Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 3. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanca: Iva Dimic, mag. Alenka Bratušek, Marijan Pojbič, Franc Breznik, Miha Kordiš, Matjaž Hanžek od 15. ure dalje in Anita Koleša od 12. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednice Ustavne komisije. V skladu s peto alinejo šestega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je Kolegij predsednika Državnega zbora na 1. seji, 22. avgusta 2014 odločil, da mesto predsednika Ustavne komisije pripada Poslanski skupini stranke Mira Cerarja, mesto podpredsednika komisije pa Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Poslanska skupina stranka Mira Cerarja za predsednika komisije predlaga mene, Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije pa za podpredsednico predlaga gospod Marjano Kotnik Poropat. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednice Ustavne komisije ste prejeli. Za predstavitev stališč dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Za Poslansko skupino Združene levice ima besedo gospod Matjaž Hanžek.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Združene levice menimo, da sta oba predlagana kandidata primerna in prepričani smo, da bosta tudi dobro in korektno opravljala svoje delo. Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ugotavljam tudi, da ni prijavljenih razpravljavcev k tej točki. Zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prostim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o Predlogu sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednice Ustavne komisije. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Poslanske skupine so na podlagi sklepa o določitvi števila mest poslanskih skupin v delovnih telesih Državnega zbora in o določitvi poslanskih skupin, ki jim pripadajo mesta predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora, ki ga je na 1. seji 22. avgusta 2014 sprejel Kolegij predsednika Državnega zbora, in v skladu z mojim dopisom z dne 3. septembra 2014 v obravnavo Državnemu zboru predložile predloge za predsednika, podpredsednika in člane navedene komisije. Za predstavitev stališč dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Najprej je na vrsti Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo mag. Matej Tonin.
Spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni. Slovenija ima vsaj tri različne oblike varnostnih in obveščevalnih služb. Najbolj znana je zagotovo Slovenska obveščevalno-varnostna agencija oziroma kratko Sova. Prav tako ima Ministrstvo za obrambo svojo obveščevalno-varnostno službo, ki se ukvarja z nekoliko bolj vojaškimi zadevami, hkrati pa tudi Policija opravlja naloge obveščevalnih in varnostnih dimenzij. Ključno pri vsej stvari je, da ta parlament, da ta hiša opravlja civilni nadzor nad temi službami. Danes, po več mesecih, po več dneh, več tednih po volitvah parlamentarnega nadzora nad obveščevalnimi službami še vedno nimamo. Včeraj je bila imenovana nova vlada in praktično ta vlada bo imela roko nad temi varnostnimi in obveščevalnimi službami. Predsednik Vlade bo imel neposredno roko nad Sovo in minister za obrambo bo imel neposredno roko nad vojaško obveščevalno- varnostno službo. Vse te stvari bi lahko najprej opozicijo, pa tudi celotno državo skrbele, ker ni civilnega, ker ni parlamentarnega nadzora nad temi službami. Seveda pa je parlamentarna komisija, ki nadzira te službe in ki opravlja ta civilni nadzor, prav posebna komisija. Člani so voljeni z glasovi vseh poslancev, posebnost je tudi ta, da mora imeti v tej komisiji večino opozicija, da je ta komisija nekoliko manjša od drugih, ker lahko bolj učinkovito opravlja svoje naloge, in da mora za vsak nadzor posebna pooblaščena skupina biti sestavljena iz predstavnikov koalicije in tudi opozicije. Gre torej za posebno komisijo, ki terja sodelovanje koalicije in tudi opozicije. Brez sodelovanja ni možno vzpostaviti civilnega nadzora nad varnostnimi in obveščevalnimi službami. Razlike od preostalih odborov so, in sem jih že omenil, da so tu člani voljeni s strani vseh poslancev. V primerjavi z drugimi odbori in komisijami, ki jih prav tako ustanovi Državni zbor, se poslanske skupine popolnoma avtonomno odločajo, katerega člana, katerega poslanca bodo postavile v posamezen odbor. Če se spomnite, kakšen teden nazaj smo sprejeli odlok, kjer smo naredili razrez sestave odborov in komisij in smo lahko poslanske skupine v te odbore in komisije avtonomno predlagale posamezne člane. Pri Komisiji za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb pa je posebnost ta, da je glasovanje o vseh članih in da je za izvolitev potrebnih 46 glasov. Dosedanja parlamentarna praksa je bila, da se je vedno o tej komisiji glasovalo v paketu, če pa natančno preberete zakon, ki govori o imenovanju te komisije, pa mislim, da ni nobenih ovir, da ne bi glasovanja opravili o vsakem posameznem članu posebej. Seveda pa to ne pomeni, da lahko koalicija določa, kateri član opozicije bo sodeloval v tej komisiji, ker je še ena določba, ta pa je, da mora imeti v tej komisiji večino opozicija. Torej če neka opozicijska stranka ne želi predlagati drugega kandidata, potem se lahko zgodi naslednje – da bomo po individualnih glasovanjih prišli sicer do nekega števila članov Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb, ampak to razmerje ne bo takšno, da bi imela opozicija večino v tej komisiji, in bo ponovno prišlo do blokade. Zdi se mi pomembno, da presežemo to blokado, ki se zdaj vleče že kar na dveh glasovanjih, da čim prej sestavimo Komisijo za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb in začnemo s civilnim nadzorom nad službami, ki lahko vsakodnevno pogledajo v naše komunikacije, nam sledijo in počnejo še kakšne druge stvari, če jih mi ne nadziramo in jim ne gledamo pod prste.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništva Alenke Bratušek, zanjo gospod Jani Möderndorfer.
Dober dan vsem skupaj! Kot kaže, bo tudi ta točka pri MVK zadevah obstala na popolnoma istem mestu, kot je bila opravljena razprava že na prejšnji izredni seji. Bojim se, da izplena iz tega ne bo, predvsem zaradi tega, ker se v resnici od takrat pa do danes ni spremenilo popolnoma nič. Razen tega, da imamo ponovno nov postopek poziva predsednika Državnega zbora, na katerega so legitimno vse stranke predlagale svoje kandidate ali kandidatke. Kaj pa je v resnici tisto, česar v naši poslanski skupini zagotovo ne moremo podpreti? Ne moremo podpreti tega, kar že ves čas ponavljamo, da nekdo, proti kateremu tečejo različni postopki in ima kot tak možnost v tej komisiji opravljati nadzor nad delovanjem teh služb, se lahko ne nazadnje znajde tudi sam pri določenih prisluhih, kar je resnično sporno. To bomo danes v razpravi verjetno dolgo časa poslušali. Enkrat sem že omenil v prejšnji razpravi in zelo jasno povedal, kateri zakon je tisti, ki preprečuje, da bi se kaj takšnega lahko zgodilo. Pa vendar ni posluha za to povezavo. Namreč Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije, ki določa, da so nasprotja interesov okoliščine, v katerih zasebni interes uradne osebe vpliva ali ustvarja videz, da vpliva na nepristransko in objektivno opravljanje njenih javnih nalog. In v primeru gospoda Janeza Janše gre za tipičen primer nasprotja interesov. Ta zakon preprosto, ko se delamo vsi skupaj, kot da ne velja tudi za poslance in poslanke. Zato sam menim, tudi pozivam, da je ta razprava tekom današnje izredne seje čim krajša, kajti v vsakem primeru bo brezplodna. Že v naprej napovedujemo, da predloga, takšnega kot je, ne bomo podprli. Je pa poslanska skupina vložila v zakonodajni postopek spremembo zakona, na podlagi katerega tudi danes opravljamo volitve oziroma glasovanje za to komisijo, s katerim bi spremenili postopek predvsem v tistem delu, ko glasujemo, tako kot zakon zapoveduje, da najprej glasujemo o celotni komisiji. Če v prvem poizkusu to ne uspe, seveda glasujemo posamično. Ta predlog, verjamem, da če bo sprejet, bo rešil tudi vse te dileme. Dileme okoli tega ali opozicija oziroma pozicija je enakovredno zastopana, kot je smisel same komisije, to pa je, da ima opozicija večino v tej komisiji, se pa da v samem postopku vedno rešiti in predlagati ustrezno rešitev, da bomo takšen način tudi zagotovili. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, zanjo dr. Simona Kustec Lipicer.
Spoštovani predsednik, cenjeni zbor! V poslanski skupini SMC želimo izpostaviti nekaj, sicer splošno znanih, dejstev, ki se nanašajo na parlamentarni nadzor nad delovanjem obveščevalnih in varnostnih služb. Celovito postavljen in odgovorno implementiran sistem parlamentarnega nadzora nad delovanjem teh služb je in mora biti sestavni del vsake demokratične države, gledano tako vsebinsko kot institucionalno. Po naravi dela tovrstne parlamentarne komisije opravljajo izjemno pomembno in z vidika tako varnosti posameznikov kot tudi države visoko občutljivo nalogo nadzora nad dejavnostjo varnostno-obveščevalnega delovanja izvršne veje oblasti. V primerjavi z drugimi parlamentarnimi telesi so tovrstne komisije nadzora zaradi narave svojih pristojnosti in dela zato tudi deloma drugače in specifično urejene. Tudi v Sloveniji obstaja takšna praksa. Do četrtega sklica Državnega zbora je bila omenjena komisija regulirana s poslovnikom Državnega zbora, nato pa z zakonom o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb, ki je bil sprejet leta 2003 in dopolnjen leta 2007. Slednji je v luči zaščite visoko občutljivih kompetenc same komisije in hkratne zaščite pred njeno morebitno zlorabo pristojnosti upravičeno izjemno restriktiven. Predsednika, podpredsednika in člane komisije izvoli Državni zbor z večino glasov vseh poslancev. Zgolj da bo nesporno, govorimo o enaki absolutni večini 46 glasov od 90, ki jo mora na primer za svojo izvolitev s strani parlamenta dobiti kandidat za predsednika vlade. Nadalje. Kot izhaja iz zakonskih pooblastil, komisija nadzira varnostno-obveščevalno dejavnost in načine, s katerimi izvršna veja oblasti pridobiva varnostno-obveščevalne podatke. In še, odsotnega člana komisije ne more nadomestiti noben drug član. Seje komisije so zaprte za javnost. Komisija ne more odločati niti na korespondenčni seji. Slovenski sistem nadzora nad varnostno-obveščevalnimi službami je torej ustrezno in odgovorno restriktivno zastavljen. Z namenom celovite zaščite pravic in temeljnih svoboščin svojih državljank in državljanov, pa tudi izvršne veje oblasti, katere delovanje nadzoruje ta parlamentarna komisija, nas sistem opravičeno in utemeljeno postavlja visoko zahtevane pogoje tako za samo ustanovitev kot nadaljnja izvajanja nadzora tovrstnih dejavnosti. Takšen odgovorno restriktiven odnos do omenjene komisije se pričakuje tudi od poslanskih skupin, ko so pozvane, da vanjo predlagajo svoje članice in člane. Pričakuje se, da imenovani lahko delujejo brez kakršnihkoli omejitev in da jim lahko vsi člani Državnega zbora kot tudi celotna javnost absolutno zaupamo. Predlog, da se v delo Komisije za nadzor nad obveščevalno-varnostnimi službami vključi poslanca, ki prestaja zaporno kazen in je pravnomočno obsojen zaradi okoriščanja na račun države, onemogoča tako poslankam in poslancem kot državljankam in državljanom, da bi lahko polno zaupali v delo tako sestavljene komisije. Komisiji sami pa omejuje potrebno najvišjo avtoriteto, ki jo mora imeti pri svojem delu. V funkciji predstavnikov državljank in državljanov ter parlamentarnih nadzornikov delovanja oblasti zato v Poslanski skupini SMC ne moremo potrditi današnjega kolektivnega glasovanja za sestavo komisije, in to zgolj zaradi enega od predlaganih članov, katerega morebitno delovanje v tej komisiji iz že navedenih razlogov ocenjujemo kot nesprejemljivo in omejujoče za nemoteno in zaupanja vredno delovanja te komisije. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, za njo mag. Branko Grims.
Vsem prav lep pozdrav. Dejstvo, da še vedno nimamo ustreznega nadzora nad varnostno-obveščevalnimi službami, najbrž sedaj že uradni koaliciji in vsem njihovim podaljškom v opoziciji zagotovo ni v ponos. Nasprotno! Gre za dejstvo, da se krši pravni red te države, da se potencialno kršijo človekove pravice. Pri vsem, kar se dogaja s to komisijo, zlasti s problematiziranjem enega člana, je seveda očitno, da gre za sprenevedanje. Vsi dobro veste ali pa bi morali vedeti, glede na posel, ki ga opravljate sedaj, in funkcijo, ki jo imate, da so se te službe v preteklosti proti SDS dokazano že zlorabljale in očitno se jih je hotelo tudi v tem času ali pa se jih hoče še vedno. Bomo videli, kakšno bo glasovanje. Samo primer, eden od konstruktov, ki so se razkrili ravno ob nadzoru, nenapovedanem nadzoru, ki se ga sedaj z neko novelo hoče preprečiti, se je pokazalo, da se pripravlja nek konstrukt, kako naj bi SDS trenirala neke muslimanske skrajneže za osvobodilno vojsko Kosova, se je takrat temu reklo. To je torej tisto, ker je treba reči. Tisto, kar je pa sprenevedanje, in tisto, kar je najhuje pri tej zgodbi pa je, da iz vaših besed, iz besed predsednika Vlade včeraj in iz ravnanja predsednika Državnega zbora sledi dolgotrajno načrtno in ponavljajoče se izražen namen kršenja človekovih pravic, ki se v tem trenutku tudi že dogaja. Zakaj se problematizira en mandat, konkretno gospoda Janeza Janše? Zaradi tega, da se samo vedno znova poliva gnojnica. Če bi hoteli, bi o tem seveda že zdavnaj odločili. Išče se izgovor. Saj veste, kaj je rekel Churchill: "Če hočeš eno stvar zavleči, ustanovi komisijo." Ampak tukaj, gospe in gospodje, ni nobene pravne dileme. In to, recimo, dr. Cerar, ki se ne more izgovarjati na to, da je prava neuka oseba, zagotovo preklemansko dobro ve. In tudi vsi ostali to zelo dobro veste, ker vas je na to, če slučajno niste sami tega naštudirali, opozorila pravna služba Državnega zbora, ki ste ji zato izrekli nezaupnico, pa ste šli ustanavljat neko komisijo, ker vam njeno mnenje ni bilo všeč. To namreč ni stvar, kjer bi bila kakršnakoli dilema, ampak je o tem že presojalo slovensko ustavno sodišče in tudi Evropsko sodišče za človekove pravice. Mnenje obeh je bilo kristalno jasno. Če ga citiram. Pri mnenju Ustavnega sodišča Republike Slovenije, in veste, da ono tega ne spreminja, zapisano v odločbi UI317/11 iz leta 2011 piše, da je tretji vidik pasivne volilne pravice, torej pravice biti voljen, da se izvršuje tudi mandat v celoti, brez vsebinskih ali brez časovnih omejitev, gospe in gospodje. To je bila že presoja, ki je tukaj jasna. In kar je še bolj zanimivo, da je o tem presojalo tudi že Evropsko sodišče za človekove pravice, ki je v več primerih, recimo Lykourezos proti Grčiji pa potem Sobaci proti Turčiji, Sadak proti Turčiji in tako naprej zapisalo, da 3. člen protokola št. 1 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki ureja pravico do svobodnih volitev, vsebuje tudi pravico do izvrševanja pridobljenega mandata. In če greste pogledat, gospe in gospodje, te odločbe, vam zelo priporočam, da ne boste govorili neumnosti tukaj notri, potem boste videli, da iz njih nedvoumno izhaja, da kakršnokoli omejevanje mandata po vsebini ali pa dolžini pomeni direktno kršitev Temeljne listine o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah. In to vi počnete. Počnete od prvega dne, ko imate mandat, počnete do danes, včeraj je namen nadaljevanja tega početja izrazil predsednik Vlade, kar je izjemno žalostno, in bi moralo skrbeti vsakogar, ki mu je za pravni red, in danes to govorite tudi vi. In tako pridemo do izredno nenavadne situacije, [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]prav v tem trenutku s pravno državo in pa pravnim redom. Pa seveda tudi, če želite, z etiko funkcionarjev, ki bi morali imeti najprej pravno znanje ali pa se vsaj dati podučiti, preden odprejo usta, če imajo neko etiko in osebno integriteto. To pomeni, da v tem trenutku sistematično in načrtno kršijo človekove pravice, ne samo volilno pravico, pasivno volilno pravico, pravico [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]gospodu Janezu Janši, ampak tudi aktivno – vsem, ki so zanj dali svoj glas, več kot 6 tisoč ljudi, najprej predsednik Državnega zbora, ki to parodijo dopušča, in seveda potem tudi predsednik Vlade, ki očitno vse to pospešuje. To pa je pravni red Republike Slovenije.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenija, zanjo gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Državni zbor je na 1. izredni seji 25. 8. 2014 med drugim obravnaval Predlog sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Tedaj smo izglasovali sklep, da se obravnava te točke preloži, in sicer do končne odločitve Mandatno-volilne komisije. Med kandidati za člane te komisije je bila predlagana tudi oseba oziroma poslanec, ki je pravnomočno obsojen na kazen zapora, in kazen v tem trenutku tudi prestaja. Zato je tudi Poslanska skupina DeSUS soglašala, naj se ta točka preloži do odločitve o statusu oziroma o mandatu tega poslanca. Ponovno smo tri dni pozneje na drugem izrednem zasedanju Državnega zbora obravnavali praktično identičen akt. Zopet je v okviru sestave komisije bil predlagan za člana pravnomočno obtožen poslanec in naša odločitev do tovrstnega sklepa je bila negativna. Danes 19. septembra imamo v okviru 3. izredne seje identičen akt na mizi. In sedaj se že ponavljam, med predlaganim člani za omenjeno komisijo je spet predlagan poslanec, v čigar mandatu v vmesnem času ni bila sprejeta še nikakršna odločitev. Poslanec, ki ga še vedno bremeni pravnomočna sodba slovenskega sodišča, poslanec, ki prestaja kazen zapora. Zakaj tudi poslanci in poslanke Poslanske skupine DeSUS še vedno vztrajamo pri istem stališču, kot smo ga predstavili že na obeh predhodnih sejah? Ker Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb ni zgolj običajno delovno telo Državnega zbora. Gre za komisijo, katere pristojnost se nanaša na nadzor in obravnavo najbolj zaupnih in javnosti skritih podatkov Republike Slovenije. Zato tudi zakonodaja predvideva, da se njena sestava določi z absolutno večino poslancev, torej za izvolitev je potrebnih 46 glasov. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da v omenjeno skupino ne moremo in ne smemo izvoliti pravnomočno obsojenega člana na prestajanju kazni zapora. Res pa je, da bomo morali odločitev glede njegovega statusa poslanca v Državnem zboru sprejeti čim prej. V ta namen je že bila imenovana posebna strokovna komisija, v katero so lahko po enega člana predlagale vse poslanske skupine, ki sodelujejo v Mandatno-volilni komisiji. Tudi poslanska skupina, katere član je predmet te obravnave. Kolikor smo seznanjeni, se je ta komisija že sestala in pričakovati, da bo v kar najhitrejšem možnem času podala svoje strokovno mnenje. Na podlagi tega se bomo lahko poslanke in poslanci odločali o nadaljnjih korakih. Poslanska skupina DeSUS bo ravnala enako kot doslej. Glasovali bomo proti predlaganemu sklepu. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospa Anita Koleša. Se opravičujem.
Katič. Pozdravljeni, gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni! V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Zavedamo se, da je sicer treba to komisijo ustanoviti, to pa ne pomeni, da nas ne sme nič zanimati, kdo bo opravljal naloge v njej. Dejstvo je, da je v omenjeno komisijo kot član predlagan tudi poslanec, ki trenutno prestaja zaporno kazen. Zato po našem mnenju ni prav, da bi takšna oseba opravljala tako občutljive naloge, kot je nadzor nad delom obveščevalnih in varnostnih služb. Zaradi navedenega sta posledično pred nami le dve slabi odločitvi. In Socialni demokrati bom zato podprli manj slabo. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, zanjo dr. Matej T. Vatovec.
Gospod predsednik, drage kolegice, kolegi, tovarišice, tovariši! Naše stališče pravzaprav ostaja nespremenjeno od tiste prve izredne seje, na kateri smo o tem že govorili in ne bomo preveč ponavljali tega stališča. Poslanec Janez Ivan Janša je pravnomočno obsojen na zaporno kazen, daljšo od šestih mesecev, in to je dejstvo. Če gremo brat 9. člen Zakona o poslancih, mislim, da bi ga morali malo bolj poudarjati, očitno ga bomo zdaj še enkrat morali. Tretja alineja pravi: "Če je s pravnomočno sodbo obsojen na nepogojno kazen zapora, daljšo od šest mesecev, poslancu preneha mandata." Drugi odstavek: "Poslancu preneha mandat z dnem, ko Državni zbor ugotovi, da so nastali razlogi iz prejšnjega odstavka." Mislim, da so ti razlogi nastali in da je samo stvar v tem, da ta državni zbor ugotovi, da so ti razlogi nastali. Tu imamo eno takšno situacijo kot pri Poevem Ukradenem pismu, ko je stvar vsem na očem, ampak je nihče ne vidi. Ali pa z neko drugo metaforo, mogoče bližjo komu drugemu: Oči imajo, da bi videli, pa ne vidijo. Ta pravna fikcija je lahko veljala pred potrditvijo mandata, zdaj pa ne več. Ko bosta Mandatno-volilna komisija in Državni zbor tudi pravnoformalno ugotovila, da so izpolnjeni pogoji za prenehanje mandata, bo pač mandat poslanca prenehal. Državni zbor bo sicer imel možnost, da poslancu dovoli opravljanje, to je tretji odstavek 9. člena, ampak ne vidimo posebnega utemeljenega razloga za to. Torej je nesmiselno, da imenujemo nekoga v komisijo, ki tega dela ne bo mogel opravljati in bo zakompliciral nadaljnje delovanje te komisije, ker bo treba imenovati novega člana in tako naprej, ker pač ne bo več poslanec. Imamo celo vrsto drugih zadržkov glede lika in dela gospoda Janše, ki so javnosti tudi dobro znani in jih ne bomo zdaj ponavljali ter posebej izpostavljali. Že tisto bi bilo dovolj, da zavrnemo ta sklep, ki je danes na dnevnem redu. V tem primeru pa ni niti formalnih razlogov, da bi ga podprli, zato bomo glasovali proti.Hvala.
S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in sledi razprava poslank in poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima mag. Matej Tonin.
Spoštovani kolegice in kolegi! Ko poslušam vsa ta stališča, se mi zdi, da se enostavno ne slišimo. Mi se danes tukaj pogovarjamo o tem, kako bi vzpostavili parlamentarni nadzor nad obveščevalnimi službami, ves čas pa se debata vrti okrog mandata Janeza Janše. In jaz imam čedalje bolj občutek, da ni v tej dvorani – razen nam v Novi Sloveniji nobenemu v interesu vzpostaviti civilnega nadzora nad obveščevalnimi in varnostnimi službami. In da ta boj, ki se ga gremo ali ki se ga greste z ustanovitvijo te komisije, se zlorablja samo za to ali uporablja za to, da drug drugemu dokazujete, kakšen je mandat Janeza Janše. Torej tisti, ki tej stvari ves čas nasprotujete, enostavno hočete povedati, da mislite, da Janez Janša ne bi smel sedeti v parlamentu. Tisti, ki ga predlagajo, pa očitno mislijo, da bi moral v parlamentu biti. Da so bojazni, ki jih v vaših stališčih poudarjate, odveč, da kako bi lahko prisotnost gospoda Janeza Janše ovirala delo komisije in podobno. Samo dva detajla, ki sta zelo pomembna, in ju morda tisti, ki v tej komisiji še niste bili, ne poznate. Prvič, ta komisija gre lahko v nadzor samo pod pogojem, da je nadzorna komisija sestavljena iz predstavnikov koalicije in opozicije. Če člani koalicije ocenjujejo, da je gospod Janez Janša neprimeren, da bi šel v nek nadzor na policijo, bi enostavno to lahko preprečili tako, da ne bi želeli predlagati svojega člana nadzorne skupine, in ta nadzorna skupina ne bi mogla opraviti nadzora. Torej koalicija, vi imate roko nad tem, da če želite, lahko gospodu Janši preprečite opravljanje nekega nadzora. Ampak to niti ni tako pomembno. Bolj pomembno je naslednje. Uradni dokument, ne govorim na pamet. Če nadzorovane službe, kot so policija, Sova in vojaška obveščevalno-varnostna služba ocenjujejo, da bi posameznik, ki pride v nadzor, lahko ogrozil njihovo delo, ker je v nekem postopku, lahko ta nadzor zavrnejo. Glejte, konkretno je policija 25. marca 2010 predlagala, da se na podlagi 27. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru odloži izvajanje nadzora s strani komisije, ker je bil član te komisije Zmago Jelinčič Plemeniti, ki ima v neki zadevi, ki so jo želeli nadzorovati, status osumljenca. Ste dobro poslušali? Torej vse to, kar sem zdaj povedal, govori v prid temu, da če je nek poslanec problematičen in v postopku, ne more teh služb nadzorovati, ki njega nadzirajo. To je prva stvar, ki se je je treba zavedati. Druga stvar, celo vi imate politično možnost, da nekemu poslancu opozicije preprečite, da bi šel v nadzor nad neko službo. Torej vse te bojazni, ki jih izpostavljate v svojih stališčih, so nepotrebne. In se resnično sprašujem, zakaj potem takšen odpor do ustanovitve te komisije, če boste imeli vse možnosti, da boste nekomu preprečili nadzor, če imajo nadzorovane službe možnost, da ta nadzor preprečijo. Jaz vaših argumentov enostavno ne razumem. Edina stvar, ki jo razumem, pa je ta, da to glasovanje uporabljate za to, da javnosti dokazujete, kaj si mislite o mandatu nekega poslanca. Ampak to ni prav. To ni prav! Mi bi morali parlamentarni civilni nadzor nad obveščevalnimi in varnostnimi službami vzpostaviti, to komisijo ustanoviti, potem je pa na parlamentu, kaj bo odločil in kaj bo storil glede mandata Janeza Janše. Ni pa pošteno ne do države, ne do Državnega zbora, da zdaj te okoliščine uporabljate za to, da onemogočate vzpostavitev civilnega nadzora nad obveščevalnimi in varnostnimi službami. In vas res prosim, spoštovana koalicija oziroma tisti, ki ste napovedali, tudi nekateri iz opozicije, da ustanovitve te komisije ne boste podprli, da razmislite, ali je to pametno. Jaz vem, da ste se v poslanskih skupinah marsikaj dogovorili, verjamem pa tudi v vašo zdravo pamet, da ti argumenti in razprave v Državnem zboru še kaj štejejo, da ne govorimo tja nekam v tri dni, v prazno, in da se da morda kogarkoli še s kakšnimi pametnimi argumenti prepričati. Mislim, da sem danes nanizal vsaj dva zelo tehtna argumenta, da odpravita vse vaše bojazni, da to komisijo končno ustanovimo. Res še enkrat prosim, da to naredimo zaradi države in zaradi državljank in državljanov, ki so lahko v neprijetnih okoliščinah zaradi tega, ker mi poslanci ne opravljamo svojega dela in ne opravljamo civilnega nadzora nad obveščevalnimi in varnostnimi službami.
Gospod Jože Tanko, proceduralno.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Pravkar, pred nekaj minutami so vložili na elektronsko klop mnenje, ki ga je zapisala o predmetni točki Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Ob 10.22 je bilo to vloženo. Če datumi držijo, ste vi ta dopis dobili včeraj. Mislim, da je skrajno nenavadno, da nas niste, ko ste začeli sejo in to točko dnevnega reda, na to niti opozorili. Skrajno nenavadno za predsednika Državnega zbora, da je začel točko dnevnega reda tako, da je prikril dokument Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki ga je za predmetno točko dobil. Na vas osebno je bil naslovljen. Vi ste zaprosili za njega. In gospod predsednik, jaz mislim, da na tak način govoriti o višji politični kulturi, kot se je to deklamiralo v tem obdobju po volitvah in volilni kampanji, je nedostojno, ker ravnate popolnoma drugače. Popolnoma drugače. In glede na to, da to mnenje po mojem na hitro govori drugače, kot so bila nekatera stališča poslanskih skupin tukaj predstavljena, predlagam, da odredite čas oziroma prekinitev seje, da bomo poslanci vsaj to mnenje lahko v miru prebrali. Predlagam, da daste pol ure časa, da to proučimo, pogledamo, da vidimo, kako bomo potem razprave peljali. Še enkrat pa opozarjam, gospod predsednik, da si kot prvi med nami kaj takega, da ste dobili mnenje na vašo zahtevo Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora o točki dnevnega reda, ki ste jo začeli prej, preden ste vi to razdelili in verjetno ste pričakovali, da bo šlo to mimo poslanskih skupin in današnjega odločanja, je neprimerno za status predsednika Državnega zbora. Predlagam polurno prekinitev. Hvala lepa. Oziroma zahtevam.
Če odgovorim na ta proceduralni zahtevek. Prvič. Če bi hotel to zadevo prikriti, tega ne bi poslal naprej, ker je bilo naslovljeno name. Druga stvar. Tisto, kar je v tem proceduralnem mnenju, je, da ugotavlja zgolj tisto, kar se je vedno trdilo, da je možno o tem primeru glasovati zgolj v celoti, torej kot paket. Da se boste lahko vsi seznanili s tem mnenjem, odrejam polurni premor oziroma prekinitev. Nadaljujemo deset čez enajst.
Nadaljujemo s prekinjeno točko dnevnega. Besedo ima gospod Žan Mahnič SDS, pripravi naj se gospa Eva Irgl SDS. Proceduralno? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Po navadi se da poslanski skupini, ki je zahtevala prekinitev, tudi tri minute za pojasnitev razlogov in pa tudi kakšnih drugih okoliščin. Mi smo ta dokument, ki je bil pač vložen ob 10.22, se pravi po začetku točke dnevnega reda, na katero se nanaša, pregledali. Ugotovili smo, da v tem mnenju Zakonodajno-pravne službe ni pravzaprav nobene podlage za tisto, o čemer so govorili predstavniki nekaterih poslanskih skupin v stališčih poslanskih skupin. Popolnoma nobene podlage. Državni zbor mora odločati o komisiji v celoti. Mora pač sprejeti nek predlog. Opozoril bi še na to, da sem že pred časom, prvič, ko ste zavrnili ta predlog, pozval predsednika Državnega zbora, da takrat poda nov poziv poslanskim skupinam za predlaganje članov, napiše tudi ustavne, zakonske ali poslovniške omejitve, zakaj nekateri poslanci ne bi mogli opravljati funkcije v Komisiji za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Ugotavljam, da predsednik Državnega zbora v tem pozivu ni napisal nobenih omejitev. To lahko tudi vsi, ki ste ta dopis prejeli tako kot jaz, pogledate in vidite, da lahko je katerikoli poslanec kandidat za opravljanje funkcije v Komisiji za nadzor varnostno-obveščevalnih služb, pa naj se piše Tanko, Mesec, Lipicer, tudi Brglez ali kakorkoli drugače. Iz te razprave poslanskih skupin, ki je bila tukaj, ugotavljamo samo eno, da samo Janez Janša ne sme opravljati funkcije v Komisiji za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Samo Janez Janša. Medtem ko to argumentacijo govorite, se nekateri sklicujete ali so bila povedana dejstva, ki ne držijo. Tudi ne drži dejstvo, da je bil obsojen zaradi okoriščanja na račun države. Tega ni nikjer v nobeni sodbi. ni ne zneska, ni ne dejstva, ni ne datuma, ni ne dokaza, ničesar. Ugotavljam, da vsi tisti, ki se izrekate o tem vprašanju, delujete neustavno, nezakonito, neposlovniško, ampak da uporabljate neke druge standarde, ki niso nikjer zapisani. Hvala lepa.
Ugotavljam, da ste uporabili proceduralno možnost, da ste se izrekli o tistem, kar vam drugače po poslovniku ne bi šlo, ker bi šlo pravzaprav za tisto prekinitev, ki pride pred samim odločanjem. Takrat je pojasnitev treh minut. Ampak to niti ni pomembno. Mislim, da je važno, da nadaljujemo s samo sejo. Sedaj ima besedo, tako kot sem prej povedal, gospod [[…]]Prosim?
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ne bi rad zapletal s temi proceduralnimi predlogi, ker se mi ne zdi v redu. Ampak jaz sem dolžan pač opozoriti na to, kar je bilo predloženo – in nam zatajeno, da je vloženo v dosje Državnega zbora, da je drugačno od tistega, kar tudi govorijo nekateri vodje poslanskih skupin v imenu poslanskih skupin. Če niste pač v stanju, da omogočiti vsem poslanskim skupinam primeren dostop do gradiv Državnega zbora, da smo na to opozorjeni, da nekateri veste pri isti točki več iz gradiv iste hiše, v kateri smo, in nam zadeve prikrivate, potem sem vam že povedal, da je to neprimerno pristransko ravnanje. Če to počne predsednik Državnega zbora, je to še toliko bolj nekorektno. In zdi se mi, gospod predsednik, da za delo poslanskih skupin v tem mandatu ni poskrbljeno tako, kot bi človek pričakoval od tistega, kar ste napovedovali, da bo delo korektno, da bomo poslanske skupine enakopravne, da bomo enakovredni in tako naprej. Seveda v okviru glasov, s katerimi razpolagamo. Tudi standardi, ki jih uporabljate, so zunaj tega, kar govorite. V stališču poslanskih skupin govorite o obtožbah proti enemu od poslancev. Jaz bi pričakoval od vseh poslanskih skupin in predsednika Državnega zbora in tudi tistih, ki boste danes glasovali, da svojo odločitev oprete na člen ustave, oprete na člen zakona in člen poslovnika. In to bi bilo verodostojno. Če pa vi glasujete na osnovi čustev, tega po poslovniku ni. Tega v poslovniku ni. In samo še za konec, gospod predsednik. Pričakujem, da boste zagotovili, da bomo poslanske skupine dobile materiale, povezane s točko dnevnega reda, pravočasno, to se pravi ne 10 minut po začetku točke dnevnega reda, ampak primerno prej, da z gradivi, s katerimi vi razpolagate in ste jih zaprosili, službe pa so jih naredile, da so to gradiva, ki so povezana s funkcijo predsednika in podpredsednika, to se pravi tudi s poslanskimi skupinami, in da se pač ta praksa, da delajo službe za predsednika, ne pa za ostale, prekine. Vi nam morate zagotoviti pri točki dnevnega reda vsa gradiva, ki so na razpolago, in to pravočasno.
Zdaj odgovor na to vaše proceduralno. Moram povedati, da so vse poslanske skupine ob istem času pridobile to gradivo. V tem gradivu ni nobenega novega elementa, ki ga pravzaprav do sedaj že iz dosedanjih razprav ne bi poznali. Gre zgolj za to, da je praksa samega parlamenta tista, ki je interpretirala določbo samega člena in govori o tem, da je možno o tej komisiji glasovati le v paketu. To je eno. Drugo, kar je pa absolutno pomembno, je pa tudi to, da za to, da je komisija izglasovana, da je treba pridobiti 46 glasov. To sta dve ključni dejstvi, mimo katerih ne moremo iti. Zaradi tega tudi ni bilo možno na kakršenkoli način zapisovati nekih pogojev, ki bi bili izven okvira tega, kar sam zakon pravi. Ampak če bo treba poslati še en poziv, bom najverjetneje dodal zapis člena, na katerega se zadeva nanaša. Ampak ne bo spremenil tega, kar se v samem parlamentu glede te točke dogaja. Zdaj mislim, da po tem odgovoru lahko nadaljujemo z razpravo. Besedo ima gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Da je Slovenija edina država v Evropski uniji, ki trenutno nima nadzora nad varnostno-obveščevalnimi službami, ni več potrebno govoriti. To zdaj vemo vsi. To ve tudi Evropa. V nedeljo so podmladki Mednarodne demokratske zveze sprejeli stališče, da je Janez Janša politični zapornik. O tem sem dobil kar nekaj klicev kolegov iz Avstrije, Luksemburga, tudi Hrvaške. Omenil sem tudi to problematiko, kako je z obveščevalnimi in varnostnimi službami pri nas in vsi so dejali, "vi res niste več normalna država". Vi ste evropska država očitno še samo v geografskem smislu, v vseh ostalih zadevah pa se od tega oddaljujete. Si vi predstavljate, da bi bila recimo Nemčija brez nadzora nad obveščevalnimi službami? Tam imajo v državnem zboru oziroma v parlamentu celo tako imenovani odbor G10, kjer sedijo poslanci z veliko veliko večjimi pooblastili, kar se tiče nadzora nad obveščevalnimi službami kot v Sloveniji, ker se tako radi primerjamo z Nemčijo, Avstrijo itn. Ampak bodimo odkriti, razlog, da te komisije ne ustanovimo, ni Janez Janša. Razlog, da te komisije ne ustanovimo, ni Janez Janša. Razlog je komisija. Dokaz za to imam tukaj: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb. Ena od poslanskih skupin je predlagala. V njem piše: "Nenapovedan ogled naprav in prostorov iz štiriindvajsetega in triindvajsetega odstavka 19. člena ter nenapovedan vpogled v dokumente, drugo gradivo in podatke … itn. Komisija mora izredni nadzor opraviti, če to pisno zahteva najmanj tretjina članov. V tej pisni obrazložitvi mora pisati, nadzorovano službo ali operaterja ter elektronskih komunikacij, prostore oziroma lokacijo, kje bo nadzor potekal in naprave ter dokumente, drugo gradivo in podatke, ki bo predmet nadzora. Namen nadzora. Predviden časovni okvir morebitne priloge. Ja, pa kakšen nenapovedan nadzor je to, če poveš, kam boš šel, kdaj boš šel in po kaj boš šel? Kakšen nenapovedan nadzor je to? A se vi hecate? Kakšen nenapovedan nadzor je, če ti poveš, "jutri pridem k vam". Ali si vi predstavljate, da inšpekcija pošlje v gostilno, restavracijo, kamorkoli, "jutri pa pridemo na ogled, pospravite vse stvari, ker drugače ne bo v redu". Ali je to nenapovedan ogled? Jaz res ne vem, kam gremo, no! Ampak tukaj je ena druga zadeva. Prihaja tako imenovani črni oktober za gospoda Zemljariča, za gospoda Gorenca itn., ko naj bi prišli neki nalogi iz tujine. In očitno Sova nekaj dela na tem področju. Slišim celo, iz neuradnih virov, da naj bi se arhivi, ki jih je v času vlade Janeza Janše Sova, arhivi bivše Udbe, prenesla v arhiv Slovenije, nosili nazaj na Sovo. Ali to drži in ali je to razlog, da se predlaga ta zakon? Ali to drži in ali je to razlog? Ker očitno si Janeza Janšo jemljete samo kot nek izgovor. Jaz vem, da tega zakona niste predlagali vi iz SMC, pač je predlagala to neka druga stranka iz tako imenovane opozicije. A ja, mimogrede, saj v tej komisiji ne bo imela večine opozicija. Dobro vemo, kako ena opozicijska stranka glasuje. Dejansko boste imeli večino vi, tako da tega se ni treba bati. Ampak očitno je, da je ta komisija en hud problem. In sprašujem vas, verjetno ste včeraj zasledili, da bo odločitev glede Janeza Janše kmalu znana. Kaj bo potem razlog? Recimo, da gospoda Janeza Janšo ali oprostijo ali vrnejo, verjetno ne bodo dopustili, da gre zadeva naprej na Ustavno sodišče ali celo na evropsko, kjer bo zadeva padla. Take blamaže si ne bodo privoščili. Ampak kaj bo potem? Kakšen izgovor bo potem? In druga stvar. Imamo komisijo. Kaj dela ta komisija? Dva meseca že odločamo o tem. Kako boste vi vodili vlado, če o simpl vprašanju, kjer imate dvotretjinsko večino ne morete odločiti. Kako boste vodili državo? Jaz ne vem, no, pa bi to komisijo lahko vsaj uporabili, da vam svetuje, kako se vlagajo kandidatne liste za občinske volitve, ker slišim, da imate velike probleme glede tega. Mogoče ste jih, glede na to, kakšni ste strokovnjaki, me ne čudi, da liste padajo. Veste, Sova je občutljiva stvar. Tukaj imam neke zadeve glede slovensko-bošnjaških, skrajnem islamu, to, kar sem včeraj govoril. Islamski radikalizem je hud problem, in to še bo problem. Treba bo opraviti razpravo, ampak niti ne vemo, kaj se na tem področju dogaja, ker ni nadzora. Tako, da apeliram [[izklop mikrofona]]
Preden dam besedo naprej, moram ugotoviti eno dejstvo, da predlog spremembe zakona ni predmet te razprave, ampak na tej razpravi razpravljamo zgolj o predlogu sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in člana komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, in bi želel, da se v nadaljevanju držimo te teme dnevnega reda. Besedo ima gospa Eva Irgl, SDS. Pripravi naj se dr. Franc Trček, Združena levica.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Očitno je, da je treba nekaterim v tej dvorani ponovno osvežiti spomin. Gospod Janez Janša je bil v Državni zbor izvoljen tako kot mi vsi – na predčasnih volitvah. Nato mu je Mandatno-volilna komisija, in to skupaj s predsednikom Mandatno-volilne komisije, ki je, mimogrede, doktor prava in tudi celotna potem skupina SMC potrdila mandat. Ponovno se je zgodilo to na seji Državnega zbora, kar pomeni, da je s tem mandat Janezu Janši postal nesporen. Nesporen tako kot vsak mandat od nas, ki tukaj sedimo. Kljub temu pa ves čas problematizirate ta mandat in mu ga želite odvzeti. In to z vsemi mogočimi zvijačami in pravniškimi triki. To je povedal tudi mag. Matevž Krivic. Z vsemi pravniškimi in drugačnimi triki. Ampak ker vam to ni dovolj, ste se zdaj odločili, da gospod Janez Janša, kljub temu da lahko opravlja svoje delo tako kot mi vsi, tega dela ne sme opravljati vsaj v eni izmed komisij. Gospod Janez Janša je član oziroma naj bi bil član treh komisij: Odbora za zunanje zadeve, Komisije za nadzor javnih financ in Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. S prvima dvema nimate nikakršnih težav, zadnja vam povzroča velikanske probleme. Zakaj? Zaradi tega, pravite, ker je bil pravnomočno obsojen, pa čeprav ste mu pred tem vsi skupaj brez nikakršnih drugačnih argumentov potrdili mandat. S situacijo, v kakršni je Janez Janša, so bili seznanjeni tudi volivci, ki so mu dodelili več kot 6 tisoč glasov, se pravi, situacija je tukaj jasna. In drugič, v tej komisiji naj ne bi sedel Janez Janša zato, ker naj bi bil v nekih postopkih, vsaj tako pravi gospod Möderndorfer, to trdi, ne vem, od kod njemu te informacije. To pomeni, da naj bi bil nadziran, da naj bi se mu prisluškovalo. Prav nihče, ki bo sedel v tej komisiji, ne more vedeti, ali se ga nadzoruje ali se mu prisluškuje, razen seveda dr. Trček, ki nam je pred časom celo sam pojasnil, da se ga nadzira, da se mu prisluškuje in tako naprej. Ampak gospod Trček bo še vedno član te komisije. Se pravi, tukaj ni nobene težave. Moram reči, da to ni nikakršen argument. Ko sem sama prvič bila izvoljena za poslanko Državnega zbora, to je bilo leta 2004, se spominjam, da smo prav tako imeli Komisijo za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, samo da je ta komisija takrat pač delala in dejansko opravljala nadzor nad temi organi. Ampak v tisti komisiji je takrat sedel gospod Zmago Jelinčič. Gospod Zmago Jelinčič je opravljal nadzor nad varnostnimi in obveščevalnimi službami, ampak kasneje se je ugotovilo, da tudi varnostno-obveščevalne službe očitno opravljajo nadzor nad njim, mu prisluškujejo, ga nadzirajo in tako naprej. Ampak ni bilo nobene težave. Komisija je normalno delala in tudi gospod Zmago Jelinčič je še vedno delal naprej. In me zanima, če je kdo od pravnikov, danes vas veliko sedi tukaj v stranki Mira Cerarja, takrat kaj rekel na to temo. Nihče. Nikogar to ni zanimalo. Zato trdim, da gre v tem primeru za politikantsko obnašanje, tudi za prav posebno politično obračunavanje z enim od poslancev, konkretno z gospodom Janezom Janšo. Da ne bom rekla, da gre za pobalinsko obnašanje, kot se je včeraj izrazil predsednik Vlade dr. Miro Cerar. Ampak, spoštovani kolegi, še posebej tisti, ki sedite v stranki Mira Cerarja, na oblast ste prišli s tezo, da boste vpeljali neke nove, visoke etične, tudi politične standarde. Ampak delujete proti ustavi, proti zakonom, proti osnovnim temeljnim načelom, ki obstajajo v tej državi. Tukaj pa jaz vidim ključni problem. In to je problem. Ni problem Janez Janša, kajti on je bil izvoljen tako kot mi vsi v ta državni zbor. In vi ste mu potrdili mandat. Jaz osebno bom podprla to komisijo, ker sem prepričana, da mora država Slovenija imeti v tem primeru Komisijo za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb, ker pač varnostno-obveščevalne službe ne morejo biti brez nadzora. In tako pričakujem tudi od ostalih, še posebej od tistih, ki govorite o funkcioniranju pravne države. Hvala.
Besedo ima dr. Franc Trček, Združena levica. Pripravi naj se dr. Vinko Gorenak, SDS.
Hvala za besedo. Bom zelo kratek. Tovarišice in tovariši! Tovariš Franc Trček nima nobene težave s tem če ni in ne bo član te komisije. Razpravi se odpovedujem, ker smo že vsaj petkrat slišali argumente z vseh strani. Kolega gospoda predsednika pa bi prosil, da malo bolj proaktivno in v skladu s poslovnikom vodi to sejo, ker, kot vidim, točka dnevnega reda ni Janez Ivan Janša. Hvala za besedo.
Besedo ima dr. Vinko Gorenak, SDS. Pripravi naj se gospod Tomaž Lisec, SDS.
Hvala lepa. Najprej naj izrazim veselje, da vidim gospo Kustec Lipicer, ker je prvič tu, kadar jaz razpravljam. In bom začel tam, kjer je ona ob tej točki dnevnega reda po mojem mnenju že šla čez mejo dopustnega. Pričakoval sem tudi od vas, predsednik Državnega zbora, da boste reagirali. Namreč menim, da je naredila kaznivo dejanje. In ko boste to naredili meni, kar ste naredili gospodu Janši, vas bom tožil, to vam lahko vnaprej povem. Vi ste namreč rekli, da je on osumljen okoriščanja na račun državljanov. Se pravi, nekaj je v žep dal na račun državljanov. Preberite si zapisnike, pa boste videli. Ko boste meni to naredili, se bova srečala na sodišču, to vam lahko povem. Janez Janša ni osumljen nobenega kaznivega dejanja in tudi obsojen ni bil za kaznivo dejanje, kakršno ste vi rekli. Preberite si sodbo! Veste, lahko je nakladat študentom, v parlamentu je pa treba biti malo bolj odgovoren pri izbiri besed. Druga zadeva. Gospod Möderndorfer, 701 glas in cela vaša poslanska skupina 3 tisoč in nekaj glasov. Saj niste pridigar, kajne, lahko greste tjale na ljubljansko škofijo, mogoče vas bodo vzeli. Tu pa jaz ne prenesem in ne bom prenašal takih besed, kot ste jih izrekli. Vi ste namreč rekli: "Nekdo, ki je v postopkih, ne more sodelovati." Ja, krasno! V kakšni postopkih pa je ta oseba? Kakšne zveze imate vi na policiji, da to veste? Kakšne? Jaz sem tam bil minister, pa nimam tovrstnih vpogledov, kakršne se vi greste. Naslednja stvar, ki jo je treba pri tem povedati, je pa naslednje. Noben član komisije – noben, od prvega do zadnjega, to vi dobro veste – v tem trenutku ne ve, ali je nadzorovan. Nihče. In vsaka oseba se torej lahko znajde v konfliktu interesov, vsaka oseba. Vendar vi vztrajate pri svojem. In ponovno pozivam gospo Lipicer, da v imenu svoje poslanske skupine pove, kateri člen ustave, zakona, podzakonskega akta ali poslovnika Državnega zbora onemogoča delo v tej komisiji konkretnemu članu parlamenta, to je Janezu Janši. Kateri člen? Vi ste pravna država, kajne? Saj vi ste volitve dobili na pravni državi, zdaj pa, za boga, izustite tri člene ali pa vsaj enega! Zraven vas sedi tudi pravnik, ustavni pravnik ali pravnik, kakorkoli, doktor znanosti, naj vam pomaga! Povejte, kateri člen! Saj vi ja prisegate na pravno državo. Ali pa je pravilo tako, da ko argumentov zmanjka, potem je pa – kaj? Kaj je potem za pravom in pravno državo? Ne vem, kaj. Vaši politični kriteriji. Torej vaše politikantstvo, ki se ga naj ne bi šli, kot je rekel včeraj predsednik Vlade. Vi ste včeraj pozivali k sodelovanju opozicije in tako dalje. Ja, za boga, ali ni to to? Hkrati pa onemogočate ustanovitev tako Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, bojkotirate delo ostalih dveh nadzornih inštitucij, torej Komisije za nadzor javnih financ kot tudi Komisije za peticije. Ja, kdo potem tukaj povzroča težave v Državnem zboru? In drugo. Veste, da tisti, ki ste dobili najmanj glasov – vsi štirje, seštejte se, pa boste videli, da je to 3 tisoč 200 in nekaj glasov – ste danes najbolj glasni in predlagate ne vem kaj vse: odvzem mandata in nesodelovanje v tej komisiji in ne vem kaj vse. Od kod vam moralna pravica? Takih moralnih pravic nimate. Seveda lahko to počnete in predlagate in celo uspeva vam iz razloga, ker vas podpira največja stranka v tem parlamentu. V tem pa je problem in problem je v tem, da je ta največja stranka dobila volitve na račun besed "pravna država, "enakost pred zakonom" in tako dalje. Sedaj, ko smo pa v parlamentu in ko vodite vlado, pa seveda pravna država velja za ene, za druge pa pravna država ne velja več. Gospa Kustečeva, ne vem, upam, da mi boste odgovorili. Upam, da mi boste odgovorili, kateri člen katerega zakona. Če boste pa rekli, da se to vam zdi, pa to ni pravo, je to politikantstvo, ne politika. Povejte, kateri člen, prosim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Tomaž Lisec, pripravi naj se gospa Jelka Godec.
Podpredsednik, hvala za besedo. Kolegi in kolegice! Mislim, da je Državna volilna komisija ugotovila, mi pa smo soglasno potrdili, da je mandat vseh nas 90 poslancev nesporen. Mandat vseh 90 poslancev. Vseh, med njimi tudi Janeza Janše. Danes pa poslušamo, da ni prav, je nesmiselno, ni zaupanja v imenovanje gospoda Janeza Janša v eno izmed delovnih teles tega državnega zbora. Ni zaupanja. Danes berem v Delu, da ni zaupanja v vlado Stranke Mira Cerarja. Pa še vedno nam vlada oziroma vlada nam približno 12, 13 ur. Ampak imenovanje vlade je bilo v skladu s poslovnikom, v skladu z zakoni, v skladu z ustavo. Enako je v skladu s poslovnikom, z zakoni in ustavo, da je lahko Janez Janša član te komisije. Popolnoma enaka zadeva. Ampak v imenu pravne države – popolnoma drugi vatli: za naše – pravna država, kaj rečemo, za vaše pa je pravna država tudi, kar si malo izmislimo mimo poslovnika, mimo zakonov in mimo ustave. Predsednik Vlade je včeraj rekel "moje mnenje" in se s tem postavil nad ustavo. Moje mnenje je, da je Janez Janša z lahkoto član, ampak na žalost nisem tak ustavni pravnik, za kakršnega se ima gospod Miro Cerar. Še več, v imenu te pravne države se skuša poslancu, ki smo mu soglasno potrdili mandat, vzeti mandat poslanca in mandat članstva v tej komisiji. In ker pravnih mehanizmov nimate, se skrivate za neko strokovno pravno komisijo, ki bo to ugotovila. Pa saj vemo, kakšni so strokovnjaki v tej komisiji! Gospod Ciril Ribičič – odprite malo Google, poglejte, kakšna pravna avtoriteta je in s kakšnimi političnimi funkcijami se je ukvarjal. Pravna avtoriteta? Dajte no, lepo vas prosim! Skratka s tem, če danes ne boste potrdili te komisije, spoštovani in spoštovane, boste potrdili ravno to, česar niste zagovarjali v predvolilnem času. Govorili ste: pravna, pravna, pravna država. Danes pa je pravna država tako: eno so besede, drugo pa dejanja. Občutek imam, da se na takih zadevah, kot je današnja, kažejo zametki neke, si bom upal drzno reči, brutalne pravne države po vaši meri, ki s političnimi odločitvami mimo poslovnika, mimo zakonov, mimo ustave želi umakniti opozicijo, ki je seveda preglasna; najlaže pa to naredite tako, da predsednika te stranke politično obglavite. Vrh sodstva – vemo, kako je politično inkriminiran. Dobili smo ministra za pravosodje, ki ima polno pravnih pack, polno političnih pack, pa včeraj ni bilo nobenega problema, da ste stisnili tipko in ga tudi, tako kot vse ostale druge ministre, potrdili. Seveda mislim, da ima gospod Janez Janša vrhunske kompetence za članstvo v tej komisiji, verjetno za razliko od marsikoga drugega. In vse tiste, ki mislite, da nima kompetenc, sprašujem, ali smo vsi kompetentni za vse odbore. Osebno mislim, da ob vsem našem spoštovanju, vsakega lahko vprašamo, da verjetno marsikomu kaj manjka za kakšno članstvo v odboru, pa nimam nobenega problema, da govorimo, razpravljamo in glasujemo za ali proti. In zakaj za vas, za katere je sporno članstvo gospoda Janeza Janše, ni sporno morda njegova funkcija člana Odbora za zunanjo politiko? Saj veste, lahko bi sedele v kakšni delegaciji kje v tujini in bi se s kakšnim neznanim, zelo pomembnim tujim diplomatom, državnikom na neznanem kraju, neznanem času, neznano kaj dogovarjal. Mednarodni škandal bi imeli, ne bi imeli nič oprijemljivega. Ampak to za vas ni sporno, sporno pa je, da bi opravljal samo en del svoje naloge, ki smo mu jo vsi potrdili. Skratka, spoštovani, postajamo očitno zaradi trmoglavljenja koalicije, ki se skriva za imenom pravna država, brez nadzora nad varnostnimi in obveščevalnimi službami, in spoštovani, tisti, ki boste danes odločili tako, kot ste se namenili, zavedajte se, da s tem rušite tudi pravno varnost države. Rušite pravno varnost države, h kateri ste se tako bogokletno zatekli in rekli: pravna država. Danes jo rušite tudi s pritiskom na to [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima gospa Jelka Godec, pripravi naj se mag. Anže Logar.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Kolegi in kolegice! Vsi veste, da zgodovine se ne da odpraviti, popraviti, zamenjati, kakorkoli, poslanec Janša je bil izvoljen z veliko glasovi, to vsi dobro veste, in bil je izvoljen tudi s polno zavestjo volivcev, kajti vsi so vedeli, da je pravnomočno obsojen takrat. Tudi vi dragi poslanci SMC in vsi ostali ste bili izvoljeni in to, če so vaši volivci s polno zavestjo glasovali, o čemer zdaj že močno dvomim, je prav, da začnete izpolnjevati vaše visoke moralne besede o visokih moralnih etičnih načelih. Glejte, pred volitvami o tem nihče ni govoril; Janša je bil na listi kandidatov, potrjen in tako naprej. Takrat ste verjetno mislili, da ne bo izvoljen oziroma ste močno upali. S tistega mesta tam ste nam, gospa vodja Poslanske skupine SMC gospa Lipicer Kustec, sporočali danes brutalno moč vaše absolutne večine. Glejte, glave vseskozi v pesek ne boste mogli tiščati, tako kot zdaj v papirje, vsaj spodobi se, da govorca, ki vas nagovori, pogledate, ampak danes, očitno, imate zelo zanimive papirje pred seboj. Glejte, dejali ste, da moramo vsi absolutno zaupati članom komisije; še več, državljani morajo absolutno zaupati članom komisije. Ali vi popolnoma oziroma absolutno zaupate Zakonodajno-pravni službi? Ne, ne zaupate, ker ste ustanovili neodvisnost komisije pravnikov, ki pa jim očitno absolutno zaupate; torej pravnikom, ki bodo odločali o mandatu Janeza Janše, in to seveda vsi dobro poznate. Gospod Aleš Zalar, ki je, recimo, dal podporo kandidaturi tožilcu Fišerju, ki je prej preganjal ljudi zaradi političnega izražanja, potem je to Dino Bauk, odvetnik vstajnikov, potem je tukaj Franc Grad, ki je, recimo, ko se je leta 2007 odrekel delu na Ustavnem sodišču dejal, prej je že nekaj govoril, pa dejal " … mi pa ne leži delo oziroma nisem usposobljen za delo s konkretnimi zadevami, kjer se uporabljajo že znana pravila, za to je potreben drugačen profil pravnika kot sem jaz. Navajen sem se ukvarjati z abstraktnimi zadevami. "In, recimo, gospod Ribičič, ki ima Bob leta 2010, ki je dejal: "Če se pošalim, bi rekel, da bi včasih z žrebom dobili boljšo sestavo državnih organov, kot pa jo dobimo z volitvami." Mislim, da bi ta bob leta veljal tudi danes v takšni sestavi, kot jo gledam na desni strani. Mi smo dodali gospoda Kučana, zato ker je 4. 9. 2014 dejal: "Preveč naporov število rodov Slovencev je bilo vloženih v prizadevanja za slovensko državo, da bi jo prepustili političnemu pobalinstvu, norčevanju iz institucij države, aroganci, cinizmu in neodgovornemu ravnanju." O kom je to govoril, mislim, da vam je jasno, na vse to, kar se dogaja danes in kar se je dogajalo v prejšnjih dneh. In tem ljudem zaupate. Glejte, jaz ne zaupam absolutno nikomur, tudi ne vsem članom komisije, vendar pa jim verjamem, da so ti člani dovolj usposobljeni, da ne bodo delali neumnosti. Glejte, o navzkrižju interesov smo že danes slišali, da se lahko najdemo vsi oziroma vsi, ki so v komisiji, v navzkrižju interesov, gospod Trček je tako ali tako, ampak o tem gospod Möderndorfer ne govori. Glejte, mandat ni sporen in to ni abstraktna zadeva, to je konkretna stvar in tudi odločanje o mandatu, odločanje komisije je konkretna stvar. Predlagam vam, gospodje in gospe v SMC, da kaj poveste o tem. Vi o tem sploh ne razpravljate, nimate mnenja. Veliko vas je pravnikov, veliko vas je takšnih, za katere mislim, da razmišljate s svojo glavo – tako ste včeraj dejali –, ampak ni razprave. Ne, za vas tako imenovano umazano delo opravljajo drugi. Tako bom rekla, Poslanska skupina SDS je samostojna poslanska skupina in v komisijo lahko predlagamo kogarkoli in mislimo s svojo glavo. Ampak vi sedaj od nas želite, da več ne mislimo s svojo glavo in v komisijo predlagamo nekoga, ki pač ni Janez Janša, nekoga, ki bo vam po volji. Ja, to pa zdaj ne gre skupaj. To pa ne gre. Zahtevate od nas, da nekoga spremenimo. Ne gre. Tako vas res prosim, da to komisijo danes potrdite, kot smo že slišali vsi, potrebna je in, ne vem, v dveh odborih Janša sedi brez problema, ni vas sram, da je v zunanji politiki. Vas ni strah, da vam bo delal sramoto po Evropi ali še kje drugje? Očitno ne. Meni to ne gre skupaj: dva odbora – okej, ena komisija pa ne. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Anže Logar, pripravi naj se gospod Andrej Čuš.
Hvala lepa, predsedujoči. Tu pred seboj imam dokument Državnega zbora, in sicer Sklep o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Nosi datum 22. 8. Na tem dokumentu je nalepka Logar Anže, zelo nujno. 22. 8. – zelo nujno. Danes smo en mesec kasneje. Pri vladni koaliciji, ki prisega na pravno državo, na visoke moralne, etične standarde in te komisije še vedno nimamo ustanovljene! Kaj bi danes moralo pisati: zelo zelo zelo zelo nujno? In ko bomo naslednjič razpravljali o isti zadevi, toliko "zelojev", da bo treba malo več nalepk na teh dokumentih. Komisija. Kaj je namen komisije? Kolega Mahnič je že razlagal, smo edina država v Evropski uniji, ki nima nadzora nad varnostnoobveščevalnimi službami. Danes pravite, da ne smemo ustanoviti te komisije oziroma potrditi te komisije, ker se ne strinjamo s sestavo. Postajate torej politični tajkuni. Veste, kaj so rekli gospodarski tajkuni? Moramo imeti nadzorne svete takšne, ki imajo sestavo, ki bo ustrezala upravi posameznega podjetja. In kaj se je danes s tajkuni zgodilo? Tisti, ki imajo nadzornike takšne, kot želijo, prej ali slej končajo na dnu. Sprašujem se, kje si vladna večina jemlje pravico, da odloča o tem, kaj naj posamezne stranke predlagajo, še posebej tedaj, ko jim normativna podlaga strankam omogoča to, da predlagajo svoje kandidate. Ne nazadnje, stranke so zato, da predlagajo svoje ljudi po ključu, ki je določen v uredbah, zakonih in ostalih dokumentih. Predsednik parlamenta, ki ga žal ta trenutek ni tukaj, poleg tega, da zadržuje dokumente, ki govorijo o zadevah, o katerih razpravljamo v tem visokem zboru, med drugim oporeka celo sestavi predloga opozicije za Komisijo za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Pravi, da naj opozicija zamenja predlog, pa bomo podprli. Vidim, da so moje besede naletele na plodna tla in je med nami predsednik Državnega zbora, zato lahko neposredno njemu naslavljam svoj očitek. Zdaj pa pozor. Ko je šlo za nek drug predlog, za predlog podpredsednika Državnega zbora, so se v medijih ustvarili oziroma pojavili očitki o predlogu Desusa, češ da je njihov predlog v času, pač, težkih časov ovajal duhovnike in delal za varnostnoobveščevalno službo nekega drugega sistema, za represivni organ, ki je kršil človekove pravice. In veste, kaj je predsednik Državnega zbora odgovoril na te očitke – da se on ne more vpletati v predloge poslanskih skupin. Dvojna morala: enkrat tako, drugič drugače. In gospod Hršak, ki je rekel zelo smelo in strumno za to govornico: "Ne moremo, ne smemo izvoliti takšne sestave." [[oglašanje iz dvorane]] Sem rekel, saj sem rekel, je treba poslušati. Popolnoma nobene besede ni imel zoper svoj predlog za isto osebo, ko smo govorili o podpredsedniku Državnega zbora. Glejte, kolegica Kustec Lipicer, tu ste govorili, da državljani morajo imeti polno zaupanje v komisijo za nadzor. Ali mislite, da kolegu Marjanu Dolinšku, ki ga večina sploh ne pozna, ljudje polno zaupajo?! Pa saj ga ne poznajo, saj ga še mi težko poznamo, razen v Zagorju, ga ostali poslanski kolegi še nismo slišali oziroma je redko spregovoril. Ali pa gospodu Trčku, on je vsaj prepoznaven, ampak [[izklop mikrofona]]
Mag. Anže Logar, prosim, da se v bodoče držite točke dnevnega reda. Ne razpravljate o vseh drugih, govorimo o točno določeni listi in o ničemer drugem. Besedo ima gospod Andrej Čuš, SDS.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ja, tokrat že drugič razpravljamo o komisiji za nadzor varnostnoobveščevalnih služb, drugič je pred nami predlog za sestavo omenjene komisije, to pa izključno zaradi enega razloga, mogoče dveh. Predvsem pa je razlog v tem, da vladajoča stranka Stranka Mira Cerarja z imenovanjem te komisije zavlačuje. Zaradi delovanja in glasovanja koalicije s Stranko Mira Cerarja na čelu smo danes v stanju, ko zavestno kršimo vso veljavno zakonodajo v Republiki Sloveniji tudi s področja nadzora nad varnostnoobveščevalnimi službami. Kolega Mahnič je povedal, da je ta parlamentarni nadzor nad varnostnoobveščevalnimi službami v Sloveniji precej blag v primerjavi s praksami nekaterih drugih držav. Nekako tudi sam ne morem razumeti, zakaj to kršenje zakonodaje, nespoštovanje zakonodaje, tega, ko tako govorite o pravni državi, o spoštovanju zakonodaje, in seveda zakaj se zavlačuje. Čudim se vsem besedam predsednika Vlade dr. Cerarja, ko že kar nekaj mesecev v glavi vsi slišimo samo: moralnost, etika, pravna država; zdaj pa ravno njegova stranka krši vse to, kar je govorila. In molk Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja to danes vse potrjuje, da vas peče vest, da se zavedate svojih zavajanj in nekako s tem vse ljudstvo vidi, kaj je vaša stranka v resnici. Imam pa tudi občutek, da celotna vladna koalicija čaka na 30. september 2014, ko bo Vrhovno sodišče končno odločalo o primeru Patria oziroma o primeru Janeza Janše, in to pet dni pred lokalnimi volitvami. Kakšno naključje! V politiki ni naključij. Tudi sam pravim, da ni naključje, če se tri tedne pred državnozborskimi volitvami zapre vodjo opozicije. Ta montirani proces, Patria, je v bistvu že vplival na več volitev, na državnozborske volitve 2008, 2011, 2014, vplival je na dvoje evropskih volitev – leta 2009, 2014 –, vplival je na lokalne volitve 2010, in glej ga zlomka, vplival bo še na ene. Očitno ste res imeli težave z vlaganjem list na občinske volilne komisije ali pa res nimate nobenega programa. Janez Janša je na volitvah v Državni zbor 2014 prejel 6 tisoč 116 glasov in se čudim danes vsemu moraliziranju in pametovanju poslanske skupine Alenke Bratušek, katere vsi štirje poslanci skupaj so prejeli 3 tisoč 799 glasov. Komentator po meri. Državna volilna komisija je, ko je bil Državni zbor konstituiran, ugotovila oziroma potrdila vseh 90 mandatov in tudi poudarila, da noben od mandatov ni sporen. Zato vse vas, spoštovane kolegice in kolegi, res pozivam, nujno in čim prej potrebujemo nadzor nad varnostnoobveščevalnimi službami že zaradi upoštevanja zakonodaje – o tem, kar vi tako vsak dan, vsako sejo govorite. Sam sem legalist in bom predlog sestave komisije zagotovo podprl. Moramo pa se na koncu soočiti z enim dejstvom: opozicija v tej komisiji ne bo imela večine. Lahko vidimo, da je dr. Cerar pametno nekaj strank pustil v opoziciji, da bodo šikanirale delo teh preiskovalnih komisij, tudi nadzornih, saj imate v končni fazi dvotretjinsko večino. Ker če se ne bi ničesar dogovorili, potem verjetno Alenka Bratušek ne bi bila na poti na dobro plačano službo evropske komisarke v Bruselj. Ampak, saj ste videli včeraj, Miro Cerar je sedel, bil tiho in ni povedal čisto ničesar oziroma da se v to ne bo vpletal. Ne nas zafrkavati ali imeti za butaste, prosim lepo! Stranka Mira Cerarja, res vas sprašujem, kakšen signal pošiljamo Slovenkam in Slovencem, če vi sami ne spoštujete pravne države, če ne spoštujete zakonov. Zakaj potem to pričakujete od drugih? In kakšni so motivi, da zavlačujete z imenovanjem komisije za nadzor varnostnoobveščevalnih služb? Ali drži, da se udbovski arhivi premeščajo iz Arhiva Republike Slovenije v prostore Sove? Ali se bivši kriminalci, ki zdaj na štiri leta ustanovijo stranko – bojijo, da pride v javnost resnica? Ali pomagate ščititi svoje [[izklop mikrofona]]
Besedo ima gospa Anja Bah Žibert, SDS. Pripravi naj se mag. Andrej Šircelj, SDS.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Včeraj smo veliko poslušali o terminologiji in obnašanju v slovenski politiki, ki ga naj ne bi bilo več – pobalinstvo. Danes pa smo priče v tem hramu demokracije političnemu pobalinstvu največje vrste, do obisti! Do obisti! Kako daleč sploh lahko še greste? Gospa Kustec Lipicer je v svojem uvodnem nagovoru izpostavila, da je treba zaščititi temeljne pravice državljank in državljanov. Tu notri jih kršite! Tu notri jih kršite vi in vaša poslanska skupina, skupaj s koalicijo. Ali nameravate z vsako manjšino obračunavati na tak podel način? Tlačiti do konca! Poglejte, ne bom govorila o etiki in morali, ker mi je že slabo od teh dveh besed. Ampak poskušajte se vsaj obrniti na svojo vest. Pa naj vas spomnim. Janez Janša je bil izvoljen v ta parlament, mandat mu je bil potrjen. Poslanska skupina največje opozicijske stranke ga je predlagala v komisijo, o kateri se danes pogovarjamo. In vi se enostavno odločite, da nekdo za to ni sprejemljiv. Na podlagi čega? Na podlagi čega, vas sprašujem? [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Česa, se opravičujem, bom popravila, seveda. Naj zdaj nadaljujem. [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ja, je pomembno. Naj nadaljujem. Skrajno neresno se obnašate tudi do svoje lastne odgovornosti. Ne upate prevzeti niti ene odločitve. Želite mu vzeti mandat [[…]]Jaz bi se tudi smejala, ampak mislim, da bodo državljani jokali, ko bodo to slišali. Ustanovili ste petčlansko komisijo, ki ji grejo obrati finančni na ure, na račun davkoplačevalcev, pa se je v dveh mesecih bila sposobna šele enkrat sestati, zato da boste odločali o mandatu Janeza Janše. Zakaj ne upate tega narediti sami? Vzemite mu že ta mandat, pa gremo naprej, da ne boste nam očitali, da se nenehno ukvarjamo z mandatom Janeza Janše! In zdaj greste dlje. Zdaj ni sprejemljiv še v komisiji, ki je pomembna ne samo za varnost Slovenije, ampak kot ste lahko slišali od našega kolega, govorimo tudi o širši varnost. Upam, da ne bomo s tem zamudili stvari, ki bodo mogoče lahko vplivale na življenja državljanov veliko bolj odločujoče, kot si danes predstavljate. Zato da vam bo zopet lažje, da ne boste sprejeli lastnih odločitev, ker si jih ne upate, vam predlagam novo komisijo. Trošimo še malo davkoplačevalski denar. Pa da ne bo trajalo še dlje, vam predlagam imena: Lojze Ude – odličen pravni strokovnjak, Ljubo Bavcon – še boljši, pa da boste imeli še dodatne glasove v delu opozicije predlagam še Mašo Kociper. Verjemite mi, odločitev je že znana. Verjamem, da jo bodo sposobni zapisati v nekaj dneh, tako da ne bo tisti taksimeter finančni preveč hitro na obratih deloval – in stvar bo jasna! Ne boste ga imenovali v komisijo! Ampak s tem boste živeli vi! Boste, kajti kršiti človekove pravice in biti izvoljen v hram demokracije, to je pa zame ne samo sramota, ampak žalostno in nas pelje daleč daleč stran. Še vedno upam, da živim v pravni državi, saj tudi tista nekoč je bila, ampak vladavine prava pa pri nas s takim početjem ne bo več.
Besedo ima mag. Andrej Šircelj, SDS, pripravi naj se gospod Jože Tanko, SDS.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Skušam biti v tej dvorani in tudi sicer v življenju precej racionalen, pa sedaj vidim tu, spoštovani gospod predsednik, neko neracionalnost. Vi ste sklicali to sejo in seveda določili tudi dnevni red te seje. Na ta dnevni red ste dali tudi ustanovitev komisije za nadzor protiobveščevalnih služb in obveščevalnih služb in tako naprej kot član Stranke Mira Cerarja. Na drugi strani pa imamo poslansko skupino in tako naprej, ki je proti ustanovitvi te skupine, vsaj tako razumem iz stališča, ki ga je predstavnica, gospa Lipicer, povedala na začetku te seje. Tukaj ne vidim nobene racionalnosti. Mi se tukaj pogovarjamo o komisiji, ki je nujno potrebna, da bo ta državni zbor deloval normalno, deloval na podlagi demokratičnih principov, na podlagi demokratičnih načel. Vi skličete, določite dnevni red in ste proti temu, da se dejansko to ustanovi. Tukaj vidim pač nekaj nelogičnosti ali pa gre tukaj dejansko samo za farso, da gre tukaj dejansko samo za to, da se o tem razpravlja, da je nek motiv, da se želi postati demokratičen, da želimo imeti demokratično državo z nadzorom, s tem da bomo ustanovili vse skupaj, na drugi strani pa tega dejansko ne bomo naredili. Skratka, tukaj ne vidim nekega racionalnega početja, tudi z vaše strani, ko dajete na dnevni red pač stvari, ki jih v bistvu ne podpirate. Naslednja zadeva, ki pa mislim, da je, če gledamo vsebinsko. Ta državni zbor mora imeti ustanovljene in delujoče komisije za nadzor javnih financ in tudi komisijo za nadzor protiobveščevalnih služb. To zahteva demokratičen red. Seveda na koaliciji je, na večini je, da to pač naredite. In če je poslancu dan mandat brez omejitev, potem morate to dejansko spoštovati in ni drugih meril in ni drugih kriterijev, da tega ne bi storili. Še zmeraj mislim, da je vaš motiv ta, da boste izglasovali to komisijo. Zakaj je ne bi? Kaj mislite, da bo nekdo izvedel v tej komisiji? Kaj mislite, da se bo zgodilo v tej komisiji in da bo nekdo izkoristil te podatke itn. – da bo to gospod Janez Janša. Pa ne se slepiti! Pa ne se slepiti z delom te komisije, da se bo karkoli zgodilo! Ali pa gre tukaj dejansko za stigmatizacijo ene osebe. V tej državi stigmatiziramo eno osebo – in mu ne priznamo pravic, ki jih ima. To je pa kršenje človekovih pravic. On ima pravico sodelovati v tej komisiji. Noben zakon mu tega ne odvzema. Zaradi tega mislim, da verjetno je tukaj racionalno, da izglasujete danes to komisijo pač s predlaganimi člani, tako kot lahko vsak predlaga. Naredite miselni preobrat glede tega, da v bistvu – saj ne bo nihče nikomur nič škodoval, zraven pa bomo imeli nek demokratičen red, demokratično stanje in navsezadnje vi boste bolj zadovoljni, Evropa nas bo drugače gledala, kot pa, da zdaj eno komisijo blokiramo, to je za javne finance, nič se ne more tam delati, ne moremo slišati ministra za finance, druge komisije pa enostavno ne ustanovimo. Mislim, da kot nova stranka lahko daste nek znak, nek simbolni znak Sloveniji in Evropi, pač v tem smislu, da enostavno začnete delati tisto, kar govorite, kar govori vaš predsednik – da je treba sodelovati, da je treba iskati kompromise, da je treba [[…]]Skratka, vse to. Ne morete pa blokirati nečesa in ne morete postaviti nekoga v položaj in-out; še posebej, če gre tukaj za stranko, ki ni v koaliciji, ki je v opoziciji in ima pravico, da sodeluje v tej stranki. Zaradi tega jaz – ne vem [[…]]Pričakujem, da boste izglasovali to komisijo.
Besedo ima gospod Jože Tanko, SDS. Pripravi naj se gospod Janez Janša, SDS.
Hvala lepa za besedo. Včeraj smo potrjevali ali pa ste izglasovali listo kandidatov za ministra. Eden izmed kandidatov, nekdanji predsednik Komisije za preprečevanje korupcije, je kršil osem zakonov, tri uredbe in nekaj pogodb in to je zapisano v revizijskem poročilu Računskega sodišča. Zaradi tega je dobil negativno mnenje. Pri vseh teh obrazložitvah je napisano, za katere kršitve je šlo. In do včeraj na hearingih in na seji Državnega zbora nihče iz Stranke Mira Cerarja, niti sam predsednik, ki je predlagal gospoda Klemenčiča za ministra za pravosodje, ni izrazil nobenega zadržka ali pomisleka glede kvalifikacij ali pa drugih stvari, ki so povezane z delom ministra. Niti enega zadržka! Ali se vam zdi to normalno? Pa se je šlo tudi za finančne malverzacije, je šlo za oddajo mimo javnih naročil, za posle brez pogodb itn., za kršenje proračunskega zakona itd. itd. Niti enega zadržka! Včeraj je predsednik Vlade povedal nekaj v uvodnem odstavku izjemnih stavkov, ki so kompilacija razmišljanj dveh bivših predsednikov: prvega, gospoda Kučana, in drugega, gospoda Türka. Govoril je o povezovalnem in državotvornem delovanju politike, govoril je o tem, da ni več nobenega prostora in časa za preigravanja in obračune, in govoril je, da imajo ljudje dovolj političnega pobalinstva, prepirov, delitev in blokad. To je povedal vaš Miro Cerar. Ampak včeraj je bil očitno čas za flancanje. Dejstva so danes na mizi. Danes imamo tu pred sabo sestavo neke komisije, v kateri se ne govori o tem, da ni za to komisijo pravnih podlag, zato ker tudi predsednik Državnega zbora, ki bo dal ponoven poziv poslanskim skupinam, očitno, že danes naprej za to komisijo, ne uspe, ne zmore in ne najde nobenih ustavnih, zakonskih, poslovniških omejitev, da bi napisal v ta poziv, kdo je lahko član te komisije. Vse obrazložitve tukaj so bile narejene tako, da se govori ad personam, ne o dejstvu, ne o problemu, ne o splošnem, ampak po konkretnem, o osebi, ki naj ne bi sodelovale v tej komisiji. Moram reči, gospod predsednik Državnega zbora, da sem zelo presenečen, da pravne veličine, ki jih imate v sestavi svoje poslanske skupine – jih lahko naštejemo kar po vrsti, ne vem, četrtino poslanske skupine so pravniki –, niti z eno besedico, kaj šele stavkom ne govorijo o tem problemu. Niti z eno besedico! Tisto, kar je bilo v uvodu povedano v stališču poslanske skupine, pa v enem delu sploh ne drži. In niste niti intervenirali; očitno vse druge lahko prekinjate. Skratka, imamo pred seboj problem, ko gre za, očitno, dvojna merila; ko ena pravila veljajo za koalicijo – in ta so, bom rekel, drugačna od tistih –, za druge pa veljalo najbrž določbe tajnih Uradnih listov še vedno. Kajti to, na kar se sklicujejo vaši poslanci ali pa vaša vodja v stališču poslanske skupine, ni zapisano v nobenem aktu, na katerega bi lahko oprli svojo izjavo, trditev ali stališče. To je lahko samo najbrž zapisano v kakšnem tajnem Uradnem listu, o katerem pa ostali nismo obveščeni; ali pa gre za sklep nekega "ferajna", nekega foruma, ki delujejo mimo pravil, mimo uradne, legitimne politike in se potem pojavljajo stranke, ki so samo transmisija, da tisto, kar je nekje v ozadju sklenjeno – tam za tisto steno, vašo, pa še malo naprej –, da to prenašajo v Državni zbor in to procesirajo. Nemogoče si je to drugače razložiti. Dokler predsednik Državnega zbora niti vaša poslanska skupina, ki je največja, svojih odločitev ne more argumentirati z ustavo, zakonom in poslovnikom, do takrat gre za neke odločitve, ki nimajo nobene zveze s pravnim redom. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Janez Janša. Pripravi naj se gospod Jani Möderndorfer, Zavezništvo Alenke Bratušek.
Spoštovani gospod predsednik, vi bi morali to točko danes sami umakniti z dnevnega reda, ker samo trošite čas in tudi denar davkoplačevalcev. Vztrajali ste s to točko, potem ko je cela koalicija, ki ima tukaj za rezervo v formalni opoziciji ustavno večino, najavila, da bo glasovala proti. Čemu je potem ta točka že drugič na dnevnem redu? Zato, da bo farsa še bolj očitna. Če je to namen, mogoče ta čas ni porabljen zastonj. Tukaj je samo ali-ali. Če si za parlamentarni nadzor nad tajnimi službami, boš glasoval za ta sklep, če si pa proti, boš pač glasoval proti. Tukaj ni vmesne poti, tudi takšne ne, ki jo je prej gospod Tonin skušal uveljaviti, ko je že vnaprej predlagal, kako bi lahko koalicija, tudi če ustanovi komisijo, potem parlamentarni nadzor izigravala tako, da bi bojkotirala konkretne predloge. Upam, da se mu je zareklo s takšnim predlogom. Skratka, je samo: ali spoštovanje nekih temeljnih ustavnih principov, ki veljajo v tej državi in tudi širše, ali pa kršenje. Tisti, ki ste glasovali proti, boste to kršili. Od 1. avgusta naprej v Sloveniji delujejo tajne službe, pa tudi službe, ki formalno niso tajne, lahko pa uporabljajo posebne metode in sredstva za nadzor nad ljudmi brez parlamentarnega nadzora. Obstaja tudi Vlada, ki neposredno, celo sam predsednik Vlade, ki je neposredno odgovoren za delo ene od teh služb, največje, in pravzaprav imamo verjetno prvič v zgodovini – ne verjetno, ampak zagotovo prvič v zgodovini te države imamo situacijo, ko predsednik Vlade lahko s svojo tajno službo brez parlamentarnega nadzora prisluškuje komurkoli. In se tudi za nazaj verjetno ne bo dalo ugotoviti, ali je bila takšna zloraba dejansko izvršena ali ne. Odkar je včeraj Vlada prisegla, je gospod Miro Cerar neposredno odgovoren za to neustavno stanje. Če boste danes glasovali proti tej komisiji, ga boste podaljšali, ampak očitno je bila neke politična odločitev sprejeta, dvomim da, bom rekel, ravno med vami, ampak da je od nekje priletela in se bo to stanje nadaljevalo; bomo edina država v Evropski uniji s takšnim stanjem. Ko je Slovenija vstopala v Evropsko unijo, je morala, tako kot ostale kandidatke, izpolniti tudi t. i. politične oziroma kopenhagenske kriterije. Med temi kriteriji je zelo visoko civilni oziroma parlamentarni nadzor nad oboroženimi silami in nad tajnimi službami. Torej, to ni samo stvar tega parlamenta. Če boste danes to komisijo zavrnili, bomo mi to razpravo sprožili na pristojnemu odboru Evropskega parlamenta in tudi na plenarni seji Evropskega parlamenta.
Besedo ima gospod Jani Möderndorfer, Zavezništvo Alenke Bratušek, pripravi naj se gospod Luka Mesec, Združena levica.
Hvala lepa, predsednik. Na začetku sem že povedal, da predlagam, da bi bila ta razprava čim krajša, ker bo seveda brezplodna. In če kje, se strinjam s tem, da bi boljše, če te točke danes ne bi bilo – to, kar je govoril moj predhodnik. Zato, ker je dejstvo, da ta komisija res ne bo izvoljena ,in res izgubljamo čas. Seveda pa je čas, ki ga izkoriščate pridno vi kar naprej samo zato, da potvarjate o informacije, obračate, govorite po svoje in prepričujete svoje vernike v ta svoj prav tako, kot je. Jaz, predsednik, nisem izkoristil ne proceduralnih postopkov, ne replik, zato bom izkoristil tudi svojo razpravo za to, da zavrne določene očitke. Bom šel zelo hitro po vrsti. Mladi možje tamle se kar naprej spravljajo s številkami, seveda se jim pridruži še gospod Gorenak in omenja kar naprej to, koliko je kdo glasov dobil in kdo ima pravico tukaj, v tem državnem zboru govoriti in omenjati katerekoli stvari. Seveda pa ne povedo, da imamo proporcionalni sistem. Ves čas se borite za to, da se ne bi delale krivice vašemu predsedniku stranke Janezu Janši, in omenjate, da je mogoče on drugorazredni poslanec. Se opravičujem, gospod Gorenak, sem jaz drugorazredni poslanec in moram imeti malo manj pravic, če sem dobil 701 glas? Pa vam bom matematično izračunal, kaj vi v resnici dobivate. Glejte, jaz bi se teh podatkov, kadar se igramo s številkami, zelo branil zaradi tega, saj veste, zelo hitro se dajo te stvari obračati. Obstajate več kot 20 let kot stranka – drži? Na teh volitvah ste dobili 181 tisoč in 52 glasov. Mi smo obstajali 42 dni in smo dobili 38 tisoč 293 glasov. Okej. In zdaj si izračunajte, koliko je vreden vaš glas, ko niste mogli v 20 letih prepričati s svojo matematično formulo, kaj to v resnici pomeni. Če bi računal naprej, 9 tisoč dni, več kot 9 tisoč dni obstajate – ja? In na koncu, če bi to formulo izračunal – vaš glas oziroma vi ste dobili na podlagi tega izračuna manj kot 0,00005 glasov, pa vendar mene to sploh ne zanima. Meni je bolj pomembno drugo, kar vi počnete kar naprej. To je zdaj treba poslušati. To, kar govori vaš mladi kolega, ko govori, da bomo s spremembo zakonodaje šli na nenapovedano oziroma zdaj po novem napovedano, tako da bodo že vsi vnaprej vedeli, je treba malo brati, kaj notri piše. Javnost ne bo vedela, kam bo šla komisija pregledovat, bodo pa vedeli člani! Seveda bodo vedeli člani, ampak se bo pa izognilo tistemu dejstvu, kar je vaša komisija, kadar ste jo vi vodili, in vaši predhodniki počeli, to pa je, da so člani šele v kombiju izvedeli, kaj bodo nadzirali in kaj bodo delali. Šele ko so bili na kraju samem, so izvedeli v resnici, komu pregledujejo prisluhe. O tem sem veliko govoril na Kolegiju, pa ne bom ponavljal. Druga stvar, ki se mi zdi zelo pomembna, pa je to, kar govori Gorenak, ko pravi, da od kje pa jaz vem, kje je kdo v predkazenskem postopku. Zdaj se bom poslužil vaših metod, ki jih vi uporabljate, ne jaz. "Janšo preiskujejo tudi kriminalisti in dacarji," to je bilo objavljeno v Delu 5. 9. 2013 in govori o temi, kjer je bil problem – saj se spomnite te zgodbe, ko je bančna uslužbenka Nataša Pajnek, sestrična Urške Bačovnik, kjer so imeli skupaj te kolobocije, za katere še do danes ne vemo, ali so resnične ali niso. In tečejo postopki. Jaz tega ne vem. Naslednji primer, ki je bolj svež od tega, da mi ne boste očitali, da sem vlekel eno leto stare dogodke. No, pa pojdimo po vrsti. 20. marca 2014 je bilo zopet objavljeno, STA je objavil, ne jaz in nisem tega jaz ugotovil: "SDS, Janez Janša, so zahtevali sodno preiskavo zaradi domnevno spornih nepremičninskih poslov s podjetjem Imos leta 2005 …" etc. etc. Vsi poznamo to zgodbo. In ne meni govoriti, ali jaz kaj vem ali ne vem. Vprašajte medije! Vprašajte tistega, ki danes pravi, da je dvom in sum, o čemer sem govoril na začetku. Zato pravim, da je današnja razprava brezplodna. Komisije ne bo, ampak odgovornost nosite tudi vi. Tudi vi, ne samo vsi ostali, in niste brezmadežni. Hvala lepa.
Replika, gospod Janez Janša, domnevam.
V nobenem od teh postopkov, ki jih je zdaj gospod Möderndorfer našteval, ni dovoljena uporaba posebnih metod in sredstev. Zakon natančno določa, kdaj so takšne metode in sredstva dovoljena, in so pač neke meje. Torej to, kar ste navajali, ni noben izgovor. Glede tega, ali se te metode in sredstva uporabljajo proti meni, je ravno toliko verjetnosti, kot da se uporabljajo proti vam ali proti kateremukoli od teh, ki je predlagan v to komisijo. Če bi zdaj imel tu nekaj časopisov, tako kot vi, pred sabo, bi tudi lahko bral, kakšni postopki so bili sproženi zaradi dejavnosti, pri katerih ste tudi vi sodelovali, skupaj z vašim šefom, nekdanjim seveda, ker jih hitro menjate, ki je pri Stožicah, pri raznih drugih rabotah v okviru Mestne občine Ljubljana in mestne politike, pri nekih športnih klubih – Olimpija in tako dalje. Tam so se obračala bistveno večja sredstva kot pri vseh teh postopkih, ki ste jih vi naštevali, da se očitajo meni. Tako s tega vidika je vsa ta razprava popolno sprenevedanje. Gre enostavno za to, da se ta instrumentarij, ki se je v Sloveniji zlorabljal pred osamosvojitvijo in tudi kasneje, takrat, ko je bila naša stranka v opoziciji in smo imeli možnost nekega nadzora, smo nekajkrat odkrili te zlorabe; prejšnjikrat sem o tem konkretno govoril in tega ne bom ponavljal. Vemo, da se dogaja, isti ljudje so še na teh mestih, z istimi botri, z istimi ozadji. To je ključni razlog, da se zavrača parlamentarni nadzor oziroma, bolje rečeno, da se ga skuša ustvariti po svoji meri. V Sloveniji se skuša opozicijo umeriti po volji nekoga, skuša se tudi razne institucije umeriti po lastni volji in tudi parlamentarni nadzor. Seveda, nihče tega ne zavrača neposredno, se ga pa skuša tako narediti, da če se že da, naj to nadzorujejo takšni, ki niti ne vedo, kaj je treba pogledati, če že mora biti pro forma. Čim je pa predlagan kdo, ki ve in ima izkušnje v zvezi s tem, je pa to problem. Zaradi tega glasujete proti komisiji.
Še ena replika, gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo. Gospod Möderndorfer, ali ste vi prebrali to, kar ste predlagali? Ne gre za to, ali bo javnost izvedela, kaj počne ta komisija oziroma kam vse gre. Kakšen je javni nadzor, če ti vnaprej nekomu poveš, da boš prišel v nenapovedan nadzor? Napisali bomo zahtevo za nenapovedani nadzor, napisali bomo, kam gremo, napisali bomo, kdaj pridemo in po kaj gremo. In eden od članov te komisije bo poklical na Sovo: "Pospravite, prihaja." Za to gre. Ne za to, da bomo javnosti povedali, da bomo mi pa sedaj šli tja nenapovedano. Bomo šli napovedano, ampak bomo javno povedali, da gremo tja. Ne gre za to. Gre za to, da to ni nenapovedan nadzor, če ti vnaprej napoveš – tudi, če komisiji –, ampak nehajmo se farbati, itak bodo vse zvedeli. To, da nobena stvar tukaj med temi štirimi stenami ne ostane [[…]]Dva meseca sem tu, ampak to sem sedaj že spoznal. Nekdo od članov komisije, verjetno tisti, ki je član koalicije predsednika Vlade, ki bo postavil novega direktorja Sove ali pa, če mu ta odgovarja, ga bo pač obdržal, bo sporočil, da prihajajo na OVS, prihajajo na Sovo, prihajajo na Telekom, na policijo, pač, tukaj imate vse, kaj bodo pogledali in kdaj pridejo. Do takrat to pospravite. Tukaj ste napisali, v obrazložitvi, da to onemogoča politikantstvo. Politikantstvo se gredo oziroma so se v zgodovini že šle te službe. Ravno to lahko prepreči nenapovedani nadzor. In samo še ena stvar: "Okrepili bomo parlamentarni nadzor nad varnostnimi in obveščevalnimi službami." Veste, kje to piše? To je 6. točka pod poglavjem Varnost v vaši koalicijski pogodbi. Preberite si jo, če si je še niste, čeprav je to sedaj že mimo. Hvala.
Še replika, gospod Gorenak.
Hvala lepa. Gospod Möderndorfer, več ali manj ste dobili odgovor. Hotel sem reči pravzaprav tole, da v tistih primerih ni dovoljena uporaba, ampak naj vam odgovorim na druge. Govoril ste o tem, da so člani v kombiju izvedeli in tako dalje. Veste, vi niste bili član te komisije, kolikor vem. Zato govoriti o nečem, kjer niste nikoli sodelovali, je tudi malo tako, recimo. V obdobju od leta 2004 do 2008 ta komisija ni šla iz te hiše, jaz se ne spomnim primera, brez da bi ali na cilju ali tukaj pred Državnim zborom bile kamere. Komisijo je takrat vodila, seveda, opozicija, gospod iz SD, kako se je že pisal, sedel je tamle, kjer sedaj sedi gospod Mesec, je pa vodil to komisijo. Vsi podatki so šli ven, kompletno. V mandatu po letu 2008 smo mi vodili to komisijo. Tudi enkrat ni bilo zraven kamere. Nikoli! Kdo torej izkorišča te zadeve? Kdo se torej spreneveda? Običajno vi in tisti, bom rekel, vaši politični predhodniki. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Luka Mesec Združena levica, pripravi naj se mag. Branko Grims, SDS.
Hvala za besedo. Bom kratek. V bistvu problem, ki ga razrešujemo s to razpravo, je bil razrešen že pred njo, z mnenjem, ki smo ga dobili v roke. Namreč, tukaj jasno piše: "Ker komisija ni bila izglasovana in je glasovanje potekalo v skladu s prvim odstavkom 200. člena PoDZ-1, se glasovanje na podlagi istega odstavka ponavlja z novimi predlogi poslanskih skupin." Torej, draga SDS, predlagajte nove člane, lahko predlagate kogarkoli, tako kot smo danes slišali in bomo pač komisijo izglasovali. Seveda lahko predlagate kogarkoli, pod pogojem, da ta komisija dobi 46 glasov podpore. Če je to problem, potem lahko, ne vem, če se ne strinjamo, v čem je problem, potem zaradi mene lahko opravimo informativno glasovanje za vsakega člana posebej, da najdemo probleme. Ker če je problem, recimo, naš član in on ni sposoben dobiti 46 glasov podpore, smo ga pripravljeni umakniti še danes. Hvala.
Besedo ima mag. Branko Grims, SDS.
Hvala. Najprej mislim, da smo lahko kar hvaležni tistim, ki razpravljajo, in tistim, ki ne. Tistim, ki razpravljajo, ker s strani koalicije in njenih podaljškov v opoziciji jasno demonstrirajo, da je točno to, kar sem povedal na začetku: edini cilj, tudi tega ponovljenega postopka za postavitev komisije, je očitno, da se polije še nekaj gnojnice. Nič drugega. Kakšna uvedba parlamentarnega nadzora! Dejanski cilj je, seveda, da nadzora ni. Komu je to v korist, gospe in gospodje? Dr. Cerarju, predsedniku Vlade! Kajti najpomembnejša služba mu je direktno podrejena. Kdo bo torej zlorabljal? Veste, skušnjava – saj veste, kaj je rekla Mae West – skušnjava je najbolj preprosto rešljiva tako, da ji najhitreje podležeš. No, in zdaj smo tam. Katera je že tista stranka, ki je največ govorila o pravnem redu in spoštovanju pravne države ter človekovih pravicah v predvolilni kampanji? A ja, Cerarjeva! Aha! Skratka, imamo tisto: ena pravila so do volitev, pravi obraz je po volitvah. Takrat veljajo pa druga pravila. In za to v resnici gre. Govoriš eno, s prstom kažeš na drugega, da se ne bi opazilo, kako v resnici počneš to sam. Kdo je že zmeraj to delal? Tranzicijska levica. No, dobrodošli v tretji vladi tranzicijske levice. Toliko, da ne bo dvoma, za kaj v resnici gre. Ko pa govorite o tem, kaj je pravzaprav treba narediti – zelo preprosto! Če je res po vašem mnenju to sporno – pa seveda imate toliko pravnega znanja, da veste, da ni –, potem pa glasujte o mandatu in potem doživite svoj trenutek resnice na Ustavno sodišče. Točno veste, kaj boste doživeli tam, pa še na Evropskem sodišču za človekove pravice, če bo treba. Tak sklep boste dobili zapakiran, lepo eno opeko ali pa granitno kocko, pa ga boste dobili nazaj v glavo. Zaradi tega, ker je totalno protiustaven in protizakonit. Ne samo to! Vsa ta razprava, ki je, mimogrede, sovražni govor po svoji definiciji, ko govorite o enem od svojih poslanskih kolegov, je direktna kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin in tukaj ni nobenega pravnega dvoma, tukaj ni treba nobene komisije, nobene službe, kajti vse to, o čemer govorite, je že bil predmet presoje na Ustavnem sodišču Republike Slovenije in na Evropskem sodišču za človekove pravice. Večkratno. Vsakič je bila presoja ista in jasna. Če se želi karkoli omejevati, se mora, preden gre nekdo na volitve. V Sloveniji tudi to dovoljuje slovenska ustava. Ta člen je absolviran s tem, da tisti, ki nima opravilne sposobnosti, ne sme imeti pasivne in aktivne volilne pravice. Drugih omejitev ni. Če pa gre nekdo na volitve, potem pa kakršnokoli poseganje ni več dopustno v njegov mandat: ne po obsegu, ne po vsebini in ne po dolžini. Po ničemer. Treba mu je omogočiti polno izvedbo celotnega mandata. To je nekajkratna presoja Evropskega sodišča za človekove pravice, ki se sklicuje na konvencijo, ki jo je Slovenija ratificirala in se torej uporablja neposredno, celo če bi kaj v našem pravnem redu bilo drugače odrejeno. No, pa ni. In seveda enako je odločilo Ustavno sodišče, ki je, mimogrede, samo opozorilo tudi na odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice. Zato je vsa vaša razprava sovražni govor, zavestno in dolgotrajno že dva meseca trajajoče kršenje človekovih pravic ne samo konkretnega vašega poslanskega kolega, ampak tudi vseh tistih volivk in volivcev, ki so mu, ko so uporabili svojo aktivno volilno pravico, zaupali svoj glas, posredno pa tudi vsem, ki so glasovali za SDS, ker imamo pač proporcionalni volilni sistem, kot ste sami ugotovili. Za to v resnici gre. Tukaj se postavlja tisto vprašanje, ko je šlo za velike besede o pravu, očitno pravo razumete, da velja do takrat, ko vam je všeč, ko so vsa pravna dejstva, vključno s presojo Ustavnega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice, na drugi strani, takrat začnete pa moralizirati. Takrat pa ni več prava. Kako je že rekel Orwell? Vsi prašiči so – pardon – vse živali so enake, samo pujsi so bolj enakopravni od ostalih. Dobrodošli v Orwellovi Sloveniji pod Cerarjevem vodstvom!
Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi drugega odstavka 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Želi katera [[…]] Prosim, gospod Verbič.
Spoštovani predsednik Državnega zbora! Želeli bi dati obrazložitev [[...]]
Ni še ta čas. Najprej moram vprašati, ali želi katera poslanska skupina dati obrazložitev? [[Ne.]] Potem pa bom najprej sprožil listo. Prosim, da se prijavite za obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu mag. Branka Grimsa.
Spoštovani! V Poslanski skupini SDS bomo seveda glasovali za sklep, ki je edini primeren in zakonit. Skrajni čas je, da se odpravi nepravno, celo protipravno stanje, ko varnostne in obveščevalne službe v Sloveniji nimajo nadzora, kar izrecno zahteva slovenski pravni red. Vse, kar se navaja kot razlog za to, da se tega ne potrdi, se je v tej razpravi tudi na osnovi pravnih mnenj in, kar je bistveno, na osnovi presoje Ustavnega sodišča in presoje Evropskega sodišča za človekove pravice izkazalo ne samo kot nično, ampak celo kot poskus nadaljnjega grobega kršenja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zaradi tega bo vsakdo, ki bo danes glasoval za potrditev te komisije, glasoval za slovenski pravni red. Vsakdo, ki pa glasoval proti, pa bo glede na to, da se to stanje vleče že nekaj časa, in glede na to, da so se vsi argumenti, ki so bili navedeni proti, izkazali ne samo za pravno nični, ampak celo protipravni, s tem tudi sam zavestno kršil slovenski pravni red, slovensko ustavo in ker je tudi hudo, temeljno deklaracijo o človekovih pravicah in svoboščinah, še posebej pa tisti del, na katerega opozarja Evropsko sodišče za človekove pravice.
Obrazložitev glasu mag. Dušana Verbiča.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Dajem obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Oprostite, ampak ta čas je potekel. Zdaj lahko podaste obrazložitev samo v lastnem imenu.
Hvala. Glede na dejstvo, da je v današnjo obravnavo podan predlog sklepa za nespremenjeno listo kandidatov, torej enak, kot je bil predložen na 2. izredni seji Državnega zbora z dne 28. 8. 2014 in kjer sklep ni bil sprejet, ostajamo na stališču, da predlaganega sklepa ne bom podprl.
Še kakšna obrazložitev? Sprožim listo. Obrazložitev glasu mag. Anžeta Logarja.
Hvala. Za razliko od svojega predhodnika v osebni obrazložitvi glasu ne bom govoril v množini, ker zaenkrat sem še eden in edini sam. Mi smo dobili mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je v zadnjem delu, na drugi strani zapisala ta stavek: "Ustrezen vpliv opozicijskih poslanskih skupin je po našem mnenju nujno treba zagotoviti, saj gre pri parlamentarnem nadzoru nad obveščevalnimi in varnostnimi službami za obliko demokratične, politične, ne le strokovne kontrole, ki po naravi stvari" – pozor, ki po naravi stvari! – "izhaja iz določene stopnje nezaupanja v delovanje teh služb." Kustec Lipicer ne zaupa predlaganim članom komisije, zaupa pa varnostnoobveščevalnim službam. Ampak poslušate, Zakonodajno-pravna služba lepo pove, da pri komisijah oziroma pri obveščevalnih službah po naravi stvari izhaja določena stopnja nezaupanja v delovanje teh služb. In kar je zame najbolj nesprejemljivo in zato bom tudi glasoval za ta predlog, ker mislim, da vsak, ki zdravorazumsko razmišlja, mora pritisniti tipko "za", v ednini ne v množini, je to, na kakšen način se tu razpravlja o predlogih, ki jih daje opozicija. Poslušajte, citiram vam besede predsednika parlamenta, 28. 8., dejal je, ko je bila razprava o predlogih, da bodo zagotovili pravno podlago za to, da bomo lahko kljub blokadi oblikovali ustrezno komisijo. Spremeniti hočete zakon, ker vam ni všeč predlagana sestava komisije [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]smo prišli!
Obrazložitev glasu dr. Vinka Gorenaka.
Hvala lepa. Prej sem spraševal vodjo poslanske skupine gospo Lipicerjevo, na podlagi katerega člena ustave, zakona, podzakonskih aktov ali poslovnika. Svetoval sem vam tudi, da se posvetujete s svojimi kolegi. Odgovora ni bilo, ampak vmes sem pa malo pregledal sestavo vaše poslanske skupine. V poslanski skupini sedi 6 doktorjev znanosti, med njimi sodnica z doktoratom znanosti – iz prava, mislim da. Niste sposobni dati tega odgovora! Niste sposobni. Imate tudi 7 magistrov znanosti in vsa ta "cvetober" – pri kuhi slivovke pravijo, da je to cvet, tista prva slivovka –, ni sposoben najti člena ustave, ni sposoben najti člena zakona, podzakonskih aktov ali poslovnika, če želite. Pri vsem tem seveda rečete: "Mi smo proti." Ali je to kakšna obrazložitev: mi smo proti?! Kdorkoli se je tu pri nas oglasil, je povedal, zakaj je za. In jaz sem za ta sklep iz razloga, ker nikjer v ustavi, v zakonih, podzakonskih aktih, poslovniku, če želite, taka kandidatura ni prepovedana. Prepovedana je zgolj v glavah tistih, ki se obnašate, kljub doktoratom, pobalinsko. Ker to, kar vi počnete, je pa pobalinsko in ni pravno. Zmagali pa ste zaradi besede "pravo". Toliko, hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prožim listo. Obrazložitev glasu gospoda Jožeta Tanka.
Hvala lepa. Glasoval bom za predlog liste za sestavo komisije za nadzor varnostnoobveščevalnih služb. Prepričan sem, da smo – mi, kar zadeva Poslansko skupino Slovenske demokratske stranke – v to komisijo predlagali tri kvalitetne člane in ne vidim popolnoma nobenega razloga, da bi se odločali drugače. Če pa koalicija, ki ima v tej komisiji štiri člane, med njimi dr. Dobovška, Marjana Dolinška, Benedikta Kopmajerja in Matjaža Nemca, s svojim kadrovskim predlogom ni zadovoljna, pa lahko ta kadrovski predlog sestave komisije popravi, spremeni, lahko bi pa že zdaj, dvakrat, zdaj bomo imeli to drugič, drugačnega predlagala. Mi bomo dali svoje glasove, koalicija pa ima 52 glasov. To komisijo lahko sama izglasuje, sama tudi spremeni svoj kadrovski nabor: tako v Stranki Mira Cerarja, SD lahko to spremeni, Desus lahko to spremeni. Če niste s tem zadovoljni, predlagam, da svoj kadrovski nabor spremenite. Nedostojno je, da s svojim nezadovoljstvom, ki ste ga izrazili pri svojem kadrovskem predlogu, obremenjujete cel državni zbor in preprečujete delo nadzora nad varnostnoobveščevalnimi službami. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? [[Ne.]] Potem prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 3. izredno sejo Državnega zbora.