, ako će to određivati Letica, ako će to određivati Hrvati, onda to nije naš nacionalni interes. Dakle, ona je rekla u duelu na televiziji sa Leticom, pred kojim je neko pre rekao da su mu unuci Hrvati itd, u to ne ulazim, ali je ona rekla da se u Srebrenici desio genocid. Ona nije poštovala odluku Narodne skupštine. Ona je narodni poslanik. Ona je bila u obavezi, jer je tada kada je ovde donošena Rezolucija, i to proglašeno velikim zločinom, sa čime se ja slažem, ali je takođe veliki zločin učinjen nad Srbima oko Srebrenice, sve što se događalo oko Srebrenice za tri godine se po meni u Srebrenici desilo za tri dana, tako da oni koji su pravili žrtve na jednoj strani su doživeli sankciju koju ja ne bih želeo, ali žrtve moraju da budu jednake. Sanda Rašković Ivić je prekršila dokument Narodne skupštine i Srebrenicu nazvala genocidom. Takođe, Sanda Rašković Ivić je rekla da je Oluja u kojoj je ubijeno hiljade Srba, na stotine žena, na desetine dece, ona se usudila da kaže da je Oluja bila humanitarna akcija.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezano sa ministrom privrede Sašom Radulovićem. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Radulović koji je vodio 14 firmi u stečaju svakako je doprineo da ovi nesrećnici što nisu sredili divljom predatorskom privatizacijom to su dočekali stečajni upravnici. Što su propustili žuti, to su dočekali stečajni upravnici i on je kralj stečaja, imao je 14 stečajeva. Pitam vas - da li mi danas ovde koji smo prisutni možemo u isto vreme da budemo prisutni u 14 parlamenata? Da li neko ko je trenutno na njivi može da bude na 14 njiva? Svakako da ne može u istom trenutku. Saša Radulović je fenomen, on je uspeo u isto vreme da vodi 14 stečajeva i da u svih 14 stečajeva angažuje svoju firmu za knjigovodstvene poslove, čime je ušao u konflikt interesa i zbog toga su mu neki stečajevi oduzeti, a i kažnjen je na sudu nekoliko puta zbog toga što je zloupotrebio položaj kao stečajni upravnik. Saša Radulović je prijatelj Milojka Pantića. To je skandal. Milojko Pantić, Đilasov, i prijatelj Radulovića, koji je sada sa strankom rasulović, kaže - Kosovo i Metohija nisu srce i duša Srbije, to je lažna nacionalistička izmišljotina. To su oni koji šetaju svake subote. Naši gledaoci treba da znaju šta se govori na tim skupovima na kojima, kako Šešelj kaže, prisustvuju subotari. Subotari, posebna vrsta nevernika, pa kaže ovako - Srbija je zapalila ratni požar, uništila Jugoslaviju, a zatim dozvolila da je zbog Kosova bombarduju saveznici iz oba svetska rata. To kažu oni koji se svake subote okupljaju. Takođe, opravdava Milojko, posle ovog ja bih rekao ludojko, opravdava NATO bombardovanje naše zemlje. Srbiju optužuje za raspad Jugoslavije i rekao je da Kosovo odavno više nije Srbija. Verovatno su mu to Đilas, Tadić i Jeremić rekli šta su sve učinili u izgradnji divlje države Kosovo. Kaže Milojko, ili kako Atlagić kaže ludojko - Srbija je zapalila ratni požar, uništila Jugoslaviju, a zatim dozvolila da Srbiju zbog kosova bombarduju saveznici iz oba svetska rata. Mislim da se ovakvim nastupima mora stati na put. Mi ne možemo dopustiti, a to ću u nastavku govoriti, da ovde dolaze hrvatske političke stranke, bošnjačke političke stranke, da dolaze i da traže revoluciju pred Narodnom skupštinom. Zato mislim da treba da obrazujemo ovaj anketni odbor.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom Opštine Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, hajnekena, Kena, poznatiji u Smederevskoj Palanci kao hajnekena, je svakako učesnik u protestima. Imaju prava da protestuju. Svako ima pravo da protestuje, ali u 90% slučajeva se ne radi o slučajnim građanima koji su nezadovoljni. Radi se o infrastrukturi političkih stranaka koje misle da je demokratija vlast bez izbora, da je diktatura pobediti na izborima i osvojiti vlast. Glas naroda je glas Boga, a iza njih glas naroda ništa ne vredi, niti se za to bore. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nekoliko dana u Beogradu njihov vođa, koji pripada stranci Borka Stefanovića, zove se Anasonović, koja ima 25 godina, koja je još uvek student, u moje vreme se to završavalo do 24. godine, ali očigledno da sada to treba malo duže, ali Bože moj, dobro pogledajte ovu fotografiju, gospodine Atlagiću pridržite, da vidite ko koga finansira – sirota studentkinja nosi ranac „Bobana“, cena je 105 evra. Dragi moji studenti, oni koje je napao Sergej Trifunović, a ovo je jakna, pokažite onu prvu fotografiju, to je druga, prvu, to je ta jakna, jakna je „Bognjat“, košta 195.830 dinara, to je u evrima 1.655 evra… Gospođa je dobro obučena i obučavana. Za cipele nisam mogao da vidim koja je marka, ali svakako je doobučena, a već sam rekao zašto u Americi nema državnih udara, nema Američke ambasade. Gospođa je sa svojima lepila na semafore, na svetla nalepnice i mogla je izazvati tragediju. Njoj treba ispostaviti račun za to, pa neka joj Američka ambasada to plati. Lepila je na automobile. Svi koji vozimo, znamo koje tragove ostavlja nalepnica. Mislim da skidanje itd. treba da plati ona ili Američka ambasada. Pogledajte ovaj automobil. Ovo su huligani poput onih najgorih navijača, huligani, subotari koji danima maltretiraju građane koji ne žele da im se pridruže. Radi se o poraženim političkim infrastrukturama. (Predsedavajući: Vreme.) Dakle, mislim, a evo ga i ovde, treći sekretar Američke ambasade i gospođa Anasonović, Đilasova pripadnica, članica Levice Borka Stefanovića u srdačnom razgovoru i planiranju akcija sa trećim sekretarom Američke ambasade.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju. Da li narodni poslani Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, kampanje su čudna stvar. Nemam ništa protiv da budemo tolerantni, ali kampanja u Srbiji traje danima. Oni neće na izbore, ali imaju sve elemente izborne kampanje. Oni imaju podršku ne samo stranog faktora, Makedonije itd. Oni nemaju podršku samo Tačija, Veseljija, oni nemaju podršku Haradinaja. Oni imaju razne podrške. Ovo je čovek koji preti državnim udarom. Ovo je automat. Dakle, automatska puška za nas. Ja mislim da je vreme da se nadležni organi pozabave time. Ova gospođa se zove Katarina Peović, vođa Radničke fronte, kandidat za prijedsednika u Hrvatskoj, protiv kandidat vama dragoj Kolindi. Dakle, Katarina Peović koja je ovde pred Narodnom skupštinom pretprošle subote skandirala zajedno sa zaluđenim Srbija, đilasovcima i ekipi, Boškom Obradovićem, mora da je putem Pernara došla, a ja pitam birače Boška Obradovića – da li ćete da glasate i dalje za ovo? Ova je gospođa zajedno sa Boškom Obradovićem ispred Skupštine klicala – Hrvatska, Srbija, revolucija. Zašto ne ide Boško Obradović sa Pernarom, a očekujem da će uskoro da peva sa njima i onaj Tompson, zašto ne odu da dižu revoluciju u Zagrebu? Dokle će, bre, da dižu revoluciju u Srbiji? U vreme kada srpske sportiste u Splitu bacaju sa rive, kako oni kažu, sa šetališta, u more, kada moraju da dokažu da su makar Crnogorci da bi ih pustili da prežive, na čast Crnogorcima, ja to nikada ne bih uradio, ali, eto, ima i takvih koji kažu – ja sam Crnogorac, da bi spasili glavu, ja im ne zameram, ali u vreme kada srpske sportiste bacaju u more, kada spaljuju lutku Pupovca, poželeći mu valjda dobro zdravlje, valjda misle da mu je hladno, dakle, kada to rade u Splitu, kada to rade u Hrvatskoj, a u isto vreme se ovde kliče: „Srbija, Hrvatska, revolucija“ pred Narodnom skupštinom, to je poziv na nasilnu promenu vlasti. Boško Obradović treba da odgovara i nadležni organi su trebali, kako oni to kažu, da liše slobode, kada u Crnoj Gori nama hapse babe, valjda i mi možemo da uhapsimo strane državljane koji traže nasilnu promenu vlasti. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite.
Nadam se da govorim o organizacijama koje ovde posećuju Narodnu skupštinu. Radi se o bugarskoj Ataki koja želi da uzme deo teritorije Republike Srbije i koja je dobrodošla u Narodnu skupštinu Republike Srbije. Ali, da nastavim gde sam stao. Ovo je naša stranka iz Tuzle, ovo je Beograd, pre sedam-osam dana, stranka se zove „Naša stranka“, tako se zove, ali je iz Tuzle, to je njihova stranka, iz Tuzle. Čovek koji podržava proteste u Beogradu ispred građanske Tuzle, a ja pitam ko je pobio onu kolonu vojnika, koja je to građanska Tuzla, kada ste se izvinili, kada ste se izvinili za onaj čuveni zločin, ne samo za ubijanje, za paljenje živih vojnika u Tuzli? Da li ste se bilo kada izvinili? Da li ste se izvinili za onu nameštaljku kod Tuzlanske kapije, zbog čega su neki naši oficiri robijali? Nikada. Ali, došli su da u ime te građanske Tuzle podrže proteste u Beogradu. Čovek se zove Omer Berbić. Bio je specijalni gost „Nove stranke“, odnosno Zorana Živkovića. Zoran Živković ima sreće što će se verovatno izvući na neuračunljivost, ali Zoran Živković nije samo to uradio, protiv Srbije su se udružili svi njeni vekovni prijatelji, bolje reći neprijatelji. Evo ga sada Mesić, dakle, ništa nije slučajno, pa skaču po Makedoniji, pa malo Zaev, pa se onda pojave ovi ovde u sedištu, ali je Živković bio u Tuzli, kaže, zbog harmonije. U Tuzli je bio zbog harmonije, a onda su ove političke stranke iz Tuzle došle da ruše ustavni poredak, da pozivaju na revoluciju u Srbiji. Ovde su i Nedim Sejdinović koji i dalje vređa. U vreme protesta on kaže da su svi srpski sveci imali velike ćune, zajedno sa Zapadom Todorovićem koji vređa Svetog Savu. Dakle, dokle ćemo trpeti? Ja sam za toleranciju. Srbija jedina nije promenila etnički sastav, to je dobro, a optužena je za etničko čišćenje. Onda ovi multietnički dođu i kažu kako je Srbija fašistička država. Sa time ja ne mogu da se slažem i zato mislim da ovo treba podrobno ispitati. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima u aferi kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Balša čudotvorac, sa platom od 100.000 dinara ode na letovanje na Maldive i onda dok gricka jastoge i plovi jahtama, gde letovanje košta 30.000 evra, a plata mu je 100.000 dinara, u garderobi koja je vredna 2.000 evra, kupljena u londonskim najskupljim buticima, on da vređa siromašnije, one koje su otpustili. Dakle, to je jedan od učesnika ovih protesta i ovde je ta ekipa iz Zagreba, sve sa crvenim zastavama ispred Narodne skupštine, koja se drznula da poziva na rušenje vlasti, na revoluciju u Beogradu i to su drugovi Dragana Đilasa, Boška Obradovića, Balše Božovića i ovih subotara koji danima protestuju u Srbiji, želeći da obore predsednika Republike Srbije, koji je legalno izabran sa 55 koma nešto posto glasova, gde je najbliži pratilac zaostajao gotovo 40%. Evo vaše omiljene Katarine Peović, koja kaže – evo mi Radničke fronte putujemo danas u Beograd da se pridružimo prosvjedima koji se na ulicama Beograda i drugih gradova u Srbiji odvijaju već tjednima. Dakle, radi se o veoma opasnim stvarima, koje treba svakako ispitati. „Juče sam se sa članovima Radničke fronte pridružila prosvjedima u Beogradu, koji su već tjednima, sa drugarima iz lijevog bloka“, itd. Dame i gospodo narodni poslanici, država se mora braniti. Ja ne branim vlast, branim državu i njeno pravo da postoji. Ja sam vas danima upozoravao da oni koji su nas spolja ugrožavali 90-ih i oni koji su nas 2000. godine potkradali, od 2000. do 2012. u Vojvodini do 2016. godine, da će se udružiti, da će pokušati da Srbiju vrate tako što će ovi spolja koji su nas ugrožavali podržati ove koji su nas potkradali, ne bi li se nekako dokopali vlasti i realizovali ciljeve pre svega u Republici Srpskoj i na Kosovu i Metohiji. Mi se moramo braniti. Ne mogu drugi određivati šta je naš nacionalni interes. Oni kažu da mi nemamo međunarodni ugled i ja ću citirati jednog njihovog člana. Ako naš međunarodni ugled zavisi od toga da pustimo „žute“ da vladaju i da nas pljačkaju, ako naš međunarodni ugled zavisi od toga da žrtvujemo svoje nacionalne interese na Kosovu i Metohiji, ako naš međunarodni ugled zavisi od toga da žrtvujemo svoje nacionalne interese u Bosni i Hercegovini, da žrtvujemo svoje Srbe u Crnoj Gori i u regionu, onda nam takav ugled i ne treba.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Miladinom Ševarlićem, Star – projektom i nenamenskim trošenjem sredstava iz budžeta Ministarstva poljoprivrede. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi ste bili svedoci da prilikom izbora Vlade Boško Obradović, prijatelj Pernara, prijatelj Katarine Peović, prijatelj Omera Begića, prijatelj Vuka Jeremića koji je prijatelj muslimanskog bratstva, svi ste bili svedoci kako je žestoko kritikovao Vladu Republike Srbije, smatrajući da u njoj sede dva masona. To je više puta ponovio i u medijima. Ja ne znam da li su masoni dobri ili loši. Ta tajna društva nikada nisam razumeo. Srpska crkva i grčka crkva su anatemisali masone. Ja kao pravoslavni vernik i nemam neko zanimanje za ta tajna društva. Međutim, Boško Obradović je kritikovao Vladu govoreći da su masoni nešto zlo, a sve vreme pored njega je sedela Marija Janjušević, masonka, majstorica, treći stepen. Ovde imam prepisku koju su drage sestre oficiri imali i šta im je sve trebalo u njihovom hramu. Dakle, radi se o osobama koje imaju sopstveni hram, pa im treba: pozlaćeni uglomer i šestar, radni tepih, dleto, pazite šta upotrebljavaju masoni, dleto, čekić, slobodni zidari. U vreme Demokratske stranke sve građevinske firme su bile slobodni zidari. Ništa nisu gradili, samo su otimali i uzimali. Nikakav auto-put nisu napravili. Jedini auto-put koji su demokrate napravile je bio auto-put do njihovih džepova, ali ovaj što je vodio do Đilasovih džepova je bio auto-put sa deset traka. Znači, to je bio jednosmerni auto-put, sa 10 traka, koji je vodio i nosio novac samo u Đilasove džepove. A ostali su bili onako, magistralni pravci, normalni auto-putevi, ako su uopšte normalni auto-putevi koji vode u te džepove, pa kažu da je potreban jedan drveni čekić sa postoljem, koplje, ceremonijalnu majstoricu i dva mača. Kažu masoni, Marija Janjušević, kažu ovako - U toku je nabavka lobanje - nadam se da je bila plastična i nadam se da nisu mislili na neku lobanju koja pripada nekom od nas, s obzirom da stalno prete vešanjem, streljanjem, razbijanjem lobanje itd. Kažu oni – nedostaju im sveće, zvonca za gašenje sveća, kanap, sirov kamen, kamena kocka, karton, mali mač za bockanje i mač za dvernicu. Dakle, to je ono što nedostaje…
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim organizacijama i špijunskim službama. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, Aleksandra Jerkov, narodni poslanik koji bojkotuje Narodnu skupštinu ali ne bojkotuje putne troškove, ne bojkotuje ni platu. Iz moralnih razloga bi svaki kongresmen i svaki senator u SAD, gde je ona gostovala, da podrži Hilari Klinton i kad su građani orijentisani prema Demokratskoj stranci u Americi, kad su videli ko je došao da podržava, Balša i Aleksandra Jerkov, došli da podrže Hilari Klinton, odmah su okrenuli glasove. Gde dođe Demokratska stranka, to je apsolutni gubitak. Dakle, ja njoj ne zameram što je išla da podrži Hilari Klinton, što je išla u Ameriku, ne zameram što, tobož, podržava paore, ali joj zameram i mislim da postoje moralni razlozi da podnese ostavku – putuje u inostranstvo u ime Narodne skupštine, uzima putne troškove koji nisu tako jeftini, dolazi ovde, uzima putne troškove, ne učestvuje u radu Narodne skupštine i sama ta afera je dovoljan dokaz da ona podnese ostavku. Ukoliko danas ne radite, ne učestvujete u radu, ukoliko ne dođete u fabriku, a naplatite putne troškove, svaki poslodavac će vas otpustiti. Nama su poslodavac građani Republike Srbije. Nadam se da će na predstojećim izborima, od kojih oni beže kao đavo od krsta, i sama Aleksandra Jerkov, da će to prepoznati i da će ih na biralištima kazniti. Ali, dame i gospodo narodni poslanici, prilikom otkrivanja spomenika Kralju Petru, ona je najgrublje vređala Srbe širom Srbije. Ona nije dala za pravo da Srbi van Novog Sada dođu i da učestvuju u tom događaju i da odaju na takav način priznanje svom mrtvom kralju. Ona tvrdi da su odluke Velike skupštine, ona, magistar nekih evropskih nauka, nisam čuo da postoje evropske nauke, ja sam čuo da postoje nauke, ali ona, magistar evropskih nauka. (Vojislav Šešelj: Toma Nikolić je zaštitnik akademije evropskih nauka.) Dakle, Toma Nikolić je diplomirao dok je bio član Srpske radikalne stranke, to smo utvrdili ali vi niste bili prisutni. Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o osobi koja je u svoju biografiju unela da je prošla treninge CIA-e. Zamislite da neko, ko je prošao treninge BIA-e, da je američki kongresmen i da u svoju biografiju upiše da je prošao treninge BIA, šta bi sa njim bilo? Dakle, mi ovde trpimo treninge CIA-e, trpimo narodne poslanike koji su prošli te treninge i oni sa ponosom to unose, i pri tome govore da je pripajanje Banata, Bačke, Baranje i Srema, da je to bio falsifikat i da se redi o falsifikatu i time negira državnost Republike Srbije na celoj svojoj teritoriji. Zato smatram da anketni odbor treba da se pozabavi ovom temom. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom opštine Trstenik Miroslavom Aleksićem i Fondom za unapređenje resursa građana. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o pripadniku stranke Vuka Jeremića. Doduše, ta stranka je neka „renta-kar stranka“ kako se to naziva, čas pripada Tadiću, čas Jeremiću, ali uvek Aleksić ide uz tu političku stranku. Radi se o narodnom poslaniku koji je iz Trstenika. Nedavno je sa Boškom Obradovićem upao u Policijsku stanicu u Guči, prilikom obavljanja izbora u Lučanima, i tom prilikom su napali policiju i državnog sekretara, čak su se usudili da pitaju – šta će državni sekretar MUP-a u MUP-u, u stanici policije? To je kao kada bi pitali vladiku šta će u crkvi, kada bi pitali patrijarha šta će u crkvi? Dakle, to je, po meni, jednako pitanju – šta će državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova u stanici policije? Gde će biti ako neće biti tu? Kada su izbori, onda je to veoma osetljivo. Svakako je obaveza policije da se stara o redu i miru, da bi izbori prošli u miru. Dakle, radi se o Aleksiću, koji je zajedno sa Boškom Obradovićem tu ulazio. Bio je predsednik opštine Trstenik i ovde ga vidimo sa stranim ambasadorima koji ga guraju, jer je poželeo je da bude ministar poljoprivrede. To je osoba koja se javno nama nudila da mu se ustupi mesto ministra poljoprivrede ili mesto predsednika Odbora za poljoprivredu u zamenu da pređe u redove Napredne stranke. S obzirom da mu predsednik te stranke nije izašao u susret, on je sad postao žestoki kritičar. Ovde je njegov intervju „Vremenu“, koji su građani Trstenika platili 144.000 dinara. Dakle, da bi mu posvetili pažnju, on je iz opštinske kase plaćao intervju. Takođe, on je na svojoj nevladinoj organizaciji dobio 50.000.000. dinara za čišćenje lišća preko Nacionalne službe za zapošljavanje, koju je u Trsteniku vodio njegov tast, a u toj nevladinoj organizaciji, koja je dobila 50.000.000. dinara, su sedeli on, supruga i tast, tri člana, pri čemu je tast preko Nacionalne službe darivao 50.000.000. dinara za tobož da se u februaru i martu skuplja lišće. Dakle, to je Miroslav Aleksić za koga je vezano mnogo afera, gde je izgradnja gasovoda bez građevinske dozvole sa njegovim prijateljom bez javnih nabavki, itd, gde su to afere koje su drmale dugo Trstenik. Radi se o osobi koja je bila direktor Javnog komunalnog preduzeća „Počekovina“. To je jedno selo koje je imalo jednog zaposlenog, tj. njega i imalo je jedan pokvareni kamion i vozač im nije trebalo. Dakle, vreme je da se pozabavimo time. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Sergejem Trifunovićem i humanitarnom organizacijom „Podrži život“. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je vreme da nadležni organi saopšte, prilikom kontrole ove humanitarne organizacije, šta su pronašli. Dakle, da nam jasno kažu da li je tačno ovo što je pisalo u štampi, da je novac, umesto za lečenje dece, odlazio u fondove koji su se bavili kockom? Dakle, to je tvrdnja bila i ministra zdravlja Zlatibora Lončara. Ne želeći da sumnjamo, želimo da nam nadležni organi dostave podatke o tome da li se to desilo ili nije. Dame i gospodo narodni poslanici, danas su glumci počeli da glume političare. Političari subotari su postali glumci, a glumci su postali političari. Vode političke stranke, drže političke govore i očigledno da to ne rade za džabe, jer, poznajući naše glumce, ništa ne rade bez, kako to mladi kažu, kinte. Dame i gospodo narodni poslanici, svi znate ko je Dragan Bjelogrlić. To je osoba koja je dala aktivnu podršku subotarima. To je osoba koja, zajedno sa svojim kolegom Kojom, želi da napusti Srbiju, nezadovoljan odnosom države prema njima. Dakle, do 2013. godine iz budžeta Republike Srbije pomenuta gospoda nisu dobili ni jedan dinar ili vrlo malo. Od 2013. i 2014. godine Vlada Republike Srbije izdvaja značajna sredstva za snimanje filmova. Gospodin Bjelogrlić je dobio za snimanje tri filma 110.000.000. dinara. Znači, dobio je za snimanje jednog filma 50.000.000, za snimanje drugog filma 45.000.000. i za snimanje trećeg filma ostatak. Šta se to država ogrešila o Dragana Bjelogrlića kad mu je dodelila za malo više od dve godine 110.000.000. dinara? Dakle, to je negde oko 900.000. evra. Pri tome, jedan od filmova je komercijalan. Radi se o „Montevideu“, film koji je prodao posle RTS-u i još jednom naplatio. Znači, pošto RTS izdržavaju građani, dakle, dva put je finansiran od građana. Nikola Kojo za film „Stado“ je dobio 20.000.000. dinara. I njemu ne valja država. Ja vas narodne poslanike pitam – koliko godina treba da budete narodni poslanici da od države dobijete 20.000.000. dinara? Treba vam 15 godina najmanje, pod uslovom da lični dohodak dobijate u Narodnoj skupštini, a Nikola Kojo dobio 20.000.000. dinara, Bjelogrlić dobio 110.000.000, 115.000.000, gospođa Mirjana Karanović dobila 35.000.000, Srđan Golubović dobio 30.000.000. i danas su oni aktivni borci, odnosno ljudi koji gledaju da sruše državnost Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj Predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanu sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom opštine Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i ne namenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Inđija Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima kod kupovina nekretnina u „Beogradu na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Miladinom Ševarlićem, Star – projektom i nenamenskim trošenjem sredstava Ministarstva poljoprivrede. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu Lutrija Srbije povezanu sa Đorđem Vukadinovićem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodi poslanik Marko Atlagić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za poslove Narodne skupštine Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? (Da) Izvolite, kolega Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, bugarska ekstremistička stranka zvana ATAKA hoće da uzme deo Republike Srbije i prisajedini Bugarskoj. Ta bugarska ekstremistička stranka zvana ATAKA, podnela je zahtev bugarskom parlamentu da Bugarska u zamenu za podršku evroatlantskih integracija Srbije dobije područje oko Bosilegrada, Dimitrovgrada i Strumice. Poštovani građani Republike Srbije, tu ekstremističku bugarsku stranku ugostio je Boško Obradović, lider srpskog pokreta Dveri i predsednik „saveza za drugu propast Srbije“. Možda i nije čudno što je Boško Obradović ugostio bugarsku ekstremističku stranku ATAKA, koja hoće da otme istočni deo naše zemlje, ako se zna da je Boško Obradović sa svojim Dverima nastavljač Ljotićeve fašističke politike. Od takve politike fašizma Srbi su stradali kao malo koji narod u Evropi. Ljotićevci, za čiju se politiku zalaže gospodin Obradović, su zajedno sa Nemcima učestvovali u streljanju građana grada Kragujevca, a posebno u streljanju đaka Kragujevačke gimnazije. Dakle, Boško Obradović ugošćuje delegaciju ATAKA u Domu Narodne skupštine Republike Srbije koja delove Republike Srbije oko Dimitrovgrada, Bosilegrada, smatra svojom zapadnom pokrajinom. Postavlja se pitanje da li je Boško Obradović sišao sa uma kada je ugostio tu bugarsku ekstremističku organizaciju? Boško Obradović je ugostio i Ivana Pernara, koji je izjavio da su, citiram – Srbi genocidan narod i da Srbi iz Republike Srpske Krajine nisu proterani nego da su sami otišli; završen citat. I Nenad Čanak, zvani Gicoje, kao predsednik Odbora za evropske integracije pozvao je na međunarodni skup u ovom domu Narodne skupštine Republike Srbije predstavnike Prištine i Katalonije. Predsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković je sprečila to i zaustavila neviđeni međunarodni skandal. Zato je formiranje anketnog odbora veoma potrebno da se utvrdi činjenično stanje i da se, eventualno, utvrdi politička odgovornost Boška Obradovića, a smatram da javni tužilac ima posla u ovom nedelu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodi poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana, Sašom Jankovićem, i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? (Da) Izvolite, kolega Atlagiću.
Hvala gospodine potpredsedniče. Saša Janković, vođa međunarodne grupe bandita zvani „Sale prangija“ je nenamenski trošio sredstva u 2016. godini. Zato je protiv njega nevladina organizacija „savet za moriting ljudskih prava i borbu protiv korupcije“ podnela krivičnu prijavu na osnovu izveštaja DRI. Janković je za nabavku usluga korišćenja telefona, telefaksa i teleksa potrošio 623 hiljade dinara bez sprovedenog postupka javne nabavke i bez zaključenog ugovora, što je suprotno Zakonu o javnim nabavkama. Janković je za smeštaj na službenom putu u inostranstvo odobrio troškove u iznosu od miliona i osam hiljada, bez sprovedenog postupka javne nabavke i zaključenog ugovora, što nije u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu Republike Srbije. Janković je isplatio članovima komisije za izlučivanje bezvrednog registratorskog materijala u iznosu od milion 424 hiljade dinara, što nije u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu Republike Srbije. Za plaćanje reprezentacija, Janković je potrošio 647 hiljada dinara bez sprovedenog postupka javne nabavke. Na ime kabineta Saše Jankovića, kupljen je 2011. godine novi luksuzni džip. Samo nekoliko meseci kasnije njegova supruga Slavica kupuje iz iste auto-kuće takođe novi džip, isti model, ali platila je mnogo jeftinije nego što mu je stvarna cena. Džip je koštao 30 hiljada evra, a oni su ga platili 18 hiljada. Nema sumnje da je izvršen kriminal u instituciji Zaštitnika građana Saše Jankovića. Zato, predlažem da se formira komisija, da se utvrdi odgovornost Saše Jankovića. Da informiram građane Republike Srbije oko ubistva Predraga Gojkovića, najnovija vest je da je sav arhivski materijal uništen, da ga je uništio Arhiv grada Beograda, a predsednik komisije, verovali ili ne, bila je Branka Prpa. Zato predlažem da se formira anketni odbor da se utvrdi odgovornost Saše Jankovića. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodi poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim agencijama i špijunskim službama. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? (Da) Izvolite, kolega Atlagiću.
Poštovani građani Republike Srbije, sećate se Alekse Žunića, sreskog špijuna, odnosno legendarnog Nušićevog lika u satiričnoj komediji „Sumnjivo lice“. Prost, kakav je bio, ipak je shvatio da se u ondašnjem srpskom društvu profitira na cinkarenju. Aleksa Žunić svoje cinkarenje sreskog špijuna nije krio, nego se otvoreno hvalio i predstavljao. Postavlja se pitanje, da li je to bila želja i narodnog poslanika, dr Aleksandre Jerkov kada je pisala svoju biografiju na najvećoj internet enciklopediji? U spomenutoj biografiji na Vikipediji, uvaženog narodnog poslanika, dr Aleksandre Jerkov, stoji, citiram – da je prošla nekoliko obuka kao i više neformalnih oblika obrazovanja, seminara i treninga CIA o političkom angažmanu; završen citat. Možda uvaženi narodni poslanik, dr Aleksandra Jerkov, zaista ima želju da bude danas novi Aleksa Žunić. Poštovani građani Republike Srbije, da li možete zamisliti američki Kongres ili Senat u kojem sedi kongresmen ili senator u čijoj biografiji piše da je prošao nekoliko neformalnih oblika obrazovanja, seminara i treninga u ruskoj Federalnoj ili Spoljnoj službi bezbednosti. Takav ne bi dobio priliku da se kandiduje za Kongres ili američki Senat, već bi ga verovatno američke službe uhapsile i bio bi procesuiran ili obrnuto. Da li je moguće da se zadesi ruski deputat u Dumi koji je politički trenirao u CIA? Takav bi verovatno posle praktičnog treninga bio sproveden u federalnu službu bezbednosti. Nema te države na ovome svetu koja bi dopustila da joj narodni poslanik bude osoba koja se javno hvali poput dr Aleksandre Jerkov da je završila trening jedne obaveštajne službe, a da ne bude uhapšena, odnosno procesuirana. Postavlja se pitanje, koja je namera CIA da obučava jednog srpskog političara i obrnuto? Koji je motiv našeg uvaženog narodnog poslanika dr Aleksandre Jerkov da ide na obuku i treninge u CIA, ako se zna da je namera CIA da te političare usmeri ka radu za američke interese? Zato je, poštovani građani Republike Srbije, jako bitno da formiramo anketni odbor, da utvrdimo sve činjenične okolnosti i okolnosti oko treninga narodnog poslanika Aleksandre Jerkov u seminarima koje je organizovala američka CIA. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Izvolite, kolega Atlagiću.
Poštovani potpredsedniče, cilj anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije bio bi da utvrdi sve činjenice i okolnosti vezane za aferu narodnog poslanika Marije Janjušević i njezinu povezanost sa masonerijom. Naime, narodni poslanik Marija Janjušević je visoko pozicionirani pripadnik masona sa rangom majstorice trećeg stepena. U Republici Srbiji postoji 21 pripadnica takvoga ranga. Ona je osnovala i rukovodila ložom Knjeginje Milice i ima čin oficira u velikoj loži Srbije i predsednik je suda časti velike ženske lože Srbije. Šef masonerije u Srbiji je gospodin Tahir Hasanović je povezan sa engleskom službom MI-6, čiji je agent. Neki smatraju da je uvaženi narodni poslanik Marija Janjušević povezana sa MI-6. Ono što nije dobro, a to je da je uvažena narodni poslanik Marija Janjušević za potrebe masonskih loža obezbedila uvid u medijske baze NIN-a medija, tako da su masoni imali na uvidu usluge ministarstava Republike Srbije, državnih organa, organa lokalne samouprave, javnih preduzeća, ambasada i privatnih kompanija i političkih odluka pokreta Dveri. Ako se Dveri predstavljaju kao hrišćanski pokret i pozivaju se na hrišćanstvo, a u prepisci Marije Janjušević se govori o masonskim obredima koji uključuju i masonske svete regalije, mrtvačke lobanje, ritualne mačeve, kojima se bockaju u obredima prijema novih članova, za koje je bila zadužena Marija Janjušević, masoni su podržali i osigurali da naša koleginica Marija Janjušević postane narodni poslanik. Boško Obradović je preko masonske Marije Janjušević i masona nastojao da obezbedi podršku masona i engleske obaveštajne službe. Zato je jako bitno da se formira ovaj anketni odbor, da se vidi povezanost naših narodnih poslanika sa MI-6 i eventualno postavi pitanje njihove odgovornosti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i o „Oluji“. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? Izvolite, kolega Atlagiću.
Gospodine potpredsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, uvažena narodna poslanica dr Sanda Rašković Ivić je marta gospodnje 2014. godine izjavila za jedan dnevni list da je, citiram – Srebrenica bila genocidan zločin, a ne humanitarna akcija poput „Oluje“. Završen citat. Ona je šokirala ne samo građane Republike Srbije ovom izjavom, nego i čitavu građansku javnost, a posebno intelektualnu javnost. Očito je da je ovom izjavom dr Rašković htela da oblati srpski narod ili je tu izjavu dala iz svog opšteg neznanja. Uvažena narodna poslanica bi trebalo da zna, a nadam se da zna, pošto se radi o univerzitetskom profesoru, da bi se zločin proglasio genocidnim, mora ispunjavati tri elementa – prvo, postojati jedna specijalna namena, dolus specialis, potrebno je dokazati pripremne mere i plan izvođenja istog. Srebrenica nije imala te elemente, posebno prvi – postojanje ijedne namere. To je u nauci dokazano, to znaju svi naučni radnici koji su se bavili genocidom, a posebno prof. dr Vojislav Šešelj. Zločin je izjaviti za „Oluju“ da je bila humanitarna akcija. Uvaženi profesor filozofije dr Žarko Puhovski, po nacionalnosti Hrvat, je kazao, citiram – „Oluja“ je bila etničko čišćenje ne samo na nivou gruntovnice, u prevodu ovde što znači katastra, nego na nivou nauke, umetnosti, pa čak i na nivou toponomastike i onomastike. Završen citat. Nije ni čudno što uvažena narodna poslanica dr Sanda Rašković Ivić govori ovakve gadosti, pošto je to osoba koja je uzela za honorar sebi oko pola miliona dinara dok je bila u Komeserijatu za izbeglice. Ona je srpski patriota iz lične koristi, nema veze sa srpskim patriotizmom. Bila je ambasador Srbije u Rimu, izabrana kao funkcioner DSS u vreme kada je ta stranka bila na vlasti, ali je ostala do kraja mandata, iako je Koštunica napustio vlast. Time je pokazala ne samo da nije patriota, nego nemoralna, a posebno je interesuje samo lični interes. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? Izvolite, kolega Atlagić.
Gospodine potpredsedniče, Boris Tadić, da ispravim gospodina Rističevića, ne zvani lepomir nego zvani lipicaner, je odgovoran za proglašenje lažne države Kosovo, jer je svojevremeno obećao predstavnicima Ambasade SAD da neće reagovati na proglašenje nezavisnosti Kosova uz uslov da Tadić postane predsednik, odnosno da nezavisnost Kosova proglase posle njegovog izbora za predsednika Srbije, tj. posle izbora. Tadić je pobegao iz Srbije u Rumuniju kada je Priština proglasila nezavisnost Kosova i iz Rumunije pozivao demonstrante na mir. Zamislite čuda. Tadić je propustio da se u ime Republike Srbije, čiji suverenitet i teritorijalni integritet garantuje Povelja UN podnese tužba protiv svake pojedinačne države koja je priznala nezavisnost Kosova i Metohije na našoj teritoriji. Boris Tadić je propustio da zahteva hitno zasedanje sednice Saveta bezbednosti UN zbog kršenja Povelje. Njegova diplomatija se praktički odrekla sredstava zaštite suvereniteta i teritorijalnog integriteta sopstvene zemlje. Prilikom priznavanja Kosova i Metohije od strane Organizacije islamske konferencije Tadić nije reagovao, a Jeremić zvani Vuk potomak je uputio samo izraz razočarenja toj organizaciji. Tadić je nepotrebno nesporno pitanje Srbije pred Komitetom Generalne skupštine UN prvi put učinio spornim predlogom rezolucije kojom se traži mišljenje Međunarodnog suda pravde o legalnosti jednostrane nezavisnosti Kosova i Metohije i time zabio nož u leđa sopstvenoj otadžbini. Tadić je 2008. godine domaćoj srpskoj javnosti podvalio misiju Euleks na KiM mimo Odluke Narodne skupštine Republike Srbije i time naneo neprocenjivu štetu nacionalnim i državnim interesima Republike Srbije i zabio nož u leđa svojoj vlastitoj otadžbini. Zato bi bilo dobro, gospodine potpredsedniče, da se prihvati formiranje anketnog odbora kako bi se utvrdile činjenice, okolnosti i odgovornost bivšeg predsednika Borisa Tadića. Gle čuda, prekjuče na televiziji, u jednom televizijskom prenosu, bivši predsednik Republike Boris Tadić kaže da će se boriti svim sredstvima protiv institucija sistema, ne kaže vlasti, nego sistema. On ne poznaje šta je vlast, a šta je sistem. Neka pročita knjigu svoga oca, pa će mu biti jasnije. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Atlagiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanja: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koje je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornost bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? Izvolite, kolega Atlagiću.
Poštovani potpredsedniče, Vuk Jeremić, zvani Vuk Potomak, inače vođa međunarodne grupe bandita, se već prilikom dolaska na čelo srpske diplomatije gospodnje 2007. godine zalagao da se pregovori o KiM premeste iz nadležnosti UN u nadležnost EU i time naneo neprocenjivu štetu vitalnim i državnim nacionalnim interesima naše otadžbine. Jeremić je 2008. godine podvalio srpskoj javnosti misiju Euleks na KiM mimo Odluke Vlade Republike Srbije i Narodne skupštine Republike Srbije i time naneo neprocenjivu štetu državi Srbiji, narodu i građanima Republike Srbije. Kada je 2008. godine ilegalno proglašena, tzv. jednostrana nezavisnost KiM, Jeremić i njegova diplomatija nisu svesno preduzeli nikakve efektne akcije protiv jednostranog proglašenja nezavisnosti KiM i time je naneo nesagledive posledice po našu otadžbinu. Jeremić je 2008. godine namerno postavio nepotrebno pitanje Međunarodnom sudu pravde - legalnost Deklaracije o jednostranoj nezavisnosti KiM i time naneo nesagledive posledice po državu i nacionalne interese naše otadžbine. Jeremić je decembra 2008. gospodnje godine, prema pisanju „Vikiliksa“, u razgovoru sa američkim kongresmenom Tedom Poom, izjavio, citiram: „da je ulazak KiM u UN najbolje čemu se Srbija može nadati, ako bude imala sreće“, završen citat i time naneo teške posledice za državu Srbiju, a zato optužuje našeg predsednika Aleksandra Vučića. Zato je potrebno, poštovane dame i gospodo narodni poslanici da se formira anketni odbor, da se utvrdi činjenica i činjenične okolnosti oko izdajničke aktivnosti Vuka Jeremića, kako bi određeni organi u ovoj državi preduzeli i određene mere. Hvala.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika. Nije prošao vaš predlog. Poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, Marinika Tepić, poznata pod nazivom „golub preletač“, inače buduća potpredsednica ove Đilasove buduće stranke, dok je obavljala funkciju sekretara u Pokrajinskom sekretarijatu za sport i omladinu, vezana je za određene nezakonite radnje u tom pokrajinskom resoru. Da bi pokazala svoju moć, navodno, svakodnevno je vršila mobing nad zaposlenima i izvršila je određene zakonite radnje vezane za finansije. Navodno je davala otkaz zaposlenima, pa je protiv nje podnošeno više prekršajnih prijava. Nezakonito je dodeljivala finansijska sredstva iz budžeta AP Vojvodine sportskim udruženjima koja nisu bila proglašena za sport od posebnog značaja na nivou Republike Srbije, a pojedinim fudbalskim klubovima. Posebno se apostrofira Fudbalski klub „Dinamo 1945“ iz Pančeva i Fudbalski klub „Sloga“ iz Temerina. Tvrdi se da je gospodin Darko Parežanin dobio otkaz, pošto je bio nepoželjan svedok njezinih nezakonitih finansijskih radnji u finansiranju sportskih organizacija i klubova. Nadalje, tvrdi se da je u Pokrajinskom sekretarijatu za sport i omladinu nađeno na stotine predmeta za koje nema valjanog opravdanja, je li, a ostavila je finansijsku pustoš iza sebe, a nije isplatila ni nagrade najuspešnijim mladim sportistima, ali je zato isplaćivala klubove koji su igrali na tzv. beton igralištima. Nadalje, tvrdi se da je dodeljivala budžetska sredstva po političkoj liniji, dodeljivala je sredstva nekim klubovima koji nisu postojali na prijavljenoj adresi, kako nas izveštava inspekcija. Zato je, uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, gospođo Gojković, izuzetno bitno da formiramo anketni odbor kako bi se utvrdile nezakonite rabote Marinike Tepić buduće potpredsednice Đilasove stranke da bi eventualno državni organi dalje vršili svoj posao. Hvala.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – pet poslanika. Nije prihvaćen vaš predlog. Poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, po opštoj oceni privatizacija za vreme DOS bila je pljačkaška. Po mišljenju Majkla Hadsona, urednika međunarodnog konzorcija za istraživanje novinarstva, iz Srbije je izneto 51 milijarda dolara od pljačkaške privatizacije. Duvanska industrija Niš je oštetila budžet za 387 miliona evra. Prema izjavama bivših radnika DIN, Filip Moris nikada nije uplatio 387 miliona evra na račun budžeta Republike Srbije za koliko je DIN. Tvrde da je fabrika prodata ispod cene i da su oštećeni radnici, a i Duvanska industrija za 160 miliona dinara. Poštovani narodni poslanici, 2003. godine Mirko Cvetković potpisao je ugovor o prodaji 6,45 društvenog kapitala. U ime Vlade Republike Srbije prisustvovao je Zoran Živković, Aleksandar Vlahović i Božidar Đelić, vojvoda od Meridijan banke sa 11 miliona. Stvarna vrednost Duvanske industrije bila je 1,1 milijardu evra. Sumnja se da je Zoran Živković duboko zaronio prste u te malverzacije i da je uzeo visoku proviziju, a nakon čega su mu znatno uvećana imovina i povećana imovinska karta. Sumnja se da je omastio brke i njegov stranački kolega Božidar Đelić, jedan od najvećih evropskih pljačkaša, koji je uništio bankarski sistem Republike Srbije. Zato je veoma važno, poštovana predsednice, da se formira anketni odbor da se ispitaju činjenice i okolnosti vezane za malverzaciju i oko privatizacije Duvanske industrije i umešanost Zorana Živkovića, zvanog poljoprivrednik u pokušaju, kako bi određeni ograni Republike Srbije radili dalje svoj posao. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo četiri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Atlagić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Nenadom Konstantinović i nekadašnjom organizacijom Otpor. Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, američka CIA je u Srbiji formirala pokret zvani Otpor koji je 5. oktobra, gospodnje, 2000. godine predvodio ulično svrgavanje legalno izabranog predsednika Republike i vlast legalno izabranu. Otpor je organizovan i finansiran, instrumentalizovan i vođen od strane CIA, Sjedinjene Američke Države, Engleske i Njemačke. Posebno su ga pomagale nevladine organizacije i „Dojče Vele“ koji je slao kompjutere opremu za štampu i neograničene količine papira. To rade i danas sa ovim šetačima u Beogradu. Obezbeđeno je na stotine tona papira sa nalepnicom – gotov je, desetine hiljada majica sa utisnutom i stisnutom pesnicom, hiljade sprejova za grafite, tone brošura sa propagandnim materijalom i ogroman broj kompjutera. Otpor je dobijao mobilne i satelitske telefone, parola – gotov je štampana je u milione primeraka. To rade šetači i danas isti. Otpor su obučavali zapadni instruktori u Budimpešti, Crnoj Gori. Među njima je bio i uvaženi narodni poslanik Konstantinović Nenad. Posledice Otpora 5. oktobra bile su veoma teške za Republiku Srbiju i građane Republike Srbije. To je bio jedan od najvećih udaraca parlamentarizma u novijoj istoriji Srbije. Kao što znate, gospodo narodni poslanici, Koštunica nije dobio izbore, a Milošević nije izgubio. Drugog kruga izbora nije bilo. Došli su na vlast ulicom oni koji su se zalagali za bombardovanje Srbije, to i sada rade. Nema ih u ovom visokom domu. Žele i sada doći ulicom i misle našeg predsednika otpremiti u Hag kao što su Slobodana Miloševića, ali ovog puta im neće uspeti. Vođa opozicije dr. Zoran Đinđić pobegao je u inostranstvo. Kada su došli na vlast onda su učinili zlodela našoj državi to najbolje opisuje Dajana Džonson koja je rekla – na krilima narodnog slavlja zbog pada Slobodana Miloševića, koje je graničilo sa pijanstvom Srbija je u jagmi za vlašću, Srbiju je samlelo stampedo nestručni, gramzivih i bahatih ljudi, uobraženih lidera fiktivnih stranaka samoproglašenih eksperata polusveta svih kalibara i profila koji su sebe promovisali u revolucionarne pobednike, a državu i sve u državi za svoje taoce i plen. Zato je izuzetno bilo formiranje ovog Anketnog odbora. Hvala lepo.
Hvala. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo sedam poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Molim vas, pre narednog glasanja, da utvrdimo kvorum u salu, da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da ima 134 poslanika prisutnih u sali. Narodni poslanik Aleksandar Martinović predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o Centralnom registru stanovništva, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona sredstvima za zaštitu bilja, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravlju bilja, Predlogu zakona o ugostiteljstvu, Predlogu zakona o turizmu, Predlogu zakona o potvrđivanju Ustava Međunarodne organizacije za civilnu zaštitu, Predlogu zakona o prestanku važenja Zakona o ratifikaciji Sporazuma između Saveznog izvršnog veća Skupštine Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Vlade Malezije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak sa Protokolom, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, Predlogu za imenovanje generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Vojislav Šešelj: Po Poslovniku.) Zaključujem glasanje: za je glasalo 134 poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. (Vojislav Šešelj: Po Poslovniku.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde je pogažen Poslovnik Narodne skupštine u v.d. stanju, njegov član 157. Kada se u najvišem zakonodavnom telu odvija demokratski proces dve su stvari veoma bitne, da taj proces suštinski bude zaista demokratski i da se odvija na onaj način na koji bi i neupućeni posmatrač mogao doći do zaključka da je proces zaista demokratski. Ovde se krši i jedno i drugo, što govori i onome ko je upućen u rad Narodne skupštine, kao što smo mi opozicioni poslanici, a i svi drugi građani i posmatrači širom sveta da vama kao parlamentarnoj većini nije stalo do toga da se demokratski proces odvija u Narodnoj skupštini, da je on u suštini demokratski i da mu je izgled demokratski, jer ste uporni u povezivanju rasprave o razno raznim tačkama dnevnog reda koja jedna sa drugom nemaju nikakve veze. Da nije tako ne bismo se mi iscrpljivali pa kompletno vreme trošili na sve tačke dnevnog reda, nego bismo birali samo one najinteresantnije, a vi biste postigli to da Skupština ima izgled demokratskog parlamentarnog tela.
Vreme. Zahvaljujem. Shvatiću ovo kao sugestiju pošto se niste pozvali na odredbu…
Pozvao sam se na član 157. da je prekršen i zahtevam glasanje o tome.
Glasanje će biti ako ne budete zadovoljni mojim objašnjenjem. Po članu 157. na koji ste se pozvali odlučuje Skupština svojim glasanjem…
Ako ti objašnjenje bude ubedljivo, možda ću ja povući primedbu…
Očigledno je da je većina poslanika odlučila da podrži predlog poslanika koji je predložio spajanje ovih tačaka. Pretpostavljam da niste zadovoljni mojim objašnjenjem pa ćemo glasati o povredi Poslovnika.
Da si još samo dve, tri rečenice izrekla možda bih bio zadovoljan.
Hvala. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednica akata, po hitnom postupku i predlozima za dopunu. Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje: za - 137 poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština time utvrdila dnevni red Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini u celini. Molim službu da nam u pauzi koja sledi pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o Centralnom registru stanovništva, koji je podnela Vlada; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, koji je podnela Vlada; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, koji je podnela Vlada; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, koji je podnela Vlada; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravlju bilja, koji je podnela Vlada; 6. Predlog zakona o ugostiteljstvu, koji je podnela Vlada; 7. Predlog zakona o turizmu, koji je podnela Vlada; 8.Predlog zakona o potvrđivanju Ustava Međunarodne organizacije za civilnu zaštitu, koji je podnela Vlada; 9.Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o ratifikaciji Sporazuma između Saveznog izvršnog veća Skupštine Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Vlade Malezije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, sa Protokolom, koji je podnela Vlada; 10. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka; 11. Predlog za imenovanje generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela predsednik Narodne skupštine Maja Gojković. Određujem pauzu u trajanju od 60 minuta. Nastavićemo u 14 časova i 45 minuta. [[Posle pauze]] Poštovani poslanici, nastavljamo sa današnjim radom. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika koji su zainteresovani za diskusiju po tačkama dnevnog reda. Saglasno članu 157. stav 2, članu 170. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o Centralnom registru stanovništva, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravlju bilja, Predlogu zakona o ugostiteljstvu, Predlogu zakona o turizmu, Predlogu zakona o potvrđivanju Ustava Međunarodne organizacije za civilnu zaštitu, Predlogu zakona o prestanku važenja Zakona o ratifikaciji Sporazuma između Saveznog izvršnog veća Skupštine Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Vlade Malezije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, sa Protokolom, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije i Predlogu za imenovanje generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Pitam predlagače, odnosno predstavnike predlagača, pošto je Vlada predlagač, a ministri su predstavnici Vlade, da li žele da uzmu reč. Prvo ministar Branko Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, izuzetno mi je zadovoljstvo da danas mogu da predstavim Predlog zakona o Centralnom registru stanovništva, pre svega zbog toga što u sklopu sveopšte reforme javne uprave, kao jednog od tri kriterijumima i naših evropskih integracija i naravno kroz prizmu dalje modernizacije javne uprave, gde državu vidimo kao partnera i servis građana, donošenjem ovog zakona stvoriće se, naravno, i pravne pretpostavke za uspostavljanje i vođenje Centralnog registra stanovništva do 1. septembra 2020. godine. Ovo jeste jedna veoma značajna novina u sistemu moderne i efikasne države za koju se zalažemo. On će povezati praktično i objediniti na jednom mestu podatke o građanima naše zemlje, i to iz 13 različitih službenih evidencija: iz Registra matičnih knjiga, evidencije o državljanstvu, evidencije o matičnim brojevima građana, evidencije prebivališta, boravišta i privremenog boravka u inostranstvu, evidencije o ličnim kartama, evidencije o putnim ispravama, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, evidencije i poreskih obveznika, kao i evidenciju o strancima. Suština je u tome da sve ove evidencije trenutno vode sada praktično različite institucije kroz šest baza: kroz bazu Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Republičkog geodetskog zavoda, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, Poreske uprave i Komesarijata za izbeglice i migracije. Ovaj registar biće praktično koncipiran kao izvedeni registar u koji će se prelivati podaci iz izvornih evidencija i bitno je istaći da će se u njemu nalaziti samo poslednji preuzeti podaci, dok će se istorijat promene podataka čuvati u izvornoj evidenciji. Zato je važno da građani znaju da će moći da provere svoje podatke i ukoliko uoče neslaganje moći da obaveste bilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave ili izvorni organ, radi preduzimanja mera za ispravku podataka i, u svakom slučaju, naravno, da dobiju i povratnu informaciju tim povodom. U ovom registru naći će se podaci ne samo za državljane Republike Srbije sa prebivalištem u Republici Srbiji, kao i za naše državljane bez prebivališta u Republici Srbiji, već i za druge kategorije lica koja imaju određena prava i obaveze u skladu sa posebnim zakonima. Na primer, izbeglice, tražioci azila, stranci sa odobrenim privremenim boravkom ili odobrenim stalnim naseljenjem u Republici Srbiji, stranci koji imaju odobreno utočište ili supsidijarnu zaštitu i privremenu zaštitu, kao i stranci koji nemaju dozvolu za stalno nastanjenje ili privremeni boravak u Republici Srbiji, a imaju stečenu imovinu ili prava i obaveze na osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja ili svojstvo poreskog obveznika. Ovo je prvi put da će se podaci o građanima koji su od značaja za ostvarivanje njihovih prava naći u okviru jedne jedinstvene centralizovane i pouzdane državne baze podataka koja sadrži tačne i ažurne podatke o stanovništvu Republike Srbije u elektronskom obliku. Time se praktično omogućava svim državnim organima, organizacijama, organima i organizacijama autonomne pokrajine i lokalne samouprave, ustanovama, javnim preduzećima, posebnim organima preko kojih se ostvaruje regulatorna funkcija i pravnim i fizičkim licima kojima su poverena javna ovlašćenja da poslove iz svoje nadležnosti obavljaju na pouzdan, ekonomičan i efikasan način, zasnovan na centralizovano obrađenim, tačnim, ažurnim i pouzdanim podacima dobijenim sa jednog mesta, dakle, iz Centralnog registra stanovništva. Treba imati u vidu da se ovaj zakon oslanja pre svega na odredbe Zakona o opštem upravnom postupku koje jasno definišu obavezu da organi po službenoj dužnosti besplatno razmenjuju podatke o građanima koji su, naravno, neophodni za odlučivanje u određenom postupku. Samo korišćenje podataka iz ovog registra odvija se besplatno, a građani u postupcima pred organima prilikom ostvarivanja svojih prava neće imati troškove, niti će svoje dragoceno vreme trošiti na pribavljanje takvih dokumenata, već će to država činiti za njih. Naravno da je tu važna i platforma „e-ZUP“, kao i Zakon o e-upravi koji je donet prošle godine, koji je praktično infrastrukturni zakon i koji omogućava da idemo korak po korak i da sada dođemo do Centralnog registra stanovništva. Sve ovo će za krajnji cilj imati da svaki naš građanin bude zadovoljan uslugama različitih institucija, što i predstavlja, naravno, cilj reforme javne uprave, jer želimo da uprava bude servis građana i privrede. Ono što je takođe važno za državu, to je da samim tim i rad postaje jeftiniji, jer će i sami organi preuzimati podatke iz ove baze, dakle iz Centralnog registra, bez ikakvih troškova. Takođe, ovaj registar će omogućiti efikasno upravljanje evidencijama koje vode organi u skladu sa propisima iz svog delokruga, kao i za praćenje stanja pripreme izveštaja i analiza potrebnih za obavljanje poslova iz delokruga rada kojim se određeni organi bave. Ova prednost ide i u korist strateškom pravcu Vlade Republike Srbije, a to svakako jeste bolje kreiranje javnih politika u različitim segmentima našeg društva. Vođenje Centralnog registra stanovništva stavljeno je u nadležnost Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave sa aspekta upravnog nadzora, ali ono što je takođe neodvojivi deo, to je ta tehnička podrška u uspostavljanju ovog registra kojom će se baviti Kancelarija za informacione tehnologije i e-upravu i upravo iz tog razloga su i sva finansijska sredstva za realizaciju ovog zakona u okviru budžeta ove kancelarije. Bitno je istaći da će postojati najviši stepen zaštite i bezbednosti podataka u Centralnom registru stanovništva, radi sprečavanja svake moguće zloupotrebe podataka o ličnosti. Za bezbednost podataka na najvišem nivou biće zadužena, naravno, Kancelarija za informacione tehnologije i e-upravu, koja će obavljati poslove tehničke podrške u uspostavljanju i vođenju Centralnog registra stanovništva, kao i poslove koji se odnose na čuvanje, sprovođenje mera zaštite i obezbeđivanje sigurnosti i bezbednosti podataka u Centralnom registru. Organi koji imaju pravo neposrednog preuzimanja podataka iz Centralnog registra dostaviće obaveštenje o licima koja su ovlašćena za rad u registru i saradnju sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave i Kancelarijom, a Kancelarija za informacione tehnologije će nakon toga proveravati da li taj organ ispunjava tehničke uslove za povezivanje sa Centralnim registrom. Nakon toga ministar nadležan za poslove državne uprave i lokalne samouprave utvrđuje praktično listu prijemnih organa, što će biti objavljeno, kako na sajtu Ministarstva, tako i na portalu e-uprava. S druge strane, lica koja će neposredno pristupati podacima imaće ovlašćenja za taj pristup i sistem će beležiti svaki pristup. Dakle, postojaće evidencija logova sa podacima o licu, odnosno organu koje je pristupilo registru, datum i vreme pristupa, skup podataka kojima se pristupilo i naravno pravni osnov, bez koga pristupa ne može ni biti. Nadzor nad primenom zakona će s toga pored Upravnog inspektorata Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave vršiti i Poverenik za informaciju od javnog značaja, zaštiti podataka o ličnosti i to u delu koji se odnosi, na zaštitu podataka o ličnosti, kao i Ministarstvo nadležno za poslove informacione bezbednosti u delu koji se odnosi na informacionu bezbednost. S obzirom na to, da nam predstoji veliki posao uspostavljanja ovog registra, objedinjavanja podataka, predvideli smo primenu ovog zakona, kako sam i na početku rekao za 1. septembar 2020. godine. Takođe, podzakonskim aktom za koji smo definisali da će biti donet u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, bliže će se urediti pitanja neophodna za uspostavljanje i vođenje ovog registra, način preuzimanja podataka, razmene podataka, pristupa i zaštite podataka u registru, kao i druga tehnička pitanja. Centralni registar stanovništva kao jedan od informacionih stubova javne uprave predstavlja praktično neophodnost za normalno funkcionisanje savremenog društva u skladu sa međunarodnim i evropskim standardima. Uspostavljanje i vođenje Centralnog registra stanovništva, doneće koristi kako za naše građane, tako i za celokupan sistem državne uprave, naravno i za privredu, i ja lično verujem da ćete se uveriti, i na osnovu dijaloga koji očekujemo ovde u ovom domu, povodom ovog predloga zakona, da ćemo imati priliku da svakako uvidimo sve benefite koji nas očekuju ukoliko se ovaj zakon, a uveren sam da hoće, prihvati ovde u parlamentu Srbije i kada bude ušao u primenu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Nedimović. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane kolege narodni poslanici, svi oni koji su zainteresovani pored malih ekrana za ovu temu, meni je jako drago što se ovaj set zakona iz poljoprivrede, a nalazi pred vama, ali pored ovih zakonskih predloga, ja ću u nekoliko reči obrazložiti Predlog zakona o turizmu i Predlog zakona o ugostiteljstvu. Mislim da je jako važno da o ovim stvarima danas raspravljamo. Mislim da će se svi složiti oko toga. Možda će se nekom učiniti kakve veze ima poljoprivreda, turizam, ugostiteljstvo, ja ću se truditi da u minutima koje su ispred nas pokušam par reči da kažem na tu temu, pa sami zaključite. Mislim da ime i te kako veze. Što se tiče ovog seta zakona koji dolazi iz sektora poljoprivrede, pre svega mislim na izmene i dopune Zakona o bezbednosti hrane, o sredstvima za zaštitu bilja, izmene i dopune Zakona o zdravlju bilja i izmene i dopune Zakona o sredstvima za ishranu bilja oplemenjivačima zemljišta. Na početku bih iskoristio priliku da skrenem pažnju da je održana javna rasprava o ovom setu zakona, da se o ovome puno u javnosti razgovaralo, tako da ne stoje tvrdnje pojedinaca da je javnost ovde bila isključena. Javnost u najširem mogućem obliku je bila prisutna, ako neko nije bio uključen u to, to ne znači da nije bilo javnosti, znači samo da se nije dovoljno informisao za to. Tako da, predsedniče odbora za poljoprivredu skupštinskog odbora, dozvolićete mi da ponovim ono što sam juče rekao na sednici odbora, a to je da je najšira javna rasprava održana, a ako neko nije čitao ili nije video, ja mu tu pomoći ne mogu. To je, pre svega, jako važno zbog javnosti, vidim svašta se piše. Želeo bih da ukažem na jednu činjenicu, koju zahvaljujući jednoj koleginici, poslanici, koja vam je malo pre to rekla, pošto ja ne koristim „Tviter“, pretpostavljam, kao ni vi, možda mi je to greška, ali, eto. Kažu – danas se priča dosta o tome kako o izmenama zakona o bezbednosti hrane, kako se uvodi u Srbiju GMO- genetski modifikovana hrana. Svašta, GMO. Zamolio bi sve kolege narodne poslanike, radi istine i radi javnosti, pocrtamo da je nulta tolerancija na proizvodnju i na trgovinu GMO – genetski modifikovani organizmima. Postoji poseban zakon za to, takozvani lex specialis, koji reguliše čitavu tu materiju, tako da ove priče koje se vezuju za član 5. izmena i dopuna Zakona o bezbednosti hrane, to apsolutno ne stoji. Molim vas, kao Boga, ne uznemiravajte javnost. Neka je na čast svakome ko pokušava da naruši fitosanitarnu sigurnost ove zemlje. Nulta tolerancija, ponavljam, na proizvodnju i na trgovinu GMO. Ovo je bila moja obaveza da to saopštim, jer ovo što neko pokušava da spočita, valjda ne znaju više šta bi više rekli. Dok nije bilo dizel goriva, bilo je - što nema dizel goriva za poljoprivrednike, sada kada ga ima, sada to više niko ni ne spominje. Kada se nešto drugo uradi, više niko to ne spominje. Sada moraju da se hvataju za stvari koje ne postoje, za neke fatamorgane, ne znam ni ja šta već. To je sva naša realnost i to je ta naša virtuelna stvarnost preko društvenih mreža donose. Da se vratimo temu. Oblast bezbednosti hrane prestavlja jedno od prioriteta ministarstva poljoprivrede i uopšte Vlade Republike Srbije, kroz pregovaračko poglavlje dvanaest. Nama sledi veoma ozbiljna reforma u ovom sektoru. Nemojte zaboraviti da mi do decembra meseca nismo imali akreditovanu laboratoriju za kontrolu kvaliteta mleka. Sad ćemo do aprila, maja, dobiti akreditovanu državnu nacionalnu referentnu laboratoriju za kontrolu ostale hrane. Imamo fitosanitarnu laboratoriju. Tako da se taj sistem direkcije nacionalnih referentnih laboratorija polako zaokružuje. To je ono što jednu državu čini nezavisnom, da u svakom trenutku sa aspekta fitosanitarne i veterinarske bezbednosti vi možete da kažete da imamo instituciju koja je nezavisna, koja ima akta normativna, koja ima aparate uređaje najsavremenija, putem kojih može da utvrdi šta to egzistira na prostoru Srbije i šta pokušava da se uveze. Jednu stvar moram reći, pre svega, zbog javnosti. Do sada su sve isporuke hrane kontrolisale činjenica akreditovane laboratorije koje se nalaze u privatnom vlasništvu. Nije bilo ove nacionalne državne laboratorije koja je imala referentni karakter i koja je pokrivala sve njih ispod sebe i bila neka vrsta kišobrana, tako da se moglo, teoretski, desiti da je jedan uvoznik želi da uveze, pre svega, mislim na pre petnaest, dvadeset godina, kada su tajkuni bili istovremeno i uvoznici i vlasnici laboratorija koji su kontrolisali te pošiljke. Zamislite to. Da li je to moguće? (Vojislav Šešelj: Ima mesa.) E, neće moći. Neće moći ni što se tiče mesa, ni mleka, ni ostale hrane, nego će biti državna institucija, nacionalna, koja već funkcioniše u sektoru mleka. Evo, sad se akreditujemo u sektoru ostale hrane, pa onda će svako imati mogućnost ne da moramo da šaljemo to u neku zemlju da kontrolišemo šta se desilo, nego to da uradimo u našoj Srbiji sa najsavremenijom opremom koja danas egzistira. Zahvalan sam i mojoj prethodnici koja je bila na čelu Ministarstva poljoprivrede što je opremala. Bio je to dug put, nije to bio kratak put. Bilo je to teško obaviti, pogotovo kad javnost vrlo često preko žute štampe samo klizeći start s leve i desne strane, a u stvari, zašto? Zato što pokušavate da zaštite svoju državu i da onemogućite onima koji pokušavaju da zloupotrebe to, ali znate kako, to uvek morate biti spremni na takve stvari. Ovim izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane utvrdili smo tačnu podelu poslova između Ministarstva poljoprivrede i njenih institucija koje se nalaze na nižem nivou i Ministarstva zdravlja. pre svega mislim na sanitarnu inspekciju, u pogledu vrsta hrane koju ko kontroliše. Nemojte da zaboravite od 2009. godine, kada je donet poslednji tekst koji je regulisao materiju bezbednosti hrane, pojavile su se neke nove vrste proizvoda, tzv. nova hrana, koja nije bila ničim obuhvaćena i mora se tačno znati ko to kontroliše na tržištu, a ne da dođemo u situaciju da samo svi kažu – pa, ne znam, mi nismo, a ovi drugi kažu – mi nismo, pa onda pitam ko jeste. E, to smo na ovaj način predupredili. Moram da kažem da smo ovde imali koordiniranu aktivnost sa Ministarstvom zdravlja koja će, nadam se, sa jednom novom grupom inspektora, jer ja moram da napomenem zbog javnosti, u ovom trenutku prosečan starosni vek naših veterinarskih fitosanitarnih inspektora je 57 i po do 58 i po godina, mi moramo ovo da zanavljamo. Zahvalan sam Vladi Srbije što je to prepoznala i omogućila da idemo u novo zapošljavanje ovih lica. To je ono što štiti ovu zemlju na granicama u pogledu hrane, a složićete se da je danas ovaj segment bezbednosti hrane jedan od najvažnijih bezbednosnih elemenata za jednu državu. Prošle godine od januara meseca krenuli smo sa jednom novom pojavom, da tako kažem, u našem miljeu poljoprivrede, a to je prodaja, tzv. prodaja na kućnom pragu. To je bilo predviđeno za robu poreklom od životinja, prerada mesa, prerada mleka. Dakle, dali smo pravo onom malom poljoprivredniku, koji nema velike količine mesa, velike količine mleka, da na svom kućnom pragu može to da prodaje, da prodaje u svom marketu, na pijaci, na potpuno jedan regularan način, da uvek ima, kako bi rekli, državnu ćagu da je to bezbedno. To jeste hrana koja je ispravna, jeste hrana koja je najkvalitetnija, ali nikad nije imala dokaz i sertifikat te bezbednosti. E, to smo od prošle godine od 1. januara uradili. Međutim, imali smo situaciju da za robu biljnog porekla, a to će, pre svega da vas podsetim, tu, pre svega, mislim na džemove, pekmeze, ajvare, one zimske sezonske salate koje se pakuju, ovim izmenama Zakona o bezbednosti hrane omogućili smo da se napiše pravilnik koji će regulisati i tu materiju kako bi ovi ljudi iz Koceljeve tamo na festivalu zimnice, koji imaju ogromne količine, tamo ima 500 štandova gde se prodaje zimnica, da ti ljudi ne moraju samo tu. Oni će moći i dalje tu da prodaju tu svoju zimnicu, ali će moći da uđu i u markete, lokalne, na pijacu bez ikakvih problema da idu i da budu potpuno bezbedni kada dođe bilo koja kontrola. Šta će država da pomogne za to? Država će dati pola novca za adaptaciju objekata koji će biti akreditovani, sertifikovani za te potrebe. Mi tu imamo već više od 30 ovakvih stvari akreditovanih vezano za preradu mesa i mleka, sad idemo u ovaj biljni sektor. Znate koliko to znači u selu Kržava, tamo iznad Krupnja, na 550, 600m nadmorske visine, gde je sve čisto, gde je sve zdravo, kad on može to da preradi i proda? To ima mnogo veću dodatnu vrednost. E, tu je jako važno da država stane iza ovih malih, i upravo kroz ove izmene Zakona o bezbednosti hrane to smo postigli. O referentnosti laboratorije državne to sam nekoliko reči rekao, ali jako je važno da uđe nam u svest, pravilnici i zakoni oni jesu normativni alat, ali ove laboratorije su egzekutiva. Na osnovu toga, možeš imati najsavršeniji propis, ako nemaš svoju nezavisnu laboratoriju, uvek postoji prostor gde može neko da kaže – pa, da li je to ovako ili onako. Ako država to kontroliše, onda tu ne treba da bude problema. (Vojislav Šešelj: Sad si nas ubedio.) Ja znam da sam vas ubedio. Moj posao je da što više ljudi ubedim da glasaju za ovaj predlog i hvala vam što ćete glasati za to. Još jednu stvar želim da kažem koju smo uveli po prvi put, a to je institut službenih kontrola. Obično inspekcijske organe doživljavaju kao nekog ko po prijavi dođe, ne znam neko prijavi, najčešće anonimno, dođu tamo, kontrolišu, napišu kaznu, doviđenja, vidimo se. E ovaj institut službenih kontrola koji smo uveli, koji egzistira kompletnoj EU, u stvari treba da pomogne u preventivnom svom karakteru, u različitim monitorinzima koji će se vršiti i to je ovim izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane omogućeno. Za to pravo nam je dao i kolega Ružić kroz svoj Zakon o inspekcijskom nadzoru, gde za određene oblasti je dozvoljeno na drugačiji način ove službene kontrole da se reguliše. Ja sam zahvalan na tome. Moram da kažem da ima još jedna tema koja se u javnosti dosta pominjala. To je sektor hrane i tzv. one odrednice „najbolje upotrebiti do“. Svedoci smo da često hrana mora da se baca, koja je potpuno ispravna, ali zbog različitih modela nije je moguće iskoristiti. Ovim smo dali mogućnost da se posebnim pravilnikom onemogući bacanje ove hrane da se iskoristi na najbolji mogući način. Naravno, ne za svu hranu. Postoji hrana koju je nemoguće… ona je upotrebljiva do, ima datum, doviđenja, doviđenja, ali postoji naročito hrana biljnog porekla koja ima svoje karakteristike takve da može još neko vreme da se koristi. To ćemo posebnim pravilnikom regulisati ovu materiju u kojim situacijama to može da se koristi da ne bi došlo do eventualnih zloupotreba. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, samo nekoliko reči. Pre svega, imali smo jedan dualitet. Imali smo dva propisa, jedan iz 1998, a jedan iz 2009. godine sa različitim registrima. Ovim izmenama Zakona potpuno to sve objedinjavamo, formiramo jedan jedinstven registar, ali ima jedna stvar koja je interesantna i mislim da ću možda opet uspeti da dobijem naklonost pojedinih iz jednog razloga koja će možda biti kad je izgovorim i jeretička misao, a to je sledeća stvar – zaštitićemo domaće proizvođače sredstava za zaštitu bilja, staviti im duži prelazni period. Neki pre nas, pre jedno deset godina su valjda mislili da će ući 2012, 2013. ili 2014. godine u EU, pa su rekli 2014. godine – kraj. Posle toga ništa domaće ne može se iskoristiti pošto ne ispunjava standarde. Ovo su preparati koji su potpuno adekvatni, bezbedni i omogućićemo za 600 domaćih preparata da imaju svoj produženi život do trenutka ulaska Srbije u EU. To je jedan deo domaće industrije. Mi moramo da mislimo pre svega na Srbiju. Naš put jeste EU, ali moramo da zaštitimo domaće proizvođače a ne samo da kažemo preko noći, kao neki što su 2000. godine u decembru, ili kada beše, doneli onu liberalizaciju tržišta, pa preko noći srpsku poljoprivredu na kolena bacili. Zbog otvaranja tržišta i adekvatnih sistema zaštite to ne želimo. Ovim ćemo to prevazići u ovom delu. Ja znam da to nije veliki deo, ali tu gde možemo da sačuvamo, tu čuvamo. Jako je važno reći da ćemo u naredne dve do tri godine preko Uprave za zaštitu bilja raditi na obuci poljoprivrednih proizvođača. Njih ima negde 650 hiljada registrovanih gazdinstava, a od toga 360 hiljada koji se aktivno bave poljoprivredom i ti ljudi su tema. Do tih ljudi moramo doći. Pripremljeni su programi kako će se oni obučiti za adekvatnu upotrebu zaštitnih sredstava iz jednog prostog razloga. Mi tim ljudima moramo pomoći, edukovati. Kažu tamo kod mene u Ravnju – u jednom selu ako nemaš popa, učitelja i ako nemaš ovog zaštitara, savetodavca, ovog poljoprivrednog savetodavca ne možeš daleko stići. Moramo ljude da edukujemo kako da koriste zaštitna sredstva, a ne da dođemo u situaciju da paljenu papriku, neko uzme pepeo i baci da bi ubio određenu bolest, pa napravi još veći cirkus nego što je bio pre toga. Ima svojstva koja nisu dobra za hranu, nije opasna za nešto drugo, ali za ovo je. (Vojislav Šešelj: Pepeo je opasan.) Ima pepela i od uglja malo drvenog, ako se ja dobro razumem u to. Nešto malo sam išao u školu. Jako je važno da ove ljude edukujemo i da im damo mogućnost da kasnije dobiju i poslovne sertifikate da su obučeni za ovo, kako bi na što kvalitetniji način bavili se poljoprivrednom proizvodnjom. Još jednu stvar sam hteo da kažem vezano za izmene i dopune Zakona o zdravlju bilja, a one se tiču tzv. famoznih fito sertifikata za izvoz. Svedoci ste u oktobru, pre mese dana, da smo imali seriju hapšenja lica koja su pokušala da zloupotrebe sporazum Srbije sa Ruskom federacijom vezano za izvoz voća. Na ovaj način dodatno pojačavamo taj stepen zaštite tako što smo dali pravo, između ostalog i poljoprivrednim stručnim službama da imaju, da im bude to zvaničan državni posao da izdaju fito sertifikate. Naravno, utvrđeno je sve u skladu sa međunarodnim standardom IPPS i tu apsolutno ne bi trebalo da bude više nikakvih problema. Sada ću pokušati nekoliko reči da se osvrnem na Predlog zakona o turizmu i Predlog zakona o ugostiteljstvo. Po prvi put … (Vjerica Radeta: Rekao je sada će Rasim doći, samo da završi ono sa Mehom.) Ja se trudim da dostojno zamenim svog kolegu koji radi. Po prvi put nemamo jedan zakon koji je jedinstven za turizam i za ugostiteljstvo, nego imamo dva potpuno posebna zakona, jer pokazali su svi trendovi da moramo da imamo potpuno ove dve odvojene materije. Nije to isto i mislim da je jako važno ukazati na najvažnije stvari koje se tiču Zakona o turizmu. Turizam predstavlja jednu od sfera društvenog života Srbije koja ima nagli rast i prosperitet. Godine 2018. u Srbiji je bilo 3,4 miliona turista. To je rast od 11%. Po prvi put prošle godine, gotovo da imamo izjednačen broj domaćih i stranih turista. To je u mnogome doprinela politika Vlade, otvaranje granica bezviznog režima za pojedine zemlje odakle turisti dolaze u Srbiju. Na ovaj način došlo je do direktnog deviznog priliva od 1,5 milijardi dolara. To je rast od 15% u odnosu na 2017. godinu. Međutim, desile su nam se neke stvari koje ne treba da se dešavaju. Sećate se prošlog leta, sećate se turističkih agencija gde su putnici bili prevareni. Šteta je bila skoro 700.000 dolara. Veliki problem. Tada je postojala samo tzv. garancija putovanja, gde je turistička organizacija odgovarala tom garancijom za svoju uslugu. Međutim, ovim novim zakonom predviđeni su i novi finansijski instrumenti koji će pomoći da se zaštiti turista da ne bi bio zloupotrebljen od strane turističke organizacije. Uvodi se institut depozita, to će biti posebnim podzakonskim aktom regulisano i mislim da ćemo na ovaj način pokušati da prevaziđemo sve one boljke koje se javljaju u određenim segmentima društva koja se razvijaju. Imamo čak licence turističke organizacije, u zavisnosti od depozita koji dostave, onda će putnik moći uvek da zna da li je ona zaštićena najvišom vrednosnom licencom ili nešto nižom vrednosnom licencom. Mislim da ovaj sektor moramo stalno da podstičemo. Imamo i vaučere koje Vlada daje građanima Srbije da odu na turističke destinacije Srbije. Mislim da je to jako važno i to je doprinelo do razvoja ovog sektora i mislim da sa time treba nastaviti. Imamo tako, primećeno je da u pojedinim situacijama imamo kod fizičkih lica izdavanje kapaciteta soba, apartmana, tzv. onaj institut „stan na dan“. To je bio generator sive ekonomije. Ovim izmenama Zakona o ugostiteljstvu stvoreni su pravni instituti koji će zaštititi državu sa jedne strane, a sa druge strane ovim licima koja žele da posluju legalno omogućiti da putem paušalnog oporezivanja, jer nemojte zaboraviti da su u decembru mesecu, čini mi se bile izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana, koje su omogućile da od 1. jula imamo paušalno oporezivanje za ona fizička lica koja imaju do 30 ležajeva i koja imaju do 30 dana noćenja. Ovo je jako važno. Tu dolazimo do veze poljoprivrede, ruralnog razvoja i svega ovoga što se tiče turizma i ugostiteljstva. Ako se sećate, jedna od stvari koju proklamujemo kroz ruralni razvoj jeste tzv. seoski turizam. Da li mislite da je lako onom koji ima, koji je registrovan za obavljanje seoskog turizma u seoskom domaćinstvu, poljoprivrednom gazdinstvu da svaki dan odlazi u sedište svoje opštine da prijavljuje svakog svog gosta? To nije lak posao. Zato su ljudi često bežali od te obaveze i nisu se time bavili ali platformom „E-turista“ koja će biti uvedena, biće elektronskim putem omogućavanje prijavljivanja svojih gostiju. Zašto je to važno kod poljoprivrede i kod ruralnog razvoja? Mi kroz IPARD program koji je krenuo da egzistira u Srbiji, gde Srbija povlači 175 miliona evra evropskih para, na to je dala 50 miliona evra para iz srpskog budžeta, jedna od mera koja će biti akreditovana ove godine i gde će biti prvi konkurs 15. novembra 2019. godine tiče se ruralnog turizma. Na ovaj način domaća poljoprivredna gazdinstva koja žele da izađu iz poljoprivredne aktivnosti, odnosno da pored poljoprivredne aktivnosti se bave i nekom ne poljoprivrednom aktivnošću moći će da konkurišu za IPARD sredstva, gde se 65% daje povraćaj, dobija se garant. Vrednost jednog posla, investicije, zahteva može da bude između 5.000 evra i maksimum 300.000 evra. Za ovu namenu opredeljeno je 20 miliona evra. Uslov za sve, bukvalno je napravljena integracija sa Zakonom o ugostiteljstvu, jesu ovih 30 ležajeva. Zato se smatra da je tu neko, radi se o nekom malom čoveku sa preduzetničkom aktivnošću koji želi da se bavi ovim i na ovaj način on će moći da izgradi te svoje kapacitete, da kupi opremu, sve što mu je neophodno od sadržaja da bi se bavio tom svojom aktivnošću i za svoje gazdinstvo, za svoju porodicu obezbedi odgovarajući nivo prihoda. Ja se izvinjavam ako sam previše vremena uzeo, ali mislim da je jako važno na ovaj način obrazložiti, još jednom molim ljude koji se nalaze u ovom najvišem zdanju koje donosi zakone, molim vas nemojte javnost plašiti stvarima koje nisu istinite. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vojislav Šešelj. Izvolite. (Borisav Kovačević: Što on prvi?)
Zato što sam se prvi javio i što sam mlađi od tebe pa sam brži. (Borisav Kovačević: Ne može, postoji Poslovnik koji kaže drugačije.) E, ali brži sam bio. Dok ti stigneš da se prijaviš prođe sto godina. Dame i gospodo narodni poslanici, kada imamo pred sobom desetak zakonskih projekata, čovek mora da se opredeli za ono što u trenutku smatra najvažnijim i o čemu misli da može da kaže nešto korisno. Veoma je važan Zakon o državnom registru. Devedesetih godina mi smo neprekidno na tome insistirali, to možete da vidite u starim stenogramima, pa 2000-ih godina takođe i nekako nije išlo. Nije išlo iz više razloga, zato što nismo imali obučene ljude koji bi rukovodili tim centralnom registrom, a i bilo je interesa da se ti registri malo zakukulje i zamumulje, jer kad se prave posebno birački spiskovi, bilo je veoma važno da tu niko ne može onoga ko pravi spiskove da uhvati ni za glavu ni za rep. Sad ovde imamo jedno polovično rešenje, ministre. Ovde smo dobili Centralni registar, međutim, ostaju ovi izborni registri. Ako mi zaista imamo stručne ljude da rukovode Centralnim registrom i da obezbede da se sve unese u Centralni registar što je potrebno, onda nam ne trebaju ovi izborni registri. Jer, u Centralni registar odmah se uvodi rođenje deteta, pa ide nadalje. Dete je završilo osnovnu školu, završilo srednju školu, završilo fakultet – sve se upisuje. A kad se traži, imaju posebni formulari zašto se traži. Za ono što je do sada bila krštenica, poseban formular i dobiju se ti podaci. Kad je venčani list u pitanju, takođe. Kad je osmrtnica, takođe. Dakle, sve to može da se radi u jedinstvenom registru i onda nam ovih 13 posebnih registara više nije potrebno. Šta ovde fali? Vi ste videli, dame i gospodo, da smo imali jedan nagli pad u broju stanovnika Srbije koji se desio u zvaničnim statistikama, a koji nije objašnjen široj javnosti. Do pada nije došlo zato što je naglo izumreo jedan veliki deo stanovništva Srbije ili se naglo iselio, ili naglo nestao, itd, nego zbog toga što je promenjena metodologija brojanja. Nekada kada je bio popis stanovništva, upisivali su se svi gastarbajteri, prema podacima koje su dali članovi njihovih porodica. Sad se više ne popisuju gastarbajteri, podrazumeva se da se oni popisuju u zemljama gde pod navodnicima privremeno borave a nekad ostanu za ceo život. Kod nas se popisuju stranci koji se zateknu da žive, nemaju još državljanstvo, ali imaju neki biznis ovde, imaju neke poslove, imaju neke dozvole boravka i bavljenja određenim zanimanjima i slično. Tu je bio taj razlog. Ovim što ste nam ponudili kao Centralni registar, vi niste obezbedili uslove za dve veoma bitne stvari. Prva je stvar da u svakom momentu znamo koliko je građana Srbije u Srbiji. To se samo na jedan način može uraditi – da se propiše da se registruje svaki građanin koji ode preko granice. Dakle, to nije vezano ni za kakve troškove, on je samo dužan da popuni neki mali formular, da mu se unese u pasoš, jer, vi znate, mnogi ljudi pređu granicu samo – izvolite, produži dalje. Ovo ne bi mnogo vremena oduzimalo. Ali, u registru bi u svakom trenutku bilo potpuno jasno i precizno registrovano koliko je ljudi u granicama države. I kod pravljenja biračkih spiskova, to nas kao opozicionare najviše interesuje. Mi smo se svemu naučili kroz te biračke spiskove od 90-te godine naovamo, i kako se zloupotrebljavaju mrtvaci, ljudi koji su umrli pre 50 godina, pa se nađu u biračkom spisku, pa nepostojeći ljudi, pa nepostojeći Albanci, pa Albanci koji se nisu registrovali ni na koji način, počevši do toga da je u Juniku moj protivkandidat Milan Milutinović imao 100% albanskih glasova, ono kad su mi oteli pobedu na predsedničkim izborima. Vi ste bili mali, vi današnji ministri, bili ste mali pa se toga dobro ne sećate. (Marijan Rističević: Ja nisam bio mali.) Ti nisi bio mali, ti si se veliki i rodio. (Marijan Rističević: Sećam se te trgovine.) Sećaš se ti. Dakle, šta je ovde bitno kod biračkih spiskova – da se odredi momenat kad se u celoj Srbiji izbacuju birački spiskovi iz Centralnog registra. Pa se izbacuju za svaku izbornu jedinicu i onda se ne može desiti da je jedno ime na više biračkih spiskova i mora se znati onda da ne može čovek dan uoči izbora da dođe, pa da glasa na izborima, nego mora bar tri dana pre izbora ili dva dana pre izbora da bude u Srbiji da bi bio na biračkom spisku. Jer, birački spisak se onda ne izbacuje po nekom posebnom prijavljivanju, nego na osnovu činjenice da je konstatovano da su u tom trenutku ljudi u Srbiji. To je način na koji se ovaj problem može rešiti. Da li je vama stalo da rešite taj problem, e, to je sad već drugo pitanje, jer kad se kalkulacije u glavi počnu okretati oko tih izbornih procedura i interesa partija vlasti u odnosu na opozicione partije, onda se tu vijuge uskomešaju. Dakle, sve ovo ostalo, svi ovi izvorni registri mogli bi da nestanu, a da postoji jedan jedini registar. Ovde niste naveli registar vojnih obveznika, na primer. Ja vas podsećam, u Americi registar vojnih obveznika vode pošte, jer se podrazumeva da u svakom naselju ima pošta. Pošta je državna ustanova. Čemu sada dupliranje državnih funkcija kada pošta to može da radi na jednostavan način? Kompjuterska tehnologija je toliko razvijena da nema problema. Sada kada imamo Centralni registar, onda i vojni obveznici da se vode kroz Centralni registar i znate u trenutku mobilizacije ko je u zemlji, ko nije. Onaj ko nije u zemlji, ne možete ga krivično goniti zato što se nije odazvao na mobilizaciju, a možete svakog onog ko se zatekao a nema lekarsko uverenje da je nesposoban za vojnu službu. To je što se tiče ovog Centralnog registra. Nadam se da će mi ostati malo vremena i za turizam, pošto mi je turizam ovako mnogo privlačniji kao tema za razgovor. Kod nas je u oblasti turizma, a u priličnoj meri i trgovine, kompletan haos. Da li je taj haos nastao spontano ili je namerno produkovan, to je sada pitanje na koje treba dati odgovor, ali svake godine mi imamo veliki broj građana koje su turističke agencije prevarile i kojima nema ko da vrati novac zato što onaj koji vodi registar turističkih agencija često ljudima koji su se već ranije kompromitovali, pa im je zabranjen rad, ali su novu firmu formirali pod novim imenom, omogućava da obavljaju istu delatnost. Smisao postojanja Ministarstva turizma treba pre svega da bude u tome da ono kontroliše rad agencija i da kontrola mora biti tako striktna da onda kad se desi problem, ako nema ko drugi da izmiri štetu građaninu, to mora izmiriti ministarstvo, jer ministarstvo prilazi svakoj agenciji sa predubeđenjem da je ta agencija uredno registrovana, inače, da nije, ne bi mogla postojati, a na ministarstvu je da odredi koliko svaka agencija mora da položi novca da bi mogla obavljati jednu vrstu posla. Nije smisao rada agencija da se pokupi novac od građana, pa dve, tri grupe odu normalno na letovanje, pa onda ostale ne mogu, jer je vlasnik malo platio da zamaže oči, novac pokupio i pobegao. Ili, kaže – novca nema. Gde je novac? Negde tamo potrošen na ovo, ono, ali mi vidimo da retko koji vlasnik turističke agencije ode u zatvor. Sezonu prevara tih turističkih agencija otvorio je svojevremeno „Flaj flaj travel“. Na hiljade putnika su oni oštetili, ali i druge tur operatere prodajući karte i aranžmane koji uopšte nisu bili rezervisani. Nakon ovih skandala, svih sedam poslovnica „Flaj flaj travel“ je bilo zatvoreno. Samo godinu dana pre ovakve prevare građana agencije, ministar Mladen Šarčević je uručio priznanje za doprinos u dualnom obrazovanju. Da li se vi toga sećate? Šta to onda znači? Koju politiku vodi sad ministar Šarčević? Tom prilikom je istakao da su oni izuzetno poslovni i kompetentni, a ojadili hiljade ljudi. Njihovi finansijski problemi su počeli još 2018. godine kada su zbog ne izmirenih dugovanja izbačeni iz međunarodnog sistema za kupovinu avio-karata, pa su našli drugi način da dođu do karata, preko neke novosadske firme, pa kad je i ta firma zbog dugovanja, izbačena iz sistema, Ministarstvo ništa nije uradilo od januara do jula 2018. godine na planu preduzimanja određenih mera kako bi se to sankcionisalo i za ubuduće sprečilo. Imamo ministra Rasima Ljajića koji je godinama ignorisao pritužbe građana zbog nesavesnog poslovanja pojedinih turističkih agencija, a tek kada su prevare kulminirale u toj drugoj polovini 2018. godine inspekcija je kao nešto pokušala da reši. Inspekcije su tolerisale ipak veliki broj prevara dok agencije nisu uzele ogroman novac i te inspekcije se, zapravo, često pojavljuju kao element opstrukcije. Šta to znači? Da su u nekim od tih inspekcija ljudi korumpirani i da dobijaju novac da bi oči rukom prekrili i da ne bi preduzimali mere protiv nesavesnih vlasnika agencija. Tužioci su tu retko reagovali, a postavlja se pitanje – zašto JUTA gotovo uvek savetuje narod da poseti njihov sajt i da vidi spisak agencija koje su članice JUTA? Samo te agencije su kao, dobre i kvalitetne. „Flaj flaj travel“ je bio u samom vrhu spiska i kakav je smisao te preporuke? Naravno, kad je sve to izbilo, valjda je sam ministar morao da podnese ostavku, pa da se onda ide redom. Preko agencije SAB, opet SAB travel više hiljada građana je ostalo bez putovanja, iako su pred put uplatili novac. Nekoliko sati ranije pre polaska na put agencija je otkazala put zbog finansijskih poteškoća. Zašto građane da interesuju finansijske poteškoće tih agencija? One moraju biti pod tako strogom kontrolom, pa za svaku poteškoću država onda odgovara, nadležno ministarstvo, pa vi posle vidite ko je kriv. Vi ste dužni da osigurate svako uplaćeno putovanje da bi naši građani bili sigurni i bezbedni. U junu je agencija „San & Si“ zatvorena, a njen vlasnik je nestao nakon što veliki broj aranžmana za letovanje u Turskoj, Grčkoj i Tunisu nije uplaćen do kraja, a neki nisu bili ni rezervisani, iako su bili uredno plaćeni. Znači, pokupio pare i otišao. Ima ova turistička agencija “Džez travel“ iz Čačka, da li je tako, Nataša, „Džez travel“, kako se zove, pa kod mene piše J na papiru, pa me uvek čudi što vi izgovarate Dž, kad se kaže J i što ti ministre izgovaraš Dž, kad se kaže G? Da li je to nešto evropejski? „Džez travel“ iz Čačka otkazala je putnicima letovanje u Grčkoj, a oko 100 putnika je u dva autobusa krenulo na letovanje u Paraliju i Olimpik bič kad su ih vozači samo sat nakon putovanja obavestili da se njihovo letovanje otkazuje. Znači, stigli tamo, posle sat vremena vozači kažu – mi smo se šalili, nema ništa od vašeg letovanja. Putnici su, naravno, ovom prilikom, morali da napuste autobuse u Kragujevcu i Kraljevu. Nisu stigli na odredište i odatle su sami morali da se vraćaju kući, kako ko zna, neko auto-stopom, neko peške, neko ovako, neko onako. Grupa od oko 150 učenika iz Beograda, koja se u junu uputila na ekskurziju u Španiju po dolasku u Ljoret de Mar, nije mogla da uđe u hotelski smeštaj koji je bio rezervisan u okviru aranžmana, koji je uplaćen u agenciji „Planeta-Promet“. Rasim Ljajić u svom resoru već pet godina ima turizam. Tek pošto su prevare turističkih organizacija kulminirale, on i njegovi saradnici su se setili da se u zakonu propišu oštriji uslovi za osnivanje i rad turističkih agencija. Svih prethodnih godina je bilo ovakvih prevara, a on ništa nije preduzeo da ih spreči, već se sada na kraju svog mandata, praktično, posipa pepelom i u zakonu propisuje nove mere. Pored prevara o ne obezbeđivanju smeštaja, nekoliko turističkih agencija u vreme mandata Rasima Ljajića, za aranžmane u inostranstvu putem čarter letova, angažovalo avio kompanije koje prethodno nisu dobile dozvolu od našeg Direktorata za civilno vazduhoplovstvo. Dakle, aranžmani su prodavani, a da je prevoz u startu neizvestan, jer unapred nije dobijena dozvola. Dozvola nije možda dobijena i zbog toga što avioni nisu bili ispravni. Ko zna iz kojih razloga dozvola nije dobijena. Osnovana je pretpostavka da su oni tražili dozvolu, jer tako se u svetu posluje, a da pošto dozvolu nisu dobili, izvodili su letove bez dozvole. Padne avion, 100, 200 ljudi pogine i ko je kriv? To je stravičan rizik. Potpuno je neprihvatljivo, po mom mišljenju, u ovom Predlogu zakona o turizmu da se ministru koji se na ovaj način pokazao na delu daju ovlašćenja da on bliže propisuje vrstu, visinu i uslove garancija putovanja, visinu depozita u zavisnosti od kategorija licence, kao i način aktiviranja, namenu sredstava i drugo. To mora biti propisano zakonom da bi svima bilo dostupno. Građani teže dolaze u situaciju da imaju uvid u podzakonske akte, uputstva i slične stvari. Neshvatljivo je, dakle, i to pitanje podsticaja u turizmu. Vidimo u novinama da se sad daje podsticaj i strancima koji preko određenih agencija dođu 10-15 evra. Čemu to? Šta to znači? Evo, mi podržavamo podsticaj domaćim državljanima da letuju u Srbiji. To zaista treba od strane države da se podstakne. Mislim da su iskustva bila dobra. Da li je tako? Šezdeset hiljada vaučera, svi su iskorišćeni. Nataša je stručnjak za ove stvari, pa ćete je tek čuti kada bude dalja rasprava. Dakle, to nije loša stvar. Ima jedna stvar koju moram da pohvalim kod Ministarstva, ali plaćati da stranci dođu, to je već besmisleno. Neće ništa zavisiti od tih 15 evra hoće li stranac doći ili neće. Mi smo privlačna zemlja i za Kineze i za mnoge druge. Davno je to bilo dok Kina nije bila ovako jaka i silna. (Predsedavajući: Privedite kraju, kolega Šešelj.) Završavam. Ima taj problem banja koje su veoma zapuštene i Ministarstvo ne radi da bi se one osavremenile. Radi, ali pomalo, nedovoljno, kao da neko želi da se one prodaju po što jeftinijim cenama. Mislim da treba te banje prvo osavremeniti, da ih treba modernizovati, pa ih onda dati na tržište.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, hteo bih samo nekoliko stvari koje sam verovatno propustio u uvodnom obraćanju, a tiču se ovog Zakona o turizmu i Zakona o ugostiteljstvu. Neću ja o GMO, to smo raspravili, to smo utvrdili šta je i kako je. Moram da kažem, činjenica je to prošle godine, i potvrđuju se vaše reči, što je kulminiralo vezano za turiste i ti problemi koji su bili sa nekoliko agencija. Kod jedne agencije nije uspela da zalegne ta garancija koja je maksimum, koja je 300.000 evra, nije zalegla da se obeštete putnici koji su preko te agencije išli i zbog toga se u ovom Zakonu o turizmu uvode i depoziti koji će biti adekvatni i licenci, adekvatni putovanjima koje te turističke organizacije organizuju. Jako je važno reći da su ovi turisti koji su izigrani od strane ovih agencija u najvećem delu ili u potpunosti obeštećeni. Kažem, kod ove jedne agencije SAB to nije bila situacija, jer je vrednost putovanja prevazilazila iznos garancije. Zato se ulazi sada u depozit, 70% su bili obeštećeni, ostalo nije bilo, jednostavno, novca. Postavljati stvari da država iz budžeta to kompenzuje, mislim da je ovo mnogo bolji način, da se utvrde depoziti, povećaju se iznosi tih depozita i da onda može za jedno putovanje i preko garancije preko depozita ide na 500, 600, 800, milion evra i onda neće biti nikakvih problema. Mislim da je to jako važno reći. Što se tiče stranih turista, daje se isključivo pravo domaćim agencijama koje dovedu 15 i više turista stranih, tri i više noći da dobiju tzv. podsticaj, kako ste to rekli. Samo ću reći jednu stvar, znate li kojih turista iz dalekih zemalja ima najviše, ovde u našem okruženju? To su uglavnom putovanja koja su povezana sa nekoliko zemalja. Kineza. To je jako veliki potencijal. Taj iznos od 15 evra ili 10, koliko god bilo, znate koliki je budžet za to? Pedeset miliona dinara. Koliko to izađe? Deset puta manje od vaučera, a 1,5 milijardi je devizni priliv koji se ostvari od stranih turista. Oni mnogo više potroše nego što se da. Ali, to je trend koji postoji, podstiče se domaća privreda turistička privreda da radi. Oni ovde troše novac. Ne troši on novac da dođe iz Kine, prođe kroz Srbiju, pa ga potroši u Solunu, nego ga potroši u Beogradu, Novom Sadu, Paliću, potroši ga… (Vjerica Radeta: Sremskoj Mitrovici.) Pa dobro, hajde, i u Sremskoj Mitrovici, ako baš mora, ako smo dotle došli. (Vojislav Šešelj: Ali, sve bi bilo isto bez ovih 15 evra.) Ne bi bilo sve isto. Vi igrate igru. Ja mislim da morate to razumeti. Vi igrate igru sa drugim tražiocima turista. To je ista priča kao sa dovođenjem stranih investitora. Kada dođu, počnu svi da igraju i nude nešto. Vi ako ostanete pasivni u toj igri, na dugi rok vi gubite, na kratki rok možda ćete biti u pravu. Na duži rok, to vi sigurno znate da je tako, da on mnogo više potroši. Koliko košta jedan ručak u beogradskom restoranu za jednu osobu? Pa, pet, šest evra. On nije došao tu iz Kine da bi jednom ručao, nego pošto je tri noći minimum, on najmanje 15 evra potroši za ručak, jedan čovek. A gde je spavanje, a gde je piće, gde je sve ostalo, gde su ulaznice? Mi otvaramo muzeje. Gde je to? Znate kolika je tu korist? Mislim, morate nekad igrati po principu štapa i šargarepe, to mora. Morate nekada imati trošak da bi napravili mnogo veću korist. Izvinjavam se ako sam uzurpirao vreme. Hvala.
Pravo na repliku ima narodni poslanik Vojislav Šešelj. Izvolite.
Ovo što je ministar poljoprivrede rekao vidi se da nije iz resora turizma i trgovine i da se ne snalazi baš najbolje. Sve ovo što se tiče privlačenja Kineza mi bismo imali i bez tih 15 evra vlasnicima agencije. Mi Kineze privlačimo zato što smo jedna od retkih država u Evropi koja je ukinula vize, to je suština. Zato Kinezi mnogo radije dolaze u Srbiju nego u države Evropske unije. Naravno, ranije je bilo i drugih motiva, to je sad već dosta smanjeno, dolazili su zbog trgovine, dolazili su zbog raznih drugih potreba, ali mi imamo nešto drugo što treba cela Vlada na tome da radi, da se omogući kineskim državljanima koji sklope brak sa Srbima da što pre dobiju državljanstvo i ruskim državljanima i albanskim državljanina. Znate, dosta Albanki je zainteresovano da se udaju za Srbe, a vi kočite davanje državljanstva, kao Vlada kočite. E, to malo sad razmotrite. Jer, ko sklopi brak i živi i stvara porodicu u Srbiji, on je ispunio sve uslove za državljanstvo, a ne poklanjate raznoraznim tamo, počevši od ovog Lauševića, dvostrukog ubice pa nadalje, poklanjate državljanstva, pasoše nosite na noge i sve ostalo. Evo, ministre, jedan primer koji ti nisi u stanju da objasniš. Još 2013. godine Vlada Srbije je prodala hotel Jugobanke na Kopaoniku za 1,5 milion evra, a prethodna je direkcija Vlade Republike Srbije otkupila taj hotel za 2,1 milion evra. Na elitnoj lokaciji pogodbom su to uradili, umesto za veću – za manju cenu, da posle prodaju. To se sprema i našim banjama. To je čist kriminal. Nikoga u Vladi nije zabolela glava zbog ovoga. Malo kontrolišite ne samo Ministarstvo turizma nego i sva ostala ministarstva, pa da vidite šta se radi.
Zahvaljujem, kolega Šešelj. Reč ima ministar gospodin Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Prosto da ne ostanemo nedorečeni. Što se tiče Centralnog registra stanovništva, ideja jeste da on sadrži samo poslednji ažurni podatak, a da izvorni podaci ostaju u izvornim registrima. Što se tiče onoga što je izrečeno da imamo 13 registara, ne, imamo šest registara, a 13 evidencija koje će biti objedinjene u ovom Centralnom registru stanovništva. Razlog tome je Zakon o ministarstvima koji jasno reguliše čija je nadležnost za vođenje različitih evidencija. Takođe, šta je svrha Centralnog registra stanovništva? Pre svega, da službenici koji vode postupak umesto građana koji bi trebalo da prikupljaju različita dokumenta sami iz Centralnog registra stanovništva preuzimaju potrebna dokumenta i ažurne podatke, kako bi na brz način sproveli i završili taj postupak. To je intencija. Što se tiče ideje koja je izneta ovde da se sve praktično nađe na jednom mestu, prosto, to može proizvesti mogućnost zloupotreba prekomernog korišćenja podataka koji uopšte nisu potrebni za završetak nekog postupka i to je razlog, pored Zakona o ministarstvima koji utvrđuje nadležnosti, zašto smo krenuli ovim putem. Što se tiče popisa stanovništva, tačno je da je metodologija tada još izmenjena, 2011. godine je bio poslednji popis stanovništva, za to je zadužen Republički zavod za statistiku, 2021. godine očekuje nas novi popis i naravno da to može biti tema da se razgovara i o metodologiji. Što se tiče jedinstvenog biračkog spiska, samo mogu da kažem da nikada nije bio ažurniji, da je jedinstveni birački spisak povezan sa matičnom knjigom umrlih, da će početkom iduće nedelje, nadam se, biti uvezan i sa matičnom knjigom venčanih i da to u svakom slučaju vodi ka daljoj ažurnosti samog jedinstvenog biračkog spiska. Da bi sve to bilo moguće, pre svega, zahvaljujući matičarima, bilo je potrebno da prebacimo sve te podatke iz matičnih knjiga u elektronski oblik, zatim da Zakonom o matičnim knjigama uvedemo elektronski oblik kao primarni, a ne papirni i da, naravno, obavežemo matičare koji su veoma vredni ljudi i veoma predano rade na tome da od početka ove godine počnu sa radom u registru matičnih knjiga. Ono što je sledeće urađeno, to je da smo matičnu knjigu umrlih povezali sa jedinstvenim biračkim spiskom i na taj način omogućili da taj spisak bude brži i ažurniji. On se, naravno, i do sada bez te digitalizacije svakodnevno ažurirao u matičnim službama, ali se radilo mnogo sporije i radilo se na zahtev građana. Sada se, ukoliko je došlo do smrtnog ishoda u nekom ranijem periodu, pre stupanja na snagu ovog uvezivanja matične knjige umrlih u jedinstveni birački spisak, po službenoj dužnosti matičari to mogu da urade i svaki građanin može da izvrši uvid u jedinstveni birački spisak na sajtu ministarstva. Tako da, postoji svakako intencija da se ovaj sistem uredi, zato ponavljam da nikada ažurniji nije bio i da će se to rešavati i ubuduće na pravi način. Ono što ste pominjali iz neke novije istorije srpskog parlamentarnog života ili izbornih procesa koji su bili, neki se sećaju neki su bili mnogo mladi, neki ne, ja se toga vrlo dobro sećam, ali mislim da to zadire u jednu političku ravan, a u kapacitetu ministra o tome zaista ne bih govorio i podsećao na izborne rezultate nekih, ne znam koje je to godine bilo ali predsedničkih izbora, ako se ne varam. Hvala vam.
Hvala vama. (Vojislav Šešelj: Replika.) Kolega Šešelj prvo da vam odgovori ministar, gospodin Nedimović. Izvolite. (Vojislav Šešelj: Imam pravo da odgovorim Ružiću.) Pravo na repliku, narodni poslanik Vojislav Šešelj. Izvolite.
Gospodine Ružiću, vi ste ukazali na jedan objektivan problem, problem pouzdanosti osoblja koje će biti zaposleno da radi na tim registrima, odnosno na jednom centralnom registru i postoji opasnost da se neko pouzdan nađe na tom radnom mestu, ali s tom opasnošću se sve države na svetu suočavaju i zato bi Centralni državni registar trebao da bude mesto gde se najpouzdaniji ljudi zapošljavaju kao u tajnoj policiji, u Vojnoj obaveštajnoj službi itd. Idealna rešenja nisu moguća, ali da tu budu preduzimane mere zaštite i kontrole kojima ne može niko izbeći i onda je dovoljno da imamo jedan registar, a na osnovu upita koji se kompjuterski ukucava vi se opredeljujete za jedan oblik dokumenta koji tražite i jednostavno odmah dobijate odgovor. Drugo, za svakog građanina morate imati bar još jednu odrednicu osim imena i prezimena i imena oca, jer ima mnogo ljudi sa istim imenom i prezimenom čak i imenom oca, zbog toga su uvođeni matični brojevi građana. Dakle, morate imati bar još matični broj građana kad stavljate upit u kompjuter i kad tražite podatke. Valjda, treba da bude osnovana pretpostavka da nema ista dva matična broja građana. Ako se nađu i dva ista matična broja građana onda je to kriminal na nivou države, je li tako? Onda je već to propast. Dakle, tako bi funkcionisala jedna uređena država i uštedelo bi se na ovim pratećim službama. Sve na jednom mestu, vrhunska kompjuterska tehnologija koja se i dalje usavršava i usavršiće se za narednih godinu dana, biće još lakše postići određene stvari i da ne kaskamo onda. (Predsedavajući: Privodite kraju kolega Šešelj.) I uštedeće se šume, velike šume, hartije koje će postati nepotrebne. Sad sam spreman na izazov.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jasmina Karanac. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani gospodine Ružiću, poštovani ministre Nedimoviću, koleginice i kolege narodni poslanici, mi danas ovde govorimo o zakonima za Srbiju veoma značajne i povezane oblasti, to su poljoprivreda i turizam. Ove dve privredne grane se međusobno prožimaju jer je turizam značajno tržište za plasman poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, tako s jedne strane širok izbor domaćih proizvoda obogaćuje turističku ponudu a turizam, s druge strane, kroz afirmaciju nacionalne kuhinje i specifičnih proizvoda podstiče razvoj poljoprivrede. Jednostavno rečeno, turizmu su potrebni poljoprivredni proizvodi a poljoprivredi su potrebni potrošači. Seoski turizam je kao posebna kategorija, stoga smatram da je važno što bolje urediti ove dve oblasti a zakonski predlozi koji su danas pred nama upravo to i nude. Zašto je važno doneti novi zakon o turizmu i zakon o ugostiteljstvu? Više je razloga. Ako uzmemo u obzir činjenicu da je turizam u Srbiji u ekspanziji i da postiže značajne ekonomske rezultate, potkrpljene brojkama koje govore da je 2018. bila rekordno uspešna turistička godina u kojoj je ostvareno 1,5 milijardi dolara čistog deviznog priliva, od turizma što je rast od 15% u odnosu na 2017. godinu, onda je, složićete se to jedan od razloga da se ova oblast sistemski reguliše. Gospodine Šešelj, možda je trebalo da čujete malo podataka i činjenice o oblasti o kojoj ste vi pričali. (Predsedavajući: Molim vas, koleginice Karanović.) (Vojislav Šešelj: Daćete vi meni napismeno.) Hoću, hoću. Takođe treba imati u vidu regulative EU koje se odnose na organizovanje putovanja i povezane turističke aranžmane, zatim regulative razvijenih turističkih zemalja u okruženju i doći ćemo do zaključka da je Predlog zakona nastao kao rezultat analize stanja na turističkom tržištu i sagledavanja problema sa kojima se suočavaju akteri turističke privrede. Jedan od prioritetnih zadataka je potreba smanjenja sive ekonomije, naročito u delu organizovanja turističkih putovanja. Ne jednom bili smo svedoci da se čitavi autobusi turista vrate sa pola puta jer im je saopšteno da ih ne čeka plaćeni smeštaj i da je iz nepoznatog razloga njihov aranžman propao. Mnogi ljudi su uplatili letovanje, a kada je trebalo da krenu na put, jednostavno, agencija više nije postojala. Postojeća zakonska rešenja nisu dovoljno štitila putnike i oni su vrlo često dovođeni u zabludu bez mogućnosti reklamacija i nadoknada štete. Članom 58. predloženog Zakona o turizmu, koji je danas pred nama i o kome mi raspravljamo, propisuje se da se garancijom putovanja usled insolventnosti organizatora putovanja posebno obezbeđuju troškovi nužnog smeštaja, ishrani i povratka putnika sa putovanja umesto polaska u zemlji i inostranstvu, kao i sva nastala potraživanja putnika. Garancijom putovanja obezbeđuju se potpuna naknada štete nastala na ispunjenje obaveze organizatora putovanja koja je ugovorena u uslovima i programu putovanja. To građani treba da znaju. Kako bi se ovaj primarni zadatak smanjenje sive ekonomije i ostvario, predlog zakona o turizmu o kome mi danas raspravljamo u potpunosti je usaglašen sa zakonom o inspekcijskom nadzoru i Zakonom o opšte upravnom postupku. Zakonom je izvršeno i usaglašavanje i sa strategijom razvoja sa turizmom za period 2016 – 2025. godina. Kada je reč o strategiji i razvoja turizma, moram da istaknem da rezultati idu ispred ciljeva koji su zacrtani strategijom. Visina deviznog priliva u 2018. godini, koji je iznosio 1,5 milijardi dolara, ostvareni je dve godine ranije nego što je planirano strategijom razvoja turizma. Na pitanje novinara – kako je došlo do odstupanja od strategije, tj. do značajnog skoka rezultata u odnosu na planirane, ministar Rasim Ljajić je rekao da nije pesimistično prognozirana strategija i da su rezultati postignuti zahvaljujući velikom radu i trudu ogromnog broja ljudi i time što je turizam prepoznat, ne samo kao zabava i rekreacija, nego ga države prepoznaju kao industriju koja doprinosi ekonomskom oporavku zemlje. Srbija je na šestom mestu u Evropi kada je reč o posetama turista, što je odlična rezultat, naročito ako posmatramo broj poseta u nekom ranijem periodu. Naša zemlja je po broju dolazaka stranih gostiju iza sebe ostavila mnoge veće evropske destinacije. Važno je istaći da rezultati postignuti u turizmu nisu slučajnost već plod dobrog planiranja, ulaganja i velikog truda. Za razliku od prethodnih godina u 2018. godini po prvi put smo imali identičan broj domaćih i stranih gostiju, približno po 1,7 miliona, što ukazuje na to da Srbija postaje sve prepoznatljivija destinacija za strane turiste. U prilog tome govori i podatak da je procentualno najveći rast dolaska u Srbiju zabeležen od strane kineskih turista kojih je u prošloj godini bilo više od sto hiljada. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, Srbiju je u 2018. godini posetilo ukupno 3.430.500 turista. To je približno brojci od tri i po miliona, sa 9,5 miliona noćenja, što je za 11% više nego u 2017. godini, kada je ukupan broj turista iznosio nešto više od tri miliona. Poređenja radi, u 2017. godini domaćih turista bilo je više nego stranih za oko sto hiljada. U 2016. od ukupnog broja koji je iznosio 2,7 miliona turista, domaćih je bilo za oko dve stotine hiljada više u odnosu na strane. Dakle, osim što se iz godine u godinu povećava broj turista, imamo i sve više stranaca. Ako se vratimo u 2010. godinu, broj stranih turista je bio duplo manji u odnosu na broj domaćih, a ukupan broj turista u odnosu na 2010. godinu je povećan za više od milion i po u 2018. godini. I to su, složićete se, odlični rezultati. Ovim ostvarenim turističkim rezultatima najviše su doprineli Beograd, Novi Sad, Kopaonik, Zlatibor i Vrnjačka Banja. Tih takozvanih pet zlatnih destinacija privuku 75% svih gostiju, dok 25% se odnosi na sve druge destinacije. Ovi podaci ukazuju da potencijali Srbije nisu dovoljno iskorišćeni, naročito srpske banje. Najveći problemi pojedinih destinacija su to što se godinama nije ulagalo u infrastrukturne projekte kao i nedostatak promocije. Očekuje se da će se Srbija u narednom periodu imati desetak ozbiljnih međunarodno priznatih ratifikovanih turističkih destinacija. Da bi se ova očekivanja i ostvarila i da bi se unapredio turizam u Srbiji neophodno je izgraditi nove i popraviti postojeće puteve, izgraditi komunalnu infrastrukturu, podstaći seoski turizam, proizvodnju organske hrane, povesti mnogo više računa o životnoj sredini. Zakonom o turizmu predviđeno je unapređenje koordinacije rada svih aktera, od nacionalnog, regionalnog do lokalnog nivoa, kao i privatnog sektora, a sve radi postizanja maksimalnih rezultata i racionalnijeg trošenja budžetskih sredstava i to povezivanje je u stvari i ključni cilj ovog zakona. Jedna od uspešnih mera za unapređenje turizma pokazala se i podela vaučera za beneficirani odmor u Srbiji. Na taj način Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija podstiče razvoj domaćeg turizma, a vaučeri ujedno predstavljaju pomoć i podsticaj penzionerima, poljoprivrednicima, nezaposlenima, kao i zaposlenima sa primanjima do 60.000 dinara. Možemo slobodno reći da je podela vaučera za pojedine destinacije bila gotovo spasonosna, što je, recimo, slučaj sa Soko Banjom, koja je tokom 2018. godine ušla u top pet destinacija sa rastom broja noćenja od preko 80% u odnosu na prethodnu godinu. Da je interesovanje za vaučere veliko govori i podatak da je za manje od dva meseca ove godine čak 39 hiljada građana podnelo zahtev za njihovo dobijanje. Ako bi se trend nastavio sa tom dinamikom, bez dodatnih sredstava, već u maju bi morali da obustavimo ovu akciju. Imajući u vidu da su vaučeri značajni ne samo zbog rasta turističkog prometa, već i zbog produženja turističke sezone, kao i oživljavanje manjih turističkih destinacija širom Srbije, resorno ministarstvo će uputiti zahtev za dodatna sredstva za vaučere. Ja mislim da postoji dovoljno opravdani razlozi da se ta sredstva i odobre. Da bi ostvarila zacrtane ciljeve za 2019. godinu, a to su 3,7 miliona gostiju, od čega dva miliona stranih turista, Srbija mora da prati savremene trendove u turizmu i navike turista ne samo u našoj zemlji i okruženju, nego i na globalnom nivou. Svesni činjenice da Srbija nije destinacija za prvi ili glavni odmor, već da turisti žele da imaju veći broj manjih odmora, tzv. vikend odmora, šansa je u mladima koji žele da posete nove neotkrivene destinacije. Zato moramo da se prilagodimo i da idemo u susret novim tehnološkim trendovima i digitalizaciji. Turisti danas koriste internet tokom putovanja i više od polovine njih žele digitalnog turističkog vodiča. To su sve promene koje nas očekuju. Da bi se odlučili za određenu destinaciju, za sve veći broj turista važna je i bezbednost zemlje u koju putuju i to je neretko jedan od glavnih motiva. U tome treba da vidimo veliku šansu da pošaljemo poruku da su Srbija i region stabilni. Planovi za ovu godinu su između 3,6 i 3,7 miliona gostiju. Od toga očekuje se između 1,9 i 2 miliona stranih turista. Očekivanja su da devizni priliv od prošlogodišnje 1,5 milijarde dolara dostigne cifru od 1,7 milijardi. Ministar Ljajić kaže da su postavljeni ciljevi vrlo realistični i dostižni. U susret ovim ciljevima svakako idu ulaganja u puteve, infrastrukturu, obnovu banja. Boraveći nedavno u Tutinu, predsednik Vučić je rekao da će za godinu dana biti izgrađeno 22 kilometra puta koji će povezati Novi Pazar i Tutin, što značajano može da doprinese i razvoju turizma tog kraja. Otvaranjem autoputa kroz Grdeličku klisuru povećaće se i šansa za turizam jablaničkog okruga. Predsednik je najavio ulaganje u turizam Vlasinskog jezera. Obećao je da će država u Sijerinsku banju uložiti oko 60 miliona dinara. Autoput od Beograda do Čačaka i od Čačka do Požege znatno bi mogao da doprinese razvoju turizma na Zlatiboru, Divčibarima, kao i seoskog turizma tog kraja i to su samo neki od primera. Ipak, mesta koja strani turisti najčešće posećuju su Beograd, Novi Sad, Zlatibor, Kopaonik i Vrnjačka Banja. Dve nove destinacije koje su se istakle tokom 2018. godine bile su Niš i Soko Banja za koje se očekuju da će se i dalje razvijati. U naredne dve godine Srbija bi trebalo da dobije tri obnovljene turističke destinacije koje bi uz već postojeće sačinjavale top deset odredišta koja turisti najviše posećuju. To su region donjeg Podunavlja, oblast oko Palića i Divčibare. U razvoj donjeg Podunavlja kao nove turističke destinacije biće uloženo 13 milijardi evra iz IPA fondova EU. Golubačka tvrđava na Dunavu biće potpuno završena do kraja ovog meseca. Završiće se i tvrđava u Novom Gradištu, a najavljeno je i potpisivanje ugovora sa EU o donaciji sredstava za obnovu tvrđave Fetislam kod Kladova. Radiće se i kompletna saobraćajna i komunalna infrastruktura za Rajačke pivnice kod Negotina, a na nalazištu Feliks Romulijana će se graditi veliki centar za posetioce sa smeštajnim kapacitetima. Na Paliću se, u saradnji sa gradom i Pokrajnom, gradi veliki akva-spa i velnes centar, a vrednost investicije je oko devet miliona evra. Radovi su u toku. Trebalo bi da budu završeni za godinu i po dana, čime bi se otvorio prostor za privatne investicije i nove sadržaje, čiji je nedostatak bio razlog zašto su turisti zaobilazili Palić i išli u mađarske banje. Treća destinacija koja bi trebalo da uđe u prvih deset su Divčibare, gde košarkaš Miloš Teodosić ulaže pet miliona evra za izgradnju hotela i velikog sportsko-rekreativnog centra sa fudbalskim i košarkaškim terenima. Imajući u vidu regulative razvijenih turističkih zemalja EU, regulative zemalja u okruženju, specifičnost savremenog ugostiteljstva kao i stepen dostignutog razvoja turizma i ugostiteljstva, kao i potrebe turista, jasno je da postoji potreba da se turizam i ugostiteljstvo regulišu sa dva posebna zakona – Zakonom o turizmu i Zakonom o ugostiteljstvu. Inače, ova dva zakonska rešenja, to jest njihovo sprovođenje direktno će se odraziti na privredni razvoj različitih delatnosti povezanih sa potrebama turista i to na ugostiteljstvo i hotelijerstvo kroz smeštaj i gastronomske usluge, zatim na sve vrste saobraćaja namenjene prevozu turista, na trgovinu, sport i razne vrste kulturnih manifestacija. Zakon će indirektno imati i pozitivne efekte na poljoprivredu kroz plasman poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, jer u suprotnom mnogi od njih ne bi mogli da nađu plasman na svetskom tržištu. Zatim, na građevinarstvo kroz izgradnju ugostiteljskih objekata, kao i na druge privredne grane. Sve su ovo više nego jasni razlozi da Skupština usvoji ova dva zakonska rešenja. Mi danas pred sobom imamo i Zakon o Centralnom registru stanovništva. Značaj donošenja ovog zakona je u tome što će se spajanjem svih podataka u jednu elektronsku bazu, umesto iz dosadašnjih 11 plus dve različitih evidencija obezbediti stvaranje objedinjenog registra u elektronskoj formi. Na ovaj način procedure za pribavljanje podataka biće skraćene, a ceo postupak biće brži, lakši i jeftiniji nego do sada. Građani više neće morati da na različitim šalterima prikupljaju dokumenta da bi obavili određeni posao, već će na jednom šalteru Službenici iz objedinjenog elektronskog registra moći da pribave podatke za usluge građanima što će smanjiti čekanja i gužve na šalterima. Ovim zakonom posebna pažnja posvećena je i zašiti i bezbednosti, jer će pristup podacima imati samo ovlašćeni službenici, a građani će moći da izvrše uvid u svoje podatke. Istovremeno će se postići i pozitivan efekat u oblasti zaštite životne sredine, zato što više neće biti bespotrebnih papira, jer se radi o digitalnom Centralnom registru stanovništva. Kada je reč o setu zakona iz oblasti poljoprivrede, odnosno Zakon o bezbednosti hrane, Zakon o sredstvima za zaštitu bilja i Zakon o zdravlju bilja, zajednički imenitelji osigurati visok nivo zaštite zdravlja ljudi. Zbog toga je neophodno uspostaviti sistem službenih i referentnih laboratorija za ispitivanje sredstava za ishranu bilja i oplemenjivanje zemljišta, kao i sredstava za zaštitu bilja. Neophodno je uspostaviti i sistem registracija ovih sredstava kako bi se obezbedio visok nivo zaštite, kako zdravlja ljudi, tako i zdravlja životinja i životne sredine. Predlogom zakona o bezbednosti hrane, obuhvaćeni su svi u lancu ishrane, počev od proizvodnje hrane za životinje, primarne proizvodnje, prerade, skladištenja, transporta i maloprodaje. Zakon o bezbednosti hrane predviđa i tačnu podelu nadležnosti i kontrolu lanca ishrane. Time se zatvara krug kada je u pitanju bezbednost hrane, a ujedno ispunjavaju se i uslovi za nesmetanu trgovinu, kako unutrašnjem tako i u međunarodnom prometu. Ovi standardi su u skladu sa propisima EU, tj. u ove zakone preneti su odgovarajući standardi EU, koje Srbija mora da primenjuje na putu ka članstvu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Arpad Fremond. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, predsedništvo, poštovani ministri i saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, dozvolite mi da u ime poslanika Saveza vojvođanskih Mađara iznesem naše stavove u vezi predloženih zakona, koji se nalaze na dnevnom redu. Prvenstveno želim da govorim o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, o Predlogu Zakona o turizmu i o Predlogu zakona o ugostiteljstvu. Za sva tri predloga Zakona je zajedničko da se sa njima unapređuje proces implementacija pravnih tekovina EU i uvođenjem konkretnih direktiva se ispunjavaju uslovi za ostvarenje pregovaračkih poglavlja. Vođeni i navedenim razlozima poslanici Saveza vojvođanskih Mađara će podržati ove predloge zakona, svesni da se njima regulišu kompleksne oblasti života i rada i da je na primer, bezbednost hrane, kao što i to gospodin ministar i rekao, koje je pregovaračko Poglavlje 12, jedna od najtežih sistemskih pitanja. U tom smislu ni u zemljama članicama EU ne postoji jedinstven pristup ili uopšte usvojeno pravilo, kako rešiti podelu nadležnosti i odgovornosti u oblasti bezbednosti hrane, a naročito kako rešiti problem službenih kontrola. Iako je važećim zakonom bezbednosti hrane postignut napredak u unapređenju standarda bezbednosti hrane i uveden novi koncept kojim su obuhvaćeni svi sektori u lancu hrane, sistem bezbednosnih hrane u Republici Srbiji je postao sveobuhvatan integrisan. Svakodnevni život je pokazao da je neophodno unaprediti njegovo sprovođenjem i donošenjem i primenom podzakonskih propisa. Podsećam da izveštaji Evropske komisije u ovoj oblasti posebno ukazuju na problem da sadašnji broj zaposlenih i njihov obrazovni profil, kako u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, tako i u Ministarstvu zdravlja nije dovoljan da podrži prenošenje propisa EU u oblasti bezbednosti hrane u nacionalno zakonodavstvo, a naročito njihovo sprovođenje i primenu. Vođeni činjenicom da pravnu tekovinu u Poglavlju 12. čini veoma veliki broj regulativa, direktiva i odluka koje imaju za cilj osiguranje visokog stepena bezbednosti hrane, pravila higijene za proizvodnju hrane, zdravlja i dobrobit životinja i zdravlja bilja u okviru EU, kao i odgovarajući monitoring u koalicioni sporazum u između Saveza vojvođanskih Mađara i SNS smo uneli. Doneće se pravilnik o malim proizvođačima, kao subjektima u poslovanju hranom životinjskog i biljnog porekla, koji će im omogućiti da proizvode prerađuju i plasiraju svoje proizvode u skladu sa Zakonom o bezbednosti hrane. Godine 2017. na osnovu člana 49. Zakona o bezbednosti hrane, donet je pravilnik o malim količinama primarnih proizvoda koji služe za snabdevanje potrošača na području za obavljanje tih delatnosti, kao i odstupanja koja se odnose na male subjekte u poslovanju hranom životinjskog porekla. Ovim putem želim da se zahvalim ministru poljoprivrede, gospodinu Nedimoviću na donošenju ovog pravilnika. Ovaj pravilnik se odnosi na hranu životinjskog porekla, a ostali smo dužni sa donošenjem pravilnika o drugim primarnim proizvodima u malim količinama. Donošenje ovakvog pravilnika je strateški važno za poslanike Saveza vojvođanskih Mađara, pošto smatramo da svi mi posebno treba da vodimo računa o malim proizvođačima. Za nas je opstanak što više malih gazdinstava od strateškog značaja. Smatramo da na njih posebno treba da pazimo. Budući da se Predlogom zakona o bezbednosti hrane menjaju odredbe koje se odnose na male količine hrane, postoji obaveza donošenja novog pravilnika koji reguliše to pitanje i to u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu zakona. U članu 16. Predloga zakona kojim se menja član 49. propisani uslovi u vezi sa higijenom hrane se ne odnosi na direktno snabdevanje potrošača primarnim proizvodima u malim količinama. Ministar, odnosno ministar nadležan za poslove zdravlja bliže propisuje isključenja, prilagođavanja ili odstupanja od zahteva o higijeni hrane za proizvodnju i promet hrane životinjskog porekla, odnosno za hranu biljnog porekla i to za objekte u kojima se proizvode male količine hrane. Drugo, u kojima se primenjuju tradicionalne metode u određenim fazama proizvodnje, prerade i prometa hrane. Treće, u kojima se posluje hranom sa tradicionalnim karakteristikama i četvrto koji se nalaze u područjima u kojima postoje posebna geografska označenja. Navedena isključenja prilagođavanja ili odstupanja mogu da se odnose na izgradnju, uređenje i opremanje objekata u poslovanju hranom, kao i na olakšice u primeni sistema samokontrole u objektima u kojima se proizvode male količine hrane, uzimajući u obzir odgovarajuće faktore rizika iako takva odstupanja ne utiču na ostvarivanje ciljeva ovog zakona. Ministar bliže propisuje male količine primarnih proizvoda koje služe za snabdevanje potrošača, kao i područja za obavljanje te delatnosti. Ministar, odnosno ministar nadležan za poslove zdravlja bliže propisuje uslove za stavljanje u promet malih količina hrane, koje se količine hrane smatraju malim količinama, vrstu hrane, mesto, odnosno područje na kome male količine hrane mogu da se stave u promet, kao i obrazac potvrde u zavisnosti od vrste hrane koja se stavlja u promet i sadržinu evidencije. Pored navedenog pravilnika, predviđeno je donošenje velikog broja različitih podzakonskih akata, čija primena će uz poslovanje odgovarajućih laboratorija za analizu i kontrolu proizvoda obezbediti standard bezbednosti hrane. Mi poslanici Saveza vojvođanskih Mađara ne želimo da uvedemo ništa novo, samo želimo da se i u naš sistem ugradi sistem poslovanja malih gazdinstava, koji postoji u nekim zemljama, članicama E. AKo mala gazdinstva mogu da posluju na ovakav način, na primer, u Austriji, Mađarskoj, Poljskoj, onda treba da preuzmemo i mi i da na takav način obezbedimo opstanak malih poljoprivrednih proizvođača. Pozitivna činjenica je da je akreditovana Nacionalna referentna laboratorija za bezbednost hrane, hrane za životinje i ispitivanja kvaliteta mleka, kompetentna za obavljanje poslova ispitivanja bezbednosti hrane i da je otvorena akreditovana Nacionalna laboratorija za kontrolu mleka, što je od posebnog značaja za poljoprivrednike, jer dobijamo laboratoriju za kontrolu mleka koja je i formalno osposobljena za superviziju kvaliteta mleka na čitavoj teritoriji Srbije. Od posebnog je značaja da se ispitivanje uzoraka radi na lični zahtev poljoprivrednika, ali i na zahtev mlekara sa kojima direkcija ima ugovor, da periodično ispitujemo mleko, kao i na zahtev nadležnih inspekcijskih službi. Tačka u kojoj se ukrštaju Predlog zakona o turizmu, Predlog zakona o ugostiteljstvu i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, je instrument za predpristupnu pomoć u oblast ruralnog razvoja, budući da upravo program IPARD promoviše koncept integralnog ruralnog razvoja. Koncept integralnog ruralnog razvoja kao deo regionalne razvojne politike se zasniva na sveobuhvatnom razvoju seoskih mešovitih područja u kojima živi gotovo polovina stanovnika Srbije. Uspešan ruralni razvoj počiva, između ostalog, i na sledećim principima - prepoznati mogućnosti diversifikovanog ruralnog razvoja svake sredine, voditi konzistenu politiku smanjenja siromaštva u ruralnim područjima i ubrzati proces decentralizacije vlasti, jačati ulogu i odgovornost same lokalne samouprave. Tokom ove godine se očekuje aktiviranje mera sedam IPARD programa, koji se odnosi na diversifikaciju poljoprivrednih gazdinstava i razvoj poslovanja. Izuzetno je važno da je IPARD program krenuo. Nadam se da ćemo do kraja roka uspeti da iskoristimo sva sredstva koja nam stoje na raspolaganju, to je u interesu kako Ministarstva poljoprivrede, tako i svih poljoprivrednika. Specifični ciljevi i mere sedam su: investiciona podrška razvoju turističkih objekata i usluga poljoprivrednim proizvođačima i drugim privrednim subjektima u ruralnim oblastima, jer na taj način ekspanzija privrednih aktivnosti u zemlji u oblasti ruralnog turizma, a drugo podrška razvoju turističkih rekreativnih aktivnosti posebno za porodični i dečiji turizam. Ukupan budžet za ovu meru je oko 23 miliona evra do 2020. godine, a podsećam da je u avgustu 2018. godine usvojen Nacionalni program za ruralni razvoj za period između 2018. i 2020. godine. Ne možemo govoriti o konceptu integralnog ruralnog razvoja ukoliko zanemarimo jedan važan kanal distribucije za mala poljoprivredna gazdinstva, za tradicionalne zanate i lokalne proizvode, a to su pijace. Usvajanjem Pravilnika o malim proizvođačima, kao subjektima u poslovanju hranom životinjskog i biljnog porekla, uloga pijace postaje još značajnija. Istovremeno, pijace doprinose čuvanju sela i ruralnih sredina, omogućuju razvoj poljoprivredne proizvodnje, a kupcima, turistima, veliki izbor lokalnih proizvoda i povoljnije cene. Na oko 400 pijaca u Srbiji svakog dana neposredno radi oko 80.000 ljudi. Istovremeno ne možemo govoriti o investicionoj podršci i razvoju turističkih objekata i usluga poljoprivrednim proizvođačima bez zakonskog okvira, kojim će se otkloniti neki od ključnih problema koji su prisutni u oblasti turizma i ugostiteljstva. Imajući u vidu stepen dostignutog razvoja turizma i ugostiteljstva u Republici Srbiji, stvorili su se uslovi da se ova oblast sistemski reguliše sa dva zakona – Zakonom o turizmu i Zakonom o ugostiteljstvu, budući da je važećim Zakonom o turizmu regulisana oblast turizma i ugostiteljstva. Cilj donošenja oba zakona je i usklađivanje sa zakonodavstvom EU i to sa direktivom koja se odnosi na organizovana putovanja i povezane turističke aranžmane, kao i sa Strategijom razvoja turizma Republike Srbije za period od 2016. do 2025. godine. Za nas poslanike SVM je izuzetno važno što su u toku javne rasprave na Nacrt zakona o turizmu prihvaćene naše primedbe, koje su se odnosile na usklađivanje pojedinih odredbi Nacrta zakona o turizmu sa Zakonom o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine u delu koji se odnosi na predlaganja akta o proglašenju turističkog prostora na teritoriji AP Vojvodine, predlaganje člana Komisije za kategorizaciju turističkih mesta, dok će organizacija polaganja stručnog ispita za lokalnog turističkog vodiča i turističkog pratioca na području AP Vojvodine biti regulisano podzakonskim aktom čije je donošenje u nadležnosti ministra. Kao prioritetan cilj za oba zakona navedena je potreba za smanjenje sive ekonomije. U izveštaju Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj iz februara 2018. godine navodi se da je u 2017. godini najveći procenat privrednih subjekata koji posluju u zoni sive ekonomije u poljoprivredi i ugostiteljstvu, i to oko 20%. Sledeći problem koji utiče na stepen sive ekonomije, posebno u delu domaće radinosti i seoskih turističkih domaćinstava, je propisana obaveza rada preko posrednika, preko lokalne turističke organizacije, turističke agencije ili drugog pravnog lica. Nautičko turistička i lovno turistička delatnost obrađene su samo u segmentu koji se odnosi na pružanje ugostiteljskih usluga smeštaja. Novina je da lovno turističku delatnost može da obavlja privredno društvo, drugo pravno lice ili preduzetnik ako kao korisnik lovišta ispunjava uslove propisane zakonom kojim se uređuje oblast lovstva. Jedna od novina se odnosi na ugostiteljske usluge u ugostiteljskim objektima domaće radinosti i seoskom turističkom domaćinstvu. Precizirani su uslovi pod kojima ugostitelj može da pruža ugostiteljske usluge smeštaja, pripremanja i usluživanja hrane, pića i napitaka u ugostiteljskom objektu domaće radinosti i seoskog turističkog domaćinstva. Takođe, novina je da se davanje u zakup kuće, stana, apartmana, sobe, ležaja ili drugog prostora koji je namenjen za smeštaj od strane pravnog lica, preduzetnika ili fizičkog lica u periodu do 30 dana smatra pružanjem ugostiteljske usluge smeštaja. Navedene odredbe koje se odnose na ugostiteljske usluge u domaćoj radinosti, seoskom turističkom domaćinstvu, počinju sa primenom od 1. jula 2019. godine. Mi poslanici SVM smatramo da su ove izmene potrebne i da ćemo sa izmenama ovih zakona unaprediti sektor turizma i nadamo se da ćemo poboljšati stanje u poljoprivredi. Gospodine ministre Nedimoviću, ja sam često na terenu. Imao sam razne tribine. Poljoprivrednici i dalje najviše pitanja imaju oko penzijskog i invalidskog osiguranja poljoprivrednih proizvođača i kad će se to pitanje rešiti. Znamo da najveći problem predstavlja to što isti iznos plaća i onaj proizvođač koji gazduje na tri hektara i onaj koji gazduje npr. na 300 hektara i da je neophodno da obaveze poljoprivrednih proizvođača budu u srazmeri sa površinom obrađenog zemljišta i ostvarenim prihodima od poljoprivrede. Naravno, poljoprivrednici žele i veće subvencije, a tema je i registracija poljoprivrednih mašina, odnosno sam tehnički pregled, gde su rigorozni uslovi. To su samo neke teme na koje treba da reagujemo. I dalje treba da radimo zajednički, da unapredimo položaj poljoprivrednika i svih onih koji žive u ruralnim sredinama. Smatram da smo na dobrom putu kroz izmene i ovih zakona. Na kraju, želim još jednom da kažem da će poslanici SVM, odnosno mi poslanici SVM smatramo da su izmene zakona koje se nalaze na dnevnom redu pozitivne i da ćemo u danu za glasanje podržati sve predloge koji se nalaze na dnevnom redu. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima koleginica Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, u okviru parlamentarne debate ovog skupštinskog zasedanja kao ovlašćen predstavnik poslaničke grupe SPS osvrnuću se na ceo set predloga zakona koji su na dnevnom redu. Govoriću najpre o prvom predloženom zakonu, a to je Predlog zakona o Centralnom registru stanovništva. Smatram da je ovaj predlog zakona izuzetno važan, jer radi se o jednom sasvim novom zakonu, zakonu koji propisuje pravnu regulativu za uspostavljanje jedinstvenog registra centralne i objedinjene evidencije svih relevantnih podataka o stanovništvu. Koliko je važna namera nedvosmisleno govori podatak da npr. danas državni organi raspolažu relevantnim podacima o stanovništvu koji se vode u čak 13 različitih službenih evidencija i nalaze se u različitim državnim institucijama. Ovakvo stanje onemogućava uspostavljanje moderne, efikasne i racionalne državne uprave, a za naše građane to praktično znači nepotrebne i najčešće dugotrajne procedure u ostvarivanju njihovog prava u pribavljanju potrebnih isprava i dokumenata. Navešću samo jedan primer, za ostvarivanje prava na dečiji dodatak potrebno je pribaviti skoro 20 dokumenata od različitih službi i institucija. Roditelji suočeni sa procedurama, rokovima utvrđenim procesnim zakonodavstvom i ne fleksibilnom administracijom neretko odustaju od ovog svog prava. Prema tome, jasno je da je praksa nametnula potrebu ažuriranja i objedinjene evidencije svih relevantnih podataka o građanima, kao što su izvod iz registra matičnih knjiga, evidencija o državljanstvu, evidencija o prebivalištu, o matičnim brojevima, ličnim kartama, putnim ispravama itd. u jednoj sveobuhvatnoj bazi, tj. Centralnom registru. Istina, napredak je već načinjen uvođenjem elektronske uprave, jer neke procedure su ubrzane, ali sada sa uspostavljanjem Centralnog registra otkloniće se i ostale prepreke za jednostavnije, brže i efikasnije ostvarivanje prava naših građana pred nadležnim državnim organima i institucijama. Dakle, uspostavljen Centralni registar biće od velike koristi za naše građane, ali kao glavni informacioni stub javne uprave u mnogome olakšaće rad i državnih organa, javnih službi, lokalnih samouprava, raznih fondova i slično. Ono što je važno, to je da ovaj zakon propisuje i sigurnost za građane u smislu da podaci koji se tiču njih ne mogu biti zloupotrebljeni, jer pristup Centralnom registru imaće isključivo ovlašćena lica i biće strogo kontrolisan. S toga, uverena sam da će donošenje ovog zakona i uspostavljanje Centralnog registra za naše društvo značiti bržu, efikasniju i racionalniju državnu upravu, jer naši građani takvu upravu s pravom traže i očekuju. Drugi predlog zakona na koji želim da se osvrnem je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane. Ovaj zakon je važan jer propisuje pravne pretpostavke potrebne za unapređenje sistema kontrole bezbednosti u procesu proizvodnje, prometa i prodaje hrane i hrane za životinje. Bezbednost hrane je trenutno među najznačajnijm izazovima za potrošače, proizvođače i distributere u prehrambenoj industriji. Danas, čini se više nego ranije, potrošači su zainteresovani, a neretko i zabrinuti za zdravstvenu sigurnost i poreklo namirnica koje koriste u ishrani, jer upozorenja zdravstvenih radnika su jasna u smislu da jedno od glavnih pitanja za osiguranje i očuvanje zdravlja stanovništva je pitanje obezbeđivanja kvalitetne, zdrave, sigurne hrane i pravilne ishrane. Proizvođači i distributeri svesni su svog dela odgovornosti i velikih izazova za osiguravanje bezbednosti hrane, jer veliki su i potencijalni rizici kontaminacije hrane na svakom koraku u lancu od sirovine do potrošača. Navešću samo neke od njih, npr. rizik od obolevanja životinja, od zagađenja životne sredine, od neadekvatnih tretmana u primarnoj proizvodnji, od nestručne primene agro-tehničkih mera, nehigijenskog rukovanja hranom, neadekvatnih uslova transporta, skladištenja i čuvanja. Pitanja bezbednosti hrane poseban su izazov u uslovima nagle ekspanzije trgovine poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, kao i ekspanzije turističkog sektora, jer oni sa sobom nose i dodatan rizik od povećanog unosa hemijskih kontaminenata putem hrane i njihovog štetnog dejstva na zdravlje čoveka. Otuda, jasno je da je bezbednost hrane globalan izazov, da je u fokusu pažnje savremenog čoveka i nepresušan izvor interesovanja naučnika i eksperata svesnih velikih zdravstvenih, ekonomskih i pravnih pitanja koje ovo pitanje može da izazove. Iako je odgovornost za bezbednost hrane proširena i podeljena, među učesnicima, odnosno subjektima u lancu proizvodnje, prometa i prodaje hrane, pri čemu je svaki odgovoran za svoj deo lanca, kako bi konačan ishod bio siguran i zdravstveno bezbedan proizvoda koji se nudi potrošaču, ipak na vrhu piramide su nadzor i kontrole koje sprovode nadležne inspekcijske službe u skladu sa važećim zakonom. Ono što je važno to je da u proteklih 10 godina bezbednost hrane u Srbiji kontrolisana je na osnovu ili po osnovu Zakona o bezbednosti hrane iz 2009. godine, kao i pravilnika koji su doneseni na bazi ovog zakona. Ovaj zakon pominjem iz razloga što je njim u domaće zakonodavstvo prenet pravni okvir, odnosno određene direktive EU, kao garant sveobuhvatnosti kontrola u integrisanom lancu proizvodnje hrane sa ciljem poštovanja visokih standarda zdravstvene bezbednosti. Primena ovog zakona i s njim u vezi posvećenost inspekcijskih službi, veterinarske, poljoprivredne, fito sanitarne i sanitarne inspekcije, doprinele su da sistem kontrole bezbednosti hrane i hrane za životinje Republike Srbije bude poznat i priznat u evropskim i svetskim okvirima. Ovo govorim iz razloga zbog slučajeva povremene pojave pojedinih proizvoda sumnjivog kvaliteta koji se nađu na našem tržištu, a o kojima inače javnost biva obaveštena. Neretko, dovodi se u pitanje ceo sistem nadzora i kontrole. To je razumljivo, jer obično ovakve informacije bivaju plasirane tako da izazivaju strah, zabrinutost i sumnju potrošača u postojanje sistema i profesionalan odnos u sprovođenju zakona. Podsetiću vas da jaja sa salmonelom, zamrznuto meso sumnjivog kvaliteta ili pak, najnovije, otkriveno meso iz Poljske zaraženo salmonelom i ešerihijom koli nisu novina ni na tržištima drugih evropskih zemalja. Ove pojave znače i za tamošnju javnost zabrinutost i strah. Ipak, građani treba da znaju da otkriveni ovakvi slučajevi znače i da funkcioniše sistem nadzora i kontrole na nacionalnom nivou, kao i da s tim u vezi postoji koordinacija među država regiona i šire. Koordinacija i saradnja među državama po pitanjima kontrole bezbednosti hrane i hrane za životinje izuzetno je važna posebno u obaveštavanju i uzbunjivanju u slučajevima pojave incidentnih situacija ili pak pojave zdravstveno nebezbednih proizvoda za koje se pretpostavlja da se mogu proširiti i na druga tržišta. Uz sve pozitivne efekte 10-godišnje primene Zakona o bezbednosti hrane uočeni su izvesni nedostaci i potreba nadogradnje određenih zakonskih rešenja u skladu sa najnovijim naučnim i stručnim saznanjima. Otuda smatram da su predložene izmene i dopune zakona važne i potrebne, kao i da unapređenje i osavremenjavanje sistema kontrole bezbednosti hrane i hrane za životinje mora biti naša stalna težnja. Izmenama i dopunama zakona precizira se nadležnost pojedinih inspekcija, pre svega veterinarske i sanitarne, u postupku nadzora i kontrole. Novina je u tome što se predlaže da kontrola hrane u maloprodajnim objektima bude u nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravlja, s tim što bi kontrola hrane životinjskog porekla u objektima registrovanim od strane Ministarstva poljoprivrede, kao što su npr. klanice, i nadalje bila u nadležnosti veterinarske inspekcije. Za potrebe laboratorijskih ispitivanja u oblasti bezbednosti hrane i hrane za životinje u postupku službenih kontrola predlog je da i nadalje budu nadležne ovlašćene referentne laboratorije koje su akreditovane i nalaze se na listi registrovanih laboratorija za ove potrebe. Izmenama i dopunama zakona precizira se i uloga i nadležnost nacionalne referentne laboratorije, kao što je recimo saradnja sa nacionalnim referentnim laboratorijama drugih zemalja, zatim propisivanje jedinstvenih kriterijuma i metoda u sprovođenju standarda za rad ovlašćenih laboratorija i slično. Važan deo zakona odnosi se i na hranu za životinje, sa aspekta propisivanja uslova za proizvodnju aditiva i suplemenata namenjenih za ishranu životinja. Ovo je značajno iz razloga što kvalitetna i bezbedna hrana za životinje važna je pretpostavka kvalitetnih i zdravstveno bezbednih animalnih proizvoda za čoveka, kao što su mleko, meso i jaja. Uz Zakon o bezbednosti hrane, kao krovni zakon, važni su i prateći zakoni koji se tiču zdravlja bilja, ishrane bilja, kao i sredstava za zaštitu bilja. Važnost ovih zakona proizilazi iz činjenice da globalizacija trgovine, klimatske promene, stalan rast međunarodnog prometa bilja sa sobom nose i sve veće rizike od unošenja i širenja štetnih organizama koji mogu ugroziti naše poljoprivredne kulture i šumske ekosisteme. Veliki broj štetnih organizama može dovesti čak u pitanje i opstanak neke biljne vrste, pa bi i potencijalne ekonomske posledice mogle biti ogromne. Otuda sprečavanje unošenja i širenja štetnih organizama od strateškog je značaja za Republiku Srbiju. U tom smislu, trgovina biljem mora biti uslovljena zakonskom regulativom kojom se garantuje primena međunarodnih standarda o fitosanitarnim merama, a što smatram da je na adekvatan način i propisano predloženim zakonima. Kada se radi o sredstvima za zaštitu bilja, procedure za njihovu registraciju i objavljivanje na listi odobrenih za praktičnu upotrebu, prva je i najvažnija mera za dostizanje visokog nivoa zaštite zdravlja ljudi i životinja, kao i zaštite životne sredine. S obzirom da se radi o potencijalno veoma opasnim, tj. otrovnim rastvorima i jedinjenjima, potrebno je da se poljoprivredni proizvođači striktno pridržavaju uputstva o primeni, kao i da poštuju propisanu karencu. Ogromna odgovornost je i na našim fitosanitarnim inspektorima kojima je poveren nadzor i kontrola, jer izuzetno je značajno da naši građani, naši potrošači poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda budu sigurni da voće i povrće koje konzumiraju je zdravstveno bezbedno i da ne sadrži ostatke pesticida i drugih sredstava za zaštitu bilja. Na dnevnom redu današnje sednice su i dva nova zakona iz oblasti turizma i usluga, i to Zakon o turizmu i Zakon o ugostiteljstvu. Predloženim zakonima pre svega se usklađuje domaće zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU u ovoj oblasti. Srbija je zemlja sa ogromnim turističkim potencijalima u svim segmentima kontinentalnog turizma. Naše planine, naše reke, jezera, banje, naš glavni grad Beograd, naša sela naši su dragoceni turistički resursi. Oni iz godine u godinu postaju sve zanimljivije i sve posećenije turističke destinacije od strane brojnih kako domaćih tako i inostranih turista. Srbija u turizmu poslednjih godina beleži dobre rezultate i pozitivne trendove, kako po broju turista, tako i po ostvarenom deviznom prilivu. Na primer, 2017. godine devizni priliv od turizma bio je veći od milijardu i 200 miliona evra. Već naredne 2018. godine, prema preliminarnim procenama, ovaj priliv je povećan za oko 15%. Turizam je oblast koja nesumnjivo pruža velike mogućnosti za razvoj i ekonomski napredak našeg društva. Potencijali su veliki, ali potrebna su i dodatne ulaganja kako bi naše turističke destinacije bile što atraktivnije i što privlačnije za turiste. Važno je i da naši standardi u turističkom i ugostiteljskom poslovanju budu usaglašeni sa međunarodnim standardima. Važno je i da se osigura dobra saradnja i bolja koordinacija među svim subjektima u ovom sektoru, počev od kreatora turističke ponude, preko nosioca iste, tj. ugostitelja, pa sve do onih subjekata koji se bave promocijom i prodajom turističkih proizvoda. Ta koordinacija podrazumeva i vertikalnu i horizontalnu usklađenost, jer samo na taj način se može osigurati kvalitetna turistička ponuda koja će biti u isto vreme i atraktivna i privlačna, ali i cenovno dopadljiva na probranom svetskom turističkom tržištu. Verujem da će usvojeni zakoni doprineti unapređenju turističke ponude naše zemlje, u skladu sa ambicioznim, ali i dostižnim ciljevima propisanim Strategijom razvoja turizma Republike Srbije. Polazeći od svega navedenog, a posebno imajući u vidu i ceneći važnost turizma za razvoj i ekonomski prosperitet našeg društva, značaj moderne, efikasne i racionalne državne uprave, kao i zahtevi i očekivanja naših građana da na našem tržištu bude isključivo zdravstveno bezbedna hrana, poslanička grupa SPS će podržati sve predložene zakone iz objedinjenog pretresa ovog skupštinskog zasedanja. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvaženi ministri sa saradnicima, danas je zaista jedan niz zanimljivih važnih zakona, ako ja sebi smem da dozvolim pravo da uopšte gradiram zakone po značaju, jer svaki zakon utiče više ili manje na živote nas običnih ljudi. Danas sam, uvažavajući sve ono što su moje kolege u dosadašnjoj raspravi rekle o zakonskim predlozima, rešio da malo više pažnje posvetim Zakonu o turizmu. S obzirom da je zakon koji menjamo u osnovi donet 2009. godine, menjan u međuvremenu 2011. i 2015. godine, ako se ne varam, očigledno je da prethodni zakon nije bio dobra platforma za razvoj turizma u Srbiji, odnosno da ono što se u Srbiji dešava je prevazišlo zakonske okvire. Moram da pohvalim jednu izuzetnu sistematičnost u pripremi ovog zakona. Ono što hoću posebno da istaknem i nominujem kao jednu ozbiljnu temu za razmišljanje, a to je kada je u pitanju Strategija razvoja turizma Republike Srbije, naravno, uz obavezu onih koji budu pripremali strategiju da to ne shvate kao samo puko ispunjavanje forme, već zaista kao ključno i suštinsko pitanje za realizaciju ovog zakona, uopšte i za razvoj turizma u Republici Srbiji. Nije samo razvoj turizma to što će se stvoriti veća sigurnost za putnike preko turističkih agencija, načine kako se to organizuje, iznajmljuju vozila i ostalo. Turizam u Srbiji je ipak nešto mnogo više iznad toga. Čini mi se, možda ću i pogrešiti u oceni, da je jedna od najslabije razvijenih oblasti turizma u Srbiji jeste nautički turizam. Srbija, koja ima izuzetne potencijale u svojim plovnim rekama, u Dunavu, u Savi, u Tisi, u Tamišu, u Begeju, pa možda i u manje plovnim rekama ali koje su atraktivne za drugu vrstu nautičkog turizma, kada je u pitanju Drina, Kolubara, deo Velike Morave, jezera u Srbiji, su nešto što je jedno izuzetno blago koje mi nismo naučili, niti počeli da koristimo na odgovarajući način. Da bi se ova strategija sačinila u nekom budućem periodu, kako to zakon propisuje, mislim da je jako važna direktna i neposredna saradnja, kako ministarstva koje se direktno bavi turizmom, ali, isto tako, i Ministarstva infrastrukture, građevine, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva ekologije, znači tih ministarstava prvenstveno, a onda, uključujući i sva ona druga ministarstva u onim segmentima koji manje dotiču ovu oblast i ova dešavanja. Zašto? Mi moramo da, čuvajući ekologiju, dovodeći je na odgovarajući nivo, čuvajući naše vode, čuvajući naše reke, prvo od nas samih a onda od naše industrije, a i od onih koje želimo da dovedemo kao turiste, znači, ne samo državljane Srbije već i strance koji znaju da cene lepote Srbije, ali nekada nisu u situaciji da ih vide jer nisu ni čuli za njih, a i nisu zadovoljni onim što im je infrastrukturno pruženo. Srbija u narednom periodu mora ozbiljno razmišljati o tome da kada je infrastruktura u pitanju, obezbedi, i to planski i sistematično, a ne ad hok, da se izgrade nova pristaništa, nove luke, novi privezi, da se obezbede za početak bar minimalni uslovi, a to je da oni koji se bave nautičkim turizmom i uživaju u njemu mogu nesmetano da napune gorivom, bezbedno po okolinu i reku na kojoj se nalaze ili jezero, da napune gorivom svoje plovilo, da mogu da se snabdeju pitkom vodom, hranom, da imaju bezbedan privez u svakom pogledu, kako od nevremena, od vremenskih nepogoda, tako i iz drugih bezbedonosnih razloga. Ovo nije samo pitanje novca koji će Srbija obezbediti. Znate, pogled sa vode na Beograd, a činjenica je da je u poslednjih nekoliko godina umnogome uvećan broj pristajanja i dolazaka onih velikih kruzera i, ako se ne varam, negde sam čuo podatak da ih je više od 70 tokom prošle godine pristajalo, jeste ne samo potencijal da se zaradi nekakav novac u Beogradu ili u nekim drugim mestima gde ti kruzeri pristaju, već da se obezbedi uslov da se vide one lepote Beograda i drugih gradova ili netaknute prirode sa vode, jer to je opšti utisak o zemlji Srbiji. Nemojmo da zaboravimo da je sve ponekad pomalo i politika i da oni koji prođu kroz Srbiju, i kada imaju priliku da vide sve ove lepote koje Srbija ima, da upoznaju gostoprimljivost i ljubaznost srpskog domaćina, a onda još ako uz to dobiju i ono što očekuju od nekih njima uobičajenih standarda o kojima sam malo pre govorio kada je infrastruktura u pitanju, a da se hrane poljoprivrednim proizvodima koje ostvare poljoprivredna domaćinstva, tzv. popularne zdrave hrane, onda to može da predstavlja jednu ozbiljnu i u celini zaokruženu priču. Mi smo svedoci da mnoge lokalne samouprave, pokušavajući da se čuje za njihove opštine, pa tako, recimo, i Ljubovija i Mali Zvornik imaju svoje regate na reci Drini, somavijade, dešavanja i događaje, ali to je samo jedan od malih segmenata koji treba sastaviti u jedan ozbiljan mozak, da bi to za Republiku Srbiju, a ujedno i za te sredine dobilo odgovarajući značaj. Nama reke moraju postati plovne, mora se posvetiti pažnja, mora se investirati u tome, moramo obezbediti da plovne puteve obeležimo, moramo obezbediti da kanal Dunav-Tisa-Dunav i kanali koji presecaju Vojvodinu, koji su takođe jedno veliko blago i jako velika zanimljivost, pa i za domaće a kamoli za strane turiste nautičare, bude prohodan u kompletnoj svojoj dužini. Time što će se ti kanali očistiti, urediti, prevodnice srediti, neće biti koristi samo za nautički turizam ili turizam uopšte, već će to biti izuzetna korist i za samu poljoprivredu i za njenu primarnu proizvodnju kada je navodnjavanje tih područja u pitanju. Prema tome, investiranje u nautički turizam u nekom budućem vremenu, kroz formu ribolovnog turizma, kroz formu još većeg i organizovanijih dolazaka velikih kruzera kroz individualne dolaske plovilima, zadržavanjem što duže kroz Srbiju, dobrim informacionim sistemom, ali, pre svega i obezbeđenom infrastrukturom, jednostavno je nešto što će, ako bude bilo urađeno na ovakav način, biti pravi efekat i svrha donošenja ovog zakona. Zakon je dobra podloga ali ovu temu ja zaista nominujem kao jednu od ozbiljnih tema o kojima treba razmišljati u budućnosti i pristupiti joj na takav način da se jednostavno planski i sistematski nešto zaokruži i privrede svrsi, da iskoristimo to bogatstvo koje imamo, a da ga, sa druge strane, sačuvamo da ne propadne. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima koleginica Milena Turk. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, na samom početku bih želela da istaknem da će poslanička grupa Srpske napredne stranke dati podršku predlozima zakona koji su na današnjem dnevnom redu, kao i da dajemo podršku politici Vlade Republike Srbije koja se odnosi na modernizaciju i unapređenje rada i kvaliteta života u našoj državi. Kada je reč o Zakonu o uspostavljanju Centralnog registra stanovništva, on je samo logičan sled digitalizacije koja se sprovodi u našoj zemlji i to je samo nastojanje da državna uprava bude servis građana i bude na usluzi građanima. Kako je Vlada Republike Srbije upravo digitalizaciju stavila u sam vrh svoje političke agende, ona aktivno radi na ovom poslu, počev od donošenja zakonske regulative do nabavke opreme i obuke kadrova. Sigurno je da će ovakav Centralni registar stanovništva doprineti bržoj i boljoj komunikaciji između zaposlenih u javnoj upravi, koji će sada moći samo jednim klikom da dođu do svih potrebnih informacija, da će smanjiti troškove i upotrebu papira i isto tako građanima omogućiti da ostvare svoja prava bez donošenja dokumenata na uvid, jer će to sada država raditi za njih. Naš sistem želimo da uredimo po ugledu na moderne i razvijene zemlje Evropske unije. Ukoliko pogledamo statistiku, ona pokazuje da su se ove zemlje upravo opredelile za ovakav sistem, za ovakvu bazu podataka, koja se vodi na centralizovan način. Podsećam da je 2016. godina bila krajnji rok da naše lokalne samouprave prenesu svoje matične knjige u elektronski oblik i da na ovaj način izjednače elektronsko i klasično poslovanje i to je nastojanje naše države da uhvatimo korak sa svetom i da nadoknadimo ono što je propušteno. Ovim predlogom zakona se postavlja osnova koja će obezbediti vođenje jedinstvene, centralizovane i pouzdane baze podataka, koja će sadržati tačne i ažurirane podatke i koja će biti državna, u čiji će uvid imati mogućnosti državni organi, javna preduzeća i ustanove. Upravni i svi drugi postupci koji se vode na različitim nivoima vlasti će biti efikasniji, a ovakav Centralni registar će omogućiti da imamo uvid u analizu socijalno-ekonomskih kretanja i da na ovaj način analiziramo postojaću situaciju, i da kreiramo javne politike u oblasti zdravstva, u oblasti obrazovanja, u oblasti infrastrukture i da na ovaj način, ovom argumentacijom, opredeljujemo sredstva u budžetu i određujemo koji su to projekti prioritetni. Sam proces prikupljanja i unošenje podataka je decentralizovan, dakle biće objedinjeno jedanaest različitih službenih evidencija i građani će moći uvidom u podatke koji se na njih odnose da ukažu, ukoliko su netačni, ili ukoliko ih je potrebno ispraviti. Dakle, digitalizacija društva i privrede je naš prioritet, naša velika šansa da budemo ekonomični, efikasni, konkurentni, da imamo brži održivi razvoj, što će, naravno, uticati na visinu plata i penzija, ali i na sam kvalitet života. Ako govorimo o pozitivnim efektima digitalizacije i na sam rad kompanija, sigurno je da će kompanije koje na vreme digitalizuju svoje poslovanje lakše moći da se povežu sa kupcima i da uđu u globalne lance snabdevanja. Harmonizacija nacionalnih propisa standarda je veoma važna i snažan je instrument za globalno povezivanje i izgradnju jedinstvenog ekonomskog prostora i podsticajnog okruženja za privlačenje investicija. Ukoliko govorimo o privlačenju investicija, sigurno je da naša zemlja u proteklih nekoliko godina učinila mnogo na ovom polju od kada se o politici u našoj zemlji stara Aleksandar Vučić. Srbija je sada zemlja koja je lider u regionu, koja se pozicionirala kao faktor stabilnosti u regionu, koja šalje jednu drugačiju poruku investitorima i šalje poruku da je spremna da oporavlja svoju privredu i da je razvija. Mi smo sada destinacija koja je pogodna za ulaganje i upravo je to doprinelo da u našoj zemlji u proteklih nekoliko godina se gotovo u svakom okrugu otvore nove fabrike, otvore nova mesta, jer je to jedini način da našu privredu pokrenemo i to je ono što naši građani podržavaju. Međutim, oni koji danas protestvuju na ulicama Beograda i još nekih gradova pokušavaju da ostvare ove rezultate i pokušavaju, zapravo, samo da se vrate na svoje pozicije koje su nekada imali, bilo na lokalnom, bilo na republičkom nivou i na kojima su pokazali kako se odnose prema državi, kako se odnose prema budžetu i kako tim sredstvima građana raspolažu. Ono što je svima njima zajedničko je da su devastirali sve čega su se dotakli, da su napravili velike dugove, da su devastirali infrastrukturu, da nisu ulagali ni u šta, osim u svoje bogatstvo koje su uvećavali i da su zemlju doveli pred bankrot. Dakle, nema tu novih lica. To su sve ljudi koji su od ranije poznati u politici, koji su se dokazali i za čije se mandate vezuju različite afere i malverzacije. Pojedini opozicioni poslanici danas na različitim konferencijama u holu Skupštine, u koju se može reći da su došli turistički, kada već govorimo u duhu Zakona o turizmu, da drže konferencije u holu, pokušavajući da opravdaju platu koju primaju, jer u ovu salu ne ulaze, oni žele da pošalju poruku da vode nekakav paralelni parlament. Međutim, rasprava se odvija ovde. Ovde su ih delegirali građani Srbije koji su za njih glasali. Oni su dužni da te građane predstavljaju i da se za njih zalažu. Međutim, ono što mi imamo danas, to je sasvim drugačija situacija. Oni pokušavaju da na ulicama na silu preuzmu vlast. Dakle, vlast se dobija na izborima, regularno, uz podršku građana, nikako nasilno i nikako na ulicama. Građani su, naravno, prozreli ovakvu politiku, odnosno odsustvo politike i svaki put pokazali da podržavaju jedino politiku SNS i da politika koju vodi Aleksandar Vučić nema alternativu. Kada je reč o predlozima zakona u oblasti poljoprivrede, jedan se zakon odnosi na bezbednost hrane, a ostali se odnose na zaštitu bilja. Dakle, najpre je reč o jasnoj podeli nadležnosti između Ministarstva zdravlja i Ministarstva poljoprivrede i ono što bih posebno naglasila je uspostavljanje Direkcije za nacionalne referentne laboratorije. Ono što je veoma važno je sistem službenih laboratorija koje će vršiti analizu uzoraka, jedna nacionalna referentna laboratorija koja će kontrolisati njihov rad i ono što je važno da te naše laboratorije budu akreditovane, da budu međunarodno priznate kao kompetentne, da budu dobro opremljene, da budu osposobljene kadrovski i da budu u stanju da prate naučna dostignuća i da daju odgovarajuće stručne ekspertize. Ove laboratorije će svakako biti nezavisne i nepristrasne u svom radu, što je veoma važno i pokrivaće 95% proizvoda na tržištu. Ono što bih želela da istaknem kada je u pitanju rezultat rada Ministarstva poljoprivrede, to je uspostavljanje laboratorije za kontrolu kvaliteta mleka u 2018. godini, koja je najpre imala za svoj zadatak da proveri higijensku ispravnost mleka, da pomogne u određivanju cene sirovog mleka i isto tako da pomogne prilikom selekcije proizvodnih osobina stoke. Kada je reč o Zakonu o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, prioritet je očuvanje zdravlja ljudi, zemljišta i voda i veoma važno stalno kontrolisati ove proizvode kako bi se ustanovilo da li ispunjavaju propisane uslove. I u ovoj oblasti će se uspostaviti baza podataka za šta su opredeljena sredstva kroz IPA fond 2012. godine, koji će ustanoviti održiv sistem koji će u sebi sadržati sve ove podatke. Kada je reč o Zakonu o zaštiti bilja, predložene izmene se donose u cilju sprečavanja unošenja i širenja mikroorganizama koji mogu ugroziti ili dovesti u pitanje opstanak pojedinih biljnih vrsta, što bi se naravno negativno odrazilo i na poljoprivredu i na ekonomiju naše zemlje i kako bi Srbija trgovala i bila deo svetske trgovinske organizacije, ona mora garantovati svojom zakonskom regulativom i implementacijom odgovarajućih zakona da ispunjava međunarodne standarde o fitosanitarnim merama. Kada je reč o Ministarstvu poljoprivrede, cilj je, naravno, da se zaštite domaći proizvođači i da im se na svaki način izađe u susret, što se čini i kroz IPARD sredstva koja su pokrenuta i za koja su raspisani konkursi tokom 2018. godine. Kao što je ministar Nedimović juče istakao na Odboru za poljoprivredu, do kraja marta biće isplaćeni svi podsticaji za 2018. godinu, odnosno povraćaj sredstava od 50% do 70% za nabavku traktora, mehanizaciju i opreme. Takođe, odobrene su i subvencije za gorivo i naši poljoprivredni proizvođači pre svega nekoliko dana od podnošenja zahteva mogu očekivati da im se odobri isplata ovih subvencija. Takođe, dogovoren je izvoz goveđeg mesa u Tursku i izvoz pšenice u Egipat i to su sve podsticaji Ministarstva poljoprivrede. Takođe, i ulaganja u sisteme za navodnjavanje. Naša premijerka Ana Brnabić je juče na biznis formu istakla da je u proceduri nabavka prvih 28 protivgradnih stanica koje idu u paketu od 100 kako bismo našu zemlju pripremili da bude otporna na klimatske promene i da pomognemo našim poljoprivrednim proizvođačima da unaprede svoju proizvodnju. Kada je reč o Zakonu o turizmu i ugostiteljstvu, rezultati su analize stanja na turističkom tržištu i sagledavanja problema aktera turističke privrede. Najvažniji zadatak koji imamo pred sobom je zapravo suzbijanje sive ekonomije. Ovaj zakon u prvi plan stavlja zaštitu prava korisnika aovih turističkih putovanja, uređuje oblast elektronske prodaje turističkih putovanja, iznajmljivanje vozila, zaštite podataka, a takođe su uvedena i šira ovlašćenja turističkih inspekcija. Ono što Srbija želi to je da promoviše svoje turističke destinacije. Želi da ih učini konkurentnim na međunarodnom tržištu i da postigne jedan održiv, dinamičan, usklađen i konkurentan rast na principima održivosti i ekonomičnosti i da se zasniva na potvrđenom kvalitetu usluga na našem prepoznatljivom identitetu i autentičnosti u međunarodnim okvirima. U 2015. godini, prvi put nakon sedam godina negativnog trenda, turistički promet u Srbiji po prvi put beleži porast i do dana današnjeg on održava ovaj trend i sigurno je da su ovakvom rezultatu doprinela najpre ulaganja Vlade Republike Srbije u turističke potencijale naše zemlje, u banje, u opremanje svih onih sadržaja koje turisti traže, ali i donošenje vaučera za subvencionisano korišćenje godišnjih odmora, kojih je samo u 2018. godini iskorišćeno 100 hiljada. Dakle, svi koji su planirani i ispunjen je budžet na ovaj način. Turisti se najčešće opredeljuju za naše banje – Vrnjačku, Soko banju, Ribarsku, Prolom, ali i za Kopaonik i Zlatibor. Opet kažem, sve ovo je rezultat jednog ozbiljnog i odgovornog odnosa države prema našim potencijalima koji su godinama devastirani. Bilo je nezamislivo da tokom vođenja ranijih politika se u ove oblasti ulaže. Dakle, mi sada ozbiljno ulažemo i u motele i u turističke sadržaje i u sportske terene i u bazene otvorene i zatvorene i u slobodne površine, u kulturne centre, ali i u obnovu tvrđava. Dakle, imamo jedan ozbiljan pristup kako bismo stvorili sve one sadržaje koje turiste privlače i koji omogućavaju našoj zemlji da se na ovaj način promovišu. Imajući u vidu prioritet digitalizacije Vlade Republike Srbije i razvoje elektronske uprave, uvodi se centralni informacioni sistem u oblasti ugostiteljstva, dakle, e-turista, koji će omogućiti našim korisnicima da imaju uvid u sve smeštajne kapacitete, u pružaoce usluga objekta za smeštaj kako bi se smanjile procedure i povećala efikasnost naplate, ali i sama bezbednost. Ja bih samo pročitala nekoliko rezultata vezanih za turizam i ugostiteljstvo. Dakle, u 2018. godini zabeležen je povećan broj turista u našoj zemlji od 11,2% i to broj dolazaka stranih turista beleži porast od 14,2%. Kada je u pitanju Grad Beograd, zabeležen je porast od 11,8% kada je u pitanju broj dolazaka turista. Takav isti trend zadržavaju i banjska mesta, planinski centri. Kada su u pitanju noćenja, takođe su ovi brojevi u porastu. Prema podacima NBS u 2018. godini ostvaren je devizni priliv od turizma u iznosu od 1,3 milijarde više u odnosu na isti period 2017. godine. Dakle, znatna ulaganja, ubrzana modernizacija su cilj naše zemlje kako bismo nadoknadili izgubljeno vreme. Ponavljam, od kada se o politici stara Aleksandar Vučić i SNS, zaista se intenzivno ulaže, ali to je najpre rezultat jedne odgovorne i posvećene politike koja je obezbedila već četiri godine unazad suficit u budžetu, odnosno obezbedila sredstva za ulaganje u sve ove oblasti, ali isto tako jedan ozbiljan i odgovoran pristup prema našim potencijalima koje treba razvijati i one koje tek treba otkrivati, jer sigurno je da ima još puno banja koje obiluju termalnim i mineralnim vodama, njihovi kapaciteti još uvek nisu iskorišćeni. Naš odnos prema ovim potencijalima je vidljiv i predsednik Srbije u okviru kampanje „Budućnost Srbije“, obilazi svaki okrug, predstavlja rezultate i predstavlja planove za budući period, razgovara sa građanima koji se okupljaju u velikom broju i iznosi planove koji se odnose na dalji razvoj naše zemlje, ulaganja i u Vrnjačku, i u Sijarinsku i u Kuršumlijsku banju i sva druga mesta, kako bismo pokrenuli ove krajeve i pomogli našim ljudima da pokrenu svoju ekonomiju, da se zaposle, da se otvore radna meta i da ovi naši turistički potencijali, ova naša turistička blaga zažive. Uzrok tome su stabilne finansije. Mi odatle nalazimo izvor prihoda i rezultat jedne posvećene i odgovorne politike koju vodi Vlada Republike Srbije. Imajući u vidu sve navedeno, u danu za glasanje poslanička grupa SNS podržaće predloge koji se nalaze na današnjem dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko od predsednika poslaničkih grupa ili ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Ne. Onda prelazimo na raspravu po spisku prijavljenih govornika. Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, gospodo ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, lepo je biti večeras ovde u ovoj sali i govoriti o predlozima zakona koji će dosta toga dobrog doneti. Pre svega, imam veliko zadovoljstvo da mogu da i kao narodni poslanik glasam da već jednom se usvoji, pre svega, Zakon o bezbednosti hrane. Ministar je već govorio u uvodnoj reči koliko je značajno da Srbija dobije referentnu nacionalnu laboratoriju za ispravnost hrane. Verujem da će svi narodni poslanici u danu za glasanje to podržati. Ono što bih na samom početku hteo da se obratim, pre svega ministru Ružiću, oko Predloga Zakona o Centralnom registru stanovništva. Koleginica koja je govorila pre mene već rekla sve dobre strane, ali gospodine Ružiću, ono što sam hteo da vas pitam jeste, niko od nas narodnih poslanika, neće ništa reći protiv digitalizacije i sve ono što je dobro, što e-uprava može da donese, pre svega lokalnim samoupravama i svima drugima, ali ono na šta bih ja da vas upozorim jeste, da mi imamo skoro milion stanovnika koji žive u brdsko-planinskim predelima. Obično je to stanovništvo već staračko i ono ne može niti zna moderne tehnologije. Zašto vam ovo govorim? Mislim da je veoma važno da Ministarstvo prepozna značaj onoga što su nekada bile kancelarije mesnih zajednica i referenti mesnih zajednica u matičnim područjima koji su bili jedina veza između opštine i države sa domaćinstvima koja žive nekada i 30-40 kilometara udaljenih od opštinskih mesta. Ovaj zakon je predviđen da stupi na snagu u septembru 2020. godine, ali smatram da se do tog perioda mora iznaći mogućnost da se pomogne ljudima koji nisu niti dovoljnog znanja, niti su obučeni, niti imaju tehničke mogućnosti da imaju računare u svojim domovima i zbog toga mislim da se treba razmisliti da se matična područja ostave i da ono što smo imali ranije, te mesne kancelarije na seoskom području, a to je sada predviđeno manje-više, da se sve ukida i da opština bude jedno matično područje, da se razmisli da se tim ljudima pomogne. Malo pre sam pohvalio izmene Zakona o bezbednosti hrane i uopšte, gospodine ministre Nedimoviću, ima dosta toga dobrog u Ministarstvu koje treba pohvaliti, već su to kolege radile, ja ne bih to, ja bih da vas pitam par konkretnih stvari. Prošle godine 2018. verovatno za srpski agrar, pre svega za našu Šumadiju je bila verovatno najteža u zadnjih 30 godina. Sve što je moglo da nas pogodi, sve nas je pogodilo. Ja vas samo pitam, dobro je što je Ministarstvo izašlo sa subvencijama od 70% za podsticaje na polise osiguranja, ali po kom osnovu na primer Šumadijski okrug tu nije ušao? Pazite, mi imamo informaciju da su ušli Kolubarski, Moravički, ja bih to voleo sada od vas da čujem, znači šta je sa Zlatiborskim, odnosno Šumadijskim i Podunavskim okrugom? Vi ste sami svedoci da smo pretrpeli značajne štete u prethodnoj godini i ovo je mesto i prilika da i od vas čujemo koji su tačno okruzi ušli, jer se tu, kažem različita govorkanja prenose i sami ste rekli da te informacije mogu biti poluistinite ili istinite, pa bih od vas ja voleo da čujem koji su okruzi ušli za podsticaje od 70% za polise osiguranja? Drugo pitanje, koleginica je rekla, i to ja pohvaljujem, da je krenula procedura oko nabavke automatskih lansera koji će ići širom Srbije, ali šta je sa strelcima, 15. aprila nam počinje sezona odbrane od grada, šta je sa naknadama strelcima koji rade, a te naknade su stvarno smešne, iznose 2.000 dinara koje daje Ministarstvo, 2.000 dinara lokalne samouprave i niko neće, trenutno ne možemo da angažujemo ljude uopšte po lokalnim samoupravama da rade za te novce. Pošto imam samo pet minuta vremena na raspolaganju, voleo bih da samo čujem od vas kakva je situacija sa nabavkom protivgradnih raketa? Hoće li ove godine biti protivgradnih raketa ili ih neće biti, da prosto i lokalne samouprave znaju da li će nabavljati u prvom delu sezone? Sezona počinje 15. aprila, traje do 15. oktobra. Imamo sasvim dovoljno vremena, ali se moramo dobro organizovati, pohvale za predloge zakona. Samo molim da mi odgovorite na ova konkretna pitanja koja sam postavio. Zahvaljujem.
Hvala. Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Prvi put govorim kao samostalni poslanik i prvi put ću imati na raspolaganju pet minuta vremena na jednoj sednici u poslednje tri godine. Želim na početku da izrazim čestitke jednom ministru u Vladi Republike Srbije zbog toga što je skupio hrabrost i izjavio ono što bi bilo normalno da svi mi koji smo položili zakletvu u ovom visokom domu po različitim osnovama se tako ponašamo, a to je dr Nenad Popović. Apsolutno ga podržavam jer je to nešto što je suprotno defetističkim izjavama koje se mogu čuti od različitih funkcionera u poslednje vreme. Drugo, priroda nam nestaje pred našim očima. Pogledajte podatke svih međunarodnih institucija i mnogo mi doprinosimo tome. Na jučerašnjoj sednici Odbora za poljoprivredu rekao sam da je ministar upoznat sa slučajem trovanja pčela, a predsedniku Odbora za poljoprivredu sam predao materijal u vezi toga. Šta su uzroci tome? Ministar kaže da imamo nultu toleranciju na genetički modifikovane organizme u proizvodnji i trgovini. Ja bih voleo, pošto zamenjujete i ministra trgovine sada na ovoj sednici, da mi kažete koliki procenat uvoznih pošiljki podleže uzorkovanju i kontroli u laboratorijama, barem u poljoprivredno-prehrambenim proizvodima? Drugo, bio sam pratioc jednog inostranog ministra poljoprivrede. Na završnim razgovorima sa našim ministrom poljoprivrede bili smo samo nas trojica u kabinetu Ministarstva. Pitao ga je da li u Srbiji postoji bolest ludih krava? Kaže – ne. Da li imate laboratoriju koja to može da utvrdi? Kaže – nemamo. Otkud onda znate da nemate bolest ludih krava? Pre dve nedelje ili tri, sva sredstva informisanja objavila su da je Bajerovo seme uljane repice posejano u Nemačkoj i u Francuskoj na osam hiljada hektara u Francuskoj, tri hiljade hektara u Nemačkoj, zaorano zbog toga što je genetički modifikovano jer je uvezeno to seme po ugovorom o proizvodnji Bajera u Argentini. Pogledajte naše poljoprivredne apoteke, šta sve uvozimo od Bayera, ja ne tvrdim da je to genetički modifikovano, ali sa poreklom proizvodnje iz Argentine ili drugih zemalja, gde su izrazito prisutni GMO. Govori se o tome da su, ako govorimo protiv GMO, da moramo voditi računa o lekovima. Molim vas, bolesni ljudi ne mogu se izjednačiti sa hranom, odnosno lekovi se ne mogu izjednačiti sa hranom. Bolesni ljudi su upućeni da koriste, da se hvataju za poslednju slamku koja im nudi neki spas, ali hrana mora da bude najvažniji lek u životu ljudi. Verovao bih da imamo nultu toleranciju na GMO kada bismo imali rezultate, jer evo, iznesite, molim vas, podatke da li smo i koliko površina kontrolisali na prisustvo GMO zasejanim pod uljanom repicom? Da li smo i koliko površina kontrolisali na GMO pod kukuruzom? Vi niste bili tada ministar, ali ja se vrlo dobro sećam kada je pronađen uzorak GMO kukuruza u Srbiji i kada se digla jedna velika panika oko toga. Na svu sreću, to je bilo samo trenutno i sporadično i stvar je prošla. Verovao bih da imamo nultu toleranciju, i ako je Ruska Federacija članica Svetske trgovinske organizacije donela Zakon 667, koja je sve proizvođače GMO i distributere, kao i proizvođače hemijskih sredstava u funkciji proizvodnje GMO, tretira kao teroriste. Da li mi to možemo da uradimo? Da li mi možemo da prepustimo narodu da odlučuje šta će da radi? Mi tražimo podršku naroda, svako od vas, kao političari, da glasa za vas, a nemamo poverenja da pustimo narod na referendumu da se izjasni da li su za, protiv nečega. Pogledajte šta radi Švajcarska i druge zemlje. Dakle, u Zakonu o genetički modifikovanim organizmima, ministre, član 4, imate 15 definisanih pojmova. Među tih 15 definisanih pojmova nemate pojam genetički definisana hrana. Pogledajte član 4. Zakona. Dakle, ja vas molim, objasnite građanima šta je genetički modifikovana hrana i zašto u ovom članu 2, gde se menja sadržaj člana 5. stoji genetički modifikovana hrana bez naznake za koga je, a iza toga i genetički modifikovana hrana za životinje. Zašto ne stoji da je genetički modifikovana hrana i za ljude?
Hvala. Da li neko od ministara želi reč? Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem. Hteo bih, pre svega, da ono što su izrekli nekoliko predstavnika poslaničkih grupa, da odgovorim na pitanja, pošto mislim da je to najkorektnije. Osvrnuću se, pre svega, na onaj deo koji je gospodin Jovanović pomenuo, pa ću onda i na ovo poslednje, a imamo i nešto vezano za turiste. Zlatiborski, Moravički, Kolubarski, plus Podunavski i Šumadijski, to su okruzi gde će subvencije za osiguranje biti 70%, na osnovu analize koja je urađena. Analiza se odnosila na prostor koji je najviše bio izložen gradonosnim oblacima u prethodnih pet godina. Ovo je mera finansijske zaštite tog prostora od sve štete koja nastaje usled gradonosnih pojava. Pored toga, na prostoru Kolubarskog okruga gradi se danas sistem automatske protivgradne zaštite, 28 objekata je gotovo od 99 i mislim da ćemo kompletan okrug ove godine završiti. To su prostori gde bez ljudske posade, savremenim sistemima upravlja se i tretiraju se ovi oblaci protivgradnim raketama. Urađena je od strane DRI revizija celishodnosti čitavog postupka protivgradne zaštite, dati su predlozi i mi ćemo inicirati izmene zakona na osnovu kojih neće više biti problema kao što je bilo do sada vezano za protivgradnu zaštitu, naročito vezano za protivgradne strelce. Bilo je pitanja koja su se ticala GMO. Ja bih samo još jednom zamolio, poštujem struku, poštujem zvanja, poštujem godine, poštujem sve, ali nemojte, molim vas, da obmanjujete ovaj narod. Te priče o tome da se u Srbiji dozvoljava proizvodnja, promet GMO, to apsolutno ne stoji. Imate Zakon o genetski modifikovanim organizmima koji jasno to kaže sa nultom tolerancijom. Prošle godine, odnosno svake godine Uprava za zaštitu bilja, zajedno sa MUP, kontroliše prostor i eventualne zasade i automatski pali, nestaje, ako se desi to. Vi ne možete ni u jednom obliku funkcionisanja u stoprocentnom iznosu negativne pojave satrti. To je nemoguće. E, sad, da se vratimo na lude krave. Naravno da postoji institucija koja se na liniji klanja bavi kontrolom BSE, a to je Naučni veterinarski institut. Da vam kažem jednu stvar, ja mislim da je to od 1988. godine, valjda kad je prvi put dijagnostikovana ta bolest ludih krava, mislim u Velikoj Britaniji, a složićete se, od tad ima jedno 30 godina. Evo, za vas, za poslanike ekskluzivna informacija. Danas smo dobili obaveštenje od Svetske organizacije za zdravlje životinja da je Srbija na listi zemalja sa minimalnim rizikom od bolesti ludih krava. To je na bazi monitoringa i svega što je rađeno prethodnih godinu i po dana, dobijen takav status, koji će u pogledu trgovine nama otvoriti mnoga vrata, kako u pogledu toga da ne mora više da se kontroliše na liniji klanja, zato što smo prostor koji je zaštićen, ali i to mora da se radi. Zašto to neko 30 godina nije radio, ja stvarno nemam pojma i neću da ulazim u to, ali ovo vam je odgovor na to pitanje. Što se tiče Kineza, turista i svega ostalog, želim samo još jednu stvar da kažem. To je bilo kroz jednu diskusiju. Vlada Republike Srbije 15. januara 2017. godine, tada je predsednik Vlade bio Aleksandar Vučić, je donela odluku o ukidanju viznog režima sa Kinom, koje je omogućilo ovoliki priliv turista. Iz tog razloga, Vlada koristi sve raspoložive mere, između ostalog i podsticajne, kako bi ovu granu društvenog života što više unapredila. Ja, koliko sam uspeo da sva pitanja percipiram, zahvalio bih se svim poslaničkim grupama, odnosno njihovim ovlašćenim licima koji su podržali predloge zakona. Mislim da je jako važno i apsolutno sutra tokom rasprave uključivaću se i odgovarati na sva pitanja. A, zahvalio bih se i predsednici što mi je pružila priliku sad da odgovorim na ova pitanja. Hvala.
Izvolite repliku.
Zahvaljujem. Hvala za odgovore u vezi sadašnje situacije, mada je to davno prošlo vreme oko bolesti ludih krava, gospodine ministre. Međutim, hteo bih da vas zamolim, dva pitanja još koja smo juče raspravljali na Odboru za poljoprivredu, jedno se odnosi na testiranje sredstava priključnih mašina za zaštitu hemijskim sredstvima, koja je odložena do 2022, odnosno 2023. godine i drugo, na Banku gena, koja je sada pod jurisdikcijom, kako vi pravnici kažete, Nacionalne laboratorije. Da li mogu dobiti, zbog javnosti i zbog kolega koji su to tražili, vaše mišljenje i vaše odgovore? Da li može da se učini promena u predlogu ovih zakona u tom kontekstu, da se odobri i smanji period, odnosno počne sa testiranjem priključnih uređaja za hemijsku zaštitu biljne proizvodnje i drugo, da se Banka gena izdvoji iz Nacionalne laboratorije, banka semena i sadnog materijala? Hvala.
Hvala. Izvolite, gospodine ministre.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Izvinjavam se što sam ranije počeo sa pričom. Da vam pravo kažem, da smo dobili te amandmane, mi bi ih razmotrili. Gospodin Rističević je predlagao amandmane, Odbor je predlagao amandmane. Juče je bilo vreme i mesto da se predloži to. Ja bih, dam vam pravo kažem, to razmotrio. Pošto nema tiketa, nema ni lotoa. Meni su ruke vezane sad, ali svakako razmotriću vaše predloge.
Zahvaljujem. Pre nego što dam reč sledećem govorniku, da vam kažem da mi nismo produžili danas radno vreme. Radimo do 18 časova. Ako ćete moći vaše izlaganje da izložite u devet minuta, ja ću vas prozvati. Ako ne, ostavljamo za sutra. Poslaniče Atlagiću, da li prihvatate, do 18 časova? Izvolite.
Poštovana predsednice, uvođenje Centralnog registra stanovništva je prvorazredna stvar za našu zemlju i bezbednost hrane je prioritet Vlade Republike Srbije, kao što reče ministar Nedimović. Ja ću govoriti sa pozicije kadra, a time želim reći da sam na prošloj sednici Narodne skupštine Republike Srbije za nekoliko profesora Filozofskog fakulteta u Beogradu, koji su potpisali podršku tzv. građanskim protestima, rekao da nemaju naučne radove na SCI Thomson-Reuters listi. Ta bezimena grupa profesora, rekla je da sam iznosio laži. Poštovani građani Republike Srbije, znaju oni dobro da nisam lagao, što može proveriti svako ko ukuca „Naši u Wos“, ali ne znaju. Oni su lagali sami sebe i građane Republike Srbije, i to je tragedija. Ponoviću da ne zaboravite: prof. dr Marija Bogdanović nula radova, prof. dr Sreten Vujović nula, prof. dr Đokica Jovanović nula, prof. dr Milan Ristović nula, prof. dr Ana Pešikan nula, prof. dr Tinde Kovač Cerović nula, prof. dr Siniša Mišić nula, prof. dr Miro Šković nula, prof. dr Nikola Samardžić, moj politički protivnik, ima radove, docent dr Jovo Bakić nula, prof. dr Dubravka Stojanović nula. Poštovani narodni poslanici profesorka Stojanović je rekla da sam ja iznosio laži na sednici Narodne skupštine. Naravno da nisam. Ona je lažov, jer je lagala da se predsednik Republike Aleksandar Vučić u svom govoru u Kosovskoj Mitrovici pozivao na Nikolaja Velimirovića i akademika Dobricu Ćosića, što znači, citiram Dubravku Stojanović, preskakanje zapadnog puta ne prihvatanje vladavine prava i pluralističke političke kulture, gušenje sloboda i ljudskih prava“, završen citat. Niti jednu reč citiranu Aleksandar Vučić nije rekao u Kosovskoj Mitrovici, već Dubravka Stojanović podmeće i laže, jer je Aleksandar Vučić u Kosovskoj Mitrovici rekao, citiram: „Narod mi je pružio poverenje, a mandat mi je dao da uradim tačno ono što je pisao još vladika Nikolaj Velimirović. Ako treba da branim sebe, ima da ćutim. Ako treba da branim istinu, ima da govorim“, završen citat. Poštovani građani Republike Srbije, poštovani univerzitetski profesori, tako profesorka Stojanović laže o Aleksandru Vučiću. To je njezin domet. Međutim, to nije jedina laž koju je izrekla uvažena profesorka Stojanović. Ona je 17. februara gospodnje 2014. godine izjavila, citiram: „Srbija je izgubila 700 hiljada stanovnika u Prvom svetskom ratu“ i time umanjila broj žrtava za najmanje 400 hiljada. Time se svrstala u red najvećih falsifikatora broja srpskih žrtava u Prvom i Drugom svetskom ratu uz povijesničare i znanstvenike dr Franju Tuđmana, akademika Stjepana Razuma koji je izneo da je u Jasenovcu pobijeno pet hiljada, akademika Pečarića koji je izneo da je u Jasenovcu pobijeno pet hiljada i drugih naučnika. Ne treba da vas čudi, jer profesorka Stojanović se protivi podizanju spomenika srpskim herojima Milanu Tepiću i Gavrilu Principu, kao i obeležavanju Oluje. Ona je za Gavrila Principa rekla, citiram, poput austrijskih i nemačkih istoričara, da je terorista, a ne atentator, završen citat. To nisu jedini biseri profesorke Stojanović. Ona se zalaže za to da se, citiram, Srbija odrekne KiM i Republike Srpske, završen citat. I ne samo to, ona kaže da je najveći problem Srbije što je, citiram, pobedila u ratovima, završen citat, što znači da je trebala prihvatiti fašizam i neslobodu, a ne zna gospođa Stojanović da je duh srpskog naroda slobodarski duh i da je jedan od elemenata srpskog nacionalnog identiteta pobednički i slobodarski duh. Docent dr Jovo Bakić, desetogodišnji docent, je dao za diplomski rad, šokiraćete se, citiram, „Uloga Pink i Hepi televizije u stvaranju i reprodukovanju kulta vođe i analiza sadržaja gostovanja Aleksandra Vučića u emisijama Ćirilica i Teška reč“, završen citat. To je isto kao da sam ja dao temu za doktorsku disertaciju – uloga Filozofskog fakulteta u Beogradu u reprodukovanju kulta neznanja, bezobrazluka, političke nekulture i diletantizma – slučaj Jovo Bakić, dr Dubravka Stojanović. Ovaj naučni i političko naklapalo Jovo Bakić je izjavio 17. januara 2016. godine, citiram, da je Aleksandar Vučić izmećar Angele Merkel, završen citat. To je isto kao da sam ja izjavio da je dr docent Jovo Bakić govnar Dragana Đilasa i Vuka Jeremića. Poštovani narodni poslanici, rekli su da imam dva rada na SCI listi. To je toliko kao čitava katedra Filozofskog fakulteta. Trideset profesora na katedri za istoriju, svi skupa imaju dva na SCImago listi. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Za danas smo završili rad. Nastavljamo sutra u 10.00 časova sa listom govornika. Hvala lepo.