Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки "за", першої зліва. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:01:30]] У залі зареєстровано 208 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у нашого колеги Валерія Сергійовича Гнатенка. Вітаю вас с днем народження! Бажаю здоров’я, успіхів, наснаги! [[Оплески]] Переходимо до роботи. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ від фракції та депутатської групи. Будь ласка, Вадим Зіновійович Рабінович.
Дорогая Украина, сьогодні ми прокинулись в іншій країні. Вас будуть і надалі вбивати тарифами. У вас будуть відбирати житло за неоплачені платіжки за нього. Мільярди будуть викрадати на так званому "великому будівництві". Ми і надалі будемо без вакцин, без медицини, без майбутнього. Але для того, щоб усе це здійснити владі Зеленського треба заткнути рота тим, хто несе людям правду, перш за все засобам масової інформації, телеканалам. Сьогодні вночі, а чорти завжди діють вночі, вперше за всю історію існування. [[Шум у залі]] Чорти! Вперше за все время існування незалежної України було здійснення вимкнення трьох відразу провідних інформаційних телеканалів. За день до цього СБУ здійснила провокації проти групи Telegram-каналів. Скажу більше, влада, яка зрослася зі справжніми злодіями, дала команду вбивати незалежних журналістів. Для цього утворили спеціальну групу так званих патріотів, сьогодні вночі. А вбивця Стерненка спеціально звільнений декілька днів тому, щоб очолити цю групу. Все це означає одне – Зеленський кинув виклик народу України, він кинув виклик європейському майбутньому України, оскільки фашизм – це не майбутнє і не європейський вибір. А коли забороняють та спалюють книги, закривають канали та вбивають журналістів – це справжній фашизм. І ми бачимо, що цей фашизм Зеленського сьогодні вийшов на наші вулиці. Багатьом диктаторам здавалось, що вони, придушивши свободу слова, будуть правити вічно. У своїх головах вони вже намалювали собі другий, третій та четвертий строк, побачивши свій уничтоженный рейтинг та ріст підтримки Україною нашої політичної партії, сьогодні ви вдарили в серце демократії – у свободу слова. Існування демократичної і незалежної України під загрозою. В найближчий час ми проводимо надзвичайний з’їзд партії, який визначить наші подальші кроки. Запам’ятайте, ви не затулите рота ні нашій партії, ні мільйонам наших виборців. Запам’ятайте, ви не заткнете нас убивствами, заборонами каналів, терором. Ми ініціюємо процедуру імпічменту Президента Зеленського, що познущався над виборцями і над країною. Сьогодні фашизм у нашій країні отримав свій колір – зелений. Але, як наші діди та батьки свого часу зупинили і перемогли фашизм, ми, їх нащадки, зробимо те ж саме і переможемо. No pasaran! Фашизм не пройдет и вы все погибнете, потому что вы – дьявол, фашистский дьявол. "Вставай, страна огромная!."
Надійшла заява про перерву із заміною на виступ від двох фракцій. До слова запрошується Мезенцева Марія Сергіївна.
Доброго ранку, шановні українці! Парламентська асамблея – це міжнародний європейський консультаційний орган, який був заснований у 1959 році. Україна долучилася до нього у 1995 році. 47 країн працюють під одним куполом, як ми тут сьогодні з вами. Там є різні погляди, різні політичні сили, але вони домовляються про спільні рішення, так само як повинні робити і ми, не забуваючи про наші головні національні інтереси. Отже, перша сесія січнева, яка пройшла в гібридному форматі, має безліч перемог для української делегації. Перша і головна з них – це наша єдність, яку ми підтвердили на полях Парламентської асамблеї Ради Європи. Ми стали однією не тільки найбільш чисельнішим представництвом, але й тією делегацією, яка відзначена статистично – другою найактивнішою. Російська делегація єдина, яка була оскаржена, повноваження якої були оскаржені. Ми фактично домоглися двох термінових дебатів по питанням Росії. І дійсно Парламентська асамблея не є і ніколи не буде "теплою ванною" для цих делегатів. Ми маємо нову резолюцію, новий документ по оскарженню повноважень Російської Федерації, але кожна строчка якого перелічує всі порушення стосовно окупованого українського Криму, Донбасу і прав людини в самій цій країні, а також збройні агресії, які проходили в інших країнах-членах – Грузії та Молдові. Уважно треба ставитися до цифр, тому що нас підтримало більше третини делегатів, від маленького Сан-Марино до наших колег, наприклад, з Естонії. Ми досягнули розуміння також і стосовно нової ініціативи Кримської платформи, яка є ініціативою на рівні і Кабміну, і Президента України, і нашого парламенту в рамках МФО. Звісно, ми не стали делегацією однієї тематики, я завдячую всім колегам, які виступили по важливим питанням: прав людини, етичності і вчасності вакцинації при COVID-19, також закриття неприбуткових організацій в різних державах-членах. Також питання невиконання рішень Європейського суду з прав людини, до документу якого українська делегація подала правки, всі вони були прийняті – це теж великий вклад. Ми розглянули 8 резолюцій, проголосували за них, хочу відзначити багатьох колег, які приймали участь в активному написанні правок і виступів. Також хочу зазначити, що у нас є три важливих кадрових призначення. Це Євгенія Кравчук, яка стала заступницею голови.
Дякую. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатів з пропозиціями оголошення заяв та повідомлень, згідно статті 25 Регламенту Верховної Ради України ми маємо на це до 30 хвилин. Марина Олегівна Бардіна.
Доброго ранку Україно! Сьогодні я хочу до вас говорити про ситуацію, яка в післявиборчий період складається в місті Полтаві, тому що досі не вщухають бої між різними політичними силами. І найгірше, що відбувається – це спричинення тиску на депутатів різних рад, яких обрали. Ті з вас, хто спостерігають за ситуацією в Полтаві, бачили, як вивозили депутатів, крали зранку аби вони не голосували в районних радах. Сьогодні на одну із депутаток Київської районної ради здійснюється тиск керівництвом міста і цей тиск полягає в тому, що людині не дозволяють підписувати документи, які вона уповноважена підписувати. Крім того, я хочу сказати, що різні насправді коаліції в Полтавській міській раді формуються. І оскільки бюджет прийнятий, але керівні органи не обрані, я хочу звернутися до політичних партій в цій залі і попросити вас ще раз подумати над своїми рішеннями: чи готові проукраїнські партії працювати в Україні з проросійськими партіями. Зважити на це і все-таки не віддавати Полтаву, тому що в першу чергу – це мова про національну безпеку. Сьогодні мером міста стала людина, яка в 15-му році заперечувала дії так званих "ЛНР", "ДНР" і не визнавала російську агресію. Подумайте, будь ласка, проукраїнські сили парламенту, чи треба вам така коаліція в Полтавській міській раді. Дякую.
Нікітіна Марина Вікторівна.
Прошу передати слово Микиті Потураєву.
Потураєв Микита Русланович.
"Яка ціна брехні!?". Ви пам’ятаєте, що саме цими словами починався серіал "Чорнобиль", який став самим відомим серіалом в історії людства на сьогодні. Отже, запитаємо себе сьогодні ще раз: яка ціна брехні? Від людей, які загинули під час Чорнобильської аварії, людей, які вмирали в Україні через те, що країну обкрадали мільярдами на протязі всіх цих вже майже 30 років незалежності, прикриваючись словами, що ми – такі професіонали, ми – такі великі виробники, промисловці, і тягнули з країни безкінечно кожну копійчину. Яка ціна брехні? Це війна, війна, яка, прикриваючись лозунгами про слов’янське єднання, про "руський мир" прийшла на землю Криму і почала вбивати кримських татар і українців, а потім прийшла на Донбас і там вбиває і катує людей. Яка ціна правди? Правда не має ціни. Правда – це все, що у нас є. Правда – це мир. Ми прийшли, обіцяючи народу України казати правду. Ми прийшли, обіцяючи народу України добитися миру. Тому нам потрібна правда, нам всім українцям потрібна правда. Але правду треба вміти захищати. Правда сама себе не захистить, за правду треба боротися. Слава Україні!
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, всі так уважно слухають промови кожної фракції, групи, повна зала депутатів зібралася, монобільшість в повному складі. А що було смішного, коли наш колега говорив про чортів, які сьогодні бігають не по округах, а бігають, шукаючи гроші і збираючи гроші по підприємствах, по малих, по середніх бізнесах? Я уважно слухав Погоджувальну раду, коли Вадим Зіновійович сказав: "Hell is empty and all the devils are here - ад уже пустой, все демоны тут". Сегодня родители боятся сказать за народных депутатов или старики.
Будь ласка, українською мовою.
Объясню почему, потому что сегодня пугают бабаями.
Виключіть мікрофон, будь ласка.
[[Не чути]]
Давайте не кричати. Герасимов Артур Володимирович. Сергій Володимирович, ваш час закінчився. Сергій Володимирович, ви не чуєте?! Тут ви не один, час вичерпаний. Дякую. Наступна колега виступає. Колега виступає, будь ласка. Можете продовжити дискусію за межами трибуни. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Шановні колеги, шановні українці, я хочу всіх привітати з тим, що влада нарешті ухвалила рішення про припинення поливання інформаційним "лайном" кремлівської пропаганди з інформаційних медіа-ресурсів України. Разом з тим, я хотіла би сподіватися, висловити сподівання, що це рішення юридично чітко вивірено і ми не отримаємо "ответки" в тому числі і від Кремля, з якою не зможемо справитися. Тому я сподіваюся, що всі юридичні нюанси були враховані при ухваленні рішення РНБО і введення указу Президента. Але це ще робить важливішим те, про що я хочу сказати. Тому що однією рукою борючись з інформаційною атакою Кремля, влада одночасно торгує далі нашими національними інтересами з тим же Кремлем. У той час, як українська атомна енергетика занепадає, Україна активно включається в спонсорування держави-агресора, закуповуючи в неї електроенергію, а Білоруська атомна електростанція змогла вийти на свою повну потужність тільки завдяки поставкам електроенергії в Україну. Енергетична незалежність від Росії була тим здобутком уряду і тієї команди, в якій я мала честь працювати між 2014 і 2019 роками, а це досягнення зараз, на жаль, цинічно руйнується. І воно руйнується під прикриттям начебто думки про людей, начебто думки про тарифи і зниження їх. Нам з вами минулого року таки вдалося зупинити спроби, які лобіювали поплічники Коломойського, але цього разу ненажерливі олігархи таки перемогли. І я хочу, щоб ні в кого з українських громадян не було ілюзій, на чию користь цей імпорт електроенергії з Російської Федерації. І вигодонабувачі цієї оборудки точно не українські громадяни, а це кліка олігархічна, яка буде використовувати цю дешеву електроенергію на своїх промислових підприємствах. Ще хочу сказати про те, що наша влада зраджує не тільки нас, українців, а зраджує і наших близьких і важливих стратегічних партнерів литовців, які вважають Білоруську атомну електростанцію загрозою для своєї національної безпеки. А влада знищує як нашу національну безпеку, так і міжнародну єдність та підтримку України, а потім буде питати у Байдена, чому ми досі не в НАТО, і вимагати справедливості від Євросоюзу щодо поставок вакцини. Дякую.
Вацак Геннадій Анатолійович.
Передаю слово Шахову Сергію.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра". Перше. Треба мати культуру і дослуховувати, якщо ви політики і сидите в цій залі, що говорять інші ваші колеги, в опозиції вони сидять чи в коаліції – немає різниці. Скажіть, будь ласка, хто востаннє був на своїх округах? Добре, ви можете допомогти своїм батькам. А ви запитували у сусідів, ви запитували у людей, які вас обирали на округах, а не по партіях, що люди говорять? Сьогодні депутатами лякають дітей в своїх хатах. Підніміть руку, хто з вас піднімав тарифи? Я відповім. НКРЕКП і Кабмін. Треба в них запитувати нам, народним депутатам, що вони сьогодні роблять. Чому сьогодні в нашій країні найбільші сховища газу, 32 мільярди кубів, а на потреби населення потрібно 8,5 мільярда кубів для тих, хто отримують сьогодні субсидію. Куди поділися куби газу, які продали втричі дорожче нашим закордонним партнерам або населенню, або малому, середньому, великому бізнесу? Це заробітки в трильйони гривень, в трильйони, хоча можна було безкоштовно газ людям віддати, не добуваючи свій газ в надрах наших народних за Конституцією. Чому сьогодні НКРЕКП, Кабмін закуповує в Росії, в Білорусії електроенергію, коли в нас потужніша енергетична база атомної енергетики? Сьогодні всі можуть сміятися і молодики можуть не розуміти, що в радянські часи сплачували 2 копійки за електроенергію, за сірники копійку і за куб газу копійку, і тоді не було сварок серед сімей, а сьогодні батьки поїхали жебраками за кордон, перераховуючи сюди 14 мільярдів доларів. Де ці гроші поділися? Депутатська група "Довіра" вимагає негайного аудиту всіх сховищ газових і куди подівся газ. Ми вимагаємо негайного розслідування, чому не було пролонговано українську електроенергію і не продовжений законопроект з 1 січня. Чому сьогодні закуповується електроенергія отам за кордоном, в Білорусі і в Росії, чому сьогодні не заробляє наш енергетичний ринок. Ми вимагаємо негайного розслідування з приводу того, що хто сьогодні наживається на субсидіях. 73 мільярди гривень заборгованості у населення. 73 мільярди гривень! Коли буде реструктуризація цього боргу? Люди говорять: "Ви що там, шалені? Ви що там по-англійськи, "тупица?" Знаєте, хтось піцу кушає в ресторанах, а хтось голодує і не може собі пігулки купити та купити собі хліба. Тому звертайте, будь ласка, увагу на звичайних людей, які нас тут обирали. І ми вимагаємо, якщо не буде відповіді в п’ятницю від Кабміну, то розігнати навіть Кабмін.
Гузь Ігор Володимирович.
Доброго дня, шановні друзі! Ігор Гузь, депутатська група "За майбутнє", Волинь. Я хочу висловити свою особисту точку зору з приводу фактично рішення, революційного рішення РНБО з приводу проросійських телеканалів, які роками працюють на Кремль і обслуговують п’яту колону в Україні. У 2018 році в цьому парламенті було прийнято рішення звернутися до РНБО, аби Президент тогочасний і РНБО прийняли конкретні міри фактично по відключенню рупору Кремля в Україні. Минуло декілька років, на превеликий жаль, тодішній Президент і РНБО не скористалися цим інструментарієм. І я, не будучи апологетом Зеленського, хочу сказати і своїм виборцям, і українцям, і тут присутнім людям, і народним депутатам України: я особисто категорично підтримую рішення РНБО. Категорично підтримую рішення РНБО. Ми починаємо забувати, що в країні триває війна. Ми починаємо забувати, що фактично з дня на день гинуть українські воїни там, на Донбасі, захищаючи Україну. І, разом з тим, роками кожен день рупори Кремля одурманюють українців. І тільки тому, що влада намагається вести оці "шури-мури", ці телеканали, а вони однозначно підривають основи нашої незалежності, роками працюють в Україні. Тому я звертаюся до Президента України пана Зеленського, до РНБО: дотиснути це питання, не йти на переговори, не йти на узгодження, не пробувати, знаєте, зійти з цієї ситуації. Зайняти жорстку принципову позицію. І кожен, хто працює в Україні в медіапросторі, в політичному просторі, повинен знати: якщо ти працюєш на Кремль – тобі можливості, інструментарії будуть нівельовані. Тому я особисто переконаний, що переважна більшість українців однозначно підтримує це рішення. Воно є правильне, воно є на часі. Більше того, я глибоко переконаний, що в першу чергу його підтримують ті десятки тисяч сьогодні захисників України, які тримають кордон від російської навали. Ні – Кремлю в Україні! Слава Україні!
Аліксійчук Олександр Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги! Олександр Аліксійчук, 154 виборчий округ, Рівненщина. Мене дуже дивує як молодого депутата про ті ярлики і ті слова, які звучать образливі від наших колег в цьому залі. Ми вчора. Наші опоненти сміялись з накладання санкцій на країну, яка відкрила посольство в окупованому Криму. Увечері вже сміх змінився на сльози, оскільки по декому вдарили і інші санкції, які заважають "поливати брудом" нашу країну. Ми повинні зрозуміти, всі повинні зрозуміти і в Україні, і в світі, що настав час, коли досить знущатися над країною. Досить людей, неважливо, якою вони мовою говорять, стикати лобами, досить! Потрібно працювати на благо цієї країни, а не тільки деструктивні позиції. Тому позиція Президента, позиція РНБО дуже правильна. Ми, депутати "Слуги народу", її підтримуємо і сподіваємось, що ці кроки призведуть до того, що врешті в країні запанує мир і всередині перестануть люди зіштовхуватися один з одним через те, що на різних каналах говорять різну нісенітницю і на різних каналах починають розказувати, як любити країну і з ким дружити. Тому підтримаємо Президента, підтримаємо рішення РНБО. Слава Україні!
Брагар Євген Вадимович. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Мова піде трошки про інше. Мабуть, чекали, що виступ буде присвячений телеканалам, але я хотів би повернутися до подій вчорашнього дня. Вчора колега з нашої політичної фракції, голова економічного комітету, заявляв з трибуни деякі речі, які не зовсім, мабуть, відповідають дійсності. І наша позиція фракції щодо збору підписів щодо відставки Уруського Олега Семеновича наступна. Ми не збираємося на сьогоднішній день відправляти віце-прем’єр-міністра у відставку. Немає такої позиції. Ми будемо обговорювати це однозначно на засіданні. За останні три роки у нас космічна галузь взагалі не мала стратегічного ніякого проекту, він тільки був затверджений нещодавно, тільки після створення відповідного Мінстратегпрому. Ми підтримаємо позицію Президента і завдання щодо виведення на космічну орбіту до 30-річчя України апарату дистанційного керування "Січ". Хочу на декілька зупинитися на фактах. Мінстратегпром, те, про що вчора казав колега, не давав доручення щодо проведення конкурсу відповідного Державного космічного агентства. Це рішення Кабінету Міністрів і уряду. Саме уряд прийняв відповідне рішення № 290 від 22 квітня, і відповідний конкурс розпочався 27 січня 2021 року. Тому я закликаю колег з усіх політичних партій перед тим, як приймати будь-яке політичне рішення, треба, по-перше, провести консультації, розібратися і приймати зважене рішення. Тому що, дійсно, та галузь, про яку іде мова, вона зараз в критичному стані. І космічна галузь не є виключенням, вона є в занепаді і треба її відновлювати однозначно. Ми завжди, українці, в попередніх поколіннях, мені так передавали батьки, завжди пишалися українською промисловістю, українською військовою промисловістю, космічною промисловістю. Давайте зробимо все для того, щоб ми і надалі цим пишалися. Тому я особисто підтримую віце-прем’єр-міністра Уруського Олега Семеновича на цій посаді. Я вважаю, що це людина, яка може провести відповідні трансформації. І якщо буде треба, ми зберемо більше підписів в його підтримку в стінах парламенту. Дякую за увагу і надіюсь на конструктивну подальшу роботу.
Дирдін.
Доброго дня, шановні виборці! Мій виступ не про політику, не про політичні баталії, а про подію, яка відбулася вчора у місті Первомайськ Миколаївська область, про трагедію, про трагедії людських життів, які відбулися. Хочу вам повідомити, що у зв’язку з цим три особи зазнали ушкоджень: одному проломили голову (зробили трепанацію черепа), іншого топор наздогнав у спину, а іншого мали спробу підпалити. Я хочу з цієї трибуни звернутися до міністра внутрішніх справ, щоб узяв під контроль цю справу і розслідувати її, щоб з’ясувати, які були причини таких подій. І інше питання – щодо системи пожежогасіння даної площі. Тому що на даний момент за тією інформацією, якою я володію, не спрацювала система. І це питання до контролюючих і державних органів, які дають дозволи і погоджують щодо введення в експлуатацію, а, може, ще невведення в експлуатацію. Я вважаю, що даної трагедії можна було уникнути, якщо би контролюючі органи при роботі, при введенні в експлуатацію будівель приймали до уваги і вирішували, що їхні помилки можуть вартувати життя людей. Дякую за увагу.
Припутень Дмитро Сергійович. Пушкаренко Арсеній Михайлович.
Доброго ранку, шановний пане Голово, дорогі колеги, дорогі українці! Сьогодні мені хотілося б з цієї трибуни поділитися з вами тими переживаннями і тією емоцією, яка вже останні 10 років мене супроводжує - це ситуація із садибою Ігоря Сікорського. Ігор Сікорський – людина, яка винайшла вертоліт. Ігор Сікорський – людина, яку знають в усьому світі і в усьому світі знають, що Ігор Сікорський – українець. Сполучені Штати Америки, їхня армія у своїй значній кількості літають вже багато років на вертольотах Ігоря Сікорського. Бо саме Сікорський в Києві на початку ХХ століття розробляв перші прототипи вертольотів і зумів через кілька десятків років у Сполучених Штатах підняти їх у повітря. У 2000 році Міністерство оборони віддало родинну садибу Ігоря Сікорського, яка знаходиться за адресою Ярославів Вал, 15б в оренду сумнівному благодійному фонду одного з наших колег, який сьогодні присутній в залі, із зобов’язанням реконструкції цієї садиби. Йшли роки, а цей фонд робив все, щоб там була не музейна реконструкція, а знищити садибу і зробити ще один "монстр" будівельний, ще одну висотку. 10 років тому я як голова громадської організації "Молодіжний рух Києва" ініціював те, щоб Міністерство оборони розпочало процедуру розірвання цього кабального договору на 49 років. І Міністерство оборони розірвало цей договір, і держава в судах повернула садибу, у дворі якої, і є тому фотосвідчення, свого часу Сікорський розробив перший прототип вертольоту, який ще не літав, але який злетить незабаром в Америці. Але, вже протягом останніх 5 років Міністерство оборони, на жаль, не робить нічого, щоб почати реконструкцію садиби нашого земляка Ігоря Сікорського, якого шанують і знають в усьому світі. На жаль, останні п’ять років Міністерство оборони і державне підприємство "Козацький", яке є балансоутримувачем садиби робить все, щоб садиба продовжувала знищуватися і знищуватися. Тому, шановні колеги, я виступаю з ініціативою і прошу вас всіх підтримати, щоб ми ініціювали до Міністерства оборони звернення з конкретною вимогою, щоб Міністерство оборони сьогодні розпочало реконструкцію садиби Сікорського. Я більше того вам скажу, сьогодні і корпорація Сікорських, капіталізація якої мільярди, і Сполучені Штати Америки готові фінансово взяти реалізацію цього проекту. Тому я сподіваюсь, що Міністерство оборони нас почує і ми доб’ємося реконструкції садиби Сікорського. Дякую.
Дякую вам. До слова запрошується народний депутат України Осадчук Андрій Петрович, фракція політичної партії "Голос". Соломія Бобровська, будь ласка.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, у мене перша думка, яка виникла під час уважного слухання, фракції, перша, яка тут виступала, із запитанням наступним. Ваша страна огромная давним-давно в 91-му розвалилася, тому питання: що ви тут робите, і що ви тут забули? Більше того, як заступниця Тимчасової слідчої комісії з питань нападів на громадських активістів, про Стерненка я скажу вам так: вам тут не Російська Федерація, і не вам визначати хто винен і хто не винен. Тому я дякую своєму колезі Роману Лозинському за його підтримку, і за те, що віддав суд йому на поруки Сергія Стерненка. Це друге. І третє. Ви знаєте, цій фракції, яка тут знаходиться, цій п’ятій колоні, за ними давно плаче кримінальна відповідальність. Я звертаюсь до монобільшості внести в зал законопроект під номером 2612 про сепаратні переговори. І нарешті Президенту і більшості навести лад в тому, хто має офіційні відносини з Москвою, хто веде перемовини щодо полонених, хто веде перемовини щодо вакцини. Щоб тут ніякого "Спутника", в тому числі на територіях окремих районах Донецької і Луганської, не було і бути не могло взагалі навіть в обговоренні. Але попри все і попри вітання рішення вчорашнього Президента і РНБО, я би хотіла звернутися тут сьогодні до Комітету з питань енергетики в допомозі і підтримці. Тому що не знаю, як ви їздите по містах, які знаходяться біля атомних електростанцій. Рівненщина попадає в зону двох, 30-кілометрову, Хмельницької АЕС і Рівненської АЕС, де фактично йдуть тисячі звернень. Зокрема було звернення і до вас, шановні колеги народні депутати, і до Кабміну, і до Президента щодо повернення пільги на тариф за електроенергію. Більше того, відповідно до статті 17 Закону "Про електроенергетику" розмір вказаної пільги становить 30 відсотків, а тепер вона скасована. Скасування пільгового тарифу для цих людей, для цієї категорії може призвести фактично і приводить до вкрай негативних наслідків. Мало того скажу вам, що насправді населення, яке проживає в цій 30-кілометровій зоні Рівненської АЕС, становить близько 130 тисяч, Хмельницької – 250. І знаючи позицію Кабміну про те, що не планується повернення цього тарифу, я би хотіла запросити членів Кабміну до Рівненської АЕС пройтися декілька разів біля реактора без халатів. Нагадаю, що насправді всі фактично, більша маса населення, які проживають біля АЕС і працюють там. Тому в мене прохання, звертаюсь до комітету профільного, разом з Кабміном напрацювати повернення цього тарифу, інакше будемо мати конфлікт і проблему в цих чотирьох містах, це невелика кількість для того, щоб заспокоїти населення – тих, хто проживає біля АЕС. Дякую.
Сушко Павло Миколайович.
Передаю слово Микиті Потураєву.
Потураєв Микита Русланович.
Шановні колеги, я переконаний, що всі ми з вами розуміємо нашу спільну відповідальність перед Україною. Спільна відповідальність, на мій погляд, полягає в тому, що ми маємо забезпечувати демократичність всіх процесів, які закладені Конституцію і та законодавством України, маємо забезпечувати рівність всіх людей перед законом, верховенство права. Але чи є системні спроби, спрямовані на роздмухування соціальної ненависті, спрямовані на розкол суспільства за етнічними ознаками, релігійними, за політичними поглядами, чи є такі спроби тим, що ми можемо назвати демократією? Ну, це точно не так. Демократія – це, як ми розуміємо, не примітивне комуністичне визначення як влада більшості. Справжня сучасна демократія – це інклюзивні процеси, це вміння слухати різні соціальні, політичні і інші групи в незалежності від того, як ми ставимося, як кожен з нас ставиться, можливо, до іншого, взагалі наша здатність сприймати інших – оце і є демократія. І, звичайно, що ми не можемо дозволити, якщо ми будуємо сучасну Україну з верховенством права, дозволити, щоби в ній будь-де, але тим більше із застосуванням тих інструментів, які дають можливість впливати на свідомість мільйонів, щоби, користуючись такими інструментами, наше суспільство штучно розколювалося. Ми не можемо цього дозволити, ми цього не дозволимо. І я впевнений, що так буде і надалі. Демократія тільки тоді чогось варта, коли вона вміє себе захищати. Дякую.
Час для виступів вичерпаний. Шановні колеги, надійшла ще одна заява про перерву з заміною на виступ. Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, депутатська група "За майбутнє", Чернігівщина. Шановні колеги, вчора з цієї високої парламентської трибуни пролунала дуже гарна промова нашого Голови Дмитра Олександровича Разумкова. В ній він гарно підмітив, що перед нами стоять такі важливі виклики, як, наприклад, тарифна політика і ми це питання не вирішили. Я процитую Дмитра Олександровича: "Ми повинні зробити все, в тому числі на законодавчому рівні, те, що буде залежати від нас, для того, щоб захистити найменш захищені та вразливі верстви нашого населення". Друге питання, що було, – це щодо промисловості, щодо поліпшення умов задля збільшення робочих місць та, як наслідок, збільшення надходження до держави податків. Ви знаєте, пролунала ще одна гарна фраза, яку я теж хочу процитувати: "У кожному комітеті, у кожного народного депутата є ті ініціативи, які справді можуть допомогти людям. Допомогти не великому бізнесу, хоча це також важливо, а і захистити простого українця. І я впевнений, що ми з вами це зможемо зробити". Так, Дмитро Олександрович, ми це зможемо, і ми це маємо зробити. Саме ми маємо пам’ятати, що ми живемо в парламентсько-президентській республіці, що ми можемо поставити крапку у цих питаннях, у цій довічній грі, політичній грі по колу, коли уряд, який призначений Офісом Президента, який змушений був призначити, ця фракція, Офіс Президента якою керує, передає стрілки на нас. А парламент, замість того, щоб поставити крапку що робить на минулому тижні, приймає жалюгідну постанову, це навіть не постанова, декларація, яка не вирішує всіх питань населення та тарифів. Я процитую що є в цій постанові: "Розглянути можливість., вивчити питання., удосконалити.", – тощо. Що і як уряд буде відноситись до цього парламенту після цього? Та ніяк, їм начхати. Вчора Прем’єр навіть не з’явився на нараду з Головою Верховної Ради та уповноваженими представниками всіх фракцій та партій щодо тарифних питань. І що ми будемо робити? Шановні колеги, у нас є вже всі напрацювання, які ми можемо проголосувати. Я прошу публічно не блокувати видачу підписних листів щодо ініціювання позачергового засідання по цих питаннях. Дмитро Олександрович, я вам зараз публічно передаю цей лист, щоб ви вже не казали, що у вас чогось не вистачає, чогось не хватає. Давайте зберемося і вирішимо це питання нарешті: повернемо всі минулі тарифи, повернемо всі пільги і відмінимо цю ганебну плату за транспортування газу і оплату лічильників споживачами, а не монополістами. Дякую за увагу.
Антон Едуардович, я, на жаль, не є листоношею, я думаю, що ви зможете це зареєструвати. Не треба.
[[Не чути]]
Тоді, будь ласка, так як. також. Не кидайте, будь ласка. Шановні колеги, є процедура, будь ласка, за нею. Шановні колеги, час для виступів вичерпаний, перерви також всі закінчились. Переходимо до роботи. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реалізації окремих положень діяльності Бюро економічної безпеки України (реєстраційний номер 3959, 3959-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:46:49]] За-210 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна.
Шановні колеги, поки Закон про Бюро економічної безпеки очікує на підпис Голови Верховної Ради та Президента України, його повноцінна реалізація неможлива без внесення змін в Кримінальний кодекс та в Кримінальний процесуальний кодекс України. Проект закону, який нині ми з вами розглядаємо, надає процесуальні повноваження Бюро економічної безпеки як органу досудового розслідування, визначає його підслідність, а також закріплює виключні права детективів бюро. В проекті закону ми заклали для ефективного функціонування бюро як єдиного органу протидії економічним злочинам такі основи. Ми пропонуємо обмежити можливість розслідування економічних злочинів іншими правоохоронними органами і це ключова наша пропозиція. Ми також пропонуємо зобов’язати прокурорів визначати підслідність злочинів, що віднесені до компетенції бюро, виключно за новоствореним органом. Окрім цього, ми пропонуємо передавати зареєстровані матеріали іншими правоохоронними органами до бюро не пізніше 5 днів, а також ми передбачаємо певні особливості щодо початку досудового розслідування кримінальних правопорушень, підслідних саме бюро. Ми не допустимо, щоб ліквідація ДФС та податкової міліції обмежилася лише зміною вивісок, а також симуляцією. Бюро економічної безпеки України повинно почати працювати відповідно до поставленої високої мети – відновлення довіри до бізнесу, а також збір в бюджет тих коштів, які туди не потрапляють через зловживання, економічні злочини. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Іонушас Сергій Костянтинович.
Шановний пане Голово, колеги народні депутати, на минулому тижні Верховною Радою прийнято Закон про Бюро економічної безпеки, яким у тому числі новому органу передаються повноваження щодо здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, віднесених на цей час до компетенції органів податкової міліції, Національної поліції та інших. Отже, з метою приведення у відповідність вимогам чинного законодавства виникла необхідність у підготовці даного законопроекту, що дозволить Бюро економічної безпеки України належним чином виконувати свої повноваження щодо здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень. Так, даним законопроектом доповнено статті Кодексу про адміністративні правопорушення, яким передбачається адміністративна відповідальність за незаконне використання найменування та ознак належності до Бюро економічної безпеки України. У Кримінальному кодексі вводиться відповідальність за шахрайство з податком на додану вартість як окремий вид кримінального правопорушення, розслідування якого буде віднесено до компетенції Бюро економічної безпеки. Дійсно, лунають пенні застереження з боку колег, з боку експертів щодо необхідності доопрацювання статті 222 з позначкою 2. Ми можемо це зробити під час роботи, підготовки його до другого читання. Крім того, зміни вносяться до Кримінального процесуального кодексу України, яким визначається основна та додаткова підслідність Бюро економічної безпеки. З кодексу виключено такого суб’єкта кримінального провадження, як орган, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, та введений новий суб’єкт – Бюро економічної безпеки. Закріплені повноваження для здійснення оперативним підрозділом негласних слідчих дій та пропонуються інші зміни задля належного досудового розслідування кримінальних правопорушень. Розумію, що деякі положення цього законопроекту викликають певні зауваження, зокрема колег з Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики. Тому закликаю разом, шановні колеги, підтримати законопроект мій 3959-1, прийняти його за основу і плідно попрацювати до другого читання. Дякую вам за увагу.
До слова запрошується народний депутат України, заступник голови Комітету з питань правоохоронної діяльності Михайлюк Галина Олегівна.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні 16 вересня розглянув проект Закону України за реєстраційним номером 3959 та альтернативний до нього проект за номером 3959 прим.1. Обидва законопроекти є складовою частиною заходів із створення єдиного державного органу, відповідального за боротьбу з економічними злочинами – Бюро економічної безпеки України. Так, основний законопроект за номером 3959 встановлює законодавче підґрунтя для реалізації новим правоохоронним органом Бюро економічної безпеки України своїх повноважень як органу досудового розслідування та виконання завдань щодо аналітичної оцінки запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття економічних кримінальних правопорушень, віднесених до його підслідності. Для досягнення цієї мети пропонуються зміни до трьох кодексів України, зокрема Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального і Кримінального процесуального кодексів. Так передбачається, що Бюро економічної безпеки України буде здійснювати функції не тільки досудового розслідування, а й проводити дізнання. Альтернативний законопроект за реєстраційним номером 3959-1 за своєю структурою та концептуальними положеннями має подібну мету, а також вносить зміни до трьох кодексів України. Зокрема у Кримінальному кодексі України додається новий вид злочину – це шахрайство з податком на додану вартість як окремий вид кримінального правопорушення. Також посилюється відповідальність за ухилення від оподаткування, розголошення комерційної таємниці. Уточнюється перелік осіб посадових і запроваджується відповідальність за невиконання ухвали слідчого судді, а також остаточного рішення Європейського суду з прав людини. Враховуючи результати обговорення законопроектів, комітет на своєму засіданні вирішив рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду в першому читанні законопроект України за номером 3959-1 прийняти за основу, законопроект за номером 3959 відхилити.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Василенко Леся Володимирівна. Устінова? Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги! Зараз є два законопроекти, які будуть ставити на голосування: 3959 і 3959-1. Обоє – технічні законопроекти до закону, який ми вже проголосували минулого тижня про створення Бюро економічної безпеки. У чому ключова різниця цих законопроектів і чому я вас буду закликати голосувати за основний законопроект, який був поданим вашими колегами паном Гетманцевим, пані Василевською-Смаглюк. Тому що ми всі дуже раділи і пишалися тим, що минулого тижня, проголосувавши за Бюро економічної безпеки, ми фактично вбили можливість СБУ розслідувати економічні злочини. Це та можливість, яка давала "кошмарити" бізнес. Коли в нас прокурор давав доручення оперативному підрозділу контррозвідки з економіки приїжджати і влаштовувати "маски-шоу" на підприємствах. Так ось в тому законі, який був проголосований про БЕБ, цю можливість прибрали. І ми всі пишалися тим, що була виконана обіцянка, яку давала і монобільшість, і партія "Голос" про те, що в СБУ потрібно забрати невластиві функції контррозвідки з економіки і забрати можливість "кошмарити" бізнес. Так от зараз в альтернативному законопроекті пана Іонушаса з дефісом 1 цю можливість повертають назад. Тому що там дається знову можливість прокурору давати доручення оперативним підрозділам по непідслідним їм справам здійснювати оперативний супровід. Це дасть можливість знову СБУ лізти в економічні злочини. Колеги, давайте створимо новий орган, який буде займатися економікою, а не створимо ще один орган, який, крім СБУ, Нацполу, буде розслідувати економічні злочини. Тому я дуже прошу і закликаю вас проголосувати за основний законопроект і все ж таки не дати можливість повернути в СБУ функцію "кошмарення" бізнесу. Дякую.
Урбанський Анатолій Ігорович.
Прошу передати слово Полякову Антону.
Кому?
Полякову.
Поляков Антон Едуардович.
Дякую колезі за передане слово. Друзі, я не знаю, чим ви там пишаєтесь, але ми ще раз створюємо якийсь орган, який буде витрачати мільярди гривень з нашого бюджету, це при тому що більшість українців вже за межею бідності проживає. Ми не знаємо, як цей орган, дійсно, буде працювати, але те, що приймали на минулому тижні, і те, що ви зараз пропонуєте, це суперечить взагалі тим принципам, на яких повинно було ґрунтуватися створення цього Бюро економічної безпеки. Адже ми ніяким чином знову не захищаємо бізнес від тиску, від впливу цього органу. Також ми і будемо його підпорядковувати знову ж таки податковій, фіскалам. А це знову ж таки призведе до всіх цих бюрократичних процедур або навпаки до тиску на той самий бізнес. І, до речі, хочу сказати тим переможцям, які казали про те, що ми щось там забрали у СБУ – це неправда. У новому законопроекті, який ми проголосували, є деякі речі, які стосуються якраз економічної безпеки. І ми знову ж будемо наступати на ті ж самі граблі, коли один і той же злочин буде розглядати декілька державних правоохоронних органів, які качають з нашого бюджету знову ж таки мільярди гривень. Ми це не підтримували. Ми не підтримуємо цю безліч антикорупційних органів, які сидять, просиджують свої штани і не можуть навіть нікого нормально посадити і доказати ці злочини. І не будемо підтримувати ці ваші "переможні" (в лапках) ініціативи. Дякую за увагу.
Лукашев Олександр Анатолійович. Мамка? Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, я розумію, що можна підміняти поняття, я розумію, що необхідно врегульовувати ті законопроекти, які стали законами, необхідно давати органам новоствореним повноваження, але ж не виписуванням нових статей, за які передбачено не те що покарання, а смішні покарання у вигляді штрафів. Я хочу зазначити про те, що дійсно необхідно надати було повноваження, але визначити їх до кінця. Даними законопроектами, що одним і що другим, підміною понять, створенням нової статті – це не є врегулювання і наділення повноваженнями. Хочу звернути увагу на двох ключових моментах. Стаття нова, яка пропонується, що в одному, що в іншому законопроекті, – це 222 зі значком 2. Це об’єкт – саме податок на додану вартість. Особа спеціально наділена функціями, директор або уповноважена особа, яка подає папери чи документи до державної установи і просить її відшкодувати податок на додану вартість, вона вже несе за це відповідальність за ті неправдиві дані, які вносяться. Існують інші статті, 366-а, всі інші і заволодіває вона не ПДВ, а бюджетними коштами. Внормована відповідальність на даний час, 222-а зі значком 2, нова стаття, вона створює колапс і, зверніть увагу, отримує особа тільки штраф. Також цим законопроектом збільшується, зменшується повноваження і обмежуються процесуального керівника – Генерального прокурора, якому забороняється змінити підслідність з новоствореного органу. На мою думку, необхідно все-таки виписувати новий законопроект, встановити питання розділити повноваження і визначитися щодо альтернативної підслідності.
До слова запрошується Цимбалюк Михайло Михайлович. Після цього ще два виступи, три виступи з мотивів, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні українці. Минулого тижня Верховна Рада проголосувала законопроект про створення державного Бюро економічної безпеки. Сьогодні ми розглядаємо два законопроекти, основний – 3959, альтернативний – 3959-1 щодо внесення змін до Кримінального кодексу і Кримінально-процесуального кодексу, які мають забезпечити повноцінну діяльність цього новоствореного правоохоронного органу. Але давайте дочекаємося, щоб його підписав Голова парламенту і Президент, щоб цей законопроект став законом. І ми за те, що однозначно слід вносити зміни до діючих Кримінального і Кримінально-процесуального кодексів. Нарешті слід встановити підслідність 191 статті. І коли в альтернативному законопроекті стаття 222-2 пропонує криміналізувати все-таки діяльність по відшкодуванню ПДВ або зловживання під час цієї дії. Однозначно слід чітко визнати, що сьогодні можуть порушувати такі справи на основі актів Державної податкової служби. Законопроекти, якщо говорити про основний і про альтернативний, вони мають право на життя, але в такому вигляді, як вони є сьогодні, ми як фракція "Батьківщина" його підтримати не можемо. Слід підготувати новий законопроект, який справді створить механізм діяльності новоствореного органу, а не буде розділяти знов повноваження і надавати і Службі безпеки і іншим правоохоронним органам. Дякую.
Дякую. Алєксєєв Сергій Олегович.
Шановні колеги, в чому мала б полягати суть реформи створення Бюро економічної безпеки? Суть реформи мала б полягати в тому, щоб у нас в державі нарешті був створений орган – єдиний орган, який займається злочинами в економічній сфері, а не додатковий орган, який буде робити тиск на бізнес. І саме цим законопроектом, який пропонує підтримати комітет, прибирається норма, яка надає органу Бюро економічної безпеки виключні повноваження розслідування справ з економічної сфери. Тобто створюється не єдиний орган, а ще один орган, який буде тиснути на бізнес разом з СБУ та з іншими правоохоронними органами. Тому ми не підтримуємо цей законопроект. І бізнес-суспільство, і експерти вимагали створення саме єдиного органу. Фракція "Європейська солідарність" не підтримує цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Юрійович Арешонков. Після цього – Монастирський. І після цього переходимо до прийняття рішення. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Абсолютно логічно і зрозуміло, що після того, як прийнято рішення про створення такого правоохоронного органу як Бюро економічної безпеки, потрібен механізм, а відповідно і внесений законопроект, який врегульовує діяльність цього органу, виписує питання підслідності справ і таке інше. І значна робота зроблена цим законопроектом. Але знову, от колеги піднімають питання, скажіть мені, і бізнес стурбований, якщо вводиться окремо 222 стаття з позначкою 2 "Шахрайство з податком на додану вартість", то має теж бути виписаний механізм. І колеги правильно говорили, акт перевірки фінансової, бізнесової установи, який підтверджує, що є таке порушення і після цього вносяться відомості в Єдиний реєстр, а не навпаки. Тому ми вважаємо, що цей момент повинен бути серйозно доопрацьований. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Монастирський Денис Анатолійович. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги! Я хочу наголосити: без цього закону, який ми маємо прийняти протягом найближчого місяця-півтора, Бюро економічної безпеки не запрацює взагалі. Тобто ті ініціативи, які ми з вами підняли, вони мають бути доведені в цьому законі і це є наша вимога до парламенту. Якщо ми будемо з вами розділятися на один і другий законопроект, переподавати його, нагадаю: у нас стоїть шість місяців строк для створення Бюро економічної безпеки і відповідно для ліквідації іншої структури. Якщо ми цього не зробимо протягом цих шести місяців, це до кінця цієї сесії, це означатиме колапс в правоохоронній системі з розслідуванням економічних злочинів. Тому, пропозиція єдина, давайте об’єднаємося навколо будь-якого з цих законопроектів, який ми маємо підтримати і провести далі. Прошу вас це зробити. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реалізації окремих положень діяльності Бюро економічної безпеки України (реєстраційний номер 3959-1). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:07:28]] За-239 Рішення прийнято. Покажіть по фракціям. 222 – "Слуга народу", "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 2, "Голос" – 0, "Довіра" – 9, позафракційні – 6. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 16 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" (щодо приватних домашніх робітників та місцевого персоналу іноземних диппредставництв) (реєстраційний номер 0934). До слова запрошується, до трибуни, вибачте, запрошується перший заступник голови Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин Ткаченко Максим Миколайович. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Не буде. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону (реєстраційний номер 0934) про внесення змін до статті 16 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства", (0934). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:09:03]] За-346 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Господарського кодексу України щодо усунення правових колізій у вимогах до статуту товариств з обмеженою та додатковою відповідальністю (реєстраційний номер 3497). До трибуни запрошується заступник голови Комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолана Андріївна. Хтось буде наполягати на правках? Да, буде. Правка на підтвердження, я так розумію. Макаров Олег Анатолійович.
Шановні колеги, я прошу поставити на підтвердження правку номер 2. Мова іде про те, що суть цього законопроекту повністю підпорядкувати процес реєстрації товариств з обмеженою відповідальністю і товариств з додатковою відповідальністю саме Закону профільному про товариства з обмеженою відповідальністю і з додатковою відповідальністю. В цій правці згадується кодекс, а задача цього закону – відв’язати цей процес повністю від Господарського кодексу. Я переговорив з автором правки, переговорив з доповідачем, прошу поставити її на підтвердження і не підтримувати. І потім після цього прошу в цілому підтвердити цей невеликий, але дуже важливий для бізнесу закон. Дякую.
Одну хвилину. Олег Анатолійович, номер правки ще раз. 12-а? 2-а? Позиція комітету.
Правка врахована редакційно, але можемо погодитися з пропозицією пана Макарова.
Я так розумію, що комітет не заперечує? Ні. І автор також не буде заперечувати. Ставлю на голосування правку номер 2 народного депутата Фріса. Вона ставиться на підтвердження. Позицію комітету, автора і Олега Анатолійовича ви вже чули. Прошу визначатись та голосувати. [[11:12:13]] За-25 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Голосуємо за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Господарського кодексу України щодо усунення правових колізій у вимогах до статуту товариств з обмеженою та додатковою відповідальністю. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати 3497. [[11:12:57]] За-318 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підтримки розвитку вітчизняних галузей надрокористування (реєстраційний номер 4187, 4187-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:13:39]] За-239 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Якименко Павло Віталійович.
Доброго дня, шановні колеги. Україна – це держава з унікальною мінеральною сировинною базою. Однак потенціал галузі залишається нереалізованим: освоєно лише 40 відсотків розвіданих запасів корисних копалин. Саме на подолання такої ситуації та покращення інвестиційного клімату галузі направлений наш законопроект 4187. Зокрема ним запроваджується – це діджитал-підхід до регулювання роботи галузі, онлайн-аукціони, інтерактивна карта родовищ, електронний кабінет, прозорі правила доступу до надр, об’єктивний обрахунок вартості дозволів, калькулятор ціни геологічної інформації, оцінка запасів корисних копалин за міжнародними стандартами. Підтримка малого надрокористування – це спрощення надання цих спецдозволів на розробку корисних копалин місцевого значення, підвищення привабливості геологорозвідки, це комплексні дозволи на розвідку і видобуток та розстрочення платежу за надання спецдозволу, лібералізація обігу прав на користування надрами, це вільне відчуження прав на користування надрами. Створення прозорої, простої та зрозумілої системи користування надрами, зменшення надмірного державного впливу на галузь, підвищення конкуренції та легалізації відносин у сфері користування надрами дозволить розвиватися вітчизняним галузям видобування і створить умови для розвитку економіки України та підвищення її інвестиційної привабливості. Прошу підтримати законопроект 4187. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренко Олег Володимирович. Дайте, будь ласка, 4 хвилини: і від авторів, і від комітету.
Шановні колеги, Комітет з питань екологічної політики та природокористування розглянув на своєму засіданні два законопроекти: це законопроект 4187, поданий народними депутатами Якименком, Маріковським та іншими народними депутатами, та 4187-1 – альтернативний законопроект, поданий народним депутатом Маріковським та великою кількістю депутатів. За своєю суттю, за своїми положеннями ці законопроекти, вони майже ідентичні. До обох законопроектів надійшла величезна кількість зауважень. Всі зауваження конструктивні, всі зауваження за думкою комітету можуть бути враховані при підготовці законопроекту до другого читання. Шановні колеги, законопроект справді дійсно важливий. Це законопроект, який відкриває абсолютно нові горизонти для інвестування в надровидобувну галузь. Надровидобувна галузь, як вже було зазначено, це є один із магнітів України. Ми обіцяємо дуже якісно пропрацювати цей законопроект до другого читання, врахувати зауваження як НАЗК, так і Головного науково-експертного управління, врахувати зауваження громадських організацій і прийняти якісний законопроект в другому читанні. Просимо підтримати законопроект, який обрав комітет, а саме законопроект 4187. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два- за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Василенко Леся Володимирівна. Клименко?
Ні-ні, я буду. Дякую. В цілому ідея реформувати галузь, вона дуже добра і дуже на часі, адже надра – це ресурс, який належить українському народу, який тимчасово знаходиться в управлінні державою. Але це управління має здійснюватися у сталий, екологічно безпечний, зрозумілий і прозорий спосіб. На жаль, в цьому законопроекті міститься дуже і дуже багато норм, в якому "диявол" заховав аж занадто багато небезпечних деталей. Деталей, які фактично можуть покласти енергетичну безпеку і цілу галузь, цілі галузі на лопатки, позбавити понад 25 тисяч людей робочих місць з гідними заробітними платами, позбавити надходження до бюджету мільйонів і мільйонів гривень. Одним прикладом таких небезпечних норм є повернення плати за так звані "сплячі" ліцензії. Те, як пропонують автори цього законопроекту вирішити проблемне питання, воно тільки поглиблює проблему. Ці речі потрібно як мінімум виправляти до другого читання. Але, враховуючи ту кількість зауважень і недосконалостей в цьому законопроекті, а я зараз говорю про 4187, його підтримати на даний час неможливо. І фракція "Голос" буде утримуватись, натискаючи жовту кнопку. Закликаємо колег робити так само. Дякую.
Дубнов, Артем Васильович.
Прошу передати Маріковському.
Маріковський Олександр.
Шановні колеги, насправді дуже дивно чути від фракції "Голос" непідтримку цього законопроекту. Хоча в дискусіях ми обговорювали, що певні норми, про які ви говорите, дійсно, можуть бути з легкістю до другого читання виправлені. Але подивіться, які переваги цього законопроекту, порівняно з тим, що є статус-кво на сьогодні. По-перше, впроваджується діджитал-підхід до регулювання роботи галузі. Це онлайн аукціони, це інтерактивна карта родовищ, це електронний кабінет тих компаній і організацій, які з легкістю можуть зареєструватися і отримати собі ліцензію. Це прозорі правила доступу до надр. Це об’єктивний обрахунок вартості спецдозволів, калькулятор ціни геологічної інформації, оцінка запасів корисних копалин за міжнародними стандартами. Це приведення цим законом нашої галузі до міжнародної політики. Це означає, що ми цим законопроектом 4187 робимо суттєвий і важливий прорив. І норми альтернативного, дійсно, можуть податись правками і 4187 буде якісно допрацьований. Ясно, що ми не можемо приймати його зараз у цілому. Але, розуміючи важливість цієї галузі, важливість того, що ця галузь потребує прозорості абсолютної, ми маємо його підтримати. Дуже прошу, колеги, не слухати інсинуацій і підтримувати його в першому читанні, і якісно пропрацювати до другого, як сказав наш голова комітету Бондаренко. Дякую.
Дякую, Олександр Валерійович. Павленко. Княжицький? Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, в цьому законопроекті є багато, справді, позитивних норм. Але "Європейська солідарність" буде утримуватись з наступних причин. По-перше, ми не погоджуємось з тим, щоб повністю позбавити органи місцевого самоврядування повноважень надавати надра в користування для розробки корисних родовищ. Ясно, що це зменшить ступінь контролю за розробкою корисних копалин. Тим більше, що місцеві громади з нашої точки зору певний вплив і контроль за тим, що відбувається на їх території, повинні мати. Ми проти того, щоб короткостроковий термін користування надрами було збільшено з 5 до 20 років, бо 20 років – це не є короткостроковий термін, який тимчасово надається. Ми проти того, щоб необхідність оцінки впливу на довкілля при видобутку бурштину на порушених земельних ділянках виключалася. Тому що ви чудово знаєте, що видобуток бурштину довкіллю шкодить, і оцінка впливу на довкілля має бути збережена в тому числі при видобутку бурштину. Ми хочемо убезпечити всі ситуації, коли дозвіл буде оформлюватися лише з єдиною метою його подальшого продажу, і відповідні правочини повинні бути під державним контролем. Законопроект скасовує обмеження щодо захоронення промислових відходів і стічних вод. Надра можуть надаватися лише у виняткових випадках при дотриманні вимог, визначених спеціальним законодавством. Якщо це буде скасовано, то використання надр для стічних вод і захоронення промислових відходів стане масовим. Очевидно, особливе питання: чому для роботи з родовищами газу і нафти в межах шельфу плата від 1 до 5 мінімальних зарплат на гектар, а для інших корисних копалин – від 50 до 100 мінімальних зарплат на гектар? Цих питань занадто багато для того, щоб ми голосували за цей законопроект. Ми будемо утримуватися. Якщо його буде прийнято, подаватимемо правки до другого читання. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, наша фракція категорично проти прийняття цього закону. Ми вважаємо, що в умовах, коли ми хочемо передати повноваження і владу регіонам, забирати у місцевих громад можливість погоджувати, що робити з копалинами і з надрами на їх території, це є безвідповідально з точки зору державницької політики. І, безумовно, ми чекаємо рішення прийняття закону, що газ, який видобуває держава, буде віддано власнику надр України, тобто українському народу. Але очікувано, що я зараз підніму питання трагічного, я би сказав, катастрофічного рішення Президента щодо зупинення мовлення трьох найбільш рейтингових каналів в Україні. Вперше в історії незалежної України прийнято таке рішення абсолютно незаконно. Ми всі знаємо, що воно незаконне. Тому що це рішення ніяк не підпадає під Закон "Про санкції". Там нема жодної підстави щодо прийняття такого рішення. Я не був здивований, чесно кажучи, не сподівався, але не здивувався тій радощі, що тут говорила там проросійська пропаганда. А на запитання – а що таке проросійська пропаганда, ніхто нічого сказати не може. Мені привели приклад, який для мене був, чесно кажучи, страшним, що бажання повернути чотирьох наших громадянок з Донецька і Луганська – це, виявляється, проросійська пропаганда. А коли Порошенко повертав людей, ця пропаганда сприймалась. Коли Зеленський повертав людей, ми раділи за нього, тому що люди поверталися додому. А коли зараз чотири жінки сидять в тюрмі, тому що тут не можуть погодити, як їх повернути і хто це має зробити, і хто на цьому піариться, то це вже злочин проти цих людей. А закривати рота журналістам, тому що вони про це говорять – це злочин проти журналістів. Дякую за увагу.
Нестор Іванович. Шановні колеги, я бачу Вацак, бачу Рудик і Кабаченка. Перший Рудик підходив. Рудик Сергій Ярославович. Зараз 3 хвилини виступи з мотивів і переходимо до голосування за закон. Будь ласка, запросіть народних депутатів України.
Шановні колеги, три місяці тому в Україні пройшли місцеві вибори в місцеві органи влади. Ми обрали громади і задекларували ще раз, що децентралізація є ключовим курсом нашої держави. А сьогодні в цьому законопроекті пропонується зняти погодження з органами місцевої влади видобуток корисних копалин місцевого значення, не державного, місцевого значення і торфу. Я вже не кажу про те, що ми пропонуємо скасувати статтю 22 Кодексу України про надра щодо обмеження надання надр для захоронення відходів виробництва та інших шкідливих речовин. Як це можна доопрацювати до другого читання, поясніть? Я хочу бути конструктивним, але не розумію як. А про те, що пропонується короткотривалий термін використання надр збільшити від 5 до 20 років. Перепрошую, хіба це короткострокове використання? Тому на етапі першого читання наша депутатська група голосувати не буде, але готова вислухати аргументи авторів для того, щоб змінити свою позицію до другого читання. Дякую.
Кабаченко Володимир Вікторович.
Кабаченко Володимир, "Батьківщина". Колеги, одне дуже просте запитання, невже ми сьогодні настільки всеосяжно та повно викоренили вже існуючу корупцію в Україні, що ми сьогодні з вами будемо згодні віддавати наші голоси за законопроект, в якому містяться відверті корупційні ризики. Минулого вівторка Комітет з антикорупційної політики розглянув цей законопроект, запросив автора, заслухав автора і одноголосне рішення комітету дуже просте, що цей законопроект містить в собі корупцію. І, не дивлячись на те, що цей законопроект, він дійсно в деяких своїх межах є корисним і доцільним для розглядання, в тій формі, в якій законопроект сьогодні зареєстрований і поданий на розгляд до першого читання, він є абсолютно недопустимим. І тому фракція "Батьківщина" утримується від голосування за цей законопроект в першому читанні. І ми пропонуємо, і навіть наполягаємо, що цей законопроект однозначно потребує доопрацювання. Дякую вам.
Дякую. Вацак.
Шановні колеги! Геннадій Вацак, Вінниччина, депутатська група "Довіра". Це дуже важливий законопроект, який передбачає спрощення процедури отримання дозвільних документів на користування надрами. Його прийняття створить умови для розвитку галузі в цілому, а також допоможе зняти дефіцит корисних копалин, необхідних під час будівництва доріг. Усім відомо, що економічну ефективність проекту "Велике будівництво" визначають дві речі: вартість сировини та витрати на логістику. Дефіцит сировини призводить до зростання її вартості та відповідно до здорожчання вартості будівництва доріг. А логістика вбиває відремонтовані українські дороги. Депутатська група "Довіра" буде голосувати "за".
Переходимо до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підтримки розвитку вітчизняних галузей надрокористування (реєстраційний номер 4187). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:30:28]] За-212 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону (реєстраційний номер 4187). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:31:01]] За-257 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 173 прим.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо збільшення адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства (реєстраційний номер 3908, 3908-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:31:45]] За-249 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься законопроект (3908) про внесення змін до статті 173 прим.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо збільшення адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства. Цей законопроект покликаний встановити належне покарання за вчинення домашнього насильства. Минулий рік у світі та в Україні став піковим за масштабами цього соціального лиха. Причин тут багато. І одна із чільних – це пандемія коронавірусу, яка змусила жертв насилля постійно перебувати під одним дахом зі своїми кривдниками. У 20-му році Національна поліція зафіксувала понад 208 тисяч скарг на домашнє насилля. Вдумайтесь, 208 тисяч! 141 людина зазнала тяжких травм, а 74 людини загинули. Факти свідчать, найчастіше жертвами насилля стають саме жінки. Йдеться про випадки психологічного, фізичного або сексуального насилля. Експерти, що спеціалізуються у боротьбі з цим явищем констатують, домашнє насильство стає більш жорстоким і поширеним. Одна з причин сплеску агресії – це безкарність до тих, хто чинить це насилля. Кодекс України про адміністративні правопорушення передбачає накладання штрафів на правопорушників, на жаль, це надто малі, мізерні штрафи у розмірі 170 та 340 гривень. Нашим законопроектом ми пропонуємо збільшити штрафи. І я звертаюся до всіх народних депутатів, хто публічно заявляє про підтримку сімейних цінностей, про підтримку гармонії в сім’ї, підтримати наш законопроект як такий, що уможливлює боротьбу із домашнім насиллям. Дякую.
Дякую. Запрошується до слова народна депутатка Бардіна Марина Олегівна автор альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Доброго дня, колеги! Дійсно, як сказала попередня доповідачка, кількість зареєстрованих випадків домашнього насильства за 2020 рік збільшилася. Але причина тому не лише пандемія, але і відкритість, публічність цієї проблеми в українському суспільстві. З кожним роком ми все більше говоримо про проблему домашнього насильства публічно. Все більше з’являється можливостей і інструментів для чоловіків і жінок, які страждають від домашнього насильства, звертатися до правоохоронних органів. Минулого року Президент Зеленський видав Указ про збільшення, власне, заходів з протидії домашньому насильству в Україні. Ми працюємо в рамках ініціативи "Партнерство Біарріц", ініційованого Першою Леді, над проблемами запобігання домашнього насильства, розбудовою "гарячої лінії", розбудовою мережі шелтерів, притулків для людей, постраждалих від домашнього насилля. В своєму альтернативному законопроекті ми, власне, пропонуємо відійти від системи штрафування, збільшення штрафів. Чому, я поясню. Тому що суди в своїй практиці дуже рідко враховують матеріальний стан родини, з якою власн, і є ситуація по насильству. Тобто часто буває так, що мало того, що людина в родині зазнає насильства, так і ще й з бюджету родини витрачаються кошти на покриття цих санкцій. Коли зловживач, насильник не працює, то ці кошти йдуть взагалі з бюджету постраждалої особи. Натомість ми пропонуємо запровадити корисно суспільні роботи зі спрямуванням відповідних грошей постраждалій стороні, а також збільшити строк адмінпокарання. Я прошу вас підтримати, разом з комітетом і МВС ми допрацюємо цей законопроект до другого читання, а сьогодні проголосувати альтернативний за основу. Дуже дякую вам.
Дякую. Слово надається заступниці голови Комітету з питань правоохоронної діяльності народній депутатці Михайлюк Галині Олегівні. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні 16 грудня розглянув проект Закону України (за номером 3908), а також альтернативний до нього законопроект (за номером 3908 прим.1). Обидва законопроекти розроблені з єдиною метою – удосконалення правового регулювання і притягнення відповідальності за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, а також практичної реалізації права постраждалої особи на відшкодування матеріальних збитків і моральної шкоди завданих в наслідок домашнього насильства. Так законопроект 3908 пропонує суттєве збільшення штрафів до 34 тисяч гривень, що визначено без належного обґрунтування та не враховуються загальні критерії стягнення адміністративних стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. До того ж запропоновані штрафи фактично ставлять адміністративні правопорушення на один щабель з кримінальними. Таким чином, комітет вважає недоцільним прийняття законопроекту 3908, оскільки це може призвести до наслідків протилежних його меті. Альтернативний законопроект за номером 3908 прим.1 є значно ширшим за змістом, чим основний законопроект, тому його прийняття вбачається більш ефективним в сфері захисту від домашнього насильства, і прийняття цього законопроекту сприятиме реалізації положень Конвенції Ради Європи про запобігання насильства стосовно жінок і домашньому насильству, і боротьбу з цими явищами. До того ж втілення саме альтернативного законопроекту дозволить визначити більш ефективний вид покарання за вчинення правопорушень, передбачених статтею 173 прим.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення та знизить рівень латентності цього правопорушення. Таким чином, Комітет з питань правоохоронної діяльності рекомендує Верховній Раді України проект Закону (за реєстраційним номером 3908) за результатами розгляду в першому читанні відхилити, а проект Закону 3908-1 прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги! Я насамперед хочу висловити вдячність авторам обидвох законопроектів, тому що тема домашнього насильства є актуальною, а сьогодні як ніколи – в період пандемії, карантину і інших непростих соціально-економічних проблем, з якими стикаються українські родини. Якщо казати про основний законопроект, який пропонує в 100 разів підняти штраф за домашнє насильство, то ми мали дуже серйозну дискусію з нашими експертами. І велика частина їх схиляється до того, що якщо карати за домашнє насильство одного з членів родин, то ту суму коштів 34 тисячі гривень і більше ми забираємо з родинного бюджету. 17 тисяч – також це великі кошти. Але це один із механізмів, який має право, до речі, для дискусії. Якщо казати про альтернативний законопроект, він більше розширює важелі на тих порушників домашнього затишку або спокою, але передбачає альтернативну норму, крім штрафу, ще громадські роботи. Також дуже сумнівна норма, пояснюю, чому. Якщо в сільській місцевості сьогодні будуть притягнуті до адмінвідповідальності стосовно цього порушення і призначено штраф, вірніше, покарання – громадські роботи, то як в селі не завжди можна забезпечити цей вид стягнення. Більше того, що цьому правопорушнику слід платити кошти саме з бюджету громади. Ми вважаємо, що підтримати можна альтернативний законопроект, а доопрацювати і врахувати пропозиції із основного. Дякую.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, ця тема, яку ми сьогодні обговорюємо, є надзвичайно важливою. Якщо законопроект, чи основний, чи альтернативний, буде ухвалений, то вперше можливо буде притягати до відповідальності все ж таки, а не просто маленькими штрафами, осіб за домашнє насилля. Раніше треба було чекати, поки тебе поб’ють, поки тебе доведуть до реанімації, для того, щоб все ж таки притягнути до відповідальності насильника. Фракція "Голос" буде підтримувати альтернативний законопроект і я поясню, чому. Тому що, коли штраф в 34 тисячі гривень, а я вам хочу сказати, що це штраф вище ніж, наприклад, за водіння авто в нетверезому стані, буде лягати на сім’ю, то дуже часто це буде непід’ємний вантаж просто, який буде лягати на сімейний бюджет, а не на людину, яка фактично є насильником. Тому дуже часто доведеться жінці сплачувати цей штраф, якщо ви раптом помирилися. Якщо ми говоримо, що все ж таки в більшості насильство застосовується до жінок, їй доведеться шукати ці гроші замість того, щоб людина-насильник могла піти і до неї були застосовані громадські роботи. Тому я дуже прошу все ж таки підтримати альтернативний законопроект, який значно є більш, який покриває більше моментів. І я дуже прошу все ж таки не покладати цей тягар на сімейний бюджет, який зараз є в основному законопроекті. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, український народе, хочу звернути увагу на те, що проблема є, з нею необхідно щось вирішувати. Але вирішення проблеми новими санкціями, уже практика є стала в Україні, вона проблему не вирішує. Хочу звернути увагу, що на даний час уже існує стаття 172 зі значком 3 КУпАП, але вона не виконує своєї основної функції. Основна функція статті, в якій чітко передбачено виховування особи, яка вчинила відповідне адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також недопущення в подальшому вчинення тих самих правопорушень. Ми не хочемо прибрати проблему, ми малюємо ще додаткові санкції, вводимо новий вид покарань з приводу суспільно корисних робіт. Позиція щодо суспільно корисних робіт Мін’юсту відрізняється від цього законопроекту, тому що ніхто не розуміє, як і хто буде контролювати хід їх виконання. На даний час є виправні роботи. І даний вид покарання, механізму щодо контролю оплати, його не існує, і цим законопроектом ми не вводимо. Але є кричущі норми, які просто протирічать одна одній. Вносяться зміни до статті 15, до статті 173 зі значком 2 КУпАП: і військовослужбовці, і правоохоронці стають на один ряд, маючи дисциплінарний статут, по цьому закону до відповідальності. Але якщо існує насильство в сім’ї, хто складає протокол – правоохоронець на правоохоронця, якщо суб’єктом є правоохоронець, і тепер він зобов’язаний працювати в правоохоронному органі.
Дякую. Чайківський Іван Адамович.
Прошу передати слово колезі Скороход Анні.
Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, я дуже прошу звернути вашу увагу на те, що за 170 гривень ми не зупинимо домашнє насильство. А якщо ви так сильно хвилюєтесь за домашні бюджети і кажете, що бюджети не витримають 17 тисяч штрафів або 34 тисяч штрафів, то, можливо, не треба просто вчиняти насильство над своєю другою половинкою для того, щоб просто ці штрафи не виписувалися. Якщо ми хочемо захистити сім’ї, ми, навпаки, маємо посилити відповідальність для того, щоб чоловік знав, що він не може підняти руку на свою дружину, або навпаки. Тому ми просимо підтримати перший основний законопроект, а не альтернативний. Подивіться на кількість депутатів, яка його підписала, яка його підтримує. Зверніть, будь ласка, увагу, що коли в сім’ї є насильство, чи можна її назвати здоровою сім’єю? Тут треба проводити соціальну роботу для того, щоб цього просто не відбувалось. Більше того, є незрозумілим, чому в альтернативному законі окремо виділяють військовослужбовців? Можливо, ми маємо всі нести відповідальність на рівних, і у нас немає одних прямих, а когось пряміших? Тому я дуже прошу всіх забезпечити те, щоб у нас у сім’ях був мир, спокій і злагода. І виключно, коли людина буде знати, що вона буде нести відповідальність за свої дії, буде результат. Прошу всіх повністю підтримати основний законопроект. Дякую.
Шановні колеги, зараз три виступи з мотивів. Я бачу, я пам’ятаю. І після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Алєксєєв Сергій Олегович.
Прошу передати слово Гео Леросу.
Гео Багратович Лерос.
Шановні народні депутати, звісно, я закликаю підтримати альтернативний законопроект 3908-1. Але я хочу звернутися до правоохоронного комітету, попросити їх розробити законопроект, який забороняє насильство над державою. І в назві законопроекту прописати: "секретарці" Президента України Андрію Борисовичу Єрмаку заборонити насильство над державою. Вам весь парламент дуже буде вдячний. Дякую.
Борзова Ірина Наумівна.
Ірина Борзова, Вінниччина, "Слуга народу". Насамперед хочу підтримати законодавчу ініціативу щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насилля. Ви знаєте, спілкуючись на окрузі, я зрозуміла, що більшість жінок, які зазнали домашнього насилля, на жаль, не знають, куди звертатися. На жаль, вони не знають, що з 2019 року у Вінниччині працює притулок для осіб, які зазнали домашнього насилля. У притулку особа, яка зазнала домашнього насилля, зможе безпечно та безкоштовно перебувати та отримати юридичну та соціальну допомогу. Хочу підтримати законопроект під реєстраційним номером 3908-1, який збільшує термін адміністративного арешту, а також пропонує запровадити новий вид покарання – виконання правопорушниками суспільно-корисних робіт. І ще хочу сказати, що досить часто правопорушники не сплачують адміністративний штраф, тому що нема.
Дякую. Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, от знову дві групи тих, хто проводить таку глибоку дискусію. Юристи, які аналізують дуже ретельно, наскільки співмірні ті санкції, які вводяться, чи взагалі вони потрібні. І друга група – це ті, хто говорять, а чи взагалі потрібен такий законопроект, давайте в суспільстві створювати таку атмосферу, щоб була повна гармонія в родинах, і сам факт домашнього насильства буде другорядним і таке інше. Але давайте спустимося в українські реалії. На жаль, ми маємо величезну кількість таких випадків. Ті центри, ті органи захисту, які мають працювати, не виконують до кінця свою функцію. Тому потрібно шукати якесь законодавче додаткове рішення. Тому депутатська група "Довіра" закликає в першому читанні обов’язково підтримаємо альтернативний законопроект і до другого читання виходимо на найбільш оптимальний для всіх варіант. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статі (реєстраційний номер 3908-1). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати [[11:51:43]] За-328 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (реєстраційний номер 3335-1-д). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:52:27]] За-241 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань антикорупційної політики Янченко Галина Ігорівна і від комітету, і від авторів.
Шановні колеги, шановна президія, доброго дня! Вашій увазі пропонується проект Закону номер 3335-1-д щодо вдосконалення роботи Національного агентства України з питань виявлення та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Це доопрацьований, колеги, законопроект і зараз ми його розглядаємо на повторному першому читанні. Я хочу наголосити, що ця редакція суттєво відрізняється від того законопроекту, який був винесений на першому читанні. Ми врахували в ньому абсолютно всі зауваження, які висловлювали депутати, які долучилися до опрацювання цього законопроекту. Фактично саме цим законопроектом ми пропонуємо почати реформу системи управління арештованими активами, яка давно вже назріла в Україні. Тепер щодо самого законопроекту, що конкретно в ньому змінилося. Перше і основне. Повноваження АРМА розширюватися не будуть. Ще раз наголошую, повноваження АРМА в цьому законопроекті розширюватися не будуть. Друге. І це теж звертаючись до Мін’юсту. В цьому законопроекті на повторне перше читання ми забираємо процесуальний статус у АРМА в кримінальному провадженні, АРМА не отримає ніякого окремого процесуального статусу. Натомість, що залишилося і додалося до законопроекту. Я б хотіла наголосити на трьох ключових змінах. Перше. АРМА не зможе продавати майно до вироку суду. Це означає фактично захист інвесторів, захист людей, які тривалий час будували і розвивали бізнес, вони не втратять його, поки так не вирішить суд, на це не зможе вплинути АРМА", на це не зможуть вплинути якісь сільські, вибачте, прокурори, які сьогодні пачками арештовують майно і віддають його АРМА. Єдиним винятком тут будуть товари, які швидко псуються, фактично це продукти харчування, або товари, відносно яких власник самостійно надав згоду на його продаж. Друга концептуальна і дуже важлива зміна. Власники майна зможуть самостійно надавати АРМА рішення суду про скасування арешту на їх майно. На сьогоднішній день таке повноваження має винятково прокурор і суд, які повинні надіслати оригінал рішення суду, в результаті АРМА може місяцями не повертати майно, з якого вже знятий арешт. Ми розглядати такий кейс в парламентській спецкомісії з питань захисту прав інвесторів. Третя зміна. Законопроект створює умови для продажу майна, що перебувають в АРМА на аукціонах максимально прозоро і чесно через систему ProZorro. Тобто мета цього законопроекту – виправити помилки в системі управління активами та прибрати дискреційні повноваження АРМА. Фактично вичистити ту корупцію, яка на сьогоднішній день має місце в АРМА і через яку систематично мають проблеми українські та іноземні інвестори. Я б хотіла сказати, що цей законопроект, він написаний не з теорії, а з практики. На сьогоднішній день парламентська спецкомісія з питань захисту прав інвесторів, яку я очолюю, кожне третє, кожне четверте звернення і скаргу від бізнесу, які ми отримуємо, вони прямо або опосередковано стосуються зловживань, які є в АРМА. Цим законопроектом ми такі зловживання усуваємо. Це реальні конкретні кейси. Наприклад, кейс "Ашану" у якого відрейдерили через АРМА 27 гектарів землі. Це кейс Новояворівської ТЕЦ, де через проблеми в законодавстві місто минулої зими залишилося без світла і без тепла. Це кейс "Братського маслопресового заводу", який півроку не міг отримати свій завод назад, знову ж таки через недосконалості законодавства. Комітет повністю підтримує цей законопроект і рекомендує ухвалити його за основу. Дякую.
Дякую. Галина Ігорівна, сідайте. Шановні колеги, у нас залишилось три хвилини до перерви, є пропозиція виступи від фракцій та груп вже провести після перерви, та голосування, щоб відбулося також після перерви. Немає заперечень? Бачу, що немає. Оголошується перерва до 12:30. Дякую.
Шановні колеги, запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали.
Обов’язково, Артуре Володимировичу, але трохи пізніше. Я зрозумів, що ви підтримуєте цей законопроект, я думаю, що автори вам вдячні. Я зрозумів, що і "За майбутнє" підтримує цей законопроект. Бачу-бачу, що підтримуєте. Дякую. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до роботи. Ну, що готові? Готові? Запишіться, будь ласка, на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Мустафа Джемілєв.
Прошу передати слово Вікторії Сюмар.
Сюмар Вікторія Петрівна.
Я думаю, що до цього законопроекту є дуже багато питань, колеги. В мене є питання: навіщо армії доступ до баз даних з обмеженим доступом інформації? Це таке дуже велике ноу-хау, тому що, як правило, таким структурам вона не потрібна для реального здійснення їхньої діяльності. А для чого цей закон приймається, думаю, теж очевидно і зрозуміло – для того, щоби заарештовані активи можна було би передавати в управління. І тут я би рекомендувала кожному з вас задуматися, що ми реально робимо, які прецеденти створюємо. У вас є актив, відбувається його арешт. Ви йдете до суду і суд ще не прийняв рішення чи ви винні, чи ви невинні, чи ви корупційним шляхом набули цей актив, з порушеннями законодавства чи ні. Але тим не менш, за рішення слідчого судді ви вже свій актив., фактично ним управляють інші люди, фактично ним управляє АРМА. І ви знаєте, ми ж ці прецеденти вже бачимо, да, тому що це вже відбувається. Це відбувається, наприклад, з такою структурою як "Український медіахолдинг", якою управляє зараз АРМА. Тобто якщо відбувається арешт медіа-активу, а ним управляє державна структура або фактично влада, то ми розуміємо для чого це робиться – для взяття інформаційного простору під контроль і конкретно під зачистку. Тому я би так сказала, просто кожен подумайте, які прецеденти ми створюємо, що це можна зробити з будь-яким активом і управляти ним багато років до доведення вини реального власника цього активу. І перекладіть це на себе, подумайте, чи це потрібно робити і які прецеденти ми можемо створювати у зв’язку з цим. Ми не будемо голосувати за цей законопроект, бо він насправді.
Скороход Анна Костянтинівна.
Прошу передати слово Батенку Тарасу Івановичу.
Тарас Іванович Батенко.
Доброго дня, шановні колеги! Для нас, для депутатської групи "За майбутнє", я думаю, для багатьох депутатів, присутніх в цьому залі. Така структура як АРМА давно стоїть, як "притча во язицех". Ми, як ви знаєте, відправили на доопрацювання, на повторне перше читання цей законопроект, і він належить до таких категорій законопроектів, в які хочуть впихнути те, коли воно не впихається, кажучи мовою наших попередників. Я хочу сказати, що АРМА – у нас така міні-держава в державі. І ми бачимо, на жаль, що в цьому доопрацьованому законопроекті не усунуті ті ризики попередньої редакції законопроекту. Ми знаємо про те, наскільки неефективно АРМА при попередньому керівництві своєму, власне, урядувала заарештованими активами, наскільки неефективними вони були стосовно свого управління. Ми знаємо про те, як вона була завалила роботу з управління двома ТЕЦами у Львівській області, фактично це призвело до зриву опального сезону у Новояворівську і Новому Роздолі. І фактично я хочу сказати, що ми бачимо в цьому законопроекті, що деякі там забрали речі, забрали спецфонд власний в бюджеті АРМА, коми попереставляли і по суті все. Тому хочу сказати, що залишається велика ступінь правової невизначеності, внаслідок чого під удар може бути поставлена законність самого процесу управліннями активами АРМА. Ми переконані, що надання АРМА в повному обсязі прав володіння, користування та розпорядження майном, яке складає зміст права власності, є недопустимим і це виходить за межі того, для чого створювалося саме це агентство. Ми вважаємо, що пропозиція щодо виключення зі щорічного звіту агентства відомостей про облікову вартість розшукуваного майна має ознаки нічого іншого як намагання надати АРМА можливість маніпулювати зі звітами: в звітах показувати тільки кількість розшукуваного майна, а не його відсутність, не його вартість, перепрошую. Тому я вважаю і наша депутатська група повністю підтримує про те, що ми будемо далі наполягати на тому, що такий законопроект повинен бути відправлений на доопрацювання. Ми не будемо його підтримувати в цій сесійній залі. Дякую.
Юрчишин Ярослав Романович.
Шановні друзі, дуже дякую. Насправді в процесі доопрацювання законопроект став дещо кращим. Так, потрібно вносити можливість продажу активів на більш прозорих майданчиках, таких як ProZorro, а не лише на досить закритому СЕТАМі і конкуренція в цьому напрямку позитивна. Але хочу вам нагадати невеличку ситуацію, яка була з арештом активів і управлінням активів колишнім керівником фіскальної служби Клименком, так, сумновідомі зараз Telegram-канальчики, – посіпака Януковича. А тоді Окружний адміністративний суд Києва заборонив АРМА управляти. Тобто арешт був, а управляти цими активами не можна було, тоді ще було протистояння в "Парусі". А що зараз пропонується даним законопроектом? Даним законопроектом взагалі усувається АРМА як учасник судового процесу. Тобто є можливість їй передати або не передати, є можливість їй доручити або не доручити. Фактично зменшується можливість ефективного управління. І так, важливо враховувати позицію доброчесних інвесторів, щодо яких дуже часто зараз корумповане керівництво АРМА зловживає своїм становищем. Але з іншого боку треба розуміти, що потрібно захистити і можливість держави управління тими активами, які викрадені фактично у народу. Треба шукати цей баланс. Тому ми не будемо голосувати за цей закон зараз, а вважаємо: потрібно його доопрацювати, щоб АРМА стала ефективним механізмом. І нарешті, поміняйте керівництво АРМА. Це сором, коли ми тривалий час не можемо замінити людей, до яких у нас із вами є серйозні зауваження. Дякую.
Богданець Андрій Володимирович.
Доброго дня, колеги. Цей законопроект не є конструктивним. Фактично він не відповідає своїй меті – удосконалити управління арештованими активами. В ньому наявні положення, які надають можливість здійснювати корупційні правопорушення. Багато в законопроекті оціночних понять, які не дають змогу чітко розуміти алгоритм дій і можуть призвести до свавілля. Наприклад, реалізація активів через швидке зростання їх вартості до винесення вироку. Це скільки активи будуть чекати зниження вартості, поки дасть дозвіл суд на їх реалізацію? Потім оціночними не є норми щодо визнання неефективності управління. Також є безпідставним надання прямого доступу АРМА до єдиного реєстру досудового розслідування, що і говорила наша колега Сюмар. Це може призвести, що деякі особи даного органу можуть здійснити, ділитися цією інформацією з тим, з ким не потрібно. Даний законопроект необхідно доопрацювати, оскільки реалізація активів повинна бути чітко виписана, інакше ми отримаємо правовий хаос. Дякую.
Дякую. Власенко, бачу. Мамка, бачу. Хтось ще буде наполягати на виступі з мотивів? Немає. Зараз два виступи, після цього переходимо до голосування. Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане Голово. Що таке АРМА сьогодні? АРМА сьогодні – це суцільна корупція. АРМА сьогодні – це можливість продавати майно без визнання особи винною і так далі. Чи треба це змінювати? Звичайно, треба. Але я би хотів нагадати деяким виступаючим, що оцю огидну АРМА саме в такому огидному вигляді створило БПП в попередній каденції парламенту. Це перше. Друге. Законопроект 3335-1-д, чи є він ідеальним? Звичайно, ні. Абсолютно очевидно, що ні. Чи треба його доопрацьовувати? Очевидно, так. Але абсолютно очевидно, що цей законопроект, цей рух в правильному напрямку, в абсолютно правильному напрямку. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект, тому що ту огидну АРМА, яка є, її треба змінювати. Але ми будемо чітко спостерігати за тим, як цей законопроект буде готуватися до другого читання і відслідковувати, які будуть зміни між першим і другим читанням. А в першому читанні треба його підтримати. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, дійсно, проблема є в АРМА, але вона точно така як і в Державному бюро розслідувань. Уже більше року немає керівника, а виконуючий обов’язки керівника АРМА. Що ми хочемо від того органу? Як би ви не змінювали закон або вносили законопроекти, орган буде тільки займатися тим, чим йому вигідно займатися. А інші правоохоронні органи – або бути в зговорі, або не виконувати свої функції і дозволяти тими речами займатися, про які кажуть співдоповідачі із трибуни. Всі можна надати повноваження – щодо вилучення, щодо розпорядження, щодо користування, а все інше – по рішенню суду. А якщо рішення суду буде щодо повернення активу, а актив уже продано? Цієї норми в законі не передбачено. Ми не будемо підтримувати в такому вигляді цей законопроект. І через правоохоронний комітет, звертаю увагу.
Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу пропозиції комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно статті 116 Регламенту Верховної Ради України проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (реєстраційний номер 3335-1-д). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:44:49]] За-195 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект реєстраційний номер 3335-1-д. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:23]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть по фракціям. "Слуга народу" – 204, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 19, "Партія "За майбутнє" – 0, "Голос" – 0, "Довіра" – 10, позафракційні – 6. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення законодавства у сфері захисту природних екосистем від пожеж (реєстраційний номер 3755). Це друге читання. Хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення законодавства у сфері захисту природних екосистем від пожеж (реєстраційний номер 3755). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:46:50]] За-315 Рішення прийнято. Дякую. Закон прийнято в цілому. Вам запропоновано до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" щодо удосконалення діяльності, пов’язаної із встановленням, унормуванням, обліком, реєстрацією, використанням та збереженням географічних назв (реєстраційний номер 4079). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:47:39]] За-241 Рішення прийнято. Це закон урядовий. До слова запрошується заступник міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства Висоцький Тарас Миколайович.
Шановний Голово, шановні народні депутати України, вам до розгляду пропонується законопроект 4079. Це є продовження реалізації пункту Програми Президента України Володимира Олександровича Зеленського щодо формування прозорого ринку землі. Ми дякуємо, що ви весною попереднього року підтримали створення національної інфраструктури геопросторових даних. Президент цей закон підписав 6 травня, він вступив у дію. Також вчора вами було підтримано в другому читанні та в цілому можливість внесення кордону, державного кордону в Державний земельний кадастр. Ці всі кроки є логічним продовження необхідності створення прозорих умов і доступності всієї інформації, що пов’язані із землекористуванням, з усіма ресурсами. На сьогодні такі географічні назви зазначені, як назви річок, озер, міст, селищ, вони фактично також не внесені в єдину інформаційну систему і також не визначені повноваження держателя цього. Даний законопроект дозволить якраз внести всю інформацію про географічні назви в національну інфраструктуру геопросторових даних, визначає адміністратора цього реєстру. Він закріплює принцип відкритості відомостей про назви географічних об’єктів і, що важливо, забезпечує безкоштовний та вільний доступ до відповідних відомостей. Просимо, будь ласка, підтримати відповідний законопроект. Дякую.
Дякую. До слова запрошується член Комітету з питань економічного розвитку Кицак Богдан Вікторович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 19 листопада 2020 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" щодо удосконалення діяльності, пов’язаної із встановленням, унормуванням, обліком, реєстрацією, використанням та збереженням географічних назв. Даним законопроектом пропонуються дві важливі речі. Перше – це визначити повноваження Кабінету Міністрів України у сфері діяльності, пов’язаної з встановленням назв географічних об’єктів. До цього закон України не містив положення про повноваження уряду в цій сфері діяльності. І друга важлива річ. Цей закон передбачає створення відкритого, безкоштовного та зручного Державного реєстру географічних назв, в якому можливо буде в онлайн-форматі здійснювати пошук, копіювати та зберігати інформацію про географічні назви. Електронна база даних назв географічних об’єктів України Держреєстру географічних назв складає понад 100 тисяч географічних назв. Тобто по суті ми зараз робимо ще один логічний крок до створення інфраструктури геопросторових даних. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" (реєстраційний номер 4079) та рекомендувати залі розглянути у першому читанні та прийняти за основу. Прошу підтримати.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Мустафа Джемілєв.
Прошу передати слово колезі Степану Кубіву.
Кубів Степан Іванович.
Доброго дня, шановний пане Голово, президія, шановний пане заступник міністра! Хочу сказати і вважаю те, що даний законопроект є логічний і він потрібний. Цей законопроект спрямований на відкритість і на систематизацію щодо вільного доступу до інформації Державного реєстру географічних назв. Позиція друга – що уточнює повноваження державних органів у сфері встановлення реєстрації, обліку географічних назв. Третя позиція – що законопроект гарантує безкоштовний і вільний доступ до даного реєстру. Третя позиція – уточнення повноважень Кабінету Міністрів, включаючи окремі випадки, де і посилюються повноваження Кабінету Міністрів. І четверта позиція – те, що і рекомендує ГНЕУ, прошу звернути увагу на те, що законопроект на сьогоднішній день в точкових зауваженнях термінології, термін набрання чинності, ми повинні оприділити і визначити логічний і правильний підхід, визначений в даній позиції. І наостанок хочу сказати, що "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Совсун Інна Романівна.
Прошу передати слово Ярославу Рущишину.
Рущишин Ярослав Іванович.
Шановні колеги, задля посилення міжнародного співробітництва, торгівлі, економічного розвитку та доступності інформації, просимо підтримати законопроект про удосконалення законодавства щодо створення та введення Державного реєстру географічних назв, завдяки якому стане доступною актуальна інформація про географічні назви в режимі онлайн. Фракція "Голос" голосуватиме "за" і закликаємо зробити це інші фракції. Дякую.
Ісаєнко Дмитро Валерійович.
Прошу передати Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Вельмишановний пане Голово! Ми сьогодні розглядаємо той проект закону, з якого навіть насміхалися самі депутати від "Слуги народу", а це пресловутий Закон "Про географічні назви". Я не бачу сенсу його коментувати, оскільки ті виклики, які сьогодні стоять в країні, щодо економічного провалу, який на сьогоднішній день існує, я не бачу логіки, яким чином цей законопроект може, наприклад, подолати падіння в промисловості більше ніж на 5 відсотків. Або яким чином, скажіть мені, шановний пане з міністерської ложі, яким чином ви будете змінювати падіння сільського господарства на 11 відсотків? Дефіцит бюджету у вас 215 мільярдів гривень і так далі, і так далі, і так далі. У вас абсолютний провал, немає жодного макроекономічного показника, який хоча б один зростав, ВВП і той обвалився на 4,4 відсотка. В чому логіка таких законопроектів? Він абсолютно не відповідає викликам часу. Це раз. Друге. Є питання тарифної політики, жодним чином він теж його не вирішує. Наприклад, запропонували ви ціну газу 6,99, поставили тариф на доставку 1 гривня 79 без ПДВ, з ПДВ загальна сума вже 9 тисяч 138 гривень. 9 тисяч 138 гривень ми будемо сплачувати впродовж лютого і березня цього року. Знову ж таки, де тут географічні назви, яким чином вони вирішують подолання бідності в країні, кінець епохи бідності і, головне – модернізацію країни? І останнє. Ми розуміємо, для чого закривають рот опозиційним депутатам, для чого вводять економічні санкції – для того, щоб з цієї трибуни не звучали такі виступи, для того, щоб незалежні інформаційні канали не доповідали об’єктивний стан справ в країні. А на сьогоднішні день, на жаль, влада займається абсолютно не тими речами, які стоять перед економікою країни. Тому ми не будемо підтримувати цей проект закону. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Прошу передати слово пану Сергію Рудику.
Рудик Сергій Ярославович. Після цього "Батьківщина" – з мотивів, "Довіра", і після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, безперечно, наша депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за цей технічний законопроект, який треба було проголосувати вже давним-давно і забути, як і забути про наповнення кадастру реальними даними, і багато існуючих реєстрів, які за кошти податкоплатників створюються в нашій державі. Але я хотів би продовжити тему, яку щойно розпочав депутат Колтунович. Невже зараз на порядку денному вас хвилюють тільки географічні назви, а не 4618 законопроект Юлії Тимошенко і великого списку депутатів і ми мали би ми обговорювати тут для того, щоб населенню продавати газ вітчизняного видобутку? Не пониження тарифів на воду, які НКРЕКП дозволило напередодні нового року майже на 20 відсотків практично по всім водоканалам? Хіба це зараз хвилює українців? Може, досить, товариство, заповнювати порядок денний технічними документами, які треба брати і голосувати "за" і переходити до більш суттєвих? Тому, товариство, чесно, давайте якось підходити до порядку денного, як більш до серйозного документу, а не до технічних речей, які не варті нашої уваги саме в цей час. Ми – за, голосуємо "за". Змініть, будь ласка, тільки термін, коли цей закон вступить в дію. Наступний день після опублікування – ну, знаючи специфіку 100 тисяч назв Єдиного реєстру, це нереально. Потрібно зробити якусь паузу хоча б кілька місяців для того, щоб відомства, які будуть залучені до його втілення, підготувались. Дякую.
Бачу – Тимошенко, Приходько. Після цього голосуємо. Тимошенко Юлія Володимирівна, з місця включіть мікрофон, будь ласка.
Дякую. Було зараз назване моє прізвище відносно законопроекту про встановлення нормальних цін на газ і на тепло. Ви знаєте, що у нас внесений законопроект 4680, який передбачає, що треба людям віддавати так, як це було до 2014 року: газ українського видобутку – по 3 гривні, а не по 9 за кубометр і віддати газ з газових сховищ практично по собівартості. Ви знаєте, що цей законопроект (4680) можна проголосувати в залі в режимі ad hoc буквально за один день. І ми домовлялися, що я звернуся до всіх лідерів фракцій, щоб вони поставили підписи за режим ad hoc. На жаль, три фракції досі не поставили підписи під режимом ad hoc. Це лідер фракції "Слуга народу", "Європейська солідарність" і "Голос". І ці три підписи зараз стримують розгляд цього законопроекту в режимі ad hoc, люди мусять знати своїх героїв.
Приходько Борис Вікторович.
Борис Приходько, депутатська група "Довіра". Щодо Закону 4079. Очевидним позитивом від ухвалення даного законопроекту стане задоволення потреб будь-яких суб’єктів на отримання достовірної інформації щодо географічних назв. Це особливо актуально в контексті сучасних змін географічних назв у процесі децентралізації. Водночас законопроекту притаманні і певні проблемні аспекти. Окремі його положення не відповідають принципам правової визначеності. Зокрема, не зрозуміло яким чином впливатиме проведена урядом експертиза на рішення відповідного органу щодо перейменування географічного об’єкту. Проте вважаємо, що відповідні проблемні аспекти можуть бути доопрацьовані при доопрацюванні положень до другого читання. Тому депутатська група "Довіра" підтримуватиме ухвалення даного проекту за основу. Дякую.
Готові голосувати? Будь ласка, підготуйтесь до голосування, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" щодо удосконалення діяльності, пов’язаної із встановленням, унормуванням, обліком, реєстрацією, використанням та збереженням географічних назв (реєстраційний номер 4079). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:24]] За-310 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Арахамія, з процедури.
Колеги, в нас є Закон, який можна і пропоную розглянути без обговорення, Дмитрука – про посилення відповідальності за незаконне виселення з житла (4333). Якщо можна підняти його вверх по порядку денному. Дякую.
Я правильно зрозумів, що ви звертаєтесь до колег розглянути цей законопроект без обговорення і змінити порядок розгляду питань порядку денного? Правильно, да? Шановні колеги, немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконне виселення з житла (реєстраційний номер 4333). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:02:47]] За-330 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України (реєстраційний номер 3337). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:03:24]] За-251 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Дунда Олег Андрійович.
Доброго дня, шановні колеги. Вашій увазі представлений законопроект за реєстраційним номером 3337 про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України. Що таке Генеральна схема? Генеральна схема планування території України – це вид містобудівної діяльності, який визначає насамперед концептуальні вирішення планування та використання території держави на достатньо тривалий період. Велика кількість країн Європи вже мають у тому чи іншому вигляді свою Генеральну схему. Не виключення і наша держава Україна: наша Генеральна схема, яка була затверджена ще в 2000 році, але, на жаль, її термін діяльності сплив місяць тому, 1 січня. Все це обумовлює нагальну необхідність внесення відповідних змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", які дозволяють започаткувати роботу над розробленням нової Генеральної схеми та переведенням її на сучасну технологічну основу. Що ми намагаємося цим законопроектом ще вирішити? Це чотири питання. По-перше, з урахуванням того, що в нас змінилася суспільно-політична ситуація, ми провели того року велику децентралізацію, відповідно ми повинні внести відповідні зміни до Генеральної схеми цим законопроектом. По-друге, ми Генеральною схемою повинні узгодити питання між державними інтересами, це відповідно транспортні магістралі, це заповідні зони та інше, з регіональними та місцевим інтересом по розвитку цих територій. Надалі ми повинні надати можливість Міністерству регіонального розвитку з громадами відпрацювати інструменти з розвитку кожної громади своїх територій в залежності від їх територіальних аспектів та нюансів, щоб кожна громада могла розвиватися. І врешті-решт це надасть інструмент для кожної громади розуміти, яку вона має.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Бондар Ганна Вячеславівна.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, сьогодні ми розглядаємо законопроект №3337 про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування території України, поданий народним депутатом Олегом Дундою та іншими депутатами. Термін дії чинної Генеральної схеми планування території України закінчився 1 січня 2021 року. Для України надзвичайно важливо розробити і затвердити протягом цього року нову Генеральну схему України, зокрема у зв’язку з адміністративно-територіальною реформою і процесами децентралізації, яка має відповідати пріоритетам державної регіональної політики. При розробленні нової генеральної схеми мають бути враховані інтеграція України до європейської спільноти, спорудження нових міжнародних транспортних коридорів та розвиток транскордонних регіонів. Важливим є долучення до європейської схеми природоохоронних територій через впровадження концепції Смарагдової мережі, положення Генсхеми мають відповідати висновкам конференції Організації Об’єднаних Націй з розвитку населених пунктів Хабітат ІІІ. Комітет на своєму засіданні 4 листопада 20-го року розглянув законопроект і вирішив рекомендувати Верховній Раді відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту за наслідками його розгляду в першому читанні прийняти за основу. Зважаючи на необхідність комплексного доопрацювання законопроекту, комітет ухвалив рішення звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту під час розгляду даного законопроекту на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання. Також комітет рекомендує Верховній Раді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту скоротити наполовину строк подання суб’єктами права законодавчої ініціативи.
Дякую. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Кубів Степан Іванович.
Прошу слово передати, пане Голово, В’ятровичу Володимиру. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Доброго дня, шановні колеги! З багатьма положеннями цього проекту можна погодитись, а водночас він містить і відверто неприйнятні речі. По-перше, повноваження затверджувати Генеральну схему планування територій віддається від Верховної Ради до уряду, а Закон "Про Генеральну схему планування територій України" скасовується. Це не узгоджується з законами України "Про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку", "Про основи містобудування" і найважливіше – це суперечить 85 статті Конституції. Стратегічні документи такого рівня мають ухвалюватися саме парламентом. По-друге, Генеральна схема більше не називається містобудівною документацією. І це не випадково, бо таким чином вимоги містобудівної документації є обов’язковими до виконання всіма суб’єктами містобудування, а програму розвитку регіонів та населених пунктів повинні узгоджувати з містобудівною документацією відповідного рівня. Якщо документація не містобудівна, то можуть відповідно і не узгоджуватися. По-третє, хоча і дві названі новації вже створюють безмежне поле для розгулу і корупції, і хаотичної забудови, автори роблять ще додатковий контрольний постріл, прямо вилучаючи із закону слова "містобудівна документація на державному рівні підлягає експертизі та стратегічній, екологічній оцінці". Антикорупційний комітет визнав проект таким, що не відповідає вимогам антикорупційного законодавства, створює правову невизначеність і містить корупційні ризики. Тому "Європейська солідарність" не голосуватиме за даний законопроект.
Василенко Леся Володимирівна.
Дякую. Колеги, цей законопроект є правильний з точки зору стратегічного розвитку територій і містить в собі правильну ідею щодо принципів сталого розвитку і екологізації суспільства. Але "зелений" курс розвитку міст і громад має бути відображено не лише в стратегічних документах. Це має бути ще відображено ще і на практиці, в таких практичних документах як генеральні плани міст. І на жаль, на сьогоднішній день дуже і дуже мало генеральних планів міст, які дійсно відображають інтереси жителів цих міст, які захищають їх добробут. А все більше і більше генпланів і проектів генпланів, які схожі на захист інтересів будівельних компаній і захист грошей будівельних компаній. Не винятком є і проект генплану міста Києва – нашої столиці – який знищує природно-заповідні зони, який знищує парки, зелені насадження. Прикладом цього є, наприклад, парк "Феофанія", який колись був лісом, а зараз територія навіть цієї паркової зони зменшується все більше і більше з кожним роком, тому що забудова триває все більше і більше. Є ще "Совки", є ще забудова нелегальна набережної Дніпра. І таких прикладів можна наводити про Україні дуже багато. Є і позитивні приклади, звісно. Такі приклади можна перерахувати на пальцях однієї руки. Це Житомир, Вінниця, Чортків і Кам’янець – 4 міста, які на сьогоднішній день визнані комфортними для життя, енергоефективними, які розвиваються згідно принципів сталого розвитку. І наше з вами завдання, колеги, в цій Верховній Раді – будувати нашу роботу таким чином, аби екологізувати як можна більше законів, законодавчих ініціатив, законопроектів, які стосуються далеко не лише містобудівної діяльності і розвитку громад. Одним із таких законопроектів є і цей, але він, дійсно, потребує значного доопрацювання згідно тих рекомендацій, які подавались і громадами, і Головним науково-експертним управлінням. Дякую за увагу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Прошу передати слово Шуфричу Нестору Івановичу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановні колеги. Дякую, шановний головуючий, за зауваження щодо виступу по Закону про планування територій. Ви знаєте, хочеться планувати території, дуже хочеться. Але спілкуюся із журналістами, вони мені говорять: ну, який закон про території вам розглядати, коли ви нас позбавляєте права говорити? Чому Конституція України гарантує нам право говорити, і ми несемо відповідальність за те, що ми говоримо по Закону "Про телебачення і радіомовлення", яким би він вже там не був і яка б там Нацрада не була. Але провину і відповідальність журналістів має встановити виключно суд, якщо це українські журналісти. Відносно іноземних можна використовувати санкції. А відносно наших журналістів, яких захищає український закон, захищає Конституція. Незалежно від того, як ви плануєте території, святе право на свободу слова гарантується на всіх запланованих у цьому законі територіях. Тому сьогодні наша фракція вимагає відповідальності за незаконне рішення, яке підписане сьогодні Президентом України. Ви читали вже сьогоднішні рейтинги? "Опозиційна платформа – За життя" – вже майже на 4 відсотки обійшла вас. От цього боїться Президент – що він вже далеко не перший! Як ви думаєте, такими санкціями ви виправите ситуацію? Піднімайте зарплати, знижуйте тарифи, повертайте мир, ввезіть вакцини, захищайте людей, служіть їм, а не закривайте їм рота! Тому люди і дають вам оцінку, якої ви боїтеся і за яку ви хочете помститися: сьогодні через журналістів, а завтра напряму людям. Дякую за увагу.
Прощук Едуард Петрович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Розглядаючи цей надзвичайно важливий законопроект, я хотів би вкотре наголосити на екологічну складову, яка, на жаль, не в повній мірі зазначена в цьому законопроекті. Зокрема звернути на зауваження Міндовкілля та Головного науково-експертного управління законопроекту, які надали низку зауважень. Зокрема зауважити, що невідповідність положень законопроекту вимогам Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку". Міндовкілля зазначає, що скасування необхідності проведення процедури стратегічної екологічної оцінки Генеральної схеми планування території України не може бути підтримана з огляду на наступне. Порушення Угоди про асоціацію між Україною та ЄС, невідповідність Протоколу про стратегічну екологічну оцінку до Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті, ратифіковане Україною в 2015 році, а також, власне, невідповідність самому Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку". Я би хотів зауважити колегам, що це вкрай важливі зауваження. На жаль, ми на своєму екологічному комітеті не змогли надати ці зауваження, бо тільки сьогодні на черговому засіданні ми мали розглядати і давати пропозиції головному комітету. Тому, власне, закликаю колег відправити цей законопроект на повторне перше читання. Дякую.
Шановні колеги, всі бажаючи виступили? Бакунець, Батенко, Крулько. Бакунець Павло Андрійович. Після цього ще два виступи і голосуємо, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Генеральна схема є важливим комплексним документом, і цей документ узгоджує, власне, розвиток різних галузей економіки держави на її територіях. І в сучасних суспільно-політичних, напевно, умовах стоїть потреба перегляду, закладених Генеральною схемою якихось прогнозів і пріоритетів розвитку. Але є "але". Насамперед, Генеральна схема позбавляється статусу містобудівної документації. І тепер вона – основний вид документації планування території. Розроблення Генеральної схеми буде обов’язковим, а дозвіл на розроблення Генсхеми дає не Верховна Рада, а уряд і, що ще гірше, термін дії її безстроковий. Звичайно, що не варто погоджуватися з цією безстроковістю, документ повинен бути довгостроковим, але ж не вічним. Тому ми вважаємо, депутатська група "Довіра", що його потрібно доопрацювати. Дякую.
Крулько Іван Іванович. Батенко даю потім.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, очевидно, що такого роду законопроекти, які є стратегічними, які повинні визначати соціально-економічний розвиток українських територій, зонування, розселення населення України, це все безумовно мусить бути в оновленому законі передбачено. І в першому читанні цей законопроект можна підтримати за однієї умови, що до другого читання ми все-таки внесемо зміни з тим, щоб парламент не був позбавлений можливості затверджувати Генеральну схему України. Але, в той же час, я хотів би зазначити, що треба далі розбиратися, розбиратися із генеральними планами міст. Подивіться, що відбувається у наших містах. Подивіться, як безглуздо забудований Київ, коли немає ні соціальної інфраструктури, коли будують не відповідно до генерального плану, а кому як заманеться, і це відбувається не тільки в Києві. Очевидно, що це перший крок, а далі потрібно наводити порядок і в ДБН, а також треба наводити порядок в генеральних планах, щоб ми, будуючи, забудовуючи міста, думали в першу чергу про нормальне життя людей, про "зелені" зони.
Батенко Тарас Іванович.
По-перше, нас дивує, що в окремо взятій фракції монобільшості знову когнітивний дисонанс, хоча по ряду законопроектів, які ми голосуємо, вже це не дивує. Ми розуміємо, що 20 років існує Генеральна схема планування території України і за цей час змінилося не тільки чотири президенти України, і 14 урядів України, але змінилася сама країна, змінився стан господарського комплексу, система розселення, транспортна інфраструктура, транскордонні процеси, прикордонні процеси і це все, звичайно, треба враховувати. І безумовно, що ми повинні враховувати досвід наших сусідів, ми повинні враховувати те, що Генеральна схема планування територій Україна має бути інтерактивна, динамічна, інструментальна. Тому я не вважаю, що цей законопроект потребує доопрацювання, все можна поправити до другого читання, тим більше наша депутатська група є співавторами даного законопроекту. Ми будемо підтримувати його в першому читанні в залі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо Генеральної схеми планування територій України (реєстраційний номер 3337). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:21:28]] За-258 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення масштабної експансії експорту товарів (робіт, послуг) українського походження шляхом страхування, гарантування та здешевлення кредитування експорту" щодо забезпечення ефективного функціонування Експортно-кредитного агентства (реєстраційний номер 3793). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:22:11]] За-244 Рішення прийнято. До слова запрошується Приходько Борис Вікторович.
Шановна президія, шановні колеги! Чотири роки назад Верховна Рада ухвалила Закон про забезпечення масштабної експансії експорту товарів (робіт) українського походження, і так далі, це дуже складна назва, за номером 1792, яким передбачалась створення Експортно-кредитного агентства з метою стимулювання збільшення обсягів вітчизняного експорту. Формально у 2017 році в Україні було створено правові передумови для запровадження однієї з важливих інституцій державної підтримки експорту, а саме: агентства з підтримки експорту шляхом здійснення страхування та перестрахування ризиків, гарантійних операцій за ЗЕД угодами експортерів, а також здешевлення експортних кредитів. Ключовими перевагами для бізнесу від діяльності агентства повинні були стати спрощення доступу до фінансування та зменшення рівня ризиків з метою нарощування обсягів експорту та виходу на нові ринку. Проте досі ефективність діяльності агентства все ще залишається незадовільною. Як показала практика застосування Закону 1792 інструментарій державної підтримки, який може застосовуватися агентством є недосконалим і потребує доопрацювання. Відповідно назріла потреба в активізації та посиленні ролі агентства щодо стимулювання збільшення обсягів вітчизняного експорту, що неможливо без удосконалення правових засад і його функціонування та оновлення механізму державної і фінансової підтримки. Саме на це спрямований, пропонований вашій увазі законопроект, яким передбачається врегулювання проблемних питань і функціонування спеціалізованої установи з підтримки експорту – Експортно-кредитного агентства. Дякую.
Дякую. Слово надається співдоповідачу члену Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Альоні Іванівні Шкрум. Будь ласка, Альона Іванівна.
Доброго дня, шановні колеги, шановні українці! Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 10 грудня 2020 року розглянув даний законопроект. Насправді даний законопроект направлений на те, щоб врегулювати краще діяльність так званого Експортно-кредитного агентства і надати більше можливості для стимулювання нашого експорту для підприємців і виходу на інші ринки. Трошки розкажу вам історії, щоб ми розуміли для чого цей законопроект. Насправді Експортно-кредитне агентство мало бути створено ще в 2016 році відповідно до прийнятого закону. Було створено Кабінетом Міністрів в 2018 році, але, на жаль, до сьогоднішнього дня ефективно і, скажімо так, якісно не може працювати. Не може працювати в тому числі, тому що в нас недостатня кількість і грошей для того, щоб підтримувати і страхувати експортерів для виходу на іноземні ринки, і недостатньо, можливо, законодавчого врегулювання. Тому цей законопроект напрацьований багатьма колегами, якраз покликаний на те, щоб врегулювати краще механізми і страхування, і допомоги в страхуванні ризиків від Експортно-кредитного агентства, і розширити потенційну кількість грошей для цієї діяльності, і надати більше механізмів саме стимулювання нашого експорту для розвитку нашої економіки. До законопроекту висловлені зауваження науково-експертного управління. Ми з цими зауваженнями також на комітеті ознайомилися. Вважаємо, що такі зауваження можуть бути підтримані підчас доопрацювання законопроекту в другому читанні. Кабінет Міністрів України у своєму листі підтримує даний законопроект також з наступним доопрацюванням. Тому з огляду на зазначене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді цей проект закону прийняти за основу. А також ми просимо надати доручення Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики допрацювати зазначений законопроект відповідно до частини першої статті 116 Закону України про Регламент. Дякую, колеги. Просимо підтримати за основу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Ар’єв Володимир Ігорович.
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, перш за все, хочу подякувати розробникам даного законопроекту. Він дійсно є добрий, зміни правильні, але вони є неповні і пояснюю чому. Якщо дивитися позитив, то ми бачимо розширення повноважень Експортно-кредитного агентства, страхування експортного факторингу, впорядковується корпоративне правління, інвестиції страхуються лише від некомерційних ризиків, пропонується державна допомога у вигляді державних гарантій для виконання боргових зобов’язань і можна продовжувати відповідно позитивні речі. Разом з тим хочу сказати, що висновок ГНЕУ, про який ми говорили сьогодні, навіть некоректні певні питання, вони регулюються між першим і другим читанням. Потребує узгодження з чинним законодавством, там є декілька розбіжностей, які не можна усунути між першим і другим читанням. Збільшення розміру статутного капіталу потребує фінансово-економічного обґрунтування. І коли ми дивимося, що Міністерство фінансів дає зауваження щодо джерел походження коштів, бюджетний комітет не підтримав даний законопроект і відповідно Комітет з податкової і митної політики дає суттєві зауваження, які впливають. І саме головне – Федерація роботодавців України. Я мав особисту розмову з керівництвом і вони чітко сказали, що внесення запропонованих змін до статті 8 закону, які передбачають розширення сфери підтримки, яку може надати ЕКА в будь-які товари, послуги і в тому числі сировини, і тут вони не дали добра на сьогоднішній день підтримати даний законопроект. Є два підходи. Перший підхід – підтримати і не все доопрацюємо до другого читання. Другий підхід – що можна доопрацювати і цей законопроект є потрібний. Ми утримаємося в першому читанні. Дякую.
Народний депутат Іонушас Сергій Костянтинович, "Слуга народу", будь ласка.
Будь ласка, передайте слово Наталусі, дякую.
Наталуха Дмитро Андрійович, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Дуже ґрунтовна доповідь була у виступаючих і у представника комітету і нашого, і фінансового. Тому я доповню лише стосовно того, де ми знаходимось зараз по запуску Експортно-кредитного агентства, на якому етапі знаходиться дана інституція. Тут присутній заступник міністра економіки Олександр Романішин. Я дуже вдячний йому і профільному міністру пану Петрашку за те, що видається так, що з місяця на місяць Експортно-кредитне агентство справді нарешті повноцінно запуститься. На минулому тижні ми закінчили формування і відбір наглядової ради. Нам це вдалося зробити, не зважаючи на те, що з 2016 року був запущений цей процес і все ніяк не могли дійти згоди. Наше скликання разом з діючим міністерством цей процес завершило, за цю наглядову раду соромно не буде нікому. І найближчими тижнями ми чекаємо справді збільшення розміру статутного капіталу Експортно-кредитного агентства, що дозволить повноцінно і ефективно співпрацювати йому з експортерами, страхувати їхні міжнародні контракти і таким чином створити і заснувати справді ефективний інструмент для експансії української продукції за кордоном. Тому велике прохання підтримати, тому що на цей законопроект і на роботу повноцінну Експортно-кредитного агентства чекають справді всі українські виробники, які хочуть експортувати наші українські товари закордон і отримувати тут в Україні іноземну валюту. Дякую, колеги. Прошу підтримати.
Будь ласка, народний депутат Поляков Антон Едуардович, депутатська група "За майбутнє".
Прошу передати слово Анні Скороход. Дякую.
Будь ласка, Анна Скороход.
Депутатська група "Партія "За майбутнє" не готова підтримати даний законопроект у першому читанні, оскільки він має ряд недоліків. По-перше, запропоноване в проекті визначення експортного факторингу як певної операції не відповідає визначенню факторингу як договору, згідно зі статтею 1077 Цивільного кодексу України. Далі. Визначення експортного факторингу не узгоджується з Конвенцією про міжнародний факторинг, яка регулює питання міжнародного факторингу, пов’язаного з розвитком міжнародної торгівлі. Виключення із закону багатьох положень, у яких визначається безліч термінів, не узгоджується з преамбулою Закону України про страхування, згідно з якою його дія не поширюється на Експортно-кредитне агентство, діяльність якого якраз і регулюється цим законом, про який ми говоримо. Далі. Зараз колега щойно сказав, що буде збільшено статутний капітал. Це державне підприємство. За рахунок чого буде збільшено статутний капітал до 2 мільярдів? За рахунок державного бюджету? Тобто на те, щоб ми дали людям субсидії, в нас грошей немає. На те, щоб ми дали людям ціни доступні на газ, в нас грошей немає, а на те, щоб збільшити статутний фонд ЕКА, у нас гроші є. Дуже дивна позиція, дуже дивна політика. Ви знаєте, спочатку треба подбати про людей, а потім про певні схеми і бізнес, які ви всі тут так захищаєте. Тому ми підтримувати даний закон не будемо. Дякую.
Євтушок Сергій Миколайович.
Позицію фракції "Батьківщина" представить Андрій Ніколаєнко.
Андрій Іванович Ніколаєнко.
Шановні колеги, я вважаю, що українським промисловцям, українському бізнесу потрібна підтримка і потрібна підтримка держави, якщо ми хочемо виходити на зовнішні ринки. Те, що не запрацювало до цього часу агентство – це неефективність з боку держави, непослідовність в політиці і однозначно треба його запускати до роботи. Закон не є ідеальним, його потрібно буде доопрацьовувати, але це все одно крок вперед, тому ми його підтримаємо. Але зараз я хочу сказати про дещо інше. Ми зараз розглядаємо питання про експансію українських товарів. Там під Верховною Радою зранку мерзнуть люди і вони мерзнуть знаєте з якого питання? Тому що вже створені українські підприємства, які вже працювали на експорт, які сьогодні ще продовжують працювати, вони знищуються українською правоохоронною системою. Тому що один посадовець, який визнаний українським судом корупціонером, пан Ситник, почав війну з одним промисловцем і підприємцем. і там тисячі українців, які працюють в аграрному секторі держави, в тому числі на експорт, який ми хочемо підтримувати, вони втрачають робочі місця. То ми маємо розуміти, що важливіше: особиста помста чи зведення інтересів між якимось посадовцями і бізнесменами, чи десятки тисяч робочих місць, які сьогодні втрачає Україна через ці дурниці? Тому я точно за те, щоб Україна була потужна експортно-орієнтована держава, особливо з підприємств, які збудовані з нуля, і там, де українські позиції як в масложировій, як в олійній галузі, як в галузі птахівництва. Всім сьогодні заходили і вручали яйця. От щоб по вам ними не жбурляли і щоб вони були на кожному столі в Україні, ми маємо підтримувати такі виробництва. І ганьба тим, особливо "правоохоронцям" (в лапках), які їх руйнують. Тому експорт треба підтримувати, а Ситника треба міняти. Отака позиція. І прошу підтримати.
З мотивів – Колтунович, Железняк. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка. Зараз я подивлюся, якщо "Довіри" не було. Не було.
Дякую, шановний пане Голово. З усією повагою до доповідача і до представників комітету хотілось би звернути увагу, що дана проблема, вона глибинно не вирішує питання експансії експорту. Два мільярди ніби дають, багато чи мало, дивлячись, яка база порівняння. Наприклад, Президент Зеленський ввів санкції проти китайських підприємств, товарообіг з Китаєм 14 мільярдів доларів. Один крок – мінус 14, а тут ми ставимо на кону 2. Угода про зону вільної торгівлі з Європейським Союзом – нульове мито з цього року на виноматеріали і вина. Наші виробники втрачають фактично свій внутрішній ринок, а не тільки ринок збуту. Тому наше побажання вам, що ви насамперед маєте переглянути умови і зони вільної торгівлі з ЄС, а у нас на це є можливості, поглиблювати співпрацю з країнами BRICS. Безумовно, у нас найневигідніші умови в рамках Світової організації торгівлі. Ось де формується можливість експорту товарів на зовнішні ринки, а не цими механізмами. Дякую за увагу.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, я впевнений, що в цьому залі не знайдеться людини, яка не буде за те, щоб підтримувати український експорт. Це наше завдання для того, щоб у нас економіка зростала. Але я хочу звернути увагу на дуже цікавий факт. Шановні представники коаліції, зараз виступали як мінімум три опозиційних фракцій і груп і вказували на один і той самий факт – на те, щоб Міністерство фінансів чорним по білому написало, що вони не підтримують цей законопроект. І до речі, дуже слушне і правильне зауваження. Вони говорять про те, що для того, щоб реалізувати цей законопроект, потрібно знайти 2 мільярди гривень. Якщо у вас є зайві гроші, то давайте, справді, разом вирішимо, на що їх витрачати: на збільшення статуту якоїсь нової агенції або справді на те, щоб допомогти нашим вчителям, лікарям. Тому я дуже хотів би, щоб зараз у ложі був міністр фінансів і представив свою позицію. А після цього вже народні депутати визначалися б, як голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. А, Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, як зазначив голова депутатської групи "Довіра" Олег Кулініч, ми будемо, безумовно, підтримувати всі галузі малого, середнього і великого бізнесу. Ми будемо підтримувати і аграріїв, і головне – підтримувати сьогодні людей. З експорту йде сьогодні валюта, заходить у державу. І за рахунок цього держава живе. Тому треба підтримати цей законопроект і все ж таки дбати про малий, середній та великий бізнес. Дякую.
Готові голосувати? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати, шановні колеги? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення масштабної експансії експорту товарів (робіт, послуг) українського походження шляхом страхування, гарантування та здешевлення кредитування експорту" щодо забезпечення ефективного функціонування експортно-кредитного агентства (реєстраційний номер 3793). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:05]] За-237 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про заходи щодо запровадження Електронного реєстру листків непрацездатності (реєстраційний номер 4243). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:40]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги,до слова запрошується народний депутат України Марченко Людмила Іванівна.
Шановні колеги, з 2009 року здійснюється процес створення єдиного Електронного реєстру листків непрацездатності. Постановою Кабінету Міністрів України № 999 визначено, що реєстр утворюється як система накопичення, зберігання та використання інформації про видані обліковані листки непрацездатності. Пенсійному фонду України, Міністерству охорони здоров’я та Національній службі здоров’я України та Фонду соціального страхування України доручалося забезпечити інформаційну взаємодію власних інформаційно-телекомунікаційних систем до 1 вересня 2019 року. Проте виконання цих доручень постійно відтверміновується. Внаслідок таких дій фонд не може повноцінно здійснювати перевірки видачі листків непрацездатності через відсутність доступу до інформації по цих застрахованих особах з електронної системи охорони здоров’я. Проектом постанови пропонується надати Кабінету Міністрів України низку доручень з метою забезпечення функціонування Електронного реєстру листків непрацездатності в найближчі строки, а також провести аудит ефективності використання коштів, виділених на цей проект. Це сприятиме прискоренню впровадження Електронного реєстру листків непрацездатності, а також забезпечить належний соціальний захист застрахованим особам. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Остапенко Анатолій Дмитрович.
Шановні колеги, 9 грудня 2020 року Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув проект Постанови Верховної Ради України про заходи щодо запровадження Електронного реєстру листків непрацездатності, поданий народними депутатами України Третьяковою, Ткаченком, Струневичем та іншими. Проект постанови внесений на розгляд Верховної Ради України з метою забезпечення функціонування Електронного реєстру листків непрацездатності в найближчі строки, а також проведення аудиту і ефективності використання коштів, виділених на його впровадження. Реалізація проекту постанови не потребуватиме внесення змін до інших законодавчих актів та не потребуватиме додаткових видатків з Державного бюджету України. Прийняття даного проекту постанови Верховною Радою України сприятиме використанню Кабінетом Міністрів України, іншими відповідними центральними органами виконавчої влади та Фондом соціального страхування України впровадження Електронного реєстру листків непрацездатності, а також забезпечення незалежного соціального захисту застрахованих осіб. За результатами розгляду проекту зазначеної постанови, прийняти її за основу та в цілому з урахуванням таких пропозицій. Пункт 1-3 викласти в наступній редакції: "Рекомендувати Кабінету Міністрів України вжити заходи щодо прискорення розробки та внесення змін до відповідних нормативно-правових актів з метою впровадження Електронного реєстру листків непрацездатності. Подати до Верховної Ради України законопроекти, направлені на забезпечення інформаційної взаємодії електронної системи охорони здоров’я з Електронного реєстру листків непрацездатності". Разом з тим у зв’язку зі збігом строків виконання рекомендацій, вказаних у проекті постанови, а також рекомендацій комітету, пропоную встановити реальні для виконання строки – квітень 2021 року, та з урахування зазначеного змінити слова та цифри "15 лютого" на "1 березня", "1 лютого" на "15 лютого" відповідно. Прошу підтримати з урахуванням вказаної пропозиції.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є необхідність? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти, хто бажає. Але тільки по обговоренню цього питання, а не взагалі по політичній ситуації в країні, це ви знаєте, до кого я звертаюся. Будь ласка. Слово надається Тарасу Івановичу Батенку. Будь ласка, Тарас Іванович.
Прошу передати слово колезі народному депутату Ірині Констанкевич. Дякую.
Ірина Констанкевич, будь ласка.
Шановні колеги! Група "За майбутнє", звичайно, підтримає дану постанову, тому що ми вважаємо, що, безперечно, у сучасному електронному цивілізованому суспільстві вже давним-давно мав би бути такий електронний реєстр. На жаль, часу багато сплило і багато коштів використано, і багато можливостей втрачено. Тому наша місія і наше завдання зараз підтримати дану постанову, але ми щиро вболіваємо за те, щоб це справді реалізовувалося, щоб це не була піар-акція або популістичні дії, а дієві, ефективні і які увінчалися б успіхом. Тому дякую за постанову і, сподіваюся, що буде результат.
Дякую. Слово надається народному депутату Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Прошу передати слово народному депутату України Шуфричу Нестору Івановичу.
Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Перший заступник Голови Верховної Ради України! Безумовно, ми будемо говорити про працевлаштування, ні про що інше. Де ті 500 тисяч робочих місць, а де доходи від митниці? Ну подолали ж контрабанду, має бути додатково 100 мільярдів, пан Данілов, бачу, аж пожвавився. Так питання: де 100 мільярдів гривень додаткових доходів? А от є більш актуальне питання, яке виникло цієї ночі. 1 тисяча 500 родин фактично одним розписом сьогодні Президент викинув на вулицю, не давши їм можливість працювати. Працювати над чим? В тому числі і над журналістськими розслідуваннями, що куди пропадають гроші, які забрали від здоров’я наших людей, з фонду "Здоров’я", на дороги. Це ж правда, що сьогодні у нас на півтора мільярди гривень на дороги витрачають більше ніж на всю систему охорони здоров’я в умовах загрози COVID, з гарантіями державними, безумовно. Тому сьогодні ми і категорично проти того, що відбувається в цій залі: проти свавілля, проти Конституції, проти наруги над Конституцією і над святим правом наших громадян отримати інформацію. Так не подобається, що журналісти знаходять корупцію в діях нової влади? А, ви думаєте, що якщо ви їм закриєте рота, то корупція зникне, хтось про це не буде знати? Ні – будуть знати. Але ви знаєте, образа тим, як сьогодні Президент ставиться до своїх громадян буде ще більшою, а рейтинг від цього буде нульовий, і ви це побачите вже найближчими днями. А те, що сьогодні ви робите – це злочин проти громадян і злочин проти України. Дякую за увагу.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Цимбалюк, я пам’ятаю. Шахов. Після цього переходимо до голосування. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, президія, колеги! Щодо проекту Постанови щодо введення електронного обліку листків непрацездатності була дискусія на Комітеті соціальної політики, захисту прав ветеранів. Мене здивувала позиція Кабінету Міністрів, в тому числі і Міністерства охорони здоров’я, які весь час відтягували і відтягують цей процес. До речі, це реалізація закону, який прийняла Верховна Рада попереднього скликання ще у 2014 році. Тоді було доручення Кабінету Міністрів в шестимісячний термін розробити положення і нарешті запустити цей процес в дію. Справді електронний облік потрібний, це унеможливить і ті корупційні складові, які є в цьому процесі, і спростить роботу всіх: і лікарів, і представників Фонду соцстраху. Ми будемо голосувати "за", але просимо Кабінет Міністрів виконати постанову в повному обсязі. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович. Після цього голосуємо.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, треба підтримувати електронний документообіг, але хотілося би звернути на наступне. Чому сьогодні в Донбасі, там, де йде війна в Луганській, Донецькій області, та і по всій країні на 90 відсотків не забезпечені села, селища, райони, а зараз ОТГ Інтернетом? Коли вже Україна вийде з "кам’яного" століття і буде працювати, як у всьому світі цивілізованому – в Азії, в Європі, в Америці? Ми ж прагнемо до Європи, чому сьогодні ми живемо як. в одному місці? Скажіть, будь ласка, коли вже зверне увагу Міністерство інформації на всі ці проблеми, які є на місцях? Немає Інтернету, який буде електронний обіг документів? Тому ми звертаємося від всієї групи до міністра інформації, щоб негайно звернув увагу: перше – на Донбас, де іде війна, ну, і до речі, – на всю Україну. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Шановні колеги, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про заходи щодо запровадження Електронного реєстру листків непрацездатності (реєстраційний номер 4243). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:52:02]] За-315 Рішення прийнято. Шановні колеги, в нас є цілий перелік законопроектів, які пропонується направити на доопрацювання. Якщо немає заперечень, можемо проголосувати для того, щоб розблокувати цей процес. Законопроект (реєстраційний номер 1193). Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо приведення їх у відповідність із законодавством Європейського Союзу у сфері перевезення небезпечних вантажів (реєстраційний номер 1193-1). Готові голосувати? На повторне перше читання. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:53:16]] За-319 Рішення прийнято. Наступний законопроект (реєстраційний номер 2201). Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" щодо створення належних умов для реалізації права громадян на допуск до складання іспиту, керування транспортними засобами та підвищення рівня підготовки водіїв (реєстраційний номер 2201). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:54:03]] За-322 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю на вулицях і дорогах міст та інших населених пунктів (реєстраційний номер 2353). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:54:40]] За-317 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України" щодо додаткових джерел наповнення територіальних дорожніх фондів (реєстраційний номер 2779). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:14]] За-320 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" щодо імплементації законодавства Європейського Союзу про порядок допуску до керування транспортними засобами (реєстраційний номер 3569). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:53]] За-320 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" (щодо врегулювання окремих питань участі в конкурсі автомобільних перевізників) (реєстраційний номер 3617). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:29]] За-320 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо реформування системи пасажирських перевезень з урахуванням досвіду країн-членів Європейського Союзу (реєстраційний номер 3870). Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:05]] За-322 Рішення прийнято. Наступний законопроект 3921. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про джерела фінансування дорожнього господарства України” щодо застосування формульного розподілу субвенції на дороги (реєстраційний номер 3921). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:49]] За-318 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 227, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 14, партія "За майбутнє" – 11, "Голос" – 17, "Довіра" – 15, позафракційні – 11. Пленарне засідання Верховної Ради оголошую закритим. Дякую, шановні колеги.