Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:01]] Зареєструвалися в сесійній залі 393 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження народних депутатів України: Кузьмука Олександра Івановича, якому виповнилось 55 років, і Триндюка Юрія Григоровича. Давайте привітаємо наших колег, побажаємо їм міцного здоров’я і всіляких успіхів. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 16 квітня 2009 року. Розглянуто 9 питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято 2 закони та 10 постанов, 1 законопроект повернуто до комітету для доопрацювання на повторне друге читання. 2 законопроекти відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента 1 закон відхилено, тобто вето Президента на закон не подолано. Шановні колеги, дві фракції: фракція БЮТ і „Наша Україна – Народна Самооборона” – відповідно до Регламенту вимагають перерву на 30 хвилин. Може, ви погодитесь в такий спосіб: щоб я зачитав депутатські запити, а після того вже ми визначились відносно заяви. Немає заперечень? Добре. Надійшли запити народних депутатів України: Андрія ШКІЛЯ до Президента України щодо зловживань посадовими особами Міністерства економіки України у сфері державних закупівель. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:03:15]] За-275 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:03:35]] За-294 Рішення прийнято. Валерія ПИСАРЕНКА до Президента України щодо намірів Президента України, висвітлених в друкованих засобах масової інформації, у незаконний спосіб, всупереч діючим нормам Конституції прийняти зміни до Конституції. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:04:07]] За-318 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:04:30]] За-332 Рішення прийнято. Івана ВЕРНИДУБОВА до Президента України щодо відновлення порушених конституційних прав жителів Севастополя, які не мають громадянства і не можуть отримати у зв’язку із цим компенсаційних виплат в установах Ощадного банку України. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:05:05]] За-295 Рішення прийнято. Сергія ОСИКИ та Михайла ПАПІЄВА до Президента України щодо порушень законодавства в державному підприємстві Міжнародний аеропорт „Бориспіль” ставлю на голосування про підтримку запиту. Шановні колеги, я прошу вибачення. Ми підтримали запит Івана Вернидубова до Президента України щодо відновлення порушених конституційних прав жителів Севастополя, які не мають громадянства і не можуть отримати у зв’язку із цим компенсаційних виплат в установах Ощадного банку України. А зараз нам потрібно поставити на голосування про направлення запиту до Президента України. Ця пропозиція ставиться на голосування. [[10:06:06]] За-315 Рішення прийнято. Сергія ОСИКИ та Михайла ПАПІЄВА до Президента України щодо порушень законодавства в державному підприємстві Міжнародний аеропорт „Бориспіль”. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:06:33]] За-308 Запит підтримано. Ставиться на голосування пропозиція про направлення запиту до Президента України. [[10:06:53]] За-311 Рішення прийнято. Сергія ГОРДІЄНКА до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України, міністра транспорту та зв’язку, голови Полтавської обласної державної адміністрації щодо протизаконного позбавлення права безкоштовного проїзду пенсіонерів міста Кременчук Полтавської області у залізничному транспорті приміського сполучення на напрямках "Кременчук-Павлиш" та "Кременчук-Користівка". Анатолія ГРИЦЕНКА до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, Київського міського голови щодо незаконного рішення Київської міської ради стосовно ландшафтного заказника "Острів Жуків" від 22 серпня 2007 року №162/1996, що призвело до зменшення заповідної території в дев’ять разів та надання земельних ділянок у межах заказника. Василя КИСЕЛЬОВА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо самовільного будівництва Товариством з обмеженою відповідальністю "СтарБуд" офісних, житлових та розважальних об’єктів у парку імені Гагаріна, а також за адресами Гоголя 6, Желябова 23, Казанська 1, Карла Маркса 4 у місті Сімферополі. Віктора КОРЖА до Прем’єр-міністра щодо виконання спільного рішення колегії Міністерства освіти і науки України, Міністерства охорони здоров’я і Міністерства України у справах сім’ї, молоді та спорту [[Протокол номер 13/1-2 1011/1 від 11 листопада 2008 року]] щодо реформування системи фізичного виховання учнів та студентської молоді у навчальних закладах України. Володимира БОНДАРЕНКА до Віце-прем’єр-міністра України, міністра культури і спорту. міністра культури і туризму України, Київського міського голови щодо загрози знищення Літературно-меморіального музею-квартири Павла Тичини в місті Києві. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України, міністра внутрішніх справ України щодо злочинного і незаконного виділення та переоформлення у власність близько однієї тисячі гектарів землі в Обухівському районі Київської області. Геннадія ЗАДИРКА до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора щодо незаконних дій начальника державного підприємства "Іллічівський морський торгівельний порт" Геннадія Скворцова, зокрема надання приватним організаціям благодійної допомоги в сумі 1,4 млн. грн., розтрату земельної ділянки загальною площею 4,2 га, неодноразове недоврахування дивідендів на користь держави за договорами про спільну діяльність тощо. Івана ВЕРНИДУБОВА до Прем’єр-міністра України щодо перегляду постанови Кабінету Міністрів України від 9 січня 2008 року №1 "Про виплату в 2008 році громадянам України компенсації втрат від знецінення грошових заощаджень, вкладених до 2 січня 1992 року в установи Ощадного банку СРСР та державного страхування СРСР, що діяли на території України, та облігації Державної цільової безпроцентної позики 1990 року, державні казначейські зобов’язання СРСР і сертифікати Ощадного банку СРСР, придбані на території Української РСР", яка суперечить Конституції України та порушує права жителів міста Севастополя, які не мають громадянства України. Сергія ТЕРЕЩУКА до Прем’єр-міністра України щодо реконструкції автомобільного мосту та насипної дороги через Кременчуцьке водосховище. Катерини ВАЩУК до Прем’єр-міністра України стосовно надзвичайно напруженої ситуації у сфері сільськогосподарського виробництва через неврегульованість норм законодавства та підзаконних актів, неналежне їх виконання місцевими органами влади. Леоніда ЛИТВИНОВА до Прем’єр-міністра України щодо організації закупівлі вугілля, видобутого на орендних та приватних шахтах Донбасу. Миколи ШЕРШУНА до Прем’єр-міністра щодо порушення чинного пенсійного законодавства та відмови органів виконавчої влади здійснювати перерахунок раніше призначених пенсій ветеранам військової служби. Миколи ШЕРШУНА до Прем’єр-міністра, Голови Служби безпеки України щодо надання Міністерством транспорту і зв’язку України телевізійних діапазонів операторам мобільного зв’язку, що ставить під загрозу інформаційну безпеку держави. Миколи ЯНКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України стосовно підтримки звернення виборців щодо внесення змін до Постанови Кабінету Міністрів України №440 від 20 червня 1995 року. Михайла ПАПІЄВА до Прем’єр-міністра України стосовно порушень конкурентних умов діяльності в Державному підприємстві Міжнародний аеропорт "Бориспіль". Олега ПОЛІЩУКА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо ситуації, яка склалася на підприємствах Відкрите акціонерне товариство "Південдизель", Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод імені Кірова" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Машинобудівний завод імені Кірова" у місті Токмак Запорізької області. Олександра ГОРОШКЕВИЧА до Прем’єр-міністра України стосовно необхідності вжиття невідкладних заходів щодо стабілізації екологічної ситуації та уникнення техногенної катастрофи в зоні діяльності Стебницького державного гірничо-хімічного підприємства "Полімінерал", Львівської області. Олександра ГОРОШКЕВИЧА до Прем’єр-міністра стосовно необхідності вжиття невідкладних заходів для неухильного виконання Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Олександра ЄДІНА до Прем’єр-міністра щодо фінансування завершення будівництва в 2009 році першочергових інженерних заходів з ліквідації наслідків підтоплення нижньої частини міста Світловодськ Кіровоградської області. Олександра ШЕПЕЛЕВА до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів для недопущення масового звільнення працівників Відкритого акціонерного товариства "Луганськтепловоз". Олексія ЖУРАВКА до Прем’єр-міністра щодо не передбачення видатків в Державному бюджеті України на 2009 рік на фінансування Державних програм "Забезпечення інвалідів автомобілями" та "Впровадження інноваційних технологій у виробництво технічних засобів реабілітації". Олексія ЖУРАВКА до Прем’єр-міністра, Служби безпеки, Генеральної прокуратури щодо навмисного доведення до банкрутства державного підприємства "Скадовський морський торгівельний порт". Сергія ГЛАЗУНОВА до Прем’єр-міністра щодо недопущення відпрацювання технології знищення хімічних засобів захисту рослин на виробничих потужностях Відкритого акціонерного товариства "ХайдельбергЦемент Україна", розташованого у місті Кривий Ріг. Сергія ГОРДІЄНКА до Прем’єр-міністра, Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "АСТАРТА-Київ", Голови Полтавської обласної державної адміністрації щодо недопущення зупинення виробничої діяльності, демонтажу та вивезення обладнання спільного підприємства "Веселоподільський цукровий завод" Закритого акціонерного товариства агрооб’єднання "Цукровик Полтавщини" Семенівського району Полтавської області, що дасть можливість зберегти значну кількість робочих місць та забезпечити надходження до бюджетів усіх рівнів. Сергія ЛЬОВОЧКІНА до Прем’єр-міністра України щодо незадовільної підтримки Кабінетом Міністрів України розвитку малих міст України. Юрія КАРМАЗІНА до Прем’єр-міністра України, Голови Служби безпеки України, Міністра внутрішніх справ України, голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Генерального прокурора України, Голови Львівської обласної Ради щодо перевірки фактів наглого, цинічного, безпрецедентного рейдерського захоплення особливо цінних земель державного лісового фонду лісопаркової зони міста Львова, національного надбання унікальних лісів першої групи, які формують не лише кліматичні умови на території західної України, але і басейни Чорного і Балтійського морів, загальною площею 328 га та вартістю більше мільярда доларів США, що може привести до екологічної катастрофи, злочинної бездіяльності, а в окремих випадках і потурання та злочинної змови з боку правоохоронних і судових органів влади, перевірки фактів грубого порушення норм матеріального і процесуального права при розгляді адміністративних справ за даними фактами Вищим Адміністративним судом України, вжиття заходів із негайного припинення пограбування українського народу та притягнення винних осіб до відповідальності. Володимира РИБАКА та Олександра ПОПОВА до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо відповідності чинному законодавству введення граничного рівня цін на природний газ для установ та організацій, що фінансуються з державного та місцевих бюджетів, а також для промислових споживачів та інших суб’єктів господарювання. Групи народних депутатів [[КОМАРА, МАНЬКОВСЬКОГО, ПШОНКИ]] до Прем’єр-міністра України щодо надання допомоги Щорському району Чернігівської області у забезпечені пожежною технікою та обладнанням у 2009 році. Групи народних депутатів [[ПЕТЬОВКИ, ОРОБЕЦЬ, БІЛОЗІР]] до Прем’єр-міністра України стосовно відкликання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування господарської діяльності з надання транспортно-експедиторських та інформаційно-диспечерських і автостанційних послуг [[реєстраційний номер 4215]], як такого, що спрямований на монополізацію ринку та у зв’язку з тим, що його прийняття призведе до масового банкрутства підприємств малого та середнього бізнесу у даній галузі. Групи народних депутатів [[ПШОНКИ, КОМАРА, МАНЬКОВСЬКОГО]] до Прем’єр-міністра щодо підвищення ціни на газ державним закладам та надання відповіді по суті поставленого питання. Групи народних депутатів [[ТОПОЛОВА, ПЕТЬОВКИ та інших]] до Прем’єр-міністра України стосовно надання пояснень щодо доцільності в умовах економічної кризи збереження посад 140 заступників міністрів, що в середньому складає сім заступників на одного міністра, а також доцільності введення посади одинадцятого заступника міністра транспорту та зв’язку України. Андрія ПОРТНОВА до голови Вищої ради юстиції, голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо протиправного позбавлення волі без вироку на строк більше двох років міського голови міста Сіверська Донецької області Олександра Лисенка. Андрія ШКІЛЯ до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо зловживань посадовими особами Міністерства економіки України у сфері державних закупівель. Валерія ДУБІЛЯ до міністра охорони здоров’я України, голови Донецької обласної державної адміністрації щодо правомірності та доцільності оптимізації мережі лікувальних закладів Донецької області та збереження функціонування Комунальної установи "Станція переливання крові міста Макіївки". Валерія ПИСАРЕНКА до Голови Державної податкової адміністрації України, Голови Державного комітету фінансового моніторингу, Генерального прокурора стосовно перевірки інформації про несплату громадянином Леонідом Черновецьким та членами його родини податків при відчуженні акцій Акціонерного комерційного банку "Правекс-Банк". Валерія ШАМАНОВА до міністра внутрішніх справ України про незадовільну роботу Міністерства внутрішніх справ щодо реагування на депутатське звернення стосовно незаконної діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, які, створивши організоване злочинне угрупування, завдають державі збитків в особливо великих розмірах. Василя ХАРА до Голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо неналежного захисту законних прав громадян України. Вікторії ДЕМ’ЯНЧУК до міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора щодо ненадання Генеральною прокуратурою України та Міністерством внутрішніх справ належної правової оцінки фактам грубих порушень у сфері службової діяльності з боку начальника лінійного управління на Південній Західній залізниці управління Міністерства внутрішніх справ України на залізничному транспорті Павла Гуцола. Володимира БОНДАРЕНКА до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора стосовно розслідування кримінальних справ за фактом вбивства у 2006 році Головного державного санітарного лікаря залізничного транспорту України Василя Анашкіна та замаху на вбивство керівників Державного закладу "Центральна санітарно-епідеміологічна станція на залізничному транспорті України" у 2009 році. Володимира ЛАНДІКА до Служби безпеки, Міністерства внутрішніх справ, Міністерства праці та соціальної політики, Головного контрольно-ревізійного управління України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Державної митної служби, Головного управління державної служби України, Генеральної прокуратури України щодо правомірності дій посадових осіб Державної митної служби України. Володимира ЛАНДІКА до Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ, Головного управління державної служби України, Державної митної служби України, Головного контрольно-ревізійного управління України, Генеральної прокуратури України щодо порушень посадовими особами митної служби чинного законодавства при створенні та ліквідації органів державної влади. Володимира ПИЛИПЕНКА до міністра внутрішніх справ стосовно перевищення влади, службових повноважень та видання завідомо незаконних розпоряджень начальником Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у місті Києві Віталієм Яремою, які призводять до порушення прав, свобод та законних інтересів громадян. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до міністра освіти і науки щодо репресій проти студентів Донецького національного університету, які виступили з ініціативою присвоєння університету імені Василя Стуса. Едуарда ПРУТНІКА до міністра транспорту та зв’язку України стосовно звернення депутатів Борзнянської міської ради Чернігівської області щодо забезпечення належного функціонування автобусної станції за адресою: місто Борзна, вулиця Міжнародна 1 відповідно до Закону України "Про дорожній рух", "Про автомобільний транспорт", Правил дорожнього руху, Правил надання послуг пасажирського автомобільного транспорту, Правил розміщення та обладнання зупинок міського автотранспорту та ліквідації неорганізованої зупинки автотранспорту у центральній частині міста, що зумовлює створення дорожньо-транспортних пригод та незручностей для населення. Едуарда ПРУТНІКА до міністра економіки, виконуючого обов’язки голови Антимонопольного комітету стосовно звернення громадської неприбуткової організації спілки сільгосптоваровиробників „В’юнка” від імені 400 селян – здавачів молока щодо захисту інтересів сільського населення під час встановлення закупівельних цін на молоко та перевірки ситуації з ціноутворення на ринку молока у Сосницькому районі Чернігівської області. Ігора РИБАКОВА до Голови Державної митної служби України щодо ненадання відповіді на депутатське звернення начальнику Виноградівської митниці. Ігора РИБАКОВА до голови Державної митної служби щодо надання неналежної відповіді на депутатське звернення начальником Київської обласної митниці. Миколи ТОМЕНКА до голови Рахункової палати, Генерального прокурора щодо перевірки використання бюджетних коштів на будівництво Меморіалі пам’яті жертв голодоморів України. Михайла КОСІВА до міністра охорони навколишнього природного середовища стосовно незадоволення формальною відпискою у справі щодо зупинення дії спеціального дозволу, виданого споживчому товариству ІБР 18 листопада 2002 року номер 2831 на видобування граніту Кілківського родовища. Оксани БІЛОЗІР до міністра освіти і науки стосовно вжиття невідкладних заходів щодо забезпечення шкіл-інтернатів для дітей з ослабленим зором шкільними підручниками зі збільшеним плоским шрифтом та спеціальними зошитами. Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до міністра освіти і науки щодо зловживання в освоєнні бюджетних коштів та невідповідності читацькому попиту і педагогічним вимогам діючої практики формування фонду шкільних бібліотек України. Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до міністра внутрішніх справ щодо грубого порушення практики реєстрації фізичних осіб права людини, норм Конституції України та законодавства про вільний вибір місця проживання в Україні. Олега ЦАРЬОВА до голови Державної комісії з регулювання ринків цін фінансових послуг щодо порушення прав вкладників на отримання депозитних вкладів кредитною спілкою „Маяк”. Олександра ШЕПЕЛЕВА до міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофищодо вжиття заходів для упередження загрози повені в Верховинському районі Івано-Франківської області. Олексія КОСТУСЄВА до міністра фінансів стосовно рішення Одеської міської ради щодо зовнішнього запозичення. Олени БОНДАРЕНКО до Секретаря Ради національної безпеки та оборони, голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо розслідування обставин втрати державного контролю над Сахалінським родовищем та безоплатної передачі Закритому акціонерному товариству "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" прав на користування надрами найбільшого нафтогазового родовища України. Олени БОНДАРЕНКО до голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо ознак протиправної діяльності співробітників Генеральної прокуратури, а також посадових осіб Обухівського району Київської області. Олени ЛУКАШ до міністра внутрішніх справ, голови Ради суддів, Генерального прокурора щодо незаконного утримання під вартою впродовж двох років міського голови міста Сіверська Донецької області Олександра Лисенка. Олени ЛУКАШ до міністра внутрішніх справ, міністра юстиції, голови Верховного Суду, Генерального прокурора щодо закриття єдиної в Україні благодійної Чорнобильської аптеки. Романа ЗАБЗАЛЮКА до міністра промислової політики щодо ненадання відповіді на депутатське звернення стосовно розгляду пропозицій первинної профспілкової організації Всеукраїнська професійна спілка "Захист справедливості" державного підприємства "Суднобудівний завод імені 61 Комунара" по виводу Державного підприємства з кризового стану. Романа ЗАБЗАЛЮКА до міністра охорони навколишнього природного середовища щодо незадоволення відповіддю на депутатське звернення стосовно порушень чинного законодавства України з боку посадових осіб Державної екологічної інспекції Миколаївської області. Святослава ОЛІЙНИКА до начальника Департаменту державної служби боротьби з економічною злочинністю МВС України щодо причетності Євгена Червоненка до шахрайських дій на ринку нерухомості та привласнення грошових коштів. Сергія ВЛАСЕНКА до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо з’ясування обставин побиття адвоката Сергія Каленіченка та порушення кримінальної справи. Сергія СОБОЛЄВА до міністра внутрішніх справ щодо розслідування обставин законності діяльності угруповання стосовно Відкритого акціонерного товариства "Завод "Львівсільмаш", що призвело до створення штучних боргів підприємства, зупинення виробництва, невиплати заробітної плати та масових заворушень. Артема ПШОНКИ та Миколи КОМАРА до міністра вугільної промисловості щодо ремонту басейну, який перебуває на балансі державного підприємства вугільної промисловості. Юрія КАРМАЗІНА до голови Ради суддів України, Генерального прокурора, Голови кваліфікаційної комісії суддів загальних судів Житомирського апеляційного округу щодо порушення кримінальної справи за незаконний арешт у вигляді тримання під вартою громадян Горбова та Петришина суддями Рівненського міського суду Рівненської області за сфальсифікованими адміністративними матеріалами працівниками Управління Міністерства внутрішніх справ України у Рівненській області, винесення завідомо неправосудних рішень, зловживання службовим становищем, вирішення питання про порушення кримінальної справи у порядку статті 97 КПК України та притягнення винних осіб до відповідальності. Андрія ПАВЛОВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо припинення незаконного знищення паркової зони та будівництва на перетині вулиць Львівська та Живописна в місті Києві. Андрія ПАВЛОВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо попередження незаконних дій, спрямованих на підготовку рейдерського захоплення Київського підприємства Закрите акціонерне товариство "АТЕК". Бориса ШИЯНОВА до Генерального прокурора щодо перевірки фактів переслідування, тиску та грубого порушення законодавства про працю під час звільнення з посади начальника управління кадрової роботи Ольги Коворотної з боку посадових осіб Міністерства у справах сім’ї, молоді та спорту України та інших державних установ. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора щодо порушення кримінальної справи за фактом голодомору 1932-1933 років в Україні, як геноциду Українського народу, тобто злочину, передбаченого частиною першою статті 442 Кримінального кодексу України. Євгена ЦАРЬКОВА до Генерального прокурора України щодо вжиття невідкладних заходів, спрямованих на недопущення вандалізму над пам’ятником Володимиру Леніну. Сергія ПОДГОРНОГО до Генерального прокурора України щодо порушення Закону України "Про статус народного депутата України" з боку посадових осіб Одеської обласної ради з боку посадових осіб Одеської обласної ради. Ігора КАЛЄТНІКА до Генерального прокурора України щодо неналежного розгляду Генеральною прокуратурою звернення Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією та запиту народного депутата України стосовно кримінальних справ про контрабанду транспортних засобів, а також невиконання вимог чинного законодавства, що призводить до затягування досудового слідства та уникнення відповідальності особами, винними у вчиненні злочинів. Сергія ПОДГОРНОГО до Генерального прокурора щодо фінансово-господарської діяльності Краснодонського міського відділу освіти. Сергія ПОДГОРНОГО до Генерального прокурора України щодо неналежного виконання медичними працівниками пологового будинку міста Краснодон своїх професійних обов’язків. Сергія ХРАПОВА до Генерального прокурора щодо порушення вимог чинного законодавства про вибори депутатів місцевих рад головою та членами Кіровської територіальної виборчої комісії міста Дніпропетровська у частині своєчасного визнання обраними наступних за списком депутатів замість тих, які відкликані та повноваження яких припинені достроково. Юрія ЛИТВИНА до Генерального прокурора щодо протиправного заволодіння земельними ділянками сільськогосподарсько-виробничого кооперативу „Горбані”. Юрія ЛИТВИНА до Генерального прокурора щодо поновлення та продовження розслідування за фактом смерті Олександра Міська. Групи народних депутатів [[КОМАРА, МАНЬКОВСЬКОГО, ПШОНКИ]] до Генерального прокурора щодо забезпечення одного із бюджетоутворюючих підприємств Чернігівської області. Сергія ПАШИНСЬКОГО та Сергія ОСИКИ до заступника Генерального прокурора України Рената Кузьміна стосовно протиправних дій посадових осіб Державіаадміністрації та державного підприємства „Міжнародний аеропорт „Бориспіль”. Володимира ПИЛИПЕНКА до прокурора Київської області, начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області щодо причетності Євгена Червоненка спільно з посадовими особами товариства з обмеженою відповідальністю „Орлан-Транс-Груп” до незаконної видачі веселів. Миколи КРАВЧЕНКА до голови Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації стосовно невжиття заходів керівництвом Оболонської держадміністрації з наведення порядку на вулиці Петра Дехтяренка. Святослава ОЛІЙНИКА до прокурора міста Києва, начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві щодо причетності осіб, підпорядкованих Євгену Червоненку до незаконних операцій на ринку нерухомості. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 144 депутатських запити, в тому числі 4 запити направлено до Президента України. Шановні колеги, на вимогу двох фракцій і відповідно до Регламенту, а саме фракції БЮТ і "Наша Україна - Народна Самооборона" оголошую перерву на 30 хвилин до 12 годин 3 хвилин. Керівників фракцій прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради. Я перепрошую, до 11 години 3 хвилин перерва, до 11 години 3 хвилин.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні колеги, ми завершили засідання Погоджувальної ради. Я поки буду інформувати, підійдуть народні депутати, які проводять засідання. Разом з тим я просив би звернути увагу, що там є ряд постанов, які ми маємо прийняти, у тому числі за результатами парламентських слухань з чорнобильської та іншої тематики. То нам треба сьогодні знайти компромісні рішення з приводу тих проблем, які розмежовують сесійну зал, і разом з тим прийняти належні рішення Верховній Раді. Тому я просив би всіх зайти до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити роботу. Ми можемо продовжити роботу? Усі вже зайшли до сесійної? Шановні народні депутати, тепер дозвольте надати вам інформацію про результати засідання погоджувальної ради. Приводами для непорозуміння став той факт, що було запроновано фракцією "Блоку Юлії Тимошенко" створити Тимчасову слідчу комісію, пов’язану із телеканалом „Інтер”. Разом з тим, Комітет з питань Регламенту і депутатської етики, який розглядав цей проект, повернув його на доопрацювання. І вчора о 16.10-16.15 було внесено проект постанови на заміну попередньому проекту постанови з цього питання. Зрозуміло, що комітет його не розглянув. І ми з вами виходимо з того, що є Регламент,який вимагає, щоб відбувся в установлені терміни розгляд того чи іншого законопроекту, того чи іншого проекту постанови відповідним комітетом. А Верховна Рада, незалежно від рішення комітету, приймає своє рішення. Тому я просив би народних депутатів перед тим, як висловлювати звинувачення, прочитати відповідні статті Регламенту. Це перше. Друге. Ми домовилися, і по суті справи, тут треба приймати рішення в сесійній залі, що наступного пленарного тижня Верховна Рада України розгляне проект відповідної постанови і прийме відповідне рішення. Позаяк для прийняття рішення потрібно 150 голосів, то ви прекрасно розумієте, що це рішення буде прийнято. І, отже висновок – підстав для політичних збурень немає. Друге питання, яке викликало суперечності і суперечки, пов’язано з пропозицією привести до присяги трьох членів Вищої ради юстиції, які обрані з’їздом суддів. Правильно? Разом з тим, колізія виникла навколо положення закону, який гласить, що судді приводять до присяги протягом двох місяців з моменту призначення або обрання їх на відповідну посаду. Разом з тим, за твердженням, в тому числі Головного юридичного управління не очевидним є факт, що після того, як збігає термін два місяці не можна приводити до присяги. Але маючи на увазі неспівпадіння позицій, то окрім пропозиції, щоб привести до присяги суддів, членів Вищої ради юстиції і на майбутнє зняти будь-які колізії, відпрацьовані два проекти, проект закону і проект постанови. Проект закону, який вилучає термін два місяці і у Перехідних положеннях фіксує, що норма цього закону поширюється на членів Вищої ради юстиції, які до цього були обрані або призначені до прийняття закону. І разом з тим, проект Постанови про внесення відповідних змін до Регламенту Верховної Ради України, щоб унормувати і закон, і Регламент Верховної Ради України. І ми домовилися, що на наступному пленарному тижні Верховна Рада України розгляне відповідні законопроекти. Разом з тим, шановні колеги, ми домовилися і про те, що враховуючи необхідність пошуку компромісу і враховуючи той факт, що три фракції: фракція БЮТ, "Наша Україна - Народна Самооборона" і фракція „Блоку Литвина” висловилися за те, щоб приводити до присяги членів Вищої ради юстиції сьогодні, що ми поставимо на голосування, якщо Верховна Рада України підтвердить цю тезу, будемо думати як рухатися далі. Якщо Верховна Рада не підтверджує цю тезу, то ми приймаємо рішення, що на наступний пленарний тиждень Верховна Рада України розгляне законопроекти 4375 і 4376 для того, щоб унормувати питання приведення до присяги членів Вищої ради юстиції і прийняти рішення щодо приведення до присяги членів Вищої ради юстиції. А надалі ми повинні працювати тоді за розкладом, який визначений на сьогодні, враховуючи необхідність прийняття ряду рішень до завершення нашого пленарного засідання сьогодні. Тому, шановні колеги, прошу уваги, я зараз поставлю на голосування пропозицію, яку підтримали три фракції. Ну я поставлю, а потім перерву, якщо. Про приведення сьогодні до присяги членів Вищої ради юстиції. Прошу, шановні колеги, голосувати. [[12:02:51]] За-225 Шановні колеги, я прошу вас, щоб не було блокування трибуни Верховної Ради, ми домовились, що поставимо один раз і чекав поки всі зайдуть, не ставте в незручне становище мене, будь ласка, бо зараз буде знову блокування. Друге. Шановні колеги, друге, будь ласка. По фракціях? Будь ласка. Ну що ви? Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 25, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20. Друге. Щоб на наступний пленарний тиждень доручити комітетам відповідним підготувати до розгляду і винести на розгляд законопроекти 4375 – це Проект Закону про внесення змін до статті 17 Закону України „Про Вищу раду юстиції” [[щодо процедури складення присяги]] і законопроект 4376 про внесення змін до статті 217 Регламенту Верховної Ради України щодо присяги членів Вищої ради юстиції. Я ставлю на голосування це доручення, прошу голосувати. [[12:04:19]] За-22 Рішення не прийнято. Навіщо? Я хочу сказати ще раз, шановні колеги, давайте не будемо кричати, ми домовилися, я запитав: „Всі зайшли до зали?”, сказали: „Всі зайшли до зали” і я поставив на голосування. Я прошу вас. Шановні колеги, не давайте приводу зараз, щоб блокувала одна або інша сторона. Все було демотримано демократично. Я прошу вас, шановні колеги, шукайте причину не в головуючому, а в собі. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, я прошу вас, заспокойтеся, ну не треба. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, я не поставлю на голосування, бо буде заблокована трибуна. Все! Будь ласка, будь ласка, блокуйте. [[Ш у м у з а л і]] Я хочу сказати, шановний колего, прочитайте Регламент, а потім будете давати мені оцінки. Все. Оголошується до розгляду. Ми домовилися, що звіт Тимчасової слідчої комісії ми не розглядаємо, бо нам треба прийняти ряд постанов і ряд рішень, які є вкрай нагальними, особливо на передодні і в тому числі річниці Чорнобиля. Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про соціальне, медичне і пенсійне забезпечення ветеранів війни та відзначення 65-річниці Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років". Будь ласка, давайте, Коновалюк –доповідач. Дуже коротко, я прошу, з цього приводу і давайте будемо приймати рішення.
Шановний Голово, шановні депутати.
І ще, я перепрошую. Шановні народні депутати, я прошу вашого дозволу, щоб ви попрацювали без перерви, оскільки ми не працювали протягом цього часу. Нема заперечень? Будь ласка.
Шановні виборці, шановні ветерани! Я вважаю, що це питання нас примирить. Однією з найбільших значних подій ХХ століття стала перемога Великої Вітчизняної війни. В ході цієї жорсткої битви цивілізоване людство протистояло гітлерівському фашизму і перемогло його. Вирішальну роль в цьому зіграли ті люди, які сьогодні, дійсно, відчувають найбільш скрутне становище, тому що в умовах фінансово-економічної кризи на це покоління на людей похилого віку сьогодні, фактично, випали найбільш серйозні проблеми. Я переконаний, що для нас головним чинником є не тільки відсвяткувати 9 Травня, яке ми відчуваємо, що наближається це свято, але зробити все для того, щоб наші ветерани, дійсно, відчули від держави власну підтримку, щоб вони відчули ту повагу на яку вони заслуговують. Я переконаний, що той стан в якому перебувають ці люди, вони потребують значно серйозних зусиль. Я вважаю, що для нас було б доцільно не тільки привітати 9 Травня, а зробити все для того, щоб ми зібрали цих вельмиповажних людей у цій залі, почули їх думку, почули їх настрій, зробили все для того, щоб сформувати річну програму, дати їй статус державної. Я прошу, давайте ми закінчимо це питання. Тому що це дуже важливе питання для всієї України. Щоб ми, дійсно, зробили для того, щоб держава в умовах економічної, фінансової кризи підтримала ветеранів війни. Я не буду зараз зосереджувати вашу увагу на те, який стан соціальний, фінансовий перебувають ці люди, яку вони отримують державну допомогу і взагалі пенсію, як виконуються ті зобов’язання, які передбачені Законом про статус ветеранів війни, який медичний і соціальний стан цих людей. Тому я прошу вас, шановні колеги, щоб ми запросили всіх наших шановних ветеранів 3 червня у цю залу парламентську і схвалили ту програму, ті рішення, які допоможуть кожному ветерану. Тому що кожна українська сім’я втратила на цій війні своїх близьких, своїх рідних, своїх друзів. І я переконаний, що це наш головний обов’язок. Дякую за увагу і прошу підтримати цей проект постанови. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, рішення комітету, хто буде доповідати? Валерій Сушкевич? Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому. Будь ласка, Валерій Сушкевич, мікрофон.
Шановні колеги, напередодні Дня великої Перемоги комітет підтримує одноголосно прийняття цієї постанови і проведення парламентських слухань. Прошу підтримати.
Шановні колеги, немає заперечень, щоб поставити її на голосування? Вноситься на голосування рекомендація комітету про прийняття за основу і в цілому проекту постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про соціальне медичне пенсійне забезпечення ветеранів війни та відзначення 65-річниці Перемоги у Великій вітчизняній війні 41-45 років 3 червня 2009 року”, реєстраційний номер 4229. Прошу голосувати. [[12:10:23]] За-369 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про організацію та проведення в фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні" , реєстраційний номер 4303 Костенко Павло Іванович. Є Павло Іванович? Шановні колеги, проект постанови вам роздано. Які застереження? Можемо ставити на голосування її? Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему: „Про організацію та проведення в фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні", реєстраційний номер 4303. Прошу голосувати. [[12:11:28]] За-378 Постанову прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи". Семинога Анатолій Іванович, будь ласка, комітету рішення.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати, 8 квітня відбулися парламентські слухання на тему: „"Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи". В них прийняли участь більше, як 500 чоловік – представники різних громадських організацій, представники місцевого самоврядування і громадяни. За наслідками парламентських слухань комітет доопрацював проект рішення. В ньому враховані всі пропозиції, які були висловлені учасниками парламентськихслухань, а також які надійшли до комітету. Проект постанови розглянутий та схвалений на засіданні комітету. Комітет пропонує прийняти проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: „"Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи" в цілому як постанову. Дякую за підтримку.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти.
Наполягання є – за основу. Хорошо, тоді приймаємо за основу. Ні, ну давайте таким чином: оскільки є тут заклики прийняти за основу, ми зараз за основу приймемо, потім почуємо, які є пропозиції, і приймем його в остаточному варіанті. Ставиться на голосування проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему:"Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи" для прийняття за основу [[реєстраційний номер 4316]]. [[12:13:32]] За-379 Рішення прийнято.
Одну хвилиночку! Будь ласка, Микола Шершун.
Микола Шершун, „Блок Литвина”. В порядку законодавчої ініціативи відповідно до статті 93 Конституції України вношу наступні пропозиції до Рекомендацій парламентських слухань: доповнити пункт перший Рекомендацій новими підпунктами – створити центральний орган виконавчої влади з питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи в установленому Конституцією України порядку. Додаткових коштів не потрібно, потрібно зібрати тільки те, що розтягли по різних міністерствах і відомствах. І другий підпункт: до 31 липня цього року забезпечити розроблення та внесення на розгляд Верховної Ради України змін до законодавчих актів щодо передачі повноважень організації оздоровлення громадян, які постраждали внаслідок катастрофи від Міністерства праці та соціальної політики України до місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. Тут грошей абсолютно ніяких не потрібно. Дякую.
Анатолій Іванович, будь ласка.
Дякую за пропозицію. Шановні колеги, в постанові попереднього року був такий пункт про створення органу, який раніше називався „Комітет у справах чорнобильців”. Цей орган працював, але потім було прийнято рішення Кабінету Міністрів декілька років тому, і він як мінімум сьогодні скорочений. І займаючись попереднім роком про створення такого органу, ми дійшли до висновку, що, по-перше, немає вже тих фахівців, які працювали в цьому комітеті, і була побудована структура від Кабінету Міністрів до районних адміністрацій. Сьогодні, як мінімум, ми бачимо, що в країні криза і створення такого органу як мінімум потягне за собою додаткові видатки з бюджету. Це по-перше. По-друге, коли працював даний законодавчий орган, я маю на увазі комітет, теж було дуже багато претензій до його роботи і на місцях, і в верхах, тому переконаний, що цей орган не вирішує тих проблем, які сьогодні стоять перед чорнобильцями. Це по-перше. А по-друге, в цій постанові запропоновано створити координаційну раду при Кабінеті Міністрів, які. дасть можливість координувати діяльність між міністерствами, відомствами і контролювати роботу даних міністерств в центрі і на місцях. Тому комітет цієї пропозиції не підтримує і пропонує залишити проект в тій редакції, який запропонований комітетом.
Шановні колеги, я ще раз зараз зачитаю цю пропозицію і поставлю на голосування і просив би вас визначитися. Пропозиція така. Створити центральний орган виконавчої влади з питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи в установленому Конституцією порядку. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[12:16:45]] За-228 Пропозиція підтримана. Тепер друга пропозиція. До 31 липня 2009 року забезпечити розроблення та внесення на розгляд Верховної Ради України змін до законодавчих актів щодо передачі повноважень організації оздоровлення громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи від Міністерства праці та соціальної політики України до місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. Я ставлю на голосування цю поправку Миколи Шершуна. Прошу голосувати. [[12:17:30]] За-221 Поправка не підтримана. У кого є ще застереження? Шановні колеги, в письмовому вигляді вони були подані? Ні. Тому їх ніхто. От в письмовому вигляді, які я вам зачитую. Інших з голосу не буде, шановні колеги. Це буде безкінечний процес. Будь ласка, Кириленко Іван.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ми щойно проголосували, я не знаю, усвідомлено чи ні, створення ще одного апарату під час кризи. Це знову величезні видатки на чиновничий апарат. Я розумію, що проблема є, що треба цим питанням опікуватися. Але чи це в цей рік? Володимире Михайловичу, якщо ми не знімемо поправку, в залі не буде 226 голосів за цю постанову. Фракцію змушена не голосувати за цю постанову, у зв’язку з тим що ми створюємо ще один апарат управління, ще одне міністерство, ще 600 чоловік апарат: машини, приміщення і так дальше. Ми просимо, колеги, давайте знімемо: не на часі це сьогодні – створювати апарат на біді людей. Ми не можемо підтримати таку постанову в цілому. Вибачте, ми змушені будемо не голосувати її. І в залі голосів може не набратись, вибачте.
Будь ласка, голова комітету.
Шановні колеги, я ще хотів би підтримати позицію Івана Григоровича. Справа в тому, що сьогодні є відпрацьована система. Вона працює. Добре працює чи погано працює, але працює. Це забезпечення путівками, це пільги чорнобильців, це сплата пенсій і таке інше. Ми сьогодні зруйнуємо цю систему. Чи зуміємо побудувати іншу – це питання. Тому мені здається, що робити сьогодні як мінімум так, з опалу, не личить Верховній Раді. Я пропоную все-таки залишити проект той, який відпрацьований комітетом, відпрацьований фахівцями і затверджений комітетом.
Шановні колеги, прошу уваги! Я зараз поставлю на голосування про. Одну хвилину, шановні колеги! Я зараз поставлю на голосування - прошу уважно! – про скасування поправки, яка була підтримана Верховною Радою, такого змісту: „Створити центральний орган виконавчої влади з питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи в установленому Конституцією порядку. Прошу. Шановні колеги, визначатися. [[12:20:06]] За-182 Рішення не під., пропозиція не підтримана, поправка залишається. Я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови. По фракція, будь ласка, зніміть голосування, по фракціях. Партія регіонів - 1, "Блок Юлії Тимошенко" - 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 28, комуністів і „Блок Литвина – 0. Я ставлю на голосування проект постанови про рекомендації Парламентських слухань на тему: „Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи”. Реєстраційний номер 4316 для прийняття як постанови. Шановні колеги, це рекомендації, так що прошу голосувати, це рекомендації. Це рекомендації, ще раз наголошую. [[12:21:00]] За-220 Рішення, рішення не прийнято. Проект постанови відхилено. По фракціях, будь ласка. Я ще раз наголошую, шановні колеги, це рекомендації. Партія регіонів – 172, "Блок Юлії Тимошенко" – 1, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 0, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Так, оголошується, да, шановні колеги, нам треба включити до порядку денного і.
Що? як же її без тої поправки, коли поправка проголосована? Як же без тої поправки приймати? Я ще раз наголошую, проект Постанови відхилено. Микола Харитонович, розслабтесь, проект постанови відхилено, все. А далі буде кожен говорити про своє. Я ще раз хочу сказати. Ц були рекомендації. Нам треба включити до порядку денного і визначити щодо рішення з приводу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей", реєстраційний номер 4342. Будь ласка, запишіться з мотивів, три хвилини. Будь ласка, Віктор Терен, фракція БЮТ.
Зараз, одну секундочку. Іване Григоровичу, передати вам слово? Ви передайте, будь ласка, Івану Григоровичу Кириленку. Дякую, вибачте.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, наша пропозиція така. Дійсно, чорнобильські слухання, прийнято рішення. В комітеті одна була ця пропозиція. Вона не знайшла підтримку. В залі вона знайшла підтримку. Колеги, треба повернутися ще раз до голосування, бо після того, як ми внесли зміни до Конституції, у нас парламентсько-президентська форма правління, постанови мають обов’язковий характер. Тому, ви розумієте прекрасно, уряд отримає цю постанову і треба створювати апарат чиновників. Ну не на часі це сьогодні. Давайте знімемо цю поправку. Наступного року врегулюється ситуація, поставимо і проголосуємо 400 чоловік у залі. І Володимире Михайловичу, у вас на столі пропозиції двох депутатів, які були в залі, були в залі, але 225 голосів. У вас є заяви їхні особисті, вони були, їхні картки не спрацювали. Давайте повернемося до тієї пропозиції. Дякую.
Шановні колеги. А, будь ласка, ще ж не всі виступили. Хто там наступний у нас? Будь ласка, Ярослав Сухий.
Володимире Михайловичу, я по суті питання. Ми обговоримо включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей”. Знову хочу наголосити, за хорошою назвою, за такою лагідною назвою „літо, оздоровлення дітей” криється спроба уряду зекономити вже не оздоровленні дітей. Вносять зміни до статті п’ятої базового закону, котрий ми голосували давним-давно, про оздоровлення та відпочинок дітей, де міністерство, Кабінет Міністрів, уряд, знімає з себе відповідальність за оздоровлення дітей. Тепер не уповноважений центральний, він може займатися цим, може не займатися, головна проблема – це Фонд соціального страхування, тимчасової втрати працездатності і місцеві органи самоврядування. Я сто раз з цієї трибуни розповідав. Чому до цього часу ми не ввели преференції для тих промислових підприємств, які своїм кошти оздоровлюють дітей не тільки свого заводу, а цілих мікрорайонів величезних міст. Цей законопроект голосувати не можна.
Народний депутат Гордієнко, фракція комуністів.
Прошу передати слово Адаму Івановичу Мартинюку.
Адам Іванович Мартинюк.
Дякую, Сергій Гаврилович. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! В черговий раз нашими руками хочуть на цей раз розправитися вже із дітьми. І непросто з дітьми, а з дітьми, які потребують особливої уваги держави. Я вам зацитую, зараз 5 стаття закону говорить, що до сфери управління центрального органу виконавчої влади у справах сім’ї, молоді та спорту належать дитячі заклади оздоровлення та відпочинку загальнодержавного значення. Належать. Це міністерство готує пропозицію щодо обсягів фінансування оздоровлення та відпочинку дітей, які потребують особливої соціальної уваги та підтримки особливих умов для оздоровлення. Що пропонується? До сфери управління уповноваженого центрального органу виконавчої влади можуть належати дитячі заклади. А можуть і не належати. Орган готує пропозицію щодо обсягів фінансування та відпочинку дітей, які належать до його управління, тобто які можуть належати.
Будь ласка, закінчуйте.
Тому, шановні колеги, якщо Кабінет Міністрів погодиться забрати цю поправку до п’ятої статті можна його розглядати, якщо ні, це черговий удар по соціальним проблемам найнезахищеніших людей.
Юрій Кармазін фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Юрій Кармазін. Я прошу передати слово нашому соратнику по коаліції – Шарову Ігорю Федоровичу.
Шаров Ігор Федорович, будь ласка.
Дякую. Шановний Юрій Анатолійовичу! Шановний пане Голово! Я пропоную вийти з цієї колізії, яка щойно сталася з приводу проекту Постанови № 4316, а саме „Про сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи”, і пропоную повернутися до цього питання таким чином: поставити вам на голосування проект постанови і проголосувати в цілому з вилученням тієї поправки, яку вніс Микола Шершуну. Дякую.
Шановні колеги! Ми обмінялися думками. Разом з тим я хочу сказати, на пропозицію Ігоря Федоровича і Івана Григоровича Кириленка законопроект відхилено. Ви, очевидно, усі добре чули. Якщо ми дотримуємося Регламенту, то я хочу ще раз вам сказати, що законопроект відхилено. Позаяк, мова йде не про один тільки цей законопроект, а він ув’язується із тим, що треба повернутися до голосування про приведення до присяги суддів, тобто членів Вищої ради юстиції. Якщо ви хочете, щоб знову заблокували Верховну Раду України, то цілком очевидно, що такі пропозиції ніхто на неї не пристане. Позаяк, три депутати звернулися із заявами, що у них не спрацювали картки. І єдине, що можна зробити, це поспівчувати нашим колегам народним депутатам і долучити їхні картки із їхніми заявами до протоколу. Якщо ми хочемо зараз зруйнувати роботу Верховної Ради, то це зрозуміло про що йдеться. Тому давайте дотримуватися Регламенту, проект Постанови про Чорнобильські проблеми відхилено і кожен знав за що голосував, це були рекомендації. І давайте будемо рухатися. Ви самі вчили мене на засіданні Погоджувальної ради дотримуватися Регламенту, так давайте працювати в регламентних нормах, а хто хотів, той проголосував, ви ж прекрасно розумієте. Тепер переходимо до розгляду проекту Закону [[реєстраційний № 4342]] про внесення змін до Закону України.
включити у порядок денний.
А ми включили його. А, ми не включили його, вибачте, перепрошую. Вноситься пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей", реєстраційний № 4342, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[12:29:10]] За-192 Рішення не прийнято. Таким чином, шановні колеги, законопроект відхилено. Уточнення, що якщо йти за Регламентом, то ми можемо на наступній сесії розглядати, тобто коли буде осінь і треба дітям йти у школу. Законопроект не включено до порядку денного. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 148, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 24, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. Тепер Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[щодо визначення розміру ліцензійного збору]]. Шановні колеги, є пропозиція, щоб ви підтримали. Можливо, за скороченою процедурою ми б розглядали б ці законопроекти. Ну я маю на увазі ті, які до першого читання. Я ставлю цю пропозицію на голосування, щоб надалі розгляд законопроектів проводити за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:30:45]] За-51 Рішення не підтримано. Працюємо за повною процедурою. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[щодо визначення розміру ліцензійного збору]], реєстраційний номер 3681. Доповідач – народний депутат України Володимир Іванович Ландік, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації Бондаренко Олена Анатоліївна.
. десь у пробці.
Будь ласка.
Шановна президія! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект, номер 3681, яким змінюються підходи до визначення сплати ліцензійного збору телерадіоорганізацій. Відповідно до нової редакції Закону про телебачення і радіомовлення" в липні 2008 року Національна рада з питань телебачення і радіомовлення оприлюднила нову методику розрахунку ліцензійних зборів. Результатом цього нововведення виникла перспектива знищення регіонального та місцевого мовлення в більшості регіонів України через непосильність для невеличких радіоорганізацій нового розміру платні за отримання продовження ліцензії. Запропонованою методикою спрощений узагальнюючий підхід не дає можливості адекватно визначити, ані територіальне покриття, яка в різних діапазонах розраховується за різними формулами, а не потенційну аудиторію, яка істотно відрізняється в таких містах, як, наприклад, Київ та Дніпропетровськ, що внаслідок є одної категорії. Як наслідок за період дії нової методики, менш ніж півроку, понад 20 компаній звернулись до Національної ради з проханням відстрочити термін сплати ліцензійного збору, а 9 компаній уже були позбавлені можливості отримати, продовжити чи переоформити ліцензійний збір. Відсутність коштів на сплату ліцензійного збору і ситуація з кожним часом погіршується. До запровадження цієї методики ліцензійний збір для ТРК сплачувався на підставі постанови Кабінету Міністрів, яка запроваджувала методику з урахування тарифів концерну РРТ. Тому ми цим законопроектом повертаємо і просимо цю норму підтримати. Це спростить систему відміни нововведення Нацради і дасть можливість Кабміну самому визначити розмір ліцензійного збору для телерадіоорганізацій. І хотів би до всіх вас звернутися. Я чув, що політики, влада наша не хочуть підтримати цього законопроекту, ну ви не забувайте, коли ви приїжджаєте у місця зі своїми звітами і коли ви розказуєте, как вы и, в том числе не только за народ и за средства массовой информации, то не поддержавши это законоведенья нашим комитетом, вы просто уничтожаете местные телерадиоорганизации, которым нечем платить так, как Нацсовет теперь хочет, чтобы [[мы не раз говорили, что это коррупционный орган]], чтобы им поклонившись, что-то принесши ты получаешь одну ставку, а не принес ничего – значит будешь миллиарды платить. Но надо же возвращаться к нормальной логике. И мы возвращаем, чтобы это делал Кабмин, и я хочу посмотреть как будет голосовать представители Кабмина здесь, что они и сами определяют эту методику и поддерживают средства массовой информации. А средства массовой информации, хотел бы обратить, чтобы они смотрели кого они приглашают и с прашивали у них: они за развитие индустрии у нас или против. Спасибо за внимание.
Прошу, будь ласка, поверніться на трибуну. Володимир Іванович, на трибуну будь ласка. Записуємося на запитання. Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Шановний Володимире Івановичу! Я в цілому підтримую вашу ідею. Тільки не можу зрозуміти. От ви там розказували, щось нести, не нести, приносити, відносити. Ви пропонуєте, зараз це встановлює Національна рада з питань телебачення і радіомовлення. Ви пропонуєте передати до Кабінету Міністрів. А в чому різниця? Все-таки, мабуть, ближче Національній раді? Це справа саме Національної ради, а не Кабінету Міністрів. Бо, якби ви зовсім передавали або ліквідовували, це зрозуміло. А так, від одного органу до іншого, я не думаю, що буде більше порядку.
Ми просимо повернути методику розрахунків, як було раніше, до липня 2008 року, коли це Кабінет Міністрів опредєляв по ставкам концерна РРТ. Це в десятки раз, а іноді в сотні раз менше, чім щас. Це ми, як ви пам’ятаєте, закон по зборам за автомобілістів ви повернули, таким точно, це точно таке саме, механізм. Ми повертаєм то, як було раніше.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Я поділяю вашу стурбованість. Але у мене в зв’язку з вивченням законопроекту виникли певні питання. Справа в тому, що ліцензійний збір перераховується до державного бюджету. А це значить, по цій методиці він уже включений в проект Закону про державний бюджет на цей рік. І на сьогоднішній день, якщо ми його зменшуємо, а я так зрозумів, що він буде зменшуватися, то чому ми не вносимо паралельно зміни до Закону про державний бюджет, як цього вимагає Бюджетний кодекс. Бо без цього тоді не можна. Це перше. І друге, чи є у нас заключення Міністерства фінансів, чи морже нам доповісти зараз бюджетний комітет, як це буде впливати на Державний бюджет? І останнє питання. Як відомо, ні у вас, ні у мене цих компаній нема, вони є тільки у олігархів. Чи не піклуємся ми таким чином про кишеню тих олігархів, хто тримає ці телеканали? Дякую.
Дякую. Ви знаєте, олігархи заплатять. Їх це не турбує Я відстоюю тут інтереси маленьких телерадіоорганізацій, для яких 100 тисяч гривень, а іноді і 300 тисяч гривень – це непомірна платня, вони її не можуть заробити за три роки, я за ці балакаю. А олігархи все купили і куплять і далі. Але у бюджеті нічого не треба міняти, бо це вводиться з 1 січня 2010 року. На той бюджет ми зробим. Но ще якби воно вводилось з дня опублікування, то я вам так скажу, було б тоже гарно. Телерадіокомпанії також у кризі. Ніхто ж не йде. Ми запретили з вами тут у цьому залі і алкоголь, і табак. У них грошей немає, і тепер криза. А якщо ми їм не допоможем, то хто їм допоможе?
Попеску Іван Васильович, будь ласка, питання.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Шановний Володимире Івановичу, я абсолютно підтримує те, що треба зменшити ліцензійний збір. Справді, немає значення, хто буде приймати рішення, Кабінет Міністрів чи Нарада, головне, щоб це було. Питання в тім, що ви правильно тут сказали, олігархи знайдуть гроші для того, щоб заплатити. Але маленькі оператори, які ведуть мовлення мовами національних меншин, у них і зараз існує проблема, щоб знайти ці кошти. Отже у мене питання. Якщо ми підтримаємо той проект, який ви пропонуєте, для виконання положень Європейської хартії регіональних мов і мов меншин щодо надання можливості національним меншинам отримувати продукт своєю мовою, це сприятиме чи ні? Дякую.
Конечно воно то сприятиме, але ще нада припомнить хартію, що ми тут з вами транскордонного телебачення підтримали, де сказано: Європа нам указує на те, що любою мовою, якою хочете, то і мовте, скільки хочете, стільки і мовте, і ніхто не має права нарушать права людини. Але ми чогось самі це підписали, самі цю конвенцію тут підписали, підтримали, а ніхто не виконує. І той же Нацсовет нам еще и указує, що ви це не робите. То есть ми підтримуємо Європу, а нас туди сам Нацсовет не пускає.
Шмельова Світлана Олександрівна, будь ласка, питання.
Скажіть, будь ласка. Увага, я тут, тут, тут. Скажіть мені, будь ласка, наскільки реально телерадіокомпанії будуть мати вигоду з цього? Наскільки дешевше їм це буде? Ви можете реально сказати, зараз скільки платять і скільки вони будуть платить?
Можу вам сказати, одна із радіокомпаній, яка до мене звернулась, у неї ліцензійній збір коштував 10 тис. гривень. Сейчас їм дали 170 тис. гривень – в 17 раз. А есть, я кажу вам, в десятки, є в два рази. Коє-де для здорових, інтересно, для потужних олігархічних телекомпаній є зуменшення.
Стешенко Олександр Миколайович.
Шановний доповідачу, я уважно ознайомився з вашими пропозиціями, і я хотів би уточнити запитання Адама Івановича: скажіть, будь ласка, а який підрозділ, хто має займатися в Кабінеті Міністрів цими питаннями, і чи ви опрацьовували, перш ніж виходити з такою законодавчою ініціативою?
Не надо ніяких нових підрозділів робить. Це було по методике: Кабінет Міністрів давав методику, як розраховують для своїх також ліцензій концерн ОРТ, і все. Більше нічого не потрібно, та же методика, що там. Але коли державний орган – Кабінет Міністрів, який ви і представляєте тут, буде це. Тоді які ж питання можуть буть, як ми повертаємо Кабінету Міністрів? Ми же не создаем ніяку нову структуру, но и Нацсовет, зрозумійте, оці всі, що у нас счас ідуть питання по председателю і так далі – оце із-за цього, тому що там ніяк не можуть поділити. А це буде все четко розписано і люба телекомпанія знає за рік, що коли і скільки їй потрібно заплатити, а не тоді як щось захочеться Нацсовету в цей тиждень, в Страсну п’ятницю.
Сідайте. Будь ласка, Володимир Іванович. Співдоповідь від комітету Бондаренко Олена Анатоліївна.
Дякую.
Уважаемые коллеги! Уважаемый Владимир Михайлович! Действительно этот законопроект очень важен прежде всего для местных маленьких телерадиокомпаний. И хочу еще дополнить Владимира Ивановича, он не до конца досказал мысль. Тут заикались об олигархах, так я вот скажу как раз по новой методике расчета. Наибольшую выгоду от этого поимели как раз крупные национальные компании, у которых в общем-то существенно сбор и не изменился. А что касается региональных телерадиоорганизаций, они как раз вынуждены теперь платить в разы. И возникает вопрос не сложится ли ситуация, что к концу года им просто не с чего будет платить и эти телерадиокомпании просто закроются. И тогда уже ни о каком наполнении бюджета в том числе идти речь не будет. Действительно, этим законопроектом предполагается возврат к старой системе лицензионного сбора с 1 января следующего года, поэтому этот бюджетный год абсолютно никак не пострадает. Считайте, что мы сейчас делаем благое дело именно для местных телерадиоорганизаций, это для них действительно настоящий антикризисный законопроект. Я знаю, что сегодня в зале между фракциями шло обсуждение этого законопроекта и отдельными фракциями властной коалиции было высказано мнение, что поскольку автором законопроекта является регионал, мы за это голосовать не будем. Уважаемые! Забудьте, пожалуйста, и помогите местным журналистам, медио. местным телерадиоорганизациям. Здесь политика абсолютно не уместна. Более того, если уж рассуждать абсолютно цинично, посмотрите каково будет вам глядеть в глаза тем, куда вы приедете на эфир и когда они увидят вашу фамилию в списке тех, кто практически зарубил им их финансовую деятельность. Еще раз прошу поддержать нашего национального производителя в сфере телерадиопроизводства. Спасибо вам большое.
Будь ласка, запишіться на питання до співдоповідача.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемая Елена Анатольевна, я думаю, нужно поблагодарить и Владимира Ивановича, и вас, и комитет за то, что принял, действительно, правильное, принципиальное решение в поддержку прежде всего местных телерадиокомпаний. И мы даем возможность, стимул для развития, для роста. Я только единственное хотел спросить, и вопрос актуальный: а почему, как говорится, затянули с принятием этого решения? Уже б давно, наверное, его нужно было принять, и чтобы оно вступило в жизнь. А так, спасибо за данный законопроект.
Спасибо большое. Михаил Васильевич, давно комитет рассмотрел, и благодаря абсолютно неимоверным усилиям Владимира Ивановича, наконец-то, все-таки в череде «іонізуючого випромінювання», «кажанів» і все таке інше, наконец-то все-таки поставили и этот законопроект. Спасибо большое за сознательность и Секретариата Верховной Рады, наконец-то, и всей Верховной Рады взагалі.
Народний депутат Уколов, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Чи не вважаєте ви, що підвищенням ліцензійного збору Національна рада з питань телебачення, радіомовлення намагається збанкрутувати малі радіокомпанії, для того щоб зробити переділ ринку? Я хочу сказати, що я буду підтримувати цей законопроект. І наш комітет його повністю підтримав – доводжу до відома усіх депутатів.
Спасибо большое за такой шикарный вопрос господину Уколову, моему коллеге по комитету, потому что, действительно, существуют такие опасения, когда местные телерадиоорганизации разорятся в силу того, что они не способны выплатить такой огромный лицензионный сбор, и тогда они просто пойдут с молотка. И большие национальные операторы в телерадиовещании просто по дешевке скупят эти местные частоты. И тогда у нас совершенно сектор местных региональных телерадиоорганизаций будет представлен буквально десятком – двумя телерадиоорганизаций в Украине. Спасибо. Останутся только монстры.
Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановна Олена Анатоліївна, дякую вам за те, що ви все-таки наполягали разом з нашим колегою Ландіком, щоб ми цей законопроект розглянули, але виходячи з цих міркувань і з тих пояснень, які ми тут почули, не здається ли вам, що вже прийшов час для проведення ротації членів Національної ради з телебачення і радіомовлення. Є багато причин для цього. Перша причина, от спроба, щоб збанкрутували маленькі регіональні канали. Друга спроба, створюють негативний імідж України на міжнародній арені, мається на увазі щодо функціонування мов - Європейська хартія регіональних мов. Інколи вони проводять моніторинг ліцензій. Якщо відповідна компанія на місцевому рівні проводить мовлення також і мовами національних меншин, а в ліцензії не написано замість того, щоб пропонувати внести зміни до ліцензії, вони пропонують, щоб взагалі убрати з ефіру мовлення відповідними мовами. От прошу дати пояснення, відповідь з цієї точки зору.
Спасибо большое Иван Васильевич. На самом деле мы немножко забегаем вперед паровоза. У нас буквально на следующих сессионных неделях должен состоятся отчет Национального совета перед Верховной Радой именно по этим вопросам. Я могу сказать, что на самом деле самой большой ошибкой, самым огромным национальным провалом в работе национального совета, это было, практически. Утрата цифрового пространства. Мы проиграли все граничные территории по цифровому телевидению. И год 2008 был объявлен голом цифрового телевидения в Украине, этого не случилось. Более того, есть большие проблемы у нас с объективностью распределения частотного ресурса, но мы об этом с вами поговорим в рамках обсуждения ситуации с самим Национальным советом. Я готова протянуть свою руку конструктивным силам, которые реально есть в Национальном совете. Но, к сожалению, сейчас правят бал абсолютный националистический деструктив. Я думаю, что Национальный совет пришел к тому, чтобы самостоятельно, внутри своих 8-ми членов разобраться с этим. Вы знаете, что сейчас там не все так легко. Там сейчас идут споры, в том числе и, фактически, меняется руководство. Я готова поддерживать данные тенденции, я думаю, что это будет на оздоровление.
Дайте можливість завершити думку.
закончила.
Тоді дякуємо, як раз і час збіг. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Будь ласка, проводиться запис на виступ. Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів, що записалися. Юрій Кармазін. Юрію Анатолійовичу, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, я думаю, що підняти дуже серйозне питання. Мені дуже прикро, коли ми говоримо націоналістичні якісь погляди Держтелерадіокомпанії чи ще когось. Я звертаюся до своїх колег, ми використовуємо найвищу трибуну в Україні. І при цьому в порушення рішення Конституційного Суду, в порушення статті 10 Конституції тут найвищі державні службовці використовують мову іншої держави. Я просив би у головуючого, не дозволяє цього Регламент, якщо людина не знає мову, вона не може бути народним депутатом. Для цього ми пишемо це все. Тому, шановні друзі, я кажу про те, що Регламент забороняє і говорить, що треба забезпечити переклад і так дальше. І давайте ми не будемо вішати ярлики ні на кого. Величезна діаспора в Російській Федерації українська, величезна. Але жодного разу ніхто з української діаспори з російської найвищої трибуни українською мовою не виступив. Давайте замислимося чому. Тому що головуючий там не дав би цього зробити, очевидно. Тому, шановні друзі, я хотів би повернутися до закону, який обговорюється про телебачення і радіомовлення, там є раціональні зерна. Але я хотів би, щоб ми такі раціональні зерна розглядали разом із доповіддю бюджетного комітету. Я хотів би, щоб. Це вимоги не мої, це вимоги Бюджетного кодексу. І ми маємо це розглянути саме, і всі законопроекти, які якимось чином впливають на бюджет, мають саме так розглядатися. Тим більше, що тут треба писати, що закон вступає в силу з 1 січня наступного року, але все має бути абсолютно прораховано. Що ж пропонується? Якщо раніше було в пункті два записано статті 31 „методика розрахунків розробляється і затверджується Національною радою за погодженням з Міністерством фінансів”, зараз буде „в розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів”. Але як розробляється методика - ми цього тут не пишемо. Ми свідомо це робимо? Якщо свідомо, ми викидаємо це. Тоді ми просто переходимо до того розміру, який існував раніше. Якщо не свідомо, то давайте будемо свідомі того, що ми зараз робимо. Тому я вважаю, що цей законопроект варто було доопрацювати. І попрошу у Голови Верховної Ради, щоб всі законопроекти, які впливають на видаткову частину бюджету, щоб вони супроводжувалися бюджетним комітетом обов’язково із довідкою, щоб були.
Іван Кириленко передає право на виступ Володимиру Яворівському. Будь ласка, Володимире Олександровичу.
Шановні українські парламентарії! Шановні виборці! А особливо шановні представники місцевих засобів масової інформації. Я хотів би нагадати це має пряме відношення і до того, що ми зараз обговорюємо, що я переконаний, що ми зробили дуже вірно, що ми не проголосували за створення ще однієї надбудови – чорнобильської. І Чорнобильцям хочу сказати: це у вас з тих невеличких коштів, які мали бути вам виділені, будуть забрані гроші для того, щоб утримувати ще одну армаду чиновників. Ось чому ми вважаємо абсолютно моральним те, що ми не проголосували за створення цього ще одного органу. І хочу чорнобильців заспокоїти буквально після Великодня, після Паски ми повернемося до цього питання, переробимо цю постанову і ці Рекомендації будуть прийняті. Друге питання. Я з великою увагою слухав автора цього законопроекту і постійно собі задавав слово: чому раптом було внесено цей законопроект, яка його суть, що він внесе, які корективи? І почув таку тезу рожеву, прекрасну, що це все стосується місцевих теле- і радіожурналістів. Так от, хочу сказати вам, шановні колеги, мої колеги, журналісти місцеві, це абсолютно не має ніякого відношення до вашої кишені, до вашої заробітної плати. Це все має пряме відношення до власників засобів інформації місцевих. І я, Володимире Івановичу, я шаную вас, вашу родину і вашого брата, але коли я буваю на Луганщині і коли слухаю ваші приватні засоби масової інформації, які обплутали уже всю Луганщину, я себе часто хочу ущипнути і запитати, я у Буркіна-Фасо Чи на Україні? Я слухаю ці радіостанції і я не розумію на кого вони спрямовані. Якщо це стінна газета Партії регіонів, то так і називайте її, що це агітка і тому подібне, а не засіб масової інформації, який розповсюджується на всю Луганщину. Є потреба змінити, пропонується ідеологія цього законопроекту, змінити, щоб не Національна рада в якій представлені усі політичні сили і вона хоче чи не хоче, вона мусить бути об’єктивною через те, що там є різні представники і Партії регіонів, і того ж самого НУНС і ми знаєте, що усе, що відбувається там як правило, прозоро. І коли там виникає конфлікт, ви знаєте, ось недавно виник конфлікт і подав і голова Шевченко, і його заступник, буквально подали аж у відставку. Через те, забрати у цього прозорого органу і передати у Кабінет Міністрів, де немає ні професіоналів, нікого. Через те, Володимир Іванович, не ображайтесь, але це самодіяльна постанова, вона нічого нового не вносить, вона спрямована ще раз кажу, тільки на власників каналів. Як правило, коли ви говорили про олігархів, чомусь говорили з таким знанням, що я вам абсолютно повірю, бо ви це знаєте із середини.
Народний депутат Скибінецький, будь ласка. Є Скибінецький? Немає. Уколов. Будь ласка, Уколов. Скибінецький, будь ласка, будете виступати тут записані? Ні? Уколов. Кальченко. Будь ласка, Миколі Томенку Уколов передає право на виступ.
Шановні колеги, сьогодні такий спеціальний день і християнський наш парламент, і от я слухаю виступи і складається враження, що ми без політики по-людськи не можемо прийняти жодного серйозного рішення. Насправді, проблема існує, але коли наші колеги з Партії регіонів цю проблему припудрюють українською мовою, а мої колеги з БЮТу припудрюють це критикою Партії регіонів, складається враження, що все гаразд у нас з телерадіоорганізаціями. Не гаразд. І ідея закону правильна, тому що на сьогоднішній день виглядає ситуація наступним чином, сьогодні кілька людей взяли на себе обов’язок визначити скільки, телерадіоорганізація в районному центрі, в невеличкому містечку, значить, повинна заплати, бо вони так думають, вони визначили єдиний, так званий, формальний підхід, під який не лягає діяльність цих телерадіоорганізацій, бо під формальний підхід не підпадає діяльність місцевої чи районної організації, де, в принципі. таку суму не можуть заплатити. Очевидно треба аналізувати і вибудовувати нормальну систему інформаційної політики, де, як завжди було в нас, концерн РРТ, який більш технічно грамотний подавав свої розрахунки, подавали свої розрахунки і Національна рада з питань телебачення і радіомовлення, а Кабмін приймав рішення. Тобто, я вважаю, що ідеологія закону правильна, тому що Кабмін, проаналізувавши всі складові сплати ліцензійного, приймає остаточне рішення. І тут немає конфлікту інтересів, бо Кабмін, як колегіальний орган, мусить послухати всі точки зору. Але, щоб ми розуміли, що ми одним цим рішенням нічого не вирішуємо. Очевидно треба думати як концептуально вибудовувати інформаційну політику, тому що, що ви знаєте, от, наприклад, ситуація з РРТ, у нас кожний рік йде боротьба чи керує Міністерство транспорту і зв’язку, чи Держтелерадіо керує цим „РРТ”. Тому моя пропозиція така. Я бачу настрої в залі, на жаль, політичні, непрофесійні сьогодні, я вважав би, що в першому читанні треба приймати цей законопроект, а потім Комітет з питань свободи слова та інформації залучить фахівців, щоб чіткіше прописати і зрозуміти, яка є логіка формування цього внеску для того, щоб ми не зліквідували регіональну складову телерадіомовлення, бо тут ключовий удар, звичайно, не по центральних канал, вони нікуди не дінуться, заплатять, а по регіональній складовій. І, можливо, на регіональному рівні у нас є і погані, і добрі телерадіоорганізації, але, я думаю, що краще, що вони погані, але вони існують, тому що вони інформують про місцеві події, говорять про те, що відбувається в регіоні. Тому, я просив би сьогодні всіх в першому читанні підтримати, не дивлячись на те, що ми так політично тяжко розпочинали сьогодні роботу, а комітету залучить фахівців і з Кабміну, і з Нацради, і з РРТ, і на друге читання винести фаховий професійний неполітичний законопроект.
Дякую.Шановні колеги, обговорення законопроекту [[реєстраційний номер 3681]] завершено. Комітет пропонує приймати. Одну хвилиночку. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Разом з тим тут звучало ряд критичних зауважень, в зв’язку з цим доповідач, будь ласка. Будь ласка, доповідач має право на заключне слово. Я прошу враховувати, що вже 13 година, нам треба переходити до „Різного”.
Спасибо. Я хотел бы может быть даже и специально говорить на русском языке. Вы знаете вот когда и в этом парламенте начинаем мы рассказывать кому как говорить, ну, как думаем – так и говорить. И сказать, что хорошо, что Кармазин знает украинский язык, ну надо было почитать, и методика здесь есть, в Пояснювальной записке, все известно. Только нада было прочитать. А он вывод прочел Юридического отдела, а дальше читать не хочет. А, обращаясь к шановному нашому коллеге, на счет того, что там никого не дают. Так я вам хочу напомнить, что именно в мае, весною 2004 года ваш кандидат в Президенты на тех засобах массовой информации, где его нигде не пустили, выступал именно там, именно там ваш лидер фракции – Юлия Владимировна, нынешняя Премьер-министр, именно там отчитывалась перед луганчанами. Поэтому если вы этого не знаете, но я здесь не виноват. И я не найду не одного человека, который бы сказал, что там было заангажированно и ему не дало, если вы имели ввиду те средства информации, о которых я тоже подумал. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, одну хвилиночку. Будь ласка, від комітету є заключне слово? Немає. Не наполягає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 3681, „Про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” щодо визначення розміру ліцензійного збору”. Прошу голосувати. За основу. [[13:02:46]] За-225 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 172, "Блок Юлії Тимошенко" – 8, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 0, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 18. Друга пропозиція була на повторне перше читання. Будь ласка, голосуйте. На повторне перше читання законопроекту 3681. [[13:03:27]] За-222 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Все. Шановні колеги, переходимо тепер до „Різного”. Все. Вже 13 годин, переходимо до різного. Я ще раз хочу сказати, немає можливості. Ми ж працюєм відповідного того, як вимагає. Я ще раз хочу сказати, після 13-тої години Верховна Рада України починає працювати в режимі різного. Що у вас ще є? Все вже. Прошу записуватись на „Різне”. Ще раз хочу сказати, шановний колего, не можемо ми нічого зробити, рішення не буде прийнято. Завалити законопроект. Я поступаю за Регламентом і прошу вас не наполягати. Будь ласка, Микола Шершун. Наступним буде виступати Матвєєв, Фракія комуністів.
Микола Шершун, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні виборці, шановні чорнобильці, парламентські слухання проводяться з метою послухати, почути і щось зробити корисне для людей, я так розумію. Більше половини виступаючих говорили за створення Державного комітету управління, який би займався не тільки поточними проблемами, а мав би стратегію, бачення мав би розв’язання чорнобильських проблем. Додаткових коштів це не потребує, так як я сказав у своєму виступі попередньо. Тому сьогодні потрібно просто забрати до купи те, що у свій час розтягли по різних міністерствах. І ця система, за яку сьогодні говорили, працює абсолютно неефективно. Сьогодні Міністерство соцпраці виконує роль рядового касира і просто передає гроші із бюджету у кишені наших чорнобильців, а перспективою ніхто сьогодні не займається. Що робити далі? Як лікувати території, як лікувати людей, як вирішувати інші чорнобильські проблеми? Друга проблема, яка була піднята на парламентських слуханнях, - це децентралізація коштів, які йдуть на оздоровлення чорнобильців. Противники цього аргументують просто: на місцях, в регіонах розкрадуть кошти. Де більше крадуть – це ще питання. Матеріали перевірки Рахункової палати говорять зворотнє. І виходячи із численних звернень, я і запропонував сьогодні тезу про те, аби ми передали ці кошти на оздоровлення на місцях нашим радам. І коли сьогодні я чую про те, що створений комітет і гроші будуть забрані з кишень наших виборців, я заявляю відповідально, що це цинізм, тому що на створення комітету, як я вже сказав, грошей сьогодні не треба. Я хочу заспокоїти наших чорнобильців, я переконаний, що прислухаються колеги-депутати до здорового глузду і проголосують таку постанову після пасхальних свят, яка дійсно буде вирішувати проблеми наших чорнобильців. Дякую.
Матвєєв Валентин Григорович.
Прошу передати слово Сергію Храпову.
Сергій Храпов, будь ласка.
Сергій Храпов, фракція комуністів. Шановні виборці, шановні колеги, поки так звана українська політична еліта, забувши про простих людей, займається боротьбою за президентське крісло, ці люди вимушені страждати від свавілля власників підприємств, де вони працюють. До мене звернулися мої виборці зі скаргою на неправомірні дії керівників підприємства „Південний радіозавод” міста Жовті Води Дніпропетровської області, які впродовж семи місяців не сплачують робітникам заробітну платню, навмисно скорочують виробництво всупереч вимогам закону та потребам виробництва, займаються незаконною підприємницькою діяльністю, на заводі створюють підпільні цехи та виробництва, використовуючи при цьому потужності заводу та користуючись електроенергією без сплати за це. Усі вищенаведені негаразди з роботою підприємства посилились з того часу, як Фондом державного майна України було проведено конкурс продажу державного пакету акцій заводу ЗАТ „Ділові партнери”. З цього часу підприємство зупинило свою роботу та як наслідок цього перестало виплачувати заробітну платню працівникам, відраховувати внески до Пенсійного фонду України та до інших бюджетів та фондів. Інвестиційні зобов’язання переможцем конкурсу не виконані та не виконуються, заборгованість по заробітній платні не погашається, заборгованість по внескам до Пенсійного фонду не сплачується, підприємство не працює, потужності заводу використовуються у приватних цілях керівників заводу за. переможців конкурсу ЗАТ „Ділові партнери”. Крім того, власниками ЗАТ „Ділові партнери” навмисно ініційоване банкрутство підприємства, керівника заводу усунено від виконання своїх обов’язків. Дніпропетровським господарським судом призначено арбітражного керуючого, особу, яка наближена до власників ЗАТ „Ділові партнери”. У ході детального вивчення наданих мені документів та у ході спів розмов з людьми встановлено, що наведені вище факти невиплати заробітної плати, невиконання інвестиційних зобов’язань по погашенню заборгованості перед Пенсійним фондом України та іншими бюджетами та цільовими фондами, незаконна підприємницька діяльність з використанням потужностей заводу та інші зловживання власниками ЗАТ „Ділові партнери” арбітражним керуючим та іншими посадовцями насправді мають місце, що викликає справедливе обурення моїх виборців та мене особисто як народного депутата України. наголошую, порушені права виборців, інтересів держави Україна мають бути негайно поновлені, а винні понести покарання згідно чинного законодавства України.
Чечетов Михайло Васильович.
Михайло Чечетов, фракція Партія регіонів. Шановний Голово, колеги та дорогі наші виборці! До мене як народного депутата України звернулись виборці селища Десна Козелецького району Чернігівської області зі скаргою надії Козелецького управління по газопостачанню та газифікації ВАТ „Чернігівгаз”, а саме, припинення подачі газу до котельні, яка обслуговує військову частину, житлові будинки, три дитячі садочки, школу та гімназію селища. В результаті мешканці стали заручниками заборгованості з боку Міністерства оборони України за енергоносії, що складає біля 6.5 мільйонів гривень. З початку квітня поточного року будівлі згаданого селища залишилися без опалення та гарячої води, активізувалися гострі респіраторні захворювання, насамперед у дітей та дорослих. У військовій частині в неопалюваних казармах відключили електроенергію, в їдальні не подається пара для приготування їжі солдатам. Внаслідок чого, приготування ведеться у польових кухнях на вулиці в антисанітарних умовах. Зараз почався весняний призов. Юнаки посилаються в холодні, без опалення та електропостачання казарми, також не працює військова баня. Виходячи з наведеного і враховуючи всі важелі піднятого питання, наполегливо прошу Президента Віктора Андрійович Ющенка, Кабінет Міністрів, голову уряду Юлію Володимирівну Тимошенко з’ясувати обставини справи та вжити відповідні заходи, негайного реагування з метою приведення зазначеної ситуації у відповідність до чинного законодавства України та недопущення подібних ситуацій у майбутньому. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Лілію Григорович, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона". Підготуватися народному депутату Бевзу, фракція комуністів України.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну”. Вельмишановні колеги-депутати, дорогі українці. Сьогодні страсна п’ятниця – день великого смутку і великого переосмислення кожною людиною саму себе і всього людства. Сьогодні саме в пору, як не дивно, що це звучить із парламентської трибуни, в зовсім іншому плані переосмислити і нашу нинішню українську ситуацію. Бо видається, що проблема сьогодні не скільки в політичній, не скільки у економічній. Як у моральній і духовній площині. Сьогодні рівно 2009 років з того часу, як вбили Ісуса Христа. А ще п’ять днів тому у Єрусалимі його вітали і казали: „О санна!”. Що сталося, що тодішнє правосуддя на чолі Понтієм Пілатом засудило невинного Ісуса Христа, але відпустило винного Варраву? Що сталося, коли останній подих віддавав Спаситель цього світу, а по праву руку був один і другий злочинець, один сказав: „Що ж ти за Бог, як ти не можеш врятувати себе і нас?” А другий злочинець сказав: „Господи, пом’яни мене у Царстві твоїм!” Ісус Христос відповів: „Ще до вечора будеш зі мною в раю”. Чому говорю про ці речі? Сьогодні буквально 20-30 хвилин тому у парламенті звучало скільки треба дати в Нацраду, скільки в Кабмін, скільки за землю, скільки за душу. Люди добрі, та все лежить у площині добра і зла! Ви знаєте, буквально кілька днів тому відвезла разом із допомогою, організацією українців в діаспорі кювези у Сумську область. Бо українка американського походження померла і заповіла 300 тисяч доларів для того, щоб материнство і дитинство в Україні рятувати. Купили і швидку допомогу, і дихальні апарати. А я собі думаю, Боже милий, а якби наші олігархи, аж представлені тут в парламенті, попродали не гелікоптери, не літаки і на ланкрузери, а просто яхти. Вартість найменшої – 900 тисяч доларів, а найбільшої – і до півтора, і до двох мільйонів. То ми б врятували то материнство і дитинство за одну мить. Для цього треба політичні рішення, економічні? Ні, моральні, духовні, бо на килимку у Господа Бога, де всі ми колись станемо, безумовно, настає ота єдина справжня соціальна справедливість. Те саме хочу сказати і про закон нещодавній, коли треба було в Пенсійний фонд брати з дрібного бізнесу. Подивіться, найпопулярніше слово сьогодні в Києві, у районному, обласному центрі – оренда. Пропадає дрібний, середній бізнес, який займається сферами послуги, ще. надбавки. А чому ми не беремо відсоток від валютних операцій? Чи не та сама причина? Тому у цей день великого смутку і великого переосмислення від групи „За Україну!” хочу сказати всім українцям: Христос Воскрес! – Воістину Воскрес! І побажати, щоб любов воскреслого Ісуса Христа кріпила віру.
Будь ласка, завершуйте.
кріпила віру і надію в душах українців, бо в цьому є і вірю, обов’язково відбудеться наша велика українська перемога.
До слова запрошую народного депутата Бевза, підготуватися Колесніченку і нагадую всім народним депутатам, які залишилися і активно працюють, що не головуючий, а система у нас включає мікрофони, тому треба спокійно реагувати на це. Будь ласка, пане Бевз.
Шановний Микола Володимирович, на мою адресу надійшло звернення ветерана Великої Вітчизняної війни стосовно ексгумації останків радянських військовополонених на території міста Вінниці. Суть питання полягає у тому, що у 2008 році Державною міжвідомчою комісією у справах увічнення пам’яті жертв війни та політичних репресій при Кабінеті Міністрів України проведено роботи по ексгумації останків радянських військовополонених, які у роки війни перебували у фашистському таборі для військовополонених, так званих шталах № 349. В ході робіт виявлено останки двох тисяч вісімсот дев’яносто трьох наших солдат та офіцерів, які загинули у цьому штаглазі. Перепоховання до. 993 останків здійснено на міжнародному кладовищі „Поле пам’яті” у місті Славута Хмельницької області та сто останків на меморіалі визволення у місті Вінниці. На даний час, останки майже двох тисяч радянських воїнів зберігаються на складі військової частини, а 2287 у місті Вінниці у мішках, вдумайтесь тільки, у мішках. За інформацією, наданою робочим апаратом Державною міжвідомчою комісією у справах увічнення пам’яті жертв війни та політичних репресій при Кабінеті Міністрів України Державним бюджетом України на дев’ятий рік передбачено кошти на реалізацію цільової програми „Пошук і упорядкування поховань жертв війни та політичних репресій”. Однак, в Українському інституті національної пам’яті, який є головним розпорядником зазначених бюджетних коштів, роботи по ексгумації останків на території колишнього табору для військовополонених не завершені. А тому прошу Кабінет Міністрів України негайно повернутися до цієї проблеми і внести відповідні зміни до бюджету на 2009 рік з необхідністю для виконання цієї, для реалізації цієї комплексної програми. Я отримав відповідь із Кабінету Міністрів про те, що на реалізацію цієї програми виділено всього-на-всього 590 тисяч, хоча мені відомо, що сьогодні на території України таких останків десь близько 5 тисяч чоловік. І для того, щоб ми виконали свій християнський обов’язок, обов’язок перед попередніми поколіннями всього-на-всього треба біля 3,5 мільйонів гривень. На фоні тих сотнів мільйонів, які реалізуються для забаганки нашого Президента на „Мистецький арсенал”, на „Батурин”, на „Конотопську битву” ми маємо винайти цих 3,5 мільйонів для того, щоб, повторюю, виконати наш святий обов’язок перед попередніми поколіннями. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Колесніченка, йому передали слово два народні депутати, народні депутати Сухий і Маньковський, Регламент 6 хвилин. Наступним буде виступати народний депутат Коновалюк, фракція Партії регіонів.
Фракция Партии регионов, Вадим Колесниченко. Уважаемые коллеги, за время Великой Отечественной войны на территории Украины был единственный город в Украине – это город-герой Севастополь, где блокада прошла более 250 дней. Сегодня стало известно, что эта блокада была даже более и сдали Севастополь не через 250 дней, а две недели еще его обороняла около ста тысяч людей, которые были брошены в районе 35 береговой башенной батареи, где сегодня силами севастопольцев возводится музейно-мемориальный комплекс героям Великой Отечественной войны. Учитывая это великое, великий подвиг тех людей, которые жили в осажденном Севастополе Верховной Совет в 2004 году принял решение о статусе ветеранов войны и гарантии их социальной защиты относительно лиц, которые брали участия в обороне Севастополя и работали в осажденном Севастополе. Однако, за эти несколько лет с момента существования данного закона, а невозможно людям было получить ту льготу, которая им была гарантирована и с чем это было связанно. Это было связано с тем, что в Севастополе в соответствии аналогично, как это было в городе-герое Ленинград, лица, которые имели медали за оборону Ленинграда и знаки за участия в обороне Ленинграда присваивались звания участника Великой Отечественной войны. На основании показаний свидетелей и тех документов, которые было возможно сделать. В Севастополе работа такая велась. В 1992, 1994. 1998 году. Собирались свидетельские показания, материалы, справки, все, что смогли сделать восстановили. Однако часть людей, которыми являются, например, малолетние жители осажденного Севастополя, они фактически могли подтвердить это только на основании тех участников военных действий, которые принимали участие в этом, видели и рассказывали. Как представьте себе разъяснение Министерства труда и заработной платы, социальной защиты ребенку 7-летнему было получить в осажденном Севастополе справку или какой-либо документ подтверждающий, что он там проживал. Свидетельство о рождении, которые были выданы документы, они были выданы на немецком языке и после этого безусловно менялись, потому что людям было стыдно находиться с такими документами. А дети принимали активное участие в обороне Севастополя. Они собирали пустые бутылки для метательных устройств, они вылавливали диверсантов, они шили одежду, они помогали подносили патроны и снаряды, и самое главное во время того, когда были плененные наши красноармейцы только они могли подобраться к колючей проволоке и передать продукты питания и воду для военнопленных. И сегодня, когда мы понимаем, что невозможно достать документы, потому что после войны только два дома всего лишь в Севастополе сохранилось. О каких архивных справках и документах могла идти речь. И мы сегодня внесли новый законопроект, который, думаю, будет поддержан всеми в том, чтобы признать те документы, которые легли в основу выдачи знаков за участие в обороне Севастополя, которые подтверждались соответствующими комиссиями в 1992, 1994 и в 1998 году, потому что те свидетели, которые говорили об этом в 1992 году, из них уже практически в живых никого нету. А для людей это очень больно, обидно и это вызывает большое социальное напряжение. Это не требует больших материальных затрат. Это вопрос о материальной памяти, это вопрос чести нашего долга вернуть то, что люди имеют право и должны получить – это Отечество, это наша страна должна ответить перед теми людьми, которые обеспечили наше государство в той страшной и тяжелой войне. И второй вопрос. Опять же касается нашего славного город-герой Севастополь о том как государство заботиться о развивающем подрастающем поколении, о его здоровом образе жизни о физкультуре и спорте. Это многострадальный вопрос. О стадионе Черноморского флота. Который был решением Севастопольского исполкома в 1949 году, после Великой Отечественной войны построен и после распада Советского Союза перешел в пользование Военно-морскими силами Украины. В результате коррупционных схем, открытого взяткодательства и взяткополучательства в течении буквально нескольких дней этот стадион, который находится в центре города, в историческом месте, около Панорамы Севастополя, на самой высокой точке Севастополя был отдан коммерсантам под жилищно-коммерческую застройку. Четыре года городской совет, адвокатская общественность, вся прогрессивная общественность, футболисты, жители Севастополя борются с этими незаконными решениями, которыми нарушен Закон о физкультуре и спорте, которым нарушено Постановление Верховного Совета, запрещающее перепрофилирование. Несколько решений городского совета о том, что они отказываются менять целевое назначение спортивного объекта под жилищно-коммерческую застройку, дважды Верховный суд возвращает это дело на новое рассмотрение в Севастополь. И опять местный севастопольский суд принимает решение, что нет никакого нарушения закона, Министерство обороны отказалось от использования данного стадиона и на законных основаниях теперь, в нарушение Закона о физкультуре и спорте этот стадион может быть отдан опять под жилищно-коммерческую застройку. Поэтому мы внесли проект постановления об обеспечении законодательства Украины в области культуры и спорта, по которому мы еще раз пытаемся силами Верховного Совета вернуться к проблеме под названием разбазаривание объектов Министерства обороны, которые под видом отказа от непрофильных объектов пытаются решать свои, узкокорыстные интересы. Мы пытаемся создать здесь комиссию, которая бы позволила проверить использование этих объектов и добиться передачи этого стадиона в коммунальную собственность города Севастополя, чтобы он мог наконец-то сделать хорошую спортивную базу, где наши дети, наши взрослые могли бы укреплять свое здоровье. И самое главное, служило бы это примером тому, как рачительно относится государство к тому достоянию, к тем объектам, которые были построены в тяжелые послевоенные годы ради будущего своего населения, ради будущего нашего народа, ради здорового образа жизни. Я думаю, что Верховный Совет поддержит такое решение и наконец-то севастопольцы обретут собственный городской стадион. Спасибо.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Коновалюка, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати народний депутат Царьков, фракція комуністів.
Валерий Коновалюк, фракция Партии регионов. Дорогие, уважаемые избиратели! Дорогие соотечественники! Мне приятно сказать, что сегодня. Верховна Рада, не смотря на такой сложный политический день, приняла важное решение – проведение парламентских слушаний на тему социального медицинского обеспечения ветеранов и празднования, подготовки к празднованию 65-летия Великой победы. То поколение, которое боролось с фашизмом, отстраивало страну, восстанавливая экономику, смыслом своей жизни сделало все то, что мы сегодня – потомки - воспринимаем мирное небо, как стабильность, как независимость нашего государства. Очень важно, чтобы эти парламентские слушания позволили нам сделать все необходимое для того, чтобы собрать ветеранов, выслушать их мысли, мнение, позицию, те предложения, которые должны лечь вы основу большой государственной программы подготовки к 65-летию победы в великой войне. Я думаю, что нам удастся не только восстановить этот статус, но и сделать все, чтобы наши ветераны чувствовали и уважение, и моральную поддержку со стороны государства. Мне кажется, более значимы события для нашей страны является то, чтобы достичь и мира, и согласия, и понимания того, что мы единый православный народ, накануне Великой Пасхи – основного нашего православного праздника христианского говорили друг другу: «Христос воскрес» – «Воистину воскрес». Я хотел бы также сказать о недопустимости решения Львовского областного совета, которое было принято 10 апреля, в котором фактически принято решение о сносе и демонтаже более 20 памятников воинам-освободителям. Вы знаете, более варварского, кощунственного решения, которое не только унижает память тех, кто освобождал Львовскую область. А я уверен, что вместе с ветеранами мы сможем отпраздновать 65-летие освобождения Львовской области 27 июля, но и понимания того, что сегодня страна, которая растерзана противостоянием, не может снова очередной раз идти в общественный конфликт и выяснять те события, которые касались достаточно тяжелой, не простой нашей общей истории. Я думаю, что мы все должны к этому отнестись со справедливым возмущением. И я обращаюсь в Генеральную прокуратуру, Министерство юстиции с тем, чтобы дать этому правовую оценку, поскольку нарушена не только Конституция, но и Закон «О местном самоуправлении»,Закон о увековечивании Победы в Великой Отечественной войне. Мне бы хотелось также сказать, чтобы накануне этого светлого праздника и в этом зале было меньше конфликтов, меньше зла, меньше корыстных побуждений, чтобы мы поняли и осознали то, что выполняем святую функцию, обязанность – служение нашему народу. Я уверен, что для нас очень важно, чтобы каждый строил, прежде всего, храм собственной души, а не делил Бога, народ и страну. Завершая выступление, еще раз хочу поздравить вас всех с.
Дайте можливість завершити.
со светлым Воскресением Христовым, пожелать вам силы, веры, духа, понимания того, чтобы надежда всегда укрепляла наши силы, и мы действительно построили великую Украину – великую страну. Спасибо.
До слова запрошую народного депутата Царькова, фракція комуністів. Наступним буде виступати народний депутат Аржевітін, "Наша Україна – Народна Самооборона”.
Уважаемые избиратели, на прошлом пленарном заседании в зал вновь была роздана очередная обманка от оранжевого лагеря, а именно постанова, которой пытаются реабилитировать вояк ОУН-УПА и приравнять их к статусу советских воинов. Идейные наследники ОУН-УПА все наглее ставят вопросы реабилитации вояк ОУН-УПА в уравнивании их статуса с ветеранами Великой Отечественной войны. Прислужников Гитлера пытаются превратить в борцов за независимость Украины, наиболее циничные предложения реабилитации звучат из уст Президента, все чаще и чаще, особенно накануне великого дня – Победы. А когда вояки ОУН-УПА боролись за независимость Украины, все чаще и чаще стали спрашивать дети в школах. Во время войны они служили фашисткой Германии, никакой независимой Украины Гитлер создавать не собирался. Он наоборот планировал уничтожить 70 процентов населения европейской части СССР. Украинцев, как западных, так и восточных, фашисты относили к категории недочеловеков и готовили им судьбы рабов, и украинских поместных воинов великого Рейха. Поэтому зверствовали вояки ОУН-УПА в интересах Германии и против своего народа, а не в его защиту. Война ОУН-УПА на два фронта, как против Германии, так и против СССР, это миф. ОУН-УПА как организация в целом никогда не объявляла войны Украине. Все ее высшее руководство до последнего момента было вместе с фашистами. Мелкие стычки с немцами в конце войны на свой страх и риск могли проводить отдельные полевые командиры, но это не может служить основанием для признания ОУН-УПА стороной, воевавшее с Германией, тем более в немецких военных архивах нет сведений о потерях немецкой армии от боестолкновений ОУН-УПА с фашистами. После войны руководство ОУН-УПА перешло на англо-американское содержание. Западу нужно было любым способом замедлить темпы послевоенного восстановления СССР. Для этого и сгодились и бывшие фашистские прихвостни. Вояки ОУН-УПА оказались. оказали ожесточенное сопротивление восстановлению Западной Украины, они терроризировали местное население, зверски убивали советских солдат, учителей, врачей, инженеров, работников органов государственной власти. Навлекли на своих близких ответные действия советской власти. не заслужено. Вояков ОУН-УПА обманывали сказками о скором крестовом походе Запада против СССР, но кто рискнул бы тогда напасть на великую страну, кто имел закаленную армию за своими плечами, никогда бы не проиграл войну ни фашистам, ни империалистам. Запад своих целей достиг. Народ Украины понес значительные людские материальные потери. Вояки ОУН-УПА снова зверствовали за чужие интересы и против интересов всего советского народа. В годы Великой Отечественной войны советские войска разгромили более 80 процентов войсковых соединений фашистской Германии, ее сотелитов. Спасли от порабощения и уничтожили. и уничтожителей. свою родину, в том числе Украину. Они освободили не только Украину и не только СССР от фашистской чумы, но и весь мир. Поэтому попытки уровнять статусы советских воинов-освободителей и фашистских прихвостней из ОУН-УПА это преступление против исторической правды, оскорбление для участников Великой Отечественной войны и яркое проявление фашистской сущности оранжевой власти.
Завершайте, будь ласка.
призываем от имени фракции Компартии Украины. Нет реабилитации фашистским прихвостням! Да здравствует советский народ – народ-освободитель! И Нет фальсификаторам истории! Спасибо.
До слова запрошуємо народного депутата Станіслава Аржевітіна, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Підготуватись народному депутату Гнаткевичу, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Станіслав Аржевітін, депутатська група „За Україну!”. З цієї трибуни я хотів би звернутись до багатостраждальних закарпатців і привітати їх з пасхальними святами. Я знаю, що саме в цей день на Паску з усіх країн світу з’їжджаються наші заробітчани для того, щоб за одним родинним столом зустріти Великдень. Веселих і щасливих свят вам! І як кажуть у нас на Закарпатті, слава Ісусу Христу і слава на віки Богу нашому! Одночасно я хотів би зараз привітати і всіх козаків України, які споконвічно були захисниками православної віри. Я хотів би також привітати і працівників банківської системи, яким найбільше, напевно, сьогодні дістається в умовах кризи. Давайте всі разом сьогодні скажемо один одному: Христос воскрес! Славімо його!
До слова запрошую народного депутата Гнаткевича, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні співвітчизники! Щойно переді мною виступав молодий комуніст Царьков, який називав колабораціоністами і співробітниками з німцями УПА. Я нічого йому не буду відповідати. Одне конкретно скажу: я маю довідку, що мій батько Гнаткевич Василь Іванович 13 травня 1943 року був розстріляний у місті Дубно німецькими фашистами за спробу встановлення підпільної радіостанції УПА в районі Верби. Через два дні Україна, як і весь православний світ, відзначатиме найвеличніше свято – Воскресіння Господа нашого Ісуса Христа. Якщо ми справді та щиро віримо у Бога, а не лицеміримо, то ми маємо звіряти нашу поведінку і наше життя з його життям і його заповідями. Коли я дивлюся на безлад у державі і розбрат у цій залі, на недовіру, які панують в Україні і у цій залі, мені починає здаватися, що без божого промислу ми у себе лад не наведемо. Але чи стане нам Бог допомагати, якщо ми його не слухаємо, якщо ми нехтуємо його заповідями і дарунками. Наш Господь Ісус Христос був людиною, і йому властиво, як і людині, аналізувати, гніватися і карати. Думаю, що якщо нам до його заповідей і дарунків – ми байдужі, то і він нам відповідно реагує таким чином. У 1991 році Господь подарував нам самостійність. Вона прийшла несподівано, справді наче від Бога, який нам ніби сказав: „Я дарую вам незалежність, живіть, як і інші народи, своєю державою та любіть один одного”. А що робимо ми? Ось уже 18 років ми колотимося, сваримося, ображаємо один одного. Господь нам заповів єдину апостольську церкву. А скільки їх у нас утворено? І всі вони ворогують одна з одною, кличуть до різних цілей. Господь нам підказав створити Народний Рух України, якому виповнюється щойно 20 років. А ми скільки партій з нього створили, які нічого нині не варті і не на що не здатні, хіба що доводити одна одній, хто є більший патріот? Господь дав Україні найкращу в світі за родючістю землю. А ми зараз що з неї робили? Зараз її половина заростає бур’янами і будяками, насіння яких вітер розносить на сотні кілометрів. Господь каже: не укради і не вбий. А в нас що робили? А в нас розікрали на очах всього народу колись загальнонародну власність. І спроби Юлії Тимошенко повернути грошові вклади називають сьогодні популізмом. Не тільки крали, але й вбивали. Хіба ми забули численні повідомлення про вбивства в Донецьку, в Львові, в інших містах? Є поняття злочину, а є поняття гріха. За злочини карають, а за гріхи караються, їх спокутують. Ось ми їх і спокутуємо. Господь подарував нам одну з найчарівніших, наймелодійніших, найпісенніших в світі мов. А що ми кажемо багато з нас? Ми волаємо: „Нам не надо, мы хотим другую, нам, короче, эта мова не нравится”. А ще він вітає над Україною і дивиться на міста. А в містах є пам’ятники, майдани і вулиці, названі іменами тих, хто підкладав вибухівки під божі храми, хто наказував їх грабувати, скидати з них дзвони, засилати у Сибір священиків, хто розв’язав братовбивчу громадянську війну і голодомор. Дивиться Господь і думає: прославляють не мене і святі добрі справи, а прославляють великих грішників і покланяються їм. І він робить висновок.
Дайте можливість завершити.
Від імені своїх колег по фракції БЮТ вітаю весь український народ з Великоднем і висловлюю сподівання, що ми і любитимемо свою землю, і свою рідну мову, і один одного, як і заповідав нам наш Господь. Дякую.
До слова запрошую народного депутат Андрія Шкіля, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Підготуватися Івану Зайцю, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Дякую, шановний Микола Володимирович, шановні народні депутати і в першу чергу наші телеглядачі і радіослухачі. Я хочу привітати всіх з святами, які будуть незабаром. Сьогодні в нас, справді, найголовніший день перед Воскресінням – це страста п’ятниця. Чому страстна? Тому що Христос пройшов великі страсті, пройшов хрестну дорогу в Єрусалимі і був розп’ятий на Хрест, спокутуючи наші гріхи. І звичайно, в цей момент тяжко слухати виступи попередників. Зокрема, великий ненависник Західної України міста Львова пан Коновалюк виступав тут і просто, хоч і свято, але скажу, збрехав з трибуни Верховної Ради. Він збрехав, це по-першому, не підкріпивши жодним документом сказане, але найголовніше – він не сказав те, що він звернувся у зв’язку з тим, що Львівська обласна рада прийняла документ, в якому є один пункт, який можливо його збентежив: підтримати прийняття Закону України "Про заборону комуністичної ідеології та ліквідацію символів тоталітарного і комуністичного режиму”. Якщо він піклується про тоталітарні символи, треба було так і сказати. Якщо він обслуговує інтереси інших, я не знаю, країн, держав чи якісь., намагається убезпечити якісь інші символи, треба було сказати. Жодного зазіхання на жоден пам’ятник воїну-визволителю не було і не може бути з боку Львівської обласної ради, бо це представники європейської частини України, вони сповідують європейські принципи. Але тим не менше депутат Коновалюк звернувся до Мішеля Платіні як керівника УЄФА з вимогою заборонити проведення „Євро-2012” у місті Львові у зв’язку з тим, що там зносяться пам’ятники. По-першому, ніхто не зносив, ніхто не планував, жодних підстав для такого твердження не було. Тому я це розцінюю тільки як прямий випад проти міста Львова, проти Західної України. І я вважаю, що ця позиція є Партією регіонів, і ця квінтесенція нелюбові була висловлена у цьому листі. Якщо це не так, то я би хотів, щоб було спростування фракції Партії регіонів, щоб було спростування керівництва подібним взагалі нісенітницям. Тому що це, власне, і роз’єднує Україну. Після цього, наслухавшись Коновалюка у Верховній Раді, Запорізька обласна рада приймає рішення про увічнення символів тоталітарного режиму на стінах державних установ у зв’язку з вшануванням пам’яті героїв Великої Вітчизняної чи Другої світової війни. Тому це є головні елементи розбрату. І зрозуміло, що кріейтери, сценаристи сидять в іншій країні і за іншими стінами, за кремлівськими, не знаю, ще там за якимись, можливо, він краще б на це відповів. Але тим не менше, це не личить взагалі нормальній людині непідкріпленими документами, фактами робити заяви з трибуни Верховної Ради та ще й звертатися до УЄФА. Дякую.
До слова запрошую народного депутата Івана Зайця, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона", підготуватися Катерині Лук’яновій.
Іван Заєць „Українська народна партія” Шановні народні депутати! Я хочу цим виступом сказати кілька слів на захист наших селян, на захист нашого села. Замість того, щоб в кризовий період посилити захист сільськогосподарського виробника і за допомогою його продукції розпочати формувати потужний внутрішній ринок, і потужний національного виробника уряд і парламент демонструють повну байдужість до селян. Я проілюструю це твердження кількома кричущими прикладами. В січні Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №23 „Про затвердження переліку видів діяльності”, на які поширюються норми статті 81 Закону України „Про додану вартість”. Цією постановою владою введена норма, відповідно до якої сільськогосподарське підприємство при продажу цукру має сплачувати 20 відсотків ПДВ – податку на додану вартість. Складається таке враження, що влада після того, як вгробила тваринницьку галузь хоче те ж саме проробити із буряківництвом. Всі ж знають, що не з доброго життя сільськогосподарське підприємство змушене працювати в цій галузі за давальницькою схемою: здавати на цукровий завод буряк, а цукровий завод розраховується із підприємством цукром. А потім цей цукор сільськогосподарське підприємство реалізує. Тому треба знати, що сьогодні в 2009 році реалізується цукор не тільки 2008 року, а й навіть 2007 року. Тобто людина має право, підприємство має право реалізувати свою продукцію за тими ж умовами, коли вона його здобувала, коли вона вирощувала. Ні. Ми вводимо такі норми, щоб угробити підприємство, щоб угробити цукрове виробництво. І, якщо цю не відмінити постанову, то на цей рік ми не посіємо ті 400 тисяч гектарів. Більше того пересіють, навіть, той буряк іншою культурою. І це приведе до великих збитків. Тому я вимагаю від нашої депутатської групи Української-народної партыъ відміни цієї постанови саме в тій частині, що стосується сільськогосподарського виробника того, хто виробляє буряк здає на цукровий завод і забирає цей цукор і продає. І друге питання. Знову ж таки можна було б підтримувати цю галузь, якщо б наші комітети два, Комітет з питань бюджету, Комітет з питань фінансів і банківської діяльності були більш розторопними. Уряд звернувся до них, щоб вони погодили використання Стабілізаційного фонду у розмірі 2,2 мільярди гривень і там заплановано 246 мільйонів гривень на підтримку буряківництва. Тобто, 750 гривень за один посіяний гектар буряку можна виплачувати сільськогосподарським підприємствам. Наші комітети, я не знаю чим вони займаються, що вони роблять, сваряться тільки між собою, але не дають цього погодження. І кожен день втрати, це є фінансове знекровлення сьогодні нашого сільського господарства. Тому я так само.
Дайте можливість завершити.
Тому я так само звертаюся до народних депутатів, до керівництва Верховної Ради, до керівників цих і членів цих комітетів, щоб вони якомога швидше розглянули подання Кабінету Міністрів дали згоду на використання цих коштів, а цих коштів 2,2 мільярда гривень із Стабілізаційного фонду і ми підтримали село. Треба розуміти, що сьогодні село, саме з нього можна почати відродження, саме з нього можна почати блокувати цю кризу, а ми робимо все навпаки. Дякую.
До слова запрошую народного депутата Катерину Лук’янову, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, шановний головуючий, до мене звернулися мешканці дев’яностошестиквартирного будинку з міста Гайсин Вінницької області, що проживають по вулиці Жовтнева, 2 для того, щоб я зачитала їх звернення до Голови Верховної Ради України Литвина Володимира Михайловича. Шановний Володимире Михайловичу, ми, мешканці дев’ятиповерхового 96-квартирного будинку, що розташований у місті Гайсині у Вінницькій області по вулиці Жовтневій, 2 звертаємося до вас із надією на допомогу депутатів Верховної Ради України, тому що ні на місцевому рівні міська рада, ні на обласному Головне управління ЖКГ держадміністрації, ні на рівні центральних органів влади, департамент будівництва Міністерство оборони України та Секретаріат Президента України, ми вичерпали усі можливості достукатися до влади з проблемами нашого будинку. Суть питання у наступному. У 2007 році товариством „Надра” був побудований на замовлення Міністерства оборони України наш будинок. П’ятого вересня 2007 року Президентом України Ющенком урочисто були видані ордери на квартири військовослужбовцям Гайсинського гарнізону. Приїзд Президента України в наше містечко та ще і з такою метою був визначною подією для міста, а особливо для щасливих сімей військовослужбовців, що отримали квартири. Та, на жаль, наша радість була недовгою, бо після вручення орденів почалися проблеми. Справа в тім, що будинок був зданий з недоліками, головний з яких – це проблема з водопостачанням, потрібно було обладнати додатково артезіанську свердловину. За загальною згодою власника будинку, товариства „Надра” та міської ради міста ці недоліки мали б бути усунені в договірні строки в весняно-літній період 2008 року. Після чого міська рада повинна була взяти будинок на свій баланс. Але сталося зовсім не так як гадалося, свердловина необладнана, будинок на баланс міста не взятий. Пройшло майже два роки і ми живимо в отриманих квартирах, але своїми назвати їх не можемо. Крім ордерів на квартири, які дійсні лише 10 днів більше ніяких документів на житло ми не маємо, боїмося, що одного разу прийде якийсь новий українець і скаже звільняти квартири, бо він придбав наш будинок. Наша стурбованість стала ще більшою, коли в березні цього року нам стало відомо про смерть засновника товариства „Надра”. Голова міської ради Анатолій Лічгук з мешканцями будинку зустрічатися і розмовляти не хоче, тому ми зверталися до нього з відкритим листом через місцеву газету „Гайсинський вісник”. Наші звернення та коментарі міського голови Гука були надруковані в номері 15 цієї газети від 2 квітня 2009 року. З відповідей голови міської ради зрозуміло, що влада міста не буде вирішувати питання водозабезпечення нашого будинку, тому що в бюджеті міста немає коштів та не буде брати на баланс наш будинок. В той же час, при відсутності коштів міською радою придбаний новий автомобіль, в штат введено кілька нових посад, проведений ремонт приміщення міської ради. На наш погляд, проблема не у відсутності коштів, проблема в іншому і це було висловлено міським головою Анатолієм Лічгком на сесії міської ради 3 квітня 2009 року. Отримали на халяву квартиру, ну нехай вирішують свої проблеми самостійно. Так, квартири ми отримали від держави безкоштовно, але потрібно розуміти, що ці квартири ми заслужили своєю працею, своїм служінням Батьківщині. Ми військовослужбовці Збройних сил, служили в різних регіонах в колишнього Радянського Союзу і в обмежених контингентах наших військ. Служба дуже часто була пов’язана з ризиком для життя.
Дайте завершити.
І за все це держава нам гарантує і надає безкоштовне житло. Міський голова Гук, коли почув, що на засіданні сесії присутні представники нашого будинку і хочуть довести до депутатів проблему нашої дев’ятиповерхівки похапцем закрив сесію міської ради і швидко виїхав на своєму новенькому авто, уникаючи зустріч і з нами. На сесії міської ради ми хотіли довести до депутатів міської ради болюче питання нашого будинку, а саме: як і коли будуть вирішуватися проблеми водозабезпечення, коли будинок поставлять на баланс міської ради, щоб мешканці могли приватизувати свої квартири і стати повноправними господарями свого житла? Як можна пояснити той факт, що міська рада видала ордери в недобудованому будинку. Ордери видані, люди прописані за місцем проживання, будинок на баланс містом не береться. Чому тепломережею встановлені тарифи на оплату опалення будинку місто Гайсин з урахуванням втрати тепла на теплопроводах, хоча газова котельня встановлена на даху нашого будинку.Чому опалення будинку здійснюється вкрай незадовільно, хоча котельня працює лише на наш будинок? Температура в квартирах 15 – 20 градусів, стіни та стелі цвітуть. Чому не подається гаряча вода від того у ванних кімнатах температура повітря вище 15 градусів не піднімається. Батареї у ванних кімнатах за дією в контурі подачі гарячої води. Чому в будинку не включені ліфти, хоча вони прийнятті в експлуатацію, документація на них передана начальнику ЖЕКу Новицькому. Чому майже два роки експлуатації будинку санепідемстанція жодного разу не брала аналізу води та не проводила її санітарної обробки. Чому допущено розміщення сміття збірника по середині двору поруч з майданчиком. На жаль, і завдяки позиції міського голови Гука Анатолія Ілліча депутати не змогли почути нас. Ось чому, шановний Володимире Михайловичу, ми звертаємося до вас та до депутатського корпусу, можливо з вашою допомогою нарешті вирішиться для нас питання і ми будемо достойно жити в своїх законних квартирах. З повагою мешканці будинку по вулиці Жовтнева, 2 місто Гайсин, Вінницька область”. Дякую.
Виступи завершено. Інформую вас, що згідно з прийнятим нами календарним планом проведення четвертої сесії Верховної Ради України шостого скликання наступного тижня народні депутати працюють у виборчих округах. Потім у нас триває два тижні роботи в комітетах і фракціях. Погоджувальна рада відбудеться 12 травня о 9 годині ранку. Чергове пленарне засідання відбудеться 12 травня о 10 годині. Наступні тижні у нас будуть насиченими на свята та вихідні, то щиро вітаю вас та всіх громадян України зі Святом Христового Воскресіння. Хай Великодній дзвони освятять Божим благословенням усі добрі справи і світлі наміри допоможуть здійснити благородні задуми. Нехай ця радісна подія утверджує наші переконання у тому, що достойна праця нагороджується перемогою, а чесне життя увінчується Божою ласкою. Зичу вам та вашим рідним відчути у ці травневі сонячні дні повноту життя, щедроти української землі та родинне тепло. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Всього доброго.