Seja kolegija predsednika državnega zbora, ki se je začela petnajst minut do desete ure, še poteka in boste o pričetku dela državnega zbora pravočasno obveščeni. Hvala lepa.
Kolegice in kolege vabim, da pridejo v veliko razpravno dvorano. Sejo bomo nadaljevali ob 10.30 uri. Čez osem minut vabim seveda vse, tudi tiste, ki tega obvestila prej niso poznali, da pridejo v dvorano. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Nadaljevali bomo s prekinjeno 8. sejo. Ura je 10.30. Dobro jutro, dober dan vsem še enkrat! Prosim za potreben mir v dvorani. Najprej bomo ugotovili navzočnost v dvorani. Prosim, če pritisnete tipko "kvorum". Navzočih je 55 kolegic in kolegov; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen. Ali smem prositi za trenutek vaše pozornosti, da vas obvestim o sestanku z vodji poslanskih skupin? Hvala lepa. Pred sejo smo se sestali, da bi proučili nastalo situacijo in ravnanje državnega zbora v zvezi s prekinjeno 28. TOČKO DNEVNEGA REDA. Stališča so bila, to si lahko mislite, različna. Soočili smo se z dvema možnostima, ki sta pred državnim zborom. Ena, da odloči, da se glede na neusklajenost predloga poslovnika sestane poslovniška komisija, in druga, da se glede na situacijo glasuje o aktu v celoti. Strinjali pa smo se, da je prav, da si vzamemo eno uro, da se poslanske skupine o tem posvetujejo. Predlagam, da se državni zbor sestane ob 11.30 uri. Hvala lepa.
Prosim poslanke in poslance,nadaljevali bomo sejo. [[...]]da pridejo v dvorano. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljamo navzočnost v dvorani, prosim, pritisnite tipko "kvorum". Navzočih je 63 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Naj vas najprej obvestim, da so nekateri kolegi danes zadržani: Dr. Brejc, kolega Kacin, Čebulj, Barovič - kolega Barovič je tukaj, Kremžar, Malovrh, Fabijan, Špindler, Pohorec, Kangler, Bizjak - ki je prav tako tukaj, kolega Pukšič je prav tukaj in tudi kolega Kontič je med nami. Ja, ja, saj ugotavljam, da so kolegi navzoči, čeprav so se verjetno predhodno opravičili, to ugotavljamo. Torej državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Poslanske skupine so imele uro časa premislek o možnostih, ki so pred nami. Najprej je kolega Barovič želel proceduralni predlog, verjetno.
Hvala, gospod predsednik. Sklicujoč se na razlago tretjega odstavka 198. člena poslovnika, 23R198/3, zadnji odstavek na strani 161, pozivam kolegice in kolege tega državnega zbora, da spoštujemo pravni red, ustavo, zakonodajo, poslovnik in vse, kar nas zavezuje, in da se po vsem pravnem in logičnem dogajanju, pač, danes po vseh opravljenih pravnoformalnih postopkih odločimo ta trenutek o poslovniku. Torej, poslovnik: da ali ne; kdo je za, kdo je proti. Mi smo imeli konkreten, zelo konkreten predlog, da bi se 28. točka prestavila na naslednjo sejo, ta čas bi lahko ta državni zbor vse točke, ki jih imamo na tej seji, koristno končal in normalno delal naprej. Mislim, da to ni pošteno ne do nas, ne do državljanov, ne do nikogar. In ne bomo prenesli očitkov, ki nam jih daje generalni sekretar Liberalne demokracije Slovenije, češ da se poslanci ne znamo dogovarjati. Mi smo dali korekten in konkreten predlog, ki ni bil sprejet. Če ni bil sprejet, se držimo torej vseh pravnih, ustavnih in zakonskih določil. In moj predlog še enkrat oziroma proceduralni, postopkovni predlog je: končali smo vse faze, odločajmo o poslovniku. Hvala.
Hvala lepa, kolega Barovič. Predlagate torej, da državni zbor sklene, da bo to točko sklenil na tej seji. Tak predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 79 kolegov in kolegic, za jih je bilo 31, 46 proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Kolega Anderlič ima proceduralni predlog. Samo malo strpnosti prosim v dvorani. Prosim malo strpnosti v dvorani! Kolega Anderlič.
Glede na kar dolgotrajno dogovarjanje in iskanje možnosti, da bi državni zbor dobil poslovnik, ki bi odgovarjal veliki večini poslancev in poslanskih skupin, in glede na to, da so mnoge rešitve, ki so v tem poslovniku, sprejemljive za veliko večino in da je s strani predlagateljev bilo 18 konkretnih primerov amandmajev, tudi opozicije, vgrajenih v te tekste, menimo, da lahko glede na dosedanjo prakso in glede na dva nesporna primera v državnem zboru v preteklih mandatih, eden v mandatu 1992-1996 in eden v mandatu 1996-2000, da bi bilo prav - to je ena od rešitev. Seveda je tudi še druga. Nagibam se za to, torej da matično delovno telo, potem ko uskladitveni amandmaji niso bili izglasovani, pripravi predlog uskladitvenih amandmajev, ki bi bili sprejemljivi za tako večino, ki bi lahko ta poslovnik podprla. Taka praksa je v državnem zboru bila, take možnosti so nakazali pravni strokovnjaki in jaz tak proceduralni predlog predlagam državnemu zboru. Torej, da matično delovno telo pripravi nov predlog amandmajev in da s točko nadaljujemo na eni od prihodnjih sej - odvisno od tega, kakšna bo dinamika sprejemanja državnega proračuna in, seveda, drugih stvari.
Hvala lepa. O tem predlogu lahko skladno s petim odstavkom 64. člena poslovnika svoja stališča predstavijo predstavniki poslanskih skupin. Zato sprašujem, ali želi kdo besedo? Kolega Vizjak
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke moram povedati, da se mi zdi skrajno nedopustno sploh tak predlog predlagati tu, še bolj nedopustno pa ga je podpreti, kajti je v posmeh našemu poslovniku in tudi demokraciji. V tem državnem zboru imamo jasno opredeljen postopek sprejemanja zakonodaje in tudi poslovnika državnega zbora. Predvidena so tri branja, predvidena je tudi uskladitev na koncu, v kolikor po tretjem branju zaradi tehnike sprejemanja amandmajev pride do neskladja. Vse te možnosti smo izrčpali. Ob vseh teh možnostih ni bilo soglasja glede bistvene točke tega poslovnika, to je načina odločanja na kolegiju predsednika državnega zbora. Menimo, da bi bilo zloraba tega poslovnika, če bi iskali tu peto branje, čebi iskali zopet neko možnost usklajevanja, kljub temu da je jasno zapisana procedura. To je izigravanje in mi se s tem ne moremo strinjati. In zato kljub dobri volji, po načinu in po pripravljenosti nas tudi v prihodnje sodelovati pri usklajevanju, pri iskanju rešitev, bi bilo, to po našem mnenju, zelo nekorektno in nedopustno s strani sprejetega poslovnika. In iz formalnih razlogov na tak predlog ne smemo in ne moremo pristati. Jaz se čudim predlagateljem poslovnika, da so vztrajali in rinili z rešitvijo,ki ni doživela podpore vse do konca, in sedaj skušajo, ko je že konec, poiskati spet novo možnost in novo pot, kako rešiti zadevo. Zadeva je nerešljiva po veljavnem poslovniku. Gospod Anderlič, kot predlagatelj tega proceduralnega sklepa je omenil, da sta bili že dve taki praksi. Tudi če bi bilo pet nedopustnih praks, to ne opravičuje, da to ponavljamo v nedogled. Poslovnik je jasen. Bom prebral določbo. Poslovnik je jasen in pravi, da tudi če uskladitveni amandmaji niso sprejeti, je treba opraviti glasovanje. Mi pa sedaj: da ni treba opraviti glasovanje in da gremo v nove uskladitvene amandmaje. To je poslovniško, po našem mnenju, nedopustno. In kljub naši najboljši volji po iskanju rešitev - in jih bomo zmeraj želeli iskati, ker se tudi mi strinjamo, da je potrebno koncipirati poslovnik tako, da učinkovito in ekonomično organizira delo državnega zbora. In bomo to zmeraj zagovarjali in bomo iskali vse rešitve. Ta rešitev ni bila, pač, večinsko sprejeta - govorim o kolegiju - in menim, da dajmo to zgodbo enkrat končati in začnimo znova. Mislimo, celo predlagamo, da to, o čemer smo se uskladili in uskladili smo se pri mnogočem, to je res, ostane usklajeno in štartamo s tega fundamenta v novo proceduro. Mislim, da lahko zelo zelo hitro pridemo tudi do novega poslovnika. Ampak to farso s tem poslovnikom, prosim, zaključimo. Zelo nedopustno je tudi v očeh javnosti, da vlečemo to zadevo tri dni in ne vem koliko časa že in ne pridemo do konca. Sedaj je pa predlog, da spet prelagamo in prelagamo to. To ni v redu, stem se mi ne strinjamo in to je celo neresno in ni v ugled temu državnemu zboru. Hvala.
Vedno prosim za mir v dvorani, zdaj pa izjemoma zahtevam mir v dvorani. Mir v dvorani! Po vrsti bodo predstavili poslanska stališča poslanskih skupin kolegi Potrč, Kebrič, Peče, Drobnič in dr. Bajuk. Dr. Bajuk ali gospod Drobič? Dr. Bajuk. Prosim, najprej kolega Potrč.
Hvala lepa. V zvezi z načinom usklajevanja odločitev, ki jih sprejema državni zbor, smo ob sodelovanju vseh vodij poslanskih skupin dobili ustrezno strokovno razlago. Ta razlaga pomeni, da je z uporabo 198. člena poslovnika mogoče usklajevanje, če prvi uskladitveni amandma ni sprejet, popraviti dodatno. To je pač strokovna razlaga in jaz jo kot dejstvo sprejmem, kerv državnem zboru nisem odgovoren za strokovno razlago, ampak sem politik, ki politično odločam. To smo vsi, ki smo tam sodelovali, sprejeli na znanje. Posamezniki lahko štejemo, da imamo pravico imeti drugo mnenje, ampak takšna je strokovna razlaga bila dana, in prav je, da se sliši in ve, da smo vsi vodje poslanskih skupin bili s to strokovno razlago seznanjeni; med ostalim smo imeli možnost slišati tudi včeraj v Odmevih. Drugo. Doslej sem razumel, da je izražena želja in pripravljenost večine, da se poslovnik - ne takšen, kot je bil pripravljen, ampak v mnogih rešitvah, sprejme. Sam sprejemam na znanje, da v neki rešitvi, ki je bila nekajkrat poskušana, dvotretjinske večine v tem državnem zboru ni. In to bomo morali tudi predlagatelji vzeti na znanje in biti pripravljeni iskati drugačno rešitev, ki bo lahko dobila dvotretjinsko večino. Jaz, ne samo jaz, sem v imenu poslanske skupine na razgovoru izrazil to zavest in pripravljenost. In dokler ni rešitve, ki ima zagotovljeno dvotretjinsko večino, bi bilo nesmiselno na tej točki ponovno zahtevati odločanje. Ostaja samo še eno vprašanje. Če iskreno želimo, da se čim prej uveljavi nov poslovnik, katera je za to hitrejša pot. Osebno menim, da je hitrejša pot, poskušati v naslednjih štirinajstih dneh ali pa mesecu dni - vendar ob tem, da vemo, da so nekatere določbe pripravljene in usklajene - iskati rešitve, še enkrat poudarjam, rešitve, za katere bomo imeli zagotovljeno dvotretjinsko soglasje v teh štirinajstih dneh, kot pa da danes poslovnik zavrnemo in začnemo "jovo na novo". Bojim se, da je ta druga pot v vsakem primeru težja in bolj dolgotrajna. Vnaprej ne želim reči, ali je iskrena volja ali ne, da pridemo do skupnih rešitev, ne želim vnaprej reči. Razumeti pa morate, da določen dvom o tem tudi obstoja, če nismo pripravljeni iskati tudi po poteh, ki so enostavnejše, to eventualno skupnost rešitev, ampak želimo na vsak način, da najprej poslovnik pade, da bi lahko in morali kasneje o vsakem členu razpravljati - lahko in morali. In tisti vsak člen bo moral biti sprejet ali ne, zdaj pa imamo le usklajenih, ne vem, 90% členov in mogoče 10% neusklajenih; vemo pa, da je v glavnem problem na eni sami točki. Zato smo se v poslanski skupini odločili, da bomo takšen predlog podprli, da bi dali še eno priložnost v poenostavljenem postopku, pripeljati poslovnik do konca in z izjavo, da bomo iskali takšen kompromis, ki bi bil za večino, dvotretjinsko večino, sprejemljiv. Če te pripravljenosti ne bo, potem boste pač povedali v poslovniški komisiji, da v tej fazi ne želite sodelovati in bo odločitev v kratkem času morala biti dokončno dana na odločanje. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kebrič.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Imeli smo eno uro odmora, da premislimo v poslanskih skupinah, kaj bi naj storili in sledili tistemu, kar vsi govorimo, tako v imenu poslanskih skupin kot tudi v lastnih imenih, da želimo, da bi dobili tak poslovnik, ki bi omogočil bolj konkretno, bolj efektno delovanje tega državnega zbora. Pripravljal se je ta poslovnik več kot pet let s strani strokovnjakov in sedaj je nazadnje politična odločitev, ali bomo takega ali malo drugačnega sprejeli. Ugotovili smo, da so štiri osnovna vprašanja nedorečena oziroma pravilno rečeno neusklajena, v katerih se razhajamo. Življenje nas uči kompromisov in nikdar ne reci, da konec. Zato menimo, da se splača še to zadnjo formalno, legalno in legitimno možnost, ki so jo nakazali pravni strokovnjaki in ki jo je nakazala, kot je bilo povedano, v preteklosti konkretizirana skozi dva primera. Če smo res iskreni, to kar govorimo, da želimo nov poslovnik, potem je to verjetno edina najkrajša pot, da zaupamo poslovniški komisiji, kjer so zastopane vse stranke in ker bomo verjetno, tako vsaj mi v naši poslanski skupini iskreno upamo, uskladili še tiste štiri osnovna razhajajoča se stališča. Zato bo naša poslanska skupina podprla ta predlog in bomo glasovali za to, da se naredi še zadnji poskus. In ni nobena nesreča, če bomo s tem izgubili teden ali dva, kajti naslednaj varianta, če se ne bomo mogli sporazumeti, bo trajala verjetno mesece in mesece. In kje bomo takrat s tisto svojo iskrenostjo, ki jo tu tako blagodejno vsi poudarjamo? Hvala lepa.
Kolega Peče. Vse ostale prosim, da se usedejo na svoja mesta in ne motijo govornikov. Kolega Peče, imate besedo.
Lepo in ponosno bi lahko bilo, če bi se toliko ukvarjali z materijo zakona tudi v drugih primerih. Torej tudi v tistih primerih, za katere smo dejansko poslanci in pa poslanke državnega zbora postavljeni na to funkcijo. Žalostno pa je to sprenevedanje, ki ga v tem trenutku počne Liberalna demokracija Slovenije. Naj vas, spoštovani kolegi in kolegice, opozorim, da ta isti sklep, kot ga je ravnokar predlagal gospod Anderlič, da je bil predlagan ob sprejemanju dnevnega reda. Toda ni se vam zdelo niti vredno razmisliti o tem; ne, sklep ste pohodili. Danes, nekaj ur zatem, pridete s tem istim sklepom samo zaradi tega, ker vidite, da niste uspeli z vašim načinom ustrahovanja kako bo posameznim poslancem hudo naslednjih 40 let, ko ne bodo dobili nove službe. Včeraj in danes ste, pač, imeli premalo časa, da bi vaše grožnje zalegle. S tako imenovano poslovniško komisijo in pa njeno novo vlogo poskušate pridobiti samo čas za novo ustrahovanje nekaterih poslancev. Gospod predsednik, državnega zbora, Borut Pahor, prosim vas, da tega sklepa ne daste na glasovanje. O temu sklepu se je državni zbor že odločal in odločili ste se negativno; torej, da se poslovnik ne prestavi, da se začne tretja obravnava na tej seji in da se tudi konča. Državni zbor in vsi poslanci v okviru tega državnega zbora smo se opredeljevali okoli amandmajev. Bila je jasno izražena volja. Dopustite osnovno demokratično načelo; torej glasovanje, demokracijo, da se okoli končnega vprašanja, ali je poslovnik primeren za življenje ali ne, opredelimo v tem državnem zboru danes in tu. Rečeno je bilo: pet let, pet let se je ta in pa prejšnji državni zbor ukvarjal s poslovniškimi spremembami, si jih poskušal prilagajati oziroma jih poskušal prilagajati vladajoči večini. Toda, gospodje, sami vidite; pač uspešni niste, rabite dvotretjinsko večino. Če je ne morete dobiti, ne je poskušati dobivati z grožnjami, z grožnjami normalnim poslancem. Opravimo to glasovanje danes. Hvala. V Slovenski nacionalni stranki, seveda, v kolikor boste dali predlog na glasovanje, nam drugega enostavno ne preostane, ker imamo mnenje, da kršite poslovnik in vsa demokratična načela, kot da zapustimo ta državni zbor v tej točki. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Bajuk ima besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije tega predloga ne bo podprla. Danes slišimo besede o neki praksi, ki naj bi se bila uveljavila že kar dvakrat v tem državnem zboru. Mi se ne počutimo zavezani za kršitve, ki naj bi se zgodile v preteklosti. Rad bi pa opomnil vse tiste, ki imate tudi spomin in ki ste bili v tej dvorani, ko se je to zgodilo v preteklosti, da je takratni predsednik državnega zbora to označil kot veliko zlorabo. Danes v imenu poslanske skupine Nove Slovenije pa tudi to izpovedujem: če bo ta predlog izglasovan, bo ponovna zloraba - zloraba večine nad zakonom. Ta hiša, ki ima odgovornost, da piše in uveljavlja zakone v naši državi, mora biti prva, ki jih mora spoštovati. Prepozno je, gospodje, da se danes sklicujete na iskrenost ali pa neiskrenost takšnih in drugačnih stališč. Res je, kar je že drugi kolega opomnil, da smo imeli možnost preložiti, a vendar, večina se je odločila, da se ne preloži. Tukaj je zelo enostavno. Tukaj nimamo merila za iskrenost ali pa neiskrenost, velike večine - samo zadostne večine. In spoštovane kolegice in kolegi, ta predlog ni dobil zadostne večine. Torej, v imenu poslanske skupine vas opominjam, da še vedno velja; to, kar so stari Rimljani rekli: "Dura lex, sed lex". Moramo spoštovati poslovnik in to je edino vprašanje, ki je danes pred nami in za katerega se moramo odločiti. Takšna in pa drugačna strokovna mnenja, ki se pojavijo na odmevih ravno pravočasno, ne zavezujejo Nove Slovenije. In upam, da tudi ne vas. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Bajuk. Kolega Battelli, vi ste zadnji, ki je prosil, nato kolega Podobnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Verjetno ni, pa tudi ne politično smiselno se odreči doseženemu. Uskladitev je možna na dva načina. Je možna glede na to, kar je bilo sprejeto [[...]]
Prosim. Kolega Battelli.
Se pravi, je možna glede na to, kar je bilo sprejeto, ali pa je možna glede na to, kar ni bilo sprejeto. Nekje vmes je verjetno rešitev in sklep, ki je bil predlagan, nudi, da bi se še naprej delalo v tej smeri. Skratka, možno bo, po moje, sprejeti poslovnik, ki bo užival najširšo podporo v ta namen.
Hvala lepa. Kolega Podobnik, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Način sprejemanja poslovnika podaja največjo legitimnost. Poslovnik državnega zbora mora biti sprejet na način, da pade najmanjši sum, da bi bil kakorkoli v nasprotju z veljavnim postopkom, ki je določen v poslovniku. Jaz sem čutil tukaj nek nemir med poslanskimi kolegi v opoziciji. Vljudno vas prosim, apeliram na vas, da pri tem glasovanju ne zapustite državnega zbora. Zakaj to apeliram? Priznati moramo, da smo se tudi predstavniki strank, ki smo v vladi in smo bili predlagatelji, znašli v zagati. Jaz to zagato tukaj javno priznam. Način in vsebina tega poslovnika bo potem od vseh nas, ne samo od koalicije, bo tudi od opozicije. Zato bi bilo dobro, da se poskušamo skupaj odločiti za nadaljnjo pot. Upam, da boste torej ostali skupaj z nami. Moje mnenje je, da je poslovniško povsem čista pot tista, ki smo jo prej zavrnili - da bi državni zbor po izglasovanem in neizglasovanih uskladitvenih amandmajih odločal o poslovniku. Poslovnik, ki je sedaj pred nami, ima veliko večino dobrih evropskih rešitev, s katerimi bi kadarkoli lahko šli v katerokoli evropsko državo. Res pa je, da je v njem nekaj takih določb, ki bi namuveljavitev tega poslovnika oteževale in bi se znašli v zagati. In to moramo skupaj ugotoviti; to se nam je zgodilo. Ugotoviti je treba tudi zaradi korektnosti, da je predsedujoča državnega zbora že dala predlagani poslovnik na glasovanje. Poslovnik je že na glasovanju. Torej, to je dodatna zagata. Treba je ugotoviti, da je bilo na podlagi tega poslovnika pred leti predlagano, da bi se ob možnosti, da uskladitveni amandma ne bi bil sprejet, pokazala še ena možnost, da bi potem matično telo dalo uskladitveni amandma. Leta 1995 je bilo; takrat se je več poslancev oglasilo k besedi, tudi moja malenkost, in je reklo, da je šlo za zlorabo poslovnika. Menda se je to zgodilo tudi v prejšnjem mandatu, ko sem bil predsednik državnega zbora. Če je bilo temu tako to bom pozorno proučil - in, seveda, najverjetneje je bila tudi takrat narejena napaka. Ne glede na to pa predlagam pot, ki bo v celoti poslovniško čista. Danes imamo možnost, da se z glasovanjem odločimo, da danes ne glasujemo. Ali bomo pa šli na poslovniško komisijo, to pa mora biti še odprto vprašanje. Interpretacije poslovnika so bile narejene na hitro, niso bile napisane. Vemo, kdo lahko interpretira poslovnik: med sejo predsednik oziroma predsedujoči, izven seje pa pristojno delovno telo. Torej, znašli smo se v zagati, in ker smo se odločili, da danes ne bomo odločali o poslovniku, je po mojem mnenju še vedno poslovniško čista pot, da se odločimo, da danes ne glasujemo. Kako bomo pa zadevo rešili, bomo pa po tehtnem preudarku v naslednjih dneh odločili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Smo sredi odločanja o proceduralnem predlogu kolega Anderliča. Ali kolega Anderlič sprejme ta popravek, ki ga daje kolega Podobnik, se pravi, da bi se sklep glasil samo, "na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika se ta točka dnevnega reda preloži na eno izmed prihodnjih sej državnega zbora," in nič drugega? [[Ne.]] Vztrajate torej pri svojem sklepu. Razprave ni. Moramo glasovati [[...]] [[Ugovori.]] Prosim! Moramo glasovati o predlogu, ki je bil dan. Za pet minut bomo prekinili sejo. [[Pojasnjevanje in pogovarjanje iz klopi.]] Če prav razumem, tukaj me kolega Plevelj opozarja, da če bi zahtevali odmor, bi ga lahko dal. Ja, dvignil je roko, pa nisem vedel, zakaj je želel dvigniti roko. Zato prekinjam za 5 minut sejo. Prosim. Prosim kolegice in kolege, če pridejo v dvorano, nadaljevali bomo sejo. Torej predlagam kolegice in kolegi, zdaj je 12. in 5 minut, da odredimo pol ure odmora. Rad bi se posvetoval tudi s poslanskimi skupinami iz vrst opozicije. Nadaljevali bomo ob 12. uri in 30 minut.
Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Kolegice in kolegi! Ura je 12.32 minut, nadaljujemo sejo. Kolega Anderlič, preden dam [[...]]Pardon, najprej navzočnost v dvorani. Navzočnost! 57 kolegic in kolegov je navzočih. Državni zbor je sklepčen in lahko nadaljuje. Kolega Anderlič, obvestili ste me, da sprejemate predlog kolega Podobnika. Boste povedali? Potem bom pa dal proceduralno najprej kolegu Peterletu in potem mag. Vizjaku. Prosim.
Hvala lepa.
Ne, ne. Če smem, kolega Anderlič, želite pojasniti to? Prosim.
Tako kot je vseskozi pripravljeno za iskanje najboljših rešitev, ne verjamem, ali je ta taka, vendar podpiram predlog gospoda Podobnika, ki je nadgradil ta proceduralni predlog, čeprav ne vem, ali se to poslovniško sploh da na tak način narediti. Jaz upam, da ne bo že iz tega vidika kakšen očitek,računajoč, da v tem času, ko bo to odloženo, da bo tako ali tako čas za poslovniško komisijo.
To sem rekel zato, ker bo kolega Peterle, kot me je obvestil, dal predlog, če prav razumem, za odmor in se mi zdi, da je bilo prav to vedeti. Kolega Peterle, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Preden sam predlog podam, moram v izogib podobni praksi v naprej vendar protestirati proti temu, da predsedujoči, v vaši ali v kakšni drugi osebi, vnaprej ve, kaj bo povedal nekdo, ki dvigne roko, in se polimizira z njim, ne da bi kaj rekel. To se je zgodilo gospodu Jerovšku, je rekla podpredsednica: "Vem, kaj boste povedali!" Poslušajte, to ne more nihče reči v tej hiši in tudi zunaj nje ne, kaj bo poslanec povedal. Meni je bila prej odvzeta možnost v skladu s poslovnikom, da bi v imenu poslanske skupine prosil za odmor pred odločanjem, in samo zato, da se bomo hišnega reda držali in z ozirom na to, kar je sedaj - ne vem, kako je lahko gospod Anderlič dobil besedo zopet mimo procedure - zahtevam 10 minut odmora za posvet pred to odločitvijo.
Poglejte. Samo, da pojasnim. Bil je dan proceduralni predlog, ki je bil potem dopolnjen in je prav, da se o predlogu procedurlanega predloga poslanske skupine, sedaj tudi na vaš predlog, za 10 minut umaknejo in posvetujejo. Za 10 minut prekinjam sejo, 12.45 bomo nadaljevali.
Kolegice in kolegi ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnite tipko "kvorum", da bi ugotovili navzočnost. Hvala. 73 kolegic in kolegov je navzočih. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen, lahko odloča. Kolega Peterle je zahteval odmor. Kolega Peterle, želite besedo? Prosim za mir v dvorani.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Naša poslanska skupina se je dobila v skladu z zaprošenim odmorom skupaj s predstavniki SDS, SMS in SNS. Se pravi, štiri stranke, ki so nasprotovale doslej nezakonitim postopkom oziroma zaključevanju tega postopka, vztrajajo na tem, da se držimo hišnega reda, se pravi naših domačih pravil. In mi nismo za to, kar so nekateri postavljali v ospredje kot ključni kriterij: dajmo hitro. Ni prvi kriterij tukaj hitrost, ampak zakonitost. Zato bomo vztrajali pri zakonitosti. Vztrajali bomo tudi pri tem, da ne bo dvojnih kriterijev. Naš poslanski kolega, gospod Barovič, je včeraj, če se ne motim, predlagal tako rekoč isti proceduralni predlog, kot ga je predlagal kasneje poslanec druge poslanske skupine. Njegov predlog ni bil primeren, če pa ga predlaga prava stran, je očitno lahko primeren oziroma to bomo še videli, če bo to dano na glasovanje. Torej, to ni v čast temu državnemu zboru, da se zadeve odločajo na tak način. Potem, bile so uporabljene besede: naredimo še zadnji poskus. Po našem mnenju smo zadnji poskus naredili s poskusom uskladitvenega amandmaja, ki to ni bil, ampak je imel zraven še razne druge sestavine, ki ne sledijo besedam poslovnika oziroma črki poslovnika. Ampak o tem verjetno nima smisla več govoriti, ker smo tako rekoč že v naslednji fazi. In mi ne vidimo konca, ker se lahko zgodi, da tudi ta zadnji poskus ne bi uspel in bi predlagali še en poskus. In mislim, da bi ta hiša na tak način izgubila verjetno še kakšen del svojega, že itak ne ravno najboljšega renomeja. Zato mislimo, da je najboljše to, kar so naši predstavniki na različnih sejah že predlagali, da se ta procedura zakonito zaključi, smo v fazi odločanja in mi smo se pripravljeni odločati o zadnjem, se pravi, o zadnjem glasovanju. Mislimo, da je to najboljše, sicer bomo pa šli v velike težave. In ker se radi sklicujemo na prakso na različen način, seveda, mi menimo, da praksa ne sme biti prvi kriterij, ampak prvi kriterij odločanja so pravila igre, ne neka ponavadi napačno oziroma zloraba s prakso, kar je bilo tudi povedano. In bi se rad spomnil na primer zakona, ki je potem našel pot do referenduma. Gre za vprašanje oplojevanja z biomedicinsko pomočjo, ko ste kolegi takrat dejali - tisti, ki ste zastopali tak zakon - da ni mogoče zakona popravljati v tisti rundi, ko je opozicija rekla: "Mogoče se pa da, poglejte poslovniško, če se to da." Rekli ste: "Se ne da." Danes bi pa delali zadnje in še nadaljnje poskuse, da uveljavite svojo voljo. Mi pač ugotavljamo, da je ta zadeva pri kraju. Potem je pa še naslednje dejstvo, ki to igro dodatno smeši. Gospod Tone Anderlič, naš poslanski kolega in vodja poslanske skupine LDS, je že vložil nov predlog zakona v procedura. 5.10. je datum prejema v DZ, faza redni, deskriptor evidenca. Torej razumem, da besedila še ni, naslov je pa že tam. Torej, kot se temu reče - in smo bili kritizirani - je zasedel proceduro. Gospe in gospodje! Nehajte se igrati z nami, ker je ta stvar neresna in nedostojna za ta parlament. Klasifikacijska številka 020-02/92-0025/0193. Preverite. Naslov, vrsta akta: poslovnik. Torej, mi imamo te igre dovolj in bomo uporabili vsa demokratična sredstva, ki so v tej hiši dovoljena, da v nezakonitih poslih ne bomo sodelovali.
Hvala lepa. Mag. Vizjak je prej želel besedilo.
Hvala lepa za besedo. Odločanje o poslovniku, in tudi sicer se vleče že kar nekaj časa. Danes je, bi rekel, se mi zdi, že tretji dan. Zadeva je več kot zrela za odločanje. Smo tudi v fazi odločanja. Kakorkoli se sedaj poskuša najti ponovno pot, o kateri smo prepričani, da bo izigrala veljavni poslovnik in da bo zopet za vogalom pripeljala neke rešitve. Mi ne moremo pristajati na ta način. Lahko vam zatrdim tu na tem mestu z vsosvojo odgovornostjo, da sem opravil osebno razgovor s pravniki te iste hiše, preden smo odločali in začeli odločati o uskladitvenih amandmajih. Po mnenju teh pravnikov, katerih mnenje zmeraj upoštevamo pri vsakem zakonskem predlogu, je bilo sledeče: da čeuskladitveni amandma oziroma amandmaji niso sprejeti, se opravi glasovanje o predlogu v celoti. Mislim, da je ta želja po nekem raztegovanjem in žvečenju tega roka do odločitve nedopustna in kaže na iskanje nekih poslovniško spornih odločitev. Tudi na mizi je nov poslovnik, ponavljam besede kolega, iz katerega je jasno razvidno, da je predvidel tudi predlagatelj, da bo ta poslovnik padel. In prav bi bilo tako, da to tudi storimo. Kakršnakoli druga odločitev bo potekala brez nas. Zato napovem tu obstrukcijo, v kolikor bo šla ta zadeva v nasprotju s povedanim. Hvala.
Hvala lepa. Torej, imamo predlog proceduralnega sklepa: "Na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika se ta točka dnevnega reda preloži na eno izmed prihodnjih sej državnega zbora." Ta predlog dajem na glasovanje. Smo sredi glasovanja, kolega Peterle.
Samo povem, da poslanska skupina Nove Slovenije ne bo sodelovala pri tem glasovanju. Hvala.
Navzočih je 47 kolegic in kolegov, 45 jih je ta proceduralni predlog sprejelo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ta proceduralni predlog je povsem v skladu s poslovnikom. Državni zbor je že večkrat tako odločil. Kolegi imajo pravico nasprotovati temu stališču, imajo tudi legitimno pravico, da se ne strinjajo s takim predlogom, na način, kot so ga uporabili; to je poslovniško možno in korektno in je treba to možnost spoštovati. S tem za danes zaključujem to točko dnevnega reda in prehajamo na naslednjo. Nadaljevali bomo čez pet minut, kajti treba si je vzeti nekaj časa, da preidemo na 36. točko dnevnega reda, to je na volitve in imenovanja. Prosim, kolega Džuban, proceduralno.
Hvala lepa. Kar nekajkrat smo že začeli S PREDLOGOM ZAKONA O KNJIŽNIČARSTVU in bi bilo dobro, da bi ga enkrat pripeljali do konca. Mislim, da smo pri delikatnem členu, ki ga je treba izglasovati, in potem verjetno lahko zadeva, po moji presoji, kar normalno steče. In bi morda to točko pripeljali danes do konca, v kolikor je to mogoče.
Če smem dati pojasnilo, kolega Džuban. Volitve in imenovanja nam ne bodo vzela veliko časa, razen če, seveda, vztrajate pri svojem proceduralnem predlogu, potem pa gremo naprej, na knjižničarstvo. Vztrajate pri predlogu, kolega Džuban? Drugače bi opravili s točko volitve in imenovanja. Kolega Džuban, vztrajate? Vztrajate. Potem dajem ta predlog na glasovanje, da bi nadaljevali s točko o knjižničarstvu. Navedeni predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 46, za 21, 16 proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 16.]] Nadaljevali bomo z zakonom o knjižničarstvu. Počakali bomo, da se nam pridruži vlada, zato odrejam pet minut odmora.
Predlagam, da pridejo v dvorano, seveda tudi poslanke in poslanci. Preden začnemo, naj samo povem, da bosta nastopila kolega Sok in Moge, tako da vabim še posebej kolega Soka, da se nam pridruži, ker ima sedaj besedo. Kolega Sok, če vas doseže moj glas, vas vabim, da pridete v dvorano. Kolega Sok je tukaj. Se odpovedujete razpravi? Kolega Moge. Preden začnemo, ker vidim, da še nismo sklepčni. Razumem, samo da uredimo stvari, preden bomo nadaljevali, mislim, da še nismo sklepčni. Ugotavljamo navzočnost! Kvorum. Dovolj nas je, 56 poslank in poslancev je navzočih. Državni zbor je sklepčen in lahko nadaljuje s svojim delom. Ostali smo pri odločanju o amandmajih k 25. členu zakona. Besedo je želel kolega Sok, ki se odpoveduje razpravi, kolega Moge pa želi razpravljati. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Odbor se je v drugi obravnavi in v tretji obravnavi lotil problematike pokrajinske knjižnice in tudi madžarske manjšine. V drugi obravnavi je odbor podprl tak amandma, čeprav je bil trši kot sedaj. Amandma, s katerim imamo sedaj opravka, govori samo, da lahko minister, pristojen za kulturo, to naredi, da posamezne naloge določi, pač, na drugem območju. Odbor je to podprl, vlada temu ne nasprotuje, od nas je pa seveda odvisno, ki se vedno ponašamo s tem, kako Slovenija lahko skrbi za manjšine, koliko imamo tolerance do problemov ljudi oziroma madžarske manjšine, ki živi na tem področju.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Da, kolegica Majnik, prosim.
Hvala lepa. V izogib velikih besed bi povedala samo to, da 25. člen govori o splošnih knjižnicah na narodnostno mešanih območjih, da 26. člen govori o splošnih knjižnicah na obmejnih območjih. Lendavska knjižnica spada v ta dva oba člena in Lendava knjižnico ima. 27. člen pa govori o osrednjih območnih knjižnicah kot zametkih pokrajinskih oziroma regijskih knjižnic v Sloveniji. Samo toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Da, kolegica Pozsonec.
Hvala. 25. člen res govori o splošnih knjižnicah. Lendava je splošna knjižnica na narodnostno mešanem območju in kot splošni knjižnici, pričakujemo, da bo ministrica dala ta pooblastila.
Hvala lepa. Kolega Školč želi besedo. Prosim. Kolegica Pozsonec, se lahko izklopite, da bi [[...]]Hvala lepa. Kolega Školč.
Hvala lepa. Sicer nisem tisti, ki lahko meritorno presodi, ali je mogoče o drugem amandmaju k 25. členu sploh glasovati ali ne, ampak vsebina, ki jo ureja ta amandma, absolutno ne sodi v 25. člen, ampak sodi v 27. člen. Razprava o 27. členu je tekla tako, kot sta korektno povedala gospa Pozsončeva in gospod Moge. In državni zbor takrat te rešitve ni podprl, ker potem 27. člen ni bil odprt na način, kot je predlagala gospa Maria Pozsonec in tudi odbor za kulturo, šolstvo in šport; se je pojavil amandma na nepravem mestu. In velja zaradi sistema in cel čas govorimo, zdaj že tri dni o tem, o sistemu, vztrajati na tem, da se vse pravice, ki jih imajo narodnostne manjšine, uredijo, da tako rečem, v 25. členu. In ta člen je bil pripravljen tako, kot sta kolega iz narodnosti tudi predlagala. In piše sedaj tako, da te knjižnice zagotavljajo pripadnikom teh skupnosti komuniciranje v njihovem jeziku. Zagotavljajo tudi knjižnično dejavnost, namenjeno pripadnikom italijanske in madžarske narodne skupnosti ter romske skupnosti, in pripravijo - se pravi splošne knjižnice iz tega odstavka, iz prejšnjega odstavka - pripravijo program dejavnosti, iz prejšnjega odstavka, v soglasju s predstavniki narodnih skupnosti. Tako da je položeno v sistem splošnih knjižnic neke vrste soglasje, kako mora biti program zagotavljanja interesa narodne skupnosti izpeljan. 27. člen govori o osrednjih območnih knjižnicah in govori o teh posebnih nalogah. Niti ne govori o hungaristiki in ne vem čem, kar je bilo tukaj vse že govorjeno, ampak o posebnih nalogah: zagotavljati povečan in zahtevnejši izbor knjižničnega gradiva, nudenje strokovne pomoči vsem knjižnicam s svojega območja - se pravi, v tem primeru tudi lendavski, ormoški in mislim, da je še ena, ljutomerska, mislim, da spada v ta krog - koordinirati zbiranje, obdelavo in hranjenje domoznanskega gradiva za svoje območje in usmerjati izločeno knjižnično gradivo svojega območja. Niti v alinei tu ne gre za urejanje pravic narodnostnih manjšin. In s tega vidika se mi zdi, da je treba zavrniti drugi amandma k 25. členu, ker v zadostni meri in z zadostnim instrumentarijem zagotavlja pravice porabnikov v madžarskem jeziku in daje instrument soglasja narodni skupnosti, da se oblikuje ta program, tako za Goričko, kjer to vlogo opravlja knjižnica v Murski Soboti, kot za Lendavo, kjer to nalogo opravlja knjižnica v Lendavi. Nalogo osrednje območne knjižnice pa za to področje opravlja, kot že rečeno, murskosoboška knjižnica zaradi pogojev, ki jih v tem trenutku že izpolnjuje oziroma jih bo z novo zgradbo v celoti izpolnjevala. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Školč. Kolegica Pozsonec.
Gospod Školč, dovolite, da narodna skupnost sama odloči, če je v dovoljni meri ali ni v dovoljni meri [[...]]To pomeni, da ne boste vi ugotavljali od tod. Jaz ne vem [[...]]Če ustava dovoljuje, da narodna skupnost ustanavlja samostojne ustanove za potrebe svojega razvoja, potem toliko samostojnosti ne moremo dovoliti, da knjižnično življenje na dvojezičnem področju urejajo oni, ne pa 30 km oddaljena ustanova, ki ni na dvojezičnem področju. Geografija.
Hvala lepa. Kolega Moge.
Hvala lepa, predsednik. Ob tej edukciji, kaj spada h kateremu členu, bi samo ponovil, da vsi, ki tukaj sedimo, brez dvoma vemo, da 25. člen govori o splošnih knjižnicah, in da 27. člen govori o osrednjih območnih knjižnicah, saj je to pri teh členih na veliko napisano. Amandma, ki je bil vložen, govori o prvi in o drugi knjižnici. Ker ni nobenega člena v tem zakonu, ki bi govoril o prvi in drugi knjižnici, se lahko tak amandma, vsaj po mojem skromnem mnenju, da ali k členu, ki govori o splošnih knjižnicah, ali pa k členu, ki govori o osrednjih območnih knjižnicah. Toda mislim, da proceduralnih zapletov, da o tem amandmaju ne bi smeli glasovati, ni.
Hvala lepa. Kolega Školč.
Hvala lepa. Jaz, kot se boste spomnili, nisem insistiral, da je moje razumevanje konstrukcije zakona izključujoče in da to absolutno ne sodi tudi k 25. členu. Jaz sem samo opozoril, da je bil poskus, da se v prejšnji fazi to uredi v 27. členu in da je državni zbor ta poskus po zelo burni razpravi tudi zavrnil. Dvignil sem pa roko predvsem zaradi tega, da bi odgovoril gospe Pozsoncevi, ki tukaj govori nekaj, kar ne drži v celoti. 25. člen je napisan tako, da zagotavlja to potrebno subjektivnost narodni skupnosti, in je zakon absolutno ne jemlje. Tako, kot je napisan, ji zagotavljasubjektivnost v polni meri. In, seveda, zagotavlja v primeru madžarske narodne skupnosti, da se to ureja v dveh knjižnicah na enak način ali pa lahko, če se bo pač ta skupnost odločila, da hoče na en način to urediti v Lendavi, da bo to tam tako urejeno, in če hoče, da se na drugačen način uredi to v soboški knjižnici, bo verjetno to tudi možno; ampak v to ne zahajam. Subjektivnost madžarske narodne skupnosti je v celoti in v tekstu, ki so ga predlagale skupnosti oziroma poslanci, zagotovljena v 25. členu.27. člen se nanaša na območne knjižnice po celi Sloveniji in ne na knjižnico v Murski Soboti.
Prav. Vidim, da ni več prijav, zato bi lahko prešli [[...]]Želite še besedo, kolegica Pozsonec?
Samo tole bi odgovorila. Narodnost ima toliko pravic, kolikor je večinski narod dovoli. Lahko naredimo transparent, ga obesimo na našo knjižnico, da smo samostojni, subjektivni in odgovarjamo za svoj razvoj. Tako to vi pojmujete.
Kolega Partljič.
Se opravičujem, nisem se mislil oglasiti, vendar bi na nek način rad vzel kolega Školča v zaščito, in mi to štejte kot repliko. V eni izmed obravnav sem se precej izpostavil, pa se ne bom več in zaradi mene naj pač to glasovanje steče. Rad bi pa povedal naslednje, da sem tudi sam trdno prepričan, da večinski narod dovoli madžarskemu narodu, da uveljavlja svoje pravice tudi na področju kulture. Strinjam se, da ne more biti nihče drug subjekt in motor tega, kakor ta skupnost sama. To sem tudi vedno podpiral, lahko pogledate, na delovnih telesih ali tu, vsa glasovanja, razen tega primera, ker sem vedno podpiral vse zahteve in jih bom, seveda, tudi še naprej. V teh osmih letih, odkar sem v komisiji za narodnosti, nisem - in sam sem velikokrat obiskal te kraje - nisem nikoli zasledil niti besede, da bi katerikoli predstavnik, niti gospa, cenjena kolegica poslanka, omenjali, da so kakorkoli prikrajšani pri subjektivnem vodenju svoje politike na področju knjižničarstva - nikoli. Veliko knjižnic je tudi zelo vzorno urejenih, se mi zdi, obiskal sem, recimo, dve, tri. Zdaj ne gre za to, gospa Marika. Zdi se mi žaljivo reči, "potem pa napišite transparent, pa ste s tem vse rešili". Ne, Slovenija to ureja drugače in ureja tenkočutno. Če pa ureja premalo, pa imate pravico in vas bom vedno podprl. Zdaj gre za nekaj drugega. Zdaj gre za to, da bi vi nekaj pristojnosti iz območne knjižnice prenesli na vašo. Vi se borite kot nekaj - za vsak slučaj se je treba še malo za nas boriti. Ne vidim vsebinskega koncepta, kaj boste s tem dobili. Vedno rečete, "naj ostane tam vse, kakor je, mene se ne tiče, ne želimo niti enega papirja". Kaj torej pravzaprav hočete? Jaz ne razumem vsebine, kaj vi s tem pridobite. Meni se zdi, da pravzaprav bi morda poskusili [[...]] Poglejte. Jaz sem prebral v časopisu polemiko uslužbenca te knjižnice v Murski Soboti, ki temu nasprotuje. Vi trdite, da nihče iz Goričkega ne nasprotuje. Jaz vam zagotavljam, da so ti glasovi prišli do mene, da tam nekaterim ni prav in da so lendavski Madžari v neki prednosti "vis-a-vis" ostalih. Sem prepričan, da ne gre za to, kar nam vi poskušate povedati. Meni se zdi, da hočete nepotrebno eno knjižnico nekoliko okrniti in stvar prenesti na Madžarsko. Vsebina,kulturna, bivanja te naše dragocene narodne skupnosti pa ni bila sedaj ogrožena zaradi tega in tudi v naprej ne bo, je moje trdno prepričanje.
Kolegica Pozsonec.
Meni se zdi, da nima smisla več razlagati. Zelo lepo sem povedala, da želim to, da grem zjutraj po knjige v lendavsko knjižnico, ker tam stanujemo, tam živimo, popoldne peljem otroka na ure pravljic, zvečer grem na literarni večer. Ampak vse to naj izberejo v Lendavi, katera vsebina da in katera ne. Območna knjižnica pa vodi svoje splošne knjižnice in ne vem [[...]]28 vasi, približno osem tisoč, jaz trdim, da 10 tisoč Madžarov zasluži to, da so v knjižničnem življenju samostojni. Če je to tako težko razumeti, jaz vam drugače ne morem razložiti. Absolutno soboška knjižnica bo študijska knjižnica, bo pokrajinska knjižnica in kot taka bo imela svojo hungariko. Ampak samostojnost želimo na področju, ki je dvojezično, na območju dvojezičnosti.
Hvala lepa. Če se izklopite, prosim. Najprej kolega Jakič, potem kolega Moge.
Hvala za besedo. Vi veste, in kolegica Pozsončeva ve, da sem jaz zelo rahločuten glede narodnostnih manjšin in seveda pravic le-tega. Ampak, ta zadnja diskusija, gospa Pozsončeva, me je na nek način ponovno prisilila iti zelo natančno brat zakon, ki je pred nami. To, kar ste vi rekli, v resnici ne drži. Kajti po 25. členu zakona, ki govori o splošnih knjižnicah na narodno mešanih območjih, boste vse to, kar ste govorili, od jutranjega vstajanja, knjig in seveda otrok, lahko dobili v lendavski knjižnici, in če sem že razumel, se dobi že sedaj. Zato v resnici jaz tudi, podobno kot kolega Partljič, ne razumem tega "velikega fighta", bi rekli v žargonu. Če smo vpeljali tudi spremembe prvega odstavka in drugega odstavka v prejšnjih fazah 25. člena, so pravice manjšine seveda zagotovljene po tem zakonu. Tu je samo vprašanje, ali želimo imeti dve osrednji knjižnici na tistem koncu. To je pa neko drugo vprašanje, ki ne zadeva pravice manjšin, zato seveda moram reči, da kljub dolgemu razmisleku in prepričevanju ne bom podprl predlaganega amandmaja.
Hvala lepa, kolega Moge. Potem kolega Partljič.
Kolegu Partljiču bi rekel, da se ni precizno izražal, kar za pisatelja njegovega kova ne velja. Zdaj ne vem, ali se je zmotil, ali je prezrl. Jaz sem zelo dobro povedal, da ta amandma govori samo o tem, da lahko minister prenese, ne da prenese, kar je govoril kolega Partljič in to, ar pravi kolega Jakič, ki očitno potencira, da bi potem imeli dve osrednji knjižnici. O tem ta amandma ne govori, ampak samo pušča ena vrata odprta za manjšino, da lahko minister, pristojen za kulturo, določi, da se posamezne naloge lahko prenesejo. Torej, ta amandma ni napisan tako, da se bo s tem, ko ta amandma potrdimo in zakon sprejmemo, da se bodo te stvari prenesle. Od nas samih je pa odvisno potem, kako bomo glasovali. Rekel sem, da je tu treba imeti izredno tenkočuten posluh do manjšin.
Hvala lepa. Kolega Partljič.
Se definitivno zadnjič oglašam. Jaz sem dobro slišal, da lahko minister to prenese po svoji presoji ali ne. Slišal sem tudi kolegico Mariko, ki je rekla, da pričakuje, da bo. Mislim, da ste to slišali. Drugače pa nisem govoril o tem, ampak sem gospe Mariki repliciral, češ, da ji Školč s svojo diskusijo na nek način jemlje subjektivnost. Gospa Pozsonceva, če je res, da zaradi tega, ker je območna knjižnica v Murski Soboti taka, kot je, je vam oteženo to, kar ste prej povedali, če oni predpisujejo pravljične ure, katere knjige si lahko izposodite in na kateri literarni večer hodite, če je to res, bom zdaj podprl vašo stvar. Jaz sem namreč prepričan, da to nima zveze in da to lahko zelo dobro delate. Zdaj pa priznam, da bom povedal eno skrajno približno in se opravičujem, s čimer pa boste videli, kako pač stvari morda res ne razumem. Ko bomo imeli, kakor je recimo že pobuda, nov univerzitetni center v Ptuju, ki bo gradil svojo knjižnico, ali boste dali člen, naj se del stvari, ki obravnava Slovenske gorice in Ptuj prenese iz Maribora v Ptuj ali kako. Toliko. Ne bom se več oglašal. Jaz upam, da vam je to vse zagotovljeno. Če ni, bom prvi borec, da mora biti to zagotovljeno. Mislim, da s to diskusijo literarni večer, izposoja knjig in tako dalje, da je bilo to zdaj dobro urejeno in bo tudi naprej.
Kolega Jakič, potem kolega Moge.
Tudi jaz zadnjič replika oziroma pojasnilo kolegu Mogetu. V resnici sem šel brat in če berem zakon, če preskočim 2. člen tega zakona, ki govori o dejavnosti, in si natančno preberem 16. člen, ki govori o splošnih knjižnicah oziroma kaj delajo: sodelujejo v vseživljenjskem izobraževanju, zbirajo, obdelujejo, varujejo in posredujejo domoznansko gradivo, zagotavljajo dostopnost in uporabnost gradiv javnih oblasti, ki so splošno dostopne na elektronskih medijih, organizirajo posebne oblike dejavnosti za otroke, mladino, odrasle, ki so namenjene spodbujanju bralne kulture, organizirajo posebne oblike dejavnosti za otroke in mladino in odrasle s posebnimi potrebami, organizirajo kulturne prireditve, ki so povezane z njihovo dejavnostjo. Če to povežem s posebnim členom, ki govori o splošnih knjižnicah na narodno mešanih območjih, kjer govori, da splošne knjižnice na narodnostno mešanih območjih zagotavljajo tudi knjižnično dejavnost, namenjeno pripadnikom italijanske in madžarske narodne skupnosti ter romske skupnosti, te knjižnice zagotavljajo pripadnikom teh skupnosti komuniciranje v njihovem jeziku. In če preberem tudi zadnji odstavek, ki pravi: "Splošne knjižnice iz prejšnjega odstavka" - se pravi, ravnokar prebranega, ki govori o specialnih pravicah ali pa specialnih dolžnostih splošne knjižnice - "pripravijo program dejavnosti iz prejšnjega odstavka v soglasju s predstavniki narodnih skupnosti." S tem naj zaključim, glede na to, kot sem že prej povedal, kot rahločuten za pravice narodnostnih manjšin in sploh človekovih pravic, menim, da je seveda s tem zaobseženo tisto, za kar se jaz v svojem življenju zavzemam, da je pa seveda vprašanje nekega drugega prestiža glede osrednjih knjižnic. Jaz zato tega amandmaja ne bom podprl in tudi več ne bom, predsednik, repliciral. Hvala.
Kolegica Pozsonec.
Hvala lepa. Vse, kar ste prebrali, to znamo organizirati mi, ne rabimo, kako naj bi povedala, mentorji iz Murske Sobote. Organiziramo za sebe, za nas, mi. Torej ne rabimo nekoga, recimo, hungarista, država plačuje v Murski Soboti potem, ne na dvojezičnem področju. To je eno. Samo en stavek, vse to, kar velja, kar ste povedali, to je na dvojezičnem področju. Murska Sobota pa, naj povem, da na žalost ni dvojezično področje. Jaz bi rada, če bi bila na dvojezičnem področju, tudi Murska Sobota. Menim, da lahko obračate moje besede tako in tako. Kar sem povedala je, kaj bi radi. To je da bi to organizirali mi, narodnost, ne pa 30 kilometrov oddaljeni od nas. S tem namenom lahko te stvari organizirajo za nas, recimo, v Ptuju tudi. Ker ni dvojezično področje Murska Sobota. Če glasujete po zakonu, po črki zakona, potem že to ni prav.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih k 25. členu. Najprej bo državni zbor odločal o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih 57 kolegic in kolegov. 53 jih je glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Amandma pod zaporedno številko 1 je dobil potrebno večino. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 53 kolegic in kolegov. 19 jih je bilo za, 32 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 32.]] Ta amandma ni dobil potrebne večine. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 26. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Odločali bomo o njem. Glasujemo. Državni zbor ta hip ni sklepčen. Ponovili bomo ugotavljanje navzočnosti. Prosim, da ugotovimo sklepčnost. Dovolj nas je. 53 nas je v dvorani [[za trenutek je popustila koncentracija]] . Amandma k 26. členu je sprejet. K 31. členu je poslanska skupina Nove Slovenije vložila predlog amandmaja, ki ga pa ne morem dati na glasovanje, ker je bil vložen prepozno. Zato moramo preiti na glasovanje in odločanje o amandmaju k 34. členu. Odpiram razpravo. Kolegica Majnik.
Opozorila bi, da o 26. členu še nismo glasovali.
O amandmajih se glasuje, ne o členih v celoti.
O amandmaju k 26. členu nismo glasovali, ker smo bili na meji sklepčnosti - 45 prisotnih.
Imate prav, da. Hvala lepa, kolegica Majnik, za opozorilo. Odločati moramo o amandmaju k 26. členu. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 26. členu. Navzočih je 52 kolegic in kolegov, 49 jih je bilo za, eden proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dopolnilo sprejeto. Še enkrat hvala lepa za to opozorilo. Zdaj pa smo pri amandmaju pod zaporedno številko 1 k 34. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] O tem amandmaju glasujemo. Navzočih je 50, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odpiram razpravo o amandmaju k 36. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] O njem glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 36. členu. Navzočih je 47 poslank in poslancev, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 37. členu imamo vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma pod zaporedno številko ena k 37. členu na glasovanje. 52 nas je navzočih, 6 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne večine. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 38. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 38. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, 42 za, 8 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 8.]] Amandma k 38. členu je sprejet. Prav tako imamo en amandma k 39. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Amandma pod zaporedno številko ena k 39. členu dajem na glasovanje. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 48 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 39. členu sprejet. K 43. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 43. členu. Glasujemo. 46 kolegic in kolegov je navzočih, 41 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko dva. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko dva. 50 navzočih, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 46. členu. Želi kdo besedo? Če bo amandma pod zaporedno številko ena sprejet, je amandma pod zaporedno številko dva brezpredmeten. Razprave ni, zato lahko preidemo na glasovanje. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 46. členu. 52 navzočih, 12 za, 34 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 34.]] Prvi amandma ni bil sprejet, zato lahko preidemo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dva k 46. členu. Tega dajem na glasovanje. Navzočih je 49 kolegic in kolegov, 40 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 6.]] Amandma je dobil potrebno večino. Smo pri 49. členu in enem amandmaju. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 49. členu. Glasujmo! 52 navzočih. 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 53. členu so vloženi trije amandmaji. Želi kdo besedo? [[Da.]] Prosim, imate besedo. Prosim za mir v dvorani!
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! 53. člen predvideva delež občin pri financiranju splošnih knjižnic. Jaz bi rad na kratko obrazložil svoje nasprotovanje tretjemu amandmaju Vlade Republike Slovenije na ta člen, ki izrazito ruši neskladje oziroma postavlja občine soustanoviteljice, ki so obvezne zagotavljati sredstva za delovanje knjižnic, v izrazito neenakomeren položaj. To bom poskušal obrazložiti. V prvem odstavku v drugem branju sprejetega 53. člena je jasno napisano, da se knjižnična dejavnost lahko izvaja za občino ali za več občin po dogovoru, da pa so občine dolžne premosorazmerno zagotavljati stroške za delovanje teh knjižnic, istočasno pa tudi pokrivati stroške za delovanje knjižničnih enot na območju občine, kjer enota deluje. Navedeno, kar sem povedal, predstavlja dvojno obremenitev za občine, kjer je sedež knjižničnih enot. Uveljavitev tega določila, da bi občine zagotavljale sredstva za materialne stroške in nakup gradiva v skladu s sprejetim finančnim načrtom knjižnice, se mi zdi sporna v tem smislu, ker se bo težko dogovoriti in vedno bodo obstajali razlogi, da se oporeka finančnemu načrtu. Zato podpiram navedbo obstoječega 3. člena, ki je bil sprejet v drugem branju, ki govori, da skupni stroški s prvega odstavka tega člena obsegajo predvsem materialne stroške in stroške dela, povezane z izborom, nabavo in obdelavo knjižničnega gradiva, z uporabo referenčne zbirke in bibliobusa ter z delovanjem skupnih služb. Tukaj gre za primere, ko so knjižnične enote 20 in več km oddaljene od bodočih splošnih knjižnic in tak način financiranja, ki bi bil odvisen od sprejeta finančnega načrta, ob dejstvu, da vemo, kakšna je sestava sveta takšnega zavoda oziroma takšne knjižnice, izpostavljajo te občine, kjer bodo delovale knjižnične enote, v izrazito neprivilegiran položaj. Tu bi rad opozoril tudi na to, da že v celotnem sistemu financiranja knjižnic ni upoštevan 20.a člen zakona o financiranju občin, ki občinam, kjer so bili sedeži upravnih enot do uveljavitve zakona o ustanavljanju občin, namenja 4% več primerne porabe tudi in predvsem zaradi financiranja teh skupnih zadev na področju kulture, knjižnic in podobno, kot je navedeno v obrazložitvi. Že tako ali tako bi morala občina, kjer je bil sedež upravne enote pred uveljavitvijo zakona o ustanovitvi občin, po tej logiki prispevati več za knjižnično dejavnost oziroma za financiranje splošne knjižnice, ki ima sedež v tej občini. Na to sem opozoril že pri splošni razpravi, tudi v drugem branju. Ta zakon to neskladje ignorira, v nasprotju z mnenjem, ki smo si ga pridobili od ministrstva za finance. Uveljavitev tega, da ne definiramo, kaj pa je občina, ki ima knjižnično enoto, dolžna plačati za delovanje te knjižnice, in le-tega ne definirati v zakonu, pa mislim, da še potencira to nepravilnost, ki je že tako ali tako vgrajena v tem zakonu, in po moje predstavlja dodatno težavo pri financiranju knjižnic. Nikakor se ne bomo mogli dogovoriti, to bo jedro stalnih sporov. Res je tudi, da je v 54. členu vgrajena, bom rekel, tista palica, ki bi naj disciplinirala pri teh zadevah oziroma tudi v zadnjem odstavku, ki govori o dvomu, ali je delež občine pravi ali ni pravi, da odloča minister. Vendar kljub temu mislim, da je obstoječi tretji odstavek, ki ga vlada namerava spremeniti s tretjim amandmajem, popolnoma ustrezen. Mislim, da je to zadosti solidna osnova za to, da bo ta zakon zaživel. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Sušnik. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 53. členu. Prosim za pozornost. Najprej dajem na glasovanje amandma pod zaporedno številko 1 k 53. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, 36 jih je za, 10 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Treba je malo zbranosti. Ponovno bom dal na glasovanje, da ne bomo storili enako kot prej, ko nas je kolegica Majnikova potem hvalevredno opozorila. Jaz bom dal zdaj na ponovno glasovanje. Prosim za pozornost, da ne bo nesporazumov. Na glasovanje bom dal amandma pod zaporedno številko 2 k 53. členu. Glasujemo. Kolega Jakič, se lahko usedete prosim. Hvala. 51 navzočih. 41 za, 8 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 8.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. 52 navzočih. 40 za, 11 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 11.]] Amandma je sprejet. Odpiram razpravo o štirih vloženih amandmajih k 55. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 55. členu. Mislim, da gre tukaj res za vprašanje zbranosti, za noben drug problem. Tako da bom počakal za nekaj sekund. Ponovno, kolegice in kolegi, drugič, dajem na glasovanje amandma pod zaporedno številko 1 k 55. členu. Glasujemo. 48 navzočih. 6 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 39.]] Ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 47 navzočih. 40 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. 52 navzočih. 8 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 43.]] Ni dobil potrebne podpore. Četrti amandma je sedaj v glasovanju. Odločamo o njem. Prosim. Pardon, prekinjam glasovanje.
Jaz bi predlagala, da se v uskladitvi popravi tekst, ker bi moralo pisati "prvega odstavka", namesto "prejšnjega". V redakciji naj se to upošteva pri amandmaju.
Sekretariat bo to upošteval v redakciji. Je še kakšna ovira, da glasujemo? [[Ne.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko štiri k 55. členu, z opozorilom, ki je bilo dano v zvezi z redakcijo. Glasujemo. 47 navzočih, 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Odločamo o predlogu za novi 55.a člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o predlogu za novi 55.a člen. 48 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Predlog je bil sprejet. Odpiram razpravo o amandmaju k 57. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] O tem bomo odločili. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 57. členu. Trenutek bomo [[...]] Sedaj bom dal drugič na glasovanje amandma pod zaporedno številko ena k 57. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za jih je bilo 45, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Imamo en amandma k 58. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 58. členu. Navzočih je 49, za 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Dobil je potrebno podporo. K 59. členu imamo prav tako vložen en sam amandma. Želi kdo o njem besedo? Brezpredmeten je, da. Se opravičujem. Tako lahko nadaljujemo z odločanjem o amandmaju k 60. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko ena k 60. členu. Glasujemo. 51 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. Imamo amandma k 62. členu. Želi kdo besedo? Amandma je brezpredmeten. Prav tako je brezpredmeten amandma k 63. členu. Pri 9. poglavju imam opozorilo, da je treba člen redakcijsko popraviti. Želi kdo razpravo o amandmaju k 9. poglavju? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujmo! 51navzočih. 46 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pri 66. členu imamo dva amandmaja. Če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 1, je amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! 55 navzočih. Za 36, proti 17. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. Tako je postal amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Nadaljujemo odločanje. Smo pri amandmaju k 68. členu. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče, zato prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! 53 navzočih. 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. In na koncu, k 71. členu imamo vložena dva amandmaja, pri čemer pripominjam, da v primeru sprejetega amandmaja pod številko 1 amandma pod številko 2 ni potreben. Želi kdo razpravo? Prosim, če počakate v dvorani. [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani! Glasujmo! [[47 navzočih.]] 40 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Tako je postal amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost zakona? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na sprejete amandmaje v tej obravnavi [[...]]
Samo hipec, da vas prekinem. Prosim za mir. Prosim.
[[...]]in tudi že v drugi obravnavi, ko je bilo uvedeno inšpekcijsko nadzorstvo poleg strokovnega nadzora, v tretji obravnavi ni bilo mogoče izčistiti vsebine oziroma vsebinskih rešitev, ki se nanašajo na strokovni nadzor. Tako imamo vsebinsko neskladje: amandmirani členi, torej 57. in 60. člen se nanašata na inšpekcijsko nadzorstvo, členi 59 ter 61 do vključno 64 pa obravnavajo strokovno nadzorstvo. Tako je nastalo vsebinsko neskladje, ki ga bo treba z uskladitvenimi amandmaji odpraviti. To je ena ugotovitev, glede enega sklopa neskladij. Drugi sklop pa se nanaša na člene 45, 46 in 66. Ti členi se nanašajo na ustanovitev knjižničnega informacijskega servisa. Namreč, 45. člen je oblikovan tako, da opušča možnost, da to organizacijo, ki opravlja naloge knjižnično-informacijskega servisa, lahko ustanavlja država ali pa tudi drug ustanovitelj. Poleg tega 46. člen nakazuje na možnost, da se kot statusna oblika ta organizacija oblikuje kot javni zavod, lahko pa tudi v drugi obliki. Medtem ko 66. člen, ki je amandmiran in upošteva zatečeno stanje, pa zopet nakazuje samo na eno možnost, torej da je ustanovitelj država, katere ustanoviteljske pravice izvaja vlada. Tako ugotavljamo, da je tudi v teh členih treba opraviti določene korekcije in opraviti vsebinsko uskladitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zakon medsebojno torej neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev. Ura je 14.00. Sprašujem, ali kdo nasprotuje, da opravimo še kratko točko volitve in imenovanja pred zaključkom 8. seje? Ali kdo nasprotuje? Ne bo dolga točka. Lahko? Lahko. Nihče ne nasprotuje. Prav. Prehajamo na zadnjo točko, ki jo bomo uspeli obravnavati na 8. seji, to so VOLITVE IN IMENOVANJA. Predlog sodnega sveta in komisije za volitve ste prejeli. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval predloge sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je predložil osem predlogov izvolitev v sodniško funkcijo na sodniška mesta petih okrajnih sodnic in enega okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Ljubljani, Slovenskih Konjicah, Ormožu in Murski Soboti ter dveh sodnic za prekrške pri sodniku za prekrške Murska Sobota in Ljubljana. Želi predsednik sodnega sveta besedo? [[Ne želi.]] Predlog je obravnavala pristojna komisija. Želi predsednik sodnega sveta besedo? [[Ne želi.]] Predlog je obravnavala pristojna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Poslanke in poslanci. [[Tudi ne.]] Ker je razprava s tem zaključena, prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Tadeje Borinc Zebič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Glasujemo o predlogu odloka o izvolitvi gospe Tadeje Borinc Zebič. 54 navzočih. 50 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Predlagani odlok je sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Maje Kolničar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Glasujemo o predlogu odloka o izvolitvi gospe Maje Kolničar. 52 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Bojane Leskovar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Slovenskih Konjicah. Glasujemo. 51 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Odlok je sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Marjana Premzla v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Ormožu. Glasujemo. Glasujemo o predlogu odloka o izvolitvi gospoda Marjana Premzla. 53 navzočih. 47 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Odlok je sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Andreje Pintarič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Murski Soboti. Glasujemo. 54 navzočih. 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Odlok je sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Terezije Cipot v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Murski Soboti. Glasujemo. Glasujemo o predlogu odloka za izvolitev gospe Terezije Cipot. 51 navzočih. 46 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Odlok je sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Andreje Mihalič v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnice za prekrške pri sodniku za prekrške Murska Sobota. Glasujemo. 50 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Odlok je sprejet. Na glasovanje dajem še predlog odloka o izvolitvi gospe Brede Andolšek v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnice za prekrške pri sodniku za prekrške Ljubljana. Glasujemo. Navzočih je 53, za 48, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Kolegice in kolegi, ugotavljam, da so ostale nedokončane naslednje točke dnevnega reda: 8., 23., 24., 25., 26., 28., 30., 31., 32., 33. in 34., 29, pardon, 29. Na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da se navedene točke preložijo na eno izmed prihodnjih sej. Želi kdo o tem besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o predlaganem sklepu. Glasujemo. 49 navzočih, 42 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da smo tudi ta sklep sprejeli. S tem zaključujem 8. sejo državnega zbora Republike Slovenije. Hvala lepa in kolikor je mogoče, prijeten vikend želim.