Prosim poslanke in poslance, da pridejo v dvorani in tudi vstavijo glasovalne kartice v glasovalno napravo, tako da bomo približno vedeli, kdaj smo sklepčni, da bi lahko pričeli sejo. Precej naših kolegov je sicer opravičenih; glede na priimke si dovolim oceniti, da verjetno zaradi mednarodnih obveznosti. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 9. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi 49. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje kolegice in kolegi: Pukšič, Gerenčer, Grošelj, Juri, Kontič, Drobnič, Kacin, Horvat, Čebulj, Tanko, Jerovšek, Zamernik, kolega Rudolf Petan od 15.00 ure dalje, kolega Kebrič za pričetek seje, Sonja Areh Lavrič, kolega Gračner. To je seznam tistih, ki se torej zaradi zadržanosti seje danes ne morejo udeležiti. Prosim vas, da z vložitvijo kartice v glasovalno napravo in s pritiskom na tipko "kvorum" ugotovimo navzočnost v dvorani. Mislim, da nas je v dvorani več, zato še enkrat vljudno prosim kolegice in kolege, da s pritiskom na tipko "kvorum" prijavijo svojo navzočnost v dvorani. V dvorani je navzočih 52 poslank in poslancev; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem povabil predsednika vlade Republike Slovenije, dr. Janeza Drnovška, ministre v vladi Republike Slovenije, in vse, ki so že med nami in se nam bodo pridružili v nadaljevanju, prav lepo pozdravljam. Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili še postopek sprejema zapisnika 9. izredne seje državnega zbora. Zapisnik je na vpogled v računalniški mreži. Ali kdo od spoštovanih kolegov in kolegic zahteva spremembo, dopolnitev ali ima kakšno drugo pripombo k zapisniku? Ugotavljam, da ne. Ker k zapisniku ni pripomb, prehajamo na odločanje o sprejetju zapisnika. Zapisnik dajem na glasovanje. V dvorani je navzočih 52 poslank in poslancev, 42 jih je predlog za sprejem zapisnika podprlo, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 9. izredne seje državnega zbora sprejet. Prehajamo na določitev dnevnega reda 9. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 16. oktobra 2001. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Najprej bomo prešli na predloge za umik posameznih točk z dnevnega reda. Predlogov doslej nisem prejel. Ali želi kdo v zvezi s tem besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Komisija po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo državnemu zboru predlaga, da se dnevni red seje razširi z obravnavo spremembe poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javnefunkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi. Želi predsednik ali poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če tako želijo. Prehajamo na odločanje o predlogu za razširitev dnevnega reda. Glasujemo. V dvorani je navzočih 53 poslank in poslancev, za tak predlog jih je glasovalo 42, 4 pa so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog za razširitev dnevnega reda sprejet. Drugih predlogov za širitev nisem prejel. Ali želi kljub temu kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogih za sprejem zakonov po hitrem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnih taksah. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, 46 jih je predlog podprlo, 3 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Skupina poslancev s prvopodpisanim dr. Andrejem Bajukom je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalni samoupravi. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik predlagateljev, dr. Bajuk, besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Prav tako ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. 52 jih je predlog podprlo, 4 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu za sprejem zakona po skrajšanem postopku. Skupina poslancev s prvopodpisanim kolegom Jožefom Jerovškom je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o policiji. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi kolega Jerovšek besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade? [[Prav tako ne.]] Zaključujem razpravo in preden preidemo na odločanje, opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. 45 jih je glasovalo za, 2 sta temu nasprotovala. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor je o predlogu za sprejem predloga zakona o krmi in predloga zakona o samoprispevku po hitrem postopku ter za obravnavo predloga zakona o spremembi zakona o popravi krivic po skrajšanem postopku odločil že na prejšnji, 8. seji, zato o teh predlogih ni potrebno ponovno odločati. Tako smo prišli do točke, ko lahko glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. Tak predlog dnevnega reda za današnjo sejo dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za predlog dnevnega reda je glasovalo 50, eden pa je temu nasprotoval. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Kolegice in kolegi, ugotavljam, da je dnevni red 9. seje državnega zbora sprejet. Ura je 14.16. Ali se strinjate, da s poslanskimi vprašanji in pobudami začnemo ob 15.00 uri? Takrat je tudi televizijski prenos, sicer pa po uzanci začnemo 15 minut po koncu sprejetja dnevnega reda. Torej začnemo 15 minut po koncu sprejetja dnevnega reda. Državni zbor bo nadaljeval sejo ob 14.30 uri.
Predlagam, da nadaljujemo sejo. Prav bi bilo, da bi Švicarji naravnali svoje ure po točnosti začetka dela državnega zbora. Tako, da prosim vse, da pridejo v veliko dvorano. Prosim, če zasedete svoja mesta. Tudi ministre prosim, da čimprej pridejo v dvorano. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete na tipko "kvorum". To ne bo dovolj. Še enkrat bom poklical kolege in kolegice iz preddverja, da se nam pridružijo. Vabim kolegice in kolege, da zasedejo svoja mesta. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Prosim, da s pritiskom na tipko "kvorum" prijavite prisotnost in navzočnost v dvorani. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko začne obravnavo 1. točke 9. seje državnega zbora Republike Slovenije. Prehajamo na VPRAŠANJA IN POBUDE POSLANK IN POSLANCEV. Opravičil se je minister dr. Grizold, minister za obrambo. V poslovniškem roku enega dne pred sejo smo prejeli pisne prijave poslanskih vprašanj in pobud. Kot veste, je vrstni red postavljanja določen v skladu z zadnjim odstavkom 23. člena poslovnika. Tako, da prva tri vprašanja oziroma pobude postavijo poslanci opozicije, nato pa poslanci iz različnih poslanskih skupin po vrstnem redu dalje. Poslanke in poslance opozarjam, da mora biti poslansko vprašanje kratko in postavljeno tako, da je njegova vsebina jasno razvidna. Ustno zastavljeno vprašanje oziroma pobuda ne sme trajati več kot tri minute. Predstavnike vlade pa prosim, da njihov odgovor praviloma ne bi bil daljši od 10 minut. Na prva tri poslanska vprašanja bo odgovarjal predsednik vlade, dr. Janez Drnovšek, ki ga pozdravljam med nami. Prvi mu bo zastavil vprašanje kolega Peter Levič. Kolega Peter Levič, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani predsednik vlade, dr. Janez Drnovšek. Ravno danes dežujejo na naše klopi amandmaji poslancev, poslanskih skupin in delovnih teles k predlogom proračuna za leti 2002 in 2003. Tako izgleda, tak kupček, še malo več. Med njimi so tudi amandmaji, ki predlagajo povečana sredstva za šolstvo, socialo, študentske domove in marsikaj se zdi pomembno. Finančni minister je med prioritetami pri samem proračunu naštel podporo na znanju temelječi družbi, štipendijskim programom, intenzivni gradnji študentskih domov, socialni varnosti in solidarnosti. Na drugi strani pa se kupuje letalo, ki naj bi služilo za potrebe državnih organov, predvsem vlade, ki naj bi stalo več milijard tolarjev, in neprestano se sliši "sredstva za nakup so zagotovljena". Jasno, idealno bi bilo, da se kupi letalo in da se skrbi za zadeve, ki so očitno interesu širšega kroga in dejansko pripomorejo k razvoju Slovenije. Dejstvo pa je tudi, da nekateri menijo, da je nakup vladnega letala moralni, pravni in javnofinančni škandal. Zato vas kot predsednika vlade sprašujem: Kakšno je vaše mnenje, čemu naj se nameni prioriteta? Skratka, kakšno je vaše mnenje o tem. Hvala.
Hvala lepa, kolega Levič. Gospod predsednik vlade, imate besedo.
Hvala. Spoštovani gospod poslanec! Vprašanje je pravzaprav kar pričakovano, klasično vprašanje. Do tega vprašanja bi verjetno prišlo kadarkoli, seveda, bi se vlada odločila za predlog za nakup novega letala. To mi je povsem jasno, in to ne samo pri nas, ampak tudi drugje. V resnici smo kar nekaj let odlašali s takšnim nakupom ravno iz teh razlogov, ker se nam v vseh teh letih, praktično v zadnjih desetih letih nikoli ni zdelo dovolj utemeljeno ali pa morda, čeprav je bilo utemeljeno, ampak v primerjavi z različnimi drugimi potrebam senikoli nismo mogli odločiti za to potezo in smo jo resnično 10 let odlagali. Vse to, vse do tiste točke pa je pravzaprav postalo to vprašanje že seveda zelo resno. Postavilo se je pravzaprav na mizo v tej obliki, da pač moramo enkrat to presekati, se odločiti, ali gremo v to smer ali pa iskati morda neke povsem drugačne rešitve. Vlada je svoj predlog v tej smeri pripravila na tak način, da po našem mnenju nikakor ne ogroža drugih prioritet, še najmanj šolstva, na primer, ki ga v vseh teh letih vzdržujemo visoko med našimi prioritetami, ker namenjamo precej sredstev v ta namen, in tudi v proračunih za leti 2002 in 2003. Torej ne gre iz sredstev za šolstvo, ampak gre iz sredstev, iz obrambnih sredstev, namenskih sredstev, za kar smo tudi slišali že kar nekaj pripomb, vendar smo se odločili za takšno rešitev zato, ker je v uporabi v številnih državah. V večini držav, lahko bi rekli, imajo takšne rešitve in gre za pač način financiranja, ki je predviden v tistem namenskem zakonu. Gre za enkratno odločitev, za 20 let in ocenili smo, da Slovenija je samostojna država in da kljub vsemu razlogi "za" pretehtajo razloge "proti" nakupu letala, ki ga ocenjujemo kot kljub vsemu enega izmed elementov na nek način tudi slovenske državnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite postaviti dodatno vprašanje? [[Ne.]] Naslednje vprašanje bo premieru postavila kolegica Majda Zupan. Imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik vlade, spoštovani ministri, predstavniki vlade, spoštovane poslanke in poslanci! V naši stranki se zavzemamo za krepitev lokalne samouprave in s tem tudi za ustanavljanje novih občin. Menimo, da je prav, da se državljani organizirajo tako, kot vedo, da je za njih in njihov kraj najboljše, kot temu rečemo, od spodaj navzgor. Prepričani smo, da je uveljavljanje takšne lokalne samouprave najboljši prispevek h gradnji Slovenije po načelih demokracije in decentralizacije. Pozorno spremljamo vsa dogajanja v zvezi s tem, v zadnjem času zlasti financiranje lokalnih nalog. Menimo, da je sedanje povprečno povečanje primerne porabe občin občutno prenizko, saj ne sledi niti inflaciji. Poleg tega se z različnimi ukrepi na državni ravni na eni strani večajo finančne obveznosti občin, po drugi strani pa temu ne sledijo finančni viri. To je najbolj očitno pri povečanju stroškov za delovanje vrtcev, knjižnic, uvajanje devetletke, šolskih prevozov in še bi lahko naštevali. Gospod predsednik, sprašujem vas: Ali to pomeni tendenco zmanjševanja interesov ustanavljanja novih občin? Ali se s tem izvajajo tudi priprave na novi zakon o financiranju občin? Ali drži vtis, da je vlada proti ustanavljanju novih občin oziroma da želi na nek način zaobiti sklep državnega zbora z dne 18.4. letos, s katerim je bil jasno dan poziv vsem zainteresiranim za začetek postopka za ustanavljanje občin? Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolegica Zupan. Gospod predsednik vlade, imate besedo.
Strinjam se z vašimi usmeritvami oziroma tistimi usmeritvami, ki ste jih izpostavili v svojem vprašanju, torej krepitev lokalne samouprave, decentralizacije upravljanja v Sloveniji. Vlada se v zadnjem času s tem vprašanjem intenzivno ukvarja. Res je, da zlasti z vprašanjem regij kot tistega naslednjega koraka, ki naj bi ga naredili v Sloveniji v naslednjem obdobju, in pripravljamo predlog ustrezne zakonodaje na tem področju. Po drugi strani, seveda, občine v Sloveniji imamo, in to že kar precej in vzpostavili smo tudi sistem financiranja teh občin. Razumljivo je, da je vedno veliko vprašanj o tem, ali je sistem pravi ali ne, kdo dobi preveč in kdo dobi premalo. To vprašanje seveda skušamo na najboljši način, seveda skupaj z vami v državnem zboru, doreči. Ministrstvo za finance, kot vem, pripravlja nov zakon, tudi v sodelovanju s predstavniki različnih strank, poslanskih skupin. Bilo je, mislim, da nekaj teh sestankov. Vendar so tudi, kot sem informiran, težnje oziroma predlogi, ker so včasih precej različni in pričakujem, da bo ministrstvo v kratkem skupaj z ministrstvom za notranje zadeve pripravilo ta predlog novega financiranja občin. O tem vam verjetno več lahko pove v nadaljevanju minister za finance. Kar se pa tiče ustanavljanja novih občin. V to vlada seveda s svojo dejavnostjo neposredno ne posega in tisto, kar pač poskušamo oziroma v kar usmerjamo naše prizadevanje v zadnjem času, je - ponovno ponavljam - vprašanje regij, zlasti zaradi tega, ker ga moramo doreči tudi "vis-a-vis" Evropske unije in zato iščemo rešitve in smo tudi že imeli sedaj nekaj zaključnih pripravljalnih sestankov v tej smeri, da bi predložili takšen koncept regij, ki bi tudi omogočil največjo možno črpanje sredstev v Evropski uniji, po eni strani, po drugi strani pa seveda, da bi našli tudi prave odgovore na to, kakšen koncept regionalizacije je primeren za Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod predsednik. Gospa Zupan, imate dopolnilno vprašanje? Imate. Nimate? Hvala lepa. Kot tretji bo premieru zastavil vprašanje kolega Jelinčič. Imate besedo, kolega Jelinčič.
Hvala lepa. Prav lep pozdrav vsem skupaj. Gospod predsednik vlade: Sprašujem vas po tem, ko ste v času sprejemanja maloobmejnega sporazuma o sodelovanju med Hrvaško in Slovenijo govorili in povedali vsaj 40 bonitet, ki jih bo imel od tega slovenski narod, bi vas prosil, da nam naštejete samo tri zadeve, ki so se zares izboljšale na tem področju. Obenem bi vas vprašal tudi: Kje bi si lahko slovensko občestvo ogledalo te spremenjene zemljevide, po katerih se je meja sedaj spremenila in teče bistveno drugje, kot je doslej? Še nekaj. Vprašal bi vas glede na to, da je Sova samostojna služba v okviru slovenske vlade in ste vi tako njen predstojnik: Po kakšnem zakonu, s kakšno pravno utemeljitvijo lahko agentje Sove hodijo po slovenskih podjetjih, ki trgujejo z Jugoslavijo, in jih sprašujejo to in ono, skratka vse mogoče? Kot je meni znano, je to protizakonito, zato bi prosil odgovore na ta vprašanja. Hvala.
Hvala lepa. Dve vprašanji, gospod predsednik vlade. Imate besedo.
Če sem prav razumel, gre torej za tri vprašanja.
Da.
Naj bi bilo sicer samo eno, ampak v redu. Prvo vprašanje je maloobmejni sporazum s Hrvaško. Maloobmejni sporazum je v fazi uveljavljanja, implementiranja. Potem ko ga je državni zbor ratificiral, sta bili izmenjani noti s Hrvaško in potem je, mislim, prišlo do nekaterih aktivnosti, srečanja med ministrstvi slovenske in hrvaške strani, kjer se dogovarjajo oziroma kjer teče aktivnost za to, da se začne ta sporazum v praksi uporabljati. O tem, kakšni naj bi bili učinki tega sporazuma, je državni zbor bil velikokrat seznanjen, je velikokrat o tem razpravljal. Tako da mislim, da nima smisla, da bi še enkrat ponavljal celotno zgodbo maloobmejnega sporazuma s Hrvaško. Njegova izvedba pa je v teku, torej pričakujemo v kratkem vzpostavitev novega stanja, ki ga predvideva ta sporazum na terenu. Drugo vprašanje, verjetno ste mislili, ko se govori o tem, kakšna je nova meja, na mejni sporazum s Hrvaško, torej sporazum o meji med Slovenijo in Hrvaško. Kot veste, smo ta sporazum dolgo časa pripravljali, se dolgo časa pogajali s Hrvaško, praktično 10 let. Kot veste, smo v juliju letos uspeli priti do dogovora na pogajalski ravni, do osnutka sporazuma, ki sta ga potem obe vladi potrdili, in sporazuma, ki je bil potem tudi parafiran in ki ga je tudi potrdil naš odbor za zunanjo politiko. Na hrvaški strani je prišlo do večjih težav pri sprejemanju tega sporazuma, do precejšnje notranje polarizacije, do velikih kritik sporazuma in pa predvsem hrvaškega premiera, ki je delal na tem sporazumu oziroma je pač vlada sporazum potrdila. Tako, da še vedno čakamo na ustrezne odločitve hrvaške strani in bo potem razvidno, ali bo sporazum podpisan in naprej tudi ratificiran. S slovenske strani ocenjujem, da smo, vsaj kar se vlade tiče, svoje delo opravili, dokončali. Celoten pogajalski proces je končan, tudi v veliki meri do vlade odločitveni proces, ostane še, kot sem dejal, parlamentarna potrditev tega sporazuma in v tem trenutku seveda moramo počakati, kaj bo storil hrvaški sabor oziroma ali bo hrvaški premijer podpisal ta sporazum. To je pač trenutno stanje tega sporazuma in vprašanje sem izkoristil za to, da pač rezimiram stanje v zvezi z mejnim sporazumom s Hrvaško. Pokazalo se je, da je takšen sporazum seveda zelo zahteven, da pravzaprav ni idealnega sporazuma, da je bil sporazum tudi na naši slovenski strani marsikje kritično obravnavan, vendar na hrvaški strani pa tako zelokritično, da je prišlo do neke, očitno do neke popolne blokade v odločanju. In vprašanje je torej, ali je politika že dosegla tisto stopnjo zmožnosti, kdo bi rekel morda zrelosti, tudi pri njih, da takšen sporazum sprejme. No mi smo s svoje strani, kot sem dejal, delo opravili. Tretje vprašanje, Sova. To vprašanje pravzaprav morate nameniti bolj sami sebi, ker ste član komisije za nadzor Sove, komisije za nadzor nad zakonitostjo delovanja Sove. Tak nadzor opravlja torej ustrezna parlamentarna komisija. Po tistem, po informacijah, ki jih imam jaz kot predsednik vlade, dela Sova povsem v skladu z zakoni, s predpisi in nimam nikakršne drugačne informacije. Hvala lepa.
Dobro. Kolega Jelinčič, želite dopolnilno vprašanje? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Najprej glede maloobmejnega sporazuma. Dejstvo je, da Slovenci ob meji niso dobili ničesar. Še vedno ni cest, še vedno ni telefonov, še vedno ni vode, še vedno ni elektrike, konec koncev še vedno se lovske družine, katerih član je tudi eden od vaših najbližjih sodelavcev, gospod Bavčar, ves čas kregajo in nič ni urejeno. Zato me zanima: Kdaj se bodo stvari spremenile glede na obljube, ki so bile dajane, dane in so dajane še vedno? Kar se tiče zemljevidov, me zanima: Kje so ti zemljevidi, kje jih lahko Slovenci vidimo? Imam občutek, da jih vlada skriva. In zakaj jih skriva? Ali zaradi slovenske strani ali zaradi hrvaške strani? Kar se tiče pa Sove, res je, sem član komisije za nadzor Sove in zaradi tega, ker želim nadzirati, tudi sprašujem. Vi ste pa neposredni predstojnik Sove, glede na zakon o Sovi, ki tako določa v 1. členu. In morda še za konec, zahvalil bi se gospodu predsedniku državnega zbora, ki je verjetno po zahtevi vladajoče stranke zelo perfidno in zelo zvito preprečil, da bi slovenska nacionalna televizija prenašala vprašanja opozicije predsedniku vlade. Hvala lepa.
Gospod predsednik, želite, da odgovorim najprej jaz ali vi? Boste vi. Prosim. Izvolite gospod predsednik, imate besedo.
No, mislim, da ni nič novega v teh dodatnih vprašanjih. Sporazum je bil šele pred kratkim, maloobmejni sporazum šele pred kratkim ratificiran, zato seveda spraševati o tem, ali so bile od takrat naprej že zgrajene kakšne ceste in kaj podobnega, najbrž nima smisla. Seveda bo prišlo do pričakovanih in predvidenih učinkov tega sporazuma, do bolj živahne obmejne dejavnosti, tudi vzpostavitve najbrž bolj živahnih komunikacij. Marsikaj od tega že sedaj teče. Pričakujemo, da bo bistveno olajšano s tem sporazumom. Vendar to bo pokazalo to obdobje, ki se praktično sedaj začenja, to obdobje, ki je pred nami. Kar se tiče, ne maloobmejnega, ampak obmejnega sporazuma s Hrvaško. Vlada ga je takrat, ko smo ga sprejemali na vladi, predstavila v javnosti. Mislim, da je naše ministrstvo za zunanje zadeve pripravilo več javnih predstavitev, tudi v lokalnih skupnostih so se seznanili z njim. Vendar ponavljam, sporazum ni ratificiran in seveda ni veljaven in ga seveda kot takšnega tudi ne moremo sedaj natisniti in objaviti. Obstajajo pač tisti dogovorjeni zemljevidi, dogovorjeni v naših pogajalskih skupinah. In ti so na razpolago, če jih želite še videti, seveda še enkrat, v našem ministrstvu za zunanje zadeve. Kar se tiče Sove, seveda sem povedal svoje. Ni nobenih informacij ali indikacij kakršnihkoli nezakonitosti. Včasih pa pozabljamo, tako se mi zdi, da je Sova naša institucija, slovenska institucija, ki ščiti slovenske nacionalne interese. Včasih jo obravnavamo ali obravnavajo tako, kot da bi nam bila sovražna institucija. Ščiti naše slovenske interese v tem svetu, ki je še vedno precej težak, precej nevaren in zlasti, torej tudi ali pa zlati manjša država tudi mora ščititi svoje interese. Kar se pa tiče televizijskega prenosa, na to vprašanje vam jaz ne morem odgovoriti. Morda bi se moral jaz pritožiti zato, ker ga ni.
Ker imamo zdaj dve pritožbeni stranki, velja dati pojasnilo. Kolegu Jelinčiču in ostalim ni neznano, da se je vodstvo državnega zbora in da so se vodje poslanskih skupin večkrat na posvetih in kolegijih ukvarjali z vprašanjem, kako združiti dva interesa, ki sta si do neke mere tudi v koliziji. Interes državnega zbora, da neodvisno od vseh drugih okoliščin normalno opravlja svoje delo. Sepravi, ko sprejme dnevni red, preide na 1. točko, to je na vprašanja in pobude poslancev. Dogovorili smo se, da si vzamemo 15 minut časa za to, da pridejo predstavniki vlade in da se pripravimo na to točko dnevnega reda. Televizijo smo večkrat prosili, dakolikor je to mogoče, spremlja delo državnega zbora od začetka. Kolikor lahko zdaj pojasnim njihove razloge, to ni mogoče zaradi programske sheme. Mislim pa, da smo vsi, kolegice in kolegi zainteresirani, ker tukaj odločamo in sedimo v imenu ljudi, da čimveč ljudi naše delo spremlja. Koliko in v kolikšni moči, pa to ni odvisno od nas ampak seveda od javnega zavoda. Tako, da tudi danes, ko bo pač to mogoče, bo televizija vprašanja in pobude prenašala. Samo še to naj rečem, da smo se malo pred začetkom te seje s podpredsednico in podpredsednikoma pogovarjali o tem, kako vnaprej reševati to vprašanje. Mislim, da je to stvar dogovora med vsemi poslanskimi skupinami in verjamem, ker je to interes vseh, da bomo do neke rešitve tudi prišli. Sicer pa ravnam tako, kot je bilo dogovorjeno in kot je mogoče. Naslednje vprašanje bo postavil mag. Andrej Vizjak. Imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani, gospod predsednik državnega zbora, spoštovani gospod premier, ministri, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Prvo vprašanje bi zastavil ministru za finance: Pristojni uradi in institucije objavljajo razne ekonomske in finančne kazalce stanja javnih financ, gospodarskih gibanj v Sloveniji. Napovedana rast bruto družbenega proizvoda je nižja, kot je bila planirana, in sicer s 4,5% na 2,9%, v drugem kvartalu prvega polletja celo 2,7%. Izplen pobiranja javnih dajatev je bistveno nižji od lanskega leta, saj smo v prvih osmih mesecih realizirali le okoli 70% lanskih pobranih davkov, zlasti DDV-ja. Tako, daje izpad v osmih mesecih približno 30 milijard slovenskih tolarjev. Domača potrošnja je bistveno padla oziroma rast domače proizvodnje je nižja, kot je bila planirana. Tudi na polovici leta je deficit bistveno večji, torej več kot dvakrat večji, kot je bil planiran za celo leto. Zato sprašujem ministra za finance: Ali menite, da bo mogoče vse te izpade oziroma vsa ta odstopanja od napovedi v preostanku leta nadomestiti? Ali menite, da so ocene realizacije za leto 2001, kot smo jih dobili tudi v predlogu proračuna za leti 2002 in 2003, ali so ti podatki realni in ali ocenjuje, da so ti podatki tudi realna osnova za planiranje za naslednja leta? To je prvo vprašanje. Drugo vprašanje bi pa zastavil ministrstvu za gospodarstvo in ministrstvu za finance, in sicer v zvezi z letos sprejetim zakonom o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. 12. člen pravi, da je slovenska odškodninska družba po uradni dolžnosti dolžna izračunati upravičencem višino odškodnine in jim o tem vročiti tudi odločbo. Odškodnina se izplača v dveh delih, prvi del je gotovinski, ki se izplača v dveh obrokih, in prvi obrok naj bi se izplačal ne pred 15.1. leta 2002. Ta rok se bliža in to odškodnino je moč izplačati zgolj na podlagi pravnomočne odločbe o višini odškodnine, ki mora biti seveda upravičencu vročena. Zato sprašujem, ker je ta rok blizu in upravičencev je nekaj 10 tisoč: Ali je bila v katerem primeru že izdana odločba o višini odškodnine, kdaj bodo te odločbe vročene upravičencem, v kaki fazi so pri pripravi teh odločb. To se pravi: Ali bodo tudi te odločbe izdane dovolj zgodaj, da bodo lahko upravičenci prišli do tega prvega gotovinskega dela odškodnine v roku, ki je predviden, to je 15.1.2002? Kolikšen znesek je predviden v prvem gotovinskem obroku, kajti zakon pravi, da do višine 150 tisoč tolarjev, kar je tudi tisoč tolarjev? Zanima me: Ali bo to ta višina, to se pravi 150 tisoč, ali bo nižja? Hvala.
Hvala lepa. Minister Rop bo odgovoril na vprašanje.
Spoštovani gospod poslanec, zahvaljujem se vam za postavljeno vprašanje v zvezi z izvajanjem proračuna za leto 2001. O tem je tudi sicer tekla diskusija v pristojni komisiji v zvezi z izvrševanjem proračuna. V zvezi s tem je bilo seveda tam povedano, da je letošnja gospodarska rast relativno neugodna tudi z vidika virov, da pa so se viri seveda različno gibali, po mesecih. Medtem, ko so bili v mesecu avgustu relativno ugodni prilivi, tako z naslova uvoznega davka na dodano vrednost kot tudi z obračunanega, in relativno stabilen nivo refundacij davka na dodano vrednost, je dejansko prišlo v mesecu septembru do določenega upada uvoza v Sloveniji. S tega naslova je tudi relativno bolj ugodna tekoča plačilna bilanca, kot ste verjetno te dni slišali, in seveda tudi določen izpad prihodkov v mesecu septembru, kar seveda ni moglo biti predmet ocene realizacije, ki smo jo dali v proračunu, kajti podatke za mesec september smo dobili šele konec meseca septembra. Podatki za mesec oktober pa kažejo relativno bolj ugodno sliko. Dejstvo je, da je javnofinančna slika izboljšana. Gospodarska pa ni. Javnofinančna slika je izboljšana predvsem zaradi tega, ker je prišlo do kar precejšnjega upadanja dinamike izvoza. In sicer je po podatkih carinske uprave bila dinamika izvoza v mesecu septembru, in s tega naslova se potem seveda pobirajo oziroma obračunavajo refundacije in obračunava tudi uvozni davek na dodano vrednost, na nivoju 109 nominalnega indeksa, kar seveda realno pomeni zelo nizko dinamiko izvoza. Primerjava jeseveda september na september. To seveda pomeni, da v mesecu oktobru računamo znatno manjše refundacije, kot smo prvotno računali, pri čemer pa je uvozna dinamika nekaj višja in je ta indeks 114. To pomeni, da gre za realno rast uvoza, poslabšanje sicer plačilne bilance. Nedvomno bo to prispevalo nekaj k poganjanju potrošnje sicer. Vendar pa ne nujno h gospodarski rasti. Vendar javnofinančno je slika z vidika neto prilivov v mesecu oktobru nedvomno boljša. Tudi sicer je vaša primerjava, v kateri primerjate prvih osem mesecev in realizacijo 70% v primerjavi z lanskoletno, bi rekel rahlo nenavadna glede na to, da vemo, da je v letošnjem letu celotni priliv davka na dodano vrednost in pa trošarin v mesecu januarju bil prištet v prilive leta 2000. In to je deformacija, ki jo odpravljamo s predlogom proračuna za leti 2002 in 2003. Torej naša ocena nedvomno ni, da bomo proračun izpeljali z lahkoto. Nedvomno ni, poudarjam. Vendar pa menimo, da so nekaj večji prilivi v mesecu oktobru in manjši prilivi v mesecu septembru še v tistih mejah, znotraj katerih lahko obvladujemo prihodke in odhodke za letošnje leto, znotraj pristojnosti, ki nam jih daje zakon o javnih financah. Mi seveda spremljajo praktično dnevno prilive, in če bo prišlo do večjih odstopanj zaradi slabšanja eventualnega, še dodatnega slabšanja gospodarske situacije, bomo o tem obvestili državni zbor, pristojno komisijo in seveda tudi ustrezno ukrepali. Najprej v okviru pristojnosti, ki jih imamo v skladu z zakonom o javnih financah znotraj vlade in pri upravljanju s proračunom. In seveda, če bi prišlo do večjih problemov, seveda tudi eventualno s postopki v državnem zboru, tudi v skladu z zakonom o javnih financah. Torej nedvomno je res, da je gospodarska situacija nekaj slabša v letošnjem letu. Lahko povem, da v teh dnevih poteka končno usklajevanje z uradom za makroekonomske analize glede stopnje gospodarske rasti v letu 2001 in v letih 2002 in 2003. Verjetno se bo v naslednjem tednu sestal tudi poseben strokovni svet pri predsedniku vlade, ki bo proučilvsa gospodarska gibanja, tako za letos kot za naslednje leto. Na podlagi tega bomo sprejeli seveda tudi končne ocene gospodarske rasti za letos in naslednja leta in na podlagi tega seveda tudi ustrezno, če seveda bo ocena, da je to potrebno, korigirali proračun ob vložitvi dopolnjenega predloga proračuna. Diskusija v državnem zboru je v matičnih odborih in pristojnih komisijah stekla. Imamo podatke o tem, kakšna so stališča poslancev, imamo seveda amandmaje, ki so vloženi. Na podlagi ocene in ocenitve vseh amandmajev, ki bodo vloženi, na podlagi ocene realne gospodarske situacije in rasti za letos in naslednje leto bomo ustrezno pripravili dopolnjen predlog proračuna in tudi eventualne ukrepe in seveda tudi rezervni scenarij, o katerem je bilo govora tudipri predstavitvi proračuna. Dejstvo pa je, da so tudi po septembrskih dogodkih v Združenih državah Amerike gospodarske razmere relativno zapletene, da se situacija spreminja. Vendar, kot sem rekel, so zaenkrat te razmere še vedno v takšnih okvirih, da so obvladljive, na srečo so ti vplivi na Slovenijo zaenkrat, poudarjam, zaenkrat relativno omejeni in jih lahko obvladujemo in zato je naša dodatna naloga, da pri pripravi dopolnjenega predloga proračuna storimo vse, da podpremo prizadevanja gospodarstva zastabilno gospodarsko rast tudi v naslednjem letu. In jaz seveda ocenjujem in mislim, da imamo za to vse osnove, da imamo tudi v naslednjem letu realne možnosti, da v Sloveniji realiziramo bistveno višjo gospodarsko rast, kot je bila in bo realizirana v Evropski uniji. Tako kot je bilo običajno v zadnjih šestih letih. Naslednje vprašanje je bilo v zvezi s skladom za poplačilo vojne odškodnine. Morda bo na to odgovoril predstavnik ministrstva za gospodarstvo. Dejstvo je, da bomo mi izpolnili svoje obveznosti, po zakonu smo dolžni izdati obveznice v znesku 30 milijard slovenskih tolarjev, samo v znesku glavnice - veste, da je obrestna mera TOM+1 - in seveda zagotoviti gotovinska izplačila v znesku 16 milijard. To bomo storili v tem kontekstu v proračunskem paketu, v skladu s 13.a členom zakona o javnih financah. Verjetno bo jutri vlada vložila tudi ustrezne spremembe zakona o dopolnitvah zakona o skladu poplačila odškodnine žrtve vojnega nasilja, katerih osnovni cilj je samo zagotovitev dodatnih sredstev za tenamene, tako da bomo normalno izplačali vse obveznosti in zaveze, ki jih imamo v skladu z zakonom do državljanov, ki so seveda upravičeni do teh zneskov. Kaj je pa z odločbami, pa seveda jaz ne vem, morda bo predstavnik ministrstva za gospodarstvo.
Želite, gospod državni sekretar, dopolniti ministra Ropa. Prosim, imate besedo.
Da, hvala lepa. Torej te podatke o izdanih odločbah vam bomo posredovali pisno in to čimprej.
Mag. Vizjak, želite dopolnilno vprašanje? Želite, prosim.
Hvala lepa. Seveda imam dopolnilno vprašanje. Kajti, ko sem nizal slab izplen pobiranja davka na dodano vrednost, sem mislil na obdobje 1.2. do 30.9., januar je izključen. Tu je primanjkljaj 30 milijard slovenskih tolarjev davkov. Vi ste omenili, da so nekoliko bolj pozitivna gibanja v mesecu oktobru. Meseca oktobra še ni konec in zopet imamo tu neke napovedi, ki jim bomo lahko bili šele priča v prihodnje. Želel bi poudariti, da nisem dobil odgovora na bistveno vprašanje: Ali so podatki realizacije za leto 2001, ki je temelj proračunskega dokumenta, sploh realni podatki, ali so ti podatki pričakovani oziroma ali so verodostojni, da na njih temeljijo vse ostale primerjave, napovedi za naprej Sam na podlagi tega, kar sem povedal, v to močno dvomim. Tudi, bi rekel, odgovor ministra, ki je nekako zaobšel to bistveno vprašanje, mi kaže na, bi rekel, resno zadevo in vprašanje, ali ima sploh smisel o takem proračunu debatirati, če sloni na vprašljivih podatkih, na ocenah. Zato pravim, da ni odgovora. Glede drugega dela bi pa od ministra pričakoval čisto jasen in enostaven odgovor: Kdaj lahko upravičenci po tem zakonu o skladu za poplačilo odškodnine pričakujejo prvi obrok gotovinskega dela odškodnine? Kdaj? Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister Rop.
Naj še enkrat poudarim. Ne gre pri izvrševanju proračuna samo za ocene, gre za podatke, ki so javni, ki so znani in s katerimi seveda si lahko vsak postreže, seveda tudi komisija si jih je. Eno so podatki, so konkretne in absolutne številke, drugo pa so seveda relativne primerjave posameznih mesecev, upoštevajoč seveda v posameznih primerih tudi sezonsko komponentno. Mi vemo, v katerih mesecih pride do dodatne potrošnje oziroma v katerih do dodatnega izvoza in v katerih do relativno višjega uvoza. Kot sem povedal, so podatki praktično do konca oktobra znani in je ocena lahko precej ali pa skoraj 100-odstotno zanesljiva. Gre namreč za to, da so podatki na carinski upravi v zvezi z uvozom popolnoma jasni in se ve, kolikšen je bil uvoz in ve se na osnovi carinskih deklaracij izvoznih tudi, koliko je bil izvoz. Torej, imamo v tem momentu podatke o tem, kolikšen bo davek na dodano vrednost od uvoza in koliko bodo refundacije iz naslova izvoza. Seveda je druga tema obračunan davek iz naslova domače potrošnje. Mi seveda ne trdimo, da težav ne bo. Mi lahko seveda tudi tekoče obveščamo pristojno komisijo s tistimi podatki, ki jih imamo, ki so na razpolago in ki so fiksni. Vse ostalo je seveda ocena do konca leta in drugače se preprosto ne da delati. Jaz sem povedal, v katerih mesecih je prišlo do relativno bolj ugodnih rezultatov in v katerih mesecih do slabših. Avgust je bil bolj ugoden, sem tudi prej povedal, in tudi oktober je bolj ugoden, september je izrazito neugoden, ve se tudi, kakšne so kumulativne številke, kadarkoli lahko z njimi postrežemo na pristojni komisiji za nadzor proračuna in vas o tem seznanimo. Mene seveda veseli, da vas skrbi izvrševanje proračuna in jaz vam lahko zagotovim, da mene še bolj skrbi. Seveda za to praktično dnevno spremljamo vire in seveda bomo tudi ustrezno ukrepali, če bo potrebno. To vam seveda lahko zagotovim. Če bo situacija seveda tako kritična, jaz si samo želim, da ne bi bila, bomo prišli tudi v državni zbor in seveda državni zbor s tem tudi seznanili. Nedvomno pa bomo, ko bomo prišli z dopolnjenim predlogom proračuna v državni zbor, državni zbor tudi seznanili z zadnjimi podatki o izvrševanju proračuna, in seveda tudi z ocenami in te se nanašajo na dva dela: eno soviri, različni viri, drugo so seveda tudi izdatki. Seveda, tukaj so možna nihanja na obeh dveh straneh, na aktivi in na pasivi, seveda, tako imenovane a-bilance. Kar se tiče izdanih odločb, jaz seveda neposredno nisem pristojen za izdajo teh odločb, lahko seveda v imenu vlade samo to povem, da bomo preverili, kaj je z izdajanjem teh odločb - za njih je pristojen odškodninski sklad - in seveda lahko samo zagotovim, da bomo storili vse za to, da bodo v zakonitih rokih izdane. Mislim, da je to edini možen odgovor.
Hvala lepa, gospod minister. Kolega Bojan Kontič bo zastavil vprašanje vladi. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki izvršne veje oblasti! Prvo vprašanje postavljam Ministrstvu za informacijsko družbo. Leto dni pred uvedbo frekvenčnin je združenje lokalnih televizij Slovenije, ki je neprofitna organizacija, pristopilo k izvedbi mikrovalovnih povezav med članicami z namenom lažje izmenjave programov. Že vzdrževanje zvez za članice predstavlja zahteven finančni zalogaj. Plačilo frekvenčnine, ki jo morajo poravnati do 31.10.2001, pa pomeni njihov potop. Lokalne televizije, ki so članice tega združenja, bodo svoje obveznosti poravnale. Težava, na katero sem bil opozorjen, je torej plačilo frekvenčnine združenja lokalnih televizij. Naj še enkrat ponovim, da gre za neprofitno organizacijo. Sprašujem Ministrstvo za informacijsko družbo: Kaj namerava storiti, kajti lahko se zgodi, da agencija v primeru neplačila predpisanih dajatev prekliče oziroma odvzame dovoljenje. Drugo vprašanje naslavljam Ministrstvu za zdravje. Pred časom sem zastavil vprašanje, kdaj bo skladno z nacionalnim programom v Velenju ustanovljena enota zavoda za zdravstveno varstvo. Odgovor je bil, da je poleg organizacijskih težav največja ta, da ni predvidenih sredstev. Sprašujem vas: Ali ste zagotovili potrebna sredstva v proračunu za naslednje leto? In še vprašanje, ki kaže na odnos institucij do enega izmed največjih mest v državi. Župan mestne občine Velenje je bil opozorjen, da zavod za zdravstveno zavarovanje predvideva prenos dela zdravniških komisij 1. stopnje, ki v dveh senatih delujeta v Velenju, iz Velenja na Ravne na Koroškem. Senata letno obravnavata od 9 do 10 tisoč primerov zavarovancev iz našega prostora. Če je s tem mišljena racionalizacija, ste se je v zdravstvu lotili na napačnem koncu. V prispodobi bi temu dejal, da ste stroške prijeli za rep in ne za glavo. Kakršnikoli selitvi najostreje nasprotujemo. Že sedaj senamreč zavarovanci sprašujemo, ali je odločanje drugostopenjskega organa, torej v območni enoti Ravne na Koroškem, povsem pravično, če mi je dovoljena uporaba te besede. Prav zanimivo bi bilo pridobiti analizo vseh primerov, ki jih je ta območna enota obravnavala, zato vas prosim, da mi te podatke tudi posredujete. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kontič je naslovil več vprašanj. Najprej na ministra, dr. Gantarja. Imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Odgovoril bom na to vprašanje. Seveda nam je problem teh povezav dobro znan in smo se že večkrat srečali s predstavniki združenja lokalnih televizij. Tu gre pravzaprav najprej za problem, ki je nastal na osnovi starega pravilnika o frekvenčninah, ki je pač postavil določene tarife, za katere seveda združenje meni, da so previsoke. Tu moram zelo jasno povedati, da je za nazaj težko kaj resnega storiti. Namreč odločbe, ki so bile izdane, so izdane in ve se, v kakšnem postopku se lahko takšne odločbe spreminjajo. Pomembno pa je, da seveda v pripravi novega pravilnika o frekvenčninah, ki bo vsak čas v razpravi, predvidevamo rešitve, ki bodo vsaj za to področje povezav predvidevale bistveno sprejemljivejše in ugodnejše frekvenčnine, kajti gre za drugačen primer kot za sicer širjenje televizijskega signala. Gre pa za snope, če to prav razumem, ki se bodo obračunavali glede na svojo velikost, onesnaženje tega frekvenčnega prostora kar seveda implicira, da bodo frekvenčnine bistveno nižje. Vprašanje za nazaj pa je seveda možno rešiti samo v ustreznih institucijah, kajti odločbe so bile na osnovi starega pravilnika, jasno, že izdane. Hvala lepa.
Hvala lepa minister dr. Gantar. Mag. Vrhunec bo verjetno odgovoril na drugo vprašanje. Imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod Kontič in ostali poslanci! Dovolite, da spet opravičim ministra, ki je na Kitajskem na službeni poti. Vaše vprašanje v zvezi z zavodom za zdravstveno varstvo [[sva se že pogovarjala]] zaenkrat pokriva dejavnost tega območja oziroma to območje pokriva zavod za zdravstveno varstvo Celje in proučujemo možnosti, kako bi v bistvu to institucionalizirali tudi na raven vašega področja, za katero sprašujete. Dejansko gre za to, da kar zagotoviti sredstva in ustanoviti nek zavod za zdravstveno varstvo je malce težje. Gre za nek proces in ta proces na nek način poskušamo udejaniti in ga poskušamo tudi speljati oziroma poiskati argumente, ki bi na to vprašanje tudi odgovorili širše. Kar se pa tiče drugega dela vprašanja, glede drugostopenjskega organa zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, pa moram reči, da na nek način ne razumem najbolje, zakaj bi ne bilo argumentov za selitev tega organa na neko drugo področje, če ni zadosti storitev oziroma če nima zadosti, če nima ta organ zadosti dela na tem področju. Na vsak način bomo mi preverili, bomo prenesli to vprašanje zavodu za zdravstveno zavarovanje in vam bomo pisno odgovorili, zakaj se je to zgodilo. Sam pa ne bi vedel, na kakšen način, s kakšnim argumentom so prenesli dejavnost tega organa v Ravne na Koroškem. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kontič želi dopolnilno vprašanje postaviti vladi.
Hvala lepa. Za odgovore se seveda zahvaljujem. Z odgovori pa nisem zadovoljen. V prvem primeru ugotavljamo, da ni možno nič storiti. To seveda pomeni, da mogoče v naslednjem letu niti ne bo potrebno razpravljati o frekvenčnini, kar se tiče združenja lokalnih televizij. Kar se pa tiče ministrstva za zdravje, veste, to pa že presega vse meje. Že dve leti proučujete, kaj je možno na tem področju storiti. To je zelo neresno početje, pa še bolj neresen odgovor. Kar se pa tiče prenosa pristojnosti prvostopenjskih zdravniških komisij, niso še prenešena, in jaz opozarjam, da bo zelo narobe, če jih boste prenesli. Jaz sem tudi govoril o tem, koliko pacientov zdravniška komisija na prvi stopnji obravnava v Velenju. To je torej od 9 do 10 tisoč primerov. Zdaj bi bilo zelo prav primerjati, kaj ta številka pomeni s celotno obravnavo na prvi stopnji. Mislim, da bi v tem primeru kvečjemu šlo za selitev kam drugam, ne pa iz Velenja ven, kvečjemu v Velenju kompletne območne enote za zdravstveno zavarovanje. Z odgovori seveda nisem zadovoljen. Gospod predsednik državnega zbora, tudi protestiram, da sprejemamo v tem državnem zboru takšne odgovore, kot sem jih bil v tem trenutku deležen.
Minister Gantar, želite dopolnilno pojasniti, glede na ugovor poslanca Kontiča.
Pojasniti želim predvsem to, da mislim, da pesimizem ni na mestu, da iščemo odgovore, ki bodo omogočili, da bo ta povezava med lokalnimi televizijami delovala in da jih to finančno ne bo preveč prizadelo. Ni pa mogoče za nazaj spreminjati odločb, ki so bile izrečene. Veste, da je to nezakonito dejanje. Pomembno je predvsem to, da se z novim frekvenčnim premikom frekvenc res definirajo razmere in pogoji obratovanja posameznih postaj, predvsem pa njihovih medsebojnih povezav. In to bo urejeno.
Mag. Vrhunec, želite dopolniti? Prosim.
Ja, hvala. Želim dodatno pojasniti, glede na izvajanje gospoda Kontiča. Ne morem vam bolj natančno odgovoriti v zvezi z izvajanjem dejavnosti zavoda za zdravstveno varstvo, ker nisem bil seznanjen niti s tem možnim vprašanjem. Če želite, vam lahko tudi pisno odgovorimo obširneje. Kar se pa tiče drugega dela odgovora, spet sami navajate samo število odločitev na prvi stopnji, ne pa tudi na drugi stopnji. Ne vemo, kakšno je število pritožb na drugi stopnji. Zato je treba to številko enostavno preveriti in ugotoviti, zakaj se, še enkrat pravim, zavoda za zdravstveno zavarovanje, ki je suverena institucija glede organizacije svoje dejavnosti, odloča tako, kot se odloča. Še enkrat vam obljubljam, da bomo to vprašanje prenesli naprej in vam tudi na to vprašanje pisno odgovorili oziroma zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije bo sam odgovoril na to vprašanje.
Hvala lepa, mag. Vrhunec. Besedo dajem kolegici Mariji Pozsonec. Kolega Poszonec imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vsem prisotnim lep pozdrav. Imela bi eno poslansko vprašanje za ministrstra za gospodarstvo. Koliko sredstev je bilo namenjenih iz evropskega denarja za popravo stanja na obmejnem območju Pomurja? Kje in za kaj je bilo porabljeno? Hvala. Imam pa še eno poslansko pobudo. Dovolila bi si opozoriti ministrstvo za šolstvo, znanost in šport, ministrstvo za zdravje ter ministrstvo za okolje in prostor, da dvojezična osnovna šola v Prosenjakovcih nima urejene preskrbe s pitno vodo. Od aprila naprej iz pipe ne teče voda. Zato v interesu zdravja otrok prosim, da skupaj z lokalno skupnostjo zagotovite zdravo pitno vodo. Hvala.
Hvala lepa, kolegica Pozsonec. Najprej je zastavila vprašanje na naslov ministrstva za gospodarstvo. Državni sekretar Strmšnik, imate besedo. Gospa Maria, se lahko izključite iz mikrofona, da dobi besedo vlada? Prosim.
Spoštovana gospa poslanka! Slovenija prejema v obdobju do vstopa tako imenovano predpristopno strukturno pomoč iz treh strukturnih skladov: Phare, Sapard in Ispa. Pomoč Sapard še nismo začeli koristiti, pomoč Ispa je namenjena večjim projektom varstva okolja in prometa. Vprašanje pa se verjetno nanaša na program Phare, in ker gre za narodnostno mešano območje ob meji, verjetno ožje za program čezmejnega sodelovanja z Republiko Madžarsko. Mi imamo podpisan skupni programski dokument Phare CBC za Madžarsko do leta 2006. V okviru teh usmeritev iz tega dokumenta se potem letno sprejemajo in izvajajo programi. Prvi program se je začel izvajati že v letu 1995 oziroma iz naslova 1995 potem z nekajletnim zamikom. V Pomurju so dotekala sredstva iz tega programa tudi iz naslova Phare 1997, leto 2000 in leto 2001. Skupaj je bilo iz teh naslovov v Pomurje - kajti celotno Pomurje je tisto, ki je predmet čezmejnega sodelovanja v tem programu, torej je bilo usmerjenih v tem obdobju 7 milijonov evrov, in sicer sredstva so šla v začetnih letih predvsem v naravni park Goričko. Iz tega je bila opravljena rekonstrukcija gradu Goričko, prva in druga faza. Financiran je bil projekt tridržavnega parka Goričko, skupaj 2,9 milijona evrov iz teh začetnih sredstev, ko se je ta pomoč začela dogajati. Naslednja večja postavka je sklad za male projekte. Štirje razpisi so bili iz tega sklada vsako leto, in sicer skupaj je bilo namenjeno za vse štiri razpise 1,4 milijona evrov. Vsako leto se prijavi na ta razpis kakšnih 30 manjših projektov, projektov male vrednosti, ki imajo čezmejni učinek in so namenjeni, bi rekel, spodbujanju tega sodelovanja na meji. Jaz konkretnega seznama teh projektov, ki so bili prijavljeni na sklad za male projekte tukaj nimam, oziroma ki so uspeli na teh razpisih, vam bomo pa to posredovali pisno. Naslednjepostavke, ki jih še najdemo v zadnjih letih, gre za trening center Rakičan, 0,7 milijona evrov, 3D strategija 0,4 milijona Evrov. Sredstev za leto 2001 pa še nismo začeli koristiti. Mi smo v upravni odbor, ki upravlja s skladom za male projekte, v letu 2000 že povabili predstavnika manjšine, tako da manjšina pri tem sodeluje. Bomo pa tudi za izvedbo projekta Skupni ekonomski prostor, ki se bo izvajal v letu 2001, vključili predstavnika manjšine v ta programski odbor. Če so v preteklih letih bila sredstva predvsem usmerjena v te male projekte in v nekaj večjih stvari, kot je ta grad Goričko, potem v bodoče predvidevamo širše pokrivanje pasu ob meji in več možnosti tudi za vključitev manjšine z večjimi projekti v to čezmejno sodelovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Pozsonec je dala tudi pobudo. Ali se želi ministrica morda odzvati ali kdo drug iz vrst vlade? [[Ne.]] Kasneje. Prav, hvala lepa. Dopolnilno vprašanje kolegica Pozsonec? [[Ne.]] Naslednji ima besedo kolega Maksimiljan Lavrinc. Kolega Lavrinc, imate besedo.
Hvala lepa. Moje vprašanje oziroma pobuda, kakorkoli bo že vzeto, in kritika obenem, je naslovljena na ministra za notranje zadeve. Začel bi jo tako, kot se to reče: psi lajajo, karavana gre dalje. V mislih imam delo slovenske policije. In to ne na včerajšnji dogodek, ki prav gotovo ne bo v ponos policistom, ki so tam tako ravnali, ampak na delo policije ob kontroli prometa. 47 poslancev je podpisalo sklep, ko smo obravnavali v prvem branju nacionalni program varnosti v cestnem prometu, kjer smo nekako na dušo in na srce položili tako ministru, kot generalnemu direktorju Slovenske policije, naj za božjo voljo ne delajo policisti samo tistih opravkov, kjer kasirajo in tako tolčejo, da tako rečem,normo, temveč naj se postavljajo raje tja, kjer se dogajajo nesreče. To se seveda še naprej dogaja. Za primer bi povedal, denimo v Ljubljani, "pri sidru" imate dnevno pravzaprav tri policiste, ki samo kasirajo. Kakšen je tukaj smisel tega kaznovanja, ob tem seveda, da se zavedamo, da je zelo malo kazni pobranih, se nam poslancem, ki smo to podpisali in pravzaprav v celoti državnemu zboru, ki je to podprl, postavlja vedno znova. Podobno ravnajo policisti tudi pri uresničevanju zakona o prijavi prebivališča. Bom povedal, za kaj gre. Na Veliki Planini je poleg dveh visokogorskih koč oziroma postojank, ki so tako določene v skladu s klasifikacijo Planinske zveze Slovenije, za kar jim daje pooblastilo zakon o prijavi prebivališča, tudi veliko koč, ki so še bolj oddaljene, da tako rečem, od civilizacije, kot sta ti dve postojanki. V drugem, pardon, petem odstavku je zapisano, da bi pristojni organ v takem primeru, ko gre za veliko oddaljenost od naselja, kjer je policijska postaja, lahko določil daljši rok, pa tega, v tem primeru ne stori. Zato v tem primeru dajem pobudo, da minister poskrbi, da se bo to storilo. Veste, kaj se dogaja sedaj, bom povedal. Te koče so več ali manj v lasti tovarn, ki so to zgradile za gojitev, da tako rečem, oziroma za ta svoj sindikalni turizem. Poglejte. Ko zadnji, tisti, ki je iz tovarne zadolžen za to, odide, denimo, v soboto zvečer - [[...]] [[Pisk.]] [[...]]bom zelo kratek - z gondolo nazaj v mesto, mine več kot 12 ur, preden je mogoče spet vzpostaviti ta stik fizično, da se torej prinese to potrdilo. No, policisti to redno kaznujejo. Pa še primer, ko so namesto Klavdij zapisali "Klaudij", vsi ostali podatki so bili pravilni, so kljub temu predlagali tega človeka sodniku za prekrške. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Lavrinc. Minister dr. Bohinc, imate besedo. Vse ostale pa prosim, da ne klepetajo v dvorani.
Jaz se zahvaljujem za vprašanje in to pobudo. Kar zadeva vprašanja, je že bilo odprto tudi v razpravah na odboru za notranjo politiko. Namreč, vprašanja, povezanega z nadzorstvom prometa. Policija ima usmeritve, da nadzira promet na način, kot je stvari predstavil kolega poslanec. To se pravi na nevarnih točkah, na črnih točkah, skratka tam, kjer obstajajo razlogi, vidni iz analiz prometne varnosti. Res pa je, da smo večkrat že bili opozorjeni na to, da se te usmeritve ne izvajajo povsem dosledno, čeprav obstajajo poleg prometnih tudi drugi varnostni razlogi za zaustavljanje vozil. Sicer pa obstaja usmeritev, s katero je policija na terenu v celoti seznanjena, da je ustavljanje vozil dopustno le v primerih, ko gre za kršitve, ki se neposredno ugotovijo. Mi načrtujemo v letošnji jeseni nekaj posvetovanj, povezanih z nacionalnim programom prometne varnosti, v nekaterih slovenskih regijah, tudi skupaj s policijo in župani, kjer nameravamo posvetiti delno pozornost tudi vprašanju nevarnih točk oziroma odpravljanju vzrokov za nesreče na lokalnih ravneh kot tudi politiki oziroma izvajanju usmeritev policije, kar zadeva kontrole. Toliko lahko rečem k temu. Kar pa zadeva pobude, jo bomo proučili in si ji pridružili na način, kot je poslanec predlagal. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Lavrinc, želite dopolnilno vprašanje ministru? Prosim.
Bojim se, da odgovora nisem dobil. Morda sem bil premalo precizen. Jaz namigujem na normo, ki jo imajo policisti in jo želijo doseči. Kajti, da tako rečem, neumnosti se dogajajo, denimo, da policist predlaga nekoga k sodniku za prekrške zato, ker je ob vseh podatkih, ki jih oneki osebi zapiše v to prijavo začasnega bivališča, pri imenu po pomoti zapisal namesto Klavdij, Klaudij. Torej to se mi zdi, da kaže na to, da policistu gre, ne zato, še to povrhu vsega, vsi trije se poznajo, policist, tisti, čigar ime je uporabljeno, intisti, ki je bil odgovoren. Govorim o tem, da se mi zdi, da je to situacija, v kateri policisti počno tudi tovrstne neumnosti, če že hočete, samo zato, da dosežejo normo. Na to namigujem. To je še posebej izrazito na področju, ki smo ga tu obravnavali, toje varnost v cestnem prometu. Zato menim, da nisem dobil popolnega odgovora, tudi ga ne pričakujem, če sem iskren, ker po vseh obljubah, tako ministra kot generalnega direktorja policije, se stanje na tem področju ne izboljšuje. Govorim o normi, ponovno.
Minister, boste presenetili poslanca s popolnim odgovorom. Prosim.
Težko bom presenetil poslanca s popolnim odgovorom. Ne bi se mogel strinjati s tem, da je razlog za to početje policistov poskus doseganja norme. Težko pa je tudi posamezen primer, ki ga ne poznam, komentirati. Mislim, da je tudi težko iz enega primera posploševati, ampak v vsakem primeru bi bilo prav, da posamezni primer proučimo in ugotovimo, ali je sistemska rešitev napačna. Zato vabim gospoda poslanca, da me opremi z informacijami o konkretnem primeru in potem na tej podlagi bom lahko potem presojal ustreznost sistemskih rešitev.
Hvala lepa, gospod minister. Naslednji bo postavil vprašanje vladi kolega Janez Podobnik. Kolega Podobnik, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade. Prvo vprašanje bi naslovil na vlado oziroma na resor za zunanje zadeve, vidim dva državna sekretarja, še posebej državno sekretarko mag. Tovornikovo. Ali je v okviru diplomatskih mehanizmov odregairala na informacije, da italijanski uradni državni organi, v tem primeru statistični državni urad, ni privolil oziroma omogočil dvojezičnih opisnih pol na bližnjih volitvah, torej na bližnjem ljudskem štetju na dvojezičnih območjih v Italiji? Če je temu res tako, potem je potrebno omeniti, da pred 10 leti, ko je bil zadnji popis, takrat še ni bilo globalnega zakona za zaščito Slovencev, so bili obrazci za ljudsko štetje še dvojezični. Če je temu res tako, potem gre za klasično eklatantno kršitev načela dvojezičnosti na narodnostno mešanem območju. V slovenskem tisku smo danes zasledili kar nekaj reakcij na to odločitev, tudi reakcijo naše manjšine v Italiji, ki je tukaj zelo enotna. In tudi reakcijo nekaterih italijanskih političnih strank in sil, ki so prav tako presenečene. Drugo vprašanje je vezano na izvajanje zakona o skladnem regionalnem razvoju. Ob predstavitvi državnega proračuna je bila velike deležnosti pozorna beseda ministra mag. Ropa, da bo kar 3% BDP-ja šlo za skladen regionalen razvoj. Jaz sem zelo pozorno čez vikend prebral stenogram razprave na odboru za gospodarstvo, kjer je mag. Strmšnik govoril tudi o uveljavljanju zakona o skladnem regionalnem razvoju. Povedal je, da so bili tokrat prvič prisiljeni posamezni resorji oziroma zakonsko obvezani, da poročajo o tem, koliko sredstev dajejo v regionalni razvojni program, in to na ravni posameznega podprograma. Ti programi so zdaj identificirani. Ti programi so predmet nadaljnje obdelave na Agenciji Republike Slovenije za regionalni razvoj. Če je temu res tako, bi nas zanimalo, ali bi poslanke in poslanci že lahko te programe videli. To je zelo pomembno za razpravo v državnem zboru o tem vprašanju. Tretja tema se pa dotika vprašanja financiranja primorskega instituta za naravoslovne in tehnične vede. Vprašanje bi naslovil spoštovani ministrici dr. Čokovi. Imam podatke, da so se pojavile težave pri financiranju tega mladega instituta. Šele dve leti deluje, dobro deluje. Smo pa informirani, da se je zaradi nefinanciranja nekaterih projektov, še posebej gre za projekt Gravitacija membrane nekumutativni prostori in oblikovno spominski elementi, na nek način celo postavilo podvprašanje, kako bo ta institut deloval. Tudi na področju znanosti naj velja, naj cveti čimveč cvetov. Jaz sem prepričan, da bosta storili vse, da bo tudi ta institut dobil potreben denar. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Podobnik. Tri vprašanja. Najprej bo odgovarjala državna sekretarka, gospa Tovornikova. Imate besedo.
Hvala lepa. Zahvaljujem se poslancu, dr. Podobniku, za natančno vprašanje ob pravem času. Jaz bi odgovor strnila v tri točke. Res je, da je slovenska manjšina z velikim presenečenjem, temu pa je sledilo ogorčenje, sprejela popisne pole, ki tokrat niso bile takšne, kot bi po zakonu morale biti, torej dvojezične. Protest je bil takojšen in je prihajal s strani krovnih organizacij Slovencev v Italiji in še posebej s strani županov v tistih občinah, kjer živijo Slovenci. Kot veste, so pozvali k bojkotu in k zavračanju izpolnjevanju takšnih pol. Drugič. Temu smo na 1. seji sveta vlade za narodne manjšine, ki je bila v novi sestavi sklicana prejšnji teden, posvetili pozornost in o tej točki posebej razpravljali na svetu Vlade Republike Slovenije za narodne manjšine. Temu je sledilo moje navodilo generalni konzul Republike Slovenije v Trstu, da pisno obvesti državni statistični zavod, ki izvaja tak popis, da je tak pristop nedopusten in da pomeni grobo kršitev zaščitnega zakona. Tretjič. To je še en dokaz, da je bila previdnost pri uspehu, če lahko tako rečem, slovenske manjšine v Trstu in tudi slovenske diplomacije februarja letos, ko je bil po dolgih desetletjih sprejet globalni zaščitni zakon za Slovence v Italiji. To smo sprejeli sicer z veseljem, vendar tudi s previdnostjo, ki se pa sedaj kaže v tem, da je izvajanje tako rekoč skorajda vsakega določila tega člena povezano z veliko problemi, ki mu včasih botrujejo tudi politične situacije v sosednji državi. Prav zaradi tega sem jaz javno povedala in si s tem nakopala tudi nekaj kritike desne opcije v deželi Furlaniji Julijski Krajini z izjavo, ki bi jo želela ponoviti: "Evropski standardi in zakoni v državah, v katerih živijo manjšine, se sprejemajo ravno zato, da manjšine ne bi bile predmet vsakokratne politične opcije in da se ne bi vsakokrat znova soočile z nekaterimi problemi, ki jih je potrebno zapisati tako v mednarodne konvencije kot tudi v zakone." Na to sosednjo državo Italijo opozarjamo in če ne bo šlo drugače, bo tokrat ponovno sledila diplomatska nota. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa državna sekretarka. Državni sekretar Strmšnik bo odgovarja na drugo vprašanje. Prosim. Se lahko izključite, gospa državna sekretarka, Tovornikova? Hvala lepa.
Spoštovani gospod poslanec. Tudi drugi del vašega vprašanja oziroma drugo vprašanje je ravno ob pravem času. Dospela sta namreč prva dva regionalna razvojna programa v presojo, ki računata na ta državna sredstva, ki se nahajajo v državnem proračunu. Regionalne spodbude lahko delimo na neposredne, na tiste, ki imajo za prvi cilj odpravljanje regionalnih razvojnih razlik - to so sredstva za izboljšanje infrastrukture, razne programe ob meji, pharova sredstva se tukaj dopolnjujejo - in njim je prvi cilj odprava regionalnih razlik. Seveda pa ima mnogo proračunskih izdatkov regionalno dimenzijo. Vlada je zavezala ministrstva, da dejansko pri porabi teh sredstev upoštevajo regionalni vidik, kot vsaj sekundarni kriterij, če že ne primarni kriterij. Pri zasledovanju politik posameznih ministrstev so ministrstva dolžna kot sekundarne kriterije pri izboru projektov, vgrajevati te regionalne vidike. To bolj ali manj uspešno počnejo. Mi se trudimo, da bi v čimveč javnih razpisov vgradili te kriterije. Na to tudi ob vsaki priložnosti ministrstva opozarjamo. Sedaj pa vprašanje, koliko teh sredstev je v proračunih posameznih ministrstev. Odgovor na to bomo dobili, ko bomo sešteli vse regionalne razvojne programe, njihove projektne dele, potem bomo ugotovili, koliko je prispevek države pri realizaciji teh regionalnih razvojnih programov. Ker tega še nimamo, je seveda to polje precej na široko odprto in je odvisno od tega, kaj razumemo pod regionalni izdatek, od tega v veliki meri še zavisi ta številka. Jaz sem prepričan, da je smisel tega početja in intencija zakona stalno iskanje tega odgovora. Namreč v tem smislu, da bi pravzaprav vsi proračunski izdatki ali pa vsaj velika večina teh proračunskih izdatkov bi morala imeti regionalno dimenzijo. Jaz bom zadovoljen takrat, ko bomo lahko rekli, da velika večina proračunskih izdatkov v Sloveniji ima vsaj kot sekundarni kriterij vgrajen ta cilj skladnega regionalnega razvoja. Zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja je rekel da morajo vse politike skrbeti tudi za ta vidik. Problem namreč ni rešljiv z nekim fondom, z nekim skladom, ki bo nam po načelu socialne pravičnosti delil, razporejal sredstva od bolj razvitih regij k manj razvitim regijam, ampak z naporom vseh ekonomskih politik, ki morajo ta cilj spodbujanja skladnega regionalnega razvoja vgraditi v sistem. Trenutno potekajo, intenzivno potekajo tovrstna usklajevanja med agencijo Republike Slovenije za regionalni razvoj na eni strani, med posameznimi ministrstvi in med posameznimi regijami, vsaj tistimi, ki so začele, ki so prve pripravile te regionalne razvojne načrte. Jaz seveda sem prepričan, da bo vlada Republike Slovenije poskrbela, da bo večina tistega, kar je minister Rop oznanil, dejansko imela vgrajene regionalne kriterije. Čim prej, tem bolje.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Na zadnje, tretje vprašanje kolega Podobnika, bo bržkone odgovorila ministrica, dr. Čokova. Imate besedo.
Hvala lepa za vprašanje, gospod Podobnik. Kot veste, jaz sem prva med vsemi, ki se zavzema za decentralizacijo tako visokošolskega kot znanstvenega prostora. Ko je bil ustanovljen PINT, to je primorski inštitut za naravoslovje in tehnologijo, smo pričakovali, da se bo v Kopru poleg humanistike, ki je zelo dobro zastopana v znanstveno - raziskovalnem središču v Kopru, ustvarila tudi baza raziskovanja naravoslovja. Zato je tudi ministrstvo podprlo dva projekta tega inštituta v višini, mislim, vsakega po 6 tisoč ur oziroma ekvivalentno 53 milijonov tolarjev. Tudi gospodarstvo je podprlo delovanje enega inštituta. Vendar ima ta inštitut pri svojem nastanku in delovanju kar nekaj večjih težav. Ena težava je nastala pri drugem projektu, kjer je sam inštitut ugotovil, da z dopolnilno zaposlenimi raziskovalci ne bo mogel nadaljevati z raziskovalnim delom in je zamenjal ekipo. Ta ekipa je zdaj v preverjanju. Drugače pa mislim, da tudi strukturno mora ta inštitut zaživeti, kajti zaposleno ima tajnico in enega mladega raziskovalca. Sama direktorica je dopolnilno zaposlena na tem inštitutu. To pomeni, da moramo na našem ministrstvu seveda preverjati delovanje in poslovanje vsakega javnega zavoda. Prizadevamo si za znanstveno odličnost in relevantnost rezultatov, zato pričakujemo, da bo PINT imel relevantne rezultate na obeh projektih in bosta v tem primeru tudi seveda oba financirana. Verjemite pa, da se moramo zavzemati tudi za znanstveno odličnost. Pomagali bomo temu inštitutu, sestajamo se z direktorico, da bi ta inštitut resnično zaživel, kajti po dveh letih bi pričakovali že prve rezultate. Hvala lepa.
Kolega Podobnik želi zastaviti dopolnilno vprašanje. Imate besedo, kolega Podobnik.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi rad vrnil kompliment. Kar dva sta mi rekla, da sem postavil vprašanja ob pravem času. Morda, če se malo pošalim, je lahko ena od zaslug, ko devet let sediš v parlamentu, da vsaj znaš postaviti poslansko vprašanje ob pravem času. Ampak to samo malo za šalo. Očitno sem pa zadel pravo vprašanje, saj sta mi dva poslanska kolega sedaj pomagala pri dopolnilnem vprašanju, celo podpredsednica državnega zbora mi je prinesla listek. Pri prvem vprašanju, gospa Tovornikova, govorite o noti in tako naprej, da se ne bi zgodilo, med nami je tudi gospod minister, da bi na koncu bil potreben bojkot popisa. To je rešitev, ki je slaba za slovensko manjšino v Italiji. Jaz sem prepričan, da bomo skupaj našli, še posebej pa skupaj z vsemi manjšini predstavniki slovenske države, torej da se ne bi zgodilo, da bi se morala slovenska manjšina odločiti za bojkot. To je poraz diplomacije. Odgovora gospoda Strmšnika nisem v celoti razumel. Stvar je zapletena. Govorili ste mi o tem, da je bistveni dosežek zakona, da bomo stalno iskali odgovor. Jaz bi rekel, to je filozofski odgovor. Zakon rešuje probleme, ne pa da na novo išče odgovore. Ampak vem, da je stvar komplicirana. Danes v poslanski skupini smo eno uro govorili o tem vprašanju. Lepo prosim, gospod državni sekretar, če ocenjujete, da bi bilo možno, da bi poslanske skupine in poslanci prejeli te programe, ki so prišli v vašo agencijo. Kar se pa tiče odgovora dr. Čokove, jaz sem prepričan, da boste našli vse formalne okvire, da boste s posebno občutljivostjo omogočili, da bo ta institut obstal. Samo dva programa ima, in če mu enega vzamete, je tako rekoč že obsojen na propad. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali želi kdo od predstavnikov vlade na opozorilno dopolnilo morda dodati kaj? Gospa državna sekretarka, gospa Tovornikova.
Hvala lepa. Jaz moram reči, da nisem razumela tega komentarja poslanca Podobnika, tako da bi zahtevala dopolnilo. Mogoče samo ponovitev, slovenski župani so se odzvali zelo ostro zato, da bi povečali pritisk na italijanske oblasti in dobili dvojezične popisnice o tem. In tu jih seveda podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo zastavil vladi kolega dr. Miha Brejc. Gospod Brejc.
Hvala lepa. Ministra za delo sprašujem, zakaj se veterani vojne za Slovenije ne morejo upokojevati po 404. členu zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Ta člen namreč izrecno govori o tem in pravi takole: Po 404. členu zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je, ne glede na določbe zakona o notranjih zadevah, policiji, obrambi in zaščiti, varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, obrambi, sodniški službi, vojnih veteranih, vojnih invalidih in žrtvah vojnega nasilja v letu 2001 minimalna starost za pridobitev pravic do starostne pokojnine 49 let za moške in 46 let za ženske, minimalna pokojninska doba 29 let za moške in 26 let za ženske. Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje te vloge zavrača. Veterani vojne za Slovenijo mi pravijo, da se počutijo diskriminirane, da so drugorazredni državljani. Prosim ministra za odgovor s tem v zvezi. Drugo vprašanje se nanaša na vlado, zadeva pa azbestni zakon. V moji poslanski pisarni so se oglasili prizadeti in pravijo, da se določbe tega zakona ne izvajajo, češ, da se interdisciplinarna komisija ne sestaja, ko se sestaja se zelo redko, da pa komisija za odškodnine sploh ne deluje, da ni sredstev za te odškodnine in podobno. Če smo zakon sprejeli, potem bi morali v proračunu zagotoviti zadostna sredstva za spoštovanje določb tega zakona. Prosim vlado za odgovor, kaj je storila oziroma kaj bo storila, da bi prizadeti dobili odškodnino oziroma da bi se ti postopki odvijali skladno z zakonom.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, kolega Brejc. Najprej bo na prvo vprašanje verjetno odgovarjal minister dr. Dimovski. Gospa državna sekretarka, gospa Belopavlovič, prosim.
Spoštovani poslanec. Novi zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je zaostril pogoje za kakršnokoli predčasno upokojevanje vseh kategorij. To velja tudi za kategorijo vojnih veteranov, in to vojnih veteranov iz kateregakoli obdobja. V zvezi s 404. členom moram reči, da se je postavljajo vprašanje že pred časom. Bila je dana tudi pobuda za obvezno razlago tega 404. člena v parlament, mislim, da še v prejšnji sestavi. Žal do razlage tega 404. člena, ki se je nanašala pravzaprav tudi na to vaše vprašanje, ni prišlo. Tisto, kar je v samem zakonu o vojnih veteranih oziroma o kakršnihkoli možnostih predčasnega upokojevanja in sklicevanja na to določbo zakona v 404. členu, torej zakona o veteranih in zakona o obrambi, je bilo v bistvu že izčrpano s prehodnimi določbami tega zakona. Dejstvo pa je, da se pripravlja novela zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. V tem okviru in v tem kontekstu tudi sprememba 404. člena, tako da bi stvari postale bolj transparentne, bolj jasne, da bi odpravili kakršnokoli nerazumevanje ali pa težave v zvezi z izvajanjem tega zakona. Tako tudi v tem delu mislim, da bo novela prinesla pravzaprav tako rešitev, da ne bo več problemov.
Želite, gospod podpredsednik, dopolnilno vprašanje? Imate besedo.
Jaz bi predvsem želel ugotoviti, da vlada sama spoznava, da je ta določba nejasna. Bi pa štel kot neumestno pripombo, da to velja za veterane iz kateregakoli obdobja. Veterani iz časa 2. svetovne vojne so že davno izpolnili vse pogoje za upokojitev. Gre dejansko za veterane iz vojne za Slovenijo. Ker gre za njih, mislim, da bi morali upoštevati tudi neke posebne okoliščine in delovati v prid tem ljudem. Hvala.
Hvala lepa. Želi vlada dati kakšno dodatno pojasnilo? [[Ne želi.]] Potem vabim k besedi kolega Alojzija Soka. Kolega Sok, imate besedo. Pardon, kolega Sok, samo trenutek. Še enkrat sprašujem vlado, ali želi odgovoriti na drugo vprašanje.
Azbestni zakon.
Da. Danes je, mimogrede naj rečem, med nami več ministrov, kot jih je bilo zadnjič, kar štejemo, da je dober obet za sodelovanje pri tej točki dnevnega reda med vlado in parlamentom. Pričakujem pa, da če ministra ni, vsaj državni sekretar poskrbi za [[...]]Minister Bizjak je tako vljuden, da bo odgovoril na to vprašanje. Prosim, minister.
Gospod predsednik. Jaz bi samo deloma odgovoril na to vprašanje v tistem delu, ki se nanaša na komisijo po azbestnem zakonu. Po informacijah, ki jih imam, čeprav je to medresorska komisija mi ni neposredno prirejena našemu ministrstvu, ta komisija sedaj deluje. Glede komisije za odškodnine pa več v pisnem odgovoru. Žal ne morem kaj več povedati na to temo.
Prosim.
Glede na to, da vlada v tem hipu ne more oziroma ni sposobna odgovoriti na to vprašanje, potem prosim za pisni odgovor. Vendar zelo jasno bi želel vedeti, ali je to res, da se določbe zakona ne spoštujejo, in če se ne, kdaj bodo ti zaostanki ali primanjkljaji, ki so s tem nastali,bi rekel, izpolnjeni in bodo ljudje pač dobili tisto, kar jim gre.
Hvala lepa. Sedaj pa imate vi besedo, kolega Sok. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predstavnica vlada in predstavniki vlade, spoštovane kolegice poslanke in poslanci. Dve vprašanji bi želel postaviti, če bom imel dovolj časa. Prvo vprašanje se tiče problematike vinogradništva in s tem povezanega vinarstva v Republiki Sloveniji. Kot veste, je Slovenija v zadnjem času in še vedno veliko vlagala v področje razvoja vinogradništva in pa sadjarstva, pač v smislu približevanja Evropski uniji, v zavesti, da je treba povečati pridelovalne kvote. V tem trenutku, ko so se pogajanja z Evropsko unijo začela, pa smo se znašli, kar se tiče vinogradništva, v dobršnem delu Slovenije v eni izredno težavni situaciji. Zanima me, ali vlada v tem trenutku razpolaga s podatki, koliko vinogradniških površin imamo v Sloveniji in s tem seveda, ali razpolaga s podatki, koliko lahko Slovenija v tem trenutku proizvede grozdja in pa s tem posledično torej vina. Imam občutek, da teh podatkov, vsaj ažuriranih, ni in da marsikatera površina, ki je v teh letih spremenila svojo namembnost iz ene kmetijske površine vinogradništvo, ni tudi tako zavedena in da teh podatkov nimamo. Drugo, na kar bi rad opozoril. Obstaja vtis, da na področju vinogradništva vlada velik monopol vinskih kleti in da so pravzaprav naši vinogradniki proti temu monopolu povsem nemočni. Rad bi to dokumentiral s ceno grozdja letos, ki je pravzaprav v tem trenutku neznana, ampak po podatkih, ki se kažejo, pravzaprav zelo nizka, veliko nižja, kot, recimo, v sosednji Avstriji. Pridobil sem si podatek zadruge Feltbah, kjer so mi odgovorili, da je leta 1999 pridelovalec dobil v povprečju za kilogrampredelanega grozdja 2 marki 26. Koliko je pri nas? V tem trenutku se govori, da bi to naj bilo približno 1 marko oziroma še manj. Rad bi opozoril na nerešeno vprašanje denacionalizacije vinske kleti, ki je velika težava, in pa na uvoz velikih količin vina iz naših južnih republik, predvsem iz Makedonije. Za kakšne količine gre, pa bi prosil, da pove državni sekretar, če pa ne, pa da mi na to odgovori pisno. Sedaj bi rad vprašal državnega sekretarja, ki tukaj predstavlja ministrstvo za kmetijstvo. Ali ima vlada izdelano strategijo, da bo preprečila to, kar se sedaj lahko zgodi, da bo ob nespodbudni cenah grozdja šel proces v nasprotni smeri, da bodo vinogradniki opuščali površine, ki so jih v preteklih letih z državnimi sredstvi obnovili in na njih zasadili vinsko trto? In še eno vprašanje, zelo na kratko. Rad bi vprašal ministrstvo za šolstvo, zakaj v Sloveniji šolski sistem intenzivnega nivoja, doseženega na Klostergimnazium v Hamburgu, ne enači z višjim nivojem na naši srednjih šolah. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok. Tri vprašanja, prvi dve sta bili naslovljeni na ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Verjetno bo državni sekretar Potočnik odgovoril nanj.
Ja, hvala lepa. V Sloveniji je okrog 20 tisoč hektarjev vinogradov. Kar se tiče uvoza in izvoza vina, z Makedonijo imamo sporazum za uvoz 20 milijonov litrov vina letno, vendar te količine nismo v zadnjih letih nikoli dosegli. Izvozili pa smo približno med 7 in 8 milijonov litrov vina letno. Težave z vinom se iz leta v leto razlikujejo, odvisno od tega ali ga je preveč ali ga je premalo. Kar se tiče cene grozdja in vina, seveda država na prostem trgu v to ne more posegati, to je pač stvar dogovorov med proizvajalci in predelovalci oziroma prodajalci vina.
Hvala lepa. Da se pripravi gospa ministrica na vaše tretje vprašanje, želite imeti dopolnilna na prvo? Gospa ministrica pa bo izvedela za vprašanje, ki ste ga zastavili njej.
Državni sekretar mi je odgovoril to, kar sem pričakoval. Vprašal sem ga, ali država oziroma vlada ima pripravljeno strategijo, da bi se površine, ki smo jih v preteklih letih z državnimi subvencijami spodbujali in so nastajale, vinogradniki so njive preoravali, na ravnini sadili vinograde [[...]]Sprašujem sedaj, ali ima država strategijo, da bo z nekim inštrumentom, ne vem, izvoznimi stimulacijami ali s čim podobnim, posegla na to tržišče, da sedaj ne bomo vseh tistih sredstev, ki smo jih v to področje vložili, zapravili. Če proizvajalci proizvajajo s stroški, ki ne prinašajo nobenega zaslužka, potem mi lahko verjamete, da se s tem ne bodo ukvarjali. Povedal sem vam primer cene pri nas in pa v Avstriji, medtem ko so cene repromaterialov, škropiv in vsega podobnega, seveda na istem nivoju. Sprašujem vas po strategiji, lahko mi odgovorite, da je nimate in bom zadovoljen z odgovorom. Hvala.
Zaključimo to vprašanje. Gospod državni sekretar, prosim, da [[...]]
Vsekakor v strategiji ne morejo biti izvozne spodbude. V nekem prehodnem obdobju seveda na nek drug način nadaljujemo s spodbudo in s pripravo blaga za tuji trg. Kar se pa samih cenovnih razmerij tiče, pa vemo, da se z reformo kmetijske politike država iz določanja cen umika in svoje, bi rekel, interveniranje nadomešča na ta način, da z neposrednimi plačili pomaga ohranjati obdelano in kulturno krajino.
Hvala lepa. Tretje vprašanje je bilo naslovljeno ministrici za šolstvo. Dr. Čokova, želite odgovoriti poslancu, kolegu Soku?
Poslancu se opravičujem, da sem za trenutek skočila ven. Če sem prav razumela, sprašujete o priznavanje srednješolske izobrazbe oziroma gimnazije iz tujine pri nas oziroma o vpisu s tujimi spričevali na naše univerze. Je tako? Kar se tiče srednješolskega in osnovnošolskega priznavanja, je pri nas posebna komisija za nostrifikacijo, ki pa ima kar nekaj problemov, zato pripravljamo novo zakonodajo. Namreč, zgodi se predvsem pri maturi že kar pogosto, da ravni mature niso čisto ekvivalentne v tujini. Potem je primerjanje včasih zelo težko. Kar se pa tiče vpisa na visoko šolstvo, je seveda stvar tudi posameznih fakultet. Zato tudi posamezne fakultete potem oblikujejo mnenje, bodisi za vpis, bodisi tudi za priznavanje določenega dela študija oziroma določenih diplom. To je v njihovi domeni. Vsekakor je pa ta zakonodaja v pripravi, da se posodobi in se približa bolj evropskim dokumentom. Za posamezen primer bi pa prosila, če nam napišete, pa bi vam odgovorili prav o tem primer z našega urada.
Izjemoma vam bom dal še kratko dopolnilno vprašanje. Ker smo bili vljudni do ministrice je prav, da smo tudi do vas. Kratko dopolnilno vprašanje, kolega Sok. Se lahko izklopite, gospa ministrica? Hvala.
Zahvaljujem se, gospod predsednik. Jaz mislim, da vso dokumentacijo na ministrstvu imate. Gre pa za to [[...]]Ne vem, mogoče je osamljen primer, mogoče jih je več. Dijakinji, ki je Slovenka in je končala gimnazijski program na Kloster gimnaziji v Hamburgu, bila vseskozi odlična, v 3., 4. letniku in pa na maturi, niste priznali višjega nivoja oziroma komisija ji ni priznala višjega nivoja. Pod odločbo o pritožbi pa ste podpisana vi, spoštovana ministrica. Odgovorili ste mi na to vprašanje, ki sem vam ga pismeno predstavil, da iznjenega spričevala izhaja, da gre za intenzivni nivo, ne pa za višji. O tem vas sprašujem. Zakaj intenzivnega nivoja na tej šoli ne enačite z višjim nivojem pri nas, ker tam nimajo drugega kot pač intenzivni nivo. Hvala lepa.
Hvala. Gospa ministrica, želite zdaj odgovoriti?
Da. Prav ta primer sem mislila, ker sem nekako slutila, da je to ta primer. Mi pa seveda prepuščamo to komisiji, ki je v sklopu maturitetnih komisij, da presodi. Zdaj če so prav presodili, ali ne, seveda nimamo pravih instrumentov. Jaz sem to pritožbo seveda prebrala. Če niste zadovoljni z odgovorom, bomo poskušali še raziskati, tako da bi natančneje lahko izvedeli, zakaj se je to zgodilo, da niso priznali intenzivnega nivoja kot visokega nivoja.
Hvala lepa. Zdaj možnosti za dopolnilna pojasnila in vprašanja ni več. Kolega Samo Bevk bo vladi zastavil naslednje vprašanje. Kolega Bevk, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Imam vprašanje za predstavnika vlade Republike Slovenije. Sprašujem pa v imenu komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu. Izvajanje zakona o zagotavljanju vidnosti in slišnosti programov RTV Slovenija in lokalnih nekomercialnih programov na območjih, kjer živi slovenska narodna manjšina, ne poteka v skladu z njegovimi določbami. Med razlogi za neizvajanje tega zakona je dejstvo, da ni znano, katero ministrstvo je pristojno za izvajanje zakona. V skladu z zakonom o vladi Republike Slovenije vlada nadzoruje delo ministrstev in daje smernice za izvajanje politike in za izvrševanje zakonov, drugih predpisov in splošnih aktov ter skrbi, da ministrstva usklajeno izvršujejo svoje naloge. Ravno tako vlada odloča tudi o sporih glede pristojnosti med posameznimi ministrstvi. Predstavnika vlade Republike Slovenije prosim za odgovor, katero ministrstvo je pristojno za izvajanje zakona o zagotavljanju vidnosti in slišnosti programov RTV Slovenija in lokalnih nekomercialnih programov na območjih, kjer živi slovenska avtohtona narodna manjšina. Hvala lepa.
Hvala lepa za vprašanje. Kdo bo od predstavnikov vlade želel odgovoriti? Državni sekretar na ministrstvu za kulturo, prosim.
Hvala lepa. Res v zakonu ni opredeljeno, v zakonu piše predvsem pri zagotavljanju sredstev, da sredstva zagotavlja vlada Republike Slovenije, ne piše pa katero ministrstvo. Zaradi reorganizacije ministrstva za promet in zveze oziroma novega ministrstva za informacijsko družbo in zaradi novegazakona o medijih je očitno tu prišlo do nekaj pomanjkljivosti, kjer ni natančno dogovorjeno, kako in kaj. Danes sva s kolegom državnim sekretarjem, gospodom Kalinom, o tem problemu že govorila in mislim, da bomo v naslednjih dneh lahko ta problem razvozlali in seveda vam pisno odgovorili, katero ministrstvo bo v bodoče skrbelo za tovrstno stvar. Do sedaj je bilo to ministrstvo za promet in zveze. Sedaj bo vlada morala na novo te stvari urediti in pristojnosti razdeliti. Tako bi lahko potem v naslednjih dneh, ko se bo vlada opredelila, nekako te stvari razrešili, če se gospod Kalin s tem strinja.
Državni sekretar, gospod Zorko, mislim, da bo kolega Bevk postavil dopolnilno vprašanje. Želite morda državni sekretar na ministrstvu za informiranje dopolniti državnega sekretarja na ministrstvu za kulturo? Dr. Kalin. Ne? Želite? Prosim, preden se postavi dopolnilno vprašanje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Problem je, da področje radiodifuzije v resnici pokrivajo različni zakoni in različni resorji, v zadnjem času pa seveda tudi še agencija za telekomunikacijo in radiodifuzijo, ki je odgovorna za tehnične elemente in ki je odgovorna za tisto najbolj pomembno, kjer se stvari zapletejo - to je koordiniranje sevanja programov v druge države. To je problem, ki ga imamo že ves čas, ki je seveda prisoten tudi v smeri sevanja programov v Avstrijo. To je kompleksen problem, kjer je treba imeti koordinacijo več ministrstev, ne pa samo teh dveh, ki sta bili tukaj omenjeni.
Kolega Bevk, želi postaviti dopolnilno vprašanje. Imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pravzaprav bo to poslanska pobuda, ker vprašanje sem že postavil. Predlagam vladi Republike Slovenije, da v dopolnjenem proračunu za leti 2002 in 2003 predvidi tudi sredstva za izvajanje tega zakona, ko se bodo dogovorili, katero ministrstvo je za izvajanje zakona pristojno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo od vlade komentirati to pobudo? [[Ne želi.]] Potem dajem besedo kolegu Sašu Pečetu. Imate besedo, kolega Peče.
Spoštovani prisotni! Vprašanje za ministrstvo za pravosodje. Ta državni zbor, torej ta zbir ljudi je 31.5. tega leta sprejel sklep, da se sodnikom omeji mandat. To je bil sklep, sprejet z večino glasov poslancev oziroma konkretno 20 za, 18 proti. Vlada je v tem obdobju, torej od sprejetja tega sklepa zakonodajne veje oblasti, sprejela drugačno stališče in ponudila državnemu zboru v obliki sprememb ustave predlog, v katerem bi bil sodniški mandat tudi v nadalje trajen. Vprašal bi, kako to in koliko sploh še velja ta državni zbor. V kontekstu tega in pa v kontekstu poslanskih pobud in vprašanj, bi rad prebil ignoranco ministrstva za pravosodje do Slovenske nacionalne stranke v zvezi z našimi vprašanji in pobudami. Dne 27. septembra 2001. leta smo prav tako na vlado oziroma na ministrstvo za pravosodje naslovili predlog sprememb po našem mnenju rešitev pravosodnega oziroma sodnega sistema v okviru Republike Slovenije. Kot vemo, so odvetniške tarife kot del tega sistema v naši državi izjemno visoke in te odvetniške tarife sprejema odvetniška zbornica, potrjuje pa jih ministrstvo. Naj za ilustracijo povem, da skupek dela primera sedmih odvetnikov za enostavnejši primer stane to državo tudi prek 100.000 nemških mark oziroma v mojem konkretnem primeru, kjer sem dokumentacijo tudi posredoval ministrstvu, preko 12 milijonov slovenskih tolarjev. Za eno samo organizirano skupino, ki je bila obdolžena manjše tatvine. Ker se nam zdi v Slovenski nacionalni stranki to zelo neracionalno početje s proračunskim denarjem, ki je po eni strani denar vseh nas davkoplačevalcev, po drugi strani pa potuha, recimo, odvetniškemu poklicu v okviru Republike Slovenije, smo predlagali dve samostojni rešitvi. Prva, da se odvetniki ločijo na odvetnike po naročilu stranke, ki se obnašajo tržno in na podlagi odvetniške tarife, ki jo potrjuje ministrstvo za pravosodje, v 50% obstoječe odvetniške tarife. S tem bi torej državo s tega naslova razbremenili za 50% stroškov, ki jih povzročajo odvetniki naši državi. In pa drugo, da se drugi del odvetnikov, ki se seveda razdeli, prvi na odvetnike po naročilu stranke in drugi, odvetniki po uradni dolžnosti, plačani na podlagi plačilnega sistema in so s tem šteti kot delavci v javni upravi za svojo redno plačo. Prepričani smo, da bi s temi načini, torej po eni strani z omejitvijo sodnega mandata oziroma sodniškega mandata in po drugi strani z rešitvijo plačila to državo razbremenili oziroma prišli na evropsko normo sodnih zaostankov. Prosil bi za odgovor, zakaj odgovora na te pobude še ni bilo, in če se vam zdi nesmiselno, v čemu je ta pobuda nesmiselna.
Hvala lepa, koleg Peče. Minister Bizjak bo odgovarjal na vaši vprašanji.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod poslanec, gospe in gospodje. Glede sklepa državnega zbora v zvezi z omejenim mandatom. Sam ga ta trenutek nimam pred seboj, kolikor se ga pa spominjam, je pa šel sklep tega zbora v to smer, da naj vlada prouči vprašanje mandata sodnikov in seveda tudi ta vidik trajnosti tega mandata. S tem v zvezi moram seveda zelo jasno povedati, da po eni strani je bilo to storjeno v okviru strokovne delovne skupine, ki je pripravljala predlog za spremembo ustave. Rezultat dela te strokovne delovne skupine, ki ga je potrdila tudi vlada in poslala temu državnemu zboru, ste prejeli. Kar zadeva samo ustavo, je odločanje o podrobnostih teh določb v polni pristojnosti državnega zbora, pri čemer moram pa izrecno poudariti, da ministrstvo odločno nasprotuje odvzemu trajnega mandata sodnikov. Glede drugega vprašanja oziroma pobude, ki je že bila vložena, je seveda treba povedati, da bo stališče do te pobude posredovano, da pa ta pobuda nikakor ni v skladu z obstoječim zakonom o odvetništvu in da bi njena uresničitev po eni strani zahtevala spremembo zakonodaje, po drugi strani pa bi pomenila izjemno resen poseg v marsikatero pravico, ne samo odvetnikov, ampak tudi tistih, ki jih zastopanje odvetnikov zadeva. Zaradi tega je veliko vprašanje, v katerem delu in če sploh se takšna pobuda da realizirati. Bi pa na drugi strani povedal naslednje. Ministrstvo za pravosodje se usklajuje z odvetniško zbornico glede nekaterih določil odvetniške tarife, zlasti seveda glede takšnih sprememb, ki bi vplivale na pospešitev sodnih postopkov. Tukaj imam v mislih predvsem takšne spremembe tarife, ki bi spodbujale poravnavanje in pa takšne spremembe tarife, ki bi stimulirale aktivno vlogo odvetnika za čim hitrejše sodno odločanje. S tem v zvezi se pojavlja tudi vprašanje zastopanja po uradni dolžnosti. V okviru priprave sprememb odvetniške tarife, do katerih pričakujem, da bo lahko prišlo, bomo proučili tudi ta vprašanja. Gre pa seveda za to, da po veljavnih predpisih odvetniško tarifo določa odvetniška zbornica in da minister za pravosodje k njej daje le soglasje. Za vsako drugačno poseganje v odvetniško tarifo bi bilo seveda predhodno potrebno ustrezno spremeniti tudi predpise, torej zakon o odvetništvu in pa na tej osnovi potem tarifo. Toliko lahko zaenkrat povem.
Hvala lepa. Vidim, da želi kolega Peče zastaviti dodatno, dopolnilno vprašanje. Prosim, imate besedo.
Gospod Bizjak, ne morem reči, da občudujem vašo ugotovitev, da to predstavlja resen poseg. Seveda, saj sodstvo v okviru Republike Slovenije predstavlja resen problem s svojimi zaostanki. Pristati na teorijo, da se ministrstvo za pravosodje ne strinja s sklepom državnega zbora [[...]]Gospod Bizjak, ali vi sploh ločite med zakonodajno vejo oblasti in izvršilno vejo oblasti? Državni zbor je sprejel sklep, lahko vam ga citiram sedaj, toda ne bom izkoristil tega časa oziroma ne bom ga vrgel stran. Drugo, kar vam hočem povedati. Seveda, mi smo naš predlog napisali zato, da se ministrstvo za pravosodje loti novega sistema sodstva v Republiki Sloveniji. In to je možno samo v obliki zakonodaje. S tem sodstvom v tej naši državi, po eni strani s sodnimi zaostanki, po drugi strani s tako visokimi odvetniškimi tarifami, da si sedem ljudi za nekajurno delo zaračuna - oprostite, bom uporabil nemške marke - prek 100 tisoč nemških mark in da tako početje naleti še na vaše pozitivno odobravanje; lepo vas prosim, kje pa živimo. Vse, kar Slovenska nacionalna stranka zahteva oziroma hoče od vas in pa od vlade Republike Slovenije, da pripravite zakon, zakon, ki bo sodstvo v naši državi dal v tisti položaj, ko bo prisiljeno delati učinkovito in pa kvalitetno. Hvala.
Minister Bizjak, prosim.
Spoštovani gospod Peče. Morda je vendarle škoda, da niste citirali sklepa, ker bi potem lahko lažje videli, da ne gre za nikakršno nespoštovanje odločitev tega državnega zbora. Glede same učinkovitosti sodstva, to je pa seveda povsem drugo vprašanje. Ministrstvo, in tudi vlada, je sprejelo že vrsto ukrepov in pripravilo program za odpravljanje zaostankov. Program je sprejela vlada že v marcu, na osnovi sklepa državnega zbora pa je bila tudi že ustanovljena mešana delovna skupina iz predstavnikov ministrstva in pa vrhovnega sodišča, ki se bo lotila raziskave vzrokov za zaostanke in pa seveda tudi dodatnih možnosti za njihovo odpravo.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Igor Štemberger. Kolega Štemberger, imate besedo.
Hvala za besedo. Moje poslansko vprašanje je naslovljeno na ministrstvo za šolstvo, znanost in šport, profesorico dr. Luciji Čok. Čeprav je ta trenutek ni v dvorani, upam, da moje vprašanje ne bo naletelo na gluha ušesa. Bivanje študentov v okviru javnih in zasebnih kapacitet ureja pravilnik o subvencioniranju študentov, ki je bil po mojih informacijah sicer sprejet po proceduri, ki je bila v nasprotju s sklepi sveta vlade Republike Slovenije za študentska vprašanja mimo kakršnakoli usklajevanja s predstavniki študentske organizacije Slovenije. V skladu s prej veljavnim pravilnikom o subvencioniranju bivanja študentov so imeli študentje, ki so bivali pri zasebnikih, mesečno subvencijo v višini 9.000 tolarjev za študijsko leto 2000/2001. V skladu z novim pravilnikom o subvencioniranju bivanja študentov, Uradni list Republike Slovenije, št. 22/01, imajo študentje, ki bivajo pri zasebnikih, mesečno subvencijo v višini 3.000 tolarjev za študijsko leto 2001/2002. Na zadnji seji sveta vlade Republike Slovenije za študentska vprašanja je s strani ministrstva za šolstvo, znanost in šport predstavnikom študentske organizacije Slovenije medijem in predstavnikom ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, ministrstva za finance in ministrstva za okolje in prostor bilo ponovno zatrjeno, da bo ministrstvo za šolstvo držalo besedo in - kot ste sami sporočili medijem - za vmesno obdobje od oktobra do zaključka koledarskega leta zagotovilo izplačevanje subvencije študentom za bivanje pri zasebnikih v višini 7.000 tolarjev. Kljub vsem zagotovilom in dogovoru s predstavniki študentov pa takega sklepa ministrica še ni podpisala. Nasprotno, v javnosti celo krožijo govorice, da bo subvencija znašala le 3.000 tolarjev. Tako ministrico sprašujem oziroma predstavnike ministrstva, če se zavedajo posledic svoje odločitve in ali jo pred podpisom nameravajo uskladiti s predstavniki študentov, kot to določa 7. člen zakona o skupnosti študentov. Ali ministrstvo vztraja pri navedeni novosti in ali ima pripravljeno kakršnokoli alternativo - predvsem glede na dejstvo, da je znižana subvencija pripeljala pod velik vprašaj celotno izvajanje subvencioniranja bivanja pri zasebnikih? Ker zaradi prenizke subvencije v Ljubljani v zadnjih dnevih ponudniki že odstopajo od pristopa k podpisu te pogodbe. Na tem mestu bi tudi poudaril, da novosprejeti pravilnik dejansko v praksi zmanjšuje nivo pravic upravičencev do subvencioniranja bivanja pri zasebnikih, ker morajo za pridobitev subvencije izpolnjevati iste pogoje kot študenti, ki bivajo v javnih zavodih: to je osebni cenzus oziroma dohodek na družinskega člana, učni uspeh in oddaljenost, kar se mi zdi izredno sporno, predvsem v povezavi s predlogom nacionalnega programa visokega šolstva, ki ga je predlagalo ministrstvo za šolstvo in šport. Oziroma, če z drugimi besedami povem; ponovno se bomo šli nekako diferenciacijo med revnimi - nekako bom uporabil to besedo revni, čeprav to ni nekako v skladu. Rad bi povedal, da tisti najbolj revni med revnimi bodo še vedno dobili manj, kot so doslej dobivali vsi revni študentje. Hvala.
Hvala lepa, kolega Štemberger. Vprašanje je bilo naslovljeno na ministrstvo za šolstvo. Odgovarjal bo dr. Stantič, državni sekretar. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod Štemberger, cenjeni zbor! Predlagam, da zaradi kompleksnosti vprašanja odgovorimo na ministrstvu za šolstvo, znanost in šport v pisni obliki, če je to seveda dovoljeno. Hvala lepa.
To je seveda dovoljeno, ampak ta točka dnevnega reda je namenjena temu, da se na postavljena ustna vprašanja dobi tudi ustni odgovor. Ta hip je z nami en minister. Mislim, da je v državnem zboru več ministrov, mislim, da je prav, da bi bili navzoči v dvorani, čeprav tudi kolegice in kolegi poslanci spoštujemo druge obveznosti, ki jih imajo cenjeni ministri, vendar je prav, da so navzoči. Kolega Štemberger, želite reči še kaj ali se zadovoljite z obljubo, da boste dobili pisni odgovor.
Očitno mi drugega ne preostane, kot da se zadovoljim s to obljubo, da bom dobil, upam, da čim prejšnji pisni odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Kangler.
Hvala, predsedujoči. Imam kar nekaj vprašanj za vlado in tudi za ministrstvo za promet. Glede na to, da je v zadnjem času predsednik vlade, gospod dr. Drnovšek, večkrat izjavil, da je potrebna in da je tudi prioriteta te vlade decentralizacija. Sprašujem vlado: Kdaj bo spoštovala zakon, v katerem smo zapisali, da ima Dars sedež v Celju na Ulici XIV. divizije? In zakaj vlada ne spoštuje tega predpisa in teh služb, ki delujejo v Ljubljani, ne seli v Celje? To je prvo vprašanje. Drugo vprašanje je: Ali so službe Darsa v Ljubljani v najemniških prostorih ali lastniških in koliko znese ta najemnina, glede na to, da so v Celju so prostori lastniški? Drugo vprašanje, ki ga istočasno tudi namenjam ministru za okolje, pa ga ni v dvorani, v zadevi tako imenovane znane afere - vsaj upam si sam tako trditi - holding. Me zanima, glede na to, da je sam obiskal mesto Maribor, se udeležil seje mestnega sveta in tudi nekatere stvari obljubil. Zanima me, kdaj bo tiste obljube, ki jih je dal mestnim svetnikom in nekaterim drugim vidnim političnim predstavnikom mesta Maribora, izpolnil. Do danes še vlada ni sprejela niti enega sklepa, ki bi kazal na to, da je minister Kopač govoril mestnemu svetu Maribor resnico. Tretje vprašanje postavljam vladi. Glede na to, da je nekdanji minister za notranje zadeve istočasno tudi sedaj generalni sekretar vlade, sprašujem. Kdaj bo vlada naredila vse, da bo v državni zbor pripeljala krovni zakon za nadzor nad obveščevalnimi službami? Ali se ta vlada zaveda, da deset let po samostojnosti ta država nima pravne normativne dejavnosti, ki bi dala komisiji za nadzor nad obveščevalnimi službami državnega zbora res takšno pravno podlago, da bi lahko dosledno nadzirale vse obveščevalne službe v Sloveniji? Zadnje vprašanje namenjam ministru za promet, tudi v.d. ministra ni v naši dvorani. Slomškov most v mestu Mariboru. Vprašam tri vprašanja: Kdo, kdaj in zakaj? In bi prosil predstavnika, da mi na ta tri vprašanja odgovori. Kdo je tisti v tej državi, ki ne spoštuje proračun Republike Slovenije? Glede na to, da je bil razpis izpeljan, 15. maja potekel rok za pritožbo, izvajalec izbran in do danes predstavniki niso podpisali pogodbe, kljub temu da je proračun že bil sprejet, zagotovljena sredstva za izgradnjo tega mosta. [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]Drugo vprašanje je: Zakaj se ne podpiše pogodba? Ali je res, da se čaka, da pride v državni zbor sprememba nacionalnega avtocestnega programa?
Čas se je iztekel, kolega Kangler. Lahko boste postavil dopolnilno vprašanje, če boste tako ocenili. Postavili ste štiri vprašanja. Kdo od predstavnikov vlade bo najprej odgovarjal? Morda državni sekretar, gospod Šajna? Prosim.
Gospod predsednik, gospod poslanec Kangler, cenjeni zbor. Vaša ugotovitev, da deluje Dars v Ljubljani, je točna, je pa tudi točno, da del aktivnosti opravlja Dars oziroma del sedeža Darsa je tudi v Celju, čeprav je seveda z zakonom o Darsu določeno, da je sedež v Celju in vse aktivnosti, ki so vezane na sedež, se tudi opravljajo v Celu. Dars po svoji funkciji in svojih aktivnostih je zelo vezan na delo v Ljubljani, tudi večina zaposlenih, ključnih kadrov, je doma iz Ljubljane in to je tudi eden od razlogov, da večji del uprave deluje v Ljubljani. To stanje je minister za promet, gospod Presečnik, sprejel táko, kot je bilo ob prevzemu njegovega mandata, in moram reči, da do sedaj ni bilo resnih aktivnosti na tem in ni bilo resnih vprašanj, zakaj se uprava v celoti ne preseli v Celje. Lahko izjavim, da bomo to vprašanje še ponovno resno preučili in ugotovili, ali je dejanska možnost, operativnost, in sicer, da se to tudi zgodi. Dars v Ljubljani deluje v najetih prostorih, ki so se pred časom tudi ustrezno uredili. Koliko stane, vam ta trenutek ne morem povedati, obljubim pa, da bomo to tudi pisno odgovorili, ker je pač to stvar številk in enostavno teh številk nimam pri sebi in jih nimam tudi v spominu. Če lahko odgovorim še - mislim, da je bilo to četrto vprašanje - kaj je z gradnjo mostu, tako imenovanega Slomškovega mostu preko Drave na avtocesti med Besnico in Slivnico. Točna je vaša ugotovitev, da je bil izvajalec izbran oziroma da je bil razpis narejen, izvajalec izbran, vendar za samo gradnjo mostu še ni podpisana pogodba. Del sredstev, ki so v planu Darsa za leto 2001 namenjeni, se ta trenutek uporablja za pripravljalna in predhodna dela, ki so potrebna za to, da se bo da na mostu lahko dela opravljaja v polni meri in s primerno intenzivnostjo in s primerno kakovostjo. Pogodba za gradnjo mostu bo podpisana in sredstva, ki so v letošnjem letu namenjena, bodo tudi ustrezno izkoriščena. Tako ne bo ogrožena dinamika del in bodo, pač, ta dela potekala skladno z nacionalnim programom in skladno z možnostmi financiranja, ki jih - iz tako imenovanega bencinskega tolarja in ostalih sredstev - lahko namenjamo v ta namen. Torej, kot vam je znano, je v sprejemanju tudi proračun za leto 2002, 2003. In tej dinamiki oziroma tem sredstvom, ki so namenjena v tem proračunu, je treba ustrezno urediti tudi dinamiko gradnje na tem mostu, tako kot seveda tudi na vseh drugih objektih, in se prilagoditi seveda prioritetam, ki so v sedanjem rebalansu nacionalnega programa tudi navedene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odgovoril bo še minister Kopač pa generalni sekretar vlade, gospod Bandelj.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanec Kangler je vprašal, kdaj bodo realizirane obljube s seje mestnega sveta mestne občine Maribor oziroma obljube, ki sem jih tam izrekel. V zvezi s tem lahko rečem, da sta bili pravzaprav tam izrečeni dve obljubi. Ena je bila, da naj bi za organizacijsko enoto za vodenje projekta hidroelektrarn na spodnji Savi določili kar podjetje Dravske elektrarne Maribor, in to na način združitve podjetja Savske elektrarne in Dravske elektrarne, kar bi seveda imelo sedež v Mariboru. To pa zaradi tega, ker bi bil na ta način najlažji prenos koncesije z obstoječega lastnika hidroelektrarne Vrhovo, kar je po zakonu pogoj za biti koncesionar, na glavnega investitorja, to je Dravske elektrarne Maribor. V zvezi s tem je potem vlada na svoji 41. seji 20. septembra sprejela sklep, s katerim je naložila svojim predstavnikom v nadzornem svetu in poslovodstvu oziroma upravi družbe holding Slovenskih elektrarn, da proučijo, kako to čimprej izvesti oziroma čisto konkretno, da preberem sklep "proučuje možnost za čimprejšnjo združitev Savske elektrarne Ljubljana in družbe Dravske elektrarne Maribor s sedežem v Mariboru. Poleg tega pa je bilo poslovodstvo zadolženo, da v funkciji zastopnika večinskega lastnika družb Savske elektrarne in Dravske elektrarne preko direktorja omenjenih družb proučuje možnost združitve oziroma pridobitve z namenom pridobitve pravic izkoriščanja vodnih potencialov v spodnjem Savju, skladno s 5. členom zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save." To je bilo realizirano. Ta hip, v kolikor je meni znano, obe upravi pripravljata to študijo, Dravske elektrarne mislim, da s pomočjo dr. Kocbeka, Savske ne vem, s pomočjo nekoga drugega. Mislim, da bo ta študija pripravljena tam nekje do konca novembra. Dejstvo pa je, da do združitve tako ali tako ne more priti prej, dokler se ne opravi cenitev lastniških deležev holdinga v odvisnih družbah - torej v družbi Dravske elektrarne in Savske elektrarne - na podlagi česar se bo sklicalo skupščini teh dveh podjetij in preneslo lastništvo v solastništvo, ki ga imajo sedaj tam PID-i, na solastništvo nad holdingom, medtem ko bo holding postal 100-odstotni lastnik odvisnih družb. Teoretično je to možno speljati s 1.1.2002, prej zagotovo ne. Upam pa, da se s tem ne bo nič kaj zamujalo glede na ta teoretični prvi možni rok. Druga obljuba, ki sem jo dal, in je seveda prav tako v realizaciji, pa je obljuba o lokaciji tehnološke poslovne funkcije holdinga v Mariboru. Kot veste, je bila imenovana uprava holdinga Slovenske elektrarne. Direktor za tehnološko področje je Tomšič, ki je bil do sedaj zaposlen v Dravskih elektrarnah Maribor, in on seveda je oziroma bo tudi v prihodnje z vsem tem delokrogom vred lociran v Mariboru.
Hvala lepa. Besedo ima še generalni sekretar vlade, gospod Bandelj.
Spoštovani gospod poslanec. Glede krovnega zakona o nadzoru nad varnostnimi in obveščevalnimi službami bi rekel sledeče. Ker ste me že posebej omenili, moram seveda tudi seznaniti ta državni zbor, da sem kot minister prek vlade v ta oziroma v državni zbor prejšnjega sklica spravil takšen zakon, ki pa seveda na komisiji ni bil sprejet. Verjetno bodo podobne obravnave deležni tudi drugi predlogi.Ampak ne glede na to, vlada je oblikovala, v vladi je oblikovana posebna koordinacijska skupina, ki jo vodi direktor službe za zakonodajo, in ta bo po mojem mnenju nekje do konca leta vsaj v grobem pripravila osnovne rešitve za tak krovni zakon. Del te problematike, ki bo tudi nakazovala rešitve v krovnem zakonu, pa bo vlada poskušala predstaviti državnemu zboru že ta teden, in sicer z amandmaji k zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o policiji, ki je vložen v parlamentarno proceduro. Hvala lepa.
Hvala. Želi gospod poslanec Kangler postaviti [[...]]Da, izvolite.
Seveda želim. Zelo sem vesel državnega sekretarja, ki je odgovoril na moje vprašanje, da je dobesedno povedal resnico, in vam postavljam dodatni vprašanji. Dejali ste, da se v Celju glede na to, da je sedež Darsa v Celju, peljejo nekatere aktivnosti. Zanima me, katere so tiste aktivnosti, ki se peljejo na sedežu Darsa v Celju, in ali se vam zdi smotrno, ker je večina kadrov iz Ljubljane, da je to razlog, da je sedež Darsa oziroma da so vse službe v Ljubljani. Potemtakem bom tudi jaz predlagal nekaterim drugim poslancem, ker nas nekaj iz Štajerske prihaja, nekaj iz Primorske, da parlament selimo na Primorsko, da ne bodo Primorci hodili sem v službo, vlado pa na Štajersko, pa bo tudi problem rešen. Kar se tiče Slomškovega mosta, gospod Šajna, dobesedno ste priznal to, da gre za politično vprašanje, ali se bo ta most gradil ali ne. Proračun državnega zbora za leto 2001 je bil sprejet in pogodba mora biti podpisana. Ne vem, zakaj vi in še nekateri drugi čakate, kakšna bo podoba proračuna za leto 2002 in za leto 2003. Ne vem, zakaj. In čakate tudi na to, da bo prišlo in me zanima, ali res nameravate pripeljati v državni zbor program Darsa na ta način, da bi prišlo do spremembe nacionalnega programa gradenj avtocest, pri čemer bi se ta os vzhod-zahod obrnila na sever-jug. In to se pri tej gradnji mostu pozna. Pozna se zato, ker nekateri politiki pritiskajo na to službo, da pogodba, kljub temu da so bili vsi pravni formalni pogoji 15. maja izpolnjeni, do danes ni bila podpisana. In vas še enkrat sprašujem: Kdo in kdaj in zakaj je v tej državi vam in še nekaterim naročil, da ta pogodba ne sme biti podpisana? [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]] Prepričan sem, da morate vsi skupaj, ki ste v vladi, spoštovati vse predpise in zakone. In proračun državnega zbora je najvišja oblika zakona, ki ga morate vi in tisti na Darsu spoštovati. In če je bil razpis pravnoformalno s 15. majem zaključen, ne vem, kje je razlog, da se tapogodba za Slomškov most ne podpiše. Osebno vem in ne bi želel tu z vami sedaj politizirati in imenovati [[...]]
Prosim, če zaključite.
[[...]]tiste osebe, ki na nekatere uslužbence Darsa in ministrstva za promet pritiskajo, da do podpisa te pogodbe ne pride. Če bo pa potrebno, bom pa zbral dovolj, večino poslancev, da bomo v tem državnem zboru tudi spregovorili.
Hvala lepa. Kratek odgovor bo dal državni sekretar, gospod Šajna.
Torej glede Celja sem povedal, da bomo proučili kako in kaj je najbolj optimalno. Seveda, tukaj smo dolžni delovati primerno, gospodarno in da Dars operativno deluje. Ampak, kot rečeno, ta del odgovora vam bom še, vam bomo še poslali. Glede podpisa pogodbe je pa tako. Ta objekt je vezan na izgradnjo, ponovno bom rekel, avtocestnega odseka Slivnica-Pesnica in je del tega odseka. Sam po sebi seveda ne bo ničesar rešil. Rešeno bo takrat, ko bo celotni odsek v gradnji. Ker pa vemo, da bi Dars potreboval zato, da bi izvršil sedaj veljavni nacionalni program do leta 2004, kot je bilo to načrtovano, približno 147 milijard tolarjev v letošnjem letu, kar predstavlja 52 procentov več, kot jih je v proračunu namenjenih, in da v naslednjih letih, v proračunu za leto 2002 in 2003, tudi ni ustreznih sredstev iz tako imenovanega bencinskega tolarja, smo dolžni na vseh odsekih preveriti dinamiko gradnje tako, da bo ta tehnično potekala po normalnih strokovnih kriterijih in da bo gotovo tudi ekonomsko upravičena. Predpostavke za nadaljevanje teh aktivnosti so sedaj dane in v zvezi s tem bo v pogodbi tudi navedena potrebna dinamika nadaljevanja gradnje in tako bo tudi pogodba podpisana. To kar ste rekli - seveda, nimam pravice spreminjati sklepov, ki jih je ta cenjeni zbor sprejel, in tega tudi ne delamo.
Hvala lepa. Poslansko vprašanje bo postavil poslanec Sušnik Franc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade! Moj prvi sklop vprašanj in pobuda so namenjeni ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in pa ministrstvu za zdravje. In sicer gre za naslednje. V skladu s pravilnikom o veterinarsko - sanitarnih pogojih za proizvodnjo živil živalskega izvora in oddajo le-teh v promet za javno potrošnjo ter v skladu s predpisano frekvenco pogostosti, ki je posledica zakona o nalezljivih boleznih in zakona o živilih, nekaj več kot 14.000 kmetov mlekarjev, molznikov, dvakrat letno opravlja zdravniški pregled. 14.000 kmetov molznikov je tako v izrazito neenakopravnem položaju v primerjavi s kmeti na drugi strani meje, npr. v Italiji, ki te preglede opravljajo vsake tri leta. Sprašujem: Zakaj je v Sloveniji potrebna tako visoka frekvenca pregledov? V obdobju, ko kmet molznik države članice Evropske unije opravi en pregled, mora naš kmet opraviti šest pregledov. Ta nedopustna diskriminatorna obravnava naših kmetov mlekarjev še dodatno poslabšuje položaj slovenskega kmetijstva, ker so pregledi dragi in ker so v takšnem številčnem nesorazmerju z našo potencialno konkurenco. Zato sprašujem: Zakaj in kako je sploh mogoče, da je do takšne krivične in diskriminatorne ureditve sploh lahko prišlo? Sprašujem tudi: Kdaj bo ministrstvo za zdravje s predpisom določilo nižjo frekvenco pregledov za molznike, ki proizvajajo samoin izključno na kmetiji? Hkrati predlagam oziroma dajem pobudo, da se za molznike predpiše ta pregled na vsake tri leta, tako kot je v sosednji Italiji. Drugo vprašanje pa namenjam ministrstvu za okolje in prostor, gospodu Kopaču. In sicer sem mu 20.3. tega leta zastavil vprašanje na temo zagotavljanja poplavne varnosti na porečju Savinje. Dobil sem, bom rekel, zelo obširen odgovor, kjer so bili navedeni vsi ukrepi, ki jih vlada planira. Istočasno pa ta trenutek lahko ugotavljamo, da za izvedbo teh ukrepov v proračunu za leto 2002 in 2003 ni zagotovljenih ustreznih finančnih sredstev. Naj pa povem, da je na tej strani, na ljubljanski strani Trojan bilo kar nekaj ukrepov izvedenih. Dajem samo primer Drtajščice z odvodnim kanalom, za razliko od Štajerske strani Trojan, kjer se na žalost vsi protipoplavni ukrepi, žal, še vedno samo na nivoju študij in idejnih projektov. Zato spoštovanega ministra za okolje in prostor sprašujem: Kdaj in kako boste zagotovili poplavno varnost na porečju Savinje, da ne bodo prebivalci Zgornje in Spodnje Savinjske doline, Celja, Laškega nemočno gledali ob vsakem večjem deževju v zrak in čakali, da jih voda poplavi, če ne celo odnese. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da bo prvi odgovoril državni sekretar iz ministrstva za kmetijstvo, gospod Franc Potočnik.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod poslanec Sušnik, vaša pobuda je na mestu. Upam, da bosta veterinarska uprava in ministrstvo za zdravje v čim krajšem času našla dogovor, da bo možno to vašo pobudo tudi uresničiti.
Hvala lepa. Prosim, državni sekretar.
Hvala za besedo. Gospod poslanec, vseeno bi dodal - glede na izvajanje mojega kolega -ugotovitev, da na vsak način, da število pregledov za kmete molznike ni bilo postavljeno na pamet, ampak je bilo določeno v okviru nekih strokovnih standardov za to. Vašo pobudo bomo seveda preučili oziroma jo bomo dali v obravnavo primernim strokovnim institucijam. Na vsak način bi pa želel ugotoviti na tem mestu, da očitno glede na vaše podatke, ki ste jih navedli, so le naši standardi toliko boljši od nekih drugih standardov. Še enkrat pa pravim: preučili bomo to pobudo in videli, kaj se da v zvezi s tem narediti.
Hvala. En moment, prosim, mislim, da mora odgovoriti še predstavnik ministrstva za okolje in prostor. Trenutno ga ni. Gospod Sušnik, boste postavili dopolnilno vprašanje?
Da, bi na prvi del - vprašanje, ki je namenjeno. Poglejte. Evidentno je, da so naši kmetje hendikepirani za isto časovno obdobje za pet dodatnih pregledov. Globoko sem prepričan, da samo neka navidezna črta, ki deli Slovenijo in Italijo, ne more predstavljati take bariere, da bi bila frekvenca potrebnih pregledov na slovenski strani šestkrat višja, kot je na italijanski strani. Naši kmetje molzniki so na ta način hendikepirani, prikrajšani za v istem časovnem obdobju za na grobo računanih 700 milijonov tolarjev. To je denar, ki za kmetijstvo in za razvoj podeželja ima sploh izjemno velik pomen. Ne morem se strinjati oziroma ne sprejemam tisti del vašega odgovora, kjer govorite o višjem standardu. Vprašati se je treba, če je tak visok standard dejansko potreben, ob dejstvu, da vemo, da tisti molznik tudi ni edini, ki prihaja v stik z mlekom glede na organizacijo dela na kmetiji, kjer se pač v večini primerov dogaja tako, da pri molži sodelujejo še vsi tisti, ki imajo pač takrat čas oziroma so takrat na razpolago. Zato bom rekel, ta odgovor me ne zadovoljuje in predlagam, da resno obravnavate pobudo, ki sem jo navedel in da se frekvenca teh pregledov tudi v Sloveniji izenači s primerljivo državo Evropske unije. Hvala lepa.
Prosim, besedo [[...]]Dajte, prosim, najprej gospod Vrhunec.
Ker gre za dodatno vprašanje oziroma dodatno pobudo. Na vsak način, kot sem povedal, bomo to pobudo predali naprej. Jasno je, da jo bomo preučili, s tem da dopolnil bi pa to: ne primerjava z eno državo Evropske unije, ampak verjetno z več državami Evropske unije. Hvala.
Hvala. Besedo ima še minister Kopač. Izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Trditev, ki jo je izrekel poslanec Sušnik, češ da ministrstvo na nekaterih predelih Slovenije opravlja ustrezna dela, ki služijo protipoplavnemu varstvu, na drugih delih pa ne, je neresnična. V okviru razpoložljivih sredstev, seveda, poskuša ministrstvo za okolje in prostor oziroma konkretno organ v sestavi agencije za okolje uravnoteženo odpravljati najhujše probleme na vseh področjih povodij, no in povodju Savinje oziroma Sotle seveda prav tako, kot na vseh drugih. Konkretne podatke o dosedanjih porabljenih sredstvih in o predvidenih od 2002 in 2003 sem sicer zelo natančno predstavil že na odboru za infrastrukturo, ko se je obravnaval predlog proračuna za leto 2002 in 2003. Če pa želite, vam bom pa seveda to predstavitev ponovno posebej poslal kot odgovor na poslansko vprašanje.
Hvala lepa. Prosim, mislim, da smo ta vprašanja in odgovore zaključili. Prosim. Dopolnilno vprašaje.
Gospoda ministra Kopača bi popravil v tistem delu, ko je rekel "jaz nisem trdil, da se neenakomerno ureja poplavna varnost; sem pa izrekel trditev, da se je v sklopu gradnje avtocestnega odseka Vransko-Blagovica in naprej Ljubljana na ljubljanskem delu Trojan izvedlo nekaj ukrepov, ki bodo ublažili negativne posledice izgradnje avtoceste na poplavno varnost. To je dejstvo, ker smo bili priča otvoritvi tistega kanala, ker se je, bom rekel, ta zajezitev Drtijščica že aktivirala. Je pa res, da so te iste posledice izgradnje avtoceste na štajerski strani Trojan ostale zaenkrat še neurejene oziroma nekompenzirane in so ostale samo na nivoju idejnih projektov in idejnih zasnov. To vidimo na terenu, zato gre to v sklop vprašanja, ki sem ga navedel glede poplavne varnosti Savinje v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister mag. Kopač.
Rad bi rekel samo to, da potem, če je pa temu tako, potem pa vprašanje ni naslovljeno na pravi naslov. Ukrepi, ki jih je treba izvesti ob posegih v prostor, so obveznost investitorja. V tem primeru seveda Dars d.d. oziroma posredno ministrstva za promet. Ministrstvo za okolje in prostor zagotavlja sredstva samo za odpravo posledic v obliki intervencij, kadar prihaja do trganja brežin oziroma različnih drugih posledic poplav in pa v primeru zagotavljanja sredstev za vodnogospodarske objekte, ki niso v povezavi s kakšnim drugim posegom v prostor, kot je na primer cesta. Tako predlagam, da vprašanje zastavite še pristojnemu resorju.
Hvala lepa, gospod minister Kopač. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Barovič. Kolega Barovič, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani štirje ministri, gospod Bizjak, gospod Kopač, gospod Bohinc in gospod Dimovski, spoštovana predstavnica in predstavniki vlade, spoštovane kolegice, kolegi v državnem zboru. Poslansko vprašanje postavljam tako ministrstvu za finance kot tudi vladi. Občina Trbovlje je bila leta 1990 soustanoviteljica Ljubljanske banke d.d., Ljubljana. Njen ustanovitveni delež takrat je bil 3 milijone in 550 tisoč tolarjev, za kar je prejela 3 tisoč 550 delnic po vrednosti tisoč tolarjev. Vrednost delnice je kasneje povečala na 4 milijone 700 tisoč tolarjev. Občina Trbovlje je redno Ljubljansko banko d.d., Ljubljana prosila, da jim sporočajo zadnje knjigovodsko stanje delnic oziroma vrednost delnic občine v Ljubljanski banki, katere naslednica je postala Nova Ljubljanska banka d.d., Ljubljana. Nova Ljubljanska banka d.d., Ljubljana občini Trbovlje odgovora ni dala, temveč je občino napotila na ministrstvo za finance. Ministrstvo za finance pa je 11. oktobra letos, leta 2001, torej 11 let kasneje, odgovorilo, da občina Trbovlje nima iz naslova delnic nobenih upravičenj več. Poljudno povedano, njihovega ustanoviteljskega deleža, njihovih delnic, ni več. Utemeljitev, ki jo je dalo ministrstvo za finance v prvem odstavku se glasi:" Z odločbo Banke Slovenije z dne 27. januarja leta 1993 o uvedbi sanacijskega postopka v Ljubljanski banki, so prenehale pravice ustanoviteljev na podlagi kapitalskih vlog" in tako naprej in tako naprej. In občinsko vodstvo, ki ga sestavljajo seveda člani liberalne demokracije je hladno predlagalo občinskemu svetu občine Trbovlje, da naj na ponedeljkovi seji mirno odpiše terjatve občine Trbovlje iz naslova naložb v delnice do Ljubljanske banke d.d., Ljubljana v višini 4 milijone 615 tisoč tolarjev. Odpisati terjatev torej že tako ali tako obubožene občine. Tu spoštovani se zgodba o uspehu in pa zgodba o pravni državi, vsaj zame, konča. Zgodba ni čista. Občina Trbovlje je po danih podatkih šele po 11 letih, 11 letih, izvedela, da njenega ustanoviteljskega deleža ni več. Pa še to: ravno v času privatizacije Ljubljanske banke. Glede na dolžnosti in pravice, ki jih imam kot poslanec, prosim, prosim in zahtevam od vlade in pristojnih ministrstev natančno in čistno pojasnilo na dve vprašanji. Prvič. Zakaj občina Trbovlje ni bila o usodi njenega ustanoviteljskega deleža o njenih delnicah obveščena leta 1993, saj bi lahko te delnice prodala ali uporabila v korist 20 tisoč prebivalcev občine Trbovlje? In drugič - takoj bom končal. Če je bila občina Trbovlje kot delničar Ljubljanske banke pravočasno obveščena o usodi njenega ustanoviteljskega deleža, prosim in zahtevam podatke, kdaj je bila obveščena občina in kdo je bil obveščen. To zahtevo utemeljujem z dejstvom, da bomo enkrat za vselej končali s kolektivno odgovornostjo ali bolje rečeno neodgovornostjo in zahtevali zakonsko odgovornost od župana in občinske uprave trboveljske občine, ki je bila takrat na oblasti in ki je bila z usodo ustanoviteljskega deleža občine seznanjena, pa zanalašč, iz osebne koristi ali malomarnosti povzročila občini Trbovlje škodo v vrednosti 4 milijone 615 tisoč tolarjev. Hvala lepa za nekaj sekund, ki ste mi jih dali. Ker tudi vem, da ustnega odgovora ta trenutek ne bom dobil, pričakujem pisnega.
Hvala lepa. Državni sekretar, boste odgovorili? Gospod Končan.
Spoštovani gospod poslanec! Seveda, tako kot ste navedli podatke, ki jih zahtevate, vam jih bomo seveda dostavili in posredovali v pisni obliki. Ampak, že sami ste v tem svojem uvodnem vprašanju citirali, da je Banka Slovenije izdala sklep na neki pravnoformalni podlagi in verjetno je takšen pravnoformalen akt bil objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije. Poznanje tisti latinski izrek, da nepoznavanje prava škoduje. In verjetno, predpostavljam, mi bomo to tehtno proučili, da seveda ni nekdo dolžan, ko se neki akt, zakon kot takšen sprejme in se objavi v Uradnem listu, da se posebej neke prizadete stranke obvešča, ampak seveda je treba slediti zakone v Uradnem listu in na njih seveda tudi reagirati. Tako predpostavljam, da je to razlog, kajti letos pa smo kot ministrstvo za finance na to odgovorili, ker smo bili neposredno vprašani, od kdaj je to v veljavi oziroma na kakšni pravnoformalni podlagi je občina Trbovlje očitno izgubila te ustanoviteljske pravice. Predpostavljam, da je to razlog. Ampak, mi bomo vso zadevo, skupaj s temi podatki, katere ste zahtevali, pripravili pisni odgovor in vam ga posredovali. Hvala
Dopolnilno vprašanje, poldrugo minuto, kolega Barovič.
Hvala lepa. Najprej, lahko nepoznavanje prava škodi. Verjetno ta stavek velja predvsem takratnemu občinskemu vodstvu. Upam, da ne meni, kajti tudi nekateri kolegi z vami vred iz vlade uporabljate mnogokrat "verjetno" - da se ne bomo okoli tega [[...]] Sprašujem pa še enkrat. Ali torej lahko upravičeno domnevamo, da občinska uprava, takrat ko bi bilo potrebno ukrepati, ni ukrepala zaradi tega, ker ali ni bila obveščena oziroma, ker ni spremljala pravnih aktov in predpisov, ki jih vlada izdaja. Hvala.
Želite dopolnilno pojasnilo? Državni sekretar Končan, izvolite.
Kadarkoli seveda uporabljamo besedo upravičeno, se moramo vedno vprašati, ali imamo pravico razsojati, ali je nekaj upravičen ali ni upravičeno. Tudi to je poznano iz sodstva in iz uporabe pravnih pravil. Domnevamo lahko - upravičeno bo nekdo drug sodil, ki bo razsojal v tej konkretni zadevi, če bo prišlo do kakršnihkoli pravdnih postopkov - domnevamo torej lahko, da takratno, vsaj vi ste postavili v imenu občine Zagorje oziroma Trbovlje, torej v imenu te občine ste postavili to vprašanje, zato pravim, da je verjetno občina kot taka, ustanoviteljica takrat ali njeni predstavniki niso verjetno sledili vsem dogodkom. Kakorkoli je pa vprašanje, torej ali je sploh bila povzročena škoda, kajti ta akt, ki ste ga omenili, od Banke Slovenije, seveda ni bil samo naperjen zoper občino Trbovlje, ampak zoper vse ustanoviteljice ki so pred leti pač vpisale te ustanoviteljske deleže pri tedanji Ljubljanski banki. Torej, glede upravičenosti ministrstvo za finance ne more tega razsojati. Hvala.
Dobro, ta dialog je zaključen. Novega bo odprl z vprašanjem vladi kolega Mamić. Imate besedo.
Hvala lepa. Državni sekretar na bivšem ministrstvu za promet in zveze, gospod Žarko Pregelj, je dne 28.11.2000 podpisal dogovor med občino Vipava in ministrstvom za promet in zveze, s katerim je zavezal državo za izgradnjo križišča ob zaključku hitre ceste Log-Vipava in to v celoti, ne pa, da se bo naredil samo začasni izvoz. Hkrati se je zavezal, da se bo uredil prometni režim glavne ceste G1-12 skozi Vipavo tako, da se bo preplastilo cestišče od farme Zemuna uredilo križišče v Vipavi in vse ostale potrebne zadeve. Zakaj dana obljuba oziroma podpisan dogovor še sedaj ni uresničen? Prišlo je tudi do žrtev, ker križišče ni narejeno. Skoraj celotna vipavska industrijska cona je vezana na to križišče. Sprašujem, do kdaj bo na ureditev križišča in ureditev glavne ceste skoz Vipavo še treba čakati. Bilo je namreč povedano, da se bo odsek od Vipave proti Podnanosu takoj nadaljeval po zaključitvi odseka, odloga do Vipave, ki smo ga odprli 1. oktobra letos. Kaj ta "takoj" pomeni? Hvala.
Hvala lepa. Gospod državni sekretar Šajna, boste odgovorili na vprašanje? Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa. Gospod poslanec, poslanke in poslanci. Torej, Dars je pri gradnji Log-Vipava, hitre ceste Log-Vipava, na hitri cesti Razdrto-Vrtojba pohitel z deli tako, da je ta del hitre ceste v dolžini nekaj več kot 3 kilometre bil že odprt in je predan prometu. Niso pa opravljena še vsa dela in niso opravljene vse obveznosti, ki izhajajo iz lokacijskega načrta, in te obveznosti bodo urejene skladno po dinamiki, skladno z zagotovljenimi sredstvi v programu in skladno z možnostmi, ki jih sicer ima. Zagotavljam, da bodo vse obveznosti izpolnjene. Glede začasnega priključevanja: je seveda to vmesna faza, kasneje se bo zgradilo dokončni priključek s podvozom itn. Ta del je pa že del naslednje faze, in sicer od Vipave do Razdrtega in za ta dela je treba še razpisati dela in jih seveda po vseh pravilih zakona o javnih naročilih tudi predati oziroma oddativ delo. Dinamika, sama dinamika gradnje hitre ceste Vipava-Razdrto bo pa predmet proračuna za leto 2002,2003 in pa tudi predmet po dinamiki rebalansa nacionalnega programa. Tako točnega podatka ta trenutek še ne morem dati, ker dokumenti še niso pripravljeni in ti sprejeti.
Hvala lepa. Kolega Mamić želite dopolnilno vprašanje? [[Ne.]] Potem lahko zaprosimo za vprašanje vladi kolega Marka Diacia. Kolega Diaci, imate besedo, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani ostali prisotni. Vprašanje namenjam ministru za okolje in prostor, in sicer stanovanjski sklad Republike Slovenije se je skupaj z nekaterimi slovenskimi občinami lotil projekta izgradnje neprofitnih in socialnih stanovanj, v katerihbo stanovanjski sklad soinvestitor. Ta projekt podpiramo, saj menimo, da je bilo na področju socialnih in neprofitnih stanovanj vse prepuščeno občinam, ki pa so se temu projektu posvečale skladno z njihovimi finačnimi in drugimi zmožnostmi. Po nekaterih podatkih je za ta skupni projekt stanovanjskega sklada in občin prispelo 105 ponudb, od katerih jih le 65 ustreza kriterijem stanovanjskega sklada Republike Slovenije. Kot razumem, je bil kriterij za izvedbo projekta predvsem cena za nakup ali obnovo stanovanj. Od omenjenih 65 projektov popolnoma izpolnjuje pogoje samo 24 projektov, z ostalimi investitorji pa naj bi se stanovanjski sklad še pogajal o ceni. Zavedamo se, da je nakupna cena stanovanj pomemben faktor, tako za občino kot tudi za stanovanjski sklad, saj bo prihodek od najemnin takih stanovanj omejen. Zato me zanima: Ali pripravlja stanovanjski sklad še kakšno drugo obliko pomoči oziroma sodelovanja z lokalnimi skupnostmi pri reševanju te problematike? In drugo vprašanje. Kako bo stanovanjski sklad, s tem, ko določi najvišjo ceno stanovanja, kontroliral izvajalce, da bo stanovanje kakovostno zgrajeno? Kajti, cena je ponavadi odvisna od grajenih materialov in tu se postavlja vprašanje, da bo v ta stanovanja srednjeročno treba dodatno vlagati v obliki stalnih popravil. Hvala za odgovor.
Hvala lepa za vaše vprašanje, kolega Diaci. Prosim, gospod državni sekretar Novak.
Navedli ste, da je stanovanjski sklad Republike Slovenije stopil v aktivno vlogo za reševanje stanovanjskih problemov v Republiki Sloveniji, ob tem, ko smo ugotovili, da aktivnosti na ravni občin niso povsod dovolj aktivne oziroma da imajo določene občine probleme bodisi pri financiranju bodisi pri pridobivanju zemljišč ali v kakšni drugi obliki. Taoblika soinvestitorstva je seveda zdaj na nek način prva ponudba in ta krog, ki ste ga omenili, je seveda namenjen ravno tem, ki so ugotovili, da bi pod določenimi pogoji, ki so bili v tem razpisu ali pozivu dani, tudi opravili. Vendar ta poziv ne bo zadnji, temveč bi na podlagi izkušenj tega prvega poziva v naslednjih letih seveda tudi nadaljevali z dodatnimi novimi pozivi. Vendar, razumeli ste pa v tem izhodišču pravilno izhodišče: v Sloveniji želimo tako povečati ponudbo različnih stanovanj v vseh regijah. In drugič, želi se vendar poskusiti vstopiti na ta trg s ciljem zmanjšanja vrednosti cene kvadratnega metra nakupa kot nekega osnovnega izhodišča. Skratka, z občino bomo vstopili tudi v druge oblike, vendar v naslednji fazi, potem ko bi tak prvi krog izpeljali. In drugič, stanovanjski sklad že zdaj ima uveljavljene in tudi bo nadaljeval z rednimi razpisi za kredite oziroma za posojila za graditelje v različnih fazah bodisi za novogradnje ali nakupa stanovanj. Ta oblika pomoči bo seveda še naprej peljana. Razmišljamo tudi o širitvi teh upravičencev do stanovanj, tudi med drugim za študentske družine in nekatere druge oblike, bom rekel, s tega področja.
Hvala lepa. Vidim, da kolega Diaci, ne zahteva dopolnilnega vprašanja. Tako lahko damo besedo kolegu Juriju Malovrhu. Kolega Malovrh, imate besedo. Ali se lahko, državni sekretar Novak, izključite? Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni, predstavniki vlade, poslanke in poslanci. Sam izražam bolj pobudo, tako na ministrstvo za šolstvo kot na ministrstvo za okolje in prostor, posebej pa apel glavnemu mestu Ljubljani. V Ljubljani študira okoli 47 tisoč študentov, od tega jih je približno 30 tisoč izven Ljubljane. Mnogo študentov se vozi v Ljubljano na predavanje z avtomobili, po dva, štirje ali pa celo pet skupaj. Tu pa nastane problem. Mesto Ljubljana tem študentom ne izda dovolilnic za parkiranje, čeprav ima kot univerzitetno mesto od tega izredno velike koristi. Pa naj naštejem. 47 tisoč prodanih malic, kosil, cca 30 tisoč stanarin, v Ljubljani porabljena žepnina in še in še, kot je, recimo, tudi vozovnice mestnega prometa, sodelovanje na kulturnem in športnem področju. Naj poudarim, da je infrastruktura mesta Ljubljana bila in se izgrajuje tudi z denarjem davkoplačevalcev cele Slovenije, ne samo mesta, pa vendar ljubljanska mestna oblast kaže prezirljiv odnos do periferije, kajti parkirnih mest brez parkirnine ni in se s tem še dodatno bogati proračun glavnega mesta. Opravičljivo bi bilo, če bi imela občinska mestna uprava program izgradnje novih parkirnih mest, kajti prostora ima več kot dovolj, prostor pod gradom, kjer bi lahko bile podzemne garaže. Na zaprosilo študentov, pa tudi v njihovem imenu dajem pobudo ministrstvu za šolstvo, zlasti pa županji glavnega mesta Viki Potočnik, ki je bila izvoljena s pomočjo mladih in ki v tej sredini začela tudi politično kariero, da študentom, lastnikom avtomobilov, in tistim, ki začasno stanujejo v Ljubljani, izda brezplačno dovolilnico za parkiranje. Tako bo Ljubljana prijazno mesto do mladih, do bodoče inteligence in seveda se bodo ti mladi znali v prihodnosti tudi zahvaliti, v kolikor bo pobuda prijazno sprejeta. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Malovrh. Če prav razumem, je zdaj to prijazna pobuda ljubljanski mestni oblasti. Bomo na primeren način gospod županjo o tem obvestili, če pa želi kdo iz vlade komentirati to, pa tudi lahko stori. Ne. Potem dajem besedo našemu kolegu Branku Kelemini za vprašanja vladi. Ne? Pardon. Kolega Cimperman ima besedo. Se opravičujem.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Nadzorni svet družbe Telekom je 20.10. na svoji seji izvolil oziroma imenoval za predsednika uprave Telekoma gospoda Adolfa Zupana. 11.10. je nadzorni svet potrdil zapisnik predhodne seje, na včerajšnji seji pa je nadzorni svet družbe Telekom razveljavil postopek. Tako mi pišejo bivši sodelavci iz Telekoma, ki so ogorčeni nad postopkom nadzornega sveta. In nadaljujejo: "Nadzorni svet družbe Telekom, predvsem pa njegov predsednik dr. Tomaž Kalin, z načinom vodenja postopka, sta v postopku imenovanja uprave družbe storila vrsto napak, ki so in še bodo negativno odmevale v strokovni in širši javnosti. Postopek in način razreševanja bosta prav gotovo negativno vplivala tudi na zunanje investitorje in ceno delnic. Postopek je bil izpeljan tudi skrajno politično, kar je v popolnem nasprotju z delovanjem demokratične družbe." Zato v imenu zaposlenih Telekoma, vsaj v veliki večini, sprašujem vlado, ali je početje nadzornega sveta, predvsem pa njegovega predsednika, legitimno oziroma kako bo vlada kot večinski lastnik družbe ukrepala zoper člane nadzornega sveta, ki se niso držali poslovnika družbe Telekom. Hvala. Ker vidim, da ni prisoten minister za informacijsko družbo, naprošam vlado Slovenije oziroma prisojno ministrstvo, da mi posredujejo pisni odgovor.
Je pa tukaj, spoštovani kolega, državni sekretar. Dr. Kalin, želite odgovoriti na to vprašanje? Prosim. Vaša pobuda ministrstvu pa velja kljub temu. Prosim, dr. Kalin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prav gotovo bosta ministrstvo in vlada odgovorila na to vaše vprašanje. Treba je reči, da ni šlo za razreševanje - napačna ocena, je napačna beseda, šlo je za razveljavitev postopka. Hvala lepa.
Imate dodatno vprašanje? [[Ne.]] Potem vabim k besedi kolegico Sonjo Areh - opravičila se je. Tako sedaj lahko dobi besedo kolega Vnučec. Želite besedo? Prosim, imate jo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Moje vprašanje se nanaša na ministrstvo za zdravje oziroma na gospoda Vrhunca, kot njegovega predstavnika, in sicer: V zadnjem času se predvsem na področju porodnišničnega zdravstva pojavljajo vesti o smrti novorojenčkov in mater zaradi strokovnih napak zdravnikov in osebja v porodnišnicah. Po drugi strani pa Slovenija po podatkih svetovne zdravstvene organizacije spada med države, kjer je zdravstvo dobro urejeno in kar nekajporodnišnic v Sloveniji nosi znak "dojenčkom prijazna porodnišnica". V medijih ste v zadnjem času napovedovali kar nekaj sprememb v porodnišničnem zdravstvu. Predvideno je zmanjševanje števila porodnišnic, povečanje strokovno usposobljenega osebja na porodnišničnih oddelkih. Sprašujem vas, zakaj po vašem mnenju v zadnjem času prihaja do toliko domnevnih strokovnih napak zdravstvenega osebja. Ali bodo vaše predlagane spremembe res tako vplivale na porodnišnično zdravstvo, da se podobne napake ne bodo več dogajale, ali pa se ti zadnji tragični dogodki izkoriščajo za reševanje slabega finančnega položaja in drugih organizacijskih težav zdravstvenih ustanov, kar bi bilo potrebno reševati že pred časom? Poleg teh vprašanj me pa še zanima, zakaj je čedalje več zdravil, ki jih je potrebno plačevati, in kje bo tista spodnja meja, do katere bo država še zagotavljala zdravstveno varstvo. Hvala.
Hvala lepa, kolega Vnučec. Mag. Vrhunec, državni sekretar bo odgovoril na vaša vprašanja.
Hvala za to vprašanje. Skoraj ne vem, kje bi se lotil odgovora. Če bi začel pri tem, koliko je v zadnjem času strokovnih napak oziroma koliko jih je bilo v preteklosti. Težko je reči, da je v zadnjem času več strokovnih napak. Jaz bi prej rekel, da so bolj dostopne javnosti. Javnost se bolj angažira okoli teh vprašanj, bolj jo zanima, kaj se dogaja. Tudi zdravstvo sama postaja na naše veliko veselje, tudi na ministrstvu samem bolj dostopno, oziroma zdravstveni izvajalci postajajo krepko bolj dostopni za javnost in na vpogled, njihovo delo je na vpogled vedno bolj jasnosti. Okoli znaka "dojenčku prijazna porodnišnica". Mi smo samo veseli, da naše porodnišnice nosijo ta znak. Naj povem, da ta znak ne podeljujemo mi, ampak ga podeljuje Svetovna zdravstvena organizacija. Na nek način naj bi bil to nevtralen znak, če lahko temu tako rečem, kakovosti. Omenili ste zapiranje porodnišnic. Nismo mi tega lansirali, zapiranje porodnišnic. Mi se samo sprašujemo o tem, kako naše porodnišnice delujejo oziroma kako celotni naš zdravstveni sistem deluje. Kaj se bo pokazalo iz naših analiz, ki jih delamo, o tem bi ne želel danes govoriti oziroma prejudicirati določenih odgovorov. Na vsak način pa mi ne propagiramo a priori zapiranja posameznih bolnišnic. To so verjetno bolj neke špekulacije, ki se porajajo z nekih drugih naslovov. Zdaj bi se pa v bistvu opravičil, ker pa nisem razumel, malenkost sem preslišal tisti zadnji del vašega vprašanja, če bi eventualno lahko [[...]]
Odgovorite na tista, ki so nesporna, pa bo potem kolega Vnučec dopolnil, če bo to potrebno. Prosim, kolega Vnučec, če lahko pomagate državnemu sekretarju.
Na koncu sem samo še vprašal, zakaj je vedno več zdravil, ki so na negativni listi in jih je potrebno plačevati. Kje bo tista spodnja meja, do katere bo država še zagotavljala tisto minimalno zdravstveno varstvo?
Hvala lepa, kolega Vnučec. Mag. Vrhunec.
Kar se pa te spodnje meje tiče, to je pa v bistvu zelo težko odgovoriti. Mi smo se zdaj lotili prenove sistema plačevanja zdravil. Zavedamo se, da tak sistem ni več primeren za moderno državo in mi bi radi na nek način prišli do neke referenčne liste zdravil, za katero bi uveljavili brezplačen dostop do vsake substance. Če bi pa nekdo želel imeti neko nadstandardno, neko originalno zdravilo, potem bi se pa verjetno moral zavarovati za pridobitev tega nadstandardnega zdravila oziroma plačati to zdravilo iz žepa. Sami še iščemo rešitve, delamo na novem pravilniku o cenah zdravil, ki bi omogočil tak način financiranja teh stroškov. Potem bi pa sledilo, ko bi pripravili tak model, bi pa sledile tudi spremembe zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju v zvezi s tem. Na vsak način pa iščemo v bistvu tiste rešitve, ki bi ne pomenile znižanja tovrstnih pravic državljanov, ampak kvečjemu povečanje pravic na tem področju.
Hvala lepa. Ne želite postaviti dopolnilnega vprašanja, zato dajem besedo za naslednje vprašanje vladi, kolegu Franciju Rokavcu. Imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Poslansko vprašanje naslavljam ministrstvu za okolje in prostor in pa tudi ministrstvu za finance. Znano je, da je Republika Slovenija zaprla poglavje okolje v pogajanjih z Evropsko unijo. To poglavje pa prinaša pri urejanju prostora, predvsem na področju ravnanja z zbiranjem in ravnanjem z odpadki, kakor tudi urejanjem kanalizacijskih sistemov in pa čistilnih naprav, zelo veliko obveznosti v prihodnjem obdobju predvsem za lokalne skupnosti. Zato se mi zdi nerazumljivo, da do sedaj še ni bilo jasnih signalov oziroma navodil s strani resornega ministrstva, konkretno ministrstva za okolje in prostor, ali v primeru, ko se vključuje v izgradnjo teh sistemov tudi privatni kapital, se pravi koncesionar, ali so v tem primeru tudi opravičeni do tako imenovanih Ispa sredstev, se pravi sredstev strukturnih evropskih skladov lokalne skupnosti. V tem trenutku teh zagotovil lokalne skupnosti nimajo. Vemo pa, da bo izgradnja teh sistemov predstavila zelo velik finančni izziv in pa zalogaj za lokalne skupnosti. V tem primeru, če ne bo vključen tudi privatni kapital plus dodatna Ispa sredstva, predlagam ministrstvu za finance, da resno razmisli, da pri vlaganjih v izgradnjo teh sistemov zmanjša prispevno stopnjo davka na dodano vrednost na nižjo, 8 -odstotno stopnjo. Drugo vprašanje je povezano tudi z ministrstvom za okolje in prostor in pa ministrstvom za promet. Sem ga pa naslovil že v prejšnjem mandatu. Gre pa za problem vzdrževanja in pa opravljanja z večjimi mostovi oziroma povezav preko večjih rek v Republiki Sloveniji. Prihajam iz enega takih okolij, kjer ima samo ena lokalna skupnost pet takih mostov, ki so večje relacije, kakor 100 metrov. To predstavlja skoraj nemogoč finančni zalogaj za lokalno skupnost. Mi smo bili konkretno v našem okolju v letošnjem primeru soočeni s tremi takimi objekti, ki jih je pa lokalna skupnost v dveh primerih samo začasno lahko rešila, je pa izziv tako velik, da jih ne more niti večletni proračun lokalne skupnosti zagotoviti. Prosim za odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Kdo bo iz vrst predstavnikov vlade odgovoril na vprašanja kolega Rokavca? Prosim, gospa državna sekretarka iz ministrstva za finance.
Bi morda najprej jaz glede možnosti angažiranja različnih virov sredstev, kadar gre tudi za angažiranje predpristopne pomoči Ispa sredstev. V teh primerih je seveda možna kombinacija različnih virov, tako javnih, kakor zasebnih in sredstev evropske predprisotpne pomoči. Zato tukaj ne vidimo nobenih zadreg. Seveda pa morajo biti programi dobro pripravljeni in izpolnjeni še drugi pogoji, da se to lahko realizira.
Hvala lepa, gospa državna sekretarka Kamnarjeva. Dopolnilno vprašanje, prosim, kolega Rokavec.
Jaz se moram državni sekretarki, gospe Kamnarjevi, zahvaliti za te spodbudne besede v odgovoru. Ampak dejansko bi želel, da s takimi navodili, izrecno jasnimi navodili tudi obvestite pristojne lokalne skupnosti, ker v tem trenutku niso obveščene o taki informaciji. Hvala lepa.
Prav, hvala lepa. Za besedo je sedaj prosil in jo bo tudi dobil, kolega Rupar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na 8. redni seji sem postavil pisno poslansko vprašanje v zvezi s sejninami oziroma denarnimi nadomestili za potne stroške članov nadzornih svetov za udeležbo na sejah nadzornih svetov hčerinskih bank Nove Ljubljanske banke v tujini.Takrat mi je mag. Darko Tolar zagotovil, da bom odgovore dobil pisno. Sedaj pa sprašujem ker je v skladu s 27. členom poslovnika državnega zbora določeno, da mora pristojni minister zagotoviti odgovore v najmanj 3 dneh pred naslednjo sejo, zakaj do današnjega dne teh odgovorov nisem dobil. Ker se mi zdi, da sem spraševal o zadevah, ki so pomembne tudi za javnost, je neupravičeno tako ravnanje in seveda vzbuja in povzroča v ljudeh samo še dvome o nepravilnosti oziroma razne pomisleke. Zato bi prosil tudi zavoljo napačnih tolmačenj oziroma interpretacij, da se skrivajo precej hude zadeve za temi odgovori, da vendarle te odgovorimo dobim čim prej. Danes pa še eno vprašanje. Mediji v zadnjem času povzročajo zelo poudarjeno in usmerjeno koncentracijo svojih uporabnikov na poslance prejšnjega sklica, ki niso uspeli dobiti službe v roku enega leta po izteku mandata in ki so ali pa še vedno prejemajo nadomestila iz naslova zakona o poslancih. Jaz sem pa opazil, da je večina teh poslancev, ki so bili nedavno poimensko navedeni na ekranih televizij in v časopisih iz vrst bivše opozicije oziroma zdajšnje opozicije. Zanima me pa zdaj nekaj drugega. Koliko pa je zdaj bivših poslancev, ki izhajajo iz zdajšnjih ali prejšnjih vladnih strank in so se lahko zaposlili ali so dobili službe v sedanji vladi kot sekretarji, kot podsekretarji ter na drugih mestih visokih funkcionarjev javne uprave, na raznih mestih javnih zavodov ter visoke službe v podjetjih, ki so v lasti države in ki jih imenuje država. Vem, da mi ta trenutek ne morete odgovoriti, zato prosim za poimenski spisek vseh bivših poslancev, na katerem naj bo poleg imena in priimka tudi ime firme oziroma organizacije v kateri je zaposlen, koliko časa opravlja to službo in kakšno plačo prejema, če je to seveda možno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sami ste rekli, da na drugo vprašanje pričakujete pisni odgovor, na prvo pa mislim, da je vlada dolžna odgovoriti. Državni sekretar Končan, prosim.
Na to vaše vprašanje, zakaj še nismo posredovali pisnega odgovora, vam moram povedati naslednje. Na vašo pobudo smo od ministrstva za finance naslovili pisno zahtevo, in sicer prek nadzornega sveta, kjer ima vlada in finančno ministrstvo svojega predstavnika, da zahteva od uprave to pojasnilo in te informacije. Seveda mi ne moremo na splošno zahtevati od gospodarskih družb, ampak po tej poti pa edino lahko. To vprašanje, to zahtevo smo naslovili preko nadzornega sveta, kjer je državni sekretar Igor Kušar tudi predsednik nadzornega sveta Nove Ljubljanske banke, upravi. Uprava pripravlja pismeni odgovor in do danes ga še ni ministrstvu in predsedniku nadzornega sveta posredovala. Imam zagotovilo, da ga je v najkrajšem času možno pričakovati in vam bomo ta odgovor tudi v pisni obliki posredovali. Je pabilo, mislim, da v nekaj dneh po vašem vprašanju, že to naslovljeno.
Ali ste zadovoljni s pojasnilom? [[Da.]] Hvala lepa, kolega Rupar. Naslednji bo postavil vprašanje kolega Trofenik, ki ta trenutek ni z nami. Zato bomo poklicali k besedi kolega dr. Cukjatija, ki ga prav tako verjetno ni v dvorani, ker je pričakoval, da bo pred njim govoril kolega Trofenik. Zato ima besedo kolega mag. Kramberger.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz imam dva sklopa vprašanj. Sprašujem ministra za obrambo in ministra za notranje zadeve. V lanskem letu smo sprejeli zakon o orožju, ki v 14. členu, v 6. točki določa, da lahko oseba, ki je opravila preizkus znanja z ravnanjem z orožjem, dobi nabavno dovoljenje. 19. člen istega zakona pa določa, da se znanje o ravnanju z orožjem dokazuje s potrdilom o opravljenem preizkusu. Zato sprašujem ministra za notranje zadeve, zakaj ne velja potrdilo ministrstva za obrambo, da so pripadniki, ki so odslužili vojaški rok, vešči za ravnanje z orožjem. Torej, to potrdilo ne zadostuje. Nadalje sprašujem ministra za obrambo, ali vojaki po končanem šolanju oziroma odsluženju vojaškega roka niso usposobljeni za ravnanje z orožjem. Kot zanimivost pa še dejstvo, da je ministrstvo za notranje zadeve v prejšnjem mesecu podelilo tri koncesije za preverjanje znanja za ravnanje z orožjem, pri čemer ni uspel noben prosilec iz severovzhodne Slovenije. Eden izmed prosilcev za koncesijo, ki ni uspel, baje ni imel ustreznega strelišča. Ravno to strelišče, ki ga je navedel, pa uporabljata policijska uprava v Mariboru in strelska zveza Maribor. To kot zanimivost. Nadalje bi pa dopolnil vprašanje, ki ga je kolega Cimperman postavil v zvezi s problemi na Telekomu. V zadnjem času smo zasledili konflikt v zvezi z imenovanjem predsednika uprave družbe Telekoma. Imenovanje gospoda mag. Zupana je minister večkrat javno problematiziral ter dejal, da ga vlada ne podpira. Sprašujem, ali je vlada kdaj obravnavala tovrstno problematiko in je zavzela kakšno stališče ali je to zgolj stališče ministra, dr. Gantarja. Nadalje sprašujem ministra Gantarja, ali bo morda predlagal zamenjavo dr. Kalina. S temi kolobocijami, če tako rečem, je družba Telekom izgubila, ali je vsaj njeno ime, torej firme, ki je v državni lasti, to ni dobro za poslovanje te firme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nekaj vprašanj. Najprej so letela na naslov ministra za obrambo. Ta se je opravičil. Namesto njega je tukaj dr. Čas, državni sekretar. Prosim ga, da odgovori na prvo vprašanje.
Jaz osebno mislim, da je šlo tukaj za vprašanje v zvezi z zakonom o orožju in tudi sami ste citirali to vprašanje in navezali na zakon o orožju, kjer je tudi predviden poseben preizkus. Mislim, da je za te zadeve pristojno ministrstvo za notranje zadeve oziroma policija, kajti vojaki se usposabljajo z različnim orožjem, manj s kratkocevnim oziroma s pištolami in samokresi. Takšnega potrdila za enkrat, kolikor poznam zakon o orožju, seveda ni mogoče dajati v okviru obrambnega ministrstva, ker gre za poseben preizkus, za katerega lahko dobijo licenco samo določene institucije. Zato mislim, da me bodo dopolnili iz ministrstva za notranje zadeve. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Rado Bohinc, minister za notranje zadeve.
Kot je spoštovani poslanec že v vprašanju povedal, to ureja 19. člen zakona o orožju. Gre za to, da se zahteva za nošenje orožja poseben preizkus znanja, vendar se šteje, da ima preizkus znanja tudi tisti, ki ga je opravil po predpisih s področja državnih organov, kamor sodita vojska in tudi policija. Če se torej opravi v skladu s predpisi, ki veljajo za vojsko in policijo, preizkus znanja, oziroma če vojska ali policija takšno potrdilo o opravljenem preizkusu zainteresiranemu za nošnjo orožja izda, potem bo takšno dovoljenje dobil. Je pa res vprašanje, glede katerega mislim, da bi bilo dobro, da bi se dogovorili obe ministrstvi, kar zadeva prakse. Namreč, za kakšne primere, tudi za kakšne vrste orožja bodo izdajali, ena ali druga institucija, vojska in policija, morebitna potrdila o opravljenem preizkusu znanja za ljudi, ki so dalj časa pri svojem delu rokovali z orožjem. Tako to vprašanje povsem praktično ostaja, da manj v nekem dogovoru odgovorimo. Kar pa zadeva vašega vprašanja glede koncesionarjev za izobraževanje. Res je, da so bili izbrani doslej trije koncesionarji, ki po oceni strokovne službe ministrstva pokrivajo s svojimi izpostavami, ne samo s svojimi sedeži, ampak z izpostavami, ki jih imajo po Sloveniji, potrebe glede tega. Res je pa tudi, da s tem ni zaprta možnost komurkoli, ki ima pogoje, ki ima verificirane prostore za te namene, da se dodatno v to vključi oziroma dodatno pridobi položaj koncesionarja za to dejavnost. Skratka, če gre za konkreten primer, ki ga navajate, vas seveda težko komentiram z vidika tega, ali ima ta organizacija pogoje ali ne. Ampak če se prijavi, jo bomo preverili, kot vse ostale. Ne vidim razlogov za to, da če izpolnjuje pogoje, ne bi pridobila tega statusa.
Hvala lepa, gospod minister, dr. Bohinc. Na vaše zadnje vprašanje, mag. Kramberger, kolega Kramberger, verjetno ne pričakujete, da bo odgovoril državni sekretar, saj sprašujete po mnenju ministra o njegovi odgovornosti. Želeli ste dopolnilno vprašanje? Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Na zadnje vprašanje seveda pričakujem pismeni odgovor. Gospoda ministra pa sem razumel, da se bosta ministrstvi o tem vprašanju dogovorili glede te usposobljenosti. Za zadnji del vprašanja me pa res čudi, kako da pač nihče v severovzhodni Sloveniji tega ni pridobil. To je res mogoče signifikantno.
Dr. Bohinc, minister želi dopolniti odgovor.
Samo malo dopolnilnega odgovora. Po informacijah, ki jih imam, ne bo točno, da nihče v severovzhodni Sloveniji tega ni pridobil. Trdno zagotavljam, da to nima nobene zveze s kakršnokoli možno regionalno politiko izključevanja kogarkoli. Zagotovljeno mi pa je, bom pa še dodatno preveril te informacije, da je regionalna pokritost s strelišči oziroma s tovrstnimi prostori enakomerna in zadostna. Če menite, da je drugače oziroma obstajajo tudi drugačne ocene, je to zanesljivo za nas signal, da to dodatno preverimo. In to bomo tudi storili.
Hvala lepa. Gospa Ana Marija Tisovic. Vi boste postavili vprašanje vladi. Prosim. Gospod minister hvala lepa. Gospa Ana Marija Tisovic.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi ter ostali. Moje poslansko vprašanje se nanaša na zakon o rabi slovenskega jezika kot uradnega jezika. Državni svet Republike Slovenije je dne 12.10.2000 predložil Državnemu zboru Republike Slovenije v prvo obravnavo predlog zakona o rabi slovenščine kot uradnega besedila. Besedilo je bilo 27.10.2000 objavljeno v Poročevalcu, št. 92/00. Takratni predsednik državnega zbora, gospod Janez Podobnik, ga je na podlagi 177. člena poslovnika državnega zbora posredoval vladi z namenom, da se o njem izreče. Že ogled javnih napisov nam med sprehodom po sodišču glavnega mesta Slovenije Ljubljane zadošča za spoznanje, da je zakonska ureditev našega jezikovnega položaja zelo pomanjkljiva. Tudi v javnosti pogosto slišimo zahteve, naj država za svoj uradni jezik in jezik javnega sporazumevanja vendarle nekaj ukrene, saj se očitno ne morem zanašati samo na kulturno zavest posameznikov in na učinke šolskega pouka in vzgoje. Vlada Republike Slovenije se o omenjenem zakonskem predlogu v letu dni še ni izrekla, čeprav bi moralo imeti to vprašanje aktivne jezikovne politike za Slovenijo v času pristopnih pogajanj z Evropsko zvezo dodatno težo. Prosti pretok kapitala in oseb bo gotovo pomenil oziroma že pomeni pritisk na javno rabo slovenščine. Zato v zvezi s tem sprašujem naslednje: Ali se zdi vladi to vprašanje kljub dodatnemu opozarjanju v evropskem letu jezikov nepomembno, ali pa misli po enem letu od prve obravnave zakona vendarle reagirati? In drugič. Ali vlada pripravlja amandmaje k zakonskemu predlogu in h katerim členom? Ali pripravlja celotni alternativni predlog? Prosim za odgovor. Če ga ne more dati ustno, pa prosim pismeno.
Kdo od predstavnikov vlade bo odgovoril na to vprašanje? Kolegica Tisovic je sicer dopustila možnost za pisni odgovor, vendar sprašujem. [[Nihče.]] Potem bomo prejeli vlado za besedo, da bo v pisni obliki odgovorila na to vprašanje. Ker mi je kolega dr. Bajuk sporočil, da vprašanja ne bo zastavil, ste bili kolegica Ana Marija Tisovic zadnja, ki je postavila danes vprašanje vladi. Preden zaključim to točko, bi rad danes povedal [[...]]Kolega Cukjati je prej zamudil. Želite postaviti vprašanje? Nihče ne ugovarja. Kolega Cukjati, kratko vprašanje, če nihče ne ugovarja. Kolega Cukjati, kratko vprašanje.
Moje vprašanje je namenjeno predvsem ministrici za šolstvo, čeprav tudi minister za zdravstvo ne bi smel ob tem ostali indifirenten. Gre za pomembno vprašanje medicinske fakultete. Letos se je na medicinski fakulteti za smer medicine vpisalo 160 študentov, za smer stomatologije 48. Ta številka se že deset let bistveno ne spreminja, čeprav imamo novo fakulteto in problem pomanjkanja kadrov ni od včeraj. Povprečna starost slovenskih aktivnih zdravnikov je preko 45 let, v nekaterih specialnostih pa celo preko 55 let. Zaradi pomanjkanja slovenskih zdravnikov je bilo v lanskem letu podeljenih 14 licenc tujim zdravnikom iz nekdanjih jugoslovanskih republik. Letos pa že 19 licenc. V obravnavi pa je še 35 vlog. Pričakovati je torej, da bo letos podeljeno 54 licenc tujim zdravnikom, ki prihajajo iz medicinskih fakultet v Zagrebu, Reki, Nišu, Skopju, Prištini in tako dalje. Ob tem pa je tudi letošnjo jesen najmanj 100 slovenskih maturantov ostalo pred zaprtimi vrati medicinske fakultete. 100 neizpolnjenih mladih slovenskih želja, čeprav je med njimi večina takih, ki bi bili sposobni tudi višjega strokovnega nivoja, kot ga nudijo fakultete nekdanje Jugoslavije. Letos je bila podeljena licenca tudi 12 mladim slovenskim zdravnikom, ki so medicino študirali v tujini, predvsem v Trstu in Gradcu, ker že pred leti niso uspeli vpisati ljubljansko medicino. Sprašujem: Ali se ministrica za šolstvo tega zaveda in če se, kaj bo ukrenila do naslednje jeseni? Sedanji sistem vpisovanja na medicinsko fakulteto je tako po kvantiteti kot po kvaliteti neustrezen. Neustrezen je do slovenskih dijakov, do njih je celo krivičen, in neustrezen do nacionalnih kadrovskih potreb in je za državo škodljiv. Hvala.
Hvala lepa. Na vaši vprašanji bosta odgovorila pristojna državna sekretarja. Mogoče najprej mag. Vrhunec. Prosim.
Malo ste me presenetili. Hvala za besedo. Dr. Cukjati je namenil vprašanje bolj ministrstvu za šolstvo. Z naše strani bi tole povedal. Jasno, da podpiramo čim bolj kvalitetno, čim več izobraževanja na medicinski fakulteti, po drugi strani pa opozarjamo na to, da je pa potrebno potrebe pa preveriti glede na prakso, glede na to, kakšne so potrebe po izvajanju. Ko ste omenjali tuje licence, bi jaz, ta trenutek ne poznam točno teh tujih licenc, kakšne so, ampak bi pa nakazal oziroma omenil svoje poznavanje problematike še iz kliničnega centra, ko nam je, recimo, primanjkovalo domačih anesteziologov in se jih na noben način ni dalo doma dobiti, ker naši domači zdravniki niso želeli delati kot anestiziologi. Zato smo morali iskati takšne zdravnike iz tujine, iz sosednjih držav, seveda s predpostavko, da znajo enako, vsaj enako kot domači zdravniki. Da je pa sistem tak, da licenco zdravniku podeli sama zdravniška zbornica, ki ima pa v bistvu tudi potem nek vpogled, nadzor nad mrežo itn. Na vsak način bi tukaj pustil še odprto, da se tudi ministrstvo za šolstvo izjasni glede tega vprašanja in pa možnost, da seveda preučimo, kako bi število študentov na medicinski fakulteti pa povečali. Hvala.
Vaš zadnji odgovor.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod Cukjati, spoštovani, cenjeni zbor. Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport se vsekakor zaveda tega problema in ga želimo reševati sistemsko. Na nek način je bilo potrebno izpostaviti, da nekontrolirano povečevanje študentov lahko vpliva na slabšo kakovost izobraževanja, česar na vsak način na ministrstvu za šolstvo, znanost in šport ne želimo. Zato bi se radi na podlagi vaše pobude pogovorili o tem problemu tudi z univerzo v Ljubljani in v sklopu z avtonomijo, ki jo ima univerza, bi poskušali najti celovito rešitev. Hvala.
Hvala lepa. Preden zaključim to točko dnevnega reda, bi rad v izogib kakšnim podobnim zapletom v prihodnje, rekel, da imamo vrstni red postavljanja poslanskih vprašanja zato, da se spoštuje. Prej se je zgodilo, da je zapovrstjo nekaj kolegov manjkalo in je verjetno to privedlo do tega, da dr. Cukjati ni bil pripravljen na vprašanje. Vendar predlagam, da kljub temu v prihodnje ne bi bilo mogoče na koncu omogočati tistim, ki zamudijo priložnost, da jo dobijo, ker bi sicer to porušilo nek red, ki velja. Predlagam, da se tega pravila držimo in da nihče od nas, ne drugi, nismo v skušnjavi, kako ravnati. Zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se zahvaljujem za podane odgovore. Prekinjam sejo zbora, jutri jo bomo nadaljevali ob 10.00 uri z obravnavo 2. točke dnevnega reda. Hvala lepa in prijeten večer vsem.