Spoštovane kolegice poslanke! Spoštovani kolegi poslanci! Gospe in gospodje! Pričenjam 22. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi drugega odstavka 85. člena in drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Najprej bi vas rad obvestil, katere naše kolegice in kolegi danes zaradi drugih obveznosti z nami ne bodo. To so kolegi Čeligoj, Jakič, Kacin, Kavčič, Kremžar, Školč, Veber, Rupar, Peterle in kolega Barovič. Na sejo sem povabil predsednika vlade Republike Slovenije dr. Janeza Drnovška in ministra za finance, mag. Antona Ropa ter ostale članice in člane slovenske vlade. Vse prav lepo v našem skupnem imenu na izredni seji lepo pozdravljam. Prešli bomo na določitev dnevnega reda 22. izredne seje. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 11.10. tega leta. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Po poslovniškem roku kolegice in kolegi, predlogov za umik in razširitev dnevnega reda nisem prejel. Zato prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda. Imate proceduralno, kolega Vizjak? Prosim, imate besedo.
V imenu poslanske skupine bi obrazložil glas glede dnevnega redu. Hvala lepa. V poslanski skupini bomo sicer zaradi poslovniških dolžnosti oziroma določil glasovali za današnji dnevni red. Želimo pa povedati, da ne soglašamo z načinom predstavitve državnega proračuna, zato smo tudi dali pobudo - ne glede na poslovniška določila oziroma jih je možno tudi tako tolmačiti -, da na današnji seji poleg predstavnikov vlade sodelujejo tudi predstavniki centralne banke in ostalih dveh državnih blagajn, to sta zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in zavod za zdravstveno zavarovanje. Naši pobudi, kljub praksi iz preteklih let, niste želeli in ni bilo volje prisluhniti. Zakaj pa smo podali tak predlog? Splošno znano je namreč, da je državni proračun najpomembnejši in najvišji akt vodenja politike vsake vlade oziroma države. Je akt, v katerem se morajo odraziti s konkretnimi podatki in informacijami posamezne politike, kot so fiskalna politika, denarna politika, cenovna politika, dohodkovna politika in še kakšna politika. Najpomembnejše pa je, da tak proračun odraža usklajenost teh najpomembnejših politik. Ker je za vodenje denarne politike in v tem za stabilnost cen zadolžena centralna banka, je v demokratičnih, parlamentarnih demokracijah običajno, da proračunske dokumente skupaj predstavijo predstavniki vlade in centralne banke. Slovenija leto dni pred želenim vstopom v Evropsko skupnost ne izpolnjuje enega od najpomembnejših maastrichtskih kriterijev, to je kriterijev o zgornji meji inflacije. Odgovornost za izpolnitev tega kriterija nosita tako banka Slovenije kot vlada. Katera bolj ali manj danes poslanci iz proračunskih dokumentov ne moremo jasno razbrati, najmanj, kar bi morali slišati, je to, da nam tako guverner banke kot tudi predstavnik in predsednik vlade, dr. Drnovšek, zatrdita, da so navedene politike usklajene in da bo Slovenija konec leta tudi izpolnila ta maastrichtski kriterij. Tako sta tudi ostali dve državni blagajni, kot so zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in zavod za zdravstveno zavarovanje, tesno povezani z državnim proračunom. Zato bi tudi od njunih predstavnikov danes morali slišati, ali so njihovi proračunski dokumenti resnično usklajeni s predlogom državnega proračuna in predvsem ali so v njih realne ocene. In v takih okoliščinah državni zbor po našem mnenju zagotovo nima nobene podlage za prevzemanje odgovornosti za sprejetje državnega proračuna. Skratka, iz te obrazložitve je jasno, da tu pogrešamo danes tako predstavnika banke Slovenije kot tudi predstavnika dveh najpomembnejših oziroma zelo pomembnih blagajn države, zato bo ta predstavitev nekoliko skromna in okrnjena. Hvala.
Hvala lepa, kolega mag. Vizjak. Hvaležen sem vam, da ste svoje nestrinjanje ali pa kritični pogled na določila poslovnika izrazili tako strpno, in v enakem slogu vam bi rad dal naslednje pojasnilo. Zavedajoč se možnosti, da - in to ne prvič - utegne kdo iz vrst opozicije postaviti vprašanje na seji državnega zbora v zvezi s prisotnostjo nekaterih drugih, o katerih poslovnik ne govori, pri predstavitvi predloga državnega proračuna, sem sam to vprašanje odprl na kolegiju in povedal, da ni mogoče drugače brati, vsaj po mojem ne, tretjega odstavka 156. člena, ki pravi: "Proračunski memorandum in predlog državnega proračuna predstavita na seji državnega zbora predsednik vlade in minister za finance. O tej predstavitvi ni razprave." No, zavedajoč se, da bo kdo postavil vprašanje, sem želel, da se vodje poslanskih skupin seznanijo z mojim pogledom na to. Poleg tega pa je tudi bilo rečeno, da če kdo oporeka taki razlagi poslovnika, lahko da predlog za sklic poslovniške komisije, kar se je tudi zgodilo. Danes je poslovniška komisija zasedala in potrdila tako interpretacijo poslovnika. Tako od danes ni dvoma, da bosta predstavila proračunski memorandum in predlog državnega proračuna predsednik vlade in minister za finance. Če mi je dovoljeno reči, pa bodo potem delovna telesa imela to diskrecijo, da bodo, če bodo tako želela, morda povabila na svoje seje - in razpravo - tudi guvernerja banke in glavne ljudi obeh blagajn, da bodo lahko kvalificirano sodelovali v razpravi. Želi še katera od poslanskih skupin, kolegov, kolegic, obrazložiti svoj glas? Glasovali bomo namreč o predlogu dnevnega reda. Prosim, kolega Drobnič, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade oziroma ministrice in ministri. Dovolite, da v imenu poslanske skupine tudi sam izrazim zaskrbljenost nad obravnavo tako pomembnega dokumenta, ki ureja temeljno gospodarsko politiko v Republiki Sloveniji. Naša poslanska skupina je predlagala, da se ustrezno delovno telo državnega zbora opredeli do zahtev, da pri takšnem dokumentu sodelujejo tudi predstavniki oziroma direktorji obeh zavodov in pa guverner Banke Slovenije. Glede na to, da sta oba zavoda proračunska porabnika v polovici proračuna, je to pričakovano, da bi nam lahko tudi onadva spregovorila. Poslovniška določila ne pravijo, kdo mora biti prisoten, vendar zaradi pomembnosti vprašanja bi se moralo to zgoditi, zlasti v teh časih, kot se zdaj srečujemo, s problematiko, s katero se srečujemo, bi bilo to minimalno, da se ti predstavniki udeležijo. Glede na to, da se ti naši predlogi niso izpolnili, da so seveda ignorirani, nam ne preostane drugega, kot da v skladu s poslovniškimi določili 95. člena najavimo obstrukcijo. Zato poslanska skupina Nove Slovenije pri tej predstavitvi ne bo sodelovala. Poslovniško določilo pač pravi, da o tem ni razprave. To so ključni razlogi, s čimer utemeljujemo ta predlog. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Drobnič, vaše ravnanje je legitimno in ga bomo spoštovali. Dovolite mi še enkrat reči, ker ste odprli enako temo kot pred vami kolega mag. Vizjak, da vprašanje vabljenja na sejo ni stvar moje diskrecije ali politične volje, ampak je urejeno s poslovnikom, ki sem se ga dolžan držati. Kot rečeno, sem zato to vprašanje odprl tudi na seji kolegija. Poslovniška komisija je odločila. Razumem, da niste zadovoljni, imate to pravico, zdi pa se mi pomembno, če smem to reči in ne bo sprejeto kot neko politično stališče, da je s poslovniškimi določbami dovolj prostega prostora, možnosti za to, da državni zbor na delovnih telesih in na finalnem zasedanju, začenši s predstavitvami poslanskih skupin, lahko temeljito obravnava akte, povezane s sprejetjem državnega proračuna. Kolega Kebrič je želel v imenu poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predsednik vlade, vaše ministrice in ministri ter kolegice in kolegi! V naši poslanski skupini smo razpravljali o tem problemu, ki je nastal oziroma bil iznesen na kolegiju. Zelo smo prisluhnili mnenjem, takim in drugačnim, in veseli nas, da je danes pred nami tudi razlaga komisije za poslovnik, takšna, kakršna je, in kot takšno moramo in smo jo dolžni spoštovati. Zato bo naša poslanska skupina glasovala za predloženi predlog dnevnega reda. Hvala.
Hvala lepa, kolega Kebrič. Kolega Peče je želel predstaviti stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Imate besedo, kolega Peče.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci!
Mir v dvorani!
Veseli naj bodo nevedni poslanci, tisti poslanci, ki boste podprli, ker očitno ne veste, kaj boste sploh danes v obliki točke na 22. izredni seji sploh podprli. Smiselnost razprave, kot nam jo predlaga vlada Republike Slovenije, in pa njene posledice za vse tiste, ki so od državnega proračuna odvisni v tej državi, žal vas moram s tem seznaniti, je dosti ljudi odvisno od proračuna. Tega istega proračuna, ki ga spreminjamo. Kakšna napotila dajemo tem uporabnikom, če spreminjamo oziroma če spreminjate številke, torej denarne zneske v tem proračunu iz meseca v mesec. S tem kažete na podobo javnih financ; tistih financ, za katere sami trdite, da so fiksne, da so trde in skrivate realnost, da je oziroma da so javne finance v nezavidljivem položaju. V Slovenski nacionalni stranki se nam zdi popolnoma nesmiselno sploh, da imenujemo današnjo točko dnevnega reda Predlog sprememb proračuna Republike Slovenije, ampak bi bilo dosti bolj umestno, da to imenujemo informacija o tem. Če poslanci ne smemo o tem razpravljati, če smo danes sejo sklicali le zaradi tako imenovanega »foto sessiona«, najsibo preimera Drnovška in pa po naši oziroma moji oceni alfa in omega slovenskega negativizma Toneta Ropa.
Prosim!
Nikamor ne bomo prišli s tem načinom dela. V Slovenski nacionalni stranki zato vsaj predlagamo, če že niste bili toliko konstruktivni, gospod predsednik in pa vladajoča koalicija, da bi na sejo privabili tudi tiste, ki se ukvarjajo z makroekonomijo, predvsem na monetarnem področju, da vsaj spremenite naziv današnje točke in poveste, da je v bistvu to samo informacija, na katero državni zbor v tem trenutku ne bo mogel vplivati. Hvala.
Hvala lepa. Glejte, kolega Peče in spoštovane kolegice in kolegi! V novosprejetem poslovniku imamo posebno poglavje, ki govori o postopku za sprejetje državnega proračuna. V skladu z določili tega postopka sem tudi sklical to izredno sejo. Rad bi spomnil spoštovane kolegice in kolege, da smo v petek na seji kolegija sprejeli tudi časovni potek obravnave predloga sprememb proračuna za leto 2003 in za leto 2004. Poleg dejstva, da smo z novim poslovnikom dali bistveno večjo težo matičnim oziroma pristojnim delovnim telesom, naj opozorim, da bo državni zbor, kolega Peče, obravnaval predloge aktov za sprejemanje dopolnjenega predloga državnega proračuna, in to v sredo 11. decembra, v četrtek 12. in po potrebi tudi v petek 13. 12., to točko bomo začeli s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Poslovnik določa, da imajo poslanske skupine takrat na voljo 20 minut. Ima še katera od poslanskih skupin željo, da obrazloži svoj glas? Kolega Podobnik, imate besedo v imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke obžalujemo, da na tak način pričenjamo razpravo o proračunskih memorandumih za dve leti in proračun za 2004. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlagani dnevni red današnje izredne seje. Kot rečeno, pa obžalujemo, da se na tak način o teh vprašanjih tukaj pogovarjamo. Sam sem tudi podprl novoveljavni poslovnik in večina kolegov v Slovenski ljudski stranki. Če bomo iskreni do njega, bomo priznali, da smo poslanci skoraj največ izgubili prav na področju sprejemanja državnega proračuna. Osebno tudi zelo obžalujem način današnje razprave na komisiji za poslovnik. Samo dve uri časa sem imel, da sem se pripravil na razlago o tem vprašanju. Nisem se mogel posvetovati s kolegi, ne strokovnjaki. Predlagal sem korekten predlog, ki je poslovniški: dajte nam vsaj nekaj dni časa, da o tej razlagi se obrnemo na tiste, za katere je poslovnik pristojen - torej na našo zakonodajno-pravno službo. Preglasovali ste me. Če ima državni zbor kakšno od praks, na katero je lahko ponosen pred Evropo, je ta, da so o vprašanjih državnega proračuna na tem mestu, poleg predsednika vlade in zunanjega ministra, spregovorili tudi: guverner Banke Slovenije, pa direktorja obeh blagajn, zdravstvene in pokojninske. Ponosni bodimo na to prakso! To je bila praksa, ki je bila dobra, pa smo jo spremenili. Obžalujemo to. Res je, da se je včasih zgodilo, da je guverner zasenčil "prime" ministra in finančnega ministra, ampak on je komentiral dogajanje. In s tem je pridobila demokracija, slovenska država in državni zbor, ki je postal prostor, ključni prostor v razpravi o državnem proračunu. Kolegice in kolegi, danes je komisija za poslovnik sprejela nelogično razlago. Rekla je, da o predstavitvi proračuna in proračunskega memoranduma v državnem zboru sploh se ne sme razpravljati. In ni razprave. Pa sem trikrat vprašal: Kdaj se pa sploh sme o tem razpravljati? Državni zbor na plenumu lahko razpravlja v skladu z veljavnim poslovnikom samo o dopolnjenem predlogu proračuna. Povejte mi, kje v Evropi je možno, da se o proračunih, memorandumih ne more razpravljati na tem mestu, na kamnu slovenske demokracije. To je bila napačna priprava poslovnika. In predsednik, ni res, da imajo delovna telesa take pristojnosti! Delovna telesa, razen financ, nimajo nobenih pristojnosti. Vso pristojnost imajo samo finance. Ne govoriti o delovnih telesih, ker nimajo te pristojnosti! Obžalujem, obžalujem, v poslanski skupino obžalujemo, da je to spodbuda za pristop v letošnje sprejemanje državnega proračuna. Slab začetek. Hvala lepa.
Mislim, da je prav, da se povedo tudi kritična stališča do poslovnika, čeprav smo o njem govorili in ga tudi sprejeli. Zdaj smo ga dolžni spoštovati. To velja tudi zame. Prejšnji poslovnik je vseboval določbo, to ima kolega Podobnik prav, ki je opredeljevala, da se seje zbora lahko udeležijo osebe, ki so na sejo vabljene s strani predsednika državnega zbora, sedanji poslovnik pa te določbe ne vsebuje več. Določba 156. člena poslovnika je jasna in določa, kdo je navzoč pri predstavitvi proračuna. Želi še katera od poslanskih skupin obrazložiti svoj glas pri glasovanju o določitvi dnevnega reda? Ugotavljam, da nobena. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Mir v dvorani. Smo sredi glasovanja. Glasujemo o določitvi dnevnega reda. 64 navzočih. 50 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je dnevni red 22. izredne seje državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA ZA LETI 2003 IN 2004 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2004. Gre za prvo dejanje obravnave in sprejemanja državnega proračuna za leto 2004 v državnem zboru, in sicer na pogladi tretjega odstavka 156. člena poslovnika. Predsednik vlade in minister za finance predstavita proračunski memorandum in predlog državnega proračuna. Prosim predsednika vlade, dr. Janeza Drnovška, da predstavi proračunski memorandum za leti 2003 in 2004 ter predlog proračuna za leto 2004. Predsednik vlade, dr. Drnovšek, imate besedo. Prosim.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani gospod predsednik. Pred vami sta predloga proračunov za prihodnji dve leti. Pri njuni pripravi je vlada upoštevala najnovejše napovedi gospodarske rasti ne le v Sloveniji, temveč tudi v svetu, predvsem pa v državah Evropske unije, ki so naše najpomembnejše gospodarske partnerice. Proračuna temeljita na predpostavkah o gospodarski rasti in drugih makroekonomskih kazalcih tako domačih institucij, ki pripravljajo napovedi gospodarskih gibanj, kot tudi zadnje napovedi Mednarodnega denarnega sklada, ki v svoji jesenski napovedi državam članicam Evropske unije napoveduje za 0,6 odstotkov nižjo gospodarsko rast, kot jo je v spomladanski, v Sloveniji pa za približno 0,4-odstotne točke nižjo rast. Proračun za leto 2003 tako temelji na napovedi 3,7–odstotne gospodarske rasti, za leto 2004 pa na 4,1-odstotni gospodarski rasti. Potem bi želel komentirati, da so gospodarske razmere v zadnjem obdobju v svetu zelo nepredvidljive, da gospodarska recesija traja bistveno dalj časa, kot so napovedovale vse svetovne institucije, in da se dogaja, če spremljate mednarodna poročila, mednarodne medije, da stalno prihaja do sprememb napovedi s strani praktično vseh gospodarskih institucij v svetu in, seveda, tudi s strani napovedi praktično vseh držav, ki napovedujejo svojo gospodarsko rast in svoje proračune. Tudi za naprej ostaja velika možnost sprememb. Nekateri dejavniki v svetovnem gospodarstvu in politiki so v tem trenutku takšni, da lahko pride do nenadnih sprememb, ki bodo lahko vplivale ali na ceno nafte na svetovnem trgu ali pa tudi še na marsikaj drugega. Kdaj in kako se bo to zgodilo in koliko časa bodo spremembe trajale, bi bilo v tem trenutku seveda nemogoče napovedati. Tako je treba pri proračunih, seveda, tudi naprej računati z določeno stopnjo fleksibilnosti in po potrebi tudi hitrega prilagajanja, če bi prišlo do takšnih gibanj. To velja tako za Slovenijo kot praktično za vsa svetovna gospodarstva v tem trenutku. Razvojna usmeritev in realnost javnih financ prispevata k ponovni stabilizaciji investicijske aktivnosti, ki je na relativno visoki ravni. Lanskoletna uvedba dvoletnega proračunskega načrtovanja olajšuje načrtovanje programov večletnih naložb v infrastrukturo in spodbuja večjo učinkovitost ter krajša čas aktiviranja naložb. Naj ob tem omenim tudi veliko pospešitev stanovanjskega varčevanja v letu 2004. Vlada že nekaj let aktivno preko stanovanjskega sklada izvaja sprejeto strategijo investiranja v stanovanjsko gradnjo. Tako kot pomembno dejstvo navajamo, da bo v naslednjih treh letih zgrajenih 5200 najemnih neprofitnih in socialnih ter tržnih stanovanj. Glavna cilja sta povečana kakovost in predvsem nižje cene od zdaj veljavnih tržnih. S tem se bo povečala dostopnost stanovanj, bodisi za nakup bodisi za najem. Ocenjena skupna vrednost naložb v gradnjo stanovanj je več kot 98 milijard tolarjev, od česar bo država zagotovila približno polovico vrednosti. Omenjeni program stanovanjske gradnje bo imel poleg lažje dostopnosti do stanovanj, predvsem mladim, tudi ugodne makroekonomske učinke. Ob ohranjanju relativno visokih stopenj realne rasti izvoza blaga in storitev je realistično pričakovati nadaljevanje ugodnih izvozno-uvoznih gibanj v prihodnjih dveh letih in ohranjanje približno uravnoteženega tekočega dela plačilne bilance ob rastoči stopnji pokritosti uvoza z izvozom. V prid optimističnim predpostavkam v zvezi z gibanji indikatorjev na področju mednarodne menjave govori tudi podatek, da se je v prvi polovici letošnjega leta slovenski tržni delež v petnajstih pomembnejših trgovinskih partnericah povečal. V prvih sedmih mesecih letošnjega leta se je glede na enako obdobje lani izvoz blaga in storitev v države nekdanje Jugoslavije povečal za dobrih 12 odstotkov, v države nekdanje Sovjetske zveze za 11 odstotkov in v države z območja CEFTE za 11,5 odstotka. Tekoča gibanja kažejo na to, da bo slovensko gospodarstvo ob ohranjanju ugodne regionalne strukture izvoza blaga in storitev tudi letos uspešno kompenziralo konjukturni izpad izvoznih prihodkov na večinskih in zahtevnih trgih Evropske unije. Regionalna struktura izvoza blaga in storitev Slovenije za leto 2001 kaže, da Slovenija izvaža 62 odstotkov na stabilne in zahtevne trge držav Evropske unije, v države nekdanje Jugoslavije 17 odstotkov in v države nekdanje Sovjetske zveze dobre 4 odstotke skupnega izvoza blaga in storitev. Regionalna struktura izvoza blaga in storitev, ki kaže na še neizkoriščene potenciale, dopušča optimizem in stabilnost pri načrtovanju izvozno-uvoznih tokov v prihodnjem dvoletnem proračunskem obdobju. Torej pokazatelji oziroma napovedi rasti, na katerih temeljimo oba proračuna, izhajajo iz predvsem dveh predpostavk: torej, ena je precej intenzivno investiranje v tem obdobju in druga je ocena, da kljub zaostrenim mednarodnim razmeram Slovenija lahko še naprej gradi na izvoznem gospodarstvu in da bo izvoz še naprej predstavljal vlečno lokomotivo našega gospodarstva. Spoštovane poslanke in poslanci! Ne glede na fazo v ekonomskem ciklu, torej glede na trenutno recesijo v svetu, je za zagotavljanje stabilnosti cen in uravnoteženosti javnih financ ključnega pomena koordinacija ekonomskih politik, cenovne, dohodkovne in fiskalne politike vlade ter denarne in tečajne politike Banke Slovenije. Takšna koordinacija poteka med obema institucijama in, čeprav ima vlada širši spekter ciljev, se zaveda pomembnosti zmanjševanja inflacije in izvaja svoj del aktivnosti pri tej skupni usmeritvi. Z dogovorom o gibanju nadzorovanih cen, ki postopno zmanjšuje njihov prispevek k inflaciji, nadzorovanjem rasti plač v javnem sektorju ter z restriktivno javnofinančno politiko v smislu zmanjšanja prvotno načrtovanih proračunskih odhodkov skuša vlada prispevati k umirjanju inflacijskih pritiskov. K zniževanju inflacije in povečanju izvozne konkurenčnosti bodo prispevale tudi nadaljnje strukturne reforme. Ustrezna tečajna politika pred vstopom v mehanizem deviznega tečaja pred vstopom v monetarno unijo in kasneje v sistem evra lahko pomembno prispeva k pozitivnim učinkom procesa prestrukturiranja slovenskega gospodarstva in ugodnim gibanjem na področju stroškovne konkurenčnosti. Koordinacija protiinflacijske ekonomske politike in tečajne politike je še posebej pomembna v zaostrenih pogojih gospodarjenja v svetovnem gospodarstvu, ko se ob nižji gospodarski rasti povečuje mednarodna konkurenca. Dogovor med vlado in Banko Slovenije glede sterilizacije kupnine od NLB in njenega finančnega upravljanja prav tako prispeva k stabilizaciji pogojev gospodarjenja in ohranjanju začrtane tečajne politike. Proračun za leto 2003 je pripravljen na predpostavki 5,1-odstotne povprečne letne inflacije. To je po eni strani restriktivna predpostavka, s katero se je vlada izognila temu, da bi že v pripravo proračuna vgradila previsoka inflacijska pričakovanja, hkrati pa ob ustrezni kombinaciji vseh prej omenjenih politik tudi realno dosegljiv cilj. Vlada in Banka Slovenije bosta vsaka v mejah svojih pristojnosti in možnosti tudi v prihodnje vodili usklajeno protiinflacijsko politiko. Konsistentna logika tekočega prilagajanja fiskalnega okvira makroekonomskim možnostim je gospodarska in politična realnost, ki v pomembni meri omogoča potrebno fleksibilnost ekonomskih politik v sodobnih gospodarskih razmerah in prispeva k kontinuiranemu oblikovanju evropskih pogojev gospodarjenja. Kljub reviziji predpostavk makroekonomskega okvira in posledičnih rebalansih državnih proračunov za leti 2002 in 2003 ter predloga proračuna za leto 2004 vlada dosledno zasleduje, tudiv proračunih, glavna cilja desetletnega obdobja od osamosvojitve: članstvo v Evropski uniji in v zvezi Nato, ki sta v zaključni fazi. Spoštovane poslanke in poslanci. Predlagana programska klasifikacija spremenjenega proračuna za leto 2003 in predloga proračuna za leto 2004, skupaj s predlogom zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije, omogoča uresničevanje memorandumskih izhodiščin proračunskih prioritet v letu vstopa v Evropsko unijo. V smislu spodbujanja uravnoteženega gospodarskega razvoja in nadaljnje konvergence k razvojnemu poprečju Evropske unije velja poleg 17,5-odstotne realne rasti naložb v letu 2003 in prirasta sredstev za potrebe vključevanja v Evropsko unijo še posebej izpostaviti znatno povečan obseg sredstev za znanost in tehnološki razvoj v obeh letih. Proračunska sredstva za znanost in tehnološki razvoj se bodo v letu 2003 realno povečala za 7,1 odstotka. Izobraževanju namenjamo v vsakem letu realno za 3 odstotke več proračunskih sredstev. Povečujejo se tudi proračunska sredstva za pospeševanje in podporo gospodarski dejavnosti, in sicer realno za 7,2 odstotka v letu 2003 in kar 10,7 odstotka v letu 2004. V tem okviru je realna rast proračunskih sredstev za spodbujanje oziroma povečevanje konkurenčnosti gospodarstva 13, 2 odstotka v letu 2003 in kar 50,7 odstotka v letu 2004. Z izvajanjem aktivne politike zaposlovanja si prizadevamo za nadaljnje zniževanje nezaposlenosti, čeprav je stopnja brezposelnosti v Sloveniji že zdaj med najnižjimi v Evropi. Proračunska sredstva za aktivno politiko zaposlovanja se bodo v letu 2003 povečala realno za nadaljnjih 2,8 odstotka in v letu 2004 za 4,3 odstotka. Stopnja nezaposlenosti v Sloveniji v letu 2001 je nižja kot v državah petnajsterice, ki so po metodologiji ILO zabeležile v poprečju 7,6- odstotno stopnjo nezaposlenosti v letu 2001, v Sloveniji pa smo ta osnutek zmanjšali že na 6,4 in še naprej pada. Posebna pozornost je namenjena programom socialnega varstva, kjer sta realni stopnji rasti 7,1 odstotka v letu 2003 in 1,2 odstotka v letu 2004. V okviru zdravstvenega varstva namenjamo več proračunskih sredstev predvsem investicijskim vlaganjem v bolnišnice, kjer se bodo proračunska sredstva realno povečala za 35,5 odstotka v letu 2003 in za 12 odstotkov v letu 2004. Skupna sredstva za področje zdravstvenega varstva se povečujejo realno za 13,4 odstotka v letu 2003 in 7,4 odstotka v letu 2004. Zdravstvo je vsekakor ena izmed temeljnih prooritet proračunov za leto 2003 in leto 2004. Povečanje proračunskih sredstev v to dejavnost spremljajo tudi napori za izvedbo korenite reforme celotnega zdravstvenega sistema, s čimer želimo zagotoviti predvsem stabilno financiranje, vključno tudi z izrabo notranjih rezerv v zdravstvu, predvsem pa zagotoviti njegovo modernizacijo in pa čimboljše storitve državljanom oziroma pacientom. Prepričan sem, da bo projekt zdravstvene reforme eden izmed temeljnih projektov naslednjih let. Na področju pokojninskega varstva se ohranja zakonsko opredeljena raven pravic. Predloga proračunov in zakon o izvajanju proračuna za leto 2003 spremljajo tudi spremembe usklajevanja pokojnin z inflacijo. Če bo treba, bodo uskladitve mogoče dvakrat letno, kar bo omogočilo stabilno načrtovanje izdatkov pokojninske blagajne. Povečujejo se proračunska sredstva za lokalno samoupravo. Skladno s sprejetim avtocestnim programom se nadaljuje gradnja cestne infrastrukture. Posebna pozornost je namenjena področju kmetijstva, gozdarstva in ribištva, kjer proračunska sredstva po letih rastejo realno za 4 odstotke v letu 2003 in za 6 odstotkov v letu 2004. Varovanju okolja in kulturne dediščine je prav tako namenjena posebna pozornost. Zagotavljajo se potrebna sredstva za profesionalizacijo vojske in priprave za članstvo v zvezi Nato. Proračunska sredstva za obrambo se tako v naslednjih dveh letih povečujejo za 12,4 odstotka in 9 odstotkov, in to realno. Racionalizacije smo našli v izdatkih za blago in storitve, torej v materialnih stroških proračunskih porabnikov, kjer so planirana proračunska sredstva v spremenjenem državnem proračunu za leto 2003 zmanjšana za približno 6,3 milijarde tolarjev; torej toliko notranjih prihrankov je namenjenih temu, da se kompenzira nekoliko nižja rast od prvotno predvidene - brez da bi posegli v temeljne prioritete.Predvideno je zaostajanje rasti bruto plače nazaposlenega v javnem sektorju za rastjo bruto plače na zaposlenega v privatnem sektorju in uvedba zakona o sistemu plač v javnem sektorju v letu 2004. Z nadaljevanjem privatizacije državnega premoženja se bo država tudi v prihodnje umikala iz gospodarstva, proračunske dokumente pa spremlja tudi natančen program prodaje državnega premoženja. Spoštovane poslanke in poslanci. Proračuna, ki sta pred vami, sledita cilju uravnoteženih javnih financ tudi z ohranjanjem tekočega primanjkljaja pod enim odstotkom bruto domačega proizvoda. V letu 2003 je predvideni tekoči proračunski primanjkljaj na ravni 0,99 odstotka BDP in leta 2004 0,97 odstotka. Povprečni proračunski primanjkljaj v območju Evropske monetarne unije je bil v letu 2001 1,4 odstotka BDP. V letu 2001 so imele največje proračunske primanjkljaje: Portugalska 4,1%, Nemčija 2,8% in Italija 2,2%. Kot vemo, v letu 2002 te in še nekatere druge članice Evropske unije predvidevajo še naprej takšne ali celo višje proračunske primanjkljaje. To je odraz ekonomske recesije v svetu in zlasti težav, s katerimi se pri tem sooča Evropska unija oziroma njene številne članice. Zato tudi v Evropski uniji v zadnjem času iščejo nove javnofinančne rešitve in govorijo o bolj fleksibilnih kriterijih za sankcioniranje neizpolnjevanja pakta rasti in stabilnosti ter nominalnih maastrichtskih meril. To navajam zato, da bo bolj razvidno, da naša proračunska prizadevanja vsekakor imajo ustrezno mednarodno primerjavo oziroma da so pozitivna v primerjavi tudi z evrospkimi "performansi" in da ob temi dosegamo bistvene poraste na številnih področjih, številnih prioritetah, kar ocenjujem kot soliden proračunski dosežek. V pripravi proračunov za leti 2003 in 2004 se Slovenija srečuje s pomembno novostjo, to je članstvo v Evropski uniji. Namreč, včlanitev v Evropsko unijo, ki je predvidena za leto 2004, bo imela pomemben vpliv na državni proračun Republike Slovenije in javne finance nasploh. In to že v proračunu leta 2004, proračunu, ki ga predstavljamo danes. Res je sicer, da sta bila proračuna naše države in Evropske unije med seboj povezana že v zadnjih nekaj letih, ko je naša država prejemala različne oblike predpristopne pomoči, vendar pa bosta obseg in kvaliteta teh odnosov po vstopu v Evropsko unijo prešla na povsem drugo raven. Kotpolnopravna članica Evropske unije bo Slovenija upravičena do črpanja sredstev proračuna Evropske unije iz naslova tistih ekonomskih politik, ki se izvajajo na nivoju Evropske unije kot celote, torej zlasti sredstev iz naslova skupne kmetijske politike ter strukturnih in kohezijskega sklada. Po drugi strani pa bomo v skladu z veljavnim pravnim redom morali prispevati del sredstev v skupni evropski proračun za financiranje teh skupnih politik. Izkušnje prejšnjih širitev Evropske unije kažejo, da je obseg neto finančnih tokov med proračunom nove članice in proračunom Evropske unije v prvem letu članstva praviloma zelo omejen. Razlogi za to so tako na strani črpanja sredstev iz proračuna Evropske unije, ki je neposredno po včlanitvi zaradi objektivnih omejitev še dokaj nizko, kakor tudi na strani vplačil v proračun Evropske unije, kjer velja pravilo, da se novim članicam odobri prehodno obdobje, v katerem postopoma prevzamejo celotne nove finančne obveznosti do proračuna Evropske unije. Pogajanja o finančnem paketu vključevanja Slovenije v Evropsko unijo za obdobje 2004–2006 še potekajo. Računamo, da bodo končana do sredine decembra letošnjega leta, ko naj bi bila dokončno in popolno znana tudi javnofinančna pozicija Slovenije v začetnem obdobju našega članstvav Evropski uniji. To seveda pomeni, da v tem trenutku še ni mogoče zanesljivo napovedati niti obsega in strukture sredstev, ki jih bomo prejemali iz proračuna Evropske unije v tem obdobju, niti višine sredstev, ki jih bomo v teh letih vplačevali v proračun Evropske unije. Kar pa je danes že mogoče reči z veliko stopnjo zanesljivosti, pa je, da se neto proračunska pozicija Slovenije do Evropske unije v prvih letih članstva ne bo poslabšala v primerjavi z zadnjim letom pred včlanitvijo. To konkretno pomeni, da naša država v obdobju 2004–2006 nikakor ne bo neto plačnica v proračun Evropske unije oziroma da bodo prilivi iz proračuna Evropske unije v Slovenijo višji od naših vplačil v evropski proračun vsaj za višino predpristopne pomoči, ki naj bi jo naša država prejela v letu pred včlanitvijo, to je v letu 2003. To je trenutno stališče, ki ga zagovarjajo tako Komisija Evropske unije in Evropski parlament, kakor tudi večina članic Evropske unije. Vključitev Slovenije v Evropsko unijo pa se v proračunu naše države ne bo odražala samo v obliki bistveno povečanih in kvalitativno spremenjenih finančnih tokov, ki bodo potekali med obema proračunoma, temveč bo imela nanj in na javne finance nasploh mnogo širše implikacije. Vključevanje v Evropsko unijo namreč pomeni,da izvajanje politik, ki so do vključitve v Evropsko unijo v popolni pristojnosti države, po včlanitvi postaja sestavni del pravnega reda Evropske unije. To pa bo imelo za posledico nujnost prestrukturiranja dela proračunskih odhodkov, zlasti tistih, ki se nanašajo na financiranje kmetijstva, razvoja in notranje politike. Spoštovane poslanke in poslanci, danes lahko zatrdim, da je Slovenija finančno stabilna država, to nam, da je tudi gospodarsko uspešna, v svojem zadnjem poročilu o napredku priznava tudi Evropska komisija. Evropska komisija običajno v svojih poročilih ni kritična samo do kandidatk, temveč tudi do lastnih članic. Tudi ko bomo potem člani Evropske unije, bo Evropska komisija bo vsako leto izdelala takšno poročilo, kot ga je v zadnjih letih, ko smo bili kandidati za članstvo v Evropski uniji. Ob tem ugotavljamo, da smo ena izmed prvih držav, ki se je odločila za pripravo dvoletnega proračuna, in naša ocena je, da se je izkazalo za pozitivno in dodatno prispevalo k stabilnosti in predvidljivosti našega finančnega okolja. Že vrsto let dosegamo stopnje gospodarske rasti, ki so višje od povprečja držav Evropske unije. Realna rast družbenega proizvoda v Sloveniji v obdobju 1997-2001 presega poprečno realno rast družbenega proizvoda v petnajsterici Evropske unije za približno od enega odstotka v posameznem letu do celo 2,5 odstotnih točk v posameznem letu. Slednjo ilustrira tudi vztrajna rast tako slovenskega družbenega proizvoda na prebivalca v ameriških dolarjih po kupni moči kot tudi rast družbenega proizvoda nasploh. V letu 2000, kot vemo, je družbeni proizvod po kupni moči znašal že 16.400 dolarjev na prebivalca. V zadnjih letih smo po naši oceni uspeli ohraniti socialno, ekonomsko in okoljsko uravnotežen razvoj, ob tem, da je, kot kažejo ocene rasti družbenega proizvoda za drugo četrtletje 2002, oživljanje rasti slovenskega gospodarstva hitrejše, kot to velja za poprečje držav "evro območja". Popravljena Evrostatova ocena rasti družbenega proizvoda za drugo četrtletje namreč kaže, da je družbeni proizvod držav Evropske monetarne unije v drugem kvartalu leta 2002 porasel za 0,4%, kar pomeni samo 0,7% v primerjavi z drugim kvartalom leta 2001. Primerjalni podatek za Slovenijo je 3,2 odstotka porasta v drugem kvartalu, s čimer lahko tudi zavržemo kritike, da proračune le prilagajamo svetovni recesiji navzdol, da pa ekonomska politika nič ne naredi za spodbujanje domače gospodarske rasti. Po moji oceni so kljub vsemu višje stopnje rasti v Sloveniji kot drugje po svetu oziroma kot v Evropi rezultat, seveda, v veliki meri trdoživosti in fleksibilnosti našega gospodarstva, ki se zna prebiti tudi v zaostrenih razmerah. Mislim, da našemu gospodarstvu tudi s proračunom za leto 2003 in 2004 vzpostavljamo takšne okvire, da bo lahko nadaljevalo borbo za višjo konkurenčnost, za preživetje tudi naprej, tudi v pogojih svetovne recesije, čeprav pričakujemo in upajmo, da se bodo svetovna gibanja le začela izboljševati, kar bo v vsakem primeru blagodejno vplivalo tudi na naše stopnje rasti, na naše gosporastvo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Razvojna usmerjenost dvoletnega proračuna s poudarkom na znanosti, šolstvu in tehnološkem razvoju, pospeševanju in podpori gospodarski dejavnosti, to je tisto, kar daje stabilen finančni okvir, izvajanje aktivne politike zaposlovanja in drugih programov s področja socialnega, zdravstvenega in pokojninskega varstva pa zagotovila za uravnotežen prihodnji razvoj države tudi v daljšem roku, torej na daljši rok. Prav je, da se v razpravi, ki bo sledila, pogovorimo o razvojnih vprašanjih Slovenije tako v tem obdobju, ki je pred nami - torej leto 2003 in 2004 -, kot tudi za naprej, vendar ocenjujem, da nam je uspelo zasledovati in tudi postaviti veliko število prioritet v proračuna za leto 2003 in 2004 in če bomo te predvidene kazalce tudi dosegli, ocenjujem, da se bo uravnotežen razvoj in pa hkratna gospodarska rast v Sloveniji nadaljevala tudi v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod predsednik vlade za uvodno predstavitev obeh dokumentov. Dodatno predstavitev bo imel sedaj minister za finance, mag. Tone Rop. Imate besedo, gospod minister.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, cenjeni predsednik! Predloga sprememb državnega proračuna za leto 2003 in proračuna za leto 2004 sta pripravljena v skladu z novo sistemsko ureditvijo javnih financ, ki predvideva vsakoletno sprejemanje proračunov za dve leti: sprejetje proračuna za naslednje leto in sprejetje proračuna za leto, ki temu sledi. Kot je dejal predsednik vlade, so naše dosedanje izkušnje dobre. Menimo, da kažejo, da priprava in sprejetje proračunov za dve leti nedvomno prispeva k lažjemu, bolj transparentnemu in bolj učinkovitemu upravljanju javnih financ. Uvedba proračuna za dve leti je nedvomno povečala transparentnost učinkov sprejemanja novih javnofinančnih obveznosti, povečala selektivnost pri sprejemanju novih obveznosti, pa tudi otežila njihovo sprejemanje in jih zato znižuje, povečala realnost, zlasti dolgoročnega razvojnega planiranja proračunskih uporabnikov, ter zelo minimizirala možnost začasnega financiranja proračuna, kar se kaže v tem, da v zadnjih dveh letih zelo redno in v pravih časih in v pravih rokih dostavljamo predloge proračuna v državni zbor. Tudi v zadnjem poročilu o napredku Slovenije Evropska komisija posebej poudarja, da je Slovenija z uvedbo proračunov za dve leti skupaj z vsakoletno pripravo srednjeročnih makrofiskalnih projekcij napravila kvaliteten korak naprej pri proračunskem upravljanju. Oba predloga proračuna predstavljata sestavni del uresničevanja strategije gospodarskega razvoja Slovenije, katerega temeljni cilji so dolgoročna gospodarska rast, izvedba potrebnih strukturnih reform, vlaganja v sodobne razvojne dejavnike, postopno zniževanje inflacije in postopno zniževanje javnofinančnega primanjkljaja. Proračuna sta sestavni del izvrševanja strategije dinamičnega, konkurenčnega gospodarskega razvoja Slovenije in večje nacionalne, socialne in individualne varnosti, katerih sadove bodo v večji meri deležne tako vse slovenske regije kot tudi in predvsem vsi slovenski državljani. V naslednjih letih bomo zato pomembno povečali naložbe v tehnološki razvoj, znanje, zdravje, varnost, promet, regionalni razvoj, stanovanja, kulturo in socialnovarstvene storitve. Letošnje in naslednji dve leti bodo odločilna za uspešno vključitev Slovenije v Evropsko unijo in zvezo Nato. Uspešna in konkurenčna vključitev v mednarodne integracije je temeljni izziv in naloga v obdobju, ki je pred nami. Predloga proračunov za leti 2003 in 2004 te naloge v polni meri podpirata. Omogočata polno uveljavitev tako višjega nivoja zagotavljanja varnosti vseh državljanov kot tudi polno podporo konkurenčnemu vstopanju slovenskega gospodarstva in države v evropski gospodarski in politični prostor. Predlog sprememb proračuna za leto 2003 in predlog proračuna za leto 2004 temeljita na najnovejših ocenah gospodarskih gibanj doma in v svetu. Slovenija v zadnjih desetih letih sicer vseskozi dosega višjo gospodarsko rast kot razvita gospodarstva - to se vidi tudi iz te preglednice,ki se malo bolj slabo vidi -, še zlasti države članice Evropske unije, kljub temu pa je zaradi velike vpetosti našega gospodarstva v mednarodne tokove trend gospodarske rasti v Sloveniji istosmeren, kot velja za ta gospodarstva. Najnovejše ocene Mednarodnega denarnega sklada kažejo, da bo okrevanje najpomembnejših svetovnih gospodarstev, ZDA, Japonske in Evropske unije, počasnejše od prvotnih spomladanskih napovedi. V tem okviru so za Slovenijo še zlasti pomembna gibanja v državah Evropske unije, ki so naši najpomembnejši zunanjetrgovinski partnerji. Zadnje ocene za države Evropske unije kažejo, da bo njihova gospodarska rast v letošnjem letu počasnejša, kot so jo ocenjevali še spomladi - 1,1, prej 1,5%; da se bo ta v letu 2003 sicer okrepila, vendar manj, kot so prvotno ocenjevali - 2,3, prej 2,9. Pomembno je tudi, da so se relativno bolj znižale napovedi rasti za naše najpomembnejše zunanjetrgovinske partnerje v Evropski uniji. Tako so se jesenske napovedi za leto 2003 spremenile za Nemčijo z 2,7 na 2%, zaFrancijo s 3 na 2,3 in Italijo z 2,9 na 2,3%. Nekoliko boljša je sicer slika, kar se tiče dinamike, na vzhodnih in jugovzhodnih trgih, Rusija, Jugoslavija in Hrvaška, ki za slovensko gospodarstvo samo do določene mere predstavljajo tržno nišo, ki omogoča hitrejšo gospodarsko rast in pa rast izvoza. Vlada Republike Slovenije se je tako na spremenjene okoliščine odzvala z ustrezno prilagoditvijo ravni načrtovanih proračunskih izdatkov za leti 2003 in 2004. Pri tem pa je bistveno, da se temeljne prioritete proračunskih izdatkov za naslednji dve leti niso spremenile. Obratno, večja selektivnost in nujna racionalizacija posameznih izdatkov še bolj jasno in nazorno kažeta proračunske prioritete v naslednjih dveh letih. Osnovni cilji javnofinančne politike v naslednjih dveh letih so: aktivno prilagajanje odhodkov države razpoložljivim prihodkom, s čimer se bo doseglo postopno zniževanje javnofinančnega primanjkljaja; določanje ciljnega strukturnega primanjkljaja, ob možni uporabi vnaprej določenega in omejenega cikličnega primanjkljaja proračuna v neugodnih gospodarskih razmerah, s čimer se bo v omejenem obsegu omogočalo samodejno izravnavanje cikličnih gibanj in s tem tudi vodenje proticiklične gospodarske politike vlade; in zmanjševanje stroškov financiranja javnega dolga, upoštevajoč merila likvidnosti, varnosti in donosnosti. Predloga proračunov za leti 2003 in 2004 jasno kažeta na odločenost vlade Republike Slovenije, da tako zastavljene cilje tudi dosežemo. Ob na novo ocenjeni gospodarski rasti za leto 2003 in 2004 - 3,7 in 4,1 - je predvidena realna rast proračunskih izdatkov za ti dve leti manjša od rasti bruto domačega proizvoda, kar pomeni, da se bo v naslednjih dveh letih delež javnofinančnih odhodkov v bruto domačem proizvodu zmanjšal. Prav tako pa sebo v naslednjih dveh letih zmanjševal tudi delež proračunskega in javnofinančnega primanjkljaja ter javnega dolga v bruto domačem proizvodu, s čimer se bodo zmanjšali tudi stroški financiranja javnega dolga in sprostila nujno potrebna sredstva za ambicioznejše financiranje proračunskih razvojnih prioritet. Ocenjeni skupni javnofinančni prihodki vseh štirih blagajn javnega financiranja bodo v letu 2003 znašali 2.375 milijard. V letu 2004 pa se pričakuje njihovo povišanje za 187 milijard oziroma za 7,2% več v primerjavi s predhodnim letom. Delež celotnih javnofinančnih prihodkov v bruto domačem proizvodu bo tako znašal v letu 2003 43% in v letu 2004 42,7%, kar pomeni približno enako raven kot v letu 2001. Skupni javnofinančni odhodki bodo v predlogu državnih proračunov in finančnih načrtov ostalih javnofinančnih blagajn v letu 2003 znašali 2.440 milijard sit in v letu 2004 2.616 milijard sit, kar pomeni 7,4% več kot v letu 2003. Njihov delež v bruto domačem proizvodu bo v letu 2003 dosegal 44,2% in v letu 2004 43,6%, kar je v primerjavi z letošnjim letom za eno odstotno točko manj. Skupni javnofinančni primanjkljaj bo tako leta 2003 znašal 1,18% bruto domačega proizvoda, v letu 2004 pa 0,9% bruto domačega proizvoda. Javnofinančni primanjkljaj se bo tako kumulativno v prihodnjih dveh letih postopoma zmanjševal. Predvideni skupni obseg proračunskih prihodkov bo v letu 2003 znašal 1.395 milijard sit in v letu 2004 za 106 milijard sit več. Tako bodo proračunski prihodki v letu 2003 znašali 25,3% bruto domačega proizvoda in v letu 2004 25% bruto domačega proizvoda, kar je enako doseženi ravni v letu 2001. Najpomembnejši proračunski vir bodo tudi v prihodnjih dveh letih domači davki na blago in storitve s 57% deležem v vseh proračunskih prihodkih. Med domačimi davki na blago in storitve bosta najvišje zastopana davek na dodano vrednost in trošarine, ki bosta skupaj predstavljala približno 52% vseh proračunskih prihodkov. V prihodnjih dveh letih so predvidene nespremenjene stopnje davka na dodano vrednost. V letu 2003 pričakujemo povečanje nedavčnih virov, tako da se bo njihov delež med vsemi proračunskimi prihodki povišal za 1 odstotno točko in to zlasti na račun enkratnega priliva prihodkov ob ukinitvi agencije za plačilni promet. Proračunski odhodki bodo v prihodnjem letu znašali 1.450 milijard SIT in bodo za 8,7% višji od letošnjih, v letu 2004 pa se bodo povišali za 7,6%. Tako bodo skupni proračunski odhodki v letu 2003 znašali 26,3% bruto domačega proizvoda in v letu 2004 25,9% bruto domačega proizvoda. V primerjavi z letošnjim letom se bodo odhodki torej znižali za 0,4% bruto domačega proizvoda. Predloga proračuna načrtujeta proračunski primanjkljaj v letu 2003 v višini 0,99% bruto domačega proizvoda in v letu 2004 0,97% bruto domačega proizvoda. Ob tem pa je treba poudariti, da je predvideni obseg neto zadolževanja bistveno nižji in bo znašal predvidoma 37,8 milijard oziroma 0,69% bruto domačega proizvoda. Nižji obseg neto zadolževanja bo predvsem posledica bolj učinkovitega upravljanja z likvidnostnimi presežki proračunskih uporabnikov v okviru novouvedenega enotnega zakladniškega sistema, kar kaže na uspešno izvedbo reforme plačilnega prometa in bo imelo neposreden vpliv na nižje stroške servisiranja javnega dolga. Spoštovane poslanke, poslanci dovolite, da v nadaljevanju bolj podrobno predstavim predlog sprememb proračuna za leto 2003 in predlog proračuna za leto 2004 po posameznih programsko-funkcionalnih sklopih. Po strukturnem deležu bo daleč največji delež proračunskih izdatkov v letu 2003 in 2004 šel za programe izobraževanja, in sicer 18,3 oziroma 18,4 odstotke v letu 2004, kar predstavlja 4,8 odstotkov bruto domačega proizvoda. V naslednjih dveh letih se bodo državni izdatki za izobraževanje povečali za 17,4 odstotke oziroma za 42,5 milijard, kar predstavlja 6,8 odstotno realno rast. V okviru tega se najbolj povečujejo sredstva za primarno in sekundarno izobraževanje, za nove programe na področju visokega šolstva, še zlasti v letu 2004, ko se bo uvedlo integralno financiranje obeh univerz. Večji obsegsredstev je namenjen tudi financiranju podiplomskega študija in izobraževanju odraslih. Sredstva za znanost in tehnološki razvoj se bodo v naslednjih dveh letih povečala za približno 20,7 odstotkov, za 6,5 milijard. Slovenija bo izvajala programe in aktivnosti s ciljem, da raziskovalno razvojna dejavnost postane ena od ključnih dejavnikov gospodarskega razvoja države. Znotraj tega je največ sredstev namenjenih znanstveno-raziskovalnim dejavnostim, hitrejšemu prenosu znanja iz raziskovalne sfere v podjetja ter razvoj informacijskega in telekomunikacijskega sistema. V okviru tega programa pa je največja dinamika rasti sredstev na področju spodbujanja tehnološkega razvoja. Obseg sredstev za te namene se bo glede na leto 2002 povečal za 80,7 odstotkov, iz 1,7 milijard na 3,2 milijarde sit. Poleg teh sredstev pa je v okviru računa finančnih terjatev in naložb predvidenih še dodatnih 3 milijarde slovenskih tolarjev za sklad za investiranje, za razvoj tehnologij. Na področju gospodarstva so v letu 2003 opazne strukturne spremembe znotraj glavnih programov, ki odražajo prioritete predvsem na področju pospeševanja, podpore in konkurenčnosti gospodarstva ter izenačevanju razvojnih razlik med slovenskimi regijami. Program podjetništva in konkurenčnosti, na katerem je opazna najvišja rast sredstev proračuna, je namenjen povečanju vlaganja v tehnološki razvoj in inovativnost ter povečanju konkurenčne sposobnosti podjetij. Poleg tega so v spremembah proračuna za leto 2003 in predlogu proračuna 2004 namenjene posebne spodbude podjetjem iz tekstilne in oblačilne ter usnjarske in obutvene industrije za vlaganje v tehnološko in tržensko prenovo le-teh. Dodatna sredstva so zagotovljena na računu finančnih terjatev in naložb, in sicer v višini 5,8 milijard slovenskih tolarjev. Sredstva so namenjena za investicijski sklad za jugovzhodne trge, sklad za razvoj malega gospodarstva in razvoj turizma ter za prestrukturiranje podjetij. Sočasno pospešeno preoblikovanje obrambnega sistema in slovenske vojske v učinkovito in racionalno ter z varnostnimi razmerami ter materialnimi in drugimi viri usklajeno organizacijo, hkrati z vstopom v zvezo Nato, sta med pomembnimi strateškimi cilji slovenske države. V naslednjih dveh letih bo 25% realna rast za obrambo omogočila zagotavljanje izpolnitve tako zastavljenih strateških ciljev s pospešeno realizacijo treh procesov: bistvene večje povezljivosti našega obrambnega sistema, zlasti vojaške organizacije z vojaškimi organizacijami in standardi Nato, nadaljevanjem obrambnih reform, opustitev obvezniškega sistema popolnjevanja in prehod na poklicno vojsko s prostovoljno rezervo v letu 2004. Sredstva na področju prometne infrastrukture se bodo v naslednjih dveh letih povečala za 12,9 milijard slovenskih tolarjev. V okviru programskega sklopa se zagotavlja financiranje pomembnega dela investicijskih transferov, in to zlasti iz naslova slovenskega avtocestnega programa. Že s proračunom za leto 2002 smo pomembno dvignili obseg proračunskih sredstev, ki se namenjajo za investicije avtocestnega programa in pospešili njihovo izgradnjo. Obseg teh sredstev je bil dvignjen v letu 2002 na 33 milijard slovenskih tolarjev. V letih 2003 in 2004 pa se bo zagotovilo 37 oziroma 39 milijard slovenskih tolarjev v državnem proračunu. Ta sredstva bodo skupaj z lastnimi in kreditnimi viri Darsa pomembno pospešila izgradnjo slovenskega cestnega križa. Tako bo v letu 2003 dokončanih 29,6 km avtocest, katerih gradnja že poteka, nadaljevana bo gradnja 50,8 km avtocest in 10,7 km hitrih cest ter začetek gradnje novih 24 km avtocest. V letu 2004 pa bo zaključenih 49 km avtocest, nadaljevana gradnja 22,4 km avtocest in 10 km hitrih cest ter začetek 16,2 km novih avtocest. Skupaj bo torej v naslednjih dveh letih zgrajenih 79 km avtocest in 4,3 km novih avtocestnih priključkov. Z gradnjo pa se bo nadaljevalo na 73,2 km avtocest in na novo začelo graditi 16,2 km avtocest. Na področju socialne politike proračun ohranja za naslednji dve leti svojo močno socialno naravnanost. Izdatki, ki jih namenja državni proračun za socialno varnost, se tako v letošnjem kot tudi v prihodnjih dveh letih znatno povečujejo. Povečanje je predvsem posledica večjega obsega pravic na podlagi nove zakonodaje s področja družinske politike in socialnega varstva, ki zagotavlja ljudem višjo raven posameznih denarnih prejemkov. Celotni glavni program-socialno varstvo se v letu 2003 povečuje za 13,5%, v letu 2004 za 6,1% in bo v letu 2004 znašal že 183,7 milijard. V okviru tega programa se zagotavljajo povečana sredstva tako za denarne prejemke, za delovanje različnih služb, državnih in nevladnih, ki zagotavljajo ljudem socialnovarstvene storitve in pomoči in ki so namenjene otrokom, starejšim, invalidom, materialno ogroženim in drugim ciljnim skupinam. Zaradi v letu 2001 povečanega cenzusa in višine socialne pomoči, ki se je povečevala postopno in se bo v novi višini dokončno uveljavila s 1.1.2003, se izredno povečujejo sredstva za ta namen. Tako je obseg iz leta 2000, ki je znašal 14,1 milijarde, narasel v letu 2003 na 29,2 milijarde. Največji delež sredstev znotraj programa socialnega varstva pa je namenjen prejemkom za otroke in družino, in sicer 98,5 milijarde SIT v letu 2003 in 104,1 milijarde v letu 2004. Izvajanje začrtane socialne politike tako tudi v prihodnjih dveh letih postaja pomemben del vladne strategije. Prepričani smo, da bo ta skupaj z ukrepi z drugih področij, zlasti z ukrepi na področju izobraževanja, zaposlovanja in stanovanjske politike, omogočila, da bo Slovenija tudi v bodoče ostala v krogu evropskih držav z nižjimi stopnjami revščine in visoko stopnjo socialne kohezivnosti. Sredstva na področju prostorskega planiranja in stanovanjske izgradnje se v prihodnjih dveh letih povečujejo za 21,9%. Od tega so 3 milijarde SIT namenjene spodbujanju stanovanjske gradnje. Sredstva so namenjena izgradnji, prenovi in vzdrževanju stanovanj, stanovanjskih hiš ter izvajanju nacionalnega stanovanjskega programa, ki predvideva v letu 2004 izgradnjo 1.800 socialnih in neprofitnih stanovanj. Na računu finančnih terjatev in naložb pa je predvidenih za dokapitalizacijo stanovanjskega sklada še dodatnih 5 milijard slovenskih tolarjev. Na področju zdravstvenega varstva se v letu 2003 povečuje obseg sredstev za 19,2% in v letu 2004 za 12,4%. V letu 2004 bo za področje zdravstva iz državnega proračuna tako namenjenih dodatno 4,15 milijarde slovenskih tolarjev oziroma 33,9% več sredstev kot v letošnjem letu. Še posebej se bodo v tem obdobju povečala investicijska vlaganja na področju zdravstva. Tako bo v naslednjih dveh letih iz državnega proračuna namenjenih 15,8 milijarde SIT, od tega v letu 2003 7,3 in v letu 2004 8,5 milijarde tolarjev. Med največjimi investicijami na področju zdravstvenega varstva se predvideva zlasti pomembna investicija v onkološki inštitut, pediatrično kliniko, nadgradnjo hospitalnega bloka in kirurgije v kliničnem centru ter nadomestno gradnjo nevrološke klinike. Občutno se bodo povečala tudi sredstva za preventivne zdravstvene programe, tako da bo v naslednjih dveh letih njihova skupna višina 4,2 milijarde slovenskih tolarjev, kar pomeni dobrih 16,6-odstotno letno povečanje, tako v letu 2003 kot v letu 2004. Proračuna za leti 2003 in 2004 sta dobra osnova za nadaljevanje in dokončanje kmetijske reforme. V naslednjih dveh letih se bodo izdatki za kmetijstvo povečali nominalno za 21,8% in bodo v letu 2004 za 11,6 milijarde večji kot v letošnjem letu. Ključna prednostna področja izdatkov na področju kmetijstva so tista, ki bodo na dolgi rok pomembno povečala absorbcijsko sposobnost kmetijskega in državnega proračuna po vstopu v Evropsko unijo. Na osnovi tako sprejetega proračuna in ob uspešno izpogajanih slovenskih zahtevah pred vstopom v Evropsko unijo bodo slovenski kmetje že v letu 2004 deležni subvencij v enaki višini kot kmetje v Evropski uniji. Skupna vrednost vseh neposrednih plačil, tako imenovani eko nič na agregativni ravni, bo v letu 2003 s sedanjih okoli 58 odstotkov dosegla 75 odstotkov vrednosti evropskih plačil, pri čemer pa bo uveden še sistem akontacijskih plačil, ki je običajen v državah članicah Evropske unije. V primerjavi z letom 2002 so proračunska sredstva namenjena širšim ukrepom, za stabilizacijo trga skupaj z neposrednimi plačili, večja za 5,8 odstotkov. V letu 2004 je izhajajoč iz predpostavke, da bo Slovenija že članica Evropske unije, načrtovana uveljavitev vseh ukrepov skupne kmetijske politike Evropske unije, vključno s 100-odstotno višino neposrednih plačil, ki veljajo v Evropski uniji. V primerjavi z letom 2003 so proračunska sredstva za širše ukrepe za stabilizacijo trga večja za 11,8 odstotkov, v okviru tega se sredstva za neposredna plačila povečujejo za 39,6 odstotkov. Ali bo takšna usmeritev v resnici izvedljiva, je odvisno tudi od predpristopnih pogajanj z Evropsko unijo. Na področju razvoja podeželja je dan poseben poudarek ukrepom slovenskega kmetijsko-okoljskega programa, prestrukturiranju kmetijstva in živilstva ter razvoju podeželja in obnovi vasi. V letu 2003 je predvideno povečanje proračunskih sredstev za te namene 11,1 odstotka in leta 2004 36,8. Med prioritetnimi ukrepi so podpore za območja z omejenimi dejavniki, ki se v letu 2004 povečujejo za 21,6 odstotka. V letu 2004 je v okviru slovenskega kmetijsko-okoljskega programa predvidena uvedba tudi vseh ostalih z Evropsko unijo primerljivih ukrepov. Na področju prestrukturiranja kmetijstva in živilske industrije se v letu 2003 sredstva povečujejo za 6,9 odstotka, v letu 2004 pa kar za 108,9 odstotka, kar je seveda ukrep prilagajanja slovenskega proračuna na področju kmetijstva proračunu Evropske unije. Seveda se ostali programi ustrezno v tem letu znižajo. Na področju kulture bo obseg sredstev v naslednjih dveh letih realno naraščal. Skupaj bo v dveh letih za ta namen namenjenih za 13 odstotkov več sredstev. V okviru programov na področju kulture se uvajajo pomembni novi programi oziroma projekti. Predvidena je vzpostavitev nepridobitnih in široko dostopnih multimedijskih centrov na področju Slovenije, vzpostavitev nepridobitne knjigarniške mreže in namenska sredstva za poklicno usposabljanje izvajalcev na področju kulture. Na področju kulture se v letih 2003 in 2004 še posebej povečujejo investicije. Iz 4,8 milijard sit v letošnjem letu na 5,9 milijard sit v letu 2004, kar pomeni 22 odstotno nominalno rast. Na področju investicij je predvideno dokončanje izgradnje prostorov Viba film, nadaljevanje obnove in dogradnje objektov bivše vojašnice na Metelkovi, ki so namenjeni reševanju prostorske stiske nacionalnih muzejev in galerij ter pričetek izgradnje prirodoslovnega muzeja. Začetek obnove SNG Drama Ljubljana ter SNG Opera in Balet Ljubljana. Spoštovane poslanke in poslanci! V ekonomski strukturi izdatkov državnega proračuna ostaja največji delež namenjen za plače in prispevke. Za te namene bo tudi v obdobju 2003/2004 porabljenega nekaj več kot 30% celotnega proračuna. Izdatki za te namene bodo v tem obdobju narasli za 17,8% nominalno in realno za 7,2. Pomembno je, da v naslednjih dveh letih prirast izdatkov za plače ne bo predvsem posledica rasti plač na zaposlenega v javnem sektorju, pač pa zaradi rasti zaposlovanja. Zaradi predvidene profesionalizacije slovenske vojske bi v naslednjih dveh letih v okviru tega projekta na novo zaposlenih 1.200 vojakov in zaradi zaposlovanja policistov po vzpostavljanju schengenske meje v naslednjih dveh letih bo na novo zaposlenih 500 policistov. V strukturi izdatkov po ekonomskih namenih predstavljajo pomemben del izdatkov izdatki za blago in storitve. V skladu s projektom racionalizacije nabave blaga in storitev za potrebe posrednih in neposrednih uporabnikov širšega sektorja države bo v naslednjih dveh letih njihova rast bistveno upočasnjena. V dveh letih bodo materialni stroški porasli skupaj realno samo nekaj več kot 2%. Tako bo njihov delež v strukturi vseh proračunskih izdatkov padel. Osnovni cilji projekta so večja povezanost in boljša organiziranost vseh posrednih in neposrednih uporabnikov javnofinančnih sredstev pri procesih nabav, določitev standardov za posamezne dobrine in storitve in doseči prihranek preko izboljšanja nabavnega procesa v višini okoli 30 milijard do konca leta 2004. Projekt je bil pripravljen po vzoru nekaterih razvitih držav: Združene države Amerike, Velika Britanija, Nizozemska in Avstrija, ki so podobne projekte racionalizacije nabave materiala in storitev pričele že pred leti. Če damo za primer Avstrijo, kot Sloveniji najbolj primerljivo državo, ob pričetku projekta pred dvema letoma je bil cilj povprečno znižanje stroškov za 10%. V Avstriji še vedno vztrajajo pri tem cilju, še več, na nekaterih področjih so dosegli celo občutno večje prihranke od 10%. Najpomembnejšo racionalizacijo in s tem sproščanje sredstev, namenjenih za razvojne namene, bomo v naslednjih dveh letih dosegli na področju plačil obresti. Predvidoma se bodo te do leta 2004 realno zmanjšale za 5,8%. Njihov strukturni delež v proračunu pa bo padel iz 6,02% na 5,34%, skupaj torej za 0,68 strukturnih točk. Temeljna instrumenta za nižja plačila obresti, torej nižje stroške servisiranja javnega dolga, sta uporaba kupnine iz naslova privatizacije za zmanjšanje javnega dolga in prestrukturiranje javnega dolga oziroma zamenjava dragih državnih obveznic s cenejšimi. Vlada Republike Slovenije je zato sprejela poseben program porabe kupnine z naslova privatizacije. Temeljni cilj uporabe kupnine je takšno zmanjšanje javnega dolga, ki bo zagotovilo dolgoročno maksimalne fiskalne učinke ob istočasnem upoštevanju monetarnih učinkov ter učinkov na domači bančni celotni finančni sistem zaradi optimalnih učinkov razdolževanja na ključne makroekonomske agregate. Izvršitev temeljnega cilja bo pripomogla k neposrednemu povečanju vzdržnosti javnofinančnega ravnotežja z znižanjem odhodkov proračuna iz naslova servisiranja dolga, z upočasnitvijo dinamike avtonomne rasti dolga iz naslova indeksacije oziroma znižanjem dolga in posredno prispevala k izpolnitvi konvergenčnega kriterija višine dolgoročnih obrestnih mer, torej k nadaljnjemu zniževanju inflacije, nadaljnjemu zniževanju ravni domačih obresti in nadaljnjemu prehodu na uporabo nominalnih obrestnih mer. Sprejeti program uporabe kupnine temelji na izvedbi kombiniranega pristopa predčasnih odplačil dolgov in zamenjave določenega dela portfelja z novimi cenejšimi instrumenti. Pri oceni smiselnosti predčasnega odplačila oziroma zamenjave dolga z novim dolgom sta uporabljena dva pomembna kriterija. Če se dolg predčasno odplačuje, mora biti znesek predčasnega odplačila manjši od sedanje vrednosti plačil iz naslova obstoječega dolga in če se dolg zamenjuje z novim dolgom, potem mora biti sedanja vrednost novega dolga manjša, kot je sedanja vrednost iz naslova obstoječega dolga. Fiskalno izboljšanje bo na tak način doseženo praktično brez narodnogospodarskih oportunitetnih stroškov za inflacijo in gospodarsko rast, višina obrestnih mer in tečaj, vezava kupnine pa seveda omogoča potencialno prestrukturiranje tudi preostalega dolga ker so lahko neposredni prihranki pri obrestnih merah še bistveno večji. Relativno znižanje stroškov za obresti in izdatkov za blago in storitve omogoča pomembno prestrukturiranje proračunskih izdatkov v naslednjih dveh letih, tako na področju investicij kot na področju subvencij. Investicijski odhodki se bodo v naslednjih dveh letih povečali za 21,7%, za 29 milijard slovenskih tolarjev, v letu 2004 glede na letošnje leto iz 132,8 milijard na 161 milijard v letu 2004. Investicijski izdatki države se bodo povečali zlasti na področju varnosti, zdravstva, prometa, tehnološkega razvoja, stanovanjske gradnje, kulture, energetike ter razvoja podeželja. V letih 2003 in 2004 se bodo povečale tudi subvencije, in sicer za 22%. To pa zlasti na programih, ki so pomembni za doseganje večje socialne varnosti vseh slovenskih državljanov, in v programe, ki so pomembni za podporo razvoja gospodarstva in kmetijstva pri konkurenčnem vstopanju v Evropsko unijo. Dopolnilna sredstva občinam iz državnega proračuna bodo v naslednjih dveh letih porasla za 16,2%. Za leto 2003 bo znesek primerne porabe na prebivalca znašal 85.948 tolarjev in je za 8,33% večji kot letos. Ta znesek je oblikovan tako, da upošteva rasti cen življenjskih potrebščin, dodana pa so tudi sredstva za dodatnenaloge na posameznih področjih. 830 tolarjev na prebivalca je namenjenih za področje kulture, 1200 tolarjev na prebivalca za področje komunalnih dejavnosti in 532 tolarjev na prebivalca za področje stanovanjskega gospodarstva. Za leto 2004 je znesek primerne porabe na prebivalca določen v višini 89.902 tolarja, kar pomeni povečanje za rast cen življenjskih potrebščin. V obeh letih so pomembna tudi sredstva, ki jih državni proračun namenja za sofinanciranje občinskih investicij. Poleg tistih, ki so določenev okviru finančnih načrtov posameznih ministrstev, je v finančnem načrtu ministrstva za finance dodatnih 4,4 milijarde za te namene. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da vam v nadaljevanju predstavim nekatere ključne značilnosti predvidenih finančnih načrtov obeh skladov socialnega zavarovanja za prihodnji dve leti. Bilanca pokojninskega in invalidskega zavarovanja za leto 2003, kot je ob dopolnjenem predlogu proračuna za leto 2003 načrtovana v dopolnitvah finančnega načrta ZPIZ, predvideva izravnane prihodke in odhodke v višini 776,4 milijarde SIT brez primanjkljaja. Za leto 2004 pa so v bilanci ZPIZ načrtovani skupni prihodki v višini 846 milijard slovenskih tolarjev in odhodki v višini 838,9 milijarde. Tako je za leto 2004 načrtovan tekoči presežek prihodkov nad odhodki ZPIZ v višini 7,1 milijarde tolarjev, ki bo namenjen za odplačilo dela dolga, ki ga je ZPIZ najel v letu 2000. Načrtovani prihodki in odhodki ZPIZ za prihodnji dve leti upoštevajo pričakovana demografska gibanja, predvideno rast števila prejemnikov posameznih pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, to je upravičencev do pokojnin, invalidnin in drugih denarnih sredstev, dajatev. Skupno število upokojencev bo v prihodnjih dveh letih nadalje naraščalo po stopnji okoli 1,1% letno. Pokojnine, invalidnine in druge denarne dajatve upokojencem se bodo tudi v prihodnjih dveh letih usklajevale z rastjo povprečnih plač v Republiki Sloveniji, kot to določa zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Vendar pa vlada predlaga državnemu zboru nekatere spremembe v mehanizmu valorizacije pokojnin. S predlagano spremembo zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki vnaša določene korekcije v mehanizem medletnega usklajevanja pokojnin, se v prihodnjih letih zagotavljata dva osnovna principa: enakomernejša medletna dinamika usklajevanja pokojnin, ki bo bolj sledila medletnemu gibanju plač, bolj uravnotežena medletna in letna rast celotnih izdatkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v naslednjih letih, ki bo preprečila ciklično nihanje odhodkov ZPIZ. V bilanci pokojninskega in invalidskega zavarovanja je tako za leto 2003 predvideno, da se bo za financiranje vseh obveznosti iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja iz izvirnih prihodkov ZPIZ nateklo okoli 546 milijard SIT, iz državnega proračuna pa bo treba zagotoviti nekaj manj kot 224 milijard tolarjev. V letu 2004 pa bodo izvirni prihodki ZPIZ po sedanjih predvidevanjih zagotovili okoli 592 milijard slovenskih tolarjev, iz državnega proračuna pa bomo namenili 247 milijard tekočih dodatnih transferjev. Osnutek finančnega načrta blagajne obveznega zdravstvenega zavarovanja za leto 2003 predvideva skupni obseg prihodkov v višini 369 milijard SIT in odhodke v višini 381 milijard. Zavod za zdravstveno zavarovanje tako v letu 2003 predvideva primanjkljaj v višini 12 milijard slovenskih tolarjev. Finančne projekcije zavoda za zdravstveno zavarovanje za leto 2004 pa predvidevajo prihodke v višini 399 milijard in odhodke v višini 403 milijarde. Tako je tudi za leto 2004 v tej fazi predviden primanjkljaj zdravstvene blagajne v višini 4 milijarde. Finančna načrta za prihodnji dve leti sta pripravljena na osnovi sedanjega sistema zdravstvenega zavarovanja in za prihodnji dve leti upoštevata nespremenjene stopnje prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje. Vendar pa je ob tem potrebno poudariti, da vlada načrtuje v naslednjih dveh letih nadaljnje strukturne reforme sistema zdravstvenega varstva, ki naj bi zagotovile tako notranjo racionalizacijo v smislu učinkovitejšeporabe obstoječih virov, kot tudi dogovor glede razmerja med potrebami državljanov na eni strani ter višino vložkov, ki so jih ti pripravljeni nameniti za zagotovitev obveznega zdravstvenega varstva, na drugi strani in v tem okviru tudi preveritev in dopolnitev obstoječega sistema dodatnega zdravstvenega zavarovanja, zlasti pri tistih storitvah, ki bi po svoji vsebini morale biti dejansko financirane iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Zastavljena reforma sistema zdravstvenega varstva bo omogočila stabilizacijo poslovanja zavoda za zdravstveno zavarovanje, znižanje primanjkljaja obveznega zdravstva in s tem dodatno prispevala k stabilizaciji javnih financ v naslednjih letih. Spoštovane poslanke, poslanci! Predlog sprememb proračuna za leto 2003 in predlog proračuna za leto 2004 omogočata, podpirata in pospešujeta realizacijo temeljnih strateških prioritet razvoja slovenske družbe in gospodarstva v naslednjih letih. Omogočata in podpirata dokončno realizacijo dveh izjemno pomembnih strateških prioritet,vstop v Evropsko unijo in zvezo Nato. Omogočata in pospešujeta realizacijo temeljnih programskih prioritet koalicije in vlade. Hkrati pospešujeta investicijsko dejavnost, s tem krepita gospodarsko aktivnost, ob tem pa zagotavljata stabilne in bolj uravnotežene javne finance. Slovenskim državljanom v naslednjih dveh letih zagotavljata višji nivo nacionalne, socialne, pa tudi prometne varnosti. Spodbujata tehnološki razvoj in večjo konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Omogočata hitrejši regionalni razvoj in pospešeno stanovanjsko gradnjo. Zagotavljata dokončno realizacijo reforme osnovnega šolstva in večji obseg sredstev za srednje in visoko šolstvo, večji obseg storitev na področju kulture in nove investicije na področju zdravstva. Zato predlagam, da predlog sprememb proračuna za leto 2003 in predlog proračuna za 2004 sprejmete. Hvala.
Hvala lepa, gospod mag. Tone Rop, minister za finance. S tem je predstavitev proračunskega memoranduma za leti 2003 in 2004 ter predloga državnega proračuna za leto 2004 končana. Predsedniku vlade, dr. Drnovšku, in ministru za finance, mag. Ropu, se zahvaljujem za podani predstavitvi. Kolegice in kolegi! Z današnjo predstavitvijo prične teči rok za vlaganje amandmajev k predlogu državnega proračuna. Poslanci, poslanske skupine in zainteresirana delovna telesa lahko amandmaje vlagajo do vključno petka, 25. oktobra tega leta. S tem opozorilom zaključujem to točko dnevnega reda in 22. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Vsem želim prijeten večer. Hvala lepa.