Spoštovane kolegice in kolegi, gospe in gospodje. Pričenjam 19. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki smo jo sklicali na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Preden sejo nadaljujemo, mi dovolite, da se je natanko pred 15-imi leti na Primorskem pa že dan prej začela zlovešča vojna za osvoboditev Slovenije, ki nas je pripeljala v svobodno in samostojno domovino. Žal nekateri niso dočakali njenega konca, saj so žrtvovali svoja dragocena življenja za našo lepšo prihodnost. Prosim, da jim izkažemo čast in globoko spoštovanje z eno minuto molka. [[...]] [[Minuta molka.]] [[...]] Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Franc Jazbec, mag. Borut Sajovic, Dimitrij Kovačič, Roberto Battelli, mag. Majda Potrata, dr. Matej Lahovnik, Bogdan Barovič, moja malenkost od 14. ure dalje, Alojz Posedel in mag. Janez Kramberger od 15. ure dalje. Na sejo smo vabili predstavnike vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda ter predstavnike slovenske univerzitetne športne zveze in župana mestne občine Maribor, Borisa Soviča k 2. točki dnevnega reda. Vse prisotne ponovno pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 19. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 58. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje dne 22. junija 2006. Predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel, zato prehajamo na odločanje o določitvi dnevnega reda. Gospod Peče, predvidevam, da imate proceduralni predlog.
Spoštovani prisotni, v okviru zakonodajnega postopka, ki je opredeljen v poslovniku državnega zbora, predlog zakona o dopolnitvi zakona o reviziji postopka javnega naročanja ne izpolnjuje tistih norm, ki bi jih moral zakon za obravnavo na plenarnem zasedanju. Pisno je bil vložen predlog umika pred minuto, v tem trenutku je že v parlamentarni proceduri in predlagam, da v smislu spoštovanja poslovnika državnega zbora, predvsem pa parlamentarne demokracije in vloge matičnega delovnega telesa podprete umik te točke zaradi neizpolnjevanja pogojev. Hvala.
Hvala lepa. Še mag. Rop.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Danes dopoldne smo imeli sejo komisije za nadzor proračuna, na kateri smo obravnavali novelo zakona o postopku javnega naročanja, nujni postopek. Na osnovi diskusije, na osnovi razprave, ki smo jo imeli na tej komisiji, nismo sprejeli nobenega od amandmajev, nismo sprejeli nobenega od členov in je torej zakon, ki je pred nami, prazen, torej ne obstoji. In iz tega izhaja, da niso izpolnjeni pogoji iz poslovnika, da bi ta zakon danes obravnavali. Zato predlagam v skladu z 2. odstavkom 61. člena, ki pravi, da državni zbor ne more odločati o zadevah, do katerih ni zavzetega stališča matičnega delovnega telesa, da to ne obravnavamo, in hkrati opozarjam vse, da smo takšne primere in takšno prakso v državnem zboru že imeli, in sicer pri predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Smo imeli identičen primer in v tem primeru je bilo odločeno na kolegiju na predlog predsednika državnega zbora, da ta zakon ponovno obravnava matično delovno telo. Torej popolnoma jasno, da niso izpolnjeni pogoji, zato predlagam predsedujočemu, da umakne to z dnevnega reda in da opravimo diskusijo in razpravo ter odločanje o ostalih točkah.
Hvala lepa. Situacija je naslednja. Dejstvo je, da pogoj iz drugega odstavka 61. člena poslovnika ni izpolnjen, da komisija ni zavzela stališča glede predloga zakonskih sprememb. Problem, ki ga imamo, je v tem, da je na drugi strani ustavna pravica določenega števila poslancev, da predlagajo uvrstitev določene točke na dnevni red. Sam bom naredil naslednje. Prvo bomo glasovali o po moji oceni korektnem predlogu, da se točka umakne z dnevnega reda. Če slučajno ta predlog ne bo izglasovan, bom prisiljen začeti s točko dnevnega reda in ponovno ugotoviti, da točka oziroma predlog ni pripravljen za obravnavo na seji državnega zbora, kar pomeni, da bomo ponovno odločali o tej točki. Že naprej povem, temu se reče odprto vodenje, četudi ta predlog ne bo izglasovan, potem bom prisiljen prekiniti sejo in sklicati sejo vodij poslanske skupine. Pa začnimo s prvim korakom, preden pa glasujemo, dajem besedo gospodu Tanku. Prosim.
Hvala lepa za besedo in vsem lep pozdrav. Gospod predsedujoči! Predlagam, da pred glasovanjem dodelite 20 minut odmora.
Hvala lepa. Seveda bom vašo željo izpolnil. Še prej bi pa vprašal, če bi želel še kdo povedati stališče poslanske skupine? Gospa Breda Pečan, prosim.
Torej rada bi povedala, kar gre samo za vprašanje o uvrstitvi te točke na dnevni red seje; menim, gospod predsedujoči, da vi kot trenutno predsednik državnega zbora oziroma predsedujoči na osnovi 61. člena drugega odstavka ne dajete na glasovanje predloga za umik ali uvrstitev na dnevni red, ampak samo ugotovitve dejstvo, da zakona ni in ga zato ni možno obravnavati, ter črtate točko iz dnevnega reda. Jaz sem prepričana, da nikjer v poslovniku ne piše, da se o drugem odstavku 61. člena glasuje na državnem zboru, temveč je vaša naloga, da točko umaknete iz dnevnega reda brez razprave in brez glasovanja. Sicer po mojem, ker niso izpolnjeni pogoji, ki so navedeni v drugem odstavku 61. člena, zakona ni. In še nekaj, komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ ni izglasovala sklepa, da je zakon primeren ali da ni primeren za nadaljnjo obravnavo v drugem branju.
Hvala lepa. Žal to po poslovniku ni možno, ker je bila točka že uvrščena na dnevni red. To možnost bi imel predsednik državnega zbora pred uvrstitvijo, to se je že nekajkrat dogodilo, da pač zaradi neizpolnjenih pogojev točke, niti ni uvrstil na dnevni red, zdaj pa je na dnevnem redu in tako, kot je prišla na dnevni red, lahko samo z našo voljo, z voljo državnega zbora iz tega dnevnega reda tudi odide. Če ni več prijavljenih govorcev, odrejam 20-minutni odmor. Sejo nadaljujemo ob 12.30 uri.
Spoštovane poslanke in poslanci, lepo prosim, da zasedete mesta, da nadaljujemo s sejo. In sprašujem gospoda Tanka, če bi želel obrazložiti zahtevo za prekinitev seje. Prosim, beseda je vaša.
Hvala lepa. V naši poslanski skupini predloga za umik točke z dnevnega reda ne bomo podprli. Moram reči, da smo bili tudi nekoliko presenečeni nad dogajanjem na komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ, kajti ni bil izglasovan predlog, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Po drugi strani pa bi rad tudi opozoril, da smo na kolegiju državnega zbora slišali predsednika Liberalne demokracije, da bodo predlagali amandmaje, ki so evropsko usmerjeni, ki bodo ta zakon naredili evropsko primerljiv. Amandmaji so sicer bili predlagani, vendar kasneje v postopku tudi umaknjeni, skratka tudi tako eminentna stranka, ki je napovedala predloge izboljšav predloženega besedila, tega ni naredila. Je pa koalicija pripravila amandma, ki je delno povzel del evropske rešitve in del rešitve, ki se izključno omejuje na tisti del, v katerem se ureja področje predvsem varnosti oziroma nevarnosti za življenje in zdravje ljudi, vendar smo začudeni, da takšen amandma, ki bi tako uredil besedilo zakona, ni bil sprejet. Ocenjujemo, da je nekaterim očitno v interesu, da je zdravje ljudi še naprej ogroženo in da na tem področju niso pripravljeni pristopiti in pomagati oblikovati rešitve, ki bi bile sprejemljive in tudi primerne za situacijo, v kateri se trenutno nahajamo. Mislimo, da je z obravnavo zakona potrebno nadaljevati, in pripravljeni smo, da se v nadaljnji proceduri tudi oblikujejo ustrezne rešitve, ki bodo omogočile predvsem na področju neposredne nevarnosti in ogroženosti ljudi narediti postopke takšne, da bo lahko država odgovorno in učinkovito ukrepala.
Hvala lepa. Dodatne razprave ali obrazložitve glasu glede predloga o umiku ni, ima pa mag. Rop postopkovni predlog. Prosim.
Proceduralni predlog, gospod predsedujoči. Po mnenju poslanskega kluba je drugi odstavek 61. člena popolnoma jasen. V kolikor niso izpolnjeni pogoji za obravnavo, potem obravnave ne moremo izvesti. In ob tem lahko samo povem, da smo danes na komisiji za nadzor proračuna veliko diskutirali in iskali možnost za to, da bi danes vendarle diskusijo opravili. Ni bilo mogoče. V poslanskem klubu Liberalne demokracije smo pripravili amandma, ki je racionalen, ki je evropski, ki omogoča, če je resnično želja, da skrbimo in da v skrbi za zdravje ljudi omogočimo v nekaterih primerih hitrejši revizijski postopek, da to tudi omogočimo, da to tudi storimo. Vendar je bilo popolnoma očitno in jasno, da vladajoči koaliciji, da predstavniku SDS ni bilo do takšne rešitve, po kateri bi neodvisna strokovna državna institucija v teh primerih lahko dopustila, da bi postopek javnega naročanja kljub vsemu stekel naprej. Vztrajajo, so vztrajali in bodo vztrajali, da pojem zdravja, pojem nevarnosti izkoristijo za to, da v zakon vtaknejo neevropsko, nestrokovno rešitev in rešitev, po kateri bodo politiki odločali politiki, nestrokovne institucije - , kdaj res nastopi situacija, da je zdravje ljudi ogroženo. Torej, če bi bila želja res ta, da bi zdravje ljudi reševali in tovrstne krizne primere pospešeno rešili, potem bi naš amandma bil podprt. Vendar je diskusija zelo jasno pokazala, da to še zdaleč ni namen tistih, ki so bili s strani koalicije na tej komisiji. Zato nismo videli nobenega smisla, da še naprej tiščimo s svojim amandmajem. Zato ni bilo nobenega smisla, da še naprej razlagamo, kaj so evropske rešitve, ker je bilo jasno, da bo predlagana rešitev, ki je bila od vsega začetka predlagana in je še zdaj na mizi in je politična in pomeni političen prevzem javnega naročanja ter na široko odpiranje vrat korupciji in klientelizmu. Mi smo apelirali in še vedno apeliramo na koalicijo, da naredi razmislek. Ima naš amandma ima rešitve, predstavnik, predsednik državne revizijske komisije jim je povedal, kaj je prava rešitev. In lahko pripravite pravo rešitev. Prava rešitev je sprememba zakona o javnih naročilih sprememba zakona o reviziji postopkov javnega naročanja, in z veseljem bomo podprli takšno rešitev. Danes ti pogoji niso izpolnjeni, zato predlagam, predsedujoči, da sami ugotovite, da ti pogoji niso izpolnjeni, in umaknete to točko z dnevnega reda oziroma ugotovite, da imamo danes samo dve točki dnevnega reda, ki izpolnjujeta pogoje za to, da bi jih lahko obravnavali. Hvala.
Hvala lepa. Sam žal poslovniške možnosti za takšen umik nimam. Je pa vaš predlog inkorporiran tako v prvi predlog o umiku točke dnevnega reda ali potem sekundarno, če ta predlog ne bo izglasovan, v predlog o preložitvi točke dnevnega reda, kar sem že napovedal na samem začetku. Preden glasujemo, klasično opozorilo, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Gospod Petan, imate tudi vi postopkovni predlog? Prosim, beseda je vaša.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Torej, na mizo smo dobili tudi pisni predlog za umik. V naši poslanski skupini menimo, da se pa sedaj nekateri že preveč igrajo z življenjem in zdravjem ljudi, še posebej, če primerjamo določene izjave, ki so bile v teku zadnjega meseca napisane in tudi izrečene. Očitno nekateri govorijo o evropskih rešitvah, ki pa jih potem na samem odboru, ko pa gre zares, ko pa je treba to tudi potrditi, umaknejo. Imam še dve minuti in 18 minut časa, da bom obrazložil proceduralni predlog, ki ga potem na samem odboru umaknejo in potem govorijo o evropskih rešitvah. Tudi amandma, ki je bil s strani koalicije, je v bistvu povzemal tudi takšno evropsko rešitev, ker je izrecno napisano "v primeru neposredne nevarnosti za življenje in zdravje ljudi". Zakaj je to bilo zavrnjeno, celoten zakon pa ni bil nikoli zavrnjen na odboru, ker je predsednik napačno vodil seje in je dan napačen sklep na glasovanje. Če je hotel zavrniti, potem bi moral pozitivnega, je dal pa negativnega, ker je preveč hitel, ker mu ni za rešitve, da bi to zavrnili. In sedaj, spoštovani, predlagam proceduralno, tako kot moram tudi utemeljiti, da se ta predlog, ki je tudi pisen, za umik - in nekateri so podali tudi usten predlog - ne naredi, kajti menimo v poslanski skupini in tudi širše v koaliciji, da se ne moremo igrati več z življenjem in zdravjem ljudi, tako kot je bilo navedeno; in to smo mi tudi napisali in to je bilo tudi na komisiji, kar se pa ni upoštevalo. Zato predlagam, da se ne upošteva tega predloga. Hvala.
Ja. V bistvu ste, gospod Petan, obrazložil svoj glas, kar ni možno po poslovniku, bom zaključil s proceduralnimi in dajem predlog za umik na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za predlog sklepa je glasovalo 30, proti 37. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlog sklepa o umiku prve točke dnevnega reda ni sprejet. Sedaj glasujemo še o dnevnemu redu kot celoti. Gospa Zalokar Oražem, prosim. Proceduralno.
Ne, obrazložitev glasu v zvezi z dnevnim redom ni mogoča.
Ne, obrazložitev glasu ni pri dnevnem redu.
Hvala.
Prosim. Gospod Cvikl, prosim.
Hvala lepa. Gospod predsedujoči, poglejte. Mislim, da to, kar se danes dogaja v tem državnem zboru, je najmanj kršitev dveh členov. Najprej 59. člena, kjer se v predlog dnevnega reda lahko uvrstijo le zadeve, za katere so izpolnjeni pogoji, in potem še drugega odstavka 61. člena. Mislim, da bi morali ugotoviti, da je gospod predsednik državnega zbora sklical to sejo državnega zbora v zvezi s 1. točko, preden so bili izpolnjeni pogoji. Matično delovno telo ni obravnavalo tega zakona, danes je to naredilo, vendar matično delovno telo ni moglo podpreti zakona. Imamo pri 1. točki dnevnega reda prazen zakon. Prvi člen ni bil podprl, drugi člen ni bil podprt. Odgovornost za to nosijo poslanci vladajoče koalicije, ki seveda niso podprli predloga, ki sem ga sam dal, da bi seveda ugotovili, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, o tem govori mnenje zakonodajno-pravne službe, o tem govorijo predstavniki državne revizijske komisije. Mislim, da bi morali vi, preden dajete predlog dnevnega reda na glasovanje, potem, ko koalicija ni sprejela umika ugotoviti, da 1. točka dnevnega reda ne izpolnjuje pogojev. Zato, predsedujoči, resnično prosim, da ugotovite to, preden daste predlog dnevnega reda na glasovanje, da ugotovite, da komisija, matično delovno telo do tega zakona nima stališča oziroma ima stališče, ki pravi, da zakon ni dobil podpore v tistih členih, kot jih je predlagala Vlada Republike Slovenije oziroma ni bil podprt nobeden amandma. Zato seveda, gospod predsedujoči, obžalujem, da danes najprej predsednik državnega zbora krši poslovnik, ko je uvrstil neko točko, za katero se ni opravilo delo na matičnem delovnem telesu, in da tudi vi danes sami na podlagi očitno neobstoječega seminarja niste predlagali, na začetku ugotovili, da te točke preprosto ni. Želim, da o tem proceduralnem predlogu tudi državni zbor odloča. Hvala.
Magister Cvikl, sam sem na začetku povedal, kako bom sejo vodil, kateri scenarij imamo. Vodim sejo v skladu s prvim odstavkom 282. člena, kar pomeni, da sam interpretiram poslovnik po svojem znanju in po svoji najboljši vesti, in dokler bom sam vodil sejo, dokler bom predsedujoči, bo tako. Glasujemo, ne bom dajal več proceduralnih predlogov, ker so nekonstruktivni in v tem trenutku brezpredmetni. Glasujemo o dnevnem redu k celoti. Prosim. Hvala lepa. Če se boste umirili, bom prebral izid glasovanja, če ne, pa lahko sejo tudi prekinem. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 29. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 29.]] Pomeni, da je predlog dnevnega reda sprejet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O REVIZIJI POSTOPKOV JAVNEGA NAROČANJA. Sedaj seveda prehajamo na tisti tretji del scenarija, zato bi prosil, da poslušate. Ker predlog zakona s strani matičnega delovnega telesa ni pripravljen za obravnavo na seji državnega zbora, v skladu s 74. členom poslovnika zbora predlagam zboru, da se obravnava predloga zakona o dopolnitvi zakona o reviziji postopkov javnega naročanja preloži na eno od naslednjih sej državnega zbora. O tem predlogu lahko podajo stališča predstavniki poslanskih skupin, in sicer imajo za to na voljo 3 minute. Prosim, sedaj pa je pravi čas za obrazložitev. Gospod Sok.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospodje ministri, spoštovane kolegice poslanke in poslanci. Mi bomo seveda tak predlog, da se to točko preloži na eno od naslednjih sej, podprli. Smo pa v tem državnem zboru v neki, bi rekel, zelo čudni situaciji. Veliko se je govorilo o teh operacijskih mizah, mislim da je opozicija zahtevala, da se je o tej točki razpravljalo na odboru, dvakrat se je o tem razpravljalo. Danes, ko pa imamo pred seboj predlog zakona in bi prek spremembe zakona vendarle zagotovili, da to točko, da ta problem na nek način razrešimo, pa se nam je zgodilo to, da matično delovno telo, se pravi komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, ki jo vodi član opozicije, mag. Cvikl, ni želela ali ni pripravila poročila in ni ustvarila pogojev, da bi lahko o tem zakonu razpravljali. Tako se seveda ta zgodba nadaljuje. In človek se lahko vpraša, za koga pravzaprav v tem trenutku člani komisije ali pa nekateri člani komisije, ki niso želeli zakona podpreti, niti amandmajev podpreti, ne napisati poročila za nadaljnjo obravnavo tega zakona, za koga pravzaprav delajo. To vprašanje je v tem trenutku pred nami. Sprašujem se, kaj pravzaprav želijo doseči. Očitno je, da je v tem trenutku ta komisija sestavljena v razmerju 3 člani opozicije in 3 člani iz koalicije in da pri taki sestavi ni možno pravzaprav tega postopka v tej komisiji nadaljevati. Naš predlog bo, da se eventualno dogovorimo in to komisijo dopolnimo, kot bi tudi po poslovniku morala biti dopolnjena. Kolega Cvikl, vi se lahko temu smejite, ampak vaša komisija mora vendarle nekaj narediti, tako da nič ne naredite. In tukaj očitate še naprej in vnaprej govorite o neki korupciji in podobnih zadevah. Torej, to enostavno ne gre. Tudi moram povedati, da zakon o javnih naročilih, o katerem pravite, da ga mora vlada spremeniti, in vlada ga bo predlagala državnemu zboru še to leto, ampak do takrat, dokler ne bomo tega zakona spremenili, pa ne moremo enostavno čakati in dovoljevati tega, kar se v tem trenutku dogaja. Jaz vem, da navijate za to, da je zadeva takšna, kot je, ampak takšna, kot je, ne more biti. Danes bomo to podprli in upam, da bomo v najkrajšem času nadaljevali razpravo o tem zakonu in ga tudi v predvidenem obsegu sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Potrč.
Hvala lepa. Odločitve, ki jih sprejema državni zbor, imajo pravno veljavo in legitimnost samo, če so sprejete tudi po ustreznih postopkih. Če po ustreznih postopkih niso, potem ne veljajo pravila ravnanja državnega zbora in koalicija ne glede na to, ali ima eden 10, 20 glasov več, mimo poslovnika ne more ravnati. Jaz mislim, da vsi vemo, da danes pogoji za odločanje o tej točki dnevnega reda niso izpolnjeni, zaradi tega bomo v poslanski skupini glasovali za predlog preložitve te točke in pričakujem, da bomo v izogib neposlovniškega ravnanja takšen sklep sprejeli. Bi pa rad ob tem povedal dvoje. Prvo, naša želja je, da se oblikuje zakon, ki bo po vsebini skladen z evropskimi rešitvami in ki bo razločeval med pooblastili in vlogo, ki jo ima naročnik, eventualno tudi vlada in revizijska komisija. Nemogoče je, da se v toku revizije postopkov javnega naročanja vladi da pooblastilo, da sama odloča, kdaj in na kakšen način se bo revizijski postopek nadaljeval. Zakonodajno-pravna služba je glede zakona jasno in nedvoumno zagotovila, da je to nesprejemljiva rešitev, in tudi to je razlog, zakaj je prav in pametno preložiti odločanja o vsebini zakona, da bi poiskali drugačno, sprejemljivo, boljšo rešitev. In še nekaj, gospe in gospodje, poslanke in poslanci. Govoriti o bolnikih, govoriti o nepripravljenosti, da se rešuje zdravje ljudi, je danes nepošteno in nekorektno. Vsi mi želimo rešiti zakon, ampak na pravno korekten način. Kar pa zadeva bolniške mize, vsaj naša poslanska skupina je gospoda ministra Bručana na zadnji seji državnega zbora vprašala, ali obstaja neposredna povezava med zakonom in postopkom, ki danes teče v delu ministrstva, in odgovor je bil, da upa, da neposredna povezava ne bo potrebna zaradi tega, ker bo preko postopka, ki ga je začel, neposrednih pogajanj ta problem rešen. Zato prosim, gospodje, ne s poceni demagogijo govoriti o rešitvi tega problema. Problem miz bi lahko bil in bi moral biti rešen zdavnaj, na različne načine. Zakon pa potrebujemo tudi iz drugih razlogov. Podprli bomo torej predlog za preložitev. Hvala.
Hvala lepa. V imenu SLS bo govoril gospod Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Poslanska skupina bo podprla ta predlog. Ker je očitno ta zakon pripravljen predvsem zaradi operacijskih miz, sem jaz prepričan, da bo ministrstvo ta postopek speljalo brez tega zakona v postopku, ki se trenutno pelje, in s tem seveda demantirala vsa tista mišljena, tudi moje mišljenje je bilo tako, da je ekipa, ki to zadevo pelje z operacijski mizami, nesposobna. Jaz sem prepričan, da bo ministrstvo samo speljalo postopek v okviru postopka, ki ga zdaj zaključuje, in da bo ta zakon potrebno vgraditi v novi zakon. Predvsem je pa pomembno, da čim prej pripravimo spremembe zakona o javnih naročilih. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu LDS, mag. Rop.
Najlepša hvala, gospod predsedujoči. Ta predlog, ki je tukaj pred nami, je seveda slab. In mislim, da ta odločitev, če bo v nadaljevanju sprejeta, da kljub številnim argumentom zakon obravnavamo in ga poskušamo na silo sprejeti, ne bo v ničemer, prav v ničemer doprinesla k večji učinkovitosti sistema javnih naročil pri nas. Danes smo lahko poslušali predsedujočega, tistega, ki vodi državno revizijsko komisijo, ki je povedal, da je predlog vlade slab, da je neevropski, da ne prinaša nobenih rešitev. Danes smo lahko poslušali zakonodajno-pravno službo državnega zbora, ki nam je povedala, da je pravnosistemsko gledano ta predlog zanič, nekonsistenten; in poslušali smo tudi teze o tem, da je ustavno sporen. Zadnjič smo lahko brali in poslušali na novo izbrano predsednico državne revizijske komisije, ki nam je razlagala, da na takšen način ne more funkcionirati naprej, da ta predlog, ki je tukaj, je unikum, je nekaj, kar nobena moderna demokratična evropska država ne pozna. Kljub vsem tem argumentom, kljub strokovnim argumentom nismo uspeli prepričati vladajoče koalicije, ki očitno želi naprej z rešitvijo, ki pomeni, da bo tisti, ki pripravlja naročila, ki je odgovoren za to, da so naročila transparentno pripravljena hkrati, tudi odločal, kdaj revizijskega postopka ni. Nič drugega nismo predlagali kot to, da neodvisna strokovna institucija v tistih primerih, kadar so življenja ogrožena, odloči in presodi o tem. Povedano nam je bilo: ne, neodvisna institucija tega ne more presojati, to lahko odloča samo vladajoča politika. To je slabo in to bistveno slabša obstoječi sistem. In še nekaj o revizijah. Revizije niso ključni problem javnih naročil, revizije niso ključni problem tudi ne v primeru operacijskih miz. Če pogledate, kaj se je dogajalo, boste videli, da je pristojno ministrstvo za zdravstvo znotraj svoje procedure porabilo v tem primeru 14 mesecev, državna revizijska komisija pa za dvoje odločanj, če pogledate natančno, najprej en mesece, potem pa en mesec in pol. Če pogledate podatke o državni revizijski komisiji, potem boste videli, da državna revizijska komisija o 92% primerov odloči v 15-ih dneh. Torej, možno je izboljšati ta sistem, ne tako neevropsko, ampak lepo vas prosim, danes posiljevati ta zakon bo imelo negativne in slabe posledice in v ničemer ne bo razrešilo primera operacijskih miz, zato predlagamo, da ne podpremo, da obravnavamo ta zakon, da si vzamemo čas za razmislek in sprejmemo konsistentno, moderno evropsko rešitev, ki bo izboljšala sistem revizij na tem področju. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke bo spregovoril gospod Peče.
Spoštovani prisotni! V Nacionalni stranki bomo podprl vaš predlog o preložitvi obravnave omenjene točke iz dveh naslovov. In dovolite za začetek tistega manj pomembnejšega, predvsem je to spoštovanje poslovnika in pravil, ki smo si jih sami zapisali. Jaz verjamem, da vsak sleherni med nami ve, da dejansko zakon, ki je pred nami, ne izpolnjuje pogojev za obravnavo. Kaj se je in zakaj se je to zgodilo na matičnem delovnem telesu, je stvar tistih, ki imajo svoje člane v zastopstvu tega delovnega telesa. V Nacionalni stranki nimamo niti enega člana, ampak dejstvo je, da ste imeli vsi člani komisije možnost govoriti tudi o amandmaju in ga sprejeti, ki smo ga vložili v okviru poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Tu pa dovolite, da se navežem na tisti pomembnejši razlog, zakaj podpiramo predlog predsedujočega, dr. Pavliha, ker bi radi izboljšali zakon. Vsi vemo, da zakon, ki nam ga je ministrstvo ali bolje rečeno vlada Republike Slovenije posredovala v obravnavo in sprejem, zavzema oziroma zasleduje dva cilja, prvi cilj je pozitiven, to je lažji pristop, lažja izvedba razpisa, predvsem pa tisto, da bomo prej prišli do končnega zaželenega učinka, toda drugi razlog je onemogočanje kontrole, transparentnosti in skrbi za javne finance nad početjem vlade Republike Slovenije. Iz prakse, bolje rečeno iz zgodovine dela te vlade in nenazadnje tudi prejšnje vlade, vemo, da je žal tudi politika, vladna politika podvržena tako imenovanim sekundarnim ciljem. Sekundarni cilji pa seveda ne morejo biti v interesu po kredibilnosti vlade, ne poslancev državnega zbora. Zato ocenjujemo, da je bila škoda storjena že na matičnem delovnem telesu, ko vladajoči poslanci niste bili pripravljeni podpreti amandmaja poslanske skupine in se ministru v zameno za pravico iz naslova postopkov javnega naročanja ne daje tudi odgovornosti za to. Kajti edini cilj, ki ga je zasledoval amandma Nacionalne stranke in bi razrešil dano situacijo, je bil v tem, da minister za svojo milijardno ali večmilijonsko odločitev tudi stoji. Ampak minister tega ni bil pripravljen storiti, zato je bil izid glasovanja 3 proti 3, kar seveda pomeni, da amandma ni bil sprejet. Zaradi navedenega v Nacionalni stranki pozdravljamo napovedano odločitev ostalih poslanskih skupin, da bodo podprle vaš predlog, gospod predsedujoči, in s tem naredile tisti korak naprej, za katerega ocenjujemo, da si državljanke in državljani želijo, da bi bil storjen, pa najsibo na področju operacijskih miz ali na drugem vsebinskem področju, ki ga zakon opredeljuje v svoji vsebini. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peče. Stališče SDS bo predstavil gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupini bomo podprli vaš predlog, vendar bi rad ob tem opozoril, da je evropska dediščina, ki smo jo podedovali na področju javnih naročil in revizije javnih naročil, izredno težka. In ta dediščina bremeni javni sektor že mnogo let. Prepričan sem, da bi vsi tisti, ki danes tako vehementno govorite o novih predlogih kot slabih predlogih, nekih neevropskih in drugih rešitvah, takrat, ko ste imeli to možnost in ste se soočali z enakimi problemi, lahko pripravili boljšo evropsko rešitev, ne pa da se na tem področju revizij ni zgodilo praktično nič. Moram reči, da sem vesel, da je vlada pripravila vsaj slab predlog, ki dobro rešuje problem, s katerim smo se soočili. Bivša vlada ni uspela pripraviti nikakršnega predloga, pa se je soočala z vsemi temi problemi. Verjamem, da je nekaterim izredno težko sprejeti boljše rešitve, še posebej tistim, ki ste pač zapustili krmilo vlade in koalicije. S tem se soočamo praktično na vseh področjih, pri vseh zakonih, ko se zagovarja neke orto rešitve, ki niso prinašale nobenih rezultatov in dajale nikomur nobene možnosti, temveč same ovire. Moram povedati, da sem izredno presenečen tudi nad delom komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Očitno gre za enočlansko komisijo, kajti predsednik komisije kar nekako po svoje, na svoj način zadevo zaključi, ne da bi popravil ustrezna glasovanja do konca; in mislim, da bi se morali v marsikateri stranki tudi malo pozabavati z delom svojih ljudi, ki so jih predlagali na odgovorne funkcije predsednikov delovnih teles. Skratka, bomo podprli predlog, da se zadeva predloži. Moram povedati, da so tudi te politične floskule o odstopih članov revizijskih skupin zaradi napovedane spremembe zakona tudi bolj za lase privlečene. Ko smo sprejemali novelo zakona oziroma zakon o računskem sodišču, so se bistveno spremenile pristojnosti, pa ni nihče odstopil, bistveno spremenile pristojnosti. Še eno stvar bi rad povedal, ker ni veliko časa. Predlog, ki ga predlaga vlada, kljub vsemu zagotavlja možnost pritožbe in uspeha na pritožbo. Predlog, ki ga da revizijska komisija, je dokončen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še zadnji bo predstavil stališče DeSUS-a mag. Žnidaršič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Naša poslanska skupina bo prav tako podprla predložitev obravnave tega zakona predvsem zaradi tega, ker bi danes tekla najbrž huda razprava o njem glede na to, kako je bil pripravljen, in tudi glede na to, da si nismo bili v koaliciji enotni glede vsebine. Je pa pohvalno to, da smo vendarle bistveno ublažili ostrino predlagane rešitve v tem smislu, da smo ohranili možnost revizijske komisije, da v roku, ki je z zakonom določen, reši pritožbo, če do nje pride. Na drugi strani pa smo izjemno zožili področje, za katerega naj bi ta rešitev, ki je v vsakem primeru po našem trdnem prepričanju začasna, veljala, kar pomeni, da bo v prihodnjem obdobju morda možen še eden razmislek o končni rešitvi predlagane variante. Na eni strani obstaja celo teoretična možnost, da bi sploh ne šli v to spremembo, če bo medtem rešeno vprašanje operacijskih miz po postopku, ki teče. Na drugi strani pa smo v poslanski skupini DeSUS trdno prepričani, da bo vlada v kratkem pripravila spremembe in dopolnitve sistemske zakonodaje za to področje, ki bo na daljši rok odpravila možnost za podobne zaplete, kot je do njih prihajalo v zadnjem času in ki so seveda onemogočali neko nabavo v razvojnem času, ki je hkrati pa tista, ki lahko škoduje zdravju ali celo ogroža življenje ljudi. Mislimo, da je prav, da se obravnava te točke preloži oziroma odloži z dnevnega reda današnje seje, in bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč, odločamo o mojem postopkovnem predlogu. Mag. Rop je povedal stališče LDS-a, ne vidim razloga, da vam dam besedo za vaš postopkovni predlog, razen potem, če moj postopkovni predlog ne bo izglasovan. Gospod Školč, če imate predlog, ki se nanaša na morebitno prekinitev seje, lahko poveste, vam bom dal besedo, čeravno zelo nerad, ker imam občutek, da gre za zavlačevanje. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Prosil bi za pozornost, ker se moj predlog nanaša absolutno na te procedure. Menim, da je potrebno, če bo šlo glasovanje tako, zavrniti predlog za preložitev, ker je to najkrajša pot za to, da pridemo do novega zakona; in je potrebno sprejeti ustrezen sklep o končanju postopka. K temu nas navaja poročilo ustreznega delovnega telesa, ki je napisano tako, da nadaljevanje obravnave tega zakona pravzaprav ni mogoče. Mi prelagamo na naslednjo sejo nekaj, česar ni. Če hoče koalicija in vodstvo zbora res spremeniti ta zakon in tudi vlada, mora [[...]]
Gospod Školč, to je obrazložitev glasu, zakaj boste glasovali proti.
Ne.
Zaenkrat iz vaše razprave še nisem razbral proceduralnega predloga, predlog. Kaj predlagate?
Predlagal bom natančno to, kar ste mi sugerirali, da daste 10 minut odmora, da lahko vodje poslanskih skupin premislijo to glasovanje. Kaj se bo namreč [[...]]
Gospod Školč, ali imate pooblastilo vodje poslanske skupine LDS, da takšen predlog javno predstavljate?
Gospod Pavliha, če bi vi tako natančno vodili sejo, kar se tega tiče, mi do tega zapleta danes sploh ne bi prišli. Jaz pooblastila nimam, vi to dobro veste, dali ste mi besedo kljub temu in sprašujem, če lahko nadaljujem. Če pa ne, potem se opravičujem, ker sem vam kradel čas, zagotavljam pa, da se bolj splača vzeti 10 minut, premisliti te besede, priti hitro do novih rešitev, kot ta zaplet prenašati naprej. Trma koalicije in nesposobnost vodstva državnega zbora ne bosta rešila tega.
Hvala lepa, gospod Školč. Tudi vaša huda krega ne bo rešila in ker nimate pooblastila vodje poslanske skupine, prehajamo na glasovanje o predlogu, da se 1. točka preloži na eno od naslednjih sej državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se vsem ministrom za potrpežljivo čakanje. Če boste dovolili, bom nadaljeval z 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je OBRAVNAVA PREDHODNEGA SOGLASJA ZA VLOŽITEV KANDIDATURE ZA ORGANIZACIJO 25. ZIMSKE UNIVERZIJADE MARIBOR 2011 TER SOGLASJA ZA SOFINANCIRANJE IZ DRŽAVNIH SREDSTEV. Za razpravo imamo na voljo 2 uri in 35 minut. Predlog je v predhodno soglasje zboru predložila Slovenska univerzitetna športna zveza. Ugotavljam, da predstavnika verjetno še ni, verjetno prihajajo. Besedo dajem predstavniku zveze, dr. Otmarju Kugovniku, za dodatno obrazložitev. In bi prosil dr. Kugovnika, če obrazloži izza govornice.
Predsedujoči, gospe poslanke, gospodje poslanci! Bom kratek. Pred nekaj leti se je Slovenska univerzitetna športna zveza začela umeščati zelo intenzivno v mednarodni univerzitetni športni prostor. V tem času smo dosegli vidne uspehe tukaj s pomočjo izjemno kvalitetnih športnikov študentov, po drugi strani pa tudi s svojim pristopom, z delom, s svojimi idejami in smo postali pravzaprav, lahko nepotentno rečem, eden od faktorjev, ki sooblikujejo politike v mednarodnem univerzitetnem športnem prostoru. Poleg tega smo sledili univerzijade, ki so se dogajale, sedaj zimske, že šestkrat v Španiji, Južni Koreji, Slovaški, Poljski, Italiji in nazadnje v Avstriji. In povsod smo ugotovili, da te univerzijade pustijo izjemno pozitivne efekte na lokalna, regionalna okolja, na države. Ne samo v smislu izjemno povečane in izboljšane infrastrukture, ampak tudi glede prepoznavnosti univerzitetnega prostora in širše. In tako je dozorela ideja, pravzaprav "timing" je bil ugoden, postali smo faktor v mednarodnem prostoru, ugotovili smo, da univerzijada kot taka ima izjemno pozitivne efekte, in smo se opogumili in smo rekli, zakaj pa mogoče ne bi poskušali organizirati zimske univerzijade v Sloveniji. Že samo razmišljanje nas je napotilo, da smo kot prvega potencialnega partnerja našli mestno občino Maribor, ne samo zaradi znanih prirediteljev Zlate lisice na Pohorju in zimskošportnega dogajanja, pa seveda Maribor kot univerzitetno mesto, ampak že uvodoma smo s predstavniki občine, županom ugotovili, da se njihovi srednjeročni in dolgoročni plani izjemno pokrivajo s pričakovanim "upgradom" in z infrastrukturnimi zahtevami univerzijade. In stvar se je začela. Definirali smo ostale partnerje v tem projektu, poleg mestne občine Maribor še vlado Republike Slovenije kot partnerja, vse tri univerze, univerzo na Primorskem, v Ljubljani in Mariboru, kot partnerje, potem partnerja Olimpijski komite, Združenje športnih zvez ter Slovensko študentsko organizacijo. Vsi partnerji so prepoznali ta projekt kot pozitiven in ga tudi v pisni podpori, ki je priložena h gradivu, podprli. Tako je v tem smislu dosežen izjemno velik konsenz vseh, ki so zainteresirani za to zimsko univerzijado. In kar me še posebej veseli, je to, da se te univerzijade v vseh dialogih, ki smo jih imeli do sedaj, ne razume samo kot priložnost, da se realizira nek športni dogodek, ki bi bil zelo verjetno, lahko anticipiram, oziroma zagotovo bi bil do sedaj največji v Republiki Sloveniji in verjetno sploh kdaj. To je pravzaprav drugi dogodek po velikosti za olimpijado. Vsi partnerji, kot sem omenil, so z izjemno velikim konsenzom to univerzijado podprli in je tudi ne razumejo samo kot možnost realizacije prireditve, ampak predvsem kot velik izziv, ki nekje sinergijsko poskuša sumirati finančne, človeške in okoljske potenciale za realizacijo tega projekta. V tem smislu pravzaprav univerzijado razumemo kot mehanizem, s pomočjo katerega bi se v tem okolju zgradilo več. Po drugi strani pa ocenjujemo, da sta starost republike in razvoj demokracije tudi taki, ki ju je treba kot velik uspeh pokazati svetu, tudi na ta način, da se pokaže, da je mogoče v okviru največjega odstotka civilne organiziranosti realizirati tako velik dogodek. Gospe poslanke in gospodje poslanci, hvala lepa.
Hvala lepa. Obveščen sem, da bi želel imeti besedo tudi gospod župan Sovič. In ker je petminutni čas za dodatno obrazložitev potekel, gospoda župana obveščam, da bo lahko izkoristil pet minut, ki jih ima predlagatelj, v času razprave. In kadarkoli se razprava začne, imate možnost ta čas po svoji presoji bodisi v celoti uporabiti ali pa ločeno. Predlog je obravnaval tudi odbor za kulturo, šolstvo in šport kot matično delovno telo in prosim člana odbora, gospoda Branka Mariniča, da predstavi poročilo.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovani ostali predstavniki, spoštovane poslanke in poslanci! Poročilo o predhodnem soglasju za vložitev kandidature za organizacijo XXV. Zimske univerzijade v Mariboru 2011. leta je seveda obravnaval tudi odbor za kulturo, šolstvo in šport, in sicer na 9. nujni seji 13. junija 2006. Predstavnik slovenske univerzitetne športne zveze je v široki predstavitvi podal vsa temeljna izhodišča, ki narekujejo in dajejo pozitivno mnenje k predhodnemu soglasju, in poudaril, da takšne prireditve prinašajo druge učinke, seveda je pa tudi Slovenija, še posebej Maribor na tem področju nabral dovolj izkušenj v teh zimskih športih, da bi lahko izpeljal to zimsko univerzijado. Prav tako je predstavnica vlade Republike Slovenije predstavila njihovo pisno mnenje, v katerem vlada Republike Slovenije soglaša s predhodnim soglasjem državnega zbora Republike Slovenije h kandidaturi slovenske univerzitetne športne zveze za organizacijo XXV. Zimske univerzijade. V široki obravnavi članic in članov odbora za kulturo, šolstvo in šport smo v razpravi izrazili široko podporo kandidature z različnimi ugotovitvami, tako najprej kaj to pomeni za samo Slovenijo, kaj to pomeni za sam Maribor s širšo in ožjo okolico. Strinjali smo se, da bodo univerzitetno mesto in vsi športni objekti, ki so že na razpolago in ki bodo v tem času, če do tega seveda pride, dobili mnoge dodatne infrastrukturne objekte, ki so potrebni za izpeljavo te univerzijade. Po končani razpravi je odbor sprejel naslednja sklepa, da državni zbor Republike Slovenije predhodno soglaša z vložitvijo kandidature za organizacijo XXV. Zimske univerzijade Maribor 2011 ter soglaša s sofinanciranjem prireditve iz državnih sredstev, pri čemer se sredstva za delo policije pri zavarovanju prireditve zagotovijo v posebni proračunski postavki v ministrstvu za notranje zadeve. Organizator prireditve je dolžan državnemu zboru Republike Slovenije predložiti natančno poročilo o porabi finančnih sredstev najkasneje šest mesecev po končani prireditvi. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo in šport predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da navedeni sklep obravnava in sprejme do 30. junija 2006, ko se izteče rok za vložitev kandidature pri mednarodni univerzitetni športni zvezi Slovenije. In morda še za zaključek. Članice in člani odbora za kulturo, šolstvo in šport smo sklepe potrdili soglasno.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Marjetka Uhan v imenu Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, predlagatelji, poslanke in poslanci! Naj na začetku predstavitve stališča poslanske skupine Nove Slovenije povem, da podpiramo vložitev kandidature za organizacijo XXV. Zimske univerzijade Maribor 2011. Gre za študentske olimpijske igre slovenski športniki - študentje so na dosedanjih zimskih univerzijadah dosegli številna odličja, pa tudi Slovenija se lahko pohvali kot dobra organizatorka različnih prireditev, četudi se univerzijada prvič ponuja, ni vzroka, da ne bi bili organizatorji največjih zimskih športnih iger za študente. V Novi Sloveniji tudi nimamo nobenih pomislekov, da ne bi moglo za to prireditev kandidirati mesto Maribor. Pomisleki in vprašanja pa nastanejo, ko se začnemo pogovarjati, kaj imamo, kaj nimamo, kje bomo izvedeli posamezne športne igre in koliko to stane. Ker v tem trenutku se ne ve, ali bomo šli v izgradnjo celotne manjkajoče infrastrukture na območju Maribora, menimo, da so v Sloveniji sorazmerno majhne razdalje, da imamo objekte, ki so znani po svetu, imamo tekaške proge, smučišča, skakalnice, dvorane, ki niso izkoriščene, ki kličejo po obnovi, so programi obnove. Naj navedem samo en primer, na primer Planica, ki je predvidena za obnovo, ker naj bi se potegovala za svetovno prvenstvo v nordijskih disciplinah leta 2013. Sprašujemo se, ali jo bomo izkoristili, jo bomo obnovili do takrat in jo uporabili še za potrebe univerzijade. Še bolj bi bili verjetno nezadovoljni, če bi ta projekt "izvisel" na račun drugega dogodka. Sprašujemo tudi, so sredstva za izgradnjo manjkajočih objektov predvidena v posameznih ministrstvih. Niso. Hočemo reči, podpiramo kandidaturo, pri tem pa poudarjamo, da se moramo obnašati racionalno in izkoristiti obstoječo infrastrukturo. Težko bi upravičevali davkoplačevalski denar, če bi katerikoli objekti samevali po prireditvi in se ne bi oplemenitili v turizmu, gospodarstvu, kot vsi pričakujemo od te prireditve, da se ne bi šel razvoj regije, da ne bi dobil novega zagona, da ne bi bilo poudarka na turizmu, na novih delovnih mestih itn. V Novi Sloveniji menimo, da je univerzijada poklon študentom in v tem duhu bi morali razmišljati, da bi se mogoče v prihodnosti dalo več poudarka razvoju rekreativnega športa, ne zgolj vrhunskemu športu, s katerim se ukvarja sorazmerno malo študentov, mislim, da le 3% študentov športnikov tekmuje na univerziadi. V Novi Sloveniji pa vidimo še eno priložnost za Maribor in Univerzo v Mariboru. Mogoče pa je za razmišljati, da bi se v Mariboru odprla, recimo, fakulteta za šport, ki bi vzgajala in privzgajala športni duh ne samo med profesionalci, ampak tudi med drugimi študenti. Vsekakor pa bo univerzijada, in z njo povezani stroški, upravičena, če bo to prineslo sadove in bodo investicije upravičene, če bodo kapacitete izkoriščene več kot 14 zimskih dni. Kandidaturo v Novi Sloveniji podpiramo. Pri financah pa si bomo morali naliti čistega vina, za začetek že to kaj in v kaj bomo investirali. Verjamem, da se bomo znali dogovoriti in da vloga Maribora pri tem ne bo nič manjša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc v imenu Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani minister, spoštovani predlagatelji iz Maribora, spoštovane poslanke in poslanci! Tudi v Slovenski ljudski stranki bomo podprli predhodno soglasje za vložitev kandidature za organizacijo zimske univerzijade v Mariboru in pa dali tudi soglasje za sofinanciranje iz državnih sredstev. Mnenje Slovenske ljudske stranke je, da organizacija vsake mednarodne športne prireditve pomeni za vsako državo izredno promocijo ter pozitivne ekonomske učinke za okolico, istočasno pa organizacija take prireditve pomeni veliko odgovornost. Dejstvo je, da tudi številni uspehi naših športnikov študentov na teh zimskih in tudi na letnih univerzijadah ter na svetovnih in na evropskih univerzitetnih prvenstvih postavljajo Slovenijo med najuspešnejše države, tako da nas morajo tudi ti uspehi spodbuditi, da podpiramo organizacijo takšne prireditve. Seveda smo v Slovenski ljudski stranki mnenja, da je ob tem potrebno zagotoviti racionalno gradnjo novih objektov in zagotoviti tisto, kar se nam zdi še najbolj pomembno: njihovo funkcionalnost tudi po končani univerzijadi. Smatramo, da je treba vsekakor ob tej priložnosti, ob tej prireditvi uporabiti tiste objekte, ki po Sloveniji že obstajajo in seveda omogočajo tovrstne prireditve, na novo zgraditi pa samo tiste, ki so seveda potrebni kot dopolnitev k že obstoječim objektom. Da se pravzaprav ne bi dogajalo, tako kot je bilo že pred menoj, da so določeni veliki športni objekti, veliki športni centri, ki klavrno propadajo. To se s prireditvijo oziroma z objekti, ki bodo zgrajeni v sklopu te prireditve, ne sme zgoditi. Zato se v Slovenski ljudski stranki sprašujemo, ali je smiselno v tem primeru graditi nov skakalni center v Mariboru, ker dejansko vemo, da kar nekaj skakalnih centrov po Sloveniji že obstaja, ker je seveda to športno v sklopu univerzijade možno izkoristiti. Vsekakor bomo v Slovenski ljudski stranki to predhodno soglasje za vložitev kandidature podprli, vendar bomo pa tako, kot je bilo že pred menoj rečeno, skrbno pazili, da se bo denar iz proračuna seveda porabljal čim bolj skrbno, odgovorno in pa racionalno. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim kolega Pečeta, v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani prisotni! Z gotovostjo v imenu poslanke in poslancev Slovenske nacionalne stranke izrečem dosedanjo zahvalo tako predstavniku zveze dr. Kugovniku kot županu mestne občine Maribor gospodu Soviču in seveda enakovredno predstavniku Univerze v Mariboru dr. Radonjiču za vse do sedaj izvedene aktivnosti okoli projekta, za katerega iskreno upam, da se bo mesto Maribor z njim srečalo, okoli projekta, za katerega lahko iskreno upam reči, da se bo z njim srečala Republika Slovenija. Govoriti enostavno, da je to projekt mesta Maribor in ne projekt naše države Republike Slovenije je ne nazadnje neprimerno. Govorimo o velikem projektu, ki se bo odražal v vsej svoji sinergiji tako za mesto kot za našo državo, torej na najvišji možni ravni. Prav je, da poteka sodelovanje tako med univerzo, mestom Maribor, vlado Republike Slovenije in ne nazadnje med zakonodajno vejo oblasti, torej parlamentom Republike Slovenije. Po naši oceni je malenkostno slabo danes izpostavljati oziroma napovedati črnost projekta oziroma črnost objektov, po njihovi, recimo temu, 14-dnevni profesionalni uporabi. Mesto Maribor z okolico kakor tudi Republika Slovenija v vsej svoji majhnosti, žal, geografski majhnosti, seveda potrebuje športne objekte, posebej če ob vsem tem upoštevamo našo vsakokratno hvalo, ko smo v tujini ali ko smo doma, da je Slovenija univerzitetna država, da Slovenija je športna država. Omenjeni projekti, ki so pred nami, bodo dolgoročno gledano omogočali, da bomo predvsem glede tistega hvalevrednega temelja, torej, da je Slovenija športna država, s tem projektom in podobnimi projekti dali temelje. V nacionalni stranki si želimo, da bi predhodna vložitev kandidature za organizacijo zimske univerzijade Maribor 2011 dobila večinsko ali pa soglasno podporo v okviru državnega zbora. Želimo si, da bi finančna situacija v okviru vlade Republike Slovenije bila zagotovljena pravočasno, predvsem v smislu, da bo lahko po eni strani mesto in po drugi strani Republika Slovenija s ponosom, predvsem pa uspešno izpeljala omenjeni dogodek. V nacionalni stranki, kot rečeno, bomo seveda predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu DeSUS bo spregovoril gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Naj povem nekaj misli v imenu DeSUS, nekaj svojih in tudi po pooblastilu nekaterih predstavnikov organizacijskega odbora. Naj uvodoma rečem, da ob silnem veselju, ki me prevzema ob tem, da bi naj ta univerzijada v Mariboru le dobila podporo, vse bolj raste strah v meni, da tudi tisti, ki so brezpogojno dajali podpis pod pismo o podpori - preko 50% parlamentark in parlamentarcev našega državnega zbora je bilo soglasnih v tem, da je treba dati podporo -, torej, skrbi me, da bomo tisti, ki smo bili najbolj aktivni pri zbiranju podpore, na koncu morali imeti velike pomisleke. Zaradi tega, ker vidimo, da se stvar suče sedaj vendarle nekoliko drugače, kot pa so bile naše ambicije. Naše ambicije so bile zelo preproste - doseči tako rekoč, recimo temu, plebiscitarno podporo temu, da se Univerzijada 2011 zgodi pod imenom Maribor, da se zgodi na Pohorju, na mariborskem, na ruškem, v okoliških mestih, in ne, da jo razselimo daleč okrog, kamor bi pač to komu po raznih ambicijah, interesih ali potrebah odgovarjalo. Projekt Univerzijade 2011 ni projekt sanacije nekaterih zgrešenih potez v preteklosti. Temu se bomo vsaj nekateri uprli. Mi smo navdušeni nad tem, da se sanira Planica, vendar ne s temi sredstvi. Mi smo navdušeni nad tem, da se tudi drugod po Sloveniji gradi. Vsa Slovenija potrebuje investicije, vsa Slovenija potrebuje nova delovna mesta, vsa Slovenija potrebuje prepoznavnost, tako v Evropi, v svetu, širom te naše oble, vendar nekateri deli Slovenije potrebujejo dodatne spodbude. Maribor, Podravje, Pohorje, občina Ruše in nekatere druge, ki so pri tem aktivne, še posebej. In ne samo zavoljo tega, ker so v preteklosti bile prizadete s številnimi gospodarskimi in drugimi stresi, ampak tudi zavoljo tega, ker so začele, od samega začetka naprej so bile torej aktivne v smislu pridobivanja naklonjenosti za to, da se to na našem koncu Slovenije tudi dogodi. Naj povem, da sem pred meseci že o tem poprosil našega premiera za razgovor, da sva govorila o tem, in da je dal, kar zadeva njega osebno, načelno soglasje k temu, in da niti z besedo nisva govorila o tem, kako bi to drobili po Sloveniji. Naj povem, da smo enako govorili tudi z ministrom, ki je pristojen za ta resor, z dr. Zverom, ki je tudi bil naklonjen tej ideji. Niti z besedo nismo govorili o tem, kako bi čim bolj razdrobili, kako bi čim bolj sejali to po Sloveniji. Tudi tiste poslanke in poslanci, ki so se podpisali pod pismo podpore, ki se jim vsem iskreno tudi zahvalim, niso razpravljale o tem, kako bi to na različne konce Slovenije selili oziroma izkoristili obstoječe objekte, ampak so govorili o podpori hitrejšemu regionalnemu razvoju. Hitrejši regionalni razvoj pomeni med drugim tudi to, da se v tistih regijah, ki so bile v preteklosti nekoliko retrogredirane, vlaga več, kot je običajno, da se skuša tja pritegniti tudi evropska sredstva in ne samo stroške za organizacijo prireditve. In če boste pogledali kalkulacije, boste videli, da če bi se Maribor z okolico odrekel skakalnega centra, ledene dvorane, pa še kakšne drobnarije, od investicij skoraj da nič ne bi več ostalo na tem našem mariborskem koncu. Poglejte številke, ki so zapisane. Ostali bi drugi stroški, stroški za organizacijo. Če bi šlo samo še za to, da bi Maribor z okolico posojal ime in blagovno znamko, ne vem, Zlate lisice ali kaj podobnega, si nakopal stroške in ničesar ne pridobival, potem seveda bi bila naša, torej tistih, ki so bili najbolj aktivni in za to, podpora nekoliko pod vprašajem. Zato vas lepo prosim, ko boste, domnevam še zmeraj plebiscitarno, podprli ta projekt, da boste takrat imeli v mislih, da skušate tudi vi prispevati nekaj k temu, da bi deklarirana politika vlade in državnega zbora o hitrejšem regionalnem razvoju doživela tu in tam tudi realne implikacije. Da bi se torej to zgodilo v okoljih, ki so to pripravila, ki so pripravljena v to vlagati, ki so teh sredstev, domačih in tujih, pa tudi partnerstva, javnega in zasebnega sektorja, potrebna. Ko poslanska skupina DeSUS podpira ta predlog, ko tudi prosi za nedeljeno podporo temu predlogu, prosi tudi za to, da bi si nehali prizadevati s temi sredstvi sanirati nekatere napake iz preteklosti.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Hvauca, v imenu SDS.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo kandidaturo za organizacijo 25. zimske univerzijade leta 2011 v Mariboru. Gre za projekt, ki ima po našem mnenju vse slovenski nacionalni pomen in je zelo pomemben za promocijo in prepoznavnost Slovenije, predvsem tudi njenega severovzhodnega dela, ki bo z uspešno kandidaturo dobil nove možnosti na področju športne in turistične infrastrukture, razvoja športa in turizma. Pričakujemo lahko dolgoročne ugodne učinke na razvoj širše regije. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo že izkazali široko podporo temu projektu. Nenazadnje smo v dobrem dnevu in pol izbrali podpise vseh poslancev, ki so se takrat pač nahajali tukaj, so bili dosegljivi, kar je pa še posebej razveseljivo, je to, da so ti podpisi ali pa ti poslanci z vseh delov Slovenije, kar samo kaže na to, da se zavedamo, da ne gre samo za neki lokalni projekt, ampak da gre za projekt, ki je pomemben za celotno Slovenijo. Kateri so še razlogi za to, da v naši poslanski skupini podpiramo to kandidaturo? Prepričani smo, da je prav, da se taka prireditev ali pa večino teh aktivnosti odvijajo tam, kjer že obstajajo določeni objekti, ki so primerni za izvedbo teh posameznih športnih zvrsti. Tu seveda ne vidimo zgolj Maribora ali pa mariborsko Pohorje, ampak celotno Pohorje, z Arehom, Roglo, ruškim Pohorjem pa še kakšen objekt v Sloveniji, ki bil primeren za izvedbo. Ob tem seveda pa se nam ne zdi smiselno in dobro, da bi prireditev drobili in bi dejansko izgubila pomen ali pa Maribor pomen kot nosilec, da bi to postala neka prireditev, ki bi bila razdrobljena po celotni Sloveniji. Drugo, kar se nam zdi pomembno, je to, da urbanizacija take prireditve, kjer bo 14 dni več kot 4 tisoč udeležencev in kjer lahko pričakujemo več 10 tisoč obiskovalcev, taka prireditev je prav gotovo zelo zahteven podvig. Mariborski ali pa pohorski organizatorji imajo na tem področju številne izkušnje ne samo s tekmami za alpsko smučanje in ne samo s tekmami na mariborskem Pohorju, ampak tudi kje drugje. Imajo bogato tradicijo. Naj spomnim tudi, da ta tradicija sega tudi v skakalni šport, turneja treh dežel se je v Sloveniji začela na Pekrski gorci. Pomembno je to, da je nosilec kandidature mesto, kjer je univerza. Saj gre za športne igre študentov, gre za univerzijado in Maribor, kar se tega tiče, izpolnjuje tudi ta pogoj. Pomembno se nam zdi tudi to, da se izgradnja oziroma modernizacija ali pa razširitev nekaterih potrebnih objektov v veliki meri sklada tudi z razvojnimi načrti samega mesta Maribora, univerze v Mariboru tudi občine Ruše, kar seveda daje neko zagotovilo, da ti objekti ne bodo zgrajeni samo zato, da bi služili namenu tistih nekaj dni, ko bo trajalo to veliko športno tekmovanje, ampak da bodo zasedeni in v svoji funkciji maksimalno tudi potem, ko bo ta prireditev že za nami. Pomembno se nam zdi tudi to, da znatni del sredstev za izgradnjo športne in turistične infrastrukture lahko pričakujemo ali pa z veliko gotovostjo računamo, da jih bomo pridobili tudi iz evropskih skladov. Ob soudeležbi države, lokalnih skupnosti in drugih vlagateljev, predvsem tudi nekaterih turističnih organizacij, ki izkazujejo velik interes za to prireditev bo to zelo velik vložek v širšo regijo in pospešitev razvoja, hkrati bo to tudi korak k odpravi že tolikokrat omenjenih relativno velikih razlik med posameznimi regijami v Sloveniji. To bo tudi eden izmed projektov, ki bo mestu Maribor pomenil nek nov veter v jadra, novo življenje, nov zagon. Prepričani smo, da si Maribor zasluži kaj več kot nekaj trgovskih centrov in en zelo cenjen festival Lent. Taka prireditev je prav gotovo ena dobra priložnost, da se začne nov razvojni cikel. Poleg tega smo prepričani, da izgradnja nekaterih športnih objektov, ki jih na tem področju trenutno ni, da bo ta gradnja ustvarila pogoje za razvoj še drugih športnih panog, ki se doslej na tem področju enostavno niso mogle razvijati. Sama regija z Mariborom kot centrom z veliko koncentracijo prebivalcev predstavlja velik potencial eventualnih športnikov, ki pa vsaj na določenih področjih danes niso imeli možnosti, da bi se tudi športno udejstvovali. Na koncu ocenjujemo, da so možnosti, da se s to kandidaturo uspe, relativno velike, v končni fazi pa tudi, če ne bi uspelo, nekih večjih negativnih finančnih posledic zaradi te kandidature ne bo. Vemo, da obstajajo nekateri pomisleki glede financiranja izgradnje, lokacij in tako naprej, ampak o tem mislim, da bo še priložnost, da se bomo pogovarjali takrat, ko bomo iz Torina 10. januarja 2007 dobili spodbudno veselo novico, da smo s to kandidaturo uspeli. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo kandidaturo z veseljem podprla. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Milan Petek v imenu poslanskega kluba LDS.
Kolegice, kolegi! Gospod Kugovnik, predsednik univerzitetne športne zveze, župan Mestne občine Maribor, prorektor mariborske univerze dr. Radonjič! V LDS-u bomo dali kratko poročilo, kot je bilo v poslanski skupini malo dvomov v tem, da ta projekt ne podpreti. V poslanskem klubu LDS se pridružujemo podpori, kot izgleda, vseh političnih strank, da Slovenska univerzitetna športna zveza vloži kandidaturo za organizacijo zimske univerzijade Maribor 2011 in, da se podpre oziroma da soglasje za sofinanciranje prireditve tudi z državnimi sredstvi. Kandidatura za univerzijado v Mariboru, trdno verjamem, sedežu bodoče pokrajine, o teh podlagah sklepamo danes, in tudi ostalih krajih, ki bodo soorganizatorji, je doživela v dosedanjih aktivnostih in podporo mnogih institucij, ki so ali bodo udeležene pri prireditvi. Naj jih nekaj naštejem: vse tri slovenske univerze, ljubljanska, primorska, mariborska, mestni svet mestne občine Maribor in Celje, občina Ruše, avstrijsko mesto Gradec, olimpijski komite Slovenije, študentska organizacija Slovenije ter nenazadnje vlada Republike Slovenije in matični odbor za kulturo, šolstvo in šport. Torej širok diapazon tistih, ki menijo in podpirajo ta športni dogodek. Če bo kandidatura Slovenije uspela, bo v Sloveniji izveden po številu udeležencev drugi največji svetovni športni dogodek, po olimpijadi, ki nosi ta primat največjega. V primeru uspešne kandidature se bo mesto Maribor, kot mesto prireditve, zapisalo v zgodovino in se pridružilo dosedanjim in bodočim organizatorjem. Naj jih nekaj naštejem: Zakopane - Poljska, Trbiž - Italija, Innsbruck - Avstrija, Torino - Italija. Torej naštel sem najbližja mesta, vsa zelo znana po športnih prireditvah in uglednem položaju v športnih krogih. Z organizacijo univerzijade bomo omogočili slovenskim športnikom-študentom, da bodo na domačem terenu, smučišču, drsališču, skakalnici, tekaški progi in drugih prireditvah v drugih prostorih posegali po dobri uvrstitvi in trdno verjamemo tudi po medaljah. Neposredni in posredni učinki prireditve bodo pomembni tako za Republiko Slovenijo, predvsem pa za tista mesta in kraje, ki bodo organizatorji, na čelu z univerzitetnim mestom Maribor. Pričakovani efekti tako na področju promocije Slovenije, ekonomskih učinkov, obnovi in izgradnji športnih objektov ter ostale univerzitetne infrastrukture, ustvarjanje novih delovnih mest, spodbujanju mladih za šport so takšni, da dvomov o podpori, verjamem, da skoraj ni. Tudi izkušnje dosedanjih organizatorjev, pri tem naj omenim le najbližjega, to je Trbiž oziroma Višarje, ki ga bolj poznamo po slovenskem imenu, so torej izkušnje, ki utrjujejo tudi naše prepričanje, da je dogodek potrebno podpreti. Pomemben element pri presoji upravičenosti kandidature je tudi dejstvo, da je na večini lokacij, vemo pa, da je to Maribor z ožjo okolico in Pohorje kot celota, ker bodo tekme ali ostale aktivnosti že ali je v planu izgradnja še manjkajočih športnih objektov, in da je v planu tudi ostala izgradnja infrastrukture. Tisti, ki živimo v Mariboru oziroma v teh mestih, jo poznamo. Maribor ima tudi oblikovano vrhunsko skupino organizatorjev, zato še manj dvomov o tem, da je univerzitetno mesto Maribor primeren organizator. Verjamemo, da bodo zaradi teh naštetih razlogov tudi stroški organizacije manjši. Tudi to dejstvo opravičuje kandidaturo in našo pozitivno odločitev. Poslanski klub LDS kandidaturo za zimsko univerzijado v Mariboru v letu 2011 podpira in želi nosilcem kandidature srečno pot v nadaljnjih postopkih.
Hvala lepa. Poslednji bo predstavil stališče socialnih demokratov, gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! V poslanski skupini Socialih demokratov podpiramo kandidaturo za organizacijo 25. zimske univerzijade v Mariboru leta 2011. Glede na določbe zakona o športu je potrebno za tak korak pridobiti predhodno soglasje državnega zbora, kar bo, tako predvidevam, ta visoki zbor soglasno ali vsaj z veliko večino poslank in poslancev tudi izglasoval. To bo pomemben dogodek ne samo za našo državo temveč tudi za širšo regijo. Zato niso odveč razmišljanja o vključevanju oziroma sodelovanju nekaterih sosednjih držav, kot primer Avstrije ali celo Italije. Univerzijade so glede na število držav in udeležencev drugi največji svetovni športni dogodek, zato o njih govorimo kot o študentskih olimpijskih igrah. Po svetovni šahovski olimpijadi leta 2002 na Bledu se nam v Republiki Sloveniji obeta novo veliko mednarodno športno tekmovanje, ki se ga bodo udeležili športniki in športnice, študentje in študentke iz 141. nacionalnih univerzitetnih športnih organizacij, ki danes delujejo v okviru mednarodne univerzitetne športne zveze. Na zadnji univerzijadi je sodelovalo 55 držav in okrog 4.000 športnikov in spremljevalcev. Po ocenah slovenske univerzitetne športne zveze pa naj bi bila univerzijada leta 2011 rekordna v vseh pogledih. Za organizacijo in izvedbo tako velike prireditve je potrebno doseči soglasje na nacionalni ravni. Tu mislim na sodelovanje slovenske univerzitetne športne zveze, institucij na ravni države, predvsem vlade in pristojnih ministrstev do vseh treh slovenskih univerz študentske organizacije lokalnih skupnosti, olimpijskega komiteja in nacionalnih športnih panog. Vsekakor pa bo lahko pomembno vlogo tu odigralo naše gospodarstvo, predvsem s področja turizma. Seveda bo to tudi pomemben finančni zalogaj, ki pa v gradivu za to točko dnevnega reda državnega zbora ni dovolj natančno predstavljen. Že na matičnem odboru za šport je bilo s strani predstavnice vlade pojasnjeno, da lahko k organizaciji država prispeva do največ 30% predvidenih skupnih sredstev. Prepričan pa sem, da bo ob sodelovanju lokalnih skupnostni, gospodarstva ter z drugimi tudi mednarodnimi finančnimi viri, kot so evropski razvojni skladi, možno zgraditi vso infrastrukturo ter univerzijado tudi uspešno izpeljati. Učinki organizacije zimske univerzijade bodo večplastni, od promocijskih in ekonomskih do pridobitev nove športne in univerzitetne infrastrukture do ustvarjanja novih delovnih mest. predvsem pa tu lahko računamo na velik razvojni pomen za državo in posamezna območja, kjer bodo športna tekmovanja. Ne smemo pa pozabiti na to, da bodo vse pridobitve okrog nove športne infrastrukture spodbuda za bolj aktiven način preživljanja prostega časa med mladimi za bolj zdravo življenje, saj se je v praksi pokazalo, da so univerzijade tiste vrste projekti, kjer se mlade generacije za več let v naprej sistematično usmerijo v šport, poleg tega pa se izboljšajo tudi pogoji za šport celotne šolajoče se mladine. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira kandidaturo Maribora in Slovenije za organizacijo 25 zimske univerzijade leta 2011. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Prvi ima besedo gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi. Gostje današnje razprave. Zelo sem vesel, da bomo lahko danes tu sprejeli podporo za organizacijo 25. zimske univerzijade v Mariboru. Tega sem vesel, ker sem nekako izredno vezan na Maribor. Tam sem obiskoval gimnazijo in se pravzaprav v 10-ih letih poslanskega delovanja na nek način čutim poslanec, ki se briga in se mora brigati tudi za zadeve Maribora. Tako kot smo z vsemi napori podprli ustanovitev medicinske fakultete v Mariboru, tako seveda podpiram tudi to prireditev, ki je druga največja športna prireditev v športnem svetu, najbolj ugledna za olimpijskimi igrami. Seveda sem vesel, da je do tega prišlo sedaj, v tem času, da je nastopil nujni pogoj šele z vlado Janeza Janše, da lahko Maribor končno kandidira tudi za pomembne projekte, ki bodo vsestransko pripomogli k razvoju Maribora. Da pa bo ta projekt v celoti izkoriščen, da bo tudi v mednarodni športni dejavnosti in v univerzitetni športni javnosti dobil podporo in zaupanje, pa je seveda potrebno, da je ustrezna sinenergija. Jaz moram odkrito povedati, da je žal dejstvo, da je Maribor v preteklem obdobju zaostajal. Splošno znano je in tudi v tej dvorani je bilo večkrat povedano, da se Mariborčani čudijo, kako lahko Celje napreduje na vseh področjih, na področjih športne infrastrukture, Maribor pa zaostaja. Z dolžnim spoštovanjem do bivšega poslanske kolega in sedaj župana gospoda Soviča, ki je bil po mojem mnenju bistveno boljši poslanec kot je župan, ker tam so lahko prišle v poštev njegove verbalne sposobnosti, na mesto, kot je pa ta projekt, pa so seveda potrebne tudi menedžerske sposobnosti. Seveda, jaz [[...]]
Gospod Jerovšek, ne razpravljamo o županu Maribora.
Jaz moram seveda na tem mestu tudi opozoriti javnost, da je od več zadev odvisna uspešna organizacija tega projekta. Ko smo podpirali tudi poslanci to kandidaturo ali pa že predhodno, ko je bilo govora, sem se jaz tudi čudil temu, da so v tem državnem zboru nekateri nasprotovali poroštvu za izgradnjo avtocest, kjer je največji delež ravno na območju Maribora, in to iz teh vrst celo bodoči županski kandidat je temu nasprotoval. Ob tem, da se vsi zavedamo, da brez cestne infrastrukture takšna prireditev sploh ni možna. To je nujen predpogoj, izgradnja cestne infrastrukture [[...]]
Gospod Jerovšek, zdaj smo šli že na tretje področje. Lepo prosim!
[[...]]v okolici Maribora, za organizacijo univerzijade. Zdi se mi, da sem dolžan opozoriti na te zadeve, ki so malo širše, ki se jih javnost moram zavedati, da stoji pred pomembno odločitvijo: ali bo s tem, ko je vlada podprla ta projekt, ta projekt tudi v resnici izveden v korist Maribora in celotne Slovenije. Ob zadnjih proslavah 15-letnice Slovenije smo videli, kaj pomeni politična volja, kako je možno organizirati v smeri promocije Slovenije, recimo, te proslave. Naleteli smo na izreden odziv ljudi. Prej, ko ni bilo politične volje, ko se je nekako sramovalo tega, da je Slovenija neodvisna država, je bil Trg republike vedno prazen, pod prejšnjo oblastjo. Sedaj je bil napolnjen, in tako je tudi tu. Če je politična volja, kjer je volja, je tudi pot, in to je treba danes ponovno poudariti. In mislim, da v tem trenutku moramo to voljo vlade izkoristiti, da Mariboru na nek način s svojo podporo ponudimo roko, da lahko v prihodnje res izvede skozi ta projekt tudi svoje razvojne projekte. Pa ne samo Maribor, prepričan sem, da je s tem možno narediti marsikaj tudi po Sloveniji. Jaz tu nisem tako ozkogleden. Mislim, da je treba od zdaj naprej narediti vse, da organizacijo tega projekta dobimo. Ker če se bodo sedaj začeli prepiri znotraj Slovenije, potem v tem komiteju, ki bo odločal o sprejetju kandidature, ne bomo uspeli. Zato plediram za to, da naredimo vse v javnosti, tako po politični, športni, organizacijski poti, da bo kandidatura uspešna in da gremo s tem projektom Maribora in Slovenije naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlagam, da gremo od župana prek infrastrukture in proslav nazaj na predlog soglasja, če dovolite. Besedo ima gospod Vili Rezman.
Skušal se bom vrniti na zimsko univerzijado 2011. Rad bi spomnil, da je ne samo univerzijada, tudi kandidatura zanjo pomembna predvsem s športnega in gospodarskega vidika, ne toliko zavoljo tega, ker imamo jeseni lokalne volitve, saj bo univerzijada vendar šele leta 2011, če bomo pri tem uspešni, pri kandidaturi namreč. Tistim, ki nam je jasno, za kaj pravzaprav pri vsem tem gre, zato ni vseeno, kaj se bo od naših osnovnih namer v resnici tudi udejanjilo. Zagotovo vemo, da je to zelo pomembna spodbuda za razvoj športa, posledično za razvoj zdravja, posledično za razvoj mladostnikov, posledično za razvoj študentarije, razvoj študentskih domov in vsega ostalega, torej tudi za promocijo mariborske univerze kot neke vrste gravitacijske sile v tistem koncu Slovenije. Vemo, povsem jasno nam je, da je to tesno povezano z gospodarskih potencialom, zlasti s tistim, ki govori o tem tudi v slovenski strategiji razvoja, da je treba eno izmed prvih prioritet spodbujati turistično gospodarstvo, zato ker imamo tukaj določene organizacijske prednosti, ker imamo tukaj določene naravne in druge primerjalne prednosti in tudi zato, ker je namera tistih lokalnih skupnosti, ki gravitirajo na Maribor in Pohorje, ravno v tem, da se nekdanja industrijska moč, ki je v usahnila v preteklih letih oziroma desetletjih, vendarle komplementira z neko drugo gospodarsko dejavnostjo. In to pot imamo priložnost, da k temu dodamo kakšen kamenček. Seveda je zelo pomembno, da kar naprej poudarjamo to, zlasti tam, kjer je razvitost regij nekoliko šibkejša in kjer se razlike med razvitostjo centra in okoliških regij povečujejo, poudarjamo ta pomen regionalnega razvoja. In tudi k temu lahko študentska univerzijada oziroma zimska univerzijada 2011 v Mariboru in okolici veliko pripomore. Če bi se drobila ta prireditev, potem bi to pa za promocije Slovenije nič ne bilo slabega, Slovenija bi se ravno tako promovirala. Ravno tako bi najbrž bilo to dobro za promocijo športa nasploh, nekoliko slabše pa bi bilo za gospodarski potencial tistega okolja, ki si za to prireditev najbolj prizadeva. Zato poudarjamo to, ne zato, ker bi bili sebični, ker je tam potencial za to, zato ker je tam potreba in ker so tam tudi doma ljudje, ki so se pripravljeni za to prizadevati, in se ne samo pritakniti zraven, potem ko vlak že teče.
Hvala vam za vašo razpravo. Zahvaljujem se tudi podpredsedniku Pavlihi za dosedanje vodenje. Besedo dajem poslancu Kanglerju.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da tudi sam dam podporo projektu, da bi končno Maribor dobil pomembno funkcijo, to pa je, kako izpeljati zimsko univerzijado v Mariboru leta 2011. Na tem mestu bi želel poudariti, da sem z velikim zanimanjem spremljal tudi samo sejo odbora za kulturo, šolstvo in šport in da sem zelo vesel, da je ta predlog dobil maksimalno podporo vseh političnih strank. To pa pomeni, da se več ali manj vse poslanke in vsi poslanci zavedamo, da Maribor ima priložnost in da je Mariboru potrebno dati možnost, da to univerzijado dobi in tudi izpelje. Velikokrat je na račun Maribora bilo rečenega, bodisi v zvezi s centralizacijo, ki je prisotna v naši državi, bodisi v zvezi z regionalizacijo, bodisi v zvezi z nekaterimi drugimi športnimi, kulturnimi, kakršnimi koli prireditvami. Že vrsto let lahko spremljamo, tudi v teh dneh, ko poteka v Mariboru Lent festival, ki ni samo slovenski, lahko bi rekli, da je srednjeevropski in je za samo štajersko prestolnico zelo pomemben. Prepričan sem, da danes bo v državnem zboru dovolj modrosti, da sprejmemo ustrezen predlog in da damo podporo projektu zimska univerzijada Maribor leta 2011. Maribor ima možnosti, kar se tiče nekaterih infrastrukturnih objektov, vsi ostali objekti, ki pa bi bili nujno potrebni v samem mestu Mariboru, pa v neposredni regiji lahko zadovoljijo potrebam izpeljave zimske univerzijade. In dovolite mi, da za konec tudi na tem mestu se iskreno zahvalim majhnemu človeku, ki prihaja tudi iz Maribora, ki je na nek način bil pobudnik in prinesel to idejo tudi v samo mesto Maribor ali pa celo v Slovenijo, gre za mestnega svetnika kolega Pučnika, ki je danes tudi prisoten v tem državnem zboru tukaj na balkonu. In še enkrat, kolega Pučnik, hvala za vaš trud. Tudi sama sva veliko na to temo govorila še v tistih časih, ko sva skupaj potovala po evropskih prestolnicah in je kolega Pučnik skupaj z ostalo ekipo pridno v Evropski uniji lobiral in upam, da nam bo uspelo o podpori državnega zbora, o podpori vlade, o podpori nekaterih drugih institucij tudi to priložnost za mesto Maribor dobiti. Hvala lepa še enkrat vsem tistim, ki ste kakorkoli vložili svoj trud za to, da bi Maribor bilo mesto univerzijade leta 2011.
Hvala vam, kolega Kangler. Preden dam besedo poslancu Pojbiču, pa dovolite, da samo še enkrat opozorim predlagatelja, da se lahko v razpravo vključi kadarkoli v okviru prijavljenega časa. Kot pa rečeno, besedo ima poslanec Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani! Sam bom z velikim veseljem podprl kandidaturo za organizacijo zimske univerzijade Maribor 2011. Prepričan sem, da organizacija takšnega dogodka predstavlja državi, mestu Maribor z okolico veliko priložnost za promocijo, obnovo in izgradnjo športne in univerzitetne infrastrukture, hkrati pa povzroča številne pozitivne ekonomske in druge učinke, ki so za prihodnost hitrejšega razvoja zaostalih oziroma slabše razvitih področij v Republiki Sloveniji, kakor tudi Republike Slovenije v celoti, posebnega pomena. Zato me zelo vseli, da je za središče te kandidature predlagano prav mesto Maribor z okolico. Zdi se mi tudi prav, da povem, da bi mesto Maribor v zadnjih nekaj letih potrebovalo bistveno več tako pomembnih projektov, s katerimi bi se lahko postavilo ob bok tistim slovenskim mestom, ki se zelo dobro in hitro razvijajo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Kot smo lahko ugotovili je vlada Republike Slovenije v celoti podprla to kandidaturo. Prav tako verjamem, da bo ta predlog dobil tudi v državnem zboru absolutno podporo, ker v tem primeru gre za vseslovenski projekt, ki predvideva zelo močne, dolgoročne pozitivne učinke. Da ne bom predolg, moram poudariti, da sem izredno vesel, da je v tej državi končno prišlo tudi do zamenjave oblasti, ki ima posluh tudi do tistega okolja, iz katerega prihajam tudi sam, za katerega pri prejšnji oblasti ni bilo možno najti posluha. Zelo sem vesel in bom ta predlog z velikim veseljem podprl. Hvala.
Hvala za vašo razpravo. Nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Besedo ima poslanec Anton Kokalj. [[Ga ni.]] Besedo ima Kristijan Janc.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani kolega, župan mestne občine Maribor s sodelavci, spoštovani na tribuni, lep pozdrav kolegicam in kolegom! Zimska univerzijada Maribor 2011 je zagotovo meni kot poslancu, županu, pa športniku po duši in po profesiji zagotovo ena izjemna priložnost za Slovenijo, izjemna priložnost za Štajersko in za prestolnico štajerskega območja, priložnost, da lahko tudi v tem času priprave organizacije in vsega tistega, kar sodi zraven, predvsem pa, da tudi poslanci, ki imamo to priložnost, da danes tukaj damo polno podporo in soglasje tej pomembni zgodbi za Slovenijo, pomembni zgodbi pa tudi zato, ker govorimo veliko v tem državnem zboru o decentralizaciji, skladnejšem regionalnem razvoju. Tudi na tem področju je lahko to ena dobra gesta, dobra popotnica, da ni vse in vsaka zgodba v Ljubljani, ampak da se tudi nekaj zgodi lahko v Mariboru, na Gorenjskem in še kje drugje. In mislim, da bo ta modrost danes tudi prevladala v državnem zboru, da bomo rekli vsi soglasno, kajti v zadnjih dneh, tednih, smo kar nekaj stvari soglasno podprli. In to je bilo tisto, kar se je zdelo meni kot poslancu izjemno pozitivno. Danes imamo priložnost, da še enkrat potrdimo tukaj v državnem zboru, da mislimo resno s temi zadevami, kot sem jih prej omenil, in da tudi Mariboru damo to priložnost, skupaj z vlado, da to podpremo, kajti verjamem, da tudi po tej zgodbi, ko bo uspešno izpeljana, bo Maribor te objekte lahko potreboval, kajti konec koncev šport je tisto, kar mene, pa verjamem, da tudi mnoge med vami, predvsem pa naše mlade, lahko v svojih navadah še povečamo to priložnost, da lahko svojo dejavnost prostega časa izkoriščajo tudi po univerzijadi za svoje dobro in za svoje okolje. Šport je najboljši odgovor številnim današnjim negativnim vprašanjem mladih, s katerimi se soočamo dnevno. Zato bom z veseljem ta predlog podprl in želim vam, spoštovani župan, in mestu Mariboru in vsem, da tukaj na tem področju uspete po svojih najboljših močeh. To pa ste številno dokazali s svojo Zlato lisico, kjer je odlična organizacija tako v slovenskem in evropskem prostoru. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim mag. Franca Capudra. G a ni v dvorani. Jaz tudi prosim istočasno [[...]]Se opravičujem. Izvolite.
Hvala lepa. Sem v dvorani. Lep pozdrav vsem skupaj! Univerzijada je dogodek, ki je, mislim da zelo pomemben in ki pripelje v državo, kjer se ta dogodek odvija, veliko število obiskovalcev, tako tekmovalcev kot gledalcev, novinarjev in tudi spremnega osebja. Seveda pa obisk gledalcev na takšni prireditvi ni tak, kot je obisk gledalcev na največjih tekmovanjih. In tudi medijski odziv verjetno ni takšen, kot je na velikih mednarodnih tekmovanjih. Vendar pa sem kljub temu prepričan, da tudi če ta medijski odziv ni takšen, je treba temu projektu iz drugih razlogov nameniti več pozornosti. Mislim, da je naložba v takšen projekt naložba v prihodnost, in to iz več razlogov, omenil bi predvsem dva. Najprej je to naložba v športno in turistično infrastrukturo, kar je tudi omenjeno v predstavitvenem prospektu predlagateljev. Zelo se strinjam s tem, da je lahko to idealna priložnost za obnovo in razširitev obstoječe infrastrukture, ki bo potrebna za izvedbo tekmovanj na univerzijadi. Seveda pa je to obenem tudi priložnost za razvoj in razširitev sedanje infrastrukture za primerna tekmovanja. Ob tem pa se mi vedno znova postavlja tudi dilema ravno pri tej infrastrukturi, kaj je bolje, ali obnavljati staro infrastrukturo na mestih, kjer ta že funkcionira, okoli katere se zbirajo ljudje, okoli katere pridobivamo tekmovalce, ali pa na novih lokacijah graditi novo infrastrukturo. Seveda ne morem mimo tega skakalnega centra, ki je predviden v okviru te univerzijade in ki naj bi se gradil pod Pohorjem. Predvidena vrednost investicije sta 2 milijardi slovenskih tolarjev. Meni osebno se zdi, da bi bilo mogoče treba še malo premisliti, ali se ta sredstva namenijo za sanacijo oziroma modernizacijo že obstoječih skakalnih, nordijskih centrov po Sloveniji, recimo v Planici, ali pa se gre v izgradnjo novega nordijskega centra pod Pohorjem. Kot je že kolegica Uhanova omenila, bo leta 2013 v Planici svetovno prvenstvo, zaradi katerega bo treba ravno tako modernizirati naprave. Tu bi pač podal samo še svojo misel, da se močno strinjam s tistimi, ki pravijo, da je za razvoj vrhunskega športa treba imeti primerno infrastrukturo. Vendar pa je treba za razvoj vrhunskega športa imeti tudi zaledje, in to predvsem mladih tekmovalcev, ki pa vemo, da se razvijajo ravno okrog skakalnih centrov, ki pa so načeloma dosti manjši. Tu je predvidena gradnja dveh skakalnic, 90- in 120-metrske, vemo pa, da pionirji in recimo dečki do 14, 15 let skačejo na manjših napravah, in to so naprave tam nekje okrog 50 metrov. In če skupaj s tem ne bomo gradili tudi takih stvari, potem mislim, da nismo naredili ničesar. Lahko postavimo samo spomenik nekemu času. Tega si pa verjetno nihče od nas ne želi. Podobno je mogoče stanje tudi pri izgradnji ledene dvorane. Jaz sem prepričan, da je Slovenija tako majhna, da logistika v okviru tekmovanj univerzijade ne bi smela biti nikakršen problem, poleg tega pa bi lahko tudi takrat v tem času, ko bi se pač prevažali, čeprav mogoče je to za njih malo naporno, bi lahko spoznavali lepote Slovenije, bi spoznali lahko tudi druge predele Slovenije, kot če se vsa tekmovanja odvijejo na enem samem mestu. Drugi razlog, katerega bi omenil, je, zakaj je to naložba v prihodnost. Univerzijada je idealna priložnost za promocijo vse Slovenije, ne samo severovzhodnega dela naše države. Univerzijada naj bo projekt vse Slovenije, ne samo projekt severovzhodnega dela naše države. Mislim, da je potrebno izrabiti ta projekt za promocijo vse Slovenije, tudi zaradi tega ta projekt v celoti podpiram. Organizatorjem želim veliko sreče pri izboru. Hvala lepa.
Hvala, vam. K besedi vabim poslanca Franca Pukšiča. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi. Lep pozdrav gostom. Osebno seveda mislim, da ni odločujoče ne projekt in ne pozicija, ki jo kdo na kakšnem mestu zasede ali pridobi. Najpomembnejše v vseh teh zgodbah so ljudje. Na ljudeh zadeva stoji ali pade. So sposobni ali nesposobni nekaj organizirati in izpeljati. Žal je tisti del od Trojan na drugo stran velikokrat negodoval, kaj vse mu manjka, kaj vse ni narejeno, pa vendar ne gre za to, da bi bili kraji ali pogoji na drugi strani Trojan slabši, ampak po mojem prepričanju v glavnem gre bolj za to, da so ljudje, ki so prihajali s tiste strani v sam center, velikokrat, ko so prestopali čez Trojane, dobili namesto trde hrbtenice mehko upognjeno leskovo šibo. Zato sem seveda še toliko bolj vesel, da končno prihaja tudi en dober predlog nekaj sposobnih ljudi na mizo in da je uvidel, kar pa se kaže tudi iz razprave tudi ostalih poslancev iz celotne države, en dober projekt podpreti. To pomeni, dobra ideja, dober projekt lahko dobi pravo mesto. Sam se sicer ne bi opredeljeval, tako kot moj predhodnik, direktno v zvezi s finančno konstrukcijo centra, ali vse to da ali vse to ne, mislim, da je to stvar za diskusijo na neki drugi ravni. Vsekakor pa sem prepričan, če bomo imeli še kakšen športni center tudi na Pohorju, lahko to samo prispeva, tako kratkoročno kot dolgoročno. Pomembnost tega projekta je po mojem prepričanju ne samo na gospodarskem, športnem, turističnem in promocijskem področju celotne Slovenije in prepoznavnosti, pomembnost tega projekta je tudi na področju angažiranja in zainteresiranosti predvsem mladih, in sicer na vseh področjih, tako izobraževalnem kot športnem, in to na nekoliko daljši rok, pa vendar cilj, ki je za njih dosegljiv. Mogoče bi lahko rekli temu projektu tudi takole: več športa manj alkohola, več športa manj narkomanije in kar se mi zdi ravno v tem času izredno pomembno povedati, več športa manj prometnih nesreč na cestah, ki se dogajajo. S športom se bo dvignilo število tudi ostalih spremljajočih dogodkov, zagotovo pa bo na ta račun prišla tudi kultura in kulturni dogodki, ki se bodo odvijali hkrati s to prireditvijo. Pomembno se mi zdi povedati tudi to, da bo z dolgoročnega zornega kota vse to pozitivno vplivalo tudi na mlade, ne samo pri teh dejavnostih, temveč pri pridobivanju raznovrstnih izkušenj. Navsezadnje smo že nekaj časa v Evropski uniji in jim bodo tovrstne izkušnje pomagale tudi pri njihovem nadaljnjem zaposlovanju in širšem povezovanju. Hkrati s tem pa bo pridobila, sem prepričan, Štajerska, skupaj s spodnjim Podravjem, Prekmurjem v večji meri, da pa seveda v celoti celotna država, ker če en kraj ali en del države pridobi tako na infrastrukturnih objektih, kot na vsebini, kar je pomembnejše, kot infrastruktura potem dobi celotna država. Tokrat je mogoče priložnost, da tudi Maribor kot takšen stopi iz te sivine in da začne slediti nekaterim drugim, tako kot je bilo že danes omenjeno, recimo Celje je svetel primer v zadnjih nekaj letih, ki bi lahko bil vzor marsikateremu večjemu in manjšemu mestu. O svetlem primeru, kot mi kolega Moge pravi, Desterniku pa ne bom posebej govoril, bom pa vsekakor podprl ta predlog. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Ljuba Germiča.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani gostje na današnji seji! Sam bom z veseljem podprl to idejo, o kateri bomo danes odločali, kajti sam kot športnik po duši od mladih nog, sem zelo vesel takšnih pobud za organizacijo največjih športnih prireditev in hkrati udeležbe čim večjega števila Slovenk in Slovencev v takšni aktivnosti. Zelo pomembno se mi zdi opozoriti na eno dejstvo, kajti šest let mojega dela tukaj v parlamentu je bil velikokrat na dnevnem redu kakšen projekt. Ko smo razpravljali o različni regionalni razvitosti, je bilo velikokrat možno slišati tudi to, da si je Maribor velikokrat sam kriv za usodo, v kateri se nahaja, in da v državni zbor prihaja z premalo ambicioznimi projekti. Danes je tukaj zelo ambiciozen projekt, za katerega imamo danes poslanci in poslanke možnost, da ga potrdimo, da omogočimo nekaj, kar že ima neko kontinuiteto. Jaz bi se opravičil vsem tem poslankam in poslancem, ki danes govorijo, da smo živeči na tistem koncu Slovenije, to je na Štajerskem, šele s to vlado dobili prvo žarnico. Moral bi jih opozoriti, da elektrarna Fala že stoji dolgo na tem koncu in da prosvetljenje o tem, kako želimo tam živeti, ni prišlo šele s to vlado. Zato sem prepričan, da tehtnejši razmislek bo ugotovil, da je bilo na tem področju storjenega že tudi marsikaj. Seveda se lahko strinjam z vsemi temi, ki govorite da je to slovenski projekt. Jaz si ga drugače niti ne znam predstavljati, kot da je to promocija Slovenije, seveda, si ga pa ne znam drugače predstavljati tudi v tem smislu, da bo nosilec teh aktivnosti mesto Maribor z okolico. Imel sem priložnost videti različna svetovna športna središča in če postavim kot primer samo Norveško. Norveška je imela že več olimpijad, ne samo univerzijad, in so jih gradili vedno v drugih mestih iz enega preprostega razloga. Ker so našli v distribuiranju lokacij priložnosti, o čemer govorimo o tem, da bodo multiplicirani efekti te univerzijade, da se bo seveda na določeni tradiciji, ki jo Maribor prav gotovo ima, saj nimamo druge Zlate lisice, ampak imamo bogato tradicijo Zlate lisice, imamo bogato tradicijo razvoja športnega rekreativnega turizma na Pohorju. Zato si želim, da takšne športne centre razvijamo in jih dispergiramo širom po Sloveniji. In seveda to iniciativo, ki jo je organizacijski odbor skupaj z univerzo, s študentsko populacijo, z mestom Maribor, z različnimi občinami v okolici mesta Maribor oblikoval, seveda vidimo kot eno razvojno strategijo, ki se samo nadgrajuje s to univerzijado. Torej začrtano pot, ki že nekaj let ima tudi za posledice določene investicije, bo s to univerzijado samo nadgrajena. In zato se mi ne zdi v nobenem smislu problematično, da tudi to okolje dobi skakalni športni center. Opozoril bi vas na to, da s Pekrsko gorco smo imeli tudi pekrčana na eni strani, tam, kjer je čez leto bolj sijalo sonce, da smo pa imeli bolj na osojni strani tudi skakalnico, za katero smo z veseljem v množicah prihajali na oglede tega športa, to pomeni, da tudi skakalna tradicija na tem področju ima dolgoletno tradicijo in bi jo želeli s temi projekti tukaj obnoviti. Opozoril bi samo na dva vidika, čisto na kratko, kar je bilo danes že rečeno, s športom krepimo tudi zdravje ljudi in danes govorimo, da seveda nepravilna prehrana, premalo gibanja povzroča velike stroške na zdravstvenem segmentu. In naj bo promocija univerzijade tudi promocija športa za vse. In še zadnje, kar bi želel opozoriti je pa to, da bo univerzijada priložnost, da se bo mogoče tudi na univerzi, tudi v celotni šolski vertikali pogovarjali o športu kot enem izmed vrlin ali kot vrednost, kajti zdi se mi, da bo univerzijada in priprave na univerzijado lahko ravno čas, ko se bomo pogovarjali o redefiniranju športa v celoti, o vlogi športa na univerzi, kajti želimo si, da bo univerzijada uspeh, v katerega sem jaz prepričan; prepričan kot Štajerec, kot Slovenec, kjer smo se v dosedanjih desetletjih dokazovali kot zelo uspešni organizatorji. In seveda zato si želim, da bo danes ta predlog sklepa s podporo organizacije zimske univerzijade za leto 2011 v Mariboru podprt soglasno in seveda organizatorjem in vsem nam, Slovenkam in Slovencem, želim, da bomo aktivno pri tem participirali in se izkazali kot dobri organizatorji, kot dobri gostitelji in kot vrhunski športniki, kjer bomo dosegali vrhunske rezultate. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Jožefa Horvata. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, cenjeni gostje, lepo pozdravljeni. Uvodoma želim povedati, da bom predhodno soglasje k organizaciji tega eminentnega športnega dogajanja podprl. Želim izreči priznanje in čestitke korajžnim in srčnim ljudem, Mariborčanom predvsem, da so upali zagristi v takšen projekt svetovnih dimenzij. Seveda, nam, ki smo geografsko gledano bližje Mariboru kot Ljubljani, danes, izgleda, gre beseda lažje iz ust. Želim pa poudariti, da sem zadovoljen, da imamo to temo na današnjem dnevnem redu in prepričan sem, da ste predlagatelji tega projekta sami srčni ljudje, ker edino srčnim ljudem in entuziastom uspejo takšni veliki meti, ljudem, ki ne sprašujejo, kakšna je danes kilometrina in kakšen je nadurni ali pa nočni dodatek. Želim v mojem kratkem prispevku povedati to in se pridružiti razpravi in tistim, ki so govorili, da gre za slovenski projekt, ne samo mariborski, čeprav bo pisalo - upam, da nam bo vsem skupaj uspelo, namreč, v Torinu -, čeprav bo pisalo 25. zimska univerzijada Maribor 2011, pa jaz le pozivam vse organizatorje, da na nek način tudi upoštevamo načelo povežimo Slovenijo. Če govorim povežimo Slovenijo, potem tukaj mislim predvsem na Planico. Planica je svetovna blagovna znamka predvsem, kar zadeva smučarske skoke, še bolj kar zadeva smučarske polete. In morda bi le kazalo, da bi tiste discipline, ki se nanašajo na smučarske skoke, organizirali na Planici. Nisem nasprotnik, da se obnovi Pekrska gorca, ki je tudi blagovna znamka v nekoliko manjših dimenzijah. Ampak, morda bi le kazalo uporabiti maksimalno racionalni pristop, ko se boste odločali za izgradnjo novih objektov. Zaključujem z iskreno željo organizatorjem in še enkrat s čestitko in želim najprej veliko sreče v Torinu in potem naprej. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Rudolf Moge. Izvolite, prosim.
Podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani vabljeni na to sejo, kolegice in kolegi, prav lep pozdrav! Uvodoma za začetek rečem, da nisem županski kandidat, da sem v bistvu poslanec, ki predstavljam vse državljanke in državljane Republike Slovenije, in zato bom govoril kot Slovenec ne pa kot zadrt občan Maribora. Vseeno pa opažam, da se zadnje čase v državnem zboru pri vsaki obravnavi vedno pojavlja pesmica "Moja je lepša kot tvoja" s tem, da se vedno kitice dodajo k tej pesmi. Kitice k tej pesmi je dodal moj kolega Marijan Pojbič, ki ga zdaj tukaj ni, ki je rekel, da prejšnja oblast ni imela posluha za Maribor, ni imela posluha za univerzo, ni imela posluha za šport, ampak to lahko nekdo govori, ki nima niti dve leti statusa v državnem zboru, kajti, če bi prej bil, bi videl, da je prejšnja oblast v Mariboru zgradila univerzitetni športni center, dvorano, Ljubljana in Koper tega nimata. Da je prejšnja oblast zgradila kup študentskih domov, ki jih tudi ta čas v Ljubljani ni gradila, da je postavila kup novih fakultet, kup novih programov, da je Zlati lisici dala, ko so zaprosili, da so lahko izvajali te stvari, pol milijona takratnih nemških mark, ker je bila inflacija tako velika - poceni ta stvar ni bila, brez tega, da bi jim 10% odtegnili od tega, kar so zahtevali. Da smo pa sedaj od te vlade prišli do tega, kajti ne govorimo samo za prehodno soglasje za vložitev kandidature za organizacijo 25. zimskih univerzijad v Mariboru, ampak da imamo tudi soglasje za financiranje iz državnih sredstev. Tukaj je pa ta vlada s 56%, kot je bilo rečeno, prešla na 39%, navzdol. Kdo sedaj ni imel soglasja za te stvari, pa presodite sami. Nočem, saj tega ne bi kuril, če kolega ne bi tako povedal, kar je povedal. Rad bi pa rekel, da sem imel to srečo, da sem v življenju sodeloval z imenitnimi ljudmi pri pripravi športnih tekmovanj v Mariboru kot podpredsednik izvršnega sveta pri Zlati lisici, kot predsednik odbora za šport in visoko šolstvo oziroma šolstvo v Republiki Sloveniji in vam lahko zagotovim, da vem, kaj govorim, da v Mariboru obstaja dosti odlične infrastrukture, ne samo športne, ampak tudi bivalne, in da v Mariboru obstaja dobra organizacija pri izvedbi tako zahtevnega projekta, kot so zimske igre oziroma zimska univerzijada. Ponavadi pri politikih pravijo, da je važno, kdo govori, kako govori in kaj govori, pri čemer je tisto zadnje najmanj pomembno. Povem vam pa, da sedaj, ko poslušamo drug drugega in ko pojemo odo temu, da bomo vsi podprli ta projekt, da je ta oda upravičena in da tudi cilj in zasnova, kakor je bilo to izraženo, upravičeno. Poglejte si, kot je kolega Capuder govoril, da naj bi postali spomenik nekemu času. Ko smo pred leti še, jaz sem malo starejši, v Sarajevu postavili zimske olimpijske igre - vsi vemo, kaj se je potem zgodilo s tisto infrastrukturo. Še sedaj je spomenik nekemu času in le malo od tistega je ostalo oziroma bilo porabljeno tudi zaradi okoliščin, ki so se kasneje zgodile. Kot predsednik odbora za šport, sem tudi prišel na dileme, ko so mi dostikrat oporekali, v razpravah, ko smo pripravili šahovsko olimpijado na Bledu, da tam ni infrastrukture, razsujmo to po vsej Sloveniji, saj imamo dosti teh dvoran, ampak se nam je zdelo takrat prav in smo v en glas vsi poslanci podprli, da se to izgradi in je ministrstvo za šolstvo in šport zgradilo ogromno dvorano v najkrajšem možnem času in ta dvorana ni spomenik nekega časa, če pa je spomenik nekega časa, je pa dober spomenik nekega časa, kajti v tej dvorani se non stop nekaj dogaja. In zamisliti si sedajle ponudbo Bleda brez te dvorane, bi bila ta ponudba izredno okrnjena. Še sam sem nekajkrat z našim poslanskim bendom nastopal v tej dvorani pred nekaj tisoč ljudmi in moram reči, da je bilo enkratno vzdušje in ko sem igral, sem tudi skozi matematične oči videl, koliko denarja se v takem trenutku pretaka. Rad bi rekel še na koncu naslednje, da vas občudujem, spoštovana delegacija, troglava tukajle, da ste se kljub tem težavam, ki so na poti, odločili, da ste si zadali ta težak nahrbtnik, s katerim boste prišli do cilja. Jaz vam pri tem želim srečo, predvsem pri prvem cilju, da preskočite prvo oviro, mednarodna pridobitev projekta. Naprej pa vam želim dosti sreče pri vijuganju med administrativnimi količki, ko boste šli proti cilju. Verjamem, da bomo danes vsi poslanci te stvari podprli. Sam ne bi načenjal tem, ki niso v tem duhu soglasja, ampak če me kdo za jezik potegne, potem seveda tudi odgovorim. Še enkrat, vso srečo na koncu in na svidenje na univerzijadi 25 v Mariboru 2011.
Hvala. Besedo ima poslanec Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Čisto na začetku, upal sem, da se ne bomo niti spomnili na kakšno Sarajevo, pa vendar - dobro. Osebno podpiram to idejo in ta projekt, in to zaradi več razlogov. Eden od teh je prav gotovo promocija Slovenije, ker je to najboljša promocija. Tudi zaradi promocije športa med mladimi. Dejstvo je, da je šport veliko boljši kot razni žuri z alkoholom in z mamili. Ne nazadnje to je tudi promocija zdravega življenja na splošno. Dejstvo je, da so določene športne panoge že razvite na tem območju, recimo, Pohorje z določeno infrastrukturo, tu mislim Maribor kot center tega. To infrastrukturo bo ponekod potrebno obnoviti, postaviti na novo, jo obnoviti. Dejstvo je, da je to velika promocija tudi Maribora samega kot takšnega in športa v Mariboru. Osebno sem, prav tako kot moj kolega pred menoj, Jerovšek, podpiral pomembne investicije v Mariboru. Kolega Jerovšek jih je nekaj naštel, jaz jih ne bom več našteval. Podpiral sem jih kljub temu, da bom z regionalizacijo dodeljen v eno drugo regijo, ampak to zame ni nobena prepreka, ker gre za projekt, ki je pomemben za Slovenijo. Pri tem bi bilo dobro, da bi v krajih, kjer bodo tekmovališča, da je tam tudi močna gospodarska aktivnost, ki bo seveda lahko stala za takšnim projektom. Jaz bom omenil eno takšnih središč, to je Rogla, ki ima izredno močno gospodarsko zaledje in to tudi uspešno zaledje, ki ne dela z izgubami, ampak z dobičkom. In zaledje v Uniorju in celi zreški občini. Na tem področju je zelo dobra tekaška infrastrukture za teke na smučeh in tudi alpsko smučanje. Zato menim, da bi bilo prav, da bi tudi Rogla lahko dala svoje uspešen prispevek k temu slovenskemu projektu. Ne nazadnje, omenil bom še en razlog. To področje, ki je izredno gospodarsko uspešno in močno, je tudi velik davkoplačevalec. Danes smo v sistemu in tudi na svetu je tako, da brez denarja ne gre. In tudi to pomeni, da lahko davkoplačevalci kaj povedo. Ta projekt univerzijade v Mariboru kot centru je zaživel sedaj, ko ima tudi Slovenija močno gospodarsko rast, ki ima tendenco večanja, kar pomeni, da je tudi država uspešna, da je tudi ta vlada uspešna in da si Slovenija kot taka tudi zaradi dobre gospodarske rasti takšno tekmovanje lahko privošči. Mi imamo veliko želja, vendar si marsičesa ne moremo privoščiti. Vendar si očitno univerzijado glede na uspešnost Slovenije lahko privoščimo tudi finančno, s tem izboljšamo infrastrukturo, in tudi zato bom ta projekt podprl. Pri tem pa bi opozoril, da je treba upoštevati tudi razmere, ki morajo biti na tekmovališčih. Tu mislim predvsem na sneg, ki mora biti tam več kot en dan, predvsem na tistih tekmovališčih, ki se odvijajo na prostem in na snegu. Vemo, kam posamezna tekmovališča spadajo, da je kot pogoj določena tudi nadmorska višina, ker se ozračje ogreva in tam, kjer je včasih bil šest mesecev sneg, je danes bistveno krajši čas. Tako da tu, vem, ne bo nobenega problema in bom tudi zaradi tega izrekel svoj da za to predhodno soglasje, ker vem, da imamo v Sloveniji veliko izkušenj s športnimi prireditvami na snegu, predvsem na tem pohorskem območju. Zato še enkrat povem, da bom glasoval za to predhodno soglasje. Hvala.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Vilija Trofenika. [[Ga ni v dvorani.]] Besedo dajem poslancu Martinu Mikoliču. [[Ga tudi ni v dvorani.]] Naslednja ima po seznamu prijavljenih besedo poslanka Cvetka Zalokar Oražem. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom mogoče malo tole predvolilno idilo Štajerske z okolico prekinila. Ne nazadnje se danes večinoma oglašate poslanci iz tistega konca, kar je seveda logično in normalno, ampak dovolite, da vendarle povem, da najbrž v tej dvorani ni nikogar, ki ne bi podprl projektov, povezanih s športom in športno infrastrukturo. To je jasno in takšno bo tudi moje stališče v zvezi s tem. Kljub temu pa mislim, da je treba vendarle izreči nekaj pomislekov, predvsem pa napotil za prihodnost. Seveda pozdravljam politiko, ki je ambiciozna, pa tudi stremljenja, ki so naklonjena športu in zlasti napredku na področju športne infrastrukture. Imam pa pomisleke, ali bomo v prihodnosti enakopravno podpirali tudi druga športna okolja in druge športne panoge v Sloveniji, kajti dejstvo je, da teh stvari ne moremo urejati izključno od zgoraj navzdol. Se pa v zadnjem času to opaža. Opaža se, da želi na nek način država odločati o tem, kaj, koliko in kje se bo dogajalo s športom, koliko se bo kam vlagalo, kaj se bo kje dogajalo. In v tem smislu je ta moj pomislek danes po moji oceni upravičen, kajti ne nazadnje čestitam Mariborčanom za to, da so pravzaprav v zadnjih štirinajstih dneh pred slovensko javnostjo prišli in tudi dobili dva velika projekta. Mislim, da je bil pred nekaj dnevi je bil Maribor izbran za nogometno središče Slovenije. Investicija, ki se bo tam gradila, prav gotovo to pomeni, danes govorimo še o univerzijadi in mislim, da bodo v Maribor vložena izjemno velika sredstva vseh davkoplačevalcev Slovenije. Zato pričakujem, da tudi drugi, tudi drugi, tako druga okolja kot druge panoge ne bodo zavrti, in da drugih pri njihovih ambicijah ne bi zatirala pravzaprav država, država s svojimi odločitvami, kajti verjemite, take ambicije obstajajo še in so tudi v drugih okoljih. In pri tem se mi ne zdi napak omeniti tudi to, da ta uravnavanja ne bodo potekala samo in izključno skozi proračunska sredstva, pač pa se vse bolj kaže tudi v tem, da pravzaprav nekatera paradržavna podjetja, podjetja v izključni lasti države, forsirajo samo določena okolja in forsirajo samo določene klube, če kar tako povem. In v tem smislu se mi zdi, da danes na tem mestu izrekam opozorilo, pozorno spremljamo te stvari, zelo pozorno in pričakujemo, da se enakopravno, razpršeno te stvari dogajajo po Sloveniji. Ne nazadnje sponzorska sredstva tudi paradržavnih podjetij so deligirana s strani države in pazimo, kaj podpisuje Telekom, kaj podpisuje Pošta Slovenije, kaj podpisuje Nova Kreditna banka Maribor, kaj počnejo zavarovalnice in podobno. In tukaj ne smemo dovoliti, da se bodo stvari urejale od zgoraj navzdol, pač pa se mora pustiti iniciativo in s tem boste ali pa bo danes izražena moja podpora temu projektu. Absolutno! Sem velika ljubiteljica in podpornica športa, kar tudi vsakodnevno in s svojim delom želim dokazovati, ampak pričakujem, da bo to vendarle narejeno na takšen način. Predvsem pa mi je žal, da danes na nek način se mi zdi takole, tisti ki nismo s Štajerskega konca, opazujemo tukaj predvolilni šov in mislim, da je kar smešno, ker lahko spremljamo, kdo vse in na kakšen način si želi pripenjati medaljo samo zato, da bomo kandidaturo vložili. Saj tisto januarja potem ne bo pomembno, kako bo odločeno. Konec koncev vemo, kaj pomeni kandidatura, in potrebno bo še veliko naporov. Dovolite pa na zaključku še eno malo duhovitosti, tistega kar mene v zadnjem času nekoliko bolj obremenjuje in zaposluje. Govorim tudi o tem, kako vlada na kakšne stvari reagira in tukaj je pokazala res izjemno veliko podporo. Upam, da ne bo potrebno v prihodnosti organizirati v Sloveniji še kakšne "ajeznponijade", zato da bomo dobili nekaj 100 milijonov za 640 nezavarovanih železniških prehodov, za katere še vedno ni pridobljenih finančnih sredstev, in tukaj bo potrebno malo razmisliti, spoštovana koalicija, tudi o čem takem, da se bo našlo tudi za reševanje človeških življenj. Govorim pa o "ajzenponijadi" s katero bi morda lahko pridobili ta sredstva, ki jih še vedno mesece in mesece iščejo in jih ne najdejo v vladi. Hvala.
Hvala vam, za vašo razpravo. Jaz prosim mir v dvorani. Hvala. Besedo ima poslanka Majda Širca. Izvolite.
Seveda bi bilo heretično, neumno in neprimerno ne podpreti takega predloga, lahko mu zgolj želimo, da bi tisti, ki bodo v fazi lobistov, skrbeli, da do tega dogodka tudi pride, konec koncev vemo, da organizacijske pravice oziroma pravice za plačilo vstopnine v ta dogodek niso majhne, so v višini vseh teh operacijskih miz, ki jih trenutno poskušamo nabaviti. Skratka, tudi jaz nimam nič proti in bom podprla to kandidaturo ne glede na to, da ne gravitiram geografsko tja in nisem kandidatka, ampak vendarle dovolite, da povem nekaj. Danes je bilo večkrat povedano, da je Slovenija športna država, da smo dežela športnikov. Res je, točno to. Točno to smo tudi videli in slišali v nedeljo zvečer na zelo všečno pripravljeni proslavi o 15 letnici osamosvojitve, ko med dosežki slovenske naroda ni bilo ničesar drugega vsaj v filmskem delu, ki smo ga bili deležni tisti, ki smo bili tam, najbrž tudi tisti, ki so bili za televizijskem sprejemnikom nismo videli ničesar drugega kot podvige, mislim, da so bili podvigi na področju športa: nič o Jančarju, nič o Lipici, nič o Liebachu, nič o Cvitkoviču, nič o Globokarju, etc [[...]]
Poslanka Širca, prosim če se držite tematike, ki jo obravnavamo.
Tako, da v tem kontekstu me je ta skrb za druge dogodke, s katerimi se bo morala Slovenija ukvarjati prej kot pred letom 2012, ni tako izrazita. 2008 bomo predsedovali Evropski uniji in program investicij dogodkov na področju kulture oziroma tistih o čemer je bilo danes večkrat povedano, da pošiljajo ime Slovenije v svet in da ni to samo na domeni športnikov, ni izdelan. Tudi tekmovanje ali bom rekla pogojevanje oziroma kandidiranje za slovensko prestolnico na področju kulture, kjer se srečujejo interesi Maribora, za enkrat Celja, menda tudi Ptuja in Ljubljane - tudi ta nima še nekega mrežnega plana, ki bi jasno kazal, kakšna je intenca Slovenije. Ampak to, kar sem hotela na koncu povedati in kar pravzaprav je opozoril že kolega Moge, mogoče prehitro je šlo skozi vaša ušesa, velika razlika je nastala med tistim, kar ste organizatorji hoteli, ko ste se obrnili na vlado, in tisto, kar vam je vlada pri tej kandidaturi odgovorila. Organizatorji ste hoteli, da bi Republika Slovenija finansirala ta dogodek v 56% deležu, dobili ste pa nazaj odgovor vlade, da je pripravljena dati le 39%, zato boste morali sami, mariborsko mesto in druga gostujoča mesta oziroma severovzhodna regija pokriti kar 30% stroškov, ne pa 15%, tako kot ste jih želeli, ko ste vložili kandidaturo. Hočem povedati, da vas je, bom rekla, vlada tukaj že nekako poslala odprtih rok, z velikimi podporami, vas je pa že zavezala s svojo razdelitvijo stroškov mošnjiček.
Hvala. K besedi vabim poslanca Alojza Soka, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod župan in vsi ostali. Ker tudi sam prihajam s Štajerskega konca naše države, mi je ta pobuda všeč in sem zadovoljen, da je do tega prišlo in seveda samo upam lahko, da bo tudi uspešna, ker to je danes šele prvi, bi rekel, sorazmerno majhen korak na tej poti. Se sicer zavedam, da študentska univerzijada še niti približno ni enaka olimpijskim igram ali čemu podobnega, vendar vseeno bi rad tukaj opozoril, da je Maribor kot štajerska metropola v preteklosti zelo veliko izgubil v tej državi po osamosvojitvi. V Mariboru so bila ukinjena številna delovna mesta in turizem, ki bi ga ta investicija vsekakor lahko v marsičem pospešila, je ena od priložnosti, ki bo v zelo širokem smislu lahko tudi vplivala na večji vpliv in pa večjo uveljavitev te regije v sami Sloveniji. Zato je seveda danes potrebno to podpreti. Lahko poslanci ob tej priliki opozarjajo na številne potrebe, tudi če hočete na železniške prehode, ki kot nezavarovani so poseben problem in se jih je treba lotevati in jih seveda na pravilen način varovati in opremljati, ampak jaz mislim, da danes ni prilika, da bi govorili o vsem tem, danes je pač priložnost, da to zadevo vsi skupaj podpremo in da tem, ki si za to prizadevajo, na tej poti pomagamo. Seveda, kakšen bo na koncu finančni razrez, je zelo aktualno vprašanje, v kolikor bo pač na predlog vlade državni zbor to sprejel, bo očitno moral tudi v okviru proračuna zagotoviti ustrezna sredstva, predvsem pa pomagati, da bo tudi ustrezni delež verjetno evropskih sredstev uporabljen v ta namen. Torej bom z veseljem danes ta predlog podprl, pa ne zaradi bližajočih se volitev, ampak zato, da Maribor nekaj dobi. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Srečko Hvauc. Izvolite.
Hvala lepa. Sam ne mislim kandidirati za nobenega župana in bi prosil, da moj nastop ne jemljete kot predvolilni šov, kot sem prej že slišal eno kolegico. Tudi okoli železniških prehodov bi lahko marsikaj povedal, pa se bom vzdržal tudi teh komentarjev. Povedal bom pa edino to, da prehodi v Depali vasi niso od letošnjega predvolilnega leta, ampak že dosti, dosti prej. Če se pa vrnemo k točki dnevnega reda, potem bi z zadovoljstvom rad povedal, da je po moje projekt kandidature Maribora in regije in Ruš dobro pripravljen projekt, dobro usklajen medsebojno med vsemi, ki so akterji pri tej kandidaturi, in kot vidimo, ima tudi zelo široko podporo in jaz sem prepričan, da kot tak ima potem tudi velike možnosti, da na koncu tudi uspemo. Seveda bi malo polemiziral s tistimi, ki vidijo probleme v tem, da bi se na prizorišču v okolici Maribora zgradili posamezni športni objekti, češ imamo na drugih lokacijah objekte, ki jih je treba mogoče malo posodobiti pa malo popraviti, to kar je bilo zavoženo v preteklosti in bomo prišparali toliko in toliko denarja, skratka bomo se obnašali racionalno. Ampak, jaz bi na enem primeru, pa naj mi ne zamerijo v Planici, povedal, da skakalni šport v Sloveniji ne bi bil razvit tako, kot je, ne bi dosegel takšnih uspehov, če bi imeli super skakali center samo v Planici. To, da imamo mrežo teh skakalnic po Sloveniji, tudi temu se moramo zahvaliti, da smo dobili iz te širše baze selekcijo neko, en zelo dober nabor teh tekmovalcev. In Maribor ima tradicijo, kar se tiče skakalnega športa, v Mariboru smo imeli skakalnico na Pekrski gorci, imeli smo en kup nekih dobrih tekem in ne vidim nobenih posebnih razlogov, da se ta šport v dobro celotnega skakalnega športa v Sloveniji tudi ne bi ponovno začel razvijati na mariborskem koncu. O tem, ali rabimo 5 ali 10 metrov daljšo ali krajšo skakalnico, pa bo verjetno še precej govora potem, ko bomo s kandidaturo uspeli. In še ena stvar. Jaz se strinja, da bodo te igre zelo dobra promocija za celotno Slovenijo, absolutno, tudi za regijo, tudi za mesto Maribor. Vendar pa me moti nek podton, ki ga začutim, čutim nekako malo "fovšije", kot rečemo, da bo pa to zdaj v Mariboru, da bo ta regija imela več kot drugi konec Slovenije in tako naprej in potem tudi mene malo prime, da bi še malo jaz postal "žleht", pa bi postavil vprašanje, kaj je od promocije, od investicij, od vlaganj imela Štajerska ali Maribor s tem, ko smo imeli v Ljubljani vrh OVSE-ja, vrh Nata, in kaj bosta Maribor in Štajerska imela od tega, da bomo čez čas tudi predsedovali Evropski uniji. Upam, da bodo takrat kolegi in kolegice, ki jih danes skrbi to, da bi en delček Slovenije mogoče dobil nekaj malega več, imeli posluh tudi v obratni smeri. Hvala lepa.
Hvala vam. Preden dam besedo naslednjemu na seznamu prijavljenih, dovolite, da pozovem vse poslanke in poslance, ki se nahajajo v preddverju oziroma v svojih prostorih, da se nam pridružijo, kajti glasovanje je sprotno in v kratkem bomo prešli na glasovanje o predlogu sklepa. Kot rečeno, nadaljujemo z naslednjim razpravljavcem, to je mag. Milan M. Cvikl. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Mislim, da je ta današnja razprava pokazala, na kakšen način se v Sloveniji kaj sprejme. Če bi to predlagala opozicija, dvomim, da bi bilo sprejeto. Ker je pa to zelo smiselno predlagala slovenska univerzitetna športna zveza, je to doživelo in doživlja polno podporo. Sam bom seveda to podprl. Podprl bom takšen predlog sklepa državnega zbora zato, ker mislim, da je treba dati podporo iniciativi, ki je nastala v Slovenski univerzitetni športni zvezi, da Slovenija kandidira za 25. zimsko univerzijado Maribor 2011. In tako kot se vidi iz pripravljenega gradiva, so temeljni organizatorji povsem korektno in ustrezno pristopili k tej aktivnosti. Kar pa sam nekoliko pogrešam, je ustrezneje dopolnjeno gradivo vlade Republike Slovenije. Tu bi kot finančnik vendarle rad opozoril, da ko se boste usklajevali z vlado Republike Slovenije, bi bilo treba veliko bolj natančno določiti, katero ministrstvo bo kdaj in koliko prispevalo k temu. Tu je navedena skoraj polovica: vlada, šolstvo, šport, gospodarstvo, visoko šolstvo, znanost, tehnologija, ministrstvo za kulturo, ministrstvo za zunanje zadeve in na koncu ministrstvo za notranje zadeve. In že ta dodaten sklep, ki ga je sprejelo matično delovno telo, kaže, da ministrstvo za notranje zadeve že želi imeti neko posebno izjemo in neko posebno proračunsko postavko. Mislim, da bi absolutno danes veljalo to podpreti. Ne razumem pa tega, zakaj pravzaprav vlada Republike Slovenije pravi, da bo potem na koncu organizator sam državnemu zboru Republike Slovenije predložil natančno poročilo. Mislim, da bi vladi Republike Slovenije moralo biti v interesu, da bi najprej državnemu zboru jasno utemeljila, kako bo sama pri tem projektu sodelovala, kako bo sama soprispevala 30% sredstev in kako bodo ta sredstva v končni fazi uporabljena. Slovenska univerzitetna športna zveza bo predvsem poročala slovenski javnosti, in mislim, da bo na koncu predvsem prek vlade Republike Slovenije iskana politična odgovornost, če bi pri tej kandidaturi potem v sami izvedbi ne bilo narejeno vse tako, kot je treba. In na koncu, danes bomo očitno z veliko večino ta sklep podprli. Obžalujem pa, da nam, recimo, kaj takšnega ni uspelo na primer, ko smo se odločali nekateri drugi poslanci, da bi, recimo, gradili narodno univerzitetno knjižnico. In se zdaj sprašujem, ali je treba oblikovati slovensko zvezo za ustanovitev narodne univerzitetne knjižnice zato, da bomo v državnem zboru dobili podobno soglasje, kot ga danes išče Slovenska univerzitetna športna zveza, zato da organizira zimsko univerzijado 2011. To je bolj vprašanje vladi Republike Slovenije, to ni vprašanje vam, gospodje organizatorji, niti ne gospodu županu. Gre preprosto za neka nova razmerja v tej slovenski politiki, kjer je lažje tako rekoč s predlogom, ki prihaja od spodaj, dobiti podporo v državnem zboru, kot pa če bi uporabili predloge, ki jih lahko dajo parlamentarne stranke. Predlog je dober, doživel bo podporo, seveda pa je odgovornost predvsem na naslednji vladi, vladi naslednjega mandata, da bo zagotovila dovolj denarja, za katerega "obljubo" bomo danes v državnem zboru dali, v narekovaju, neko finančno garancijo. Čestitam in upam, da vam bo uspelo na podlagi današnje podpore. Hvala.
Hvala vam. Izčrpali smo seznam prijavljenih poslank in poslancev. K besedi vabim v imenu predlagatelja župana Mestne občine Maribor, gospoda Borisa Soviča.
Spoštovani visoki zbor! Prisrčno se vam zahvaljujem za podporo projektu, ki je danes tukaj predstavljen. To je projekt, ki so ga skupaj pripravili Slovenska univerzitetna športna zveza, Univerza v Mariboru in vse slovenske univerze in Mestna občina Maribor. Gre za projekt, ki ima velik razvojni potencial. Mnoge države si prizadevajo za to, da bi tovrstne projekte lahko realizirali, saj gre za pomembna vlaganja v športno, v turistični infrastrukturo, s tem v razvojno infrastrukturo. Gre za spodbujanje aktivnega preživljanja prostega časa pri mladi generaciji in pri vseh generacijah. Gre za spodbujanje strpnosti, "fer playa", vse to so kategorije 21. stoletja. To motivira mnoge, da se za te kandidature odločajo. Tudi v tem primeru je tako, da je kandidatov več in trdi boj bo potreben za to, da bi v njem zmagali in da bi za to kandidaturo bili v celoti uspešni. Ampak pomemben ključni predpogoj je današnja vaša odločitev. V razpravi je bilo nekaj predlogov in pripomb, tudi mnenj in dovolite, da vsaj na nekatera poskušam odgovoriti. Najprej vprašanja, ki so bila povezana z oceno o razvoju Mariboru. Nekateri ste bili mnenja, da bi ta razvoj moral biti bolj intenziven. S hvaležnostjo sprejemam to zamisel in takšna mnenja in vas vljudno vabim, da projekte, ki so pripravljeni, tudi podprete. V Mariboru je bilo v zadnjih letih bilo za približno milijardo evrov investicij, govorim o večjih investicijah, pretežno v gospodarstvo, v stanovanjsko gradnjo, v cestno infrastrukturo, v kulturo, šport in izobraževanje. V naslednjih letih je v Mariboru pripravljenih za približno 1,6 milijarde evrov investicij in vljudno predlagam, da nam pri tem tudi pomagate. Verjamem, da tisti, ki ste danes o tem diskutirali, boste to brez dvoma tudi naredili. Danes je bila tudi razprava o skakalnem centru. Da, imajo prav tisti, ki so v razpravi povedali, da je v Mariboru skakalni center nekoč že bil. Tukaj se je začela znana turneja treh dežel. Danes tega centra več ni. Mislim, da je gospod Hvauc najbolj natančno povedal. Slovenija potrebuje mrežo skakalnih centrov, če želimo, da bi Planica, ki je svetovna razsežnost, bila tudi uspešna. Saj v Planici želimo, da bi tudi skakali domači skakalci, če bi to naj bilo, potrebujemo mrežo skakalnih centrov po državi, kjer bodo mladi lahko se usposabljali, kjer se bodo mladi lahko ukvarjali s tem športom. In zato je pomembno, da se ta projekt tudi podpre. Mislim, da je zelo pomembno, da bi danes do te podpore prišlo, res pa je, da se moramo zavedati, da bo tukaj potrebno veliko dela, veliko angažmaja vlade, pristojnega ministrstva in seveda tudi državnega zbora. Ne nazadnje tudi mnoge odločitve bodo povezane z državnim proračunom, ampak tukaj gre za razvojno spodbudo, tukaj gre za zavestno odločitev o tem, da je potrebno v tej državi omogočati določene razvojne preboje in tak projekt to brez dvoma tudi je. Zato vas vljudno prosim za podporo in vas vljudno vabim na otvoritev v sredo, 19. januarja 2011. Hvala.
Hvala vam, gospod Sovič. Prosim za pozornost, preden preberem predlog sklepa. Torej, ker k predlogu sklepa ni bilo vloženih amandmajev, bomo prešli na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor Republike Slovenije predhodno soglaša z vložitvijo kandidature za organizacijo 25. zimske univerzijade Maribor, 2011 ter soglaša s sofinanciranjem prireditve iz državnih sredstev, pri čemer se za sredstva za delo policije pri zavarovanju prireditve zagotovijo posebni proračunski postavki ministrstva za notranje zadeve. Organizator prireditve je dolžan državnemu zboru Republike Slovenije predložiti natančno poročilo o uporabi finančnih sredstev najkasneje 6 mesecev po končani prireditvi. Preden bomo prešli na glasovanje, sprašujem, kdo želi obrazložiti svoj glas. Prosil bi, če se prijavite prvo tisti, ki ga boste obrazložili v imenu poslanske skupine. V imenu poslanske skupine, kolega Rezman.
Hvala lepa. Naša poslanska skupina bo glasovala tako, kot je napovedala, podprla bo ta predlog in pri tem se mi zdi pomembno poudariti, da štirje poslanci, ni nas veliko, prihajamo iz različnih koncev Slovenije, in da pri tem nismo pomišljali in razmišljali o geografskih opredelitvah. Drugič. Radi bi povedali, da je obžalovanja vredno diskutiranje, ki je govorilo o tem, da je naše zavzemanje za to prireditev predvolilno nastopaški. Tisti, ki ne vedo, da gre za univerzijado, ki je svetovnega pomena, na kateri bo sodelovalo, predevamo, preko 50 dežel, in ne vedo, da organizatorji nekje drugje v sveto niso vedeli, da imamo mi letos lokalne volitve, pa so nam določili 30. junij kot zadnji dan za rok za prijavo, tisti bolje, da molče, kot da kvasijo neumnosti. Nekateri so oziroma vsi smo podpirali ta predlog, mnogi pa z dostavkom - ampak. Rad bi rekel, da je ta "ampak" verjetno odveč, zato ker ravnati tako - upam, da ne bo nikogar, ki bi tako ravnal -, da vsi vemo, da je 2 krat 2 štiri, pa so nekateri zaradi tega nesrečni. Tako ravnati ne smemo. Tisti, ki so govorili o tem, da je slovenski projekt ta univerzijada, imajo prav. Mi predlagatelji, se tega jasno zavedamo, ampak če pri tem poudarjamo Maribor in Pohorje in okolico, se nam zdi, da imamo prav, da smo tudi mi del Slovenije in da se lahko slovenski projekti dogajajo tudi pri nas. In nič manj slovensko ni to, če je na Mariboru, na mariborskem Pohorju, na ruškem Pohorju ali v Mariboru, kot pa če bi skakali na planiški skakalnici. Nekateri so govorili o tem, da je treba izkoristiti obstoječo mrežo. Nekateri so govorili o tem, da je potrebno imeti ustrezno zaledje. Mi smo imeli ustrezno zaledje za skakalni šport, pa smo ga izgubili. Prizadevamo si pridobiti ga nazaj. Imeli smo ustrezno zaledje za vrhunske tekače v Lovrencu, pa smo to izgubili, ker smo drugje gradili objekte. Imeli smo zaledje za odlične strelce, na primer v Rušah, ki pa ne morejo biti biatlonci, ker nimajo kje teči. In tako naprej bi lahko naštevali še v preostanku časa. Ampak, jaz bi rad preprosto povedal to, zaledje je obstoječe, zaledje pa moramo tam, kjer ga danes še ni, tudi pričeti graditi. In zaradi tega mi sodimo, da je ta projekt vreden vse podpore.
Hvala. Obrazložitev glasu. Poslanka Pečan v svojem imenu.
V svojem imenu, ja. Hvala lepa, gospod podpredsednik. Niti zaradi volitev, niti zaradi tega, ker bi bila doma s Štajerske, ampak predvsem zaradi tega, ker menim, da je vsak tak projekt projekt cele Slovenije, ne glede na to, kje se bo dogodek odvijal, kje bo v tem primeru univerzijada ali pa morda nekoč v boljših časih mediteranske igre v slovenski Istri. Da je vsaka taka stvar projekt cele Slovenije, je naš projekt in zato menim, da je prav, da ga podpremo in ga iz njega potegnemo vsi Slovenci in vse Slovenke, kolikor se le da. Potegnemo lahko več stvari, eno je, da znamo ne glede na svoje krajevne značilno stopiti skupaj in skupaj narediti stvar. Po drugi plati lahko potegnemo vsak za sebe tudi neko korist, ker če se v Mariboru dogaja nekaj tako lepega in velikega, tudi pri nas v Izoli, Kopru, Piranu lahko imamo od tega korist, ker se bomo skozi Maribor lahko promovirali. Ne nazadnje Primorci in Štajerci tako ali tako vedno skupaj držimo preko Ljubljane.
Hvala. Obrazložitev glasu, Srečko Hvauc. Izvolite.
V imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bi rad povedal, da bo naša poslanska skupina podprla kandidaturo mesta Maribor in Slovenije za 25. zimsko univerzijado. Po našem prepričanju gre za izjemno priložnost za to, da se Slovenija, sama regija, kjer bo večino teh tekmovanj, in mesto Maribor promovira v Evropi in v svetu, da se poveča prepoznavnost Slovenije in naših krajev in da s pomočjo ali pa ob tem naredimo eden pomemben razvojni korak, kar se tiče razvoja športne in turistične infrastrukture, splošnega razvoja, odpiranja novih delovnih mest. Mislimo, da je projekt kot tak dobro pripravljen, dobro je to, da ima zelo široko podporo tako v lokalnem okolju kot tudi širše. Kot kaže, bo danes dobil tudi podporo tega spoštovanega zbora. Posebej pomembno pa je tudi to, da ima projekt kot tak podporo sedanje vlade, ki bo, tako kot je bila napovedano, storilo vse, da bo projekt tudi uspešno izpeljan in da bomo dosegli cilje, ki jih s tem projektom tudi lahko zasledujemo. Menimo, da je takšna prireditev izjemna razvojna priložnost ne samo za turizem in za ožji prostor, ampak dejansko za kompletno regijo in da lahko prinese tudi potem, ko se bodo igre končale, dolgoročne pozitivne učinke. Glede na to, kako je projekt zastavljen, smo prepričani, da športni objekti, ki se bodo ali posodobili ali celo na novo zgradili, je to zastavljeno v takšnem konceptu, da se ne bo ponavljala slaba zgodovina nekaterih podobnih primerov, ko so potem objekti, očitno moja razprava ni preveč zanimiva, ker [[...]] [[Nemir v dvorani.]] Zato ker je koncept postavljen tako, da bodo objekti lahko koristili širšemu namenu in za turistične in za športne dejavnosti tudi nadalje, menimo, da je projekt potrebno podpreti in ga tudi podpiramo.
Hvala vam. Obrazložitev glasu, poslanec Grims. Branko Grims, izvolite.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Sam zelo dobro razumem, da je čas volilne kampanje in tudi tekma bodočih in sedanjih mariborskih županov, ki smo jim bili priča, danes tukaj o tem zelo zgovorno pove, vendar bi opozoril na nekaj. Celotna razprava, ki smo ji bili priča na odboru za kulturo, šolstvo in šport, ki ga vodim, je šla v smeri, da je ta projekt smiseln, dober in bo uspešen samo, če je dejansko skupen slovenski projekt, in da je v tem okviru potrebno predvideti stroške, v tem okviru je potrebno predvideti financiranje in v tem okviru je mogoče tudi prevzemati odgovornost. Namreč, ko gre za razdalje, kajti to naj bi bil ključen problem, bi vas spomnil samo na nekaj. Zadnje olimpijske igre zimske, kot primer, kar nekaj teh, so potekale praviloma tako, da so bila posamezna dogajanja, prizorišča od mesta, kjer je formalno bilo prirejeno, tam nekje do 250 kilometrov v eno smer. To je, mimogrede, več, kot je čez celo Slovenijo. Po drugi strani pa, da boste razumeli, zakaj v času severnoameriškega stališča vsa naša zaplankanost zveni precej smešno, samo en primer, mesto Winnipeg v Severni Ameriki ima svojo letno kopališče, ki je v eno smer iz centra mesta oddaljeno več kot 120 kilometrov. V luči nekaterih teh razprav, ki so bile danes tukaj, upam, da to pove zelo veliko. Kot rečeno, naj bo to skupen projekt in v tem okviru bom tudi glasoval za. Hvala.
Hvala vam. Obrazložitev glasu poslanec Tomaž Štebe, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bom podprl študentske olimpijske igre, organizacijo v Sloveniji in menim, da je to takšne vrste dogodek, ki se ga udeležujejo športniki iz vsega sveta, da je pomemben tudi za Slovenijo, kaj šele za univerzitetno mesto Maribor, ki ima v neposredni bližini tudi svoj zimskošportni center. Strinjam se tudi s tem, da je bila vlada pri predlogu povsem konkretna, to pomeni odgovorna, in da ne obljublja nekaj in ne pokriva celotnega projekta kar tako brez neznanega in nedefiniranega zneska. Bojim se, da v finančni konstrukciji še kar precej milijard manjka in da bo tu treba poskrbeti predvsem za tisti del denarja, ki manjka pri investicijah. Podpiram pa, da se iz državnega proračuna namenijo sredstva za tisto infrastrukturo, ki je namenjena študentom, univerzi, taki ali drugačni. Menim tudi, da brez sodelovanja gospodarstva, ki tu ni ustrezno tudi finančno prikazano, tak projekt ne bo možen in tudi ne bo imel končnega efekta. Opozarjam pa na to, da se običajno v Sloveniji dogaja, da zgrajeni objekti kasneje niso dejansko v taki funkciji in uporabnosti, kot si vsi želimo, in niso namenjeni predvsem množičnemu in tistim vrstam športa, za katerega vsi govorimo, da koristi delovni uspešnosti, študiju in tako naprej. Mislim, da tudi distribuiranje lokacij po Sloveniji ni sporno in bi morali v to smer tudi delovati. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima Mitja Slavinec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Seveda bom tudi sam podprl ta predlog. Glede na to, da je bilo povedanega že veliko pozitivnega, se bom osredotočil predvsem na dve zadevi. Pomembno se mi zdi, da bo v Mariboru potekala univerzijada, ne le zaradi že pričakovanega organizacijskega uspeha in mnogih infrastrukturnih pridobitev, ki jih zaradi tega lahko pričakujemo, temveč je zelo pomemben tudi športni uspeh, ki naj bi spremljal prireditev na domačem terenu. Ta želeni športni uspeh lahko razumemo tudi na ta način, da bo treba narediti več na področju popularizacije športa in na ta način ustvariti dodatno spodbudo za razvoj tega športa. Druga stvar pa je naslednja. Slišali smo že, da bo moral biti zagotovljen relativno velik delež sredstev s strani lokalnega proračuna in ne iz državnega, in zaradi tega je to po mojem eden izmed dodatnih garantov, da bodo sredstva uporabljena toliko bolj smotrno in bo tudi kasneje zagotovljeno vzdrževanje. Zaradi vsega tega čestitam Slovenski univerzitetni športni zvezi, Univerzi v Mariboru in Mestni občini Maribor za uspešno dosedanjo pot. Vsem, ki pa lahko pomagate, pa seveda polagam na srce, da nadaljujete z aktivnostmi in lobiranjem, in srečno tudi pri končni pridobitvi univerzijade! Hvala lepa.
Hvala vam. Preden dam besedo poslancu Francu Kanglerju, dovolite - kolega Cvikl, prosim vas, da ne uporabljate centra dvorane, da se sprehajate med potekom seje. Prosim, da pokažete toliko spoštovanja do državnega zbora in do gostov in tega ne počnete več. Hvala. Kot rečeno, obrazložitev glasu, poslanec Franc Kangler. Izvolite.
Hvala za besedo. V imenu poslanske skupine. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke po podprla sklep o predhodnem soglasju za vložitev kandidature za zimsko univerzijado v Mariboru, leta 2011. V poslanski skupini smo mnenja, da je pomembno to, glede na to, da Maribor je univerzitetno mesto in da je to vse slovenski projekt. Konec koncev se v poslanski skupini zavedamo, da pridobitev tega naslova, da bi uspelo Sloveniji pridobiti v letu 2011 univerzijado v Slovenijo, v samo mesto, mesto Maribor, bi bil velik uspeh za slovensko državo. Konec koncev se zavedamo, da Maribor je bil svoj čas zelo znan tudi po znanem svetovnem telovadcu, pokojnem Leonu Štuklju, in prav gotovo, če se spomnite tistih časov, ko je gospod Leon Štukelj predstavljal Slovenijo širom po Evropi in po svetu, je prepoznavnost Slovenije bila na večjem nivoju. Tudi iz tega razloga, kot ste danes nekateri tukaj dejali, moram poudariti, da smo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zelo veseli, da je k celotnemu projektu resno pristopila tudi slovenska vlada in da je pripravljena tako finančno kot lobistično stati za projektom. Vsekakor smo prepričani v poslanski skupini, da je tudi lokalna skupnost z ostalimi lokalnimi skupnostmi v sami regiji in mestu Maribor pripravljena in sposobna izpeljati takšen projekt. Prepričani smo tudi, da mariborsko gospodarstvo, gospodarstvo, ki je v regiji, da v kolikor bo dana priložnost in možnost samemu mestu Maribor in pripeljati to univerzijado v Slovenijo, da bodo k samemu projektu pristopili, tesno sodelovali tako na turističnem kot gospodarskem in ekonomskem področju. Zato bomo v poslanski skupini z veseljem predlog o predhodnem soglasju tudi podprli.
Dovolite, da si privoščim, dojemanje in kultura sta eno. Prosim, da je to na vrhuncu vsake sposobnosti posameznega poslanca in poslanke. Prosim vse poslanke in poslance še enkrat, da pokažejo toliko spoštovanja in ne hodijo skozi centralno govornico takrat, ko se odvija debata oziroma razprava. Besedo ima poslanec Milenko Ziherl. Izvolite.
Hvala za besedo. Predlog bom podprl, vendar bi pa ob tem razmišljal oziroma predlagal o samem načinu izvedbe univerzijade. Izhajam iz tega stališča, da je bilo predhodno nogometno prvenstvo realizirano v dveh državah, da je sedanje nogometno prvenstvo organizirano v večjih zveznih državah Nemčije, da za naslednje prvenstvo kandidirata skupaj Švica in Avstrija in bodo verjetno prizorišča razpršena po kantonih in zveznih avstrijskih deželah. Bila je ideja o skupni olimpijadi Slovenije, Italije in Avstrije in v luči vseh teh idej, ko se prizorišča razpršijo in se vključi čim večje število sodelujočih organizatorjev, bi morda želel, da se tudi v letu 2011, ko bo univerzijada in ko bomo tudi Slovenijo že razdelili na regije, da se tudi prizorišča univerzijade vsaj delno odvijajo po regijah. Sam bi želel vsaj eno tekmo nekje na Gorenjskem, pa mi je načeloma čisto vseeno, ali so to teki na Pokljuki, ali so skoki v Planici, ali pa je kakšna hokejska tekma na Jesenicah oziroma v še neizgrajeni ledeni dvorani v Kranju, ki jo pač tisti, ki so jo porušili za potrebe trgovsko-poslovnega centra, ki pač še niso uspeli na novo postaviti. Zato bom seveda na plemenitost in pomembnost ideje glasoval za. Želim, da je center dogajanj v Mariboru, vendar naj ne pozabijo tudi kakšnega drugega dela Slovenija in naj se kakšna tekma organizira tudi kje drugje. Hvala lepa.
Hvala vam. Obrazložitev glasu, kolega Rezman, izvolite.
V osebnem imenu. V osebnem imenu bom to tudi podprl, in sicer najprej zato, ker gre za šport, ker gre za gospodarstvo, ker gre za večje možnosti za razvoj. Potem šele pridejo slovenski šport pa slovensko gospodarstvo pa slovenski razvoj in tako naprej. In potem šele regionalne oznake, za katere se nekateri tako zavzemate, in za posamično tekmo, ki naj bo točno pred vašim pragom. Ampak jaz mislim, da ne bi smeli razmišljati tako. Ker je, kot so nekateri rekli, Slovenija res majhna in da je logistično obvladljiva, ampak vprašajte se, če nimate v mislih samo ene tekme, kaj se bo dogajalo naslednjih 10, 20, 30 let, ko bodo ti objekti stali, ali bodo tisti, ki bodo želeli teči biatlonsko tekmo, morali iz Murske Sobote vedno na Pokljuko, iz Maribora vedno na Pokljuko iz Dolenjske, ali bi morebiti bilo pametneje, če bi, ko že govorite o distribuciji objektov, razmišljali o tem, da bi te objekte približali ljudem in bi dali vsem možnosti, da bodo na teh objektih tudi izvajali svoje športne aktivnosti. Torej za voljo tega plediram za tem, da bi bilo čim več, če že ne vsi objekti v Mariboru, na Pohorju in v okolici.
Hvala. K besedi vabim poslanca Aleša Guliča. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Glasoval bom za univerzijado kljub temu, da nisem kandidat za župana v Mariboru, in kljub temu, da nisem abderit. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu, izvolite.
Sam bom predlog podprl, seveda sem pa že prej povedal, da me po svoje preseneča, ta tako imenovana konsenzualnost na eni strani vlade, vladajoče koalicije, na drugi strani opozicije, ko gre za projekt, katerega odgovornost bodo svojo ceno pa svojo politično odgovornost nosili poslanci, pa vlada naslednjega mandata. Sam seveda tukaj izražam po svoje presenečenje, hkrati pa čestitam organizatorjem, da so seveda uspeli skupaj spraviti projekt, izražam pa presenečenje nad vlado Republike Slovenije, ki s tako lahkotnostjo, brez tega, da bi kjerkoli to, bodisi v načrtu razvojnih programov ali pa mogoče pri razpravi, ki bi morala v Sloveniji teči v teh tednih, to pa je razprava o javnih financah, seveda tudi upoštevali. Jaz resnično predlagam organizatorjem, da zelo podrobno dobijo od vlade, katere postavke, kateri ministri, koliko in kdaj bodo res zagotovili denarja. Mogoče bi bilo seveda smiselno predlagati še kakšen drugi sklep, ampak to na matičnem delovnem telesu ni bilo možno, razen tega, da ste predlagali, da mora imeti policija posebno postavko, mogoče bi bilo smiselno za to seveda zaprositi ministra Žagarja, ki sedi tukaj, čez ta krog, da za to pridobimo še tudi kaj dodatnih evropskih sredstev, čeprav vem, da ste v Mariboru tudi glede na včerajšnje odločitve zelo uspešni. Sam bom sklep podprl. Bi pa na koncu vseeno prosil predsedujoče državnega zbora, da mi pove, katero točko in določbo poslovnika državnega zbora sem kršil, če sem šel po sredi tega prostora? Hvala.
Dovolite za mir v dvorani. Jaz verjamem, da si je kolega Cvikl sam to odgovoril, če pa ne, pa ste mu ostali poslanki in poslanci. Jaz pa vas ne bom žalil z odgovorom. Skratka, končali smo s fazo obrazložitev glasu. Zaključujem, prehajamo na glasovanje. Prosim vas, preverite svoje glasovalne naprave. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Nihče proti.]] Z veseljem ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Zahvaljujem se dr. Kugovniku, dr. Radoniču in gospodu Soviču za udeležbo. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, nadaljujemo s sejo. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O RAZGLASITVI USTAVNEGA ZAKONA O SPREMEMBAH 121., 140. IN 143. ČLENA USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE. Za to točko imamo predvideno 1 uro in 55 minut. Državni zbor je na 18. seji, dne 20. junija letošnjega leta, sprejel ustavni zakon o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije. V skladu s prvim odstavkom 182. člena poslovnika državnega zbora razglasi ustavni zakon najkasneje 8. dan po njegovem sprejemu, razen če najmanj 30 poslancev zahteva, da se sprememba ustave predloži v potrditev volivcem na referendumu. Zahteva za razpis referenduma ni bila podana, zato lahko državni zbor razglasi ustavni zakon o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije. Ustavni zakon razglasi državni zbor s sprejemom odloka o razglasitvi. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila ustavna komisija. Besedo dajem predstavniku vlade za uvodno predstavitev mnenja, mag. Žagar, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog odloka o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121. 140. in 143. člena Ustave Republike Slovenije, ki ga boste danes sprejemali in ki vsebuje predlog 72-ih poslancev s prvopodpisanim poslancem in predsednikom Državnega zbora Republike Slovenije, gospodom Francetom Cukjatijem, je pomemben imenik v razvoju države Slovenije in njene lokalne samouprave. Ustavne spremembe in zakonodaja, ki bo sledila iz njih, bodo in morajo omogočiti sodobno in tudi racionalno organizacijo državne in lokalne samouprave na obeh nivojih, tako občinskem kot pokrajinskem. Predhodne spremembe Ustave Republike Slovenije so med drugim omogočile, da je Slovenija lahko postala članica Evropske unije in drugih mednarodnih organizacij. Tokratna sprememba pa nam bo dala možnost, da se bomo tudi znotraj države lahko organizirali, kot to narekujejo potrebe časa in prostora, v katerem smo prisotni. Z ustanovitvijo pokrajin kot samoupravnih lokalnih skupnosti bomo decentralizirali odločanje države in s tem udejanili idejo subsidiarnosti, ki je ena temeljnih v Evropski uniji. Predvsem spremenjeni 143. člen ustave bo omogočil, da bomo lahko bistveno hitreje ustanovili pokrajine in izvedli decentralizacijo oblastnih funkcij, to pomeni prenos upravljanja pomembnega dela javnih zadev z državne na pokrajinsko raven, na kateri lažje in bolje zaznavajo potrebe v svojem okolju in na njih hitreje odgovorijo, so torej bližje ljudem in v njihovo večjo korist. Pokrajinska ureditev pa bo v našem notranjem političnem življenju prinesla tudi novo kvaliteto, to pa je večja odgovornost posameznim območjem za njihov hitrejši in bolj uravnotežen razvoj. Pokrajine bodo v prostoru med občino in državo opravljale tiste naloge lokalnega pomena, ki jih bodo občine zaradi lažjega izvajanja prostovoljno prenesle na pokrajine, po drugi strani pa zadeve regionalnega pomena, ki bodo določene z zakonom. Ob tem je potrebno poudariti, da mora sprememba ustave in zakonodaja, ki sledi iz nje, predvsem omogočiti prenašanje izvajanja številnih državnih nalog iz državnega nivoja navzdol, skupaj z ustreznimi finančnimi viri, kar bo omogočilo predvsem novo organizacijo izvajanj državnih nalog na obeh nivojih lokalne samouprave. Spoštovane poslanke in poslanci, ob tej svečani priložnosti se vam ponovno zahvaljujem za izkazano veliko podporo oziroma politično voljo postopkov regionalizacije naše države ter uveljavljanja načela subsidiarnosti. Hkrati pa upam in verjamem, da bomo takšno stopnjo sodelovanja ohranili tudi ob sprejemanju zakonodaje, ki bo dejansko omogočila decentralizacijo naše države in bistveno prispevala k uravnoteženemu razvoju Slovenije. Hvala.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Pred tem pa dovolite samo, da vas seznanim o predmetu, ki je zdaj v okviru te točke. Državnemu zboru bom dopustil debato samo okoli naslednjih besed; razglaša se ustavni zakon o spremembi 121., 140. in 143. člena Ustave Republike Slovenije, ki ga je Državni zbor Republike Slovenije sprejel na seji, dne 20.6. letošnjega leta. Samo to je predmet današnje razprave, kajti dejansko spremembo, vsebino obveznosti in financiranje, o vsem tem je državni zbor govoril 20.6. Kot rečeno, prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima kolega Josip Bajc, da predstavi stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranke več čas samostojne države Republike Slovenije poudarjamo pomen lokalne samouprave kot izjemno pomembnega vidika demokratične države. Lokalna skupnost namreč omogoča ljudem, da na svojem območju sami urejajo tista področja družbenega življenja, ki se neposredno nanašajo na življenje lokalnega prebivalstva. Za kvalitetnejše življenje prebivalcev je prav tako pomembna ureditev pokrajin kot druge ravni lokalne samouprave za urejanje področij, ki presegajo zmožnosti občin in ki pokrivajo celotno območje države. Obravnavanje odlokov o razglasitvi ustavnega zakona o spremembi 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije uzakonja ustavni zakon o spremembah 120., 140., 143. člena ustave Republike Slovenije, katerega smo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke soglasno podprli, in tako bomo podprli tudi obravnavni odlok. Kot smo že pri predstavitvi stališča Slovenske ljudske stranke pri obravnavi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona 120., 140. in 143. člena ustave, ponavljamo tudi danes, da sama sprememba ustave ne omogoča lokalne samouprave, ampak pričakujemo, da bo vlada sočasno pripravila tudi ostale zakone, ki so potrebni, da lokalna samouprava na drugem nivoju začne dejansko in formalno živeti. Zato bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke obravnavani odlok o razglasitvi ustavnega zakona podprli. Hvala.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS, poslanec Vili Rezman, izvolite.
Hvala lepa. Naj povem samo to, da poslanska skupina DeSUS deli tako prepričanje kot upe, ki jih je izrazil uvodoma minister v zvezi z odlokom o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah teh treh ustavnih členov, dasiravno sicer nismo preveliki navdušenci pretiranega in prepogostega spreminjanja ustave. Ampak to pot sodimo, da je to potrebno zavoljo tega, ker so posamični členi nekoliko togi v naši ustavi, kar zadeva lokalne samouprave. Ker sodimo, da gre za potrebo po ustavitvi tistih trendov, ki drobijo našo državo, ker sodimo, da gre za krepitev samouprave, demokratičnih procesov, pa tudi zato, ker gre za možnost bolj uravnoteženega razvoja po Sloveniji. Če smo v prejšnji točki govorili o konkretnem primeru, pa sedaj govorimo o načelnih možnostih, ki jih bodo ta vrata odprla nekoliko bolj na široko. Mi podpiramo ta odlok.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine SDS. Poslanec Branko Marinič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovane poslanke in poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo odlok o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije podprli. Ustavni zakon, ki ga obravnavamo danes oziroma odlok posega na tista področja, ki Sloveniji dajejo možnost zaključka druge ravni lokalne samouprave. V Slovenski demokratski stranki smo vse od začetka dajali svoj velik prispevek, ne nazadnje pa je tu bila tudi velika podpora poslank in poslancev, saj so z 72 podpisi podprli spremembe ustave in danes bomo v državnem zboru že odločali o odloku o razglasitvi navedenega ustavnega zakona. Prepričani smo, da bomo s sprejetjem tega odloka naredili pomemben korak na področju lokalne samouprave v Republiki Sloveniji. Kot rečeno, v Slovenski demokratski stranki bomo odlok o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije tudi potrdili. Hvala lepa.
Hvala vam. Predstavitev stališča poslanskega kluba Liberalne demokracije naj bi predstavil dr. Slavko Gaber. [[Ga ni v dvorani.]] Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Socialnih demokratov. Gospod poslanec Bojan Kontič, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo v prepričanju, da s predlagano spremembo mislimo vsi v tej dvorani, ki to spremembo podpiramo, resno, in z argumenti, ki smo jih v dosedanjih razpravah neštetokrat ponovili, ter z željo, da se vlada in konkretno ministrstvo resno lotijo zahtevane priprave potrebne zakonodaje, podprli odlok o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije.
Hvala. Tako smo končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Ker se je nekaj poslancev razpravi odpovedalo, kličem prvega naslednjega poslanca, Franca Kanglerja. Kolega Franc Kangler, se odpovedujete? [[Da.]] Naslednji naj bi imel besedo poslanski kolega Davorin Terčon. [[Ga ni.]] Naslednja naj bi imela besedo poslanka Majda Širca. [[Je ni.]] Besedo naj bi dal poslanki Cvetki Zalokar Oražem. [[Je ni.]] Besedo naj bi imel poslanec Jožef Školč. [[Ga ni.]] K besedi se je prijavil kolega Trofenik. [[Ga ni.]] K besedi je prav tako prijavljen kolega Anton Anderlič. Ga ni. Besedo dajem dr. Mitji Slavincu. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Glede na uvodno pojasnilo bom na kratko, seveda o predlogu odloka o razglasitvi ustavne zakona o spremembah teh treh členov ustave Republike Slovenije, kot je že bilo slišano, ta predlog podpiramo. Tudi sam osebno ga bom podprl. Pri tem pa poudarjam, da sam odlok še ne zagotavlja tistega, kar si ob tej podpori želimo, da samo sprememba ustave še ne bo dovolj in da je pred nami potem še toliko pomembnejše delo, ki ga je potrebno opraviti odgovorno in s pravim občutkom, s takim, da bodo ti procesi decentralizacije zares zagotovili skladnejši regionalni razvoj, hitrejši razvoj območij, ki so v tem trenutku za slovenskim povprečjem. Zavedati se moramo, da bo s tem, ko bodo spremembe zakona o regionalizaciji oziroma ustave, ki bo omogočala religionalizacijo, in če bo le-ta na osnovi tega odloka izpeljana tako, da bo omogočala hitrejši razvoj vseh območij, to zelo koristno tudi za Slovenijo kot celoto. Zmeraj se da primer, da je veriga močna toliko, kolikor zdrži najšibkejši člen, in poskušajmo sedaj regionalizirati Slovenijo na ta način, da bo dobila verigo iz čim močnejših členov.
Kolega Slavinec, dovolite, da posežem v vašo razpravo. Jaz sem na začetku opomnil, kaj bom dopuščal za razpravo in kaj ne. Danes razpravljamo o odloku, vsebino, ki jo podajate, smo opravili na prejšnji seji, to je bilo 20.6.2006. Jaz prosim, da se držite vsebine tako, kot so jo vsi tisti, ki naj bi govorili pred vami. Hvala.
Seveda je bila prispodoba z verigo, kot sem uvodoma povedal, mišljena s predlogom odloka, ki bo omogočil doseg in sledenje tistega cilja, kateremu je ta odlok namenjen. Bom podprl. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem poslanki Darji Lavižar Bebler. Je ni. Besedo ima dr. Slavko Gaber. Izvolite.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Sam bom podprl predlog odloka o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije. To je končen akt na precej dolgi poti in z željo, da bi čim prej prišel v pripravo dejanskih pokrajin, oblikovanja pokrajin, ga bo podprla tudi poslanska skupina LDS.
Hvala vam. In k besedi vabim še zadnjega prijavljenega poslanca, mag. Milana M. Cvikla. Ga ni. Besedo o odloku dajem predstavniku vlade, ministru. Se odpovedujete. Hvala. S tem pa tudi zaključujem razpravo. Medtem prosim vse poslanke in poslance, ki se nahajajo v preddverju, da se nam pridružijo, kmalu bomo prešli na glasovanje. Ker k predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje. Odlok o razglasitvi ustavnega zakona o spremembah 121., 140. in 143. člena ustave Republike Slovenije. Hvala. Obrazložitev glasu, kolega Tanko. Izvolite. Prehajamo na glasovanje. Izvolite.
V imenu poslanske skupine prosim za 10 minut premora. Hvala.
Pred odločanjem seveda dobite 10 minut odmora. Sprašujem pa, želi kdo - prvi dve stvari - želi še kdo obrazložiti svoj glas? In drugič, kolega Pavle Rupar, za vaš proceduralni predlog imate pooblastilo s strani vodje poslanske skupine? Imate. Potemtakem določam 10 minut odmora. Prekinjamo sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 16.00 uri. Hvala.
Spoštovane poslanke, poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo, prekinjeno na zahtevo kolega Pavleta Ruparja, ki je v imenu poslanske skupine SDS zahteval 10 minut odmora. Kolega Pavle Rupar, nam boste sporočili vašo odločitev.
Hvala lepa, kolega Peče. Vi veste, zakaj sem vzel 10 minut premora, ker kakšna poslanska skupina še vendarle ne jemlje povsem resno tega glasovanja, bi verjetno rabili tudi tri dni pavze. Ampak ne glede na to smo se odločili, koliko pokrajin bomo podprli, in s tem namenom bomo seveda glasovali za ta odlok. Ampak koliko jih pa bo, pa kdaj drugič. Hvala lepa.
Hvala vam. Torej prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti 5. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zbor predlagan odlok sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 19. izredno sejo državnega zbora. Vsem vam pa želim lep preostanek dneva. Srečno.