12. Vládní návrh zákona o náhradním výživném pro nezaopatřené dítě a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o náhradním výživném) /sněmovní tisk 898/ - druhé čtení Za omluvenou ministryni práce a sociálních věcí Janu Maláčovou z pověření vlády uvede tento tisk místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi, abych jménem vlády a též v zastoupení paní ministryně přednesla zákon, nebo návrh zákona o náhradním výživném pro nezaopatřené dítě a o změně některých souvisejících zákonů. Dále budu uvádět už jenom zákon o náhradním výživném. Návrh zákona o náhradním výživném pro nezaopatřené dítě a o změně některých souvisejících zákonů, který je předkládán na základě plánu legislativních prací na rok 2019 a programového prohlášení vlády, řeší především situaci rodin s dětmi, které se vlivem nehrazení výživného ze strany povinného rodiče mohou dostat do nepříznivé sociální a finanční situace. Účelem náhradního výživného je tak finanční pokrytí výpadku příjmů rodiny, v níž nezaopatřené dítě žije, a to nad rámec současných sociálních dávek. Tyto rodiny budou zároveň motivovány k řešení vzniklé situace, neboť podmínkou nároku na náhradní výživné je podání návrhu na exekuci nebo soudní výkon rozhodnutí. Náhradní výživné budou vyplácet krajské pobočky a pobočka pro hlavní město Prahu Úřadu práce ČR. Náhradní výživné bude náležet ve výši rozdílu stanovené a uhrazené vyživovací povinnosti, nejvýše však ve výši 3 tisíce korun měsíčně. Výše náhradního výživného bude vycházet z měsíčního průměru uložené a uhrazené vyživovací povinnosti za čtyři kalendářní měsíce předcházející čtyřem kalendářním měsícům, za které se nárok prokazuje a uplatňuje. Náhradní výživné se bude poskytovat po omezenou dobu. Nárok tak zanikne nejpozději po výplatě 24 splátek náhradního výživného nebo skončením nezaopatřenosti dítěte. Po zániku nároku na náhradní výživné, tedy po výplatě 24 splátek nebo skončení nezaopatřenosti, případně dříve, pokud lze předpokládat, že již nebude náhradní výživné vypláceno, přejde pohledávka na výživné ve výši poskytnutého náhradního výživného rozhodnutím úřadu práce na stát. V rozhodnutí bude uveden rozsah, v jakém pohledávka na výživné na stát přejde. Úřad práce podá poté návrh na zahájení soudního výkonu rozhodnutí nebo exekuce, případně v určitých případech vyzve oprávněnou osobu k tomu, aby tento návrh podala sama. Účinnost zákona se navrhuje na 1. červenec 2021. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Dále tisk byl přikázán ústavně-právnímu výboru. Usnesení výboru pro sociální politiku bylo doručeno jako sněmovní tisk 898/1. Zpravodajkou výboru pro sociální politiku byla paní poslankyně Jana Pastuchová. Ta zde není přítomna. S tím, jak výbor projednal tento návrh, nás seznámí pan poslanec Marek Novák. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážené dámy, vážení pánové, já vás seznámím s usnesením výboru pro sociální politiku z 55. schůze, která se konala dne 9. září 2020. Po odůvodnění ministryně práce a sociálních věcí Jany Maláčové, zpravodajské zprávě poslankyně Jany Pastuchové a po rozpravě výbor pro sociální politiku Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky 1. doporučuje Poslanecké sněmovně, aby vyslovila souhlas s vládním návrhem zákona o náhradním výživném pro nezaopatřené dítě a o změně některých souvisejících zákonů, zákon o náhradním výživném, sněmovní tisk 898; 2. zmocňuje zpravodajku výboru, aby se stanoviskem výboru seznámila schůzi Poslanecké sněmovny a ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedla příslušné legislativně technické úpravy. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Protože se tímto návrhem zabýval i ústavně-právní výbor, tak by některý z členů výboru nás měl informovat o projednání návrhu ve výboru. Já tady nemám ani žádný materiál z ústavně-právního výboru. Já myslím, že pokud nikdo nic nenamítá, tak se teď spokojíme s informací o projednání v garančním výboru. V tuto chvíli otevírám obecnou rozpravu. Do rozpravy je přihlášena paní poslankyně Olga Richterová. Připraví se pan poslanec Bauer. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. K zákonu o náhradním výživném mám za klub Pirátů dva pozměňovací návrhy, které stručně představím. Jde o to, že v okolních zemích, kde taková ustanovení platí, není omezení výplaty na dva roky. Nedává to totiž smysl, proč omezovat náhradní výživné 24 měsíci, dvěma lety. Takže jeden pozměňovací návrh se za nás týká vyloženě toho, aby nárok na náhradní výživné nezanikl po 24 měsících od první výplaty, tam nevidíme žádné logické zdůvodnění. Pokud stát chce děti podporovat, pokud stát chce vyrovnat alespoň ty nejmarkantnější sociální rozdíly, tak to má dělat do skončení nezaopatřenosti. To je první pozměňovací návrh číslo 6267, přihlásím se k němu ještě v podrobné rozpravě. Druhý...
Ano, paní poslankyně, oprávněně mě žádáte o to, abych zjednal pořádek. Dámy a pánové, prosím o klid, ať může paní poslankyně přednést svoje návrhy.
Děkuji. Druhý návrh se týká toho, že nejsme přesvědčeni, že dává smysl mít v zákoně pevnou částku. V tom zákoně je navržena limitní částka 3 tisíce korun. My bychom místo této fixní částky navrhovali navázání na násobek životního minima, čistě z toho důvodu, aby se z důvodu inflace nemuselo sahat do zákona, nemusel otevírat tento zákon a namísto toho by čistě vláda řešila valorizaci životního minima. Do budoucna bychom si samozřejmě i u životního minima přáli automatismus. Hovoří se o něm. Takže ten návrh je místo 3 tisíc korun v současnosti nejbližší násobek, je to 0,78násobek životního minima jednotlivce. To by bylo vlastně při navrhovaném koeficientu nejblíže té navržené částce, bylo by to 3 011 korun. Děkuji za zvážení těchto dvou pozměňovacích návrhů. U toho druhého jde o obecný princip, aby nebylo neustále třeba v důsledku inflace valorizovat zákony, ale aby v nich byly koeficienty životního minima a podobných částek, které by se pak aplikovaly při valorizaci plošně. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Do podrobné rozpravy je dále přihlášen pan poslanec Jan Bauer. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo Poslanecké sněmovny, dámy a pánové, já jsem se za náš poslanecký klub velmi podrobně k tomuto návrhu zákona vyjádřil již v prvním čtení včetně toho, že jsem podal návrh na zamítnutí, ale dovolte mi jenom zkráceně dvě poznámky. První poznámka spíše směřuje na současnou paní ministryni financí Alenu Schillerovou. Je ironií osudu, že zrovna v tomto druhém čtení musíte tento návrh zákona předkládat vy, protože ve svém příspěvku v prvním čtení jsem si právě vypůjčil vaše názory, kdy jste k tomuto návrhu byla hodně skeptická, kdy jste říkala něco ve smyslu, že stát nemůže suplovat zodpovědnost rodičů, a že pokud tento návrh projde, tak nevytváříme nic jiného než další nové mandatorní výdaje státního rozpočtu, a v podstatě přicházíte s novou sociální dávkou. Od té doby se nic nezměnilo, takže já na tom samozřejmě trvám. Druhá poznámka, kam směřuje vlastně naše kritika. My nezpochybňujeme skutečnost, že rodiče, kde se neplatí alimenty, skutečně se svými dětmi zůstávají většinou sami bez pomoci svých partnerů a je opravdu nutné, aby se těmto rodičům pomohlo. Na druhou stranu než tato pomoc přijde, tak by stát měl skutečně zařídit a zefektivnit stávající vymáhání. Já už možná podesáté vyzývám současnou paní ministryni spravedlnosti, minulého ministra spravedlnosti Kořínka [[Kněžínka?]], aby skutečně zefektivnili současné nefunkční vymáhání alimentů, a až poté, co toto udělají, ať případně přijdou s nějakým návrhem zákona, a vy jste od té doby neudělali vůbec nic a jediné, s čím přicházíte, je, že zavádíte, nebo pravděpodobně zavedete, pokud tento návrh zákona bude schválen, novou sociální dávku, která bude pravděpodobně stát daňové poplatníky přibližně 860 milionů ročně a další desítky milionů korun na samotnou správu. Logicky se pak člověk musí ptát, jestli by nebylo možná lepší ty peníze pak těm rodičům, spíše těm samoživitelkám, přímo rozdat, protože správa těchto dávek bude stát opravdu desítky milionů korun. A logicky se občané této země musí zeptat, na co se příště budeme skládat, na jaké další věcí se příště budeme skládat, když na vyplácení nebo na vymáhání alimentů v tomto případě stát selhává a mimo jiné bude selhávat i do budoucna, protože podle důvodové zprávy vymožitelnost prostřednictvím státu se bude pohybovat někde v úrovni 10 %. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Paní poslankyně Kateřina Valachová je přihlášená. Nehlásí se do rozpravy. Tak je přihlášen Marek Benda v tuto chvíli jako poslední do obecné rozpravy. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážená paní místopředsedkyně vlády, vážené dámy, vážení pánové, dvě první vystoupení jako předsedy ústavně-právního výboru, protože tady bohužel nebyla přítomna určená zpravodajka, paní kolegyně Procházková, která nemohla říci, že ústavně-právní výbor neprojednal tento tisk, nebyli jsme garančním výborem, bohužel vzhledem k času a tlaku, který je na nás vytvářen, jsme se bohužel k náhradnímu výživnému nedostali, čili zpravodajkou byla paní kolegyně Procházková a ústavně-právní výbor to neprojednal. To je první sdělení. Druhé je spíše už teď moje osobní, nikoliv jako předsedy ústavně-právního výboru. Já pokládám tento návrh zákona za něco naprosto nemravného. Prostě mám dojem, že představa toho, že stát má doplácet, a ještě to bude jako propagovat, říkat, jak je to všechno bezvadné, lidem za to, jak se chovají, místo toho, aby jim říkal chovejte se k sobě slušně. Pokud si někdo bere nějaký závazek, například že si vezme nějakou ženu nebo muže, například že si udělá nějaké dítě, tak ten se o to má starat, a ne že stát na sebe bude stále a stále přebírat povinnosti za své občany a pořád jim říkat, vy za nic neodpovídáte, když bude nejhůř, my to vždycky zatáhneme. Takže já pro tento návrh zákona - vždyť nejde o dílčí výhradu. Úplně fatálně nesouhlasím s tím, abychom z občanů snímali tuto zodpovědnost a tvářili se, že ji nemají. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Do obecné rozpravy se hlásí pan poslanec Bauer, ale já musím dát přednost faktické poznámce. Takže paní poslankyně Alena Gajdůšková, která se přihlásila s faktickou poznámkou, promluví jako první. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážená vládo, paní poslankyně, páni poslanci, víte, já za nemravné považuji to, že společnost se nepostará o ty nejzranitelnější, o ty nejpotřebnější. A těmi jsou děti. Tento návrh směřuje k tomu, že se zajistí dětem to, co jim patří. To, aby skutečně nestrádaly. A podívejte se na statistiky. Nejohroženější skupina v této chvíli sociálně jsou samoživitelky s dětmi. Mohu tady uvádět čísla. Takže všechno ostatní, bavme se o všem ostatním, o vymahatelnosti práva, o všem. Ale v prvé řadě mysleme na děti a k tomu tento návrh směřuje. Pak se můžeme bavit dál. Ty děti vyrostly. Za tři roky, za x let, kdy se o tomto tématu zde u nás mluví a jinde to funguje, tak ty děti, mnozí už jsou dospělí. Jenom po tom návrhu, který já jsem předkládala na začátku tohoto funkčního období, od té doby už jsou tři roky. Se stejnými argumenty se to pořád odkládá. Ty děti skutečně vyrůstají a strádají. To vám nevadí? To není nemravné?
Tak přeji pěkné poledne. Nyní tedy je na faktickou poznámku přihlášena paní poslankyně Tereza Hyťhová a v obecné rozpravě je přihlášen Jan Bauer. Tak, prosím.
Tak děkuji za slovo. Já bych chtěla reagovat na svoji předřečnici, paní poslankyni Gajdůškovou. Já naprosto odmítám nařčení, že je to, jak jste to nazvala, že je to nemravné se nestarat o děti. To tady přece nikdo neřekl. My nesouhlasíme s tím, aby vznikla další sociální dávka, kterou bude proplácet stát. Nesouhlasím s tím, co jste říkala, že... Sice ano, máte pravdu, primární je postarat se o děti. S tím naprosto souhlasím a myslím, že se na tom shodne celá Poslanecká sněmovna napříč spektrem. Ale není to přece primární zájem státu, ale těch rodičů, kteří ty děti mají, kteří se o ně mají řádné starat. A když už někdo má dítě, tak se má o to dítě postarat. Pak jsou situace, s tím souhlasím, kdy jsou samozřejmě matky samoživitelky v těžkých životních situacích a tak dále, ale to tady nemůžeme rozebírat, takovéhle konkrétní případy. Není řešením celoplošně platit za všechny dlužníky v celé ČR, aby vznikla další sociální dávka. A ještě v této době. Mě by zajímalo, z čeho to vaše vláda bude platit, z čeho to zaplatí, ty dlužníky. Jaký tedy bude, jak bude vypadat rozpočet? Kolik miliard bude mít schodek, jestli byste mi to tady mohla říct. Jak je tedy propočtený váš plán, pokud to takhle máte v plánu? Jestli byste nám mohla říct konkrétní čísla, protože já s tímhle nesouhlasím. A nemyslím si, že bychom povinnosti rodičů měli překládat na stát. To se na mě nezlobte. Děkuji.
Tak nyní dvě faktické poznámky. Jako první vystoupí paní poslankyně Alena Gajdůšková, připraví se paní poslankyně Richterová. Prosím. Tak vaše dvě minuty. Prosím.
Děkuji ještě jednou za udělení slova. Já samozřejmě se nebudu vyjadřovat k rozpočtu, protože s tím to nesouvisí. Já odmítám, že návrh náhradního výživného, dříve se to jmenovalo zálohované výživné, je další sociální dávka. Není. To je záloha, to je to, co se půjčí tomu povinnému, a ten to musí splatit. To prostě tak není. Já chápu, že to ministerstvo napsalo do důvodové zprávy, ale tak to není. Já to prostě odmítám. Jde o to, aby děti nestrádaly, a na tom dlužníkovi si to stát vymůže. Tečka. To je celé. A kdyby to bylo tak, jak by to mělo být, kdyby soudy stanovovaly to výživné, výšku výživného skutečně podle toho, jak ten člověk může platit, tak do téhle situace se žádná rodina ani nedostane. Protože ten, komu soud stanoví výšku výživného, ten taky musí mít na to, aby ji platil. To znamená, že ji zaplatit musí. O tom to je.
Nyní vystoupí na faktickou poznámku paní poslankyně Olga Richterová a připraví se paní poslankyně Tereza Hyťhová, na faktickou stále. Tak prosím, vaše dvě minuty, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych fakticky zareagovala na ty rozpočtové dopady, protože ty nás v Pirátech samozřejmě zajímají. Ony totiž největší rozpočtové dopady jsou z toho, když vlastně není naplněný potenciál dětí. Když děti, které by mohly v budoucnosti přispívat ke všemu, co společnost potřebuje, vyrůstají v takovém stresu, chudobě a nenaplnění svých talentů, že v tom životě potom dospělém jen velice těžko mohou obstát. Proto i mnoho jiných zemí si dělá výzkumy, že nejúčinnější je jako stát investovat peníze už do předškolního vzdělávání a podpory péče o děti ještě ve školkovém věku, a to zejména právě ve znevýhodněných rodinách, a zejména v rodinách chudých. A tady ten návrh, co tady je, je takový nástroj, jak řešit to, že to pro naši společnost jako celek není ekonomicky výhodné, když jsou malé děti na tom blbě. Ten návrh je zastropovaný na tři tisíce korun měsíčně. Ten návrh není dokonalý. Ale paní poslankyně, zrovna u této konkrétní věci, které se věnují světoví ekonomové, udělují se za to Nobelovy ceny, že státní politika může mít velký dopad na prosperitu celé společnosti, když se nastaví správně, a když se nastaví ve prospěch rodin s malými dětmi, tak může mít dopad mnohonásobný, tak zrovna v téhle oblasti by chtěla jiný konkrétní návrh, jak vyřešit situaci, když opravdu každý měsíc rodině chybí peníze na ty nejzákladnější potřeby, aby se tam děti mohly rozvíjet. Nevím, jaké jiné řešení než toto, které má třeba i Německo. A Německo považuji za docela velký vzor. Děkuji.
Tak nyní na faktickou poznámku poslankyně Tereza Hyťhová. Vaše dvě minuty, prosím.
Tak děkuji za slovo. Já bych chtěla ještě reagovat na paní poslankyni Gajdůškovou. My jsme si asi nerozuměly. Já rozumím tomu principu. Vy jste řekla: stát toto bude vymáhat teď. A to je dost zásadní. Do dnešního dne se to taky dělo. Funguje to tady, stát nějakým způsobem to vymáhá. Mě by spíš zajímal konkrétní návrh, jak se zlepší to, aby ten stát opravdu ty peníze vymohl. To by mě zajímalo. Váš návrh konkrétní tady, jakým způsobem tedy do budoucna to bude probíhat, aby toto fungovalo. Protože ta představa, co tady říkáte, je samozřejmě hezká. Ano, otec nezaplatí na dítě, je to smutná záležitost, někdo by to měl té mamince uhradit. Ano, s tímto principiálně souhlasím. Ale to, co jste řekla, bude to stát vymáhat, tečka, to je dost zásadní. Jakým způsobem to bude vymáhat, když to do dnešního dne nefunguje? Já chci od vás slyšet jako od vládního představitele, jakým způsobem stát zajistí, konkrétně vy jako ČSSD a hnutí ANO, zajistí tuto vymahatelnost od těch rodičů. Jakým způsobem? Máte návrh připravený, nebo to bude tak, jak to probíhalo do dnešního dne? To znamená, že to nefunguje. Chci slyšet konkrétní návrh. Děkuji.
Tak nyní vystoupí paní poslankyně Alena Gajdůšková na faktickou poznámku. Zatím poslední faktická, kterou tady mám. Tak prosím, paní poslankyně, vaše dvě minuty.
Ještě jednou. Myslím si, že tyto věci jsme si měli vykládat na výboru, a ne tady. Ale to, aby věci fungovaly, jak mají, aby tam nezůstávaly ty dluhy na výživném, se stane dvěma věcmi. Za prvé, že soudy budou stanovovat výživné ve výši, kterou ten člověk zaplatit může. Pokud nemůže, je potřeba to upravit soudním rozhodnutím. Jestli soud stanoví výši výživného, ten člověk na to musí mít. Jinak nevím, jak je možné, že ten soud to v té výši stanoví. To je podmínka číslo jedna. A podmínka číslo dvě. Já se vsadím, a vsadila jsem se s paní Maxovou před třemi lety, že v okamžiku, kdy se dluh toho povinného rodiče stane dluhem vůči státu, nebude dluhem vůči vlastnímu dítěti, tak bude platit sto procent. A já jsem o tom přesvědčena. A vsadila jsem se s paní Maxovou před třemi lety a vsázím se znovu s vámi. Ti lidé si sakra rozmyslí, jestli budou dlužit vůči státu!
Tak nyní bude reagovat Tereza Hyťhová na faktickou poznámku. Tak prosím, vaše dvě minuty.
Děkuji, reaguji naposledy. Evidentně si nerozumíme. To s těmi soudy jste řekla velice pěkně, ale mě by přesto stejně zajímal konkrétní návrh, který tady z vašich úst bohužel nezazněl. Ano, dozvěděla jsem se, že to stát bude vymáhat, že to bude smysluplnější, jak jste řekla, vůči dítěti než státu a podobně. Super. Já jsem chtěla slyšet konkrétní návrh, ten tady není, protože se přes to, co jste tady řekla, přece může stát a stává se to i dneska, je to běžná praxe, otec má platit nějaké alimenty a zkrátka je neplatí. Mě zajímalo, jak se bude v tomto případě postupovat do budoucna, jestli se tyto věci zlepší. Neodpověděla jste mi, nevadí. Věřím, že do budoucna uslyším nějakou konkrétní odpověď. Zkrátka mě zajímá přímo tato věc. Děkuji.
Opět paní poslankyně Alena Gajdůšková. Prosím, máte faktickou poznámku, takže vaše dvě minuty.
Nepotřebuji dvě minuty. Jestliže otec nemůže platit, má si zažádat o úpravu výživného. Tím to končí. Pak ta rodina, dítě, matka s dítětem může žádat o sociální dávky a je to v normálním systému.
Tak nyní se rozhlédnu, zdali... Tak ještě teď v obecné rozpravě má zájem vystoupit pan poslanec Jan Bauer. Ano, nemusím se rozhlížet, mám vás tady poznamenaného. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, já respektuji, že se asi argumentačně prostě v některých věcech neposuneme, tak už to nechci dál rozvíjet, ale abych na to nezapomněl v rámci toho svého prvního vystoupení, já tímto dávám návrh na zamítnutí v rámci třetího čtení. To za prvé. A za druhé jenom pro ty argumenty, mně připadá z vystoupení paní poslankyně Gajdůškové, které si velice vážím, že možná ani nečetla tu důvodovou zprávu, protože tu důvodovou zprávu připravovalo právě ministerstvo její ministryně práce a sociálních věcí Jany Maláčové, a slyšet tady, že podle jejího názoru to vymáhání bude až stoprocentní, tak prosím vás, v té důvodové zprávě je napsáno, že se předpokládá desetiprocentní. Tak si to myslí vaše paní ministryně. Říci tady, že to asi nebude mít žádné zásadní dopady na státní rozpočet - prosím vás, vaše paní ministryně v té důvodové zprávě napsala, že se odhaduje to nezaplacené výživné přibližně v úrovni 860 milionů korun. Já se jenom dívám prostě na ten svůj první projev někdy před třemi nebo dvěma měsíci, že to bude stát 115 milionů korun na najmutí nových úředníků a že to bude stát ročně desítky milionů korun na rozvoj a na pořízení nového IT. Prostě to jsou data, která tady v důvodové zprávě napsala vaše paní ministryně práce a sociálních věcí, a mimo jiné tatáž paní ministryně, když už mluvíme o tom výboru pro sociální politiku, sama podle mého názoru, jestli si dobře pamatuji, přiznala, že opravdu se přichází s novou sociální dávkou a že ji opravdu velice mrzí, že jsme se třeba neinspirovali v některých okolních státech, na Slovensku, ale i někde jinde, kde zavedli další, jiná opatření, aby zefektivnili vymáhání alimentů, aby ten stát prostě neselhával, a sama přiznala - samozřejmě to hodila na svoji kolegyni ve vládě, paní ministryni spravedlnosti - že oni pro to nic neudělali. A to je mimo jiné ta velká kritika. Protože jste neudělali za ty roky vůbec nic a uděláte z toho novou sociální dávku. A poslední poznámka. Asi všichni, nebo ne úplně všichni, máte k dispozici aktuální statistiky těch neplatičů, a pokud se k nim dostanete, tak dobře vidíte, že jsou notoričtí neplatiči, kteří nikdy asi platit nebudou, ale je tam velká skupina lidí, kteří se každý měsíc rozhodují, jestli zaplatí, nebo nezaplatí. A jestli projde tento návrh zákona, tak já mám pocit, že vyšlete signál, že prostě platit se nemusí, že se nemá, že to zaplatí všechno stát, a naopak na rozdíl od paní kolegyně Gajdůškové se domnívám, že rozsah těch neplacených alimentů se opravdu radikálně navýší.
Rozhlédnu se, zdali je zájem o vystoupení v obecné rozpravě. Zájem už nevidím, takže já končím obecnou rozpravu. Táži se, zdali je zájem o závěrečná slova. Je zájem, takže paní ministryně, závěrečné slovo po obecné rozpravě. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Velmi stručně. Já jsem v takové schizofrenní situaci tady dnes, protože obhajuji návrh zákona, který jsem velmi připomínkovala v rámci koalice, ale to je jedno. Já jsem tady teď za vládu a předkládám něco, co bylo velmi tvrdě vyjednáváno a je jakýmsi koaličním kompromisem. Museli jsme ten koaliční kompromis uzavřít, protože tento zákon je v programovém prohlášení vlády, takže to byla jedna z podmínek našeho koaličního partnera. Takže my jsme o tom velmi, velmi debatovali. Já samozřejmě jsem byla spíš kritikem, tak proto říkám, že jsem tady v takové schizofrenní situaci. A jenom kdybych měla stručně zareagovat, tak jsme se snažili, aby v tom zákoně byla skutečně jako jedna z podmínek povinnost těch, kteří než požádají o tuto novou dávku, o toto náhradní výživné, tak aby skutečně museli podat návrh na exekuci nebo soudní rozhodnutí. Prosadili jsme tam zastropování tou částkou 3 tisíce korun, aby se nám to skutečně nějakým způsobem nerozjelo, a to, že se to bude poskytovat po omezenou dobu. To byly všechno velmi, velmi tvrdé a velmi náročné diskuse. Ty náklady se odhadují podle Ministerstva práce a sociálních věcí asi na 900 milionů, takže se nedá říct, že by tam nebyly žádné náklady, ty tam samozřejmě jsou. Je tam těch 10 procent atd., jak o tom hovořil pan poslanec Bauer, i když odhad těch nákladů je docela složitý vzhledem k tomu, že nedokážeme přesně vědět, kolik nakonec těch žadatelů bude. Takže je to jakýsi koaliční kompromis, vyplývá to z programového prohlášení vlády, a proto prostě tato vláda musela k tomu kompromisu dojít. On se vyjednával poměrně dlouhou dobu. Děkuji vám za pozornost.
Zeptám se ještě zpravodaje Marka Nováka - máte zájem? Zájem není. Samozřejmě reflektuji ten návrh na zamítnutí ve třetím čtení, o tom se bude hlasovat po skončení rozpravy ve třetím čtení, a zahajuji podrobnou rozpravu a připomínám, že pozměňovací a jiné návrhy přednesené v podrobné rozpravě musí být vždy odůvodněny. Tady mám jednu přihlášku, paní poslankyně Olga Richterová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo. Tak prosím.
Děkuji za slovo. Já se hlásím k těm dvěma pozměňovacím návrhům podrobně odůvodněným v obecné rozpravě. Jsou to čísla 6264, 6265, týkající se té valorizovatelné části násobku životního minima a týkající se navýšení doby, po celou dobu, dokud trvá nezaopatřenost. Děkuji.
Rozhlédnu se, zdali ještě někdo má zájem vystoupit v podrobné rozpravě. Nikoho nevidím, takže končím podrobnou rozpravu. Táži se ještě na závěrečná slova - opět paní ministryně, pan zpravodaj? Nemají zájem, takže končím druhé čtení tohoto návrhu. Tak a nyní se vrátíme k projednávání bodu