Доброго ранку, шановні колеги! Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Колеги, я можу проводити реєстрацію? Всі зайшли в зал? Отже, шановні колеги народні депутати, прошу провести реєстрацію. Будь ласка, прошу зареєструватись. [[10:05:15]] Зареєстровано 362 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Отже, шановні колеги, сьогодні, як ми і домовлялися на Погоджувальній раді, ми проходимо блок питань культури, науки та освіти. І тут у нас є великий блок законопроектів. Але разом з тим, хочу вам повідомити, що сьогодні ми маємо розглянути зміни до бюджету України на цей рік. Також хочу вам наголосити, що зміни до бюджету не потребують голосування для їхнього включення в порядок денний. Тому ми попередньо узгодили, що об 11-й годині так, як будуть йти законопроекти, ми перейдемо до розгляду змін до бюджету цього року. Там передбачене фінансування для армії, МВС, Служби безпеки. І я впевнений, що в цьому питанні весь зал буде єдиний і ми підтримаємо і Прем’єр-міністра, і підтримаємо уряд, і підтримаємо нашу армію на передовій. Зараз ми починаємо з перших питань, які стоять в порядку денному, а потім ми перейдемо до розгляду бюджету і повернемося до нашого блоку розгляду питань. Шановні колеги, зараз ми переходимо. Зараз ми переходимо до першого проекту закону, який стоїть у нас на розгляді, це є проект Закону про внесення змін до пункту 1 розділу II "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління у книговидавничій сфері. Це є проект Закону 4726. І, шановні колеги, я буду звертатися до вас з проханням підтримати розгляд за скороченою процедурою. У нас, справді, дуже насичений порядок денний. Якщо ми увійдемо в годинний розгляд за повною процедурою, ми можемо не виконати ті завдання, які перед нами стоять сьогодні. І тому прошу всіх підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою, колеги. Домовились? Підтримаєте? Отже, колеги, ви підтримаєте розгляд за скороченою? Я прошу підтримати розгляд 4726 за скороченою процедурою. Будь ласка, колеги, прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка. [[10:08:12]] За-131 Не встигли, я бачу. Колеги, я ще раз, зараз ще раз поставлю. Пані Оля, депутати ще підходять. Депутати підходять, ми почекаємо. Пані Оля! Оля Богомолець! Оля Богомолець! Колеги, ми дочекаємось ще 30 секунд, поки підходять депутати. А поки дуже важливе повідомлення має зробити Оля Богомолець. Поки підходять депутати, а потім я ще раз поставлю. Включіть мікрофон Олі Богомолець. Будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні весь світ відмічає День серця. В цей день я хочу всім вам нагадати, що здоров’я людини – це не тільки відповідальність лікарів, і що сьогодні в Україні є понад 20 мільйонів хворих на серцево-судинні хвороби, що смертність від інфарктів і інсультів у нас стоїть на першому місці, і щорічно ми втрачаємо понад 400 тисяч людей від цих хвороб. Що можна зробити, щоб не померти, які є фактори ризику. Це, безперечно, гіпертонія і підвищений тиск. Тому я звертаюсь зараз до вас з проханням під час перерви вийти з сесійної зали, наші провідні кардіологи-професори приїхали сьогодні, щоб виміряти вам артеріальний тиск, щоб ви могли бути здоровими і, щоб ви стали прикладом для мільйонів українців, які будуть вимірювати тиск, які будуть приймати спеціальне лікування для контролю артеріального тиску. І всім вам хотілось би побажати сьогодні в День серця нашим курцям викурити менше цигарок, тим, хто зловживає кавою, випити менше кави, пам’ятати, що рівень холестерину, а, власне, це тваринні жири, це жирні продукти, вони збільшують ризик смерті від серцево-судинних хвороб. І зараз звертаюся до всіх українських громадян, будь ласка, пам’ятайте, що рівень захворюваності на серцево-судинні хвороби залежить, в першу чергу, від способу життя, і що українські медики, провідні інститути, наші кардіологи готові сьогодні вас лікувати. І також звертаюся до Кабінету Міністрів, до Прем’єр-міністра з проханням не позбавляти Академію медичних наук фінансування, наші профільні заклади, Інститут кардіології, Інститут серця, Інститут раку, Інститут пульмонології, а також до Міністерства охорони здоров’я з вимогою, закласти в бюджет фінансування на ці заклади, а також закласти в бюджет фінансування на розвиток екстреної медичної допомоги. Бо без того, щоб "Швидка" могла доїхати своєчасно на виклик, неможливо бути буде врятувати людину. Ще раз наголошую, сьогодні Всесвітній день серця, вийдіть, будь ласка, і прямо перед сесійною залою, там де ви ставите підписи, вас чекають провідні українські кардіологи, щоб надати вам необхідну консультацію і виміряти тиску. Дякую.
Дякую вам. Але виходити треба і міряти тиск під час перерви, колеги, під час перерви. Зараз ми готуємося до голосування. І я ще раз ставлю на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою і переконливо прошу усіх колег підтримати цю пропозицію. Отже, ставлю пропозицію розгляду за скороченою процедурою проекту Закону 4726. Прошу підтримати, колеги. Будь ласка, прошу голосувати. [[10:12:05]] За-158 Рішення прийняте. Дякую за підтримку. І ми переходимо до розгляду питання, я запрошую до доповіді заступника міністра культури Карандєєва Ростислава Володимировича від трибуни. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати України, на початку цього року Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління у книговидавничій сфері. Цей закон передбачив створення організаційних, адміністративних та культурологічних умов для перетворення вітчизняної видавничої справи на культурну індустрію європейського зразка, формування єдиного книжкового ринку в країні, забезпечення за допомогою вітчизняної книги, вільного доступу громадян України до всіх сфер сучасних знань. Відродження культури читання через провадження нової державної інституції – Українського інституту книги. Вище зазначений Закон набрав чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім пунктів 3 та 4 розділу І, які набирають чинності з 1 січня року, наступного за роком утворення Українського інституту книги. Проте, саме пункт 3 даного закону містить норми, які вводять поняття "Українського інституту книги", визначають механізм створення інституту, мету його діяльності та систему фінансового забезпечення. Міністерством культури України за підтримки Комітету Верховної Ради України з питань культури та духовності розроблено законопроект про внесення змін до пункту 1 розділу ІІ Закону України "Про внесення змін до деяких Законів України щодо вдосконалення системи державного управління у книговидавничій сфері", яким і пропонується встановити норму, за якою закон набиратиме чинність з дня, наступного за днем його опублікування, у повній мірі. Просимо підтримати.
Дякуємо, шановний колего. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань культури і духовності Миколі Княжицькому. Пан Микола з місця буде презентувати цей законопроект, прошу увімкнути мікрофон.
Дякую. Шановні колеги! Це абсолютно простий законопроект, який дозволить вже в цьому році сприяти роботі Українського інституту книги, який завдяки зусиллям Міністерства культури вже організований і почав свою плідну роботу. Він абсолютно технічний, просто вносить в деякі пункти, які були викладені, що вони вступають в дію в наступному році, переносить на цей рік. Наш комітет просить підтримати цей законопроект за основу і в цілому, підтримати українську книжку і українське книговидання. Дякую.
Дякую, шановний голово комітету. Ми переходимо до обговорення цього законопроекту і згідно Регламенту маємо зараз два депутати – "за", два депутати – "проти" від фракцій, які можуть записатися на обговорення. Будь ласка, записуйтесь, шановні колеги, на обговорення законопроекту. Слово надається представнику фракції "Батьківщина" пану Богдану.
Прошу передати слово Юрію Одарченку.
Будь ласка, пану Одарченку слово передається.
Шановні колеги! Законопроект треба приймати відразу і в цілому. Він абсолютно технічний. Але варто відзначити, що потреба в таких законах виникає саме через надзвичайно низьку якість законотворчої роботи. Про що мова. Верховна Рада прийняла закон в якому передбачено створення Українського інституту книги. Але в "Перехідних положеннях" зазначено, що норми щодо створення цього інституту вступають в силу після створення інституту, тобто у нас тут і курка, і яйце. Інститут треба створити на підставі закону, який вступить в силу. Що характерно, Головне експертне управління попереджало про цей недолік, але його не усунули в залі, оскільки приймаються у нас проекти на швидкоруч. Я хочу тут зараз звернути увагу, що у нас дуже часто порівняльні таблиці до другого читання роздаються у день розгляду законопроектів. Вичитати десятки, сотні сторінок тексту за півгодини просто нереально, не завжди навіть можна співставити, що змінив комітет. Тому, щоб таких помилок більше не було, я пропоную, щоб порівняльні таблиці надавалися у визначений Регламентом термін, щоб був час ознайомитися з тим, за що ми голосуємо. Треба підтримувати цей закон і голосувати за нього відразу в цілому.
Дякую. Будь ласка, від Радикальної партії Андрій Лозовий. Увімкніть мікрофон з місця.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Це зрозуміло для всіх, що без української книги не буде розвиватись українська держава. Той, хто не займається книговидавництвом, потім мусить, перефразовуючи класика, займатися тюрмами, військом і так далі. Зайдіть в будь-яку книгарню і подивіться, візьміть книгу українського виробництва і подивіться, який там тираж: 1 тисяча примірників, 2 тисячі. Це популярних письменників, це тих, хто продається, хто цікавий, хто відомий. І все одно жалюгідно маленькі. Тобто ми бачимо, що українське книговидавництво абсолютно в жалюгідному стані. І це при тому, що є люди, такі як Олександр Красовицький, які в це душу вкладають, і читати стає в хорошому значенні модним. Тут багато колег були, як і я, і Голова Верховної Ради в тому числі, були на Львівському форумі видавців і бачили, що там пройти було неможливо, така кількість людей. Українці розумна нація, ми хочемо читати, але, на жаль, книговидавництво не має від держави ніякої підтримки, в тому числі від парламенту. І тому, без сумніву, варто підтримати будь-яку ініціативу на підтримку української книги. Але я хотів би пану Карандєєву як представнику уряду і пану Княжицькому як голові профільного комітету задати дуже важливе питання, надзвичайно важливе. Яка думка щодо цього закону серйозних книговидавців? Тому що я з деякими. Я від них знаю про те, що без серйозних інвестицій цей бізнес дуже мало рентабельний. Люди, які мають гроші і вкладають їх не в ті сфери комерції, де можна швидко заробити, а в книгу, де заробити об’єктивно дуже важко, яка їх позиція щодо цього закону? Ці люди мають мати максимальну підтримку, нам потрібен лобізм, в хорошому значенні слова, того, що стосується українського книговидавництва. Згадайте, що було 10 років тому, як є сьогодні, як розвивається книговидавництво українське і так, але їм дуже треба наша підтримка. Дякую.
Дякую, пане Андрію. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" Ірини Подоляк передають слово. Пані Ірина, будь ласка.
Шановні колеги, я звертаюся до вас усіх. Прошу підтримати цей законопроект, тому що він справді є технічним законопроектом, який дозволяє урухомити і почати Українському інституту книги працювати задля підтримки і видавців, і перекладачів, і письменників. І ця інституція повинна запрацювати ще в 2016 році. Зусилля для цього Міністерство культури докладає. Під час підготовки таких важливих системних законопроектів, звичайно, трапляються технічні помилки, ці помилки ми зараз виправляємо. Тому пропоную всіх одностайно підтримати законопроект. І хотіла би звернутися так само до вас усіх, шановні колеги. Про підтримку книговидання в Україні ми повинні пам’ятати не тільки тоді, коли ми створюємо якісь інституції, а, в першу чергу, тоді, коли ми розглядаємо бюджет на рік 2016 і на рік 2017. Тоді потрібна наша підтримка. Прошу підтримати цей законопроект. І прошу так само підтримати, будь ласка, наступний законопроект, який є технічним. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу вашої уваги. Отже у виступах голови профільного комітету, а також депутатів, які взяли участь у обговоренні, прозвучала позиція, що цей законопроект є виключно технічним, що він не потребує другого читання, не потребує змін, і є пропозиція прийняти його в цілому. Я ставлю зараз саме цю пропозицію на голосування і прошу залу підтримати. Отже ставиться на голосування законопроект № 4726, проект Закону про внесення змін до пункту 1 розділу II "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління у книговидавничій сфері" в цілому згідно пропозиції голови комітету і всіх, хто взяли участь в обговоренні. Прошу голосувати, шановні колеги. [[10:22:10]] За-214
Шановні колеги, я бачу, не встигли. Але я бачу, як натхненно депутати бігли в зал до своїх робочих місць, бо всі підтримують даний законопроект. Тому я прошу зайти всіх, зайняти робочі місця. Прошу закликати народних депутатів зайти в зал. Прошу голів фракцій змобілізувати депутатів. Колеги, ми зараз проголосуємо за повернення, а потім ще раз я поставлю на голосування. І я закликаю усіх до дисципліни, до підтримки. Отже, колеги, я першим голосуванням ставлю на повернення 4726. Я прошу підтримати пропозицію повернутись до проекту Закону 4726. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо за повернення до 4726. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[10:23:32]] За-240 Ми повернулись. Рішення прийняте. І тепер я повторно ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до пункту 1 розділу II "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління у книговидавничій сфері (4726) за пропозицією комітету за основу і в цілому, колеги. Прошу проголосувати, прошу і прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. голосуємо, будь ласка. [[10:24:15]] За-250 Закон прийнятий. Переходимо до наступного проекту Закону. Це є проект Закону про внесення змін до "Прикінцевих положень" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження контрактної форми роботи у сфері культури та конкурсної процедури призначення керівників державних та комунальних закладів культури" (4679). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Будь ласка, прошу підтримати. За скорочену процедуру будь ласка. [[10:25:02]] За-186 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Подоляк Ірину Ігорівну. Будь ласка, пані Ірина.
Шановні колеги, прошу вашої підтримки, будь ласка, у теж практично, як ми це називаємо, технічному законопроекті. При підготовці і видрукові цього законопроекту закралася фактично одна техніко-редакційна помилка. Впродовж усього тексту згаданого закону проходить при припиненні безстрокових договорів поняття "припинення договору". Лише в одному місці стоїть слово чи поняття "розірвати трудовий договір". Ми в цьому законопроекті, в змінах до "Прикінцевих положень" просимо врегулювати цю неточність, редакційну помилку, яка фактично заклалася. Тому що, якщо це не врегулювати, то при розгляді справ, які пов’язані з припиненням безстрокових договорів, у судах можуть виникати колізії. Цей законопроект і цього врегулювання насправді чекають інституції культури. Ще одна річ. На прохання Міністерства культури ми в цьому законопроекті, який зараз розглядаємо, згадуємо посилання на пункт 9 статті 36 Кодексу законів про працю при визначенні підстави припинення безстрокового трудового договору. Така зміна дозволить і сприятиме дотриманню принципу юридичної визначеності. Тому прошу, будь ласка, підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую сердечно.
Дякую. Будь ласка, співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Княжицький Микола Леонідович, будь ласка.
Дякую. У нас вчора відбулося засідання нашого комітету спільно з міністром культури і представниками центральних органів виконавчої влади, які входять в сферу Міністерства культури. І ми відзначили ту велику роботу, яку здійснює Міністерство культури для реформування галузі. Нам здається, що і створення інституту книги, який зараз активно працює, і перехід на контрактну форму, і пропозиції Міністерства культури по створенню інституту театрів, музеїв, по підтримці і реформуванню роботи з культурною спадщиною принесуть певну революцію в нашу культурну сферу, а значить, в наше повсякденне життя. Ця робота наша спільна з міністерством триває справді над кожним словом. Так, це законопроект про одне слово. Але він надзвичайно важливий. Тому що завдяки цьому законопроекту нам вдалося дійсно вдихнути молоді сили і дати шанс молодим українським виконавцям, композиторам, режисерам очолити нові мистецькі, музейні, творчі колективи. Дуже просимо вас підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую вам, колеги. Прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Барна. Включіть мікрофон, будь ласка. Олег Степанович.
Добрий день! Колеги, законопроект треба проголосувати. Уточнення. Працевлаштування працівників культури повинно бути реалізоване. Таким чином дати можливість громадам безпосередньо впливати на призначення і відповідно питати за проведення культмасової роботи. Дякую.
Дякую вам. Заставний Роман, "Народний фронт", будь ласка.
Шановні колеги! "Народний фронт" в повному складі буде підтримувати даний законопроект і вас всіх так само закликаю його підтримати. Дякую.
Дякую, колеги. Обговорення завершене. Я прошу заходити в зал і зайняти робочі місця. Будь ласка, ми переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до до "Прикінцевих положень" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження контрактної форми роботи у сфері культури та конкурсної процедури призначення керівників державних та комунальних закладів культури" № 4679 за пропозицією комітету за основу і в цілому, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Є повна підтримка в залі, прошу проголосувати за основу і в цілому 4679. Прошу проголосувати. [[10:29:59]] За-239 Рішення прийняте. Закон прийнятий. Переходимо до наступного проекту закону. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законів України стосовно обмеження використання медійної продукції держави-агресора (номер 4303). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Будь ласка, за скороченою процедурою [[10:30:37]] За-172 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича. Будь ласка, пане Микола.
Шановні колеги, це непростий законопроект, він світоглядний. Якщо ми приймаємо цей законопроект, то ми фактично визнаємо, що ми маємо право з агресором, який веде проти нас гібридну війну, і що ми готові захищатися від цієї гібридної війни. Ми багато чого зробили для цього захисту, і це дало дуже хороший результат. Ми заборонили російські серіали, натомість підтримали українського виробника, ми підтримали українську книжку, але, на жаль, ми не підтримали українську музику, ми не підтримали український театр. Цей закон, який містить деякі суперечливі норми, у багатьох викликає запитання. Чому, наприклад, актор, який вчора виступав проти територіальної цілісності України, закликав до підтримки сепаратистів на сході, сьогодні, щоб виступати у нас, повинен взяти на себе зобов’язання і оголосити, що він підтримує територіальну цілісність України? Якщо це станеться, то люди будуть задумуватися, яким чином діяти по відношенню до нашої держави. Ми примусимо себе поважати. Про що цей закон? Він встановлює обмеження щодо здійснення гастрольних заходів гастролерів, пов’язаних з державою-агресором; участі в театральних постановках осіб, пов’язаних з державою-агресором; встановлює додаткові умови щодо видачі прокатних посвідчень на фільми за участі фізичних осіб-резидентів держави-агресора, а саме надання таким особам заяви про засудження окупації території України державою-агресором; встановлює додаткові обмеження щодо трансляції музичних творів вперше оприлюднених після 1 січня 2014 року за участі осіб пов’язаних з державою-агресором, а також обмеження щодо ретрансляції програм, які підпадають під юрисдикцію держави-агресора. Хочу сказати, що ми пропонуємо прийнятий цей закон в першому читанні. Якщо когось турбують якісь пункти цього закону, то далі під час роботи на комітеті ми зможемо їх обговорити. Але зрозумійте турботу і біль українських акторів і артистів, які не мають змоги виступити, наприклад, в Жовтневому палаці, де ми не створили Музей Майдану, але де виступають російські антрепризи з акторами, які закликають до повалення нашої територіальної цілісності. Ми маємо бути послідовними в нашій позиції. Якщо ми це зробимо, то в нас є великий шанс відродити велику українську культури, врятувати велику українську культуру від того колоніального ярма Валуєвський указів і інших заборон, які протягом століть обмежували наш розвиток. Сотні і тисячі людей, українців зараз будуть дивитися на нас і на те як ми голосуємо. Безумовно, є певні пункти, які є суперечливими. Ще раз кажу, під час другого читання ми все виправимо. Але, якщо ми захистимо український театр і українську музику, майбутні покоління і наші діти подякують нам. Закликаю вас голосувати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово Юрію Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Я повністю підтримую прийняття даного законопроекту і підтримую припинення діяльності на території України російської пропаганди. Але я хотів би просити всіх нас ще раз вдуматися. У нас є країна-агресор, у нас є заходи щодо інформаційної блокади агресори, у нас є учасники бойових дій, але немає війни. Тобто у нас країна-агресор, з якою ми воюємо, це АТО, є в цьому дуже великий парадокс. Ми цим законом прямо визнаємо, що воюємо саме з Російською Федерацією, що ніяких терористів у нас немає, є держава, яка напала на нас і захопила частину територій, проти якої ми запроваджуємо санкції. По-друге, я хотів би до другого читання внести в законопроект окремі уточнення щодо телевізійних каналів. Хотілося б виключити з обмежень чи необхідності отримувати додаткові ліцензії, канали, які в Російській Федерації лише перекладаються на російську мову. Але всі передачі виготовляються в Сполучених Штатах Америки чи в Європейському Союзі. Для прикладу, це канал "Діскавері", "Нешнл Географік", "Соні Сай-Фай" ці канали не мають представництва в Україні, вони мають студію в Російській Федерації, на якій виключно перекладаються ці передачі російською. Позбавляти наших громадян доступу до американських чи європейських пізнавальних передач ми просто не маємо права, оскільки в Україні ми цей контент не виробляємо. Коли у нас будуть потужності перекладати ці передачі на українське, ми розглянемо це питання. Але, я хотів би, щоб до другого читання ми внесли відповідні поправки і проголосували. Тому цей проект проголосувати треба за основу і скоротити строк його підготовки до другого читання. Дякую.
Дякую. Веселова Наталія Василівна.
Прошу передати слово Олегу Березюку.
Деспотичні режими використовують будь-який інструмент для того, щоб окупувати не тільки території, але найголовніше окупувати голови. Мистецтво, на превеликий жаль, стає інструментом деспотичних режимів також, так зване масове мистецтво, яке заполоняє голови, яке заполоняє емоції, на превеликий жаль. Ми держава, яка сьогодні обороняється від агресії різним способом, в тому числі життями людей. Тому ця держава мусить дбати і про голови людей, які є живими, і ставити будь-які перепони, навіть якщо вони викликають якийсь супротив, і пам’ятати, що це війна. Війна. у війні перепона проти заволодіння головами має бути також величезним оборонним інструментом. Але, якщо ми хочемо вивчати мистецтво, давайте вивчати мистецтво. І всі депутати Верховної Ради поїхати у художній музей Харкова, який порожній стоїть, і подивитися мистецтво видатного українського художника Іллі Рєпіна, і оригінал картини "Козаки пишуть геополітичного листа турецькому султану". Оце справжнє мистецтво пізнання.
Дякую. Червакова Ольга Валеріївна, будь ласка.
Шановні колеги!.
Шановні колеги! Насправді, цей законопроект не про патріотизм, цей законопроект не про те, як заборонити медійну продукцію держави-агресора в Україні. Цей законопроект про те, як посадити до російської в’язниці Бориса Гребенщикова і Андрія Макаревича. Я хочу вам зацитувати одне з положень цього закону. Для того, щоб здійснилися гастрольні заходи будь-якого актора, цей актор повинен "до початку відповідного гастрольного заходу надати організаторам письмову заяву про засудження окупації території України державою-агресором". Тобто будь-хто для того, щоб співати в Україні, має засудити Путіна. Я хочу вам нагадати, що в Росії подібні речі прирівнюються до екстремізму. Це означає, що будь-якому актору, який підтримує Україну, по поверненню до Росії ми забезпечимо "небо в клітинку і друзів у смужку". Чи хочемо ми, щоб співаки російські, які притомні, які підтримують Україну, опинилися в російській в’язниці? За що, скажіть, будь ласка, ми бажаємо їм зла? Далі. Те саме з кіно. Кіно не отримає прокатне свідоцтво, якщо будь-хто з учасників цього фільму є. походить з держави-агресора. Скажіть, будь ласка, що значить "будь-хто"? А якщо відео-інженер якийсь є в титрах, який з країни-агресора, він має теж написати таку заяву, що він засуджує? А якщо цей фільм, наприклад, голлівудський, то що, ми не будемо давати такому фільму прокатне свідоцтво? І останнє, Андрій Володимирович, я хочу звернутися до вас. В цьому законопроекті є десять останніх сторінок, які взагалі не стосуються до предмету відання комітету, який виносить його, цей закон, на голосування. Це зміни до Закону про телебачення і радіомовлення, які не пройшли.
30 секунд, будь ласка.
Ці зміни не пройшли експертизу нашого комітету. Ми зверталися до Апарату Верховної Ради, щоб ви всі зміни до законів про телебачення, які стосуються предмету відання нашого комітету, проходили нашу експертизу. Цей законопроект не пішов через наш комітет. Я категорично проти того, щоб такі маніпулятивні речі відбувалися. Якщо в закон вносяться зміни стосовно того, що взагалі не стосуються до цього закону, то це маніпуляція.
Дякую. Корчинська Оксана Анатолівна, будь ласка.
Вітаю! Оксана Корчинська, фракція Радикальної партії. Шановні колеги! Звертаюсь до вас з проханням підтримати в першому читанні цей законопроект. Зараз по залу ми збираємо підписи про заборону в’їзду російських акторів, котрі показують свої спектаклі в Криму, після цього їдуть в Одесу, в Краматорськ. Невипадково вибираючи ці міста, для того, щоб зібрати там людей, для котрих зараз ще все ж таки проукраїнська позиція не визначена. По залу збирають підписи проти в’їзду колишньої нашої громадянки України Корольової, котрій надають самий великий зал України – Палац "Україна" для гастролів, розуміючи, що її гастролі викличуть біль і супротив у добровольців і проукраїнських патріотичних сил. Таким чином, ми самі провокуємо нашу патріотичну молодь на протистояння. Ми не маємо права це робити. Я прошу підтримати цей законопроект в першому читанні, тому що це, дійсно, дуже важливо для нашої культури, для того, щоб ми зберегли свою державність. Нагадую, що наша країна зветься Україна. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, одна хвилина, Андрій Іллєнко.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Ви знаєте, от коли з трибуни було сказано: "Як же ж так, до нас приїдуть притомні російські артисти – і їм треба буде публічно сказати, що вони проти анексії українських територій, проти російської агресії". Ви знаєте, якщо вони не можуть цього зробити, то їм нема тут чого робити, в Україні. Чого вони мають сюди їздити? Хай сидять в себе в Росії, нам не потрібні такі, з дозволу сказати, артисти. Знаєте, а саме головне, знаєте, оце от за оцим нейтралітетом так званим ніхто не сховається: ти або на стороні добра, або ти на стороні зла. Знаєте, як казали, що в пеклі найбільш гарячі місця будуть для тих, хто зберігав нейтралітет у важкі часи. Так що не треба за цим ховатися. Захищаймо свій національний простір інформаційний, захищаймо свою країну, маймо національну честь і гідність. Слава Україні!
Будь ласка, Ірина. Будь ласка, Микола Княжицький, одна хвилина. Потім – Перший заступник Голови Верховної Ради Геращенко. І потім перейдемо до голосування. За дві хвилини, колеги. Микола.
Шановні колеги, виступаючи з трибуни, говорили про певні неточності, які не відповідають нормам закону. Ті російські актори, які хоча би раз в пресі підтримали територіальну цілісність України, так, як це стосується Андрія Макаревича, так, як це стосується Лії Ахеджакової, і тих декількох двох-трьох російських патріотів, які там лишилися, це закон не стосується. Це пряме виключення норми цього закону. Тому будь-які інсинуації, що це їх стосується, це чиста брехня проросійських сил. Точно так само Комітет по свободі слова розглядав цей законопроект. він його не підтримав, але він про нього і розглянув на своєму засіданні відповідно до Регламенту. Дякую. Прошу підтримати цей закон і розумом, і серцем, і думкою про майбутнє. Дякую.
Колеги, через хвилину відбудеться голосування. Прошу всіх заходити в зал. І надаю слово Ірині Геращенко. Будь ласка.
Шановні колеги, ну так можна зрозуміти, що у нас уже всі питання в українській культурі вирішені, і тому ми виносимо на засідання зали такі контраверсійні закони. Я, по-перше, хотіла би подякувати тим українським акторам, які відмовилися брати участь в російських серіалах, бо їх є позиція. Ніхто не забороняв їм брати участь в них, але це є позиція. І так само подякувати тим українським громадянам, які відмовилися дивитися ті російські серіали і ходити на вистави тих російських акторів, які займають антиукраїнську позицію, бо це є позиція. І ми маємо не заборонами, а через інші абсолютно механізми підтримувати патріотизм. Забороняють тільки деспотичні держави, а Україна – це демократична держава. І мені здається, що коли ми розглядаємо подібні законопроекти, тут варто дослухатися і до індустрії. У нас дуже, знаєте, тут професіонали зібралися всі в усіх сферах, але насправді є позиція Нацради України, і до Нацради ми обирали з вами патріотичних і гідних представників. Так само є позиція телеканалів українських, які представляють, до речі, журналістів, що сьогодні на трибуні преси висвітлюють і нашу з вами роботу. І вони вважають, що цей законопроект він порушує права людини, глядача українського. Він порушує права людини, і ми не можемо як правова держава приймати законопроекти, сподобляючись Росії, яка забороняє, знаєте, все на світі: від усиновлення хворих дітей. і зараз закриває українську бібліотеку. Так Україна – не Росія! Не через заборони потрібно йти, а через виховання патріотизму, через інші абсолютно речі. І мені дуже прикро, що комітет, який має опікуватися питаннями культури і єднати країну, намагається сьогодні розколювати сесійну залу. Я закликаю займатися питаннями української культури, підтримувати українських глядачів, українських акторів, а не розколювати сесійну залу. І, звичайно, я хочу звернутись до українців. Давайте ми не через заборони, через дурнуваті закони покажемо це, а просто перестанемо ходити на концерти тих людей, які насправді представляють Росію.
Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти робочі місця. Колеги, будь ласка. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України стосовно обмеження використання медійної продукції держави-агресора (номер 4303) за основу. Колеги, за основу. Хто підтримує даний законопроект, прошу голосувати, прошу голосувати, колеги. [[10:48:16]] За-174 Колеги, я поставлю. Якщо ми проголосуємо повернення до комітету до опрацювання, ми можемо це підтримати? Можемо. Тоді я ставлю наступну пропозицію. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України стосовно обмеження використання медійної продукції держави-агресора (4303) в комітет, повернути в комітет для доопрацювання, на повторне перше читання. На повторне перше читання. Підтримується так? Підтримується. Будь ласка, на повторне перше читання 4303, будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, прошу проголосувати. [[10:49:08]] За-205 Колеги, є ще суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Підтримуємо? Колеги, я справді звертаюсь там до Ігоря, ви підтримуєте таку пропозицію? Будь ласка, Княжицький, порадьте нам. Одна хвилина, Княжицький.
Шановний пане головуючий, а що це таке було, коли віце-спікер Верховної Ради, використовуючи те, що вона знаходиться на трибуні, без запису, поза регламентом, більше двох хвилин виступає, агітує за проросійську позицію. Це що було взагалі? Ви можете пояснити, який Регламент це передбачає, і як після цього брати участь в засіданнях цієї Верховної Ради?!
Шановні колеги, я прошу уваги. Увага, колеги! Увага! Я хочу повідомити усім, що в членів президії: в Голови і в заступників – немає механізму запису. І має право як і голова фракції по будь-якому питанню взяти слово. Механізму запису немає, колеги. І тому я надаю слово по тому, як є запит, колеги. І підсумовувати мають право без, по Регламенту без запису, бо запису не існує в нас. Колеги, ви мені скажіть: пропозиція повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання підтримується? Але прошу тоді підтримати, колеги, справді підтримати. Я прошу підтримати пропозицію: проект Закону 4303, суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати. [[10:51:12]] За-220 Кілька голосів бракує, поставлю ще раз, але прошу підійти. Бракує 4 голосів, колеги. Я прошу підійти, приготуватись до голосування. Я прошу зайняти робочі місця. Колеги, готові? Я ще раз ставлю пропозицію: суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону 4303. Прошу підтримати, колеги. Я прошу усіх підтримати дану пропозицію. Прошу голосувати. Перше повернення, так, перше повернення, колеги, до цієї, власне, пропозиції, власне, до цієї. Прошу проголосувати і підтримати повернення до цієї пропозиції. Прошу підтримати, будь ласка, колеги. Прошу підтримати. [[10:52:16]] За-222 Колеги, я ще раз поставлю. Колеги, підійшли в зал, Матвієнко не встиг. Я ще раз ставлю на повернення, якщо немає, я оголошу закон відхиленим. Колеги, я ставлю ще раз на голосування. Якщо не буде голосів, я відхилю законопроект. Хто підтримує повернення до пропозиції повернути суб’єкту законодавчої ініціативи, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати, хто підтримує повернення до цієї пропозиції. Будь ласка. [[10:53:00]] За-215 Не підтримується пропозиція. Проект Закону 4303 оголошую відхиленим, колеги. Переходимо до наступного законопроекту порядку денного. Дайте мені заяву і я дам перерву. Зараз у нас проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" 4349. Але в президію надійшла вимога перерви від двох фракцій. Від фракції "Народний фронт" і фракції Радикальна партія. І згодні замінити вимогу на перерву виступом. Хто виступ? Микола Княжицький, виступ 3 хвилини на вимогу двох фракцій. Пане Микола, будь ласка.
Шановні колеги! Я дуже прошу вас, тих, в кого є хоча би доля честі і совісті, припинити брати участь в засіданнях цієї Верховної Ради! Я принаймні зроблю так! Поки ми хоча би не відправимо на повторне друге читання цей законопроект, поки ми не покажемо, хто в цьому залі виступає проти України, проти українців. Хто спекулює і бреше на користь льовочкіним, фірташам, іншим корупціонерам, на користь негідникам, олігархічній більшості, яка розкрадала цю країну 25 років, а зараз намагається через таких "попок", як оцей Лещенко тут сидить "гавкає", через таких негідників, як Червакова, яка з "Інтера" не вилазить через того ж Льовочкіна, через інших людей, які пробують знищити Україну, не дають прийняти нормальний закон, який підтримує українське мистецьке середовище, за який зробили величезну кількість телевізійних роликів, за який виходили на величезну кількість протестів Ірма Вітовська, Держипільський, колективи багатьох українських закладів і театрів, і закладів культури. Ви далі хочете, щоб російські люди, які знущаються над нами, танцювали в Жовтневому палаці на кістках наших предків? Ідіть самі там потанцюйте! Я в цьому цирку участі брати не буду! Дякую.
Дякую. Репліка – Лещенко, репліка – Червакова. По 30 секунд.
Щоб вся держава бачила, як зараз намагалися запровадити корупційну схему "антинародним фронтом". Людина, яка була з батьком російської пропаганди Кисельовим, яка разом із Сівковичем, який втік до Росії, який причетний до розгону Майдану; людина, яка знищила єдиний опозиційний телеканал в часи Януковича – канал "Tві", і ця людина зараз розповідає про те, що він захищає національні інтереси! Ця людина є агентом, який засланий сюди, який відстоює ворожі до України інтереси. Ця людина.
Будь ласка, 30 секунд – Червакова. 30 секунд, Червакова.
Шановні колеги, я, по-перше, дякую всьому залу за те, що розум все ж таки переважив над маразмом під час цього голосування. Це перше. Друге. Я вважаю, і наша фракція має таку позицію, цю сферу дійсно треба регулювати, це ганьба, що на гуманітарну сферу України є російські впливи, але коли ця сфера регулюється за допомогою рейдерських законів.
Колеги, я перепрошую. Я прошу. [[Шум у залі]] Колеги, я прошу всіх заспокоїтись! Оля, будь ласка, сядьте. Колеги, увага! Я прошу всіх зайняти свої робочі місця. Оля, я прошу всіх зайняти робочі місця, колеги. Ми завершили обговорення. Були виступи, я дав репліки як це і передбачено, колеги. В нас зараз є надважливе питання – бюджету, змін до бюджету України, яке стосується безпекових питань. Я боюся, що ми розбалансуємо зал так, що ми не зможемо підтримати нашу армію, наших хлопців на передовій, наших прикордонників і МВС. І тому, колеги, з вашого дозволу, я перейду до цього питання, яке було мною анонсоване на 11-у годину. Зараз під’їжджає Прем’єр-міністр. Я вважаю, це питання є ключовим на сьогоднішній день. В нас є ще в розділі "Перше читання" один законопроект, який не викликає застережень, наскільки мені відомо. Ми можемо розглянути його, а потім перейти до бюджету? Можемо. Давайте ми перейдемо, товариство. Наступний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" (4349). Він є короткий. І відразу після нього ми переходимо до бюджету. Я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати за скорочену процедуру, колеги. [[10:58:47]] За-186 Я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Я дуже сподіваюсь, що освітні закони могут нас об’єднати, бо фактично освіта сьогодні є другий фронт, бо фронт проходить в мізках людей, їх ментальності. Тому давайте все-таки об’єднуватись заради того, щоб наша освіта і наука мала майбутнє. Шановні колеги, дуже коротко. Законопроект розроблено народними депутатами, членами Комітету з питань науки і освіти за погодженням з Міністерством освіти і науки України, який сьогодні представляє міністр освіти і науки України пані Лілія Гриневич, Національною академією наук України, національними галузевими академіями наук України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України підтримує цей законопроект. Врегульовуються які питання. Це питання у сфері наукової і науково-технічної діяльності, визначення поняття "докторант", уточнення порядку обрання дійсних членів національних академій наук та керівників наукових установ, окремих положень з пенсійного забезпечення та оплати праці наукових працівників. Ми знаємо дуже чудово, що є дискусія навколо однієї, дуже важливої, спірної норми щодо семи мінімальних окладів для наукового молодшого спеціаліста. Є пропозиція в цьому сенсі проголосувати в першому читанні, після цього ми доопрацюємо, будемо знімати цей момент, який буде впливати на формування бюджету України. Але питання дефініцій і питання того, щоб закон України, який ми прийняли 6 грудня 2015 року, про наукову, науково-технічну діяльність, він повинен працювати. Тому дуже прошу підтримати за основу. Дякую.
Дякую дуже вам, колеги. Прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Тарас Дмитрович Кремінь, будь ласка.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Шановні колеги, я прошу підтримати внесення змін до цього закону, оскільки вони є важливими. Я хочу підтримати виступ Олександра Співаковського в тому, що справді ми повинні сьогодні підтримати всі законопроекти, які направлені на реформування системи освіти і науки в Україні, бо з цього ми повинні розпочати очищення наших загальноосвітніх закладів, систему освіти, Академію наук і підтримати ті прекрасні наміри, з якими ми приходили до наших шкіл буквально тиждень тому до Дня вчителя. Прошу підтримати, фракція "Народного фронту" підтримує. Дякую.
Дякую вам. Суслова передає слово Віктору Пинзенику. Будь ласка, пане Віктор.
Шановні народні депутати! Які питання цього закону викликають у мене тривогу? Питання перше, закон стосується науково-технічної діяльності, а регулює питання пенсійного забезпечення в тому числі. Досить нам плодити сотню пенсійних законів. Пенсійний закон в Україні може бути тільки одним. Не можна кожним галузевим законом встановлювати свої особливі правила пенсійного забезпечення. Перша пропозиція моя: вилучити ці норми з тексту закону. Пропозиція друга. Закон передбачає встановити мінімальну оплату праці наукового співробітника на рівні 7 мінімальних заробітних плат, це 10 тисяч гривень при сьогоднішньому рівні. Хотів би вас інформувати, що зарплата професора сьогодні в два рази менша – 4,5 тисячі. Не може такого бути. Якою ж має бути тоді заробітна плата професора? Скільки тоді коштує цей закон? Хотів би наголосити, що зараз в парламенті знаходиться проект бюджету на 2017 рік. Чи зачеплені там ті питання? Ні, на жаль. Тому моя друга пропозиція, вилучити питання, які стосуються оплати праці і розглянути їх при розгляді Закону про державний бюджет. Тому що будь-який закон має сенс, в тому випадку, якщо він забезпечений фінансово. Отже, я пропоную підтримати в першому читані за умови вилучення двох позицій, які стосуються оплати праці і пенсійного забезпечення.
Дякую вам. Будь ласка, Шурма Ігор, включіть мікрофон.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Фракція "Опозиційного блоку" буде підтримувати даний законопроект в першому читанні і пояснюю чому. Передусім ми на сьогоднішній день ми повинні усвідомити, що неосвідчене суспільство, безграмотне суспільство перспективи на існування не має. Майбутнього в держави немає, якщо люди не будуть освідченими. Хто людей навчає і хто допомагає людям піднятися в розвитку на наступний рівень? Це, без сумніву, ті, хто належать до освітян, і ті, хто займаються науковою роботою. Тепер подивіться до чого ми йдемо. Ми хочемо відкрити режим візовий з Євросоюзом. Хто в першу чергу туди поїде? Поїде той, хто буде вважати, що у нього не на гідному рівні заробітна плата. Ті ж самі науковців, в першу чергу, поїдуть шукати роботи за кордон. Що їх може тут втримати? Відповідний рівень заробітної плати, відповідний рівень фінансування науки як такої, відповідне відношення держави і державних інститутів до цієї професії. Основне, що ми сьогодні і постійно кожний день розробляємо. Ми сьогодні вносимо зміни і доповнення про наукову і науково-технічну діяльність. Оце, шановний головуючий, до вас є прохання. Припиніть розгляд законопроектів за скороченою процедурою. Сьогодні 80 відсотків всіх наших законопроектів – це внесення і доповнення до тих законопроектів, які голосував склад цієї Верховної Ради за скороченою процедурою. Що за дві хвилини можна обговорити, яку проблему? А потім ми починаємо вносити зміни і доповнення. Тому оце кнопкодавство в скороченій процедурі має свої негативи. І ми сьогодні будемо ще розглядати не один закон і вносити зміни. Понаприймали, а дальше спохватилися, ой, у нас щось погано, щось не гаразд. Ми будемо голосувати в першому читанні, підтримувати науку. І "Опозиційний блок" підтримує всі ініціативи, які йдуть на користь державі і її громадянам. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, обговорення завершене. Але під час обговорення прозвучала позиція, що ми можемо голосувати тільки за основу. І тому я поставлю так на голосування. Я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця, ми переходимо до прийняття рішення, колеги. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" (номер 4349) за пропозицією комітету за основу, колеги. За основу. Перепрошую, отже, готові? За основу – 4349. Будь ласка, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:06:53]] За-263 Рішення прийнято. Колеги, вітаю. І, як ми і домовлялись, об 11 годині переходимо до проектів законів, які стосуються змін до бюджету. У Верховну Раду України прибув Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман і члени Кабінету Міністрів. Давайте привітаємо Прем’єр-міністра. Володимир Борисович, вітаємо вас! [[Оплески]] Це дуже важливо, коли такі законопроекти доповідає безпосередньо Прем’єр-міністр, і це правильна і позитивна практика, колеги. Зараз я прошу колег, щоб ми проголосували за розгляд зараз проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" (5074) і проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" (5217 і 5217-1). Я прошу підтримати пропозицію: зараз перейти до їхнього розгляду, колеги. Я прошу усіх підтримати дану пропозицію. Прошу голосувати, колеги. Будь ласка, прошу голосувати. [[11:08:18]] За-188 Колеги, очевидно, мене не зрозуміли. Я ставлю на голосування, щоб ми зараз перейшли до розгляду цих законопроектів. Це не скорочена процедура, колеги, ви не зрозуміли. Ми маємо проголосувати за те, щоб ми зараз могли перейти до розгляду проекту бюджету. Колеги, проекту бюджету, який має на меті перш за все, наголошую, перш за все, виділення коштів на Міністерство оборони, на МВС, на Службу безпеки, на прикордонників, колеги, на хлопців на передовій. Я дуже прошу відповідально, не розслаблятися в залі. Це фактично є питання безпеки і оборони. Ці зміни до бюджету на 80 відсотків стосуються безпеки і оборони. І тому, колеги, я прошу усіх зорієнтуватись. Я зараз ще раз поставлю на голосування. Я сподіваюсь, що буде голосування одностайне. Прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Готові, колеги? Отже, я ставлю на голосування пропозицію зараз перейти до розгляду проектів законів 5074, 5217 – "Про Державний бюджет України на 2016 рік". Прошу проголосувати. Прошу підтримати цю пропозицію. Будь ласка, колеги, прошу голосувати. [[11:10:06]] За-236 Рішення прийняте. Дякую, що зорієнтувалися. І тепер, колеги, ми переходимо до їхнього розгляду. Я поставлю пропозицію – за скороченою, Володимир Борисович? Володимир Борисович! Скорочена процедура? Ставити пропозицію – скорочену? Колеги, хто підтримує розгляд за скороченою процедурою 5074, прошу проголосувати. Хто підтримує скорочену процедуру, будь ласка, 5074. Будь ласка, голосуємо. [[11:10:53]] За-197 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді. Я запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Будь ласка, пані Оксано.
Доброго дня, пане головуючий! Доброго дня, пане Прем’єре, шановні народні депутати, шановний український народе! Дозвольте вашій увазі запропонувати законопроект про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2016 рік". Прийняття вказаного законопроекту, в першу чергу, пов’язане з необхідністю виділити додаткове фінансування на сектор безпеки та оборони в розмірі 7,1 мільярди гривень. Зокрема. зокрема на Міністерство оборони – 3,8 мільярда гривень, на Національну поліцію – 2 мільярди гривень, Держприкордонслужба – близько 1 мільярда та інші видатки. Даний законопроект також, окрім вирішення цих нагальних питань, пропонує вирішити декілька ще питань, які ми з вами обговорювали, які стоять на порядку дня сьогодні. Перше, це виконання Закону "Про держслужбу", і на реалізацію цього закону ми пропонуємо виділити 1,4 мільярди гривень, з яких 1 мільярд – саме на обласні держадміністрації, які, ви всі знаєте, спілкуючись в округах, потребують цих коштів. Друге, це фінансування підтримки вугледобувних компаній – на 420 мільйонів для того, щоб профінансувати.
Оксана Сергіївна, я вас переб’ю на секундочку. Дивіться, у нас є два законопроекти: 5074 і 5217. Зараз я поставив на розгляд 5074. Ви не зорієнтувались просто, пані Оксана, нічого страшного. Ми зараз перейдемо до базового закону. Зараз я поставив 5074.
5074, шановні народні депутати, буду короткою. Пропонується внесення змін також до Державного бюджету на 16-й рік щодо використання кредиту уряду Республіки Польща на умовах пов’язаної допомоги. Ми пропонуємо внести в додаток номер 9 і в додаток номер 3 наступні зміни щодо отримання і використання 100 мільйонів євро від Республіки Польща. Ці кошти допоможуть нам суттєво покращити наші переходи прикордонні і митні між нами та Польщею. Зокрема, ми пропонуємо спрямувати кошти кредиту на "Укравтодор" – 68 мільйонів євро, на ДФС, на митну службу – 25 мільйонів євро та на Держприкордонслужбу – 7 мільйонів євро. В чинній редакції закону весь цей кредит повинен був бути використаний на "Укравтодор". Зміна полягає в тому, що ми хочемо, щоб всі ці переходи якісно запрацювали, і тому, вивіривши по кожному з переходів, що саме там потрібно, десь потрібно дороги, десь потрібно покращити саме митні пункти, десь потрібно надати допомогу митній службі. Відповідно це вже узгоджена позиція, яку ми просимо вас підтримати. Проект не вплине на показники бюджету і на дефіцит поточного року, так як частина його використання і вибірка вже врахована в цьому році. Цей законопроект, як тільки ми приймемо, відразу ДФС, "Укравтодор" підготують відповідні інвестпроекти. Дякую за увагу, просимо підтримати.
Шановні колеги, зараз співдоповідач виступить, потім – від фракцій, а потім у доповідача, може, буде можливість підсумувати. Пані Тетяна, пані Оксана, будь ласка, проходьте на ваше місце. І для співдоповіді надається слово голові підкомітету Комітету з питань бюджету Сергію Рудику. Будь ласка, пане Сергію. Сергію Рудику надається слово. Пан Рудик, пан Рудик! Пан Рудик, ви знаєте, що ви виступати зараз маєте? Я прошу депутатів уважно стежити за порядком денним сесії.
Перепрошую, колеги. Шановні колеги, шановні народні депутати, Комітет з питань бюджету 21 вересня розглянув урядовий законопроект 5074 про зміни до Закону "Про Державний бюджет." щодо використання кредиту уряду Польщі, розроблений для належного використання відповідних кредитних коштів. Суть проекту дуже проста: ми зменшуємо за спецфондом на 10 мільйонів гривень кошти, які надавалися "Укравтодору" і перерозподіляємо їх наступним чином. Адміністрація Державної прикордонної служби отримує 0,7 мільйонів гривень, "Укравтодор" – 6,8 мільйонів гривень, і Мінфін отримує через ДФС два з половиною мільйони гривень. Щодо законопроекту належить зауважити таке: показники законопроекту є збалансованими, його реалізація не призведе до збільшення державного боргу і дефіциту державного бюджету, оскільки передбачається лише перерозподіл витрат спецфонду без зміни загального обсягу державних зовнішніх запозичень. Разом з тим в законопроекті допущено помилку, яку належить виправили. А саме: в додатку 3 виключити рядок разом та внести необхідні редакційні техніко-юридичні правки. Слід також звернути увагу, що в разі прийняття інших законопроектів щодо змін до державного бюджету, до розгляду законопроектів 5074, потребуватимуть уточнення бюджетні показники у законопроекті з метою забезпечення узгодженості правових норм та збалансованості державного бюджету. Крім того, комітетом підтримано, погоджено з Мінфіном ініціативу Київської міськдержадміністрації щодо врахування в законопроекті положення з врегулювання зобов’язань Київської міської ради за здійсненими запозиченнями шляхом відповідного доповнення статті 32 закону. За підсумками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив: рекомендувати Верховній Раді законопроект 5074 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, погоджених з Мінфіном, що наведені в листі-висновку комітету до Верховної Ради. Відповідно комітету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні відповідного закону належить.
15 секунд, завершуйте, будь ласка.
Відповідно комітету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні відповідного закону належить внести необхідні редакційні та техніко-юридичні правки. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз згідно регламенту обговорення цього законопроекту. Я прошу записатися від фракцій два – "за", два – "проти". І обговорюємо законопроект 5074. Щоб не було плутанини. Запишіться, будь ласка. Будь ласка, від "Народного фронту" народний депутат Бриченко.
Передайте, будь ласка, слово Бондарю.
Будь ласка, народному депутату Бондарю увімкніть мікрофон.
Шановні колеги! Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Також буду просити підтримати цей законопроект. Якраз Сокальський район межує з Польщею. Там якраз є митні переходи, "Угринів", які треба дорозбудовувати. Є багато доріг, які потребують ремонту вдоль кордону. Тому "Народний фронт" буде підтримувати. І запрошуємо підтримати всіх цей законопроект. Дякую.
Дякую вам, колего. Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" народний депутат Севрюков. Народний депутат Севрюков.
Доброго дня. Прошу передати слово Дмитру Андрієвському.
Будь ласка, Дмитру Андрієвському ввімкніть мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, 5074, от нібито технічний закон, але допомагає, у разі його прийняття, вирішити низку надзвичайно важливих проблем. Ну, перша позиція. Всі ми чуємо дуже багато інформації про те, що на кордоні з Польщею знаходяться величезні пробки, і автомобілям дуже важко переткнути цей кордон. Нам вдасться перерозподілити гроші на облаштування нових можливостей щодо облаштування пунктів пропуску. Також гроші будуть направлені на фінансування матеріально-технічного забезпечення Державної прикордонної служби. Друга позиція – надзвичайно важлива для міста Києва. І я просив би колег обов’язково підтримати цей закон, саме виходячи із таких міркувань. Місто Київ у разі прийняття закону в редакції "Перехідні положення", які запропоновані комітетом, буде мати можливість за рахунок власних коштів, коштів власного бюджету погасити 1,9 мільярда гривень кредитів державних банків, значно покращено буде баланс, кредитний баланс для міста Києва і для цих державних банків. Місто зможе зекономити майже 1 мільйон гривень, який щоденно витрачається на обслуговування цього кредиту. Також ми майже 300 мільйонів гривень зможемо зекономити при формуванні бюджету на наступний рік. Шановні колеги, надзвичайно важливий закон, дає можливість значно покращити бюджетні показники. Прошу його підтримати за основу і в цілому. Дякую.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, лідер фракції "Самопоміч" пан Березюк.
Прошу передати слово Тетяні Остріковій.
Пані Тетяні слово, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Звісно, ми підтримаємо те, щоб гроші, які залучені як кредитні гроші, пішли на розбудову у тому числі Державної фіскальної служби, митниці, пунктів пропуску, особливо те, що стосується західного кордону, кордону з Польщею, тому що це є гроші, отримані від Польщі в якості пов’язаного кредиту. Але проблема Україна не у тому, як гроші залучити, є багато донорів іноземних, які бажають нам допомогти. Проблема в тому, щоб їх ефективно використати і витратити. Ці гроші можуть роками лежати і не використовуватися через значну бюрократичну процедуру, через те, що не можуть корупціонери у відділах інвестицій і нерухомості відповідних відомств визначитися, які саме проекти цими грошима фінансувати через те, що постійно тендерна процедура зривається, затягується, туди засовується близькі фірми і так далі. Тому, в першу чергу, якщо ми підтримуємо перерозподіл цих грошей на 25 мільйонів євро на Державну фіскальну службу, ми вимагаємо забезпечити особисто від Прем’єр-міністра і від міністра фінансів ефективний контроль за витрачанням цих грошей. Якщо це буде покладено на міністра фінансів, ми вимагаємо, щоб в робочу групу були залучені представники комітету, профільного комітету парламенту і, щоб вони бачили, на що витрачаються гроші залучені як кредит від Польщі. І тільки за цих умов можна говорити, що, справді, гроші підуть на те, щоб на західному кордоні відбудувати митну інфраструктуру. В іншому випадку, вони будуть витрачені ні на що як мільйони, сотні мільйонів гривень, які були вгачені в модернізацію Фіскальної служби в результаті Фіскальна служба навіть не має нормального центру обробки даних. Дякую.
Дякуємо вам, пані Тетяна. Будь ласка, Радикальна партія Ляшка надає слово своєму лідеру Олегу Ляшку з трибуни.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Фракція Радикальної партії підтримуватиме зміни до бюджету, які передбачають збільшення видатків на оборону і національну безпеку. Українські військові мають бути забезпечені зарплатою, у них має бути потужна техніка, засоби захисту, тому що питання захисту країни, відбиття російської агресії це святий обов’язок кожного українського громадянина. Водночас, користуючись нагодою, у присутності в залі парламенту Прем’єр-міністра Володимира Гройсмана, я хочу звернутися до вас, я думаю, що для кожного з вас має бути очевидним, що сильна армія, сильна дипломатія, сильна країна можливі лише тоді, коли в українців є гроші, коли в українців є зарплата, коли працює національний виробник, коли ми не побираємося по всьому світу. Тому від імені фракції Радикальної партії я вимагаю від вас радикального збільшення в проекті бюджету на наступний рік доходів громадян, заробітних плат, пенсій, соціальних допомог, індексацій тих мінімальних заробітків, на які сьогодні вимушені животіти українці. Я вимагаю від вас, пане Прем’єр-міністр, проведення такої політики, яка б давала робочі місця українцям, розвивала національну промисловість, сільське господарство. І про землю, я хочу повідомити, вчора, сьогодні в мене відбулися розмови з Президентом України, з Прем’єр-міністром України, з Головою Верховної Ради, з усіма трьома ми говорили про необхідність продовження мораторію на продаж земель сільськогосподарського призначення. В результаті тривалих дискусій, ми досягнули домовленостей і добилися, що сьогодні Закон про мораторій стоятиме в залі і ми всі за нього проголосуємо. Ні, продажу української землі, досить грабувати українців.
Дякуємо. Не встигла записатися фракція "Батьківщина". Будь ласка, пані Кужель одну хвилину надайте, і від "Волі народу" так само.
Я хочу нагадати, що ми розглядаємо питання внесення змін до бюджету в частині позики Польщі. По-перше, я думаю, що ми всі подякуємо країні Польщі за те, що вона підтримує нас в дуже важливих інфраструктурних проектах. Але нам повинно бути соромно, бо наш потенціал завжди був вище і тільки тому, і пане Прем’єру, і правляча коаліція, що вони створювали наголос своєї політики на створення нових робочих місць, на розвиток підприємництва, на зниження податків, на підтримку свого населення, вони мають сьогодні можливість допомагати Україні. Єдине прохання, я знаю, що поляки розумні сказали, що дороги вони будуть будувати самі, бо вони знають як використовують і які откати у наших посадовців при будівництві доріг. Прохання, дайте відповідь, скільки кілометрів дороги буде побудоване за 68 мільйонів євро. І ми просимо всією фракцією, щоб вартість одного кілометра.
15 секунд, будь ласка, завершуйте.
Вартість одного кілометра, який побудують поляки, стала базою при формуванні ціни, будування українських доріг. Дякую.
Дякуємо. Останній виступ, будь ласка, від "Волі народу" народний депутат Гіршфельд, з місця.
Уважаемый Владимир Борисович! Уважаемые коллеги! Я хотел бы на этот вопрос посмотреть немножко с другой стороны. Во-первых, мне очень хотелось бы, чтобы по этим дорогам ехал на экспорт украинский товар в будущем, украинских производителей. Во всем мире инфраструктурные проекты это не просто строительство дорог – это локомотив развития экономики. Мы потеряли целые отрасли, и теперь нам пора их возрождать, а именно дорожно-строительную технику. Если мы серьезно занимаемся инфраструктурой, мы обязаны возродить на Украине производство дорожно-строительной техники, которая традиционно всегда присутствовало на наших предприятиях. К сожалению, мы сегодня видим обратную картину. Когда простаивает завод ЮМЗ тракторный, простаивает Харьковский тракторный завод, которые могли бы выпускать прекрасные дорожные машины не только для этого проекта, а и для проектов, которые будут заложены в бюджете 2017 года. Поэтому, я думаю, что Кабинету Министров нужно внимательно посмотреть, чтобы эти дороги строились в основном украинской техникой и украинской.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершене. Я прошу всіх заходити в зал приготуватись до прийняття рішення. Під час обговорення всі виступаючі підтримали даний законопроект. Нам важливо тільки, щоб максимально ми змобілізувались в залі і змогли прийняти позитивне рішення. Будь ласка, заходимо в зал, займаємо робочі місця. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" щодо використання кредиту Уряду Республіки Польща на умовах пов’язаної допомоги з пропозиціями комітету за основу і в цілому, з урахуванням пропозицій комітету, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Прошу підтримати, будь ласка. [[11:29:45]] За-298 Закон прийнято. Вітаю. Переходимо до наступного проекту, це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" (5217 і 5217-1). Є пропозиція від уряду розглянути його за скороченою процедурою. При цьому я обіцяю, що не буде обмежень у виступах від фракцій, не буде обмежень. Хто підтримує дану пропозицію 5217 за скороченою, прошу проголосувати. Хто підтримує, я прошу проголосувати, будь ласка. [[11:30:35]] За-205 Рішення прийнято. І запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Будь ласка, пані Оксано.
Шановні народні депутати! Дуже дякую за підтримку попередніх змін до Закону про Державний бюджет, і дозвольте представити на ваш розгляд законопроект про внесення змін до Закону про Державний бюджет (номер 5217), який в першу чергу викликаний необхідністю додаткового фінансування на сектор безпеки та оборони в розмірі 7,1 мільярда гривень, це в тому числі Міністерство оборони – 3,8 мільярда, Національна поліція – 2 мільярди, Держприкордонслужба – 1 мільярд та деякі інші. Це нам дозволить не тільки підтримати наше військо і надати йому відповідне забезпечення, а й дозволить не зупинити реформи поліції і її розгортати в інших місцях. Також цим законопроектом ми пропонуємо врегулювати ті декілька нагальних проблем, про які ви нам говорите, спілкуючись в ваших округах. В першу чергу, це додатковий ресурс на виконання Закону "Про державну службу". Ми пропонуємо виділити 1,4 мільярда гривень, з яких 1 мільярд – для обласних адміністрацій, а загалом на реалізацію Закону "Про державну службу". Так, цього не достатньо, і ми сподіваємося, що ми зможемо ще раз до вас повернутися, але цей той ресурс, який зараз вже стане в нагоді і дозволить нам профінансувати наших службовців на місцях, на районних і обласних рівнях. Також ми пропонуємо виділити 420 мільйонів на підтримку вугледобувних підприємств. Це зарплата шахтарів, яку треба виплатити. Додатково пропонуємо профінансувати витрати, пов’язані з представництвом інтересів України у закордонних юрисдикції. органах на 90 мільйонів та додатково профінансувати інвестиційні програми та проекти Фонду регіонального розвитку в розмірі 950 мільйонів. За рахунок чого ми просимо вас підтримати дані зміни? В першу чергу найбільше це за рахунок економії, яку ми змогли отримати по наших боргових зобов’язаннях, зокрема це 8,9 мільярдів гривень.
Дайте, будь ласка, 20 секунд завершити. Просять хвилину завершити. Дуже дякую за підказку. Будь ласка, хвилину.
Дуже дякую. Більша частина цієї економії пов’язана з правочинами, які ми провели в першому кварталі цього року, а також загалом зі зміною графіку запозичень в цьому році. Також ми пропонуємо, хочу наголосити, тимчасово 1,2 мільярди доходів саме цього року непідконтрольних територій Луганської і Донецької області тимчасово взяти як дохід до державного бюджету. Це нам дозволить профінансувати видатки цього року. А, як тільки буде необхідність і як тільки ми будемо знати, що є необхідність фінансування саме непідконтрольних уже територій, які, я сподіваюсь, стануть контрольними, ми розглянемо це питання із врахуванням пропозицій комітету, яку ми вчора обговорили, і вирішимо це питання. Таким чином, враховуючи ці великі зміни і ще деякі збалансовані перерозподіли, подані самими головними розпорядниками. Ми дуже просимо вас підтримати сьогодні з урахуванням позиції комітету, яку зараз озвучать, дані зміни до Закону про Державний бюджет. Дуже дякую за увагу.
І вам дякуємо, шановна колего. І до слова запрошується співдоповідач, голова підкомітету Комітету з питань бюджету Олександр Горбунов. Будь ласка, пане Олександре. [[Шум у залі]] Спочатку – співдоповідач, потім: два – "за", два – "проти". [[Шум у залі]] Все. Я почула. Я перепрошую. Зараз від. Я перепрошу, пане Горбунов. Ви трошки пізніше виступаєте, зараз альтернативний законопроект. Його презентує, законопроект 5217-1, народний депутат України Олександр Долженков. Вибачте, будь ласка. Да, все правильно.
Дякую, шановні колеги. Дуже шкода, що такі доленосні законопроекти розглядаються за скороченою процедурою. Дуже важко осягнути зміст і джерела, які зараз планує використовувати уряд, за дві хвилини. Але будемо намагатися. Що цим законопроектом пропонується? Цей законопроект спрямований не стільки на збільшення видатків на оборони, скільки збільшення видатків на міліцію, поліцію національну, на державних чиновників, які працюють в міністерствах, державних місцевих адміністраціях, які працюють в закордонних дипломатичних представництвах. Більше 50 відсотків від 7 мільярдів гривень ідуть саме на ці потреби. Що ми пропонуємо? Всі говорять про брак коштів, про дефіцит зазначених коштів, про недофінансування соціального захисту, який торкається дуже великої кількості населення. У нас в країні лише 10. від 10 до 12 мільйонів пенсіонерів. Ми пропонуємо ці кошти, які вони. вдалося їм закумулювати ці резерви спрямувати на Пенсійний фонд України. Адже у нас дуже великий дефіцит пенсійного фонду України. Вчора представники "Блоку Петра Порошенка" говорили про те, що недофінансуються місцеві бюджети в частині відшкодування витрат на пільговий проїзд. 1,9 мільярдів цим законопроектом 5217-1 ми пропонуємо спрямувати на відшкодування зазначених видатків місцевих бюджетів. Дуже скромно сказав представник Міністерства фінансів, що ми тимчасово вилучаємо з місцевого бюджету Донецьку і Луганську області 1,1 мільярд гривень. Як ми можемо тимчасово вилучати? Ви конфіскуєте ці кошти і спрямовуєте до загального фонду державного бюджету, так не соромлячись і так цинічно. То це ваша децентралізація, то це ваша турбота про Донбас? Ви забираєте ці кошти, направляєте на виплату заробітним платам чиновникам. Я пропоную голосувати за альтернативний законопроект, тому що він більш виважений та соціально орієнтований. Дякую.
Дякую за презентацію альтернативного законопроекту. І зараз я запрошую до слова співдоповідача, голову підкомітету Комітету з питань бюджету Олександра Горбунова. Ще раз вибачте, що вийшла плутанина трошки.
Шановні колеги, як вже говорилось, урядовий законопроект 5217 про зміни до Закону "Про Державний бюджет на 16-й рік" спрямований на збільшення видатків для потреб оборони і безпеки держави, виконання Закону "Про державну службу" і насамперед на рівні місцевих райдержадміністрацій та вирішення інших нагальних питань. Зважаючи на це та включення даного питання до розгляду Верховною Радою на поточному тижні, Комітет з питань бюджету терміново вчора, 5 жовтня, розглянув даний законопроект 5217. В комітеті відбулося широке обговорення даного законопроекту. Найбільш гостра дискусія з цього приводу була щодо пропозицій тимчасового залучення до державного бюджету коштів місцевих бюджетів населених пунктів Донецької та Луганської областей, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Комітетом запропоновано уточнити відповідні положення у законопроекті та передбачити доручення уряду. І по-перше, включити до річного звіту про виконання державного бюджету інформацію про обсяг доходів відповідних місцевих бюджетів, які будуть перераховані до державного бюджету в різниці, в розрізі місцевих бюджетів та видів доходів. По-друге, внести пропозиції щодо врегулювання питання компенсації відповідним місцевим бюджетам Донецької та Луганської областей таких коштів у 6-місячний строк після завершення антитерористичної операції. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. За підсумками розгляду та з огляду на необхідність термінового врегулювання порушених в законопроекті питань Комітет з питань бюджету ухвалив наступне рішення. Рекомендувати Верховній Раді України законопроект 5217 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, погоджених з Міністерством фінансів і викладених в листі висновку комітету. Відповідно комітету разом з Мінфіном та Головним юридичним управлінням при оформленні відповідного закону належить внести необхідні редакційні та техніко-юридичні правки. Прошу підтримати рішення.
15 секунд, завершити дайте, будь ласка. Дайте, будь ласка, завершити, 15 секунд.
Я закінчую. І ще я хотів би зачитати щодо спірного питання. Хочу зачитати всім, хто, може, не бачив, статтю, яку ми передбачили. Комітету Міністрів України у 6-місячний строк з дня набрання чинного Указу Президента України "Про завершення.
Дайте завершити, 15 секунд.
антитерористичної операції на території України" внести пропозиції щодо врегулювання питання компенсації відповідним місцевим бюджетам Донецької, Луганської області, зарахованих відповідно до пункту 2 розділу І цього закону до загального фонду Державного бюджету України. Це стаття в "Перехідних положеннях" даного проекту закону. Дякую.
Дякуємо за ваше пояснення. Шановні колеги, зараз ми переходимо до обговорення законопроектів 5217, 5217-1. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти" на обговорення від фракцій. Будь ласка, Юрій Павленко від "Опозиційного блоку". Він передає слово Наталії Королевській, з трибуни.
Уважаемые коллеги! Есть неплохая новость о том, что есть ресурс у нас сегодня в бюджете в размере 6 миллиардов гривен. Это действительно большие деньги, и наша с вами ответственность сегодня этот ресурс максимально эффективно использовать. Что сегодня просят люди? Просят от нас с вами, народных депутатов, это поднять пенсии, проиндексировать пенсии, прекратить эту уравниловку, когда люди уходили в разные года на пенсию и сегодня получают в разы разные выплаты. У нас с вами есть сегодня такая возможность. Есть возможность сделать первый шаг к справедливому пенсионному обеспечению в Украине. Есть возможность хоть на несколько сотен гривен нашим пенсионерам поднять пенсию и дать людям хоть небольшую надежду, что народные депутаты о них думают, о них волнуются и принимают адекватные сегодняшнему времени решения. Ведь это наш с вами долг и наша с вами обязанность. Поэтому "Оппозиционный блок" просит вас проголосовать законопроект 5217/1, где большая часть этого ресурса, по нашему предложению, будет направлена в Пенсионный фонд Украины. И за счет этого, возможно будет до конца года каждому нашему пенсионеру в среднем поднять пенсию на 500 гривен. Это небольшие деньги, но они сегодня крайне необходимы нашим людям. Пожалуйста, давайте примем правильное и социальное решение. И оправдаем хоть на немножко доверие наших избирателей. Просим поддержать законопроект 5217/1 и проиндексировать пенсии нашим пенсионерам. Спасибо.
Дякую. Від фракції "Блок Петра Порошенка", будь ласка, Максим Єфімов до мікрофона запрошується.
Уважаемые коллеги! Я точно знаю, что нужно профинансировать оборону. Я точно знаю, что нужно профинансировать нашу обороноздатність. Но я не понимаю, каким образом мы собираемся сегодня из денег местных бюджетов Донецкой и Луганской области забрать миллиард сто шестьдесят и отдать их на статьи, которые в этом году не будут использованы! Я считаю, что это верх цинизма. Владимир Борисович, вас подставляет Министерство финансов. Потому как нельзя сегодня тратить деньги на ДФРР, который не будет использован в этом году. Забрать деньги у людей, находящихся на тех территориях, и отдать их под несуществующие статьи. Я считаю, что нужно принять решение и из расходной части бюджета убрать ДФРР 950 миллионов, из доходной части убрать миллиард 160 с Донецкой и с Луганской области. Спасибо.
І вам дякуємо. Будь ласка, від "Самопомочі" народний депутат Журжій передає слово Пастуху Тарасу. Будь ласка, пане Тарасе.
Шановні колеги, шановний пане Прем’єр, очевидно, фракція "Самопоміч" підтримає даний законопроект, тому що ми не маємо сьогодні права залишити рядового солдата, рядового прикордонника, рядового поліцейського без грошей і без зарплати. Ми розуміємо на собі цю відповідальність. Але я хочу запитати, пане Прем’єр, вас: коли ми зробимо таким чином, щоб ці кошти нарешті почали доходити до рядового солдата? Я хочу нагадати вам, що ми всі говорили з цих трибун про те, що зарплату солдат повинен отримувати високу, той солдат, який служить сьогодні в АТО. В результаті зарплата піднялася не лише в нього, зарплата піднялася в кожного генерала, який сьогодні сидить в Міністерстві оборони і в Генеральному штабі. Ми говорили про те, що сьогодні потрібно підтримати ті підрозділи, які стоять в АТО. В результаті ми прийняли закон, де 250 тисяч армії, а по факту ми маємо сьогодні 260 тисяч військовослужбовців, но в АТО бригади наповнені на 50 відсотків. Зате підрозділи, які забезпечують. в прямому підпорядкуванні Міністерства оборони і Генеральний штаб, це 90 тисяч, наповнення на 100 відсотків. Генеральний штаб і Міністерство оборони наповнені на 100 відсотків. Коли нарешті ми почнемо наповнювати солдатами ті підрозділи, які сьогодні воюють? Коли в останні раз ви були у нас на фракції, ми з вами говорили про цивільний контроль. Володимире Борисовичу, подивіться останній випуск "Дзеркала тижня" і ви побачите цивільний контроль, як десятки і сотні мільйонів розкладаються з "Укробналпрому", не "Оборонпрому", з "Укробналпрому". Коли ми запрацюємо разом з вами як уряд, Володимире Борисовичу, я прошу, коли ми запрацюємо з вами як уряд і як власне парламент в цій частині, щоб всі ці присоски, які пристроїлися біля наших оборонних підприємств, біля Міністерства оборони, не розкрадали і не затягували ці кошти? Ми, очевидно, підтримаємо цей законопроект. Але коли ми будемо говорити про бюджет на наступний рік, ви не побачите напевно жодного нашого голосу, якщо ми не дамо відповідь кожному українцю і кожному солдату, як ті кошти, які сьогодні не доходять до до пенсіонера, вчителя.
Будь ласка, 30 секунд.
Які не доходять до наших простих українців, і повинні піти на оборону нашої країни, до кожного солдата, і яким чином вони розтікаються з того бюджету. От тоді, коли ми побачимо від вас, коли ми це донесемо країні, тоді ви побачите голоси за наступний бюджет цього року. Дякую. Слава Україні!
Дякую вам. Кужель Олександра Володимирівна, будь ласка.
В продовження виступу свого колеги, пане Гройсман, я просто як аудитор пропоную вам для того, щоб у вас не виникало тут питань по забезпеченню армії, а ми 100 відсотків це підтримуємо, поставте обов’язковість оперативного аудиту кожен день по кожній операції. Це вам може допомогти і Рахункова палата, і аудиторський комітет ваш при уряді, і тоді ви знімете всі питання. Бо, на жаль, це, виступ можна продовжувати. Ще раз звертаю. Дякую вам, що ви передбачили 1,4 мільярда на фінансування, виконання Закону про державну службу, який все-таки відстояла і підтримала наш профільний комітет і наша Альона Шкрум. Дякую, що підтримали. Але, ще раз звертаю. Пане Гройман, я вам писала і особисто, є такий завод дуже важливий в країні "Південмаш", він один і він є дуже важливим, але його ведуть до банкрутства. Сьогодні заборгованість 244,9 мільйона це заробітна плата і енергоносії. Будь ласка, включіть це в розподілення і на погашення цих боргів, і ми підтримаємо ці зміни. І іще. Я теж розумію, що не можна забирати у наших територій Донецька, Луганська там, де треба входити в зимовий період, ремонтувати школи і дома, де проживають дані особи. Заберіть, будь ласка, частину прибутку з "Нафтогазу". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, як і обіцяв, я дам всім фракціям і групам, всім дам, в послідовності. Яценко, так? "Відродження". Будь ласка, Яценко, одна хвилина. Всім дам, колеги.
Шановний пане Голово! Шановний Прем’єр-міністр! Шановні колеги! Цей закон, на нашу думку, треба підтримати, тому що, по-перше, він поновлює фінансування Дитячої програми по кохлеарної імплантації для глухонімих дітей. І вже в цьому році закладає 35 мільйонів, у наступному році 75 запропоновано. Дуже багато зроблено для того, щоб фінансування, згідно Закону про державну службу, було також в цьому законі. Знову ж таки всі кажуть, що треба боротися з ростом злочинності, але ніхто не підтримує належним чином правоохоронні органи, тому тут також є це фінансування. Депутатська група "Партія "Відродження" буде підтримувати цей закон. Дякую за увагу.
Дякую вам. Від Радикальної партії Силантьєв. Силантьєв, одна хвилина, будь ласка.
Уважаемый Владимир Борисович, уважаемые коллеги, я бы хотел обратиться к вам с предложением, посмотреть соотношение цифр, которые предлагаются в этом законопроекте. У нас субвенция с государственного бюджета на празднование 400-летия основания города Умань и реконструкцию дорог 15 миллионов, а на развитие физической культуры и спорта до конца года всей Украины 8 миллионов. Я не против того, чтобы реконструировать дороги, но я против того, чтобы на фоне той ужасающей ситуации, которая сложилась сегодня со здоровьем подрастающего поколения, со здоровьем нации в нашей стране, мы финансировали это все по остаточному принципу. Сегодня мы бьем все рекорды по уровню смертности, детской преступности, алкоголизму и многому другому. Единственная возможность сформировать положительный имидж страны – это были выступления наших спортсменов, здесь мы тоже уже видим, когда выступление самое худшее за 25 лет на Олимпийских играх за всю историю Украины. Радикальная партия требует увеличения государственной программы на.
Будь ласка, 30 секунд.
Да, спасибо. Радикальная партия требует увеличение финансирования государственной программы на развитие детско-юношеского спорта, массового спорта, физической культуры и спорта.
Дякую. Колеги, усім фракціям я надам слово, як це передбачено Регламентом. Я дам, колеги, зараз у послідовності: одна хвилина – Левченко, одна хвилина – Мельничук, одна хвилина – Кривенко і завершальне – Пашинський. Ні, ні, товариство, чотири виступи і все. Ми просто не встигнемо більше, я дав вичерпний перелік, всі фракції будуть. І Березюк, все. Щоб всі фракції були враховані. А ви не мали ще слово? "Опозиційний блок" ще не мав виступу, ні? Прошу, Левченко, одна хвилина.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Знаєте, цей проект є певним прикладом блюзнірства, яке ми бачимо постійно в діях уряду і в діях більшості Верховної Ради. Тому що, наприклад, в цьому проекті, тут можна багато говорити про багато статей видатків, які абсолютно не обґрунтовані, але одна стаття мені дуже сильно, власне кажучи, врізалась в очі – це 2 мільярди, 2 мільярди гривень на Національну поліцію, так? Яка і так фінансується майже на рівні Збройних Сил України. У нас що, будується поліцейська держава? Справді, це риторичне питання, бо видно, що у нас будується поліцейська держава. Зараз, сьогодні о другій годині будуть активісти, громадські пікетувати МВС проти цих злочинних законопроектів, які хочуть виносити незабаром у Верховну Раду, тут ще хочуть Національній поліції дати додаткових 2 мільярди. На що? На те, щоб і далі знущатися над українськими громадянами? Такі речі не можна підтримувати, хочете, давайте це на Збройні Сили України, як ви кажете, а не давайте на Національну поліцію.
Так, "Воля народу" ще не мала виступу. Будь ласка, Сергій Мельничук, одна хвилина.
Сергій Мельничук, група "Воля народу". Все добре, що ми оборонний сектор будемо фінансувати. Але під оборонкою ми ховаємо поліцейських, тих поліцейських, які їздіть на новеньких "амароках", на новеньких "ленд крузерах", які треба обслуговувати. Але кричимо, що не хватає зарплати поліції? Купіть їм "УАЗики" або купіть їм інші автомобілі, хай їздять на більш дешевих автомобілях і на більш дешевій техніці, і обслуговування буде дешевше, тоді буде їм хватати на зарплати. Не закуповуйте пожежні автомобілі, на якому заробляють мільйон на кожному. Перестаньте, провірте закупки, перевірте тендери, і будуть вам гроші на заробітні плати. Не жируйте, менше крадіть. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Сергій Пашинський від "Фронту змін". Включіть, будь ласка, мікрофон. Ні, від трибуни, будь ласка.
Шановні колеги! Я хотів би подякувати Прем’єр-міністра і всі фракції, і групи, які вирішили підтримати цей законопроект. Це надзвичайно важливий законопроект для підтримки нашої обороноздатності. Я хотів би звернути увагу, що ці кошти йдуть виключно на грошове утримання. На жаль, проблема державно-оборонного замовлення, проблему озброєння ми такі не вирішили. Я звертаюсь до Прем’єр-міністра з проханням все-таки приділити цьому увагу і вирішити, врегулювати дане питання, тим більше, що у нас є механізми і бюджету і діючих фінансових інструментів. І ще хотів би звернутися до головуючого. Не так давно з цієї трибуни представниця одної з депутатської фракції виступала і вимагала гроші пенсіонерам. Пане головуючий, давайте поставимо зараз закон у порядок денний про спецконфіскацію, повернемо в бюджет украдені цими панами разом з Януковичем гроші і виділимо їх пенсіонерам. А то, вибачте мене, з екранів телебачення всі – захисники держави, а коли доходить до повернення вкрадений активів – всі в кущі. Дякую за увагу і надіюсь на підтримку.
Дякую. Кривенко, одна хвилина. І потім одна хвилина – Березюк. І ми завершуємо обговорення.
Віктор Кривенко, "Народний рух України". Шановний головуючий! Шановні колеги! Перш за все я хочу подякувати представникам усіх фракцій парламенту, які підписалися під зверненням на підтримку виділення коштів всього-на-всього на цьому етапі 70 мільйонів гривень для "Південмашу". Хочу подякувати Олегу Ляшку і Курячому, і іншим. І також підтримати виділення 17 мільйонів 340 тисяч гривень на будівництво і придбання житла для військовослужбовців Космічного агентства, які єдині, хто нічого не отримав в цьому році. І я хочу від пана Прем’єр-міністра отримати запевнення, те, що я говорив, що ці питання вони будуть вирішені і залагоджені в жовтні місяці, не пізніше, і тоді ми зможемо голосувати цей законопроект. Тому що шахтарі – це важливо, але цим законом ми додаємо 470 мільйонів, 420 – законом і 52 мільйона перерозподілом додаємо на фінансування зарплат шахтарів. У нас є машинобудівники, ракетники, южмашівці. Я сам пропрацював 5 років на цьому підприємстві, тому прошу вас підтримати його в цей важкий час. Дякую вам.
Дякую. Колеги, я прошу заходити в зал, займати робочі місця. І нагадую депутатам: коли ви називаєте у виступі прізвище - це пряма передача слова людині, прізвище якої було назване. Я прошу всіх колег, виступаючи, пам’ятати про цей момент, що я зобов’язаний надавати слово. Отже, буде репліка. Але спочатку, як я повідомив, Олег Березюк. А потім буде репліка Ляшко. Семенченко, будь ласка, одна хвилина. І потім буде репліка Ляшко.
Фракция "Самопоміч" буде голосовать за выделение средств на зарплату нашим военнослужащим. Однако в продолжение того вопроса, который поднял Пастух, хочу сообщить следующее. Парламентский контроль – дело, конечно, хорошее. Однако ни одно обращение, которое было направлено в Военную прокуратуру депутатами Комитета з питань нацбезпеки і оборони, по разворовыванию средств на закупку продуктов, на закупку средств для армии, не дошло до суда. Нет ни одного обвинительного приговора. И это мародерство, а именно воровство во время войны – это мародерство, будет продолжаться, пока не будет наведен порядок в правоохранительных органах. Я обращаюсь к Генеральному прокурору. Вы, приходя на эту должность, обещали навести в прокуратуре порядок. Так вот, порядок будет, когда мародеры, разворовывающие наш бюджет и отнимающие средства у пенсионеров, будут посажены на конкретные сроки заключения, а вы с этой трибуны назовете их фамилии и фамилии тех людей в прокуратуре, которые до этого их "крышевали". Тогда будет порядок. Слава Украине!
Колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Було названо два прізвища, але, з вашого дозволу, по 30 секунд, бо ми інакше просто завалимо питання. Два прізвища, Ляшко і Курячий, по 30 секунд. Будь ласка, Ляшко, 30 секунд. Потім Курячий 30 секунд репліки. І переходимо до голосування. Будь ласка.
Олег Ляшко. Фракція Радикальної партії підтримує вимоги погасити заборгованість перед працівниками "Южмашу"- стратегічне підприємство. І, користуючись нагодою, я знову звертаюся до Прем’єр-міністра. "Южмаш" у Дніпрі, "Азовмаш" у Маріуполі, цілий ряд інших стратегічних підприємств, які треба завантажити роботою через оборонні замовлення. Для того, щоб вони працювали, для того, щоб стабільну роботу мати, і щоб люди отримували заробітну плату. Прошу передбачити відповідні видатки в Державному бюджеті.
Будь ласка, заходимо, готуємося до голосування. Курячий, 30 секунд, і голосуєм.
Шановний Володимире Борисовичу! Я щиро дякую вам за те, що ви прийняли рішення втрутитись і вирішити ті проблеми, які накопичились на "Південмаші" і конструкторському бюро "Південне". Я сподіваюся, що найближчими тижнями буде проведена під вашим головуванням відповідна нарада. Ви, дякую, дали відповідні доручення розібратися із заборгованістю по заробітній платі і заборгованістю по електроенергії і багато інших робочих питань. Я дуже сподіваюся, що під вашим головуванням ця нарада буде ефективною, і ми знайдемо.
Дякую дуже вам. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я сподіваюся, всі вже є на місцях робочих, і ми можемо переходити до прийняття рішення. Я повідомляю, що продовжую засідання до завершення розгляду цього питання. Так? І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" (5217) за пропозицією комітету за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, колеги. Прошу підтримати. Підтримаємо наших військових, прошу голосувати. Будь ласка, за основу і в цілому. Голосуємо. [[12:00:44]] За-265 Закон прийнятий. Вітаю уряд. Вітаю Прем’єр-міністра. І прошу дати слово Прем’єр-міністру України Володимиру Борисовичу Гройсману. Будь ласка.
Дякую. Вельмишановний Голово Верховної Ради, вельмишановні колеги народні депутати, в першу чергу, я хочу вам подякувати за підтримку цього важливого законопроекту, оскільки в ньому передбачені дуже чіткі видатки на підтримку і оборонного сектору, зокрема це фінансування наших військових, це забезпечення військових. Ми можемо сьогодні говорити про те, що до кінця року буде ритмічне фінансування заробітної плати і забезпечення Збройних Сил України. Хочу підкреслити, що нам потрібно в рамках реформованої Національної поліції забезпечувати заробітну плату для працівників Національної поліції. Окремо хочу підкреслити, що в них змінах, які ви проголосували, є зміни, які дозволять звичайним працівникам карного розшуку вже в цьому році значно підвищити заробітну плату, ці хлопці, які стоять на передовій, боротьбі з злочинністю, які кожного дня ловлять вбивць, ґвалтівників, мають отримати належну повагу і підтримку з боку держави, в тому числі і в матеріально-технічному забезпеченні. Хочу нагадати, що ми вчора прийняли рішення на уряді, і я буду дякувати вам за підтримку змінити закон, який послаблював відповідальність тих, хто залишався сьогодні в ув’язненні, які скоювали тяжкі і надзвичайно тяжкі злочини. Сьогодні законодавство таких злочинців дозволяє випускати на волю, і вони повторно скоюють вбивства. Вісім з половиною тисяч людей були випущені на волю, з низ 906 скоїли повторні злочини протягом тижня-двох, а це 27 вбивств, 12 зґвалтувань, десятки грабежів і пограбувань. Це виклик для нас з вами, і ми маємо стояти на сторожі безпеки українських громадян. Хочу підкреслити, що в цих змінах є зміни, які дозволять нам ритмічно фінансувати і державну службу, закрити питання фінансування, в тому числі по заробітній платі шахтарів, а також підтримати регіональний розвиток. Вважаю, що це рішення було абсолютно виправданим. Тому ще раз хочу подякувати. Ну і окремо сказати. Я просив би всіх політичних лідерів, які особливо виступають з трибуни, ну не треба займатися оголтєлим популізмом. Ну невже ви не розумієте, що 6 мільярдів сьогодні розподілити на підтримку пенсій, це можливо зробити, але в наступному році 6 мільярдів на 12 місяців, вам треба знайти 72 мільярди гривень, які можливо знайти тільки від єдиної, я тут хочу погодитися з виступаючими різних фракцій, від відродження і розвитку національної промисловості, від відродження і розвитку національної економіки, тільки створення робочих місць, тільки створення національного інноваційного продукту з доданою вартістю дасть можливість отримувати кошти в бюджет і реінвестувати їх в якість життя людини. Що нам потрібно зробити? Нам потрібно, щоби ці зміни були швидкими, і для того тут потрібна підтримка парламенту. Я дякую, що позавчора або вчора ви приймали ряд рішень, в тому числі і по технологічним паркам і інші рішення, які дозволять відроджувати національну промисловість. Хочу підкреслити, що уряд абсолютно відкритий до розвитку економіки. І наш пріоритет – це підвищення в тому числі і мінімальних заробітних плат і соціальних стандартів. І хочу нагадати, шановні колеги, що саме з 1 грудня такі стандарти зростуть на 10 відсотків. Якщо ви мене запитаєте, чи це багато чи мало – це мало. Це надзвичайно мало, але це те, що ми можемо реально зробити сьогодні, не ввівши в прірву інфляційну і прірву економічного падіння нашу державу. Тому наше завдання спільне – зробити таку систему, яка би дала можливість відродження. Мені сьогодні піднімали питання: Віктор Кривенко, Максим Курячий і Олег Валерійович Ляшко, Олександра Володимирівна Кужель про "Південмаш". Я вважаю, що це питання має бути розглянуто невідкладно для того, щоб ми знайшли системні рішення, як відновити роботу підприємства, щоб воно не генерувало борги. Це саме головне сьогодні завдання. І в цьому році, в цьому місяці в уряду буде створений Національний комітет відродження промисловості. В поєднанні з роботою наших народних депутатів, з реальним сектором, з промисловцями, з підприємцями ми зможемо знайти рішення на рівні держави, які потрібні для розвитку національної промисловості, національної економіки, створення робочих місць. Шановні колеги, хотів би підкреслити, що ваша підтримка як ніколи є важливою. Уряд її щиро цінує. І ми все будемо робити для того, щоб поглиблювати співпрацю з народними депутатами України задля прийняття якісних, прозорих і ефективних рішень. Зокрема рішень, які дозволять контролювати публічно, публічно контролювати фінанси, які витрачає держава, і зокрема в оборонному секторі. Абсолютно уряд відкритий для того, щоби проаналізувати кожну гривню і зрозуміти, наскільки ефективно вона використовується. Хочу подякувати народним депутатам, з якими в мене була зустріч на фракціях. Це "Блок Петра Порошенка", "Народний фронт", фракція Олега Ляшка, група "Відродження", "Воля народу", "Самопоміч". Дякую, що запросили на зустріч. Я вважаю, що зустрічі були конструктивними, були достатньо конкретними. Тому ми налаштовані на подальшу співпрацю. Дуже дякую за вашу підтримку, шановні колеги народні депутати!
Дякуємо, Володимире Борисовичу, за участь в нашому засіданні, урядовцям. Дякую, колеги, за прийняття важливих рішень по змінах до Бюджету 2016 року. А зараз згідно Регламенту я оголошую 30-хвилинну перерву до 12.35. О 12.35 ми зберемося в залі для продовження нашої роботи.
Шановні колеги, час, відведений для перерви, завершений. Ми переходимо до розгляду наступних питань порядку денного. У нас наступних є два питання з розділу освіти. І, шановні колеги, це питання великої ваги: один – про освіту законопроект, другий – про вищу освіту законопроект, які довго готувались. І я зараз прошу вас підтримати перехід на розгляд цього питання і справді прошу всіх зайти в зал. Зараз я поставлю пропозицію за скороченою процедурою. Я прошу, колеги, усіх зайти в зал, приготуватись до роботи. Будь ласка. Зараз наступні стоять закони: (3491) проект Закону про освіту і (3312) проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту". Я ще раз кажу, якщо ми увійдемо в годинне обговорення, ми можемо не встигнути цього зробити. Я зараз буду ставити скорочену процедуру, але для того просто треба, щоб були люди, які могли б проголосувати. Тому запрошую всіх в зал, прошу зайти в зал і приготуватись до голосування. У нас сьогодні надзвичайно важливий порядок денний, щоб ми змогли пройти його максимально, нам необхідно просто працювати інтенсивніше. Колеги, будь ласка, заходимо в зал. Колеги, ми можемо перейти до голосування? Я ставлю пропозицію про розгляд проекту Закону про освіту (3491) за скороченою процедурою, колеги. [[Шум у залі]] Нема людей, так. Тоді давайте почекаємо. І прошу голів фракцій запросити депутатів у зал. І прошу секретаріат запросити депутатів у зал. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою проекту Закону про освіту (номер 3491-д, депутатський). Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. [[12:45:35]] За-121 Колеги, будь ласка, зайдіть в зал, я ще раз поставлю на. я ще раз поставлю цю пропозицію. Колеги, я ще раз поставлю, якщо не буде голосів, ми підемо по повній процедурі, колеги. Отже, я ще раз ставлю пропозицію розгляду за скороченою процедурою 3491, доопрацьований. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Якщо не буде підтримки, перейдемо до повної процедури. Будь ласка, прошу підтримати. Прошу голосувати, за скорочену процедуру прошу голосувати. [[12:46:47]] За-133 Рішення не прийняте, колеги. Ми переходимо по розгляду за повною процедурою. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича. Запрошую до доповіді, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, шановна пані міністр, сьогодні ми маємо нагоду ухвалити стратегічний для сфери освіти документ, доопрацьований Комітетом з питань науки і освіти до повторного першого читання, це проект 3491-д. Представлена нова редакція проекту закону є результатом доопрацювання робочою групою комітету підготовленої Кабінетом Міністрів України проекту закону. До робочої групи входили представники різних міністерств, відомств, зокрема, Міністерство освіти і науки України, Національна академія педагогічних наук України, Центрального комітету профспілки України, громадськості. Це консенсусний системний документ, який узгоджує інтереси представників різних ланок освіти. Комітет, працюючи над законопроектом, намагався зберегти базові цінності чинного закону, який стосується забезпечення прав людей на освіту, державні соціальні гарантії для вчителів, безкоштовні підручники, а також запропонувати системне реформування системи освіти. Законопроект містить цілу низку новацій. Перше. Це впровадження вперше в Україні, це провадження інклюзивної освіти. Друге. Визнання формальної, неформальної та інформальної освіти і можливості конвертації одна в одну. Третє. Територіальна доступність повної загальної освіти, в тому числі опорних шкіл, створення освітніх округів. Четверте. Це створення профільної старшої школи у вигляді професійного або академічного ліцею. П’яте. Це надання права навчальним закладам створювати освітні комплекси. Це дуже важливий момент, бо ми повинні для дітей створювати освітні середовища, де він має можливість формувати власну освітню траєкторію. Шосте. Запровадження громадського контролю і нагляду в освіті всіх рівнів. Сьоме. Оновлення системи забезпечення якості відповідно до європейських вимог. Це означає створення окремого органу державної влади з контролю за якістю освіти незалежних установ з оцінювання якості освіти. Тобто ми пропонуємо інструменти, які на ринку освітніх послуг будуть показувати людям якість відповідної освіти. Дев’яте. Забезпечення державного громадського управління закладами освіти, зокрема у сфері повноважень батьківських об’єднань для роботи шкіл. Десяте. Впровадження системи освітніх професійних кваліфікацій, створення Національного агентства кваліфікацій, яке буде здійснювати зв’язок освіти з професійним середовищем. Одинадцяте. Це впровадження сертифікацій педагогічних працівників з метою підвищення якості викладання. Дванадцяте. Унормовується дотримання академічної доброчесності, що сьогодні є для нас всіх дуже важливе. Бо проблема плагіату, вона вже виходить на відповідний рівень. Тринадцяте. Закріплюються соціальні права і гарантії здобувачів освіти, а також педагогічних, науково-педагогічних працівників. Чотирнадцяте. Декларується академічна та фінансова автономія закладів освіти. Я кажу, декларується, бо за це потрібно боротись. Окрім того, документ дозволяє запустити системну реформу загальної і середньої шкіл. освіти. Сьогодні діти у школі перевантажені, і ми це все знаємо, великою кількістю предметів, значним обсягом домашнього навчання. І тому нам потрібне повне переформатування змісту шкільної освіти, не пониження рівня, а переформатування, це є дуже важливим. Бо базові речі ми повинні залишити. В першу чергу оновити зміст шкільної фізико-математичної освіти. Це державні стандарти, навчальні програми, підручники, засоби навчання. Ми повинні не тільки збільшити кількість навчальних годин з математики і фізики, а зробити знання з фізико-математичних і природничих дисциплін реалістичним, придатним до використання в житті. При цьому наші діти мають отримати нові ключові компетенції: це й добрі знання однієї з іноземних мов, це вміння використовувати інформаційно-комунікаційні технології, це володіння навичками підприємницької діяльності і інші компетенції, які повинні забезпечити дитині розвиток життєвої і професійної кар’єри. У комітеті є окрім цього, є відповідна низка застережень, і ми з вами це повинні зрозуміти для того, щоб ми змогли після прийняття цього закону в першому читанні відпрацювати це між першим і другим читанням. Це наша велика відповідальність, бо просто прийняти текст закону – це замало. Ми повинні його прийняти так, щоб він був реалізований в Україні. І тому ми ще раз хочемо сказати, що нам повинно. ми повинні переглянути аспект пов’язаний і повернутись до норми, що система освіти в Україні повинна мати 7 відсотків ВВП. Це є дуже важливим. Міністерство освіти й науки переглянуло показники того, що необхідне для фінансування у 2017 році, бо перші цифри були – це 36 мільярдів і 2018 році – 66. Зараз після перегляду ми маємо необхідність на наступний рік з 7,5 мільярдів гривень за умови підвищення посадових окладів педагогічних працівників в галузі на два тарифних розряди, які ми зараз закладає в цей бюджет. Проект закону також повинен врахувати і, на мій погляд це те, що доопрацюємо в другому читанні, і є дуже важливі механізми вирішення проблеми міграції з регіонів України абітурієнтів та студентів, що може загрожувати катастрофічній нестачі трудових ресурсів у найближчому майбутньому. Ми повинні через закон зробити управління людськими ресурсами, яке реалізує збалансований підхід відповідно до територій. Третє. Є речі, які ми також можемо узгодити між першим, другим читанням, пов’язані з дефініціями "професійна", "професійно-технічна освіта" і так далі. Також ми хочемо сказати про те, що дуже важливим буде прийняття великої кількості підзаконних актів, актів Кабінету Міністрів України. І тут повинна бути велика, спільна робота. Далі. Є, ми це знаємо, і це також є на визначному рівні обговорення, - це проблема 12-річки. Я думаю, що є підходи, і, я думаю, ми також між першим і другим читанням зможемо знайти той консенсус, який дозволить врахувати сьогодні суспільну думку, суспільства. Також між першим і другим читанням ми можемо якраз розробити відповідну карту імплементації юридичну і фінансову. Це також важливо для того, щоб закон міг працювати. Комітетом з питань науки і освіти були отримати в цілому позитивні висновки на проект Закону "Про освіту" від НАН України, Інституту законодавства Верховної Ради України, Міністерства соціальної політики. До цих пір тільки Міністерство фінансів України має негативний висновок. Також комітет отримав цілу низку пропозицій від міністерств та інших центральних органів виконавчої влади щодо його доопрацювання. Наголошую: проект закону закріплює соціальні гарантії в освіті, демократичні правила управління, громадського контролю у сфері освіти і в цілому відповідає проєвропейському курсу нашої держави. Він враховує інтереси основних стейкхолдерів освіти, закладає можливості для кращого зв’язку освіти з ринком праці, а також формує нові цінності і орієнтири освітньої політики. Тому, шановні колеги, незважаючи на ті дискусії, які ми маємо, є пропозиція прийняти його за основу, після цього відпрацювати між першим і другим читанням всі дискусійні моменти. Дякую.
Дякуємо вам, шановний колего. Будь ласка, зараз згідно Регламенту є питання до доповідача, тому ви не відходьте від трибуни. Чи є запитання в залі? Запишіться, будь ласка. Чи будемо скорочувати і. Є запитання? Записалися. Будь ласка, шановні колеги. У нас три хвилини на запитання відводиться згідно повної процедури. Будь ласка, представник "Народного фронту" Река. Река.
Прошу передати слово Тарасу Кременю.
Будь ласка, Тарасу Кременю увімкніть мікрофон.
Вельмишановний пане доповідачу! Я дякую вам за широке і розлоге пояснення основних принципів цього законопроекту. Я хотів би, щоб ще раз ви нагадали нашим колегам у парламенті про те, що він має надзвичайно важливе значення для реформування системи освіти, що він є базовим, від якого ми почнемо приймати за основу такі важливі законопроекти як "Про професійну освіту", "Про дошкільну освіту", що він є основним для того, щоб у 2017 році ми зі збільшенням формату фінансування закладів освіти все-таки змогли оптимізувати і зробити нашу систему освіти конкурентоспроможною, сучасною і проєвропейською. Дякую.
Будь ласка, відповідь.
Дякую, Тарас Дмитрович. Ще раз хочу нагадати, що в зв’язку з прийняттям Закону "Про вищу освіту" два роки тому у нас зараз технікуми й коледжі, тобто І і ІІ рівень провис. Вони зараз ніде. І якщо ми приймаємо цей закон, це означає після цього ми маємо можливість прийняти ще два спеціальні закони: Закон про базову професійну освіту і Закон про вищу професійну освіту, які стикуються з цим законом. І це вирішує питання легалізації роботи профтехосвіти, а також віднесення технікумів і коледжів до зони вищої профтехосвіти. Це є дуже важливим, бо якщо ми не зможемо це прийняти, нам необхідно буде приймати доповнення до Закону "Про вищу освіту" і продовжувати термін працювання технікумів і коледжів. Дякую.
Будь ласка, пан Курило, від "Блок Петра Порошенка". Ваше запитання.
Курило, "Блок Петра Порошенка". Шановний Олександре Володимировичу! Да, ґрунтовна доповідь ваша, і я зазначу, що діючий Закон "Про освіту", який працює вже більше 15 років, він зіграв свою позитивну роль в тому, що ми зберегли найкращі надбання нашої освіти і примножили їх, і сьогодні українська освіта, вона в руслі європейської світової освіти вона не пасе заднього. Але час іде і необхідно змінюватися, і сьогодні усі ланки освіти, вони потребують реформування, тому що цей закон базовий ми закладаємо ним підвалини дії освіти на багато років. Так от скажіть, будь ласка, комітет готовий працювати за прискореним регламентом, тобто два тижні, чи по повній хочете провести підготовку до другого читання?
Дякую. Шановний Віталій Семенович, я хочу сказати про те, що для того, щоб ми результативно прийняли у другому читанні цей закон, необхідна нормальна процедура для узгодження всіх питань. Тому, я думаю, що разом комітет спільно з Міністерством освіти, спільно з Міністерством фінансів України зможе доопрацювати всі дискусійні моменти для того, щоб при другому читанні у нас було результативне голосування. Дякую.
Дякуємо. Запитання до доповідача закінчені, шановні колеги. Ви можете, пане доповідач, поки іти на ваше робоче місце. І зараз має бути співдоповідь, її в нас за Регламентом не передбачено до цього законопроекту, тому виступи від фракцій. Я прошу представників фракцій записатися на виступи і також я пропоную по дві хвилини, щоб ми обмежилися виступами, щоб заощадити час і переходити потім до обговорення інших законопроектів. Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" пані Суслова, ваше слово. Пані Ірина надає Віктору Михайловичу Пинзенику. Прошу, пане Пинзеник.
Шановні народні депутати, давайте задамо собі дуже просте питання. З якою метою ми здійснюємо видатки бюджету? Для чого ми робимо фінансування? Мета: витратити гроші чи отримати результат. Якщо отримати результат, то очевидно фінансування має бути спрямоване на отримання цього результату. На жаль, до цього часу у нас фінансування всіх бюджетних сфер, включаючи освіту, ми фінансуємо процес, ми фінансуємо штати, метри, опалення і так далі. А де ж результат? Ми не створюємо стимулів розвитку системи, ми консервуємо систему. Чи дає відповідь Закон "Про освіту" на це питання? Ні. Він консервує існуючу систему. Бо система потребує зовсім інших підходів: ми повинні відмовитись від фінансування видатків, від освоєння коштів і перейти на оплату послуг, продукту. Кінцевим продуктом в освіті є високоосвічений спеціаліст, навчена дитина, і цій меті має відповідати фінансування. Ви не поправите ці речі у другому читанні, бо мова йде про зміну філософії. Ви не можете це в режимі другого читання поправити. Ще одна фінансова проблема, яку я хотів зачепити. Це є закон, чому я наполягав на повному читанні цього закону? Це, по-перше, системний закон, а по-друге, ціна цього закону – повна версія реалізації 160 мільярдів гривень. Вдумайтесь в цю цифру. І що б ми не робили поетапно, як би не запускали, це величезна сума. Я б, можливо, мовчав, якби ті кошти були, але цих коштів немає. Де їх узяти? Ми живемо з бюджетом, який має дірку 100 мільярдів. Цьогорічний бюджет – не виняток. Проект бюджету, який подав нам Кабінет Міністрів, має дірку 100 мільярдів гривень. Ми що, знову хочемо фінансувати влізання в борги? Хочу нагадати, що ще зовсім недавно українські борги оцінювались.
Дайте завершити, 30 секунд, будь ласка.
Зараз українські борги не мільярдами оцінюються, а трильйонами. Оперативні дані: борг України 1,7 трильйона. На кінець наступного року за даними, які дав нам уряд в бюджеті, український борг буде 2,3 трильйона. Ми що думаємо, борговим фінансуванням ми комусь щось додаємо? Ні. Влізанням в борги ми ніколи нічого не додаємо, ми відбираємо – відбираємо майбутнє. Тому я прошу утриматись від голосування за цей закон.
Дякуємо. Будь ласка, пан Литвин. Народний депутат Литвин від "Волі народу". Володимир Михайлович, просимо вас до мікрофону.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Я прошу вас, дотримуйтесь регламенту. Отак, похапцем системний закон розглядати, Верховна Рада не підтримала, але ви по-своєму ставите 2 хвилини. Давайте будемо діяти за регламентом. І по новому поставте час, будь ласка. Давайте дамо собі відповідь на конкретне запитання. Коли суспільства країн здійснювали прорив? Вони здійснювали тоді, коли робили ставку на мізки, коли робили ставку на науку. І забезпечували відповідне фінансування як системи науки і освіти, так і тих, хто здійснює наукову роботу і здійснює викладацьку роботу. Чи є у нас державна увага до цієї проблеми? Я думаю, немає, бо Міністерство освіти не може вирішити цю проблему, оскільки воно не є Міністерством фінансів. Приклад простий. Ми прийняли Закон про вищу освіту, він "провисає". Ми прийняли Закон про наукову і науково-технічну діяльність, він не працює. Наука в Україні в особі Національної академії наук умирає! І я думаю, тут багато зацікавлених, щоб вона зачахла остаточно і щоб Україна перетворилась повністю на сировинний додаток. Відносно цього закону. Він має загальносуспільне звучання. І натомість у нас бажання похапцем його розглянути. І взагалі прозвучала дика пропозиція не приймати цей закон. У мене пропозиція інша. Оскільки це результат роботи наукової і педагогічної громадськості, прийняти його за основу і продовжити роботу з ним, цим законом. Але записати в прикінцевих положеннях цього закону, коли ми його приймемо, що він набирає чинності за однієї умови. Коли буде виконуватись норма закону про фінансування в обсязі 7 відсотків. Інакше нам не потрібно приймати закони заради законів. Дякую.
Дякую. Ви, до речі, вклалися в дві хвилини, шановний доповідачу. Будь ласка, а зараз пані Войцеховська. Зараз пані Войцеховська, коли дійде до фракції "Батьківщина", звичайно, ми врахуємо ваше побажання. Пані Світлана, будь ласка, від "Народного фронту". З місця мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу подякувати всім авторам і зокрема особисто Лілії Михайлівні Гриневич, міністрові освіти, яка на протязі декількох років працювала системно над написанням цього закону. Цей закон настільки системний, що він закладає основи нашої середньої освіти. І дуже цікаво те, що були введені декілька понять, яких до цього часу не було взагалі в системі середньої освіти, зокрема це "інклюзивне навчання". Але хотілося б бачити, щоб в структуру освіти було закладено не тільки відношення до інклюзивного навчання, а введені поняття недискримінації в освіті взагалі. Зокрема питання компетентності, які знаходяться теж у цьому законі і які закладають основи для розвитку і виховання наших дітей, відсутнє таке питання як гендерний компонент. Теж хотілось би звернути увагу на те, щоб серед ключових компетентностей у сучасній людині було питання здатності усвідомлювати рівні можливості та гендерні проблеми. Я би дуже просила розробників включити ці питання до другого читання. Я знаю, що на сьогоднішній день Міністерством освіти розроблена хороша Стратегія гендерної освіти в Україні і вона зараз знаходиться на розгляді у Кабінеті Міністрів. Я закликаю всіх народних депутатів проголосувати за системний закон, підтримати і до другого читання внести правки. Дуже дякую.
Дякуємо вам, шановна пані Світлана. Зараз від фракції "Батьківщина" лідер Юлія Тимошенко. І вони просять 3 хвилини. Будь ласка, пані Тимошенко. Ви з трибуни чи з місця? З трибуни.
Шановні колеги, я хочу сказати зразу, що в цілому наша фракція підтримує концепцію цього закону, підтримує всі напрямки, які в ньому закладені, але до другого читання ми, безумовно, дамо всі необхідні зауваження і пропозиції. Про що я зараз хотіла би сказати. Що до партії "Батьківщина" звернулися профспілки освітян і науковців, звернулися просто з сигналом "SOS". Це дійсно те, що потребує уваги сьогодні парламентського корпусу. Що вони говорять. Вони говорять про те, що за останні два з половиною роки все, що стосується освіти, науки, доведено до крайнього стану стагнації. Наприклад, вони проаналізували разом з нами, скільки в твердій валюті, в доларах США були видатки на початку 2014 року на освіту і науку, і скільки планують на 2017 рік. І вийшло, що на початок 2014 року на освіту виділялося 13,2 мільярда доларів, а зараз на 2017 рік всього 5 мільярдів доларів. Це катастрофічно, більше ніж в 2 рази зниження видатків на освіту і науку. Крім того, вони підняли питання про те, що не маємо ми права знижувати показник, який буде формувати видаткову частину бюджету на освіту і науку, мусить залишитися 10 відсотків валового внутрішнього продукту, а не 7. І взагалі пріоритет освіти і науки, він для всього світу є очевидний, а те, що ми загнали це абсолютно в стан стагнації це не робить країні честі. Ми займаємо з вами 6 місце по рейтингам Організації Об’єднаних Націй за рівнем освіченості нашої нації, нашого народу. І ми не можемо цей показник практично зруйнувати. І тому я хотіла би, щоб ви також звернули увагу, про що говорять вчителі, вони говорять про те, що статус вчителя понижений просто до нуля. І, якщо сьогодні вчитель приходить на робоче місце вперше, то йому ставлять заробітну плату 2 тисячі гривень, а поліцейським, детективам – це 10, 20, 30 тисяч гривень. І ми не можемо перетворювати Україну в поліцейську державу. Ми зобов’язані повернути вчителю статус його, його статус головної людини в нашій державі, тому що він виховує наших дітей. Я хочу звернути вашу увагу, що в цьому законопроекті не сказано про мінімальні заробітні плати вчителя. Вчителі наполягають, щоб була поставлена стартова заробітна плата першого рівня тарифної сітки не менше трьох мінімальних прожиткових рівнів і це те, що треба віддати їм, як належне. Крім того, цей законопроект про освіту мусить абсолютно точно бути.
10 секунд.
Політичної складової. Ви знаєте, що вперше там поставлена вимога, що кожні п’ять років будуть звільняти директорів шкіл і директорів професійно-технічних закладів.
30 секунд, будь ласка.
Цього не можна робити. Директор – це авторитетна людина не тільки для школи, для громади, не можна підлаштовувати під вибори Президента призначення директорів шкіл. Ми "за" в першому читанні, але треба серйозно над цим працювати.
Дякуємо. Ще попросили слово фракції, які не встигли записатися. Будь ласка, Радикальна партія Ляшка, її лідер і потім від "Самопомочі" Олег Березюк. І в кінці матимемо можливість, звичайно, підсумувати профільний міністр Лілія Гриневич. Дві хвилини вам вистачить, ви казали, Олег.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Німецький залізний канцлер Бісмарк казав: "Той, хто не фінансує освіту, буде фінансувати будівництво тюрем". Схоже, що нинішній курс, який проводить влада, спрямований на те, щоб збільшувати тюрми, а не збільшувати чисельність українців, які мають достойну освіту. В першу чергу я хочу привернути увагу до проблем сільської освіти. Сьогодні закриваються масово школи в сільській місцевості під приводом економії бюджетних коштів і сільські діти позбавлені можливості отримувати достойні знання. Кого ми хочемо виростити? Коли в третьому тисячолітті, в цьому глобальному світі, ми можемо бути успішні як країна, як нація за однієї умови, коли у нас будуть сучасні знання і коли нація буде здорова. Що ми натомість бачимо? Скорочення видатків на освіту, на фізичну культуру, спорт, і результати виступу олімпійців в Бразилії показали, що коли немає грошей на спорт, тоді немає і досягнень. Тому ми вимагаємо від уряду припинити епідемію закриття шкіл, в першу чергу в сільській місцевості. Зекономте на прокурорах, зекономте на суддях, яким ви по 300 тисяч гривень в місяць зарплату призначаєте, але не економте на сільських дітях, на сільській освіті і на сільському вчителю. Наступне питання: система профтехосвіти. Ми вимагаємо в бюджеті наступного року передбачити державне фінансування закладів профтехосвіти. Адже місцеві бюджети не можуть фінансувати заклади ПТУ. Хто там навчається? Діти-сироти, діти з малозабезпечених сімей, діти найбідніші і позбавлені батьківського піклування. Яке ви маєте право позбавляти можливості дітей отримати трудові знання, трудову освіту для того, щоб реалізувати себе в житті? Тому фракція Радикальної партії вимагає радикального збільшення заробітних плат для освітян. І руки геть від освіти, від шкіл, від сільської освіти!
Дякую вам. Від фракції "Самопоміч" до слова запрошується Олег Березюк. Будь ласка, дві хвилини.
Вельмишановний пане Голово! Вельмишановна пані міністр! Шановні заступники міністра освіти! Держава повинна любити виключно грошима, вона не має більше нічого, щоб любити. Ви – фахівці, пані міністр і пане заступнику, фахівці високого рангу і професійності. Але ви такі самі заручники, як і весь український народ, безгрошів’я освіти. Цей закон є рамковим. Але ця рамка, на превеликий жаль, не наповнена картиною, ця рамка є порожня, тому що порожнє фінансування освіти. Воно було і раніше порожнє, протягом останніх десяти років хронічне недофінансування освіти, що мінімум на 20 відсотків, яке компенсувалося ким? Батьками, які купували в школу від туалетного паперу і до заміни вікон енергоефективних, і місцевих бюджетів. Що нам пропонують сьогодні? Нам пропонують закон, який треба приймати, бо він має філософію. Але нам кажуть, нам треба забрати ще в освіти з її субвенції, яка й так недофінансована на 20 відсотків, комунальні послуги і господарську частину. Завжди освіта фінансувалась, субвенцій вистачало на зарплати – 90 відсотків, 7-9 або 10 відсотків вистачало на енергоносії. Все решту дофінансовували батьки, які несуть освіту на свої плечах, і це правильно, і міста. А що робить держава? Держава що тільки економить, закриваючи школи? Закривати школи в високогірних районах вище на 600 метрів – це злочин. Тому що тих дітей до тих опорних шкіл неіснуючих не довезеш по бездоріжжю 20 кілометрів й 20 в іншу. Це треба збільшувати коефіцієнт фінансування гірських шкіл, тому що там є 15-20 дітей, які потребують опіки. Якщо мені хтось із заступників міністра каже, що можуть жити в інтернатах, то хай їхні діти живуть в інтернатах. Це є шкідлива річ.
Будь ласка, додайте одну хвилину, наполягає пан Березюк.
Тому це дуже важливо розуміти, що освіта дитини тримається на трьох стовпах: зобов’язання держави, зобов’язання місцевих громад – беззастережно і зобов’язання батьків. Але ці три компоненти мають бути державою спрямовані. Батьківські гроші мають вкладатися індивідуально в голову дитини своєї власної, міські гроші мають вкладатися у інфраструктуру покращення, а гроші держави мають забезпечувати базу. Тому, голосуючи за цей закон, ми маємо підтримати філософію того, що держава буде дбати про освіту. Ми маємо підтримати вчителя, який сьогодні каже, що він недооцінений не тільки по фінансах, а і по ставленню держави до нього як до професії. У перший рік цього року, коли деякі директори популярних шкіл не мають заяв вчителів до школи.
10 секунд.
Вони не хочуть туди йти, бо це професія, яка зневажається державою. Голосуємо за цей закон, але ставимо перед державою вимоги: повагу до людини і вчителя.
Дякуємо. Шановні колеги, ще не встиг записатися представник Опоблоку. І, будь ласка, з місця 2 хвилини Матвієнкову включіть мікрофон, будь ласка.
Матвиенков, 57 округ, город Мариуполь, "Оппозиционный блок". Уважаемые коллеги, мы, конечно, прекрасно понимаем о том, что наша система образования давно требует серьезного государственного подхода и изменений. Все это мы прекрасно видим и понимаем. Но мы понимаем и другое: что любые изменения, любые реформы должны быть связаны с изменением финансовых потоков, с наполнением любой реформы. Те цифры, которые назывались здесь, они вызывают определенные, действительно, опасения и тревогу в отношении того, что начатые нами реформы, чтобы они не превратились в очередной раз в мыльный пузырь. В первую очередь необходима социальная защита работников, которые представляют собой действительно школу: учителей, преподавателей, технических работников, которые работают в этой сфере. Систему финансирования. Мы ни один год говорили в отношении того, что их уровень заработной платы должен быть как минимум на уровне средней заработной платы в нашем государстве. Но, к сожалению, мы так до этого момента и не дотянули. Это один момент. Второе направление, которое требует внимания, - это материально-техническое обеспечение. Давайте будем сегодня говорить в отношении оснащения тех же кабинетов физики, химии, кабинетов трудов. Во что мы превратили на сегодняшний день эти кабинеты?! Вы зайдите – это исторические какие-то экспонаты, которые мы сегодня имеем в школе. На чем мы сегодня учим наших детей? Да, у нас есть достижения в компьютерных классах, но в большинстве своем мы отстаем здесь в этом развитии. Особое место мы уделяем совершенствованию педагогического процесса. Но и в этом мы должны понимать одну вещь, одну истину: директор школы как лидер педагогического процесса должен быть впереди этого процесса, а мы его превратили на сегодняшний день в завхоза, который занимается ремонтами, системой "Прозрачно", подготовкой каких-то финансовых документов, финансовых отчетностей. Ему некогда заниматься тем, чтобы анализировать, как осуществлен педагогический процесс на сегодняшний день. Поэтому в любом варианте нам на сегодняшний день необходимо думать, как подходить к системе реформирования средней школы. И нужно идти в этом направлении, но, еще раз подчеркиваю, только в первом чтении, внимательнейшим образом, с привлечением конкретных специалистов с мест, чтобы они вносили свои правки в этот.
Дякуємо. Від фракцій всі бажаючі виступили. Будь ласка, зараз запис. Вже виступив "Блок Петра Порошенка". А тепер зараз відбувається запис від народних депутатів України. Будь ласка. Шановні колеги, у нас представники фракцій мали по дві хвилини, тому ми теж давайте зараз регламент зробимо по дві хвилини. Але ми закладаємо на ці виступи стільки, скільки положено по Регламенту, і більше депутатів зможуть виступити. Будь ласка, Владислав Голуб передає Віктору Пинзенику від "Блоку Петра Порошенка". Прошу вас.
Шановні народні депутати! Чому я попросився ще раз виступити з цього приводу? Кілька речей хотів би ще раз додатково інформувати. Перша. От який стимул вчителя сьогодні дбати про якість освіти? Чи є якийсь стимул? Є одержимість. Є люди, які віддані справі. Але система фінансування ніяк не ув’язана з результатами. І нічого не зміниться, поки країна не перейде на інший принцип: замість фінансування утримання установ, має перейти на фінансування оплати послуг. Парадокс, що першим у цій справі. першу скрипку грає Міністерство охорони здоров’я, воно хоче перевести медицину на такий принцип фінансування. В освіті це зробити значно краще і простіше, в вищі навчальні заклади можна досить легко перевести на систему проплати послуг підготовленого фахівця. Але знов хочу наголосити, це філософія зовсім інша. І другий момент. Я чув багато виступів моїх колег. Правильні виступи. Але ви обговорювали бюджет, ви не обговорювали Закон "Про освіту". А у нас предметом є Закон "Про освіту". Я розумію розмови про фінансування освіти, якщо б ви обговорювали це питання при розгляді бюджету. Але не можна у відриві від ресурсів розглядати закон, який потребує в повному обсязі 160 мільярдів гривень. Я не веду дискусії зараз, скільки треба дати освітянам, цю дискусію треба вести до того бюджету, який подав уряд для розгляду. Я закликаю вас там це робити, бо законом. Якщо ми приймем тут рішення, то ми приймем гарну цукерочку. Але цукерка має тільки обгортку, а вчитель хоче бачити не обгортку, а йому треба реальний продукт дати.
Дякуємо. Будь ласка, Тарас Кремінь від "Народного фронту". З місця, я так розумію.
Да, з місця. Тарас Кремінь, "Народний фронт". Шановні колеги, я хотів би привернути вашу увагу ось до якої важливої речі. По-перше, закон про освіту, який ми зараз розглядаємо, є базовим в законодавчому забезпечені освіти. І від того, на скільки ефективно і якісно ми зможемо опрацювати його до другого читання і проголосувати в цілому, залежить на скільки ефективно ми зможемо підготувати такі законопроекти, як про професійну освіту, як про національну систему кваліфікації, тощо. Я абсолютно поділяю застереження наших колег в частині фінансового забезпечення цього документу, як і взагалі діяльності системи освіти України в цілому. Але хотів би звернути вашу увагу ось на що. На яких би виїзних засіданнях нашого Комітету освіти і науки ми не були, які б не проводили парламентські слухання і вчора у нас було відкрите засідання нашого комітету, де кожен із народних депутатів від різних депутатських фракцій і груп міг висловити свої побажання або застереження, всі побажання враховані. Нас зараз дивляться мільйони і учнів, і вчителів, і їхніх батьків, вони по-справжньому розраховують на те, що цей документ буде прийнятий сьогодні за основу. Тому я прошу консолідуватися всім залом, зрозуміти прекрасно, що цей документ є головним насправді на цьому тижні, він для нас є принциповим, бо разом із фінансуванням освіти, ми знаємо, що змінена тарифна сітка, разом із тим органи місцевого самоврядування додатково отримують освітню субвенцію на наступний рік, процес триває. Тому всі ризики, які є, ми готові опрацювати до другого читання. Прошу підтримати цей закон за основу. Дякую.
І вам дякуємо. Будь ласка, Максим Бурбак теж від "Народного фронту", вам слово.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх з тим, що ми сьогодні, зараз згуртувалися і проголосували за такий потрібний законопроект в першому читанні. Хочу нагадати, що разом ми всі приймали зміни у закон щодо вищої освіти, і тоді Лілія Михайлівна Гриневич була ще депутатом фракції "Народного фронту", керівником профільного комітету, і ми врахували всі позиції. Тепер вона, перебуваючи на посаді міністра освіти та науки, зробила все для того, щоб новий Закон про середню освіту було запропоновано залу і ми повинні зробити все, щоб між першим і другим читанням врахувати всі наші побажання і зробити головне – повернути освітян і довіру, і їх суть у формуванні майбутнього нашої нації. Тому давайте згуртуємось і разом підтримаємо даний законопроект в першому читанні, можливі зауваження між першим і другим читанням доопрацюємо. І, впевнений, що міністр освіти та науки пані Лілія Гриневич презентує нам даний законопроект у другому читанні, і ми всі його підтримаємо. Дякую.
Дуже дякую вам, пане Максиме. Будь ласка, від позафракційних пані Гопко.
Іро, прошу передати слово колезі.
Передайте, будь ласка, слово.
Шановні колеги, шановні народні депутати, сьогодні для нашої вітчизняної освіти дійсно історичний день. Сьогодні вирішується подальша доля великої серйозної галузі, яка буде визначати майбутнє нашої країни. Тому я перше, що хочу підкреслити, що фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Сьогодні окремі наші колеги висловлювали свої застереження, свої зауваження. Вони справедливі особливо в частині фінансування. І я вважаю, що ми свої зусилля повинні направити не на те, щоб сьогодні завадити прийняттю цього закону, а направити на те, щоб наша освіта в подальші наступні десять років була забезпечена тим фінансуванням, про яке ми сьогодні так багато говорили і говорили правильно. Друге, я хотів би звернути вашу увагу на те, що цей законопроект є принципово новий, відмінним від того, що діє останні п’ятнадцять років. Він направлений на інноваційні технології, він направлений на загальне упорядкування всієї нашої системи. Це закон базовий, і ми повинні його підтримати сьогодні в першому читанні для того, щоб запустити прогресивний процес у системі освіти, і не бути гальмом. Я думаю, що всі сьогодні в залі підтримують цей законопроект. Дякую.
І вам дякуємо, колего. Будь ласка, до слова запрошується Іван Крулько від фракції "Батьківщина". З трибуни буде.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Дійсно, у нас сьогодні на розгляді надзвичайно важливий законопроект. Це нова редакція Закону про освіту. Закон про освіту в чинній редакції, прийнятий ще в 1991 році, він уже морально застарів. І безумовно, нам потрібно врахувати всі ті позитивні моменти, нові ідеї, які за цей час з’явилися. Зокрема, дуже важливо і я абсолютно підтримую, і дякую міністру освіти пані Гриневич за те, що в цьому законі введені нові форми освіти, неформальна освіта, інформальна освіта. Це те, що сьогодні ми фактично йдемо в одну ногу з Європейським Союзом і з тими новаціями, які в цьому контексті визначаються і визнаються в Європейському Союзі. Безперечно, що цей закон треба голосувати в першому читанні. Але, в той же час, давайте подивимося, в якому становищі у нас сьогодні знаходяться вчителі. Праця вчителя в українській державі, на жаль, упосліджена. Вчителі фінансуються за залишковим принципом. Навіть на державні замовлення у профільні університети на факультети педагогічні у нас є недобори. Молодь не йде отримувати освіту вчителя, бо там надзвичайно низьке фінансове забезпечення. І в цьому контексті ми повинні добитися того, щоб вчитель фінансувався на найвищому рівні. Щоб на посаду вчителя були конкурси. І кращі з кращих молодих людей готували молодих українців. Уже в нашому залі згадували Бісмарка. Я згадаю ще одну цитату Бісмарка. Що саме вчителі виграють війни. Тому ми повинні навчати найкращих вчителів для того, щоб вони готували патріотів України, котрі не будуть захищати ДНРи і ЛНРи, а котрі будуть підтримувати українську державу, українські принципи і будуть готувати найкращих фахівців у різних галузях з молодих українських людей. Треба підтримати цей закон. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Безбах Яків Якович. Включіть мікрофон.
Я, безусловно, поддерживаю данный законопроект, поскольку считаю его новым, инновационным. Безусловно, сегодня наши школы до такой степени устарели, что о каком новом образовании идет собственно речь. Я поддержу, потому что здесь есть финансирование. Я поддержу, потому что здесь новые взгляды на подход к самой школе. Безусловно, сегодня то, что происходит в наших школах, вызывает массу негатива. Ну, возьмите, пожалуйста, эти поборы, о которых сегодня все говорят, но остановить этот процесс никто не в состоянии. Если раньше, скажем, были доходы у людей, то можно было там брать, и никто не возмущался. То сегодня это сплошь и рядом – доходы низкие, многодетность и по-прежнему директора школ собирают эти деньги. Надо эту практику порочную остановить. Ну, и безусловно, остается наполняемость самой школы. Где интерактивные доски, где там все новые подходы и компьютерные классы, о которых мы тут говорим? Их давно уже нет. Те, которые были, они уже давно морально устарели. Поэтому я за этот закон буду голосовать в обязательном порядке. Ну и радует, конечно, то, что в этом законе будет финансирование самого преподавателя. Потому что мы сегодня не можем говорить о хорошем образовании, если сегодня преподаватель не может сегодня себе позволить купить что-то из одежды или даже чтобы что-то покушать. Поэтому спасибо тем, кто подготовил данный законопроект. Я буду за него голосовать, потому что это первый шаг к тому, чтобы действительно навести порядок. Ну и два слова я про ПТУ все-таки хочу сказать. Мы в свое время садики разбазарили, а теперь детей некуда отправлять. В ПТУ сегодня практически уже нет общежитий. Нет общежитий! Как эти дети будут учиться, если они будут приезжать из дальних районов? Поэтому прошу министров в обязательном порядке посмотреть этот вопрос и запретить продажу, раздавать эти квартиры, комнаты непонятно кому, а оставить их детям.
Дякую вам. Будь ласка, Левченко Юрій Володимирович.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Я, по-перше, хотів би зазначити, що, на мою думку, загалом, якщо дивитися комплексно на весь законопроект, він, безперечно, покращує ситуацію порівняно з діючим законодавством, яке є, безперечно, застаріле і взагалі з іншої епохи. Проте, на превеликий жаль, у цьому законопроекті є низка суттєвих недоліків, які ризикують знівелювати всі його позитиви або навпаки зробити його більш негативне навіть, ніж діюче законодавство. Ну, по-перше. В діючому законодавстві вказано, що держава забезпечує бюджетні асигнування на освіту в розмірі не меншому 10 відсотків національного доходу, а також валютні асигнування на основну діяльність. А в цьому законопроекті пропонується, цитую: "В розмірі не меншому 7 відсотків валового внутрішнього продукту за рахунок коштів державних, місцевих бюджетів та інших джерел фінансування незаборонених законодавством". Відповідно одразу бачимо зменшення фінансування, що є абсолютно неприпустимо, воно в принципі і зараз такого фінансування немає, але виходить так, що такі зміни дозволяють юридично закріпити абсолютно неприпустимі і відверто злочинні недофінансування освітньої сфери. Так само є два дуже цікавих моменти. Тут в цьому законопроекті паралельно в "Прикінцевих" та "Перехідних положеннях" вносяться зміни до Господарського кодексу і до Закону України "Про управління об’єктами державної власності", де прописується така собі прогалина, яка буде дозволяти, по суті, приватизацію державних і комунальних освітніх закладів. Зараз чітко це заборонено в діючому законодавстві, а в цьому законі прописується така прогалина. Тому що прописують, що не підлягають приватизації, крім випадків встановлених законом. Тобто дозволяють можливість десь це прописати. Тому, я вважаю, що це абсолютно не пропустимо і таку річ треба до другого читання безперечно виключити. Пане головуючий, прошу додати 15 секунд, будь ласка.
15 секунд.
І останнє для того, щоб звісно не перетворити закон в позитивну бутафорію.
Будь ласка, останній виступ в обговоренні. Ага, 30 секунд, будь ласка, 30 секунд. Добре. Включіть Левченку 30 секунд завершити.
Для того, щоб цей закон не був просто позитивною бутафорією безперечно, де прописано багато норм, які не дають реального результату, то потрібно безперечно встановити мінімальне фінансування вчителів, мінімальну заробітну плату, яка була би гідна. Бо, якщо вчитель не фінансується належним чином, то, щоб ми в законах не прописували, жодної користі для того, реальної для дітей не буде. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз буде заключний виступ, потім буде заключне слово міністра, і ми перейдемо до голосування. Тому прошу депутатів закликати в зал, прошу змобілізувати максимально депутатів, які є зараз у Верховній Раді України. Зараз Кужель передає слово Сергію Соболєву, будь ласка.
Шановні колеги, я дуже добре пам’ятаю той час, коли прямо на зорі незалежності у 1991 році був ухвалений базовий закон. І, до речі, те, що він стільки років існує, не дивлячись на те, що в нього були внесені зміни, це свідчить про дуже гарну якість того, як він був розроблений. Без сумніву, за цей час з’явилася маса новел, я хотів особисто подякувати Лілії Гриневич за ту цільову програму незалежного оцінювання, як це було втілено в життя. І, я думаю, це приклад тих революційних, еволюційних підходів, які дозволяють дуже серйозно змінити систему оцінювання знань і підготовки фахівців. Але, мені здається, що наступив той період, коли нам треба вже не просто йти в руслі тих подій, які відбуваються, а коли нам треба дійсно переходити і суттєві зміни вносити в саму систему фінансування освіти. Мені здається те, що тут закладається перший камінчик до дуже великої справи, створення шкільних округів, на базі яких і буде власне відбуватися фінансування шкіл, всіх навчальних закладів. І саме це є закріпленням бази того, яким чином це фінансове забезпечення буде гарантувати, тому що ці кошти будуть під загальним контролем і батьківських комітетів, і комітетів шкіл це дозволить зробити наступний крок. Але це, я думаю, вже питання наступних років і це реформування нам треба буде робити так чи інакше. Саме тому наша фракція "Батьківщина" без сумніву підтримає цей законопроект. І, я думаю, що у нас є гарний шанс для того, щоб в майбутньому ми рухалися далі і, принаймні, закони діяли десятиліттями, а, головне, щоб вони виконувалися. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершене. Зараз ми перейдемо до голосування, тому я прошу всіх зайти в зал. І зараз три хвилини заключне слово я надаю міністрові освіти пані Лілії Гриневич. Будь ласка, включіть мікрофон пані Лілії.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Шановні глядачі! Для нас справді дуже важливий сьогодні день у Верховній Раді України, тому що ми йшли до нього впродовж трьох років. Бо цей проект закону – напрацювання величезної кількості і експертів, і громадськості, яка це вже обговорювала. Тобто це документ, який справді дуже довго визрівав. Я перш за все хочу вам подякувати за щире вболівання за освіту в Україні, тому що зараз при обговоренні це було справді чути. Ми, без сумніву, як Міністерство освіти і науки дуже зацікавлені у збільшенні фінансування. Але я хотіла б привернути вашу увагу, що в цьому законі є багато норм, які не потребують багато грошей, але, якщо зараз закон не буде прийнято лише через те, що у нас є побоювання в цьому залі з приводу можливого нефінансування, ми знову законсервуємо систему освіти, яка вже давно не відповідає вимогам ХХІ століття і вимогам наших дітей і молоді. Я хотіла б зауважити, що коли ми говоримо, що тут в залі звучала думка про 160 мільярдів, необхідних для виконання цього закону. Насправді в "Перехідних положеннях" є чітко визначено, як будуть вводитися в дію поступово норми закону. Наприклад, стаття 61 цього закону фіксує рівень оплати вчителя, де сказано, і пропозиція є, що посадовий оклад вчителя дорівнює трьом мінімальним заробітним платам. Це є в Законі в статті 61. Зрозуміло, що ми не можемо це зробити зараз, і ніхто цього не може забезпечити, але в "Перехідних положеннях" ми пропишемо, яким чином ми йдемо до цього показника. Далі. Вже цього року ми запропонували просування по єдиній тарифній сітці на два розряди вперед для педагогічних працівників. Це також вагомий крок у підвищенні соціального статусу. Ми як Міністерство освіти й науки готові співпрацювати з народними депутатами, Комітетом з питань освіти й науки, Комітетом з питань бюджету, щоб між першим і другим читанням відпрацювати цей законопроект в усіх нюансах, ми відкриті до ваших поправок. Давайте все-таки змінимо систему освіти України на краще для наших дітей і молоді, щоб вона відповідала сучасним вимогам і очікуванням суспільства. Прошу підтримати цей законопроект.
Дякую, пані Лілія. Шановні колеги, прошу заходити в зал і займати місця. Я хочу вам наголосити, що цей законопроект це є результат системної роботи: і міністерства, і комітету – дуже довготривалої роботи. І ми його приймаємо лишень за основу. Всі, які є застереження, ми зможемо до другого читання внести. Що стосується фінансування, я наголошую, це урядовий законопроект, і, власне, уряд найбільш відповідає за те, може чи не може бути та чи інша галузь і той чи інший законопроект профінансований. Тому, я думаю, що є всі підстави нам зараз разом підтримати цей законопроект. Шановні колеги, дочікую ще. Будь ласка, так, заходимо. І я ставлю на голосування проект Закону про освіту номер 3491 за пропозицією комітету за основу, колеги, за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо, колеги. Закон про освіту (3491) за основу. "Д", 3491-д. [[13:42:07]] За-277 Рішення прийнято. Вітаємо Лілю Гриневич. Вітаємо комітет, пана Спіковського. Це було важливе рішення. Дякую вам. Але у нас буде ще один законопроект по освіті, тому залишиться ще в залі. Наступний законопроект, колеги, вже не є такий масштабний як був попередній – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо працевлаштування випускників. Тому я прошу колеги, проголосувати за його розгляд за скороченою процедурою. Він є не складний. Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати. [[13:42:55]] За-204 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, у мене велике прохання. Всі знають, у чому сутність цього законопроекту. Ми вперше повинні поставити крапку в існуванні примусової праці в Україні. Це нонсенс, це рудимент, який ще існує з часів радянської влади. Шановні колеги, у нас тільки студенти, які закінчують медичні коледжі і університети, мають і повинні примусово відпрацьовувати. Все, більше, інших спеціальностей немає. Ми врахували – я звертаюсь до фракції "Самопоміч", - ми врахували поправку вашого народного депутата пані Сисоєнко. І, таким чином, ми вирішили те питання, оскільки ви не голосували в попередній раз. Шановні колеги, зараз давайте ми всій країні покажемо приклад того. що децентралізація повинна відбуватись так, щоб місцева влада йшла в університет медичний, домовлялась зі студентами, давала їм житло, давала їм заробітну плату, для того щоб вони там працювали. Ви уявляєте собі, ви віддасте свою дитину доктору, який працює за примусом? Шановні колеги, такого вже ніде не існує. Тому давайте сьогодні поставимо крапку в цій ганебній практиці, коли ми примусово вимушуємо наших дітей відпрацьовувати. І ще одне, дуже важливе. Хтось каже, що "але ж вони навчаються за державні кошті". Так, за державні кошти, але за державні кошти всі навчаються, але людина йде, працює – і через податки повертає ці кошти. Тобто освіта інвестує людину, а людина після цього своєю роботою це відповідає. Але примусова праця – це ганебно. І тому я дуже прошу всіх вас, незважаючи на наші політичні розбіжності, проголосувати "за" і показати, що ми, дійсно, поважаємо освіту і поважаємо права людини. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Чи є бажаючі виступати? [[Шум у залі]] Будь ласка, включіть два – "за", два – "проти". [[Шум у залі]] Включіть два – "за", два – "проти", колеги. Це законопроект, який всіма підтримується, але чи є бажаючі виступати. Тільки я прошу бути дуже лаконічними, колеги. Дуже лаконічними. Будь ласка, Соболєв Сергій, "Батьківщина".
Прохання Богдану передати.
Наступний – Кремінь Тарас Дмитрович.
Руслан Богдан, фракція "Батьківщина". Нам на розгляд винесений законопроект, який скасовує такий ганебний спадок. ганебний спадок радянського минулого, як розподіл випускників. Ще в 1996 році Конституція України гарантувала безоплатну вищу освіту. Безоплатна – це така, за яку не слідує будь-якої оплати в будь-якій формі, у тому числі і у вигляді обов’язку відпрацьовувати певний час за розподілом. Тому фракція "Батьківщина" підтримує цей законопроект і буде голосувати "за". Дякую.
Кремінь Тарас Дмитрович. І дякую вам за лаконічність. Будь ласка, пане Тарас.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Я хочу звернути увагу наших колег, що цей законопроект підготовлений повним складом Комітету з питань науки і освіти. Ми, справді, хочемо створити і створимо прекрасні умови для працевлаштування наших випускників. З іншого боку, ми відкриваємо шлюзи для органів місцевого самоврядування створити належні умови для наших молодих випускників в питанні надання і створення комфортних умов під час їхнього першого робочого місця. Тому звертаюся до керівників органів місцевого самоврядування, керівників і представників об’єднаних територіальних громад здійснити всі необхідні повноваження і рішення, щоб закласти в бюджеті на наступний рік належні кошти для створення умов для молохи випускників педагогічних навчальних закладів, медичних закладів тощо. Фракція "Народного фронту" голосує "за". Дякую.
Дякую вам. Кишкар Павло. Будь ласка, включіть мікрофон.
Прошу передати Миколі Фролову.
Шановні колеги, цей законопроект народився із практики, він іде від конкретної практики практично всіх вищих навчальних закладів країни, закладів всіх типів. Ця норма, яка закладена у цьому законопроекті, давно потребувала регулювання, вона складала проблеми для великої кількості випускників, вона складала проблеми для вишів і сьогоднішнє її унормування, це буде наступний крок до утвердження сучасної освіти в нашій країні. Закликаю всіх підтримати цей законопроект.
Дякую. Заключний виступ зараз буде, прошу всіх зайти в зал. Заключний виступ передає слово Долженков Ігорю Шурмі. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я би хотів звернутися до всіх тих людей, які сьогодні натиснуть зелену кнопку "за". Сьогодні стоїть на кону питання не освіти і науки, і не питання вищих учбових закладів, сьогодні на кону питання здоров’я і життя населення, за яке відповідають медичні працівники, а це означає – лікарі і медичні сестри. А ви сьогодні знаєте, що в Україні бракує 40 тисяч медичних працівників, 20 тисяч лікарів і 20 тисяч медичних сестер? А ви знаєте про те, що сьогодні держава знає про проблеми надання медичної допомоги у сільській місцевості і в районах, про брак таких вчителів, лікарів? А ви знаєте про те, що держава кожного року на підготовку 27 тисяч лікарів і 45 тисяч медичного персоналу середнього фінансує 10 мільярдів гривень, це як мінімум, більше, і держава має і юридичне, і моральне право скерувати тих молодих фахівців на роботу там, де сьогодні є відсутній лікар. Ми на сьогоднішній день хочемо зробити, знаєте, таку ноу-хау по-українськи – держава платить за навчання, а ви ідіть і працюйте. А сьогодні ті, хто переживає за своє село, той, хто на мажоритарці, ви знаєте, що ніхто із випускників не поїде на село сам, ніхто. Де ви таких найдете? А ви знаєте, що в Польщі сьогодні бракує десятки тисяч лікарів, а в Швеції бракує рентгенологів, і всі відкривають двері і спрощують нострифікацію дипломів, і говорять: приїжджайте з України. Це, виходить, Україна готує фахівців для закордону, це Україна готує фахівців для обласних центрів, а не має права їх скерувати там, де воно потрібно. Цей законопроект, можливо, буде корисним і потрібним, якщо люди будуть платити за своє навчання, а не держава. Відпрацюйте схему фінансування кредитів на навчання, тоді можна голосувати "за". А так не можна.
Дякую, шановні колеги. Ми завершуємо обговорення, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти свої місця, приготуватись до голосування, будь ласка. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо працевлаштування випускників (номер 3312-д) за основу, за основу. Комітет дав мені пропозицію за основу і в цілому. Я ставлю за основу і в цілому за пропозицію комітету. Хто підтримує, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати. [[13:51:23]] За-236 Рішення прийняте. Шановні колеги, я прошу мене зараз послухати одну хвилинку. Колеги, я прошу уваги. Зараз будуть надзвичайно важливі голосування. Колеги, через п’ять хвилин я поставлю на голосування ряд законопроектів, по якій були вимоги фракцій стосовно включення в порядок денний для прийняття рішення. Серед них буде законопроект, по якому підписані голови всіх фракцій, 5050. Поміж них буде законопроект 5067 антирейдерський. Поміж них буде законопроект 5123, 4727. Включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Нагадую, за Регламентом ми маємо на ранковому включити в порядок денний сесії, щоб після обіду розглядати, колеги. Увага, зараз мені доносять останні законопроекти, але через п’ять хвилин ми будемо голосувати. Прошу всіх зайти в зал. Зараз ми розглянемо дуже короткий простий законопроект, поки принесуть ці законопроекти, який є наступний в порядку денному, який підтримують всі фракції, там майже немає поправок. Це дві хвилини він займе, 3504. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення". Я запрошую до слова доповідача – Сюмар Вікторію Петрівну від комітету. Прошу, дуже лаконічно. Після нього ми перейдемо до голосувань включення в порядок денний сесії. Пані Вікторія, прошу, дуже лаконічно. Будь ласка.
Шановні колеги! Законопроект до другого читання підготовлений комітетом. Нам надійшло 11 поправок. Мова йде про універсальну програмну послугу. Ми змінюємо порядок її формування. І в такий спосіб унормовуємо власне умови для кращого існування сьогодні телерадіопростору українського. Оскільки у нас сьогодні є ціла низка преференцій на адресу кабельних операторів. Але ми мало створюємо умов для тих людей, які створюють контент саме для журналістів, для редакторів, для телеканалів, для радіостанцій. Власне законопроект на це спрямований. Я готова по поправкам говорити.
Дякую. Шановні колеги, всі правки, які були подані, вони були враховані. І я думаю, що ми можемо перейти, це загальнооб’єднуючий законопроект, до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до закону України. Є правки?
Так, є правки.
Вибачте, вибачте. У мене зазначено, всі підтримані.
Ні-ні.
Будь ласка, Данченко, одна хвилина. Але дуже лаконічно, будь ласка, пане Данченко. Одна хвилина, включіть мікрофон.
Підпункт 2 пункту 1 розділу законопроекту доповнити такими речами, реченням: "Зазначені програми не є обов’язковими для провайдерів програмної послуги, що відповідно до ліцензії надають програмну послугу на всій території України".
Коментар комітету, будь ласка.
Прошу.
Комітет пропонував відхилити дану поправку. Прошу зал визначатися.
Дякую, колеги. Якщо ви, наполягають на голосуванні? Данченко наполягає на голосуванні? Так, це яка правка, який номер? Віка, який номер правки?
Це друга поправка.
Хто підтримує поправку номер два, прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, прошу проголосувати, хто підтримує. Комітет проти. [[13:55:00]] За-191 Правка не прийнята. Колеги, обговорення завершене. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (номер 3504) в другому читанні. [[Шум у залі]] Я ж кажу, підніміть руки, у кого є правки? Прошу Левченко, 1 хвилина. Будь ласка, остання правка. Левченко, 1 хвилина. Ще є, так? Добре. 5 правка. Левченко, будь ласка.
Всі приватні телеканали в Україні належать насправді кільком особам, найбільше канали, що яскраво засвідчує монополізацію цієї галузі. Надання телеканалам права обирати можливість бути включеним до універсального пакету прав чи ні, призведе до можливості зловживання ними своїм монопольним становищем на ринку, надмірного зростання платежів з боку провайдера правних послуг на користь приватних телерадіокомпаній. І ці додаткові витрати провайдерів в свою чергу будуть перекладені на плечі всіх телеглядачів. Законопроектом декларується плюралізм інформації та доступу споживачів до неї. Водночас зростання абонентської плати за телебачення призведе до відмови споживачів від телебачення або пошуку шляхів мінімізації таких витрат. Такий стан речей аж ніяк не сприятиме плюралізму та доступності інформації. Крім того, нагадаємо, що Суспільне телебачення в Україні не сформоване і посилання на нього в законопроекті передбачене та не забезпечить плюралізму та доступності інформації. Відповідно пропозиція – забрати ці канали з універсального пакету послуг – абсолютно лобістська і неправильна, спрямована на перекладення витрат на звичайних телеглядачів. Закликаю забрати цю пропозицію. Дякую.
Будь ласка, Вікторія Сюмар.
Це, однозначно, європейська норма, саме так це працює, як ми пропонуємо, в усіх країнах Європи. І для того, щоб вони належали всім олігархам, ми власне і пропонуємо цю норму. Дякую. Комітет відхилив. Я пропоную голосувати проти.
Комітет проти. Я ставлю на голосування правку номер 5. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати, будь ласка. [[13:57:08]] За-156 Рішення не прийняте. Колеги, остання правка. Одна хвилина, колеги. Будь ласка, заходіть в зал. Опанасенко, 7 правка. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, наша поправка номер 7. Взагалі, якщо подивитись на цей закон, це головна задача – взяти гроші від чверті населення за безкоштовний контент. За. Приблизно абонентська база кабельників – це 4 мільйони. Порахуйте приблизно, 10 гривень з кожного на місяць- це пів’ярду для наших олігархічних телеканалів. Вам вирішувати, але це повна нісенітниця підтримувати неефективний бізнес наших олігархів коштом простих споживачів. Будь ласка, підтримайте 7 поправку, вона прибере можливість дискримінувати користувачів кабельної послуги, тому що, якщо контент розповсюджується через супутник, через ефір безкоштовно, він не може бути платним через кабельну мережу. Будь ласка, підтримуйте поправку. Дякую.
Вікторія Сюмар.
Ну, в цьому точно не зацікавлені кабельні оператори, ринок яких, на жаль, на порядок більший ніж ринок телеканалів. Люди, які створюють контент сьогодні не можуть отримувати за це гроші тоді, як за це отримують кошти ті, хто технічні надає умови. Це абсолютно ненормальні умови. Комітет проти.
Дякую. Шановні колеги, хто підтримує поправку номер 7, комітет проти неї, прошу голосувати, хто підтримує 7 поправку. [[13:58:51]] За-151 Поправка не прийнята. Колеги, даний законопроект. Шановні колеги, я зараз дам ще цю поправку, пане Юрій. В нас стоять просто надзвичайно важливі закони, ми зараз не зможемо в них ввійти. Пане Юрій, будь ласка, дуже лаконічно, дуже лаконічно. Включіть мікрофон.
Дякую. Ну, по-перше, пане головуючий, я дію згідно Регламенту. Згідно Регламенту зобов’язаний надавати поправки. Так само згідно минулого закону, який ви були зобов’язані поставити виключно в першому читанні, бо я до вас підійшов і вам сказав офіційно, що я заперечую прийняття в цілому. Але ви порушили Регламент і поставили в цілому. Згідно цього буде постанова відповідно. Так от щодо цієї моєї поправки. Вона стосується того самого питання, які я раніше оголошував. Я просто хотів би доповісти людині, яка доповідає з того приводу, насправді, в Західній Європі в безкоштовних послугах є не один суспільний канал, а від 5 до 10 в різних країнах. Не розказуйте тут людям відверту неправду. Ви зараз запропонуєте поставити в найдешевшому пакеті виключно суспільне мовлення, яке по суті в Україні не існує, його ніхто не дивиться, воно не цікаве, невідомо коли воно з’явиться. А натомість всі інші канали ви пропонуєте підняти значно дорожчі послуги, тим самим обмеживши доступ людей до інформації, ще більше ніж зараз вони обмежені. Тому я прошу, будь ласка, цю норму з цього проекту виключити. Дякую.
Прошу, пані Вікторія.
Ну, не треба вводити в оману, тому що те, що фінансується за бюджетні кошти, має бути надано безкоштовно, а далі все йде соціальний пакет, який домовляються за інші ресурси. Не треба це говорити зараз і лякати людей. Насправді мова йде про розподілення прибутків між кабельниками і телеканалами, і можливість телеканалам заключати договори, по суті, як плату за інтелектуальну власність. Давайте шанувати інтелектуальну власність, а не тільки залізо, зрештою. Проти підтримки цієї поправки.
Шановні колеги, хто підтримує правку номер 9? Комітет проти. Прошу проголосувати, хто її підтримує. Будь ласка, прошу проголосувати. [[14:01:17]] За-113 Рішення не прийняте. Колеги, ми завершили обговорення, прошу займати робочі місця. Колеги, цей законопроект велика робота комітету, який довго готував і давно від комітетів було звернення з приводу того, щоб ми прийняли його сьогодні після довгої роботи комітету і всіх фракцій. Це об’єднуючий насправді законопроект, який підтримують фактично представники усіх фракцій. Я прошу, колеги, зараз проголосувати, прошу підтримати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (3504) в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, будь ласка, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[14:02:10]] За-290 Рішення прийняте. Вітаю комітет. І, колеги, переходимо до включення в порядок денний, щоб ми після обіду могли розглядати питання. Колеги, дуже важливі питання. Питання перше: продовження мораторію на землю. У нас є три законопроекти. Питання друге: антирейдерський законопроект без обговорення. Товариство, лишень голосування, без обговорень, лишень включення в порядок денний для прийняття рішення, щоб ми після обіду могли його розглядати. Приймається, можу ставити? Отже, є три законопроекти, які передбачають врегулювання питання мораторію. Перший: 4727, народний депутат Ляшко. Хто підтримує включення в порядок денний для прийняття рішення, прошу проголосувати. Прошу підтримати, будь ласка. [[14:03:11]] За-277 Рішення прийняте. Наступний: 5123, автор Тимошенко і 5123-1 автори Бурбак, Березюк, Гринів. Це є альтернативний, їх ми голосуємо разом: 5123 і 5123-1. Хто підтримує включення в порядок денний для прийняття рішення, прошу голосувати, будь ласка, колеги. Так, так. Прошу голосувати, прошу підтримати: 5123 і 5123-1. Прошу підтримати, включення в порядок денний для прийняття рішення. [[14:03:49]] За-237 Рішення прийняте. Дякую. Після обіду ми до нього перейдемо. Наступний: проект Закону, це 5067. Колеги, я дуже прошу вас уважно, це антирейдерський закон, його потребують негайного прийняття фермери. Вчора був розглянутий на комітеті. Продан, Іванчук просять підтримати і навіть розглянути відразу. 5067: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Прошу проголосувати, прошу підтримати включення в порядок денний для прийняття рішення. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. [[14:04:34]] За-295 Рішення прийняте. Наступний, ще два лишилось. Лишилось два, зараз розглянемо, увага, 5050, законопроект, підписаний всіма головами фракцій, про зняття оподаткування з церков. 5050 прошу проголосувати, прошу підтримати, включення в порядок денний для прийняття рішення. [[14:05:09]] За-252 Прийнято, колеги. І останній, але він буде стояти тільки для включення у порядок денний. Не в порядок денний прийняття рішення. Це відома всім нам спецконфіскація. Він буде стояти без розгляду сьогодні. Товариство, тільки в порядок денний сесії тижня, не на сьогодні, не на сьогодні. Отже, 5142 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення стягнення в дохід держави необґрунтованих активів. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[14:05:56]] За-186 Рішення не прийнято. Колеги, я. Увага, колеги, колеги! Я прошу всіх лишатися на місцях, колеги. Є прохання від комітету Продан і Іванчука, щоб ми 5067 розглянули просто зараз. Якщо буде загальна воля залу, я це зроблю. Є загальна воля залу? Підтримуєте, колеги? Отже, колеги, я ставлю на розгляд 5067 і прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги, прошу підтримати. Це дуже простий і дуже важливий законопроект. Будь ласка, прошу підтримати. [[14:06:54]] За-224 Пані Оксано, прошу дуже лаконічно, запрошую до доповіді. Скорочена процедура. Дуже коротко. Чи Оксана чи Іванчук – хто з вас? Оксана Продан, будь ласка, дуже коротко.
Шановні колеги, насправді цей законопроект чекають тисячі і тисячі людей, ті люди, в яких уже забирали майно,ті люди, які навіть не знають, що відбувається з їхнім майном. В цьому законопроекті ми вирішуємо питання, які захищають право власності і товариств, і різних інших об’єднань, підприємств, і фізичних осіб, і корпоративні права, і нерухомість, майно. Ми передбачаємо цим законопроектом, що, по-перше, нотаріальне обов’язково завірення всіх змін, які вносяться до статутів товариств, які вносяться стосовно керівництва товариств або статутних фондів. Ми передбачаємо обов’язковість нотаріальної реєстрації заяв про внесення змін до реєстру в тому випадку, якщо нотаріус здійснив нотаріальні дії в той самий день, для того щоб не могли гратися рейдери в час реєстрації і в час оформлення договору. Ми вводимо вперше в Україні норму про те, що реєстратор зобов’язаний повідомляти кожного власника того чи іншого майна про те, що є заявка, заява про внесення змін, інформацію про його майно в реєстрі в обов’язковому порядку. І ми даємо право власникам на 10 днів призупиняти реєстрацію в тому випадку, якщо власник взнає, що така реєстрація заявлена, але це не його ініціатива. Ми даємо можливість 60 днів оскаржувати реєстраційні дії. Я дуже вас прошу підтримати цей законопроект, тому що без нього ні інвестицій, ні розвитку економіки бути не може. Дякую дуже.
Дякуємо. Будь ласка, від профільного комітету – голова пан Андрій Іванчук.
По співдоповіді, будь ласка, Іванчук Андрій Володимирович. Дуже коротко, Андрій Володимирович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, ну, по-перше, я хотів би подякувати всім представникам всіх депутатських фракцій і груп, позафракційним депутатам, які долучилися до написання даного законопроекту. Хочу подякувати міністру юстиції, Міністерству юстиції. Хочу подякувати фахівцям Апарату і Головного науково-експертного управління. Та вибачитись перед українськими людьми за всю Верховну Раду, що ми так довго – майже 4 місяці, - готували цей законопроект, і перед українським бізнесом. Хочу також сказати, що це не останній законопроект, який ми будемо з вами приймати, для того щоб припинити рейдерство в нашій країні. Учора Комітет з питань економічної політики розглянув законопроект номер 5067, внесений народними депутатами, і прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України, за виключенням змін до Закону "Про виконавче провадження", прийняти даний законопроект за основу та в цілому. Дякую всім за підтримку.
Я хочу, щоб ми зрозуміли, чому цей законопроект важливий швидко. Тому що рейдерство триває сьогодні і зараз на полях, тому маємо діяти швидко, як найвищий законодавчий орган. Ми не можемо затягувати. Тому, колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету: 5067 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо вдосконалення державної реєстрації прав на нерухоме майно та захисту прав власності) за основу і в цілому. 5067. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. За основу і в цілому прошу підтримати. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. [[14:10:57]] За-271 Закон прийнятий. Шановні колеги, даю доручення Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин терміново розглянути законопроекти, які ми щойно включили до порядку денного, щоб ми його могли розглянути на вечірньому пленарному засіданні: 4727, 5123, 5123-1. А також комітет Южаніної – 5050 про знімання оподаткування з церков. Шановні колеги, ранкове пленарне засідання Верховної Ради оголошую закритим. В 16.00 прошу вас всіх зібратися для продовження нашої роботи. Дякую вам за активну плідну роботу. Дякую вам.