[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 14. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Bakos Bernadett és Aradszki András aki később érkezik jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. (Dr. Aradszki András elfoglalja helyét a jegyzői székben.) A kormány-előterjesztés T/1846. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Engedjék meg, hogy külön köszöntsem Nagy István miniszter urat, egy nagyon fontos törvényt tárgyalunk. Elsőként megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Miniszter úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat a földügyi szabályozás körében 11 törvény módosítására tesz javaslatot. Jelen felszólalásomban röviden összefoglalom az egyes módosítások leglényegesebb tartalmát. Napjaink kritikus kérdése a vizek, vízkészletek mint korlátozottan rendelkezésünkre álló természeti kincsek megóvása. Magyarországon jellemzően növekszik a vízhiányos és aszályos időszakok hossza és számossága, miközben a lehulló csapadék egyre inkább kiszámíthatatlanná és egyenetlenné válik. A vízkészlet és a termőföld védelme egyaránt alkotmányos védelmet élvez. A vízmegtartás kérdését ezért a termőföld mint korlátozottan rendelkezésre álló természeti erőforrás kiemelt védelmére irányuló alkotmányos érdekből fakadó követelményekkel összhangban törvényi szinten szükséges rendezni. A termőföld védelméről szóló törvény módosítása nyomán a termőföld más célú hasznosítása mentes lesz az ingatlanügyi hatóság utólagos hozzájárulása alól, ha a termőföldön természetes módon megjelenő víz olyan állandó vízborítottságot eredményez, amelynek megtartása vízgazdálkodási szempontból szükséges és indokolt. Ilyenkor a termőföld művelésiág-változásának bejelentésére irányadó szabályokat kell majd alkalmazni, amelynek eredményeként a gazdálkodó a földjén megjelenő belvizet döntése szerint megőrizheti, és azt a későbbiekben elvégzendő öntözés céljára visszatarthatja anélkül, hogy ezzel a földvédelmi szabályok ellen vétene. Emellett a módosítást követően nem fog időleges más célú hasznosításnak minősülni a földrészleten természetes módon megjelenő időszakos vízborítottság akkor sem, ha az a mezőgazdasági munkák elvégzésének akadályozásával jár, feltéve, hogy a vízzel való folyamatos borítottság időtartama nem haladja meg az egy évet, és az ingatlan-nyilvántartásban foktó jogi jelleggel az adott területet megjelölik. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény módosításával lehetőséget kívánunk biztosítani arra, hogy az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetésre kerülhessenek azok az állami tulajdonú erdei épületek, amelyek sok évtizede, nemritkán akár évszázadok óta jelen vannak a földrészleten, azonban a ma hatályos eljárási szabályok által megkívánt dokumentációk már nem állnak a rendelkezésünkre, vagy soha nem is készültek, hiszen az építkezés idején a hatályos jogszabályok nem írták elő. Szintén az erdőtörvény módosításához tartozik azon rendelkezés, amely szerint az állami vagyonnal való észszerű gazdálkodásra és a helyi gazdálkodói igényekre tekintettel a 10 hektár területnagyságot meg nem haladó, nem összefüggő, hanem foltszerű vagy vonalas erdősávok magánosítására lehetőséget adunk. Ezek a területek ugyanis tipikusan olyan kicsi gazdasági rendeltetésű facsoportok vagy mezővédő erdősávok, amelyek környezete magántulajdonban áll, a szomszédos gazdálkodók részéről vadkárelhárítási vagy más gazdálkodási okból igény mutatkozik a megszerzésükre, az állami erdőgazdaságok pedig az egybefüggő állami erdőterületektől való jelentős távolságuk miatt nem tudnak hatékonyan erdőgazdálkodni rajtuk. A Nemzeti Földalapról szóló törvény módosításával új hasznosítási módszert tervezünk bevezetni a természetvédelmi oltalom alatt álló legelő- és gyepterületek vonatkozásában. Az ilyen földekre a nemzetipark-igazgatóság természetvédelmi kijelölés útján is köthet haszonbérleti szerződést a korábbi földhasználóval, ha az érintett területek legalább 80 százalékát korábban is ő használta, nem követett el szerződésszegést, nincs lejárt tartozása, nem állapították meg vele szemben a természetvédelmi szabályok megsértését, valamint a legeltetéses hasznosítást igénylő föld vonatkozásában rendelkezik a természetvédelmi érdekeknek megfelelő területfenntartást, -gondozást és ezzel a természetvédelmi kezelés ellátását is biztosítható legeltethető állatállománnyal. Az új szerződés 25 évre köthető, ugyanakkor a természetvédelmi jellegre tekintettel az általános szabályokhoz képest szigorúbb feltételekkel is megszüntethető. A 10 hektár méret feletti földrészletek árverés útján való értékesítése során változnak az elővásárlási jog gyakorlására vonatkozó szabályok annak érdekében, hogy a folyamat gyorsabb legyen. Ezért az árverés útján történő értékesítés során az elővásárlásra jogosult e jogát nem az adásvételi szerződés kifüggesztése során, hanem az árverésen történő részvétellel és a felajánlott legmagasabb összegű érvényes vételi ajánlattal megegyező összegű vételi ajánlat haladéktalanul történő megtételével gyakorolhatja. A hegyközségekről szóló törvény módosítása a hegyközségi rendszer szakmaközi szervezetként történő működésének biztosítása érdekében szükséges, amely szerint a hegyközség területén legalább egy borászati üzemnek kell működnie, ennek hiányában ugyanis nem tudnak a tagok maguk közül borászati termelőt választani; abban az esetben, ha ez nem teljesül, akkor be kell olvadnia egy másik hegyközségbe. A hegyközségek borvidékenként hegyközségi tanácsot alakítanak, melyben választott küldöttek képviselik az érdekeiket. A hegyközségek országos szervezete a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa, amely a hegyközségi tanácsok egy szőlészeti és egy borászati szekciójába tartozó küldöttekből áll. A hegyközségi tanácsban és a HNT-ben a küldöttek a törvényben meghatározott szakmai támogató tevékenységet végeznek, és döntenek meghatározott ágazati kérdésekben. A törvényjavaslat módosítja a hegyközségi tanácsban és a HNT egy-egy szekciójában szavazati joggal rendelkező küldöttek szavazatának számítási módját. Az új számítási móddal a korábbiakkal ellentétben nem lehet majd az egyes küldöttek szavazatát beazonosítani, ezzel biztosítva a döntéshozatal befolyástól való mentességét. Változik a szavazatszámításnak az alapja. A küldöttet nem minden megkezdett 1 hektár alapján, hanem minden megkezdett 100 hektár után illeti meg egy szavazat, amelyet a döntéshozatalt megelőző borpiaci év utolsó napján a hegybírók által nyilvántartott területe alapján kell majd számítani. A pandémia az elmúlt két évben hatással volt a hegyközségi szervezetek tisztújításaira is, ami jelentősen megnehezíti a szervezetek jelenlegi döntéshozatalait. [[9.10]] A módosítással egy egységes, ötéves választási rendszer kerül bevezetésre, ami jelentősen stabilizálja a hegyközségi tanácsok, a borrégiós hegyközségi tanácsok és a nemzeti tanács küldötti rendszerét, és ezáltal erősíti a képviseleti döntéshozatalon alapuló köztestületek szervezeti működését. A hegyközségi szervezetek 2023-ban általános választásokat és tisztújításokat tartanak. A választások zökkenőmentes lebonyolítása érdekében az átmeneti szabályok között meghatározásra kerülnek az egyes hegyközségi szervezeti szinteken zajló választások lehetséges időtartamai. A tervezet lehetőséget biztosít arra, hogy a hegyközségi szervezetek 2022. június 1-je után megválasztott tisztségviselői, képviselői esetében a megbízatás időtartama a 2023-as általános hegyközségi választásokon mandátumot nyert tisztségviselőkkel, képviselőkkel azonos időtartamra szóljon. A földforgalmi szabályok módosítása eredményeként egyrészt módosul a helyben lakó és a helyben lakó szomszéd definíciója. Ha az adásvételi, a csere- vagy a haszonbérleti szerződés tárgya szőlőművelési ágban nyilvántartott föld, akkor az a természetes személy is helyben lakónak minősül, aki életvitelszerűen legalább három éve annak a hegyközségnek a működési területéhez tartozó borvidéki településen lakik, amely hegyközség működési területén az adásvételi, a csere- vagy a haszonbérleti szerződés tárgyát képező föld fekszik. A helyben lakó szomszéd státuszhoz pedig legalább egy éve fennálló szomszédság lesz szükséges. A vásárlók és elővásárlók számára garanciális szabályként jelenik meg, hogy ha a tulajdonjog átruházásáról szóló szerződés tárgyát képező földet hatályos vagy a szerződéskötés időpontjában még hatályba nem lépett földhasználati szerződés érinti, akkor a szerződésnek tartalmaznia kell a földhasználat időtartamára és ellenértékére vonatkozó tájékoztatást. Szintén garanciális rendelkezés, hogy a folyamatban lévő adásvétel tényének feljegyzése automatikussá válik. A vételár arányosságának vizsgálatára vonatkozó szabályok módosulnak. Az erdőnek nem minősülő földnek az ügylet szerinti ellenértéke alapos indok nélkül ne haladja meg 10 százalékot meghaladó mértékben a helyben kialakult és az inflációváltozással korrigált átlagos vételárat. Ezt meghaladó mértékben csak akkor lehetséges az eltérés, ha az érintett föld rendelkezik olyan előnyös tulajdonságokkal, mint a föld fekvése, a föld minősége, aranykorona-értéke, öntözhetősége, művelhetősége, közútról való megközelíthetősége, azonban nem lehet figyelembe venni bizonytalan jövőbeni eseményeket és legalább részben a vevő elhatározásától, kockázatvállalásától függő körülményeket. Az Alkotmánybíróság döntésére figyelemmel a törvény rendelkezései közé beépítésre kerül, hogy végrehajtási árverésen az vehet részt, akinek az életvitelszerű lakóhelye a legfeljebb húsz kilométeres távolságra vonatkozó feltételnek megfelel. Szintén alkotmánybírósági döntésre visszavezethető okból került a javaslatba, hogy a volt haszonbérlőt a haszonbérleti jogviszonya jogszerű megszűnését követően is megilleti az előhaszonbérleti jog akkor, ha azt már a megelőző haszonbérleti jogviszonya idején is jogszerűen gyakorolta, de a joggyakorlása rajta kívül álló, neki fel nem róható okból nem vezetett eredményre. Az előhaszonbérleti jog a volt haszonbérlőt ebben az esetben csak akkor illeti meg, ha az előhaszonbérleti jogát, amint a joggyakorlás akadálya megszűnik, haladéktalanul gyakorolja. Az egyértelmű jogalkalmazás biztosítása érdekében került rögzítésre, hogy a földhasználati szerződések vonatkozásában a polgári törvénykönyv szerződésátruházásra vonatkozó szabályait nem lehet alkalmazni. A szövetkezetben a szövetkezeti tagok és alkalmazottak, állami gazdaságnál az alkalmazottak földtulajdonhoz juttatása céljából kijelölt földalapok terhére történő földjuttatás során a részt vevő állami szervek mulasztása miatt kárt szenvedett személyek, illetve örököseik kompenzálásának lehetőségét teremti meg a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvénynek a módosítása. A kárpótlási szabályok szerint a földalap-kijelölés során a szövetkezetben a szövetkezeti tagok és alkalmazottak, állami gazdaságnál az alkalmazottak szövetkezeti tagonként 30 aranykorona, szövetkezeti és állami gazdasági alkalmazottak esetében 20 aranykorona értékű termőföldet kaphattak, de a kiadásra kerülő termőföldet a védett természeti területen kívül kell kijelölni. Ha előfordult, hogy védett természeti terület került kiadásra a jogszabályi rendelkezések megsértésével, a jogszabálysértés utólag oly módon került rendezésre, hogy a földjuttatásban részesült személy tulajdonjoga az ingatlan-nyilvántartásból törlésre került, azonban az ily módon kárt szenvedett személy más ingatlannal vagy pénzben történő kártalanítására nem került sor, ezen esetekben az államot terhelő mulasztás orvoslását eddig semmilyen jogszabály nem tette lehetővé, azonban alkotmányos követelmény az így kárt szenvedett személyek kompenzálásának lehetővé tétele. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról és a földnek minősülő ingatlanok jogosultjai adatainak ingatlan-nyilvántartási rendezéséről szóló törvény módosítása lehetővé teszi a felépítménnyel rendelkező zártkerti ingatlanok megosztását is abban az esetben, ha az teljes körű egyezséggel történik. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a megosztási eljárásra biztosított 90 napos határidő rövid, ezért azt a módosítás 120 napra növeli. A végrehajtási joggal terhelt tulajdoni hányadok bekebelezési eljárását kívánja könnyíteni az a rendelkezés, amely szerint az ellenértéket ilyen esetben a végrehajtó felé kell teljesíteni, aki a követelésen felüli részt a tulajdonosnak kifizeti, illetve intézkedik a végrehajtási jog törléséről. Ha még nem került a becsérték megállapításra a végrehajtási eljárásban, akkor legalább az értékbecslési ajánlat szerinti összeget, jogerős becsérték esetén pedig az abban foglalt összeget kell mindenképpen megfizetni. A gazdaságok átadásáról szóló törvény módosítása alapján a gazdaságátadó és -átvevő közötti együttműködési időszak alkalmazása esetén a gazdaság feletti tulajdonjog az együttműködés utolsó napján száll át a hatósági eljárásokban és a támogatáspolitikai eljárásokban történő jogutódlás érdekében, ezzel segítve az általános jogutódlás megvalósulását. Egyértelmű rendelkezés kell arról, hogy a hitelezők és a gazdaságátadó között fennálló szerződések az általános jogutódlás következtében a gazdaságátvevőre érvényesek, azokat módosítani közjegyzői okiratban nem szükséges, a módosításért külön díjat felszámolni nem lehet. Szükséges továbbá a vagyoni értékű jogok átruházását is megjeleníteni a gazdaságátadási törvényben, figyelemmel arra, hogy a gazdaság részét képezik a vagyoni értékű jogok is. A módosítással egyértelművé válik, hogy a gazdaságátadó tulajdonában, de harmadik fél használatában álló földek használatát a gazdaságátadó értelemszerűen nem engedheti át a gazdaságátvevőnek. A gazdaságátvevő védelme és az ingatlan-nyilvántartás teljességének érdekében a gazdaságátadás tényének feljegyzése iránti kérelem nem opcionális lesz, hanem kötelezővé válik. A gazdaságra vonatkozó engedélyek módosítására irányuló kérelem benyújtása a szerződés hatósági jóváhagyása helyett a tulajdonjog átszállására vonatkozó hozzájárulás benyújtásával egyidejűleg történik meg annak érdekében, hogy az aktuális időpontban meglévő hatósági engedélyekre vonatkozzon, és a szerződés megkötésétől a teljesülésig tartó időszakban az engedélyekben bekövetkezett változás miatt ne váljon szükségessé a gazdaságátadási szerződés módosítása. [[9.20]] Végezetül az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló törvény módosítása pontosítja, hogy az állami területek közül nemzeti parki vagy állami erdészeti vagyonkezelésbe adott védett természeti területek nem használhatók fel a földjuttatással történő kompenzációra. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottak alapján láthatják, hogy a tárgyalt módosítások az érintett gazdák vagy vállalkozások számára segítséget nyújtanak a mindennapok során. Kérem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmondott indokok alapján a törvényjavaslatot vitassuk meg és annak az elfogadását majd támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Czerván György képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Igen tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Az előterjesztői expozéban miniszter úr részletesen bemutatta a törvényjavaslatot, amely nevezhető földügyi salátatörvénynek, hiszen a földügyi szabályozás témaköréhez kapcsolódóan módosít 11 törvényt, azonban vitathatatlanul rátalált olyan aktuális problémákra, mint a vízhasználat kérdésköre, a védett legelők hasznosítása vagy a földek adásvételének értékarányossága. A vezérszónoki hozzászólásomban ezeket az időszerű javaslatokat szeretném áttekinteni. Nem szükséges drámai jelzőkkel alátámasztani, hogy az idei év időjárása milyen súlyos tanulságokat adott a gazdálkodók számára. Kiemelt örömmel fogadhatjuk ezért, hogy a kormány a törvényjavaslatban figyelemmel volt a földek vízháztartása tekintetében azokra a másodlagos jogszabályi rendelkezésekre, amelyek a problémával csak áttételes kapcsolatban állnak, de megfelelő korrekcióval hatékonyan járulhatnak hozzá az öntözéses gazdálkodás feltételeinek megkönnyítéséhez. Idáig ugyanis a földvédelmi rendelkezések a belvízre mint szükségtelen rossz jelenségre tekintettek, amely akadályozza a föld rendeltetésszerű mezőgazdasági hasznosítását, és kötelezték a földhasználót annak megszüntetésére. A törvényjavaslat azonban fordulatot javasol ebben a szemléletben, amikor a gazda döntésére bízza, hogy ha ő hasznosnak tartja a földön rövidebb-hosszabb időszakra megjelenő vízborítást, akkor a földvédelmi szabályok ne jelentsenek megkerülhetetlen felszámolási kényszert. Természetesen a vízügyi hatóság és a földhivatal hatósági szerepe a gazdálkodó álláspontja mellett nem hagyható figyelmen kívül, hiszen a szomszédos vagy környező területek használóinak érdekeire is figyelemmel kell lenni, mert a vízkormányzás kihatása csak a legritkább esetben érint egyetlen gazdálkodót. A módosítás tehát lehetőséget biztosít a régi elődeink által alkalmazott fokgazdálkodás eredményeinek alkalmazásához, amelytől a minél hatékonyabb területkihasználás megfontolásai miatt tértünk el, de amelyre nyugodtan tekinthetünk múltbeli jó gyakorlatként. Tisztelt Országgyűlés! Az állam önmagával szembeni elmaradását pótolja be az erdőtörvény azon módosítása, amely az állami erdőkben jelen lévő felépítmények ingatlan-nyilvántartási feltüntetéséhez állapít meg sajátos eljárási szabályokat. Mind a közhitelesség, mind pedig a pontos vagyonnyilvántartás megköveteli, hogy a valós tényállapotok a hatósági dokumentumokban is megjelenjenek. Érthető módon viszont nem követelhetjük meg a mai szabályok alkalmazását egy évtizedekkel vagy évszázadokkal ezelőtti építkezés vonatkozásában, ezért az adott rendelkezések alól indokolt felmentést adni. Az állami tulajdonban és nemzeti parki vagyonkezelésben álló legelőterületek hasznosítása tekintetében előremutató, új módszert hoz a természetvédelmi kijelöléssel történő haszonbérbe adás. Véleményem szerint stabil garanciát jelent, hogy egyrészről más ismert és kipróbált földhasználó kerülhet szóba, akinek a gazdálkodását a nemzeti park korábban már nyomon követhette, másrészről a természetkárosító magatartást tanúsító személyek kizárásra kerülnek, legyen szó a szimpla szerződésszegéstől a bírságon keresztül egészen a súlyos bűncselekménnyel bezárólag bármilyen kártékony magatartásról. A területhasználathoz szükséges legeltetett állatállomány meglétének követelménye pedig támogatja az állattartó gazdálkodását, különösen azzal, hogy hosszú távon kiszámítható és stabil földhasználatot biztosít a 25 éves szerződéses időtartamra. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elővásárlási jognak az állami földárveréseken történő gyakorlásával kapcsolatos módosítása nemcsak gyorsítani tudja az adásvételi folyamatot, hanem megteremti a felek számára, hogy átlátható módon megismerhessék és azonnal tudomással is bírjanak az elővásárló bejelentkezéséről. Nem fogja tehát hosszabb ideig bizonytalanságban tartani a licit nyertesét, hogy vane jelentkező a területre, hanem az árverés helyszínén is nyomban kiderül, hogy az ügylet végső soron kivel fog létrejönni. A törvényjavaslat kiemelésre méltó és fontos elemének tartom továbbá a hegyközségi tisztújítás szabályainak egységesítését, ami a rendszer ciklikus megújításához elengedhetetlen. A tisztségviselők mandátumának azonos kezelése erősíti a szervezet legitimációját, hatékonyabbá teszi az érdekképviseleti tevékenységet a tagok felé is és a szervezeten kívülre is. A hegyközségi szervezet 2012-ben történt új alapokra helyezésének egyik jelentős eredménye volt a szakmaközi szervezeti működés feltételeinek megteremtése, amely bizonyítottan működőképes önszabályozási eszközt adott a tagok kezébe a piaci zavarok kezelésére. Ennek azonban az uniós jogból eredő alapvető feltétele, hogy a tagság körében meg kell jeleníteni a termelői és a feldolgozói ágazatot, azaz a szőlészeket és a borászokat is. E fogalmak pár évvel ezelőtti pontos meghatározásával a törvényhozó meghatározta az alanyi feltételeket, most azonban a szervezet szempontjából is szükséges rögzíteni, hogy ezen két ágazatnak a hegyközségi együttes jelenléte elengedhetetlen. Tisztelt Országgyűlés! A földforgalmi szabályozást illetően meg kívánom említeni a helyben lakó és a helyben lakó szomszéd fogalmának pontosítását, amely sok helyi vita megelőzését tudja szolgálni a továbbiakban. Mind a vevő, mind pedig az elővásárlásra jogosult részére garanciális elem, hogy a módosítással a szerződésnek tartalmaznia kell a földhasználat időtartamára és ellenértékére vonatkozó tájékoztatást abban az esetben, ha tulajdonjog átruházásáról szóló szerződés tárgyát képező földet hatályos vagy a szerződéskötés időpontjában még hatályba nem lépett földhasználati szerződés érinti. Örömmel fogadhatjuk azt a változtatást is, amely szerint, ha a kifüggesztés során az elővásárlási jog gyakorlására vonatkozó eljárási szabályokat megsértették, akkor nem kell az egész jóváhagyási folyamatot újrakezdeni, és nem jár többhetes időveszteséggel, hanem a földhivatal a szerződés ismételt közzétételének elrendelésével orvosolhatja a hibát. Javaslom ugyanakkor, hogy a viszonylag hosszú, 60 napos kifüggesztési időszakot 30 napra rövidítsük le, ezáltal gyorsítva a procedúrát. A folyamatban lévő adásvétel tényének a tulajdoni lapon való feljegyzésére eddig csak a felek kérelmére került sor, azonban ez olyan hasznos tájékoztató információ, amelyet helyénvaló minden ügyben hivatalból elvégezni. A jogalkalmazás szempontjából előnyös módosításnak tartom, hogy az adásvétel ellenértékének arányossága könnyebben vizsgálható feltételekkel kerül meghatározásra. A piaci összehasonlító adatok módszerének alkalmazása egy esetleges bírósági eljárásban is megkönnyíti a bizonyítást a kiugróan magas ügyletek értékelésekor, valamint a helyben kialakult átlagos értéktől való egyedi eltérés vizsgálata vonatkozásában, a haszonbér tekintetében a bírói gyakorlat által megalkotott szempontrendszer analóg átültetése is támogatható. [[9.30]] Kizárólag objektív körülmények figyelembevételével előre kiszámítható feltételeket teremtünk a vevőknek és az elővásárlóknak egyaránt. A volt haszonbérlő által gyakorolható előhaszonbérleti jog kapcsán a törvényjavaslat beépíti az Alkotmánybíróság által kimondott azon alkotmányos követelményt, amely szerint volt haszonbérlőt akkor is megilleti az előhaszonbérleti jog, ha azt már a megelőző haszonbérleti jogviszonya idején is jogszerűen gyakorolta, de a joggyakorlása rajta kívül álló, neki fel nem róható okból nem vezetett eredményre. Mindez méltányos az önibáján kívül hátrányos helyzetbe kerülő gazdálkodóval szemben, és elő tudja segíteni a földhasználati rendszer stabilitását. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról szóló törvény módosításával lehetőség fog nyílni azon zártkerti ingatlanok megosztására, ahol eddig az ingatlanon fennálló felépítmény vagy épület ennek akadályát jelentette abban az esetben, ha a megosztásról teljes körű egyezség születik. Ilyenkor ugyanis nem merülhet fel valamelyik tulajdonostárs érdekeinek sérelme, ugyanakkor a megosztás kedvező szabályait tudják alkalmazni. A hatályos rendelkezések alapján a megosztási eljárásra rendelkezésre álló 90 napos időtartam valóban sok esetben túlságosan rövid, ezért jó módosításnak tartom annak 120 napra történő növelését. Végül további segítséget fog jelenteni a végrehajtással terhelt tulajdoni hányadok esetében, hogy egyértelművé válik a fizetendő ellenérték, és az, hogy a végrehajtó felé kell teljesíteni, valamint cserében a végrehajtó gondoskodik a tehermentessé tételről. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat kiemelt elemeinek elfogadásával véleményem szerint jó irányba módosíthatjuk a földjogi szabályozást, ami a magyar mezőgazdaság fejlődését szolgálhatja. Javaslom és kérem mindannyiuk támogató szavazatát. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Ahogy már Czerván képviselőtársunk utalt rá, az előttünk fekvő úgynevezett salátatörvény 11 darab törvényt kíván módosítani, viszont mi úgy érezzük, hogy aki a hazai agráriummal bármilyen módon kapcsolatban van, az nyilvánvalóan tudja, ennek a hétnek mégiscsak az a legnagyobb híre, hogy Magyarország közös agrárpolitikához tartozó stratégiai tervét elfogadta az Európai Bizottság. Igaz, hogy a néhány helyen beharangozott szeptember eleji időpont kicsit csúszott, de legalább megszületett ez a megállapodás. [[Czerván György tapsol.]] Nyilvánvalóan nincs olyan, agráriumból élő ember, aki ilyen-olyan csatornákon erről már ne értesült volna. A KAP stratégiai terve 2485 milliárd forint közvetlen ágazati támogatás, valamint 2891 milliárd forint vidékfejlesztési forrás felhasználását tartalmazza, a vidékfejlesztési források 52 százaléka, vagyis csaknem 1500 milliárd forint jut gazdaságfejlesztésre, mezőgazdasági és élelmiszeripari beruházásokra az elkövetkezendő öt évben. Ebből a költségvetésből kívánja a kormányzat, mint tudjuk, 2030-ra például azt a célt elérni, hogy a mezőgazdasági terület tevékenységi mutatója az egy hektárra jutó bruttó hozzáadott érték 53 százalékával, vagyis 862 euróra növekedjen. Kérdés természetesen az, hogy a környező országoknál, akik a mi agrárkonkurenseink, ez mekkora érték. Kérdezem is miniszter urat, hogy ön szerint a környező országokban mennyivel fog nőni az egy hektárra jutó bruttó hozzáadott érték. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ugyanakkor nyilvánvalóan tartalmaz olyan pontokat, amelyek előremutatók és megszavazhatók, ezt a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja sem vonja kétségbe. Vannak benne szükséges változtatások, viszont vannak olyan kérdéseink is, amelyekre majd miniszter úrtól a záróbeszédben vagy akár előbb is szeretnénk válaszokat kapni. Ugyanakkor úgy gondoljuk, hogy mindez nem elég, hiszen tavasz óta mondjuk ezt elfogadhatatlan, hogy a gazdák nem hatósági áron, hanem normál áron tankolnak, ez a többletköltség pedig aztán rárakódik a termékeikre. Nyár óta mondjuk szintén, hogy az aszály rettentő kárt okozott a növénytermesztésben. Kértük, hogy a Kárenyhítési Alapot töltse fel a kormány, de ez nem történt meg a mai napig sem, sőt még a kifizetések sem érkeztek meg. Miniszter úr, azt tudom mondani, hogy miközben itt vitázunk a parlamentben, addig a gazdálkodók folyamatosan küzdenek az életben maradásért. Ha tehát nem bizonyos érdekek kiszolgálása miatt történnek ezek a most előttünk lévő változtatások, akkor bizonyos módosításokkal a törvényjavaslat támogatható. Kérdezem ugyanakkor, hogy önök mikor fognak valami kézzelfogható segítséget adni a gazdáknak. Ugyanis 40 százalékos élelmiszer-infláció mellett az újabb élelmiszerárstop nyilvánvalóan csak sebtapasz, nincs semmilyen olyan kimutatás, amely azt mondja, hogy az árstop csökkentené az inflációt, sőt bizonyos termékeknél generálja az inflációt, például a 2,8 százalékos tejre vonatkozó árstop miatt brutálisan drága a sajt. Sőt, már most beharangozták, hogy az újabb árstopok miatt eltűnhet a burgonya a boltokból, és ma reggeli hír, hogy bizonyos boltokban csak 30 tojást lehet vásárolni ebből az ársapkás tojásból. Ugyanakkor a hazai burgonyatermesztés a fogyasztói igényeknek alig a felét képes fedezni és kielégíteni, a többit importból kell pótolni. Kérdés, hogy ezt a hatósági árstopot hogyan lehet megfeleltetni például külföldről behozott burgonyára, egyáltalán lesze elegendő burgonya. Tehát szeretnénk, ha nemcsak jogszabályi szinten segítenék a gazdálkodókat, hanem érezhető módon, hiszen vannak szükséges törvénymódosítások, mondom még egyszer, ezt nem vitatjuk, de ha segítenek a gazdáknak, akkor nyilvánvalóan a családoknak is segítenek, hiszen azokat a termékeket, amelyeket a magyar gazdák előállítanak, mégiscsak ők fogják megvásárolni a boltokban, lehet, hogy akár még a hatósági áraknál is olcsóbban. Most a kérdések, miniszter úr. Az első azzal kapcsolatos, hogy a termőföld védelméről szóló törvény 5. §-a azt tartalmazza, hogy engedély nélkül létesített célkitermelőhely esetében az igénybe vevőt az ingatlanügyi hatóság a termőföld eredeti állapotában történő helyreállítására kötelezi, ha az engedély nélküli igénybevétel megvalósításától az engedély nélküli, más célú hasznosítás iránti eljárás megindításáig tíz év még nem telt el. A kérdésem az lenne, a módosítandó jogszabály eredetileg nem tartalmazta ezt a tíz évet: mi az oka, hogy ez bekerült? A 6. § szerint, ugyanebben a törvényben a módosítás okán felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben határozza meg a talajjavító mederanyag és a kezelt mederiszap termőföldön történő felhasználásának részletes szabályait. Azt kérdezném tisztelt miniszter úrtól, hogy a kormány ennek részletes szabályait mikor fogja kidolgozni, mikor határozzák ezt meg. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény módosításának 9. §-a tartalmazza, hogy növelték a területi méretet, amellyel birtokösszevonási célú földcsere vagy csere lehetséges az optimális állami birtokszerkezet kialakítása céljából. Ez eddig öt hektár volt. Miért lett tíz hektár? Ugyanis az általános indoklásban erre a módosításra nem kaptunk választ. A harmadik a Nemzeti Földalapról szóló törvény módosítása. A 12. § rendelkezik arról, hogy a Nemzeti Földügyi Központ a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletet milyen módon hasznosítja. Itt történt egy kiegészítés, pluszszöveg került bele a módosításba. Erre szeretnék rákérdezni, hogy miért került bele „a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerinti közfeladathoz rendelt vagyonkezelői jog alapításáról rendelkező szerződéssel” passzus. Szintén ebben a törvényben a 14. § kapcsán is kérdeznék. Ez a jogszabályi hely arról rendelkezik, hogy a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv meghatározott feltételek együttes fennállása esetén nyilvános pályáztatás mellőzésével, természetvédelmi kijelölés útján is köthet a vagyonkezelésben lévő Nemzeti Földalapba tartozó rét, legelő művelési ágú, továbbá többségében rét vagy legelő művelési ágú birtoktesthez kapcsolódó, szántó művelődési ágú földrészlet vonatkozásában haszonbérleti szerződést, illetve ez tartalmazza, hogy a szerződő félnek mely feltételeket kell teljesíteni. Itt egy javaslattal szeretnék élni. Javasolnánk, hogy a 20. § b) pontja, 2. alpont b), d), e) és f) pontjában is egységesen jelenjen meg ez a hétéves időtartam, illetve kérdezem, hogy miért szükséges a nyilvános pályázat mellőzése. [[9.40]] A 15. § szintén ugyanebben a törvényben arról rendelkezik, hogy a Birtokpolitikai Tanács akkor dönt a jogszabályban meghatározott ügyekben, ha az annak tárgyát képező földrészlet vagy földrészletek együttes idegenforgalmi értéke eléri az 5 millió forintot. Az általános indokolás kitér arra, hogy a földárak jelentős emelkedésére figyelemmel kell ezt végrehajtani. Kérdezném a tisztelt miniszter urat, hogy az 5 millió forint jelen pillanatban mekkora földrészletet jelent. A hegyközségekről szóló törvény 6. § (8a) bekezdésének módosítása szerint az utolsó három lezárt borpiaci év helyett csak a választás időpontját megelőző lezárt borpiaci évben kell vizsgálni a jelölt személlyel szemben fennálló, a bekezdésben felsorolt kizáró okokat. Itt is kérdezném, hogy milyen gyakorlati oka van annak, hogy nem az utolsó három évet vizsgáljuk, csupán a lezárt borpiaci évet. Ugyanennek a törvénynek a 28. §-ában azt mondja, hogy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa esetében a törvény 25. §-ának módosított szövegével összhangban egyszerűsíti és pontosítja a szavazatszámítást: „A küldöttet az őt delegáló hegyközségi tanácsot alkotó hegyközségek működési területéhez tartozó borvidéki települések közigazgatási területén fekvő ültetvényeknek a döntéshozatalt megelőző borpiaci év utolsó napján a hegybírók által nyilvántartott területe alapján minden megkezdett 100 hektár után egy szavazat illeti meg. A megkezdett 100 hektár szerinti számítás a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa esetében sem változtatja meg az eddigi szavazati arányokat.” Vane erre számítás, hogy a megkezdett 100 hektár szerinti számítás a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa esetében nem változtatja meg az eddigi szavazati arányokat? ezt kérdezném a miniszter úrtól. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény módosításának a 30. §-a a földnek az adásvételi szerződésben meghatározott ellenértékével kapcsolatos előírásokat tartalmaz, előnyös tulajdonságként viszont nem lehet figyelembe venni bizonytalan, jövőbeni eseményeket és legalább részben a vevő elhatározásától, kockázatvállalásától is függő körülményeket. Ugye, szubjektív és általánosító a „bizonytalan, jövőbeni eseményeket és legalább részben a vevő elhatározásától, kockázatvállalásától függő körülmény”, mert például az öntözhetőség is elhatározás és kockázatvállalás függvénye. Úgy gondoljuk, hogy ezt a megfogalmazást javítani vagy pontosítani lenne szükséges. Végül: a 38. § azt tartalmazza, hogy a területi közigazgatás működésével, az ingatlan-nyilvántartással és a területfejlesztéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 23. § (4) bekezdését 2023. január 1-jével oly módon módosítja, hogy az erdő művelési ágú ingatlanok esetében földminősítési eljárásra, vagyis minőségi osztály és kataszteri tiszta jövedelem megállapítására a jövőben nem kerül sor. Figyelemmel arra, hogy az erdő esetében az aranykorona-érték önmagában nem tükrözi az erdő valós gazdasági értékét, azt kérdezném, hogy a módosítással nagyobbak vagy kisebbek lesznek a bírságok, mint ha az aranykorona-értékhez lennének viszonyítva. Ezek lennének tehát a kérdéseim, és várom miniszter úr válaszát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mihálffy Béla képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Mint már többször itt elhangzott a vitában, az Országgyűlés elé kerülő törvényjavaslat 11 földügyi tárgyú törvény módosítását tartalmazza. Az előterjesztés a 2007. évi CXXIX. törvényt is módosítja, amely a termőföldek hasznosítására, a földvédelemre, a földminősítésre és a talajvédelemre vonatkozó rendelkezéseket állapítja meg. A törvény módosítása szükségszerűvé vált, ugyanis napjaink kritikus kérdésévé vált a vizek és vízkészletek megóvása. Mi, a Szegeden és a homokhátságon élők is nap mint nap tapasztaljuk, hogy Magyarországon növekszik a vízhiányos és aszályos időszakok gyakorisága az egyre kevesebb, kiszámíthatatlanná váló, de intenzív esőzések mellett. A magyar vízgazdálkodás kiemelt célja, hogy növelje az országban a visszatartott vízmennyiséget, emiatt egyre inkább előtérbe kerülnek a természetes vízmegtartó megoldások, ezért különleges földvédelmi szabályok kialakítására van szükség azokban az esetekben, ha a természetes módon megjelenő vízborítottság megtartása öntözési és vízgazdálkodási szempontból indokolt. A vízmegtartás termőföldön történő biztosítása érdekében differenciált szabályozás kerül kialakításra a termőföldek védelméről szóló törvényben. A vízjárta területeken természetesen megtartott vízállások esetében az érintett termőföld mezőgazdasági hasznosításra való alkalmassága szempontjából különbséget kell tenni az állandóan vízzel érintett területek és az időszakosan vízjárta területek között. Ha egy termőföldterületet a természetes módon megjelenő víz állandó jelleggel borít, az hosszabb távon nem lesz alkalmas mezőgazdasági művelésre, így más célú hasznosítás ebben az esetben megvalósulhat. A törvény módosítása ezt az esetet mentesíti a földvédelmi eljárás lefolytatása alól, és nincs szükség az ingatlanügyi hatóság utólagos hozzájárulására, feltéve, hogy a területen a víz megtartása vízgazdálkodási szempontból szükséges és indokolt. A vonatkozó szabályokat és mentességet a vízügyi igazgatóság szakvéleménye határozza meg a vízzel borított termőterületekkel kapcsolatban. Az előterjesztésben szerepel az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény módosítása, amely egy új, 2026. december 31-éig szóló egyszeri ingatlan-nyilvántartási eljárásrendet fektet le annak érdekében, hogy az állami erdőkben található, az állami erdészeti társaságok, illetve jogelődjeik által létesített, az erdészetek által évtizedek óta gondozott felépítmények ingatlan-nyilvántartási helyzete végre rendeződhessen. A módosítás azért vált szükségessé, mert a több évtizedes, egyes esetekben évszázados felépítmények építésügyi hatósági dokumentumainak a hiánya jogi akadályokat képezett a jelenlegi ingatlanügyi eljárásban. A módosítással az ingatlan-nyilvántartási rendezés magában foglalja a felépítményeknek mint önálló ingatlanoknak a térképeken való feltüntetését, valamint a rá vonatkozó tulajdonjogok és egyéb jogok bejegyzését. Az előterjesztés tartalmazza a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény módosítását is. A Nemzeti Földalapról szóló törvény az állami tulajdonban lévő termőföldvagyon észszerű és földbirtok-politikai céloknak megfelelő gazdálkodását biztosítja a termőföldeknek, a mezőgazdasági termelés ökológiai feltételeinek, valamint a gazdaságosságnak és a jövedelmezőségnek a szempontjaira figyelemmel történő hasznosításának az elősegítésével és a családi gazdaságokon alapuló korszerű birtokszervezet kialakításának előmozdításával. A törvény módosításának köszönhetően a Nemzeti Földalapba tartozó földek hatékonyabban lesznek hasznosíthatók. Három, teljesen új jogcímet rögzít a törvényjavaslat. A „többlethasználati megállapodás” és az „erdőkezelési szerződés” jogcímek létrehozásával az állam kisebbségi tulajdonában álló erdő esetében a tulajdonosi közösség is használatba adhatja az erdőt. A közfeladathoz rendelt vagyonkezelői jog alapításáról rendelkező szerződés a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerinti hasznosítást kodifikálja. A törvényjavaslat célja emellett, hogy lerövidüljön az egyébként hosszú termőföld-adásvételi folyamat anélkül, hogy az elővásárlók törvényben biztosított jogai csorbát szenvednének. Ez az előterjesztés több, az elmúlt évek gyakorlati tapasztalatai alapján szükségessé vált pontosítást és kiegészítő rendelkezést is tartalmaz. A törvényjavaslat tartalmazza a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény módosítását is, amely orvosolja a hegyközségi szervezetek választási rendszerével kapcsolatban a jogalkalmazásban felmerült problémákat. [[9.50]] Az elmúlt két évben a pandémia miatt elhalasztott választások megtartására csak 2022-ben kerülhetett sor, melynek következtében az egyes hegyközségekben megválasztott érdekképviseleti és köztestületi képviselők megbízatása eltérő időpontokban jár le. Az egyes hegyközségek alapszabályai is eltérő választási ciklusokat állapítanak meg, ami a hegyközségi rendszerben a döntéshozatalt jelentősen megnehezíti. A hegyközségekről szóló törvény kiegészítésével egységesen ötéves választási ciklus kerül bevezetésre, amely stabilizálja a hegyközségi tanácsok, a borrégiós hegyközségi tanácsok és a Hegyközségek Nemzeti Tanácsának küldötti rendszerét, ezáltal erősítve a képviseleti döntéshozatalon alapuló köztestületek szervezeti működését. Az előterjesztés tartalmazza a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítását is és ezzel a törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvény módosítását, az egységes jogértelmezés érdekében. A módosításban a fogalmi keretek a jogalkalmazási gyakorlatban felmerült kérdésekre és a Kúria egyes földügyi tárgyú, rendkívül előremutató ítéleteiben szereplő jogértelmezésre, valamint az Alkotmánybíróság vonatkozó döntéseire figyelemmel kerültek megfogalmazásra. Továbbá az előterjesztett törvényjavaslat szól a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2020. évi IV. törvény módosításáról is. A törvény módosítása a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény alkalmazása során kárt szenvedett és földjuttatásban részesült személyeket kívánja kompenzálni. Bizonyos esetekben a földjuttatásban részesült személy tulajdonjoga az ingatlan-nyilvántartásból törlésre került, és az ily módon kárt szenvedett személy más ingatlannal vagy pénzben történő kártalanítására nem került sor. Ezen esetekben az államot terhelő mulasztás orvoslását jelenleg semmilyen jogszabály nem teszi lehetővé, azonban alkotmányos követelmény az ily módon kárt szenvedett személyek kompenzálásának jogalkotás útján történő lehetővé tétele. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról és a földnek minősülő ingatlanok jogosultjai adatainak ingatlan-nyilvántartási rendezéséről szóló 2020. évi LXXI. törvény módosítására a jogalkalmazási gyakorlat során felmerült problémák orvoslása érdekében kerül sor, valamint módosított tartalommal ismételten megállapításra kerülnek a 2023. január 1-jei hatállyal beiktatni kívánt, az osztatlan közös tulajdon öröklés esetén történő megszüntetésének szabályai. Az agrárgazdaságok átadásáról szóló 2021. évi CXLIII. törvény módosítása pontosítja a 2023. január 1-jén hatályba lépő törvény rendelkezéseit, segítve az általános jogutódlás megvalósulását és a gazdaságátadási szerződésben érintett felek védelmét. Az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvény módosítása a vagyonkezelésbe adott védett természeti területek felhasználását pontosítja, mégpedig úgy, hogy a vagyonkezelésbe adott védett természeti területek nem használhatók fel földjuttatással történő kompenzációra. Úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatható kezdeményezéseket tartalmaz, ezért kérem önöket, hogy a KDNP-frakcióhoz hasonlóan támogassák önök is a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Valóban, egy nagyon hosszú, nagyon fontos törvényjavaslat kerül a Ház elé. Miniszter úr részletesen kifejtette valóban azt a 11 törvényjavaslatot, melyet összességében, mondhatjuk, a földsalátatörvény tartalmaz, amiből számunkra kiemelten fontos a vizek, vízkészletek megóvására irányuló törvényjavaslat, amely, azt gondolom, napjainkban valóban egy komoly probléma. Az előttem szólt Mihálffy képviselő úr, szegedi képviselőtársam, de itt van államtitkár úr is közöttünk Csongrád-Csanád megyéből, valamint ha a Dél-Alföldről, akár Békés megyéről, Bács megyéről beszélünk, napjainkban, különösen a mögöttünk lévő időjárási viszonyokat tekintve valóban aggasztó kérdéssé vált, hogy hogyan lehet a vízkészleteket megoldani, illetve hogyan lehet a vizek pótlását megoldani. Úgyhogy azt gondolom, ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés valamennyiünk számára, különösen, még egyszer mondom, Szegeden, Dél-Alföldön, Csongrád-Csanád megyében, így a víztartás kérdését kiemelten fontosnak tartjuk, hogy törvényi szinten szabályozzuk. Halkan, illetve hangosan mondom, hogy nemcsak a törvényi szabályozásra kellene hangsúlyt helyezni a jövőben, hanem sokkal inkább a vízpótlást elősegítő intézkedési tervek kidolgozásán túl a gyakorlati megvalósításra is, legyen szó akár víztározók kiépítéséről, amelyek biztosítani fogják elsősorban, még egyszer mondom, azon területek vízpótlását vagy vízmegtartását, ahol ez indokoltnak számít. Az erdőről, valamint az erdők védelméről szóló törvényben helyesnek tartjuk azt az irányt, hogy a kizárólag állami erdőben létesült, az erdészeti hatóság tulajdonában álló felépítmények tulajdonjoga rendezésre kerüljön, és az ezzel kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási és velük kapcsolatos bejegyzések egy normális mederbe kerülhessenek. A Nemzeti Földalapba tartozó földek hatékonyabb hasznosítására is kísérletet tesz a törvényjavaslat, de szabályozza a hegyközségi szervezetek választási rendszerével kapcsolatosan felmerült problémákat, a termelőszövetkezeti, földhasználati jog alatt álló földrészek tulajdonjogának a rendezését, az agrárgazdaságok átadásának szabályait, vagy éppen a földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolását is. Engedjék meg, hogy ez utóbbiról beszéljek egy kicsit többet vagy hosszabban. Az újabb, osztatlan közös tulajdonban álló földrészletek keletkezésének megakadályozása, azt gondolom, egy teljesen méltányolható célkitűzés, és ezt alapvetően mi is tudjuk támogatni, de az örököstársak osztályos egyezségét nem kikényszeríteni kell, hanem inkább adó-, illetve támogatáspolitikai eszközökkel kell segíteni véleményünk szerint. Az indítványban foglalt kényszerintézkedések alkalmazása a tulajdonjog indokolatlan korlátozását jelenti, melyek egyrészt sérthetik és sértik a tulajdon fölötti szabad rendelkezés szabadságát, másrészt jelentős értékvesztést okoznak a tulajdonosoknak, és tovább ronthatják a földhasználat szerkezetét is. Így aztán nem elfogadható az a törekvés, hogy ha majd az örökösök nem tudnak vagy nem akarnak osztályos egyezséget kötni, akkor a tulajdoni hányaduk nem jegyezhető be az ingatlan-nyilvántartásba. Különösen sok kárt okozhat az a tervezett jogszabályi rendelkezés, miszerint az osztályos egyezség elmaradása estén az örökösök öt éven belül az örökölt földet értékesíteni kötelesek. Ezek tulajdonképpen kizárják az olyan jogukat, mint hogy bérbe adják az örökölt földjüket, így biztosítva a lehetőséget a helyben lakó földműveseknek, akik például nem rendelkeznek kellő tőkével újabb földterületek megvásárlásához, csupán annak a bérléséhez. Az intézkedés egyeztetve gazdaszervezetekkel, szakmai szervezetekkel az alkotmányossági aggályokon túlmenően vélhetően rontja a bérleti rendszerre kényszerített jogi személyek földhasználatát, lehetőségeit, és ezzel hátráltathatja a mezőgazdaság versenyképességét is. A termőföld öröklés esetén viszont haszonbérletbe adható, értékesítés ellenében a vevő az így megszerzett földet bérbe nem adhatja, hanem saját maga köteles művelni. [[10.00]] Összességében tehát elmondhatjuk, hogy az előttünk lévő törvényjavaslat jelentős mértékben támogatható, ugyanakkor az erre vonatkozó részhez, amit bővebben kifejtettem, amit egyébként a törvény 60. §-a tartalmaz, módosító javaslatot nyújtottunk be, még egyszer mondom, szakmai, illetve gazdaszervezetekkel egyeztetve, mely szerint kérjük, hogy ez a szakasz maradjon el. Kérjük, hogy a kormány fontolja meg ezen módosító javaslatunkat, és amennyiben ezt a módosító javaslatunkat támogatni tudják, úgy azt tudom önöknek mondani, hogy mi is tudjuk támogatni teljes egészében a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bencze János képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Átnéztük, elolvastuk a törvényt, megvitattuk a szakértőinkkel, és örömmel tölt el, hogy vannak olyan passzusok ebben a javaslatban, amelyek a jelenre is érvényesek, bár egy kicsit utánfutó törvénynek érezzük, nem is salátatörvénynek, hiszen a vízgazdálkodási résszel, a természetes vízborítottsággal egy kicsit elkéstünk, úgy érzem, főleg a homokhátságon és az Alföldön, mert ott per pillanat természetes elsivatagosodás van; de egyetértünk vele, jónak tartjuk, és arra kérem önöket, hogy mindenképp lépjünk abba az irányba egy következő törvénnyel, egy következő jogszabályjavaslattal: a vízmegtartáson belül a vízszintemelésre. Ahhoz mesterséges műtárgyak kellenek több folyón. Menjünk az elsivatagosodás elé, akadályozzuk meg azt! Ahogy elmondtam a tegnapi nap során is, jártam a homokhátságon, egyszerű példával tudom szemléltetni, hogy mi történt. A valamikori felszíni vaditató, hogy tudják a gazdák itatni a vadakat a vadászok, 8 méter mélyen van, akkora krátert kellett mélyíteni, hogy elérjék a talajvizet. Állattartó gazdákkal beszélgetve ez a talajvízszint valamikor két ásónyom mélyen volt. Ez ellen mindenképp tennünk kell, de mindenképp üdvözöljük azt, hogy ez a hagyományos fokgazdálkodás, a hagyományos magyar gazdálkodási módok vagy annak a XXI. századi utánérzetei elkezdenek megvalósulni, úgyhogy ez a része támogatandó. Több törvényt módosítunk ezzel az egy javaslattal, én külön örülök annak, hogy az erdőben, erdészeti területeken található, főleg az államiakra vonatkoztatva, azok az építmények, amelyek 50, 100, 200 éve épültek, és a jelenlegi építésügyi előírásnak semmilyen formában nem felelnek meg, egyfajta könnyített bejegyzésre kerülhetnek; de felhívnám a törvényalkotók figyelmét arra, hogy ez nem csak ilyen területen létezik. Aki ismeri a szülőhelyemet, a Dunántúli-dombságot, ahol jelenleg is lakom, nálunk is sok ilyen épület van egyéb mezőgazdasági hasznosítású területeken, amelyek soha nem kerültek térképészeti jelölésre. Számtalan gazdálkodónak okoznak problémát partpincék, pincék, ehhez tartozó, jellemzően kis méretű gazdasági épületek. Nem ehhez a törvényhez tartozóan, de szeretném jelezni, hogy szeretnék leülni a Mezőgazdasági Bizottságban erről egyet beszélni, vitatkozni, hogy találjunk erre megoldást. Ez nagyon sok embernek jelent most problémát, hogy mit kezdjen ezzel az épülettel. Ugyanis egy ilyen épület, felépítmény földhivatali bejegyzése egy kisgazdának, egyéni gazdálkodónak sokkal nagyobb probléma, mint egy erdőgazdaságnak. Ami még itt a törvényben külön örömömre szolgált, hogy egy kicsit elébe mentünk a jövőnek, tehát az öröklés során elaprózódó, osztatlan közössé váló tulajdonokat, nevezzük úgy, hogy előre megakadályozzuk, teszünk azért, hogy ezek ne jöjjenek létre. De gondoljunk egy kicsit a jelenre is! Mi van most jelenleg a kis méretű birtoktestek kapcsán? Milliófelé vannak aprózódva jelképes módon, főleg az úgynevezett tsz-kiosztások kapcsán nagyon sok olyan apró földrészlet keletkezett, ahol a befektetendő ügyvédi költség, az utánjárás egyszerűen nem ér annyit, mint a földterület. Én ide kérnék segítséget a gazdálkodóknak, hiszen ezek a jellemzően kis birtoktestek be vannak ékelődve a nagyok közé. Művelésnél, sok mindennél akadályt okoznak, hiszen fiktíve van tulajdonosa, de soha nem elérhető. Ugyanitt hívnám föl arra a figyelmet, hogy vannak olyan birtokrészek, ahol a tulajdonosok a születési adatok alapján rég elhunytak, több évtizede, ez mindenképp rendezésre szorul Magyarországon. Nem ebben a törvényben, egy másikban, de ez is egy valós probléma, ami ugyanolyan tulajdonjogi akadályokat gördít az emberek elé, mint akár az erdészeteknél a felépítmények, az ingatlani létesítményeik bejegyzése. Itt mindenképp lépnünk kell, és a Jobbik azt javasolja, hogy történjen meg egy átfogó földügyi reform, egy ingatlan-nyilvántartási reform, ahol ezek kiszűrésre kerülnek. Hiszen a modern technika adta lehetőségekkel nagy valószínűség szerint ki lehet azt szűrni, hogy ki az a személy, aki már akár az átlagéletkor alapján nem lehet köztünk. Ha egy gazdálkodó ilyenbe ütközik, létezzen valamiféle egyszerűsített eljárás arra, hogy ő ott tulajdonhoz jusson, főleg ha bizonyíthatóan szomszédja, vagy akár az ő tulajdonában ez résztulajdont képez egy osztatlan közösben. Tudom, hogy létezik az elbirtoklási eljárás, de sokszor anyagilag nem éri meg kis birtoktestnél, sokkal nagyobb procedúrával jár, itt szeretnénk egyszerűsítést kérni mindenképp. A törvényt amúgy pont a jövőbe mutató dolgai miatt, pont azért, hogy alkalmazkodik a XXI. századhoz, alkalmazkodik a kihívásokhoz, a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatandónak tartja. Köszönöm. [[Dr. Nagy István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Rebeka képviselő asszonynak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvénymódosítási javaslat meglehetősen vegyes érzelmeket ébreszt az emberben, pláne, ha régebb óta foglalkozik a mezőgazdasági jogszabályokkal és a Fidesz-kormány földügyi lépéseivel. Őszintén szólva, viszonylag örömmel látom, hogy a törvényjavaslat-csomag elején van a belvizeket és azokat a szántóföldeket illetően egy pozitív lépés, amelyeken belvíz van vagy olyan mocsaras részek, hogy ezeken megpróbálják elősegíteni azt, hogy ne kelljen azonnal lecsapolni a vizet, hogy a belvíz és a tájban megjelenő víz ne egy szükséges rossz legyen. Ezt köszönöm, és tényleg ez egy jó irány, és erről miniszter úr egyébként már a múltkor a bizottsági ülésen is beszélt. De szeretném felhívni a figyelmet, hogy egyrészt remélem, hogy ezt a lépést további lépések is követik, mert amikor arról beszélünk, hogy a kora tavaszi, tél végi vizet, ami megjelenik a tájban, hogyan lehet ott megtartani, akkor ez még csak egy kicsike lépés ebben az irányban. Nagyon fontos lenne lassan arról is hallanunk, hogy hogyan tervezik akár a tavaszi árvizeket szétteríteni a tájban és ott megtartani. A másik dolog pedig az, hogy azért elég nagy szerepe lesz a vízügyi igazgatóságnak, a vízügyi igazgatóságok szakvéleményének ezekben a kérdésekben. Megint csak felmerül bennem a kérdés, hogy vajon ezt az Agrárminisztérium hogyan tudja, nem is tudom, nem is azt, hogy befolyásolni az egyes konkrét véleményeket, hanem úgy általában azt a keretrendszert hogyan tudja az Agrárminisztérium befolyásolni, ami alapján a vízügyi igazgatóságok véleményt alkotnak. Látok itt egy problémát, látom azt, hogy nyilván a vízügyben is vannak nagyon hogy mondjam progresszív nézőpontok, de azért az általános az ő munkamódszerükben még mindig a víz levezetése a tájból. Ha az Agrárminisztérium hoz egy ilyen szabályt, akkor, azt hiszem, könnyen beleeshetnek abba a helyzetbe, hogy a vízügy viszont majd úgy fogja gondolni, hogy márpedig azt igenis el kell vezetni. Nekem itt a tárcák közötti együttműködés és a tárcák közötti összehangoltság egy komoly kérdés. Ezt most abszolút nem a kötözködés, hanem a valódi aggodalom szándékával mondom. Sajnos olyan helyzetekkel is sokszor találkoztam, amikor akár az egyes nemzeti parkok akiknek már nincsen hatósági jogkörük már jó ideje kerültek szembe a vízüggyel, és bizonyos természetvédelmi célok nem tudnak megvalósulni a vízügy hozzáállása miatt. Én ezt egy pozitív irányba mutató, de kissé ilyen szempontból kockázatos lépésnek érzem. Egyébként az én személyes véleményem az, hogy a vízügy akár jobb helyen lenne az Agrárminisztériumban, de nyilván nem az én… [[Közbeszólásra:]] Úgy teljes mértékben, igen, visszakerülhetne, mert azért a tájhoz erősen kapcsolódik. A törvényjavaslat többi részénél viszont, két dolgot emelnék ki, aminek azért van olyan része, ami engem aggodalommal tölt el. Az egyik az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló módosítás, ahol a felépítményekről van szó, illetve arról, hogy régi épületeknél, ahogyan el is hangzott, ne kelljen megfelelni bizonyos ingatlan-nyilvántartási szabályoknak, illetve telekalakítást is lehetővé tesznek. [[10.10]] Nekem azért csak az jut eszembe, de majd kíváncsi vagyok itt a válaszra, hogy az ilyen vadászházak meg egyebek hova tartoznak ilyen szempontból. Nem olyan régen volt a sajtóban, hogy Lovasberény mellett van egy vadászház, amit sok pénzért felújítanak. Azt is írta a sajtó, hogy nem tudom, Pintér Sándor korábbi gazdasági érdekeltségeibe tartozó személyeké ez a vadászház, és az is megjelent, hogy el akarnak keríteni egy jó nagy területet ott Lovasberény és Nadap határában a helyi emberek elől, ebből volt egy kis konfliktus. Felmerült bennem, hogy nem lehete ennek az az eredménye, hogy mindenféle ilyen, nem tudom, egyre szebb és egyre nagyobb vadászházak, vadászkastélyok fognak esetleg terjeszkedni vagy egyre nagyobbá válni, mondjuk, adott esetben ezekben az erdőkben. Nem tudom, esetleg az, hogy telekalakítási tilalmat nem kell figyelembe venni, pontosan mit jelent. Akkor itt majd olyan telekalakítás lesz elképzelhető, hogy később ezeket eladhatják majd, hogy ezeket privatizálhatják, hogy ezek anyagi hasznot hoznak valakinek? Én azért azt gondolom, hogy ez mindenképpen legalábbis egy véleményes rész. Elképzelhető, hogy pozitív dolgokra is föl lehet majd használni, de én élek a gyanúperrel, hogy ebben azért komoly kockázat van, és hogy akár valamiféle szabályozásra, hatósági engedélyekre vonatkozó tekintet nélkül legalizálni lehet eddig olyan építményeket is, amelyek lehet, hogy nem 200 éve épületek, csak, mondjuk, az utóbbi néhány tíz évben, és valamilyen, akár Fidesz-közeli érdekcsoport tulajdonában állnak, és így ki lehet bújni a jogszabályok alól, amelyek alapján egyáltalán nem helyes, hogy az erdőben ilyen építmények legálissá válhatnak. A másik problémám pedig a Nemzeti Földalapról szóló törvénymódosítással van. Ott meg tulajdonképpen az, hogy természetvédelmi kijelölés útján pályáztatás nélkül lehet majd bizonyos területeket bérbe venni, én egyáltalán nem támogatnék semmit, ami az átláthatóságot csökkenti. Azért a Nemzeti Földalapról szóló törvénynek a különböző módosításai a múltban szerintem komoly problémákat vetettek föl. Azt látjuk, hogy nagyon sokszor kisemmizték a helyben élő gazdálkodókat. A védett területeket eleve nyilván az ezeknek megfelelő kritériumok szerint kell művelni, ez egyébként szerepel a javaslatban. Azzal, hogy ezeket kiadják haszonbérbe, egy legelőt, egy kaszálót, önmagában nincs is probléma, de egyáltalán nem értem, hogy miért kell a transzparenciát, az átláthatóságot lecsökkenteni és ezzel a kijelöléssel átláthatatlan módon kiadni a bérlőknek. Pont egy másik törvénymódosítással önök megkezdték a védett területek privatizációját, ami tudom, hogy egyelőre csak a művelés alól kivett területekre vonatkozik, de számomra ez mindenképpen egy rossz előjel. Egyébként már jeleztem, hogy azt a törvénymódosítást Alkotmánybíróságon fogjuk megtámadni, tehát nagyon károsnak tartom. Ebben a javaslatban ez még csak haszonbérbe adásra vonatkozik. Nagyon remélem, hogy ezek az átláthatatlanul kiadott területek véletlenül nem kerülnek bele a privatizációs körbe. Úgyhogy én ezt a részt ebben a törvényjavaslatban semmiképpen nem tudom támogatni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dócs Dávid képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Azt gondolom, hogy ha van fontos és sarkalatos pontja a törvényhozásnak, akkor a most tárgyalt törvény az egyik legszámottevőbb, hiszen az ország földkészlete, földvagyona az állam és a rajta élő nemzet alapja. A most tárgyalt törvényjavaslat, mint már többször elhangzott, 11 törvény módosítását tartalmazza, melyekben vannak természetesen jó és szükséges formai vagy alaki módosítások, de vannak komoly tartalmi változtatások is, melyek már aggályosabbak, és végső soron szerencsésebb lett volna külön tárgyalni azokat, hiszen a helyesbítés és a lényegi változtatás két külön kategória. A Mi Hazánk szerint a legégetőbb probléma, hogy amíg papíron a vízkészlet és a termőföld alaptörvényi védelmet élvez, addig a valóságban elsivatagosodunk, illetve a magyar földek idegenek, külföldi állampolgárok kezébe kerülnek. Ékes példája a politika fölött álló szakmaiságnak az a Csongrád-Csanád vármegyei eset, ahol a Mi Hazánk megyei képviselője, Laczkó Zsolt felvetette a közgyűlésnek, hogy azokat a belvízvédelmi rendszereket, melyek eddig a belvíz leeresztésére szolgáltak, esetleg most a talajvíz visszapótlására kellene használni. Felvették a kapcsolatot a vízügyi igazgatósággal, és a Csongrád-Csanád Vármegyei Közgyűlés teljes mellszélességgel támogatta ezt a felvetést. Tehát hála a Jóistennek, úgy látszik, hogy valami jó irányba is el tud mozdulni. Így helyes az a törekvés, mellyel a kormány célja a vizek, vízkészletek megóvása, mely vonatkozásában végre érvényt szerezhet a helyes vízgazdálkodás és a vizek elvezetése helyett a természetes vízmegtartás, a talaj vízszintjének az emelése, a vízgazdálkodás helyreállítása érdekének, és ebben az esetben a napelemparkokkal és a természetkárosító multikkal és akkumulátorgyárakkal ellentétben tudjuk támogatni a termőföld más célú hasznosítását. Azok a területek, melyek ilyen módon állandóan vízzel borítottak, s kikerülnek a mezőgazdasági hasznosítás alól, amennyiben magántulajdonban vannak, s arra a tulajdonos igényt tart, kerüljenek megváltásra vagy cserére az állam által birtokolt földek közül. Örvendetes, hogy a számtalan visszaélés megakadályozására törvényi szinten lesznek a termőföldek plafonértékei megszabva, és a helyben szokásos vételártól mintegy 10 százalékkal lehet csak eltérni, egyéb eseteket leszámítva, és külön örvendetes, hogy az állattartóknak is ez a törvényjavaslat-csomag gyakorlatilag kedvező feltételeket biztosít. A tegnapi napon a nemzeti környezetvédelmi program vitájában történő felszólalásomban kitértem arra, hogy elfogadhatatlan az a gyakorlat, mely lehetőséget biztosít a külföldi befektetőnek a termőföld vásárlásához, hiszen nemzetstratégiai kérdés, hogy a föld kinek a tulajdonát képezi. A legtöbbször azt a választ kapjuk, hogy az uniós megállapodások kötik a magyar állam kezét, és ebből következik, hogy a Dunántúlon megyényi területek kerültek máris külföldi kézre, olyan kézre, aki nem magyar, aki nem itt él, és aki nem ennek az országnak hajt hasznot a tevékenységével. Alapvető hibának tartom azt is, hogy olyan erőforrás, amely korlátozott mennyiségben áll csupán rendelkezésre, nem stratégiai vagyonként, hanem egyszerű forgalomképes ingatlanként van kezelve. Először csak a 3 hektár alatti területek kerültek értékesítésre a magyar állam földtulajdonából, most pedig már a 10 hektár alattiak is kalapács alatt vannak, melyekből művelési águk szerint az erdők teszik ki a legnagyobb részt, melyeken eleve eredményesen lehet gazdálkodni már ekkora területen is, így eladásuk különösen nem indokolt. Annak tükrében pedig főleg nem, hogy kikerülve az erdőgazdálkodásról szóló törvény szigorú szabályai alól, ezen rendelkezéseket már nem kell majd alkalmazni az állam tulajdonában és a Maradványvagyon-hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagyonkezelésében lévő ingatlanoknak az egyes, otthonteremtési feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásáról szóló 2021. évi LXXXVI. törvény alapján az MR Közösségi Lakásalap Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére ingyenesen történő tulajdonba adása során sem. Mit jelent ez magyarul? Ez magyarul azt jelenti, hogy ez komoly visszaélésekre is okot adhat. Az pedig már csak hab a tortán, hogy a most áruba bocsátott mintegy 6788 darab földterület eladását a következőképpen indokolja a földek értékesítésével megbízott szervezet, a Nemzeti Földügyi Központ. Az előző földértékesítési programokhoz hasonlóan az eladásra kínált birtokok az állami fölvagyon portfóliótisztítását is szolgálják, hiszen a jellemzően kis területű, magántulajdonú földek közé ékelődött ingatlanokat értékesíti az állam. Ezek a területek leginkább a szomszédos ingatlanok tulajdonosainak, illetve az osztatlan közös tulajdonú ingatlanhányadok esetén a tulajdonostársaknak kínál vételi lehetőséget. Ez részben helyes is természetesen, hiszen az osztatlan közös tulajdoni forma a problémák melegágya. Ezért üdvözlendő azok öröklés útján történő megszüntetése, ellenben az 1/1 hányadú földtulajdonoknál az állam és az NFK is választhatná az eladás helyett a birtokösszevonási céllal történő földcserét is, mint ahogy ez az erdők esetében eddig is így működött, vagy a tartós bérbeadást is, amit az eladáshoz hasonlóan pályázati úton lehetne megtenni. [[10.20]] Arról már nem is beszélve, hogy az elővásárlási jog gyakorlásában sok esetben nem a közvetlen szomszéd, hanem olyan harmadik személy az erősebb, akinek több minősített elsőbbsége van. Tehát az előző földeladási programokhoz hasonlóan amit a magyar gazdák földhöz juttatásával indokoltak, de a legtöbb esetben a földek az éhes nagybirtokosokhoz kerültek ez sem szól másról, csak az állam pénzszerzéséről, hiszen ha nem ez lett volna a fő ok, akkor a hosszú távú bérbeadásnál is maradhatott volna a magyar állam, mint ahogy az működött is hosszú éveken keresztül. Főként igaz ez a szintén az NFK indokolásában olvashatók nyomán, miszerint a koronavírus-járvány és az orosz-ukrán háború rávilágított arra, hogy az élelmiszer-ellátás stratégiai kérdés, aminek egyik alapja a termőföld. És valóban, ezért kellene megőrizni, a gazdákat pedig bérbeadás vagy hosszú távú földprogram útján is helyzetbe lehetne hozni. A Mi Hazánk az eladás helyett inkább a vásárlást szorgalmazza, hiszen a Vodafone-féle kiadások helyett a magyar földvagyont is lehetett volna gazdagítani. Annál is inkább, mivel az államnak felelőssége megvédeni a magyar földet, így szerintünk minden egyes olyan földszerzési ügyletnél, ahol külföldi akar tulajdont szerezni, az államnak kötelezően élni kellene az őt megillető, a legerősebb elővásárlási jogával. Éppen ezért, ha önöknek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, valóban fontos a magyar föld, a magyar gazda, az élelmiszer-ellátás, az -önrendelkezés és végső soron a hazájuk, akkor támogatják a törvényjavaslathoz általunk beadott ilyen irányú módosítást. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Én is azt gondolom, hogy egy rendkívül fontos törvényjavaslat van előttünk, és nem is csak önmagában ez a törvényjavaslat fontos, hanem maga a témakör, amit érintenek ezek a módosítások. Egyetértek az előttem szólóval abban, hogy a természeti kincseink megőrzése, azoknak a biztosítása a jövő generációk számára, a víz és a föld védelme, ez biztosíthatja a nemzet jövőjét. Ha ezt a kérdést nem tudjuk megoldani, ha nem tudunk helyesen hozzáállni, ha nem látjuk be, hogy milyen kihívásokkal szembesülünk most, és mik a tevékenységünk helyes útjai, akkor elveszítjük ezt a küzdelmet, és azzal gyakorlatilag a gyermekeink jövőjét zálogosítjuk el. Én azt gondolom, hogy ebben a törvénycsomagban is a legfontosabb kérdés az, illetve a vitában a különböző hozzászólásokból is érezhető volt, hogy a víz kérdése, a víz biztosítása az, ami talán a legfontosabb kihívás ma Magyarországon. Számomra egyébként ezért riasztó az, amikor kormányzati szintről olyan nyilatkozatokat hallok nem miniszter úr részéről, hanem más irányból , hogy a vizek terén jól állunk, mert hallok sajnos ilyen nyilatkozatokat a kormánypárti politikusok részéről; olyat is egyébként, hogy víznagyhatalom vagyunk, és mintha ezzel a kérdéssel nem is lenne tennivalónk. Azt is nagyon nagy aggodalommal figyelem, amikor olyan gazdasági ágazatokat próbál helyzetbe hozni a kormány, olyan jövőt szab Magyarországnak, vagy próbál szabni, hogy például akkumulátorgyártó nagyhatalom legyünk. Ez is rendkívüli mértékben aggaszt, hiszen itt gyakorlatilag arról van szó, hogy a vízkincsünket adják oda idegen cégeknek, idegen befektetőknek úgy, hogy még állami támogatást is tesznek mellé. Láthatjuk, hogy milyen volumenben milyen méretű beruházások készülnek, elképesztő energiaigénnyel, borzalmas vízigénnyel, mellette a környezetszennyezés, a környezetpusztítás kockázataival, és már nemcsak a kockázataival, hanem a jeleivel is, ugye, látjuk Göd térségében. Láthatjuk azt is, hogy milyen kritikus helyzetben van a víziközműszektor, ami megint csak azt mutatja, hogy egyrészt az ivóvízellátás gyakorlatilag középtávon már bizonytalanná vált Magyarországon, és a szennyvízelvezetés révén, ezzel összefüggésben a vízkincsünk védelme, a vízbázisok védelme is veszélybe került. Tehát láthatjuk, hogy egy olyan átfogó problémarendszer bontakozik ki a vizek környékén vagy a vizekkel összefüggésben, amivel kapcsolatban, én azt gondolom, úgy beszélhetünk, hogy ez egy vízválság, ami sokkal-sokkal nagyobb kihívás, mint az energiaválság, és sokkal komolyabb kihívás most ebben a helyzetben cselekedni, mint ami szintén fontos kérdés az energiaválságra a megfelelő megoldásokat megtalálni. Itt az egyik kulcsprobléma, illetve a kulcsfeladat a helyes vízgazdálkodás irányának a megtalálása. Az elmúlt időszakban, az elmúlt napokban is egyre többet beszéltünk, és az elmúlt napokban is beszéltünk államtitkár úrral erről a kérdésről, és én azt gondolom, fontos lépéseket tettünk, egyrészt minél többször kerül ide ez a kérdés, nemcsak az Országgyűlésben, hanem más fórumokon is, egyre többet beszélünk róla, és én azt gondolom, hogy a problémák megismerését, feltárását már tulajdonképpen elkezdtük. Ezt látom egyébként ebben a törvényjavaslatban is, hogy ami a földterületeken a természetesen megjelenő víz megtartásának egy ilyen adminisztratív megkönnyítése lehetővé tételeként jelenik meg, az egy nagyon-nagyon fontos lépés. Nyilván egy első lépés, egy szükséges lépés, de önmagában nem elégséges lépés. Tehát ezt mindenképpen üdvözöljük, és fontosnak tartjuk. Mégis azt tudom mondani, miniszter úr és tisztelt képviselőtársaim, egyébként függetlenül, hogy kormánypárti vagy ellenzéki képviselőkről van szó, hogy mégis vegyes érzelmekkel figyeltem ezt a vitát és a hozzászólásokat. Én úgy érzem, miniszter úr, hogy a minisztériumon belül megjelent ennek a problémának a megfogalmazása, a súlyát érzékeli a minisztérium. Nagyon köszönöm ezúton is miniszter úrnak, hogy eljöttek a Fenntartható Fejlődés Bizottságának az ülésére, és közel három órán keresztül, én azt gondolom, hogy egy színtiszta szakpolitikai vitát folytathattunk. Ez nagyon előremutató, és szerintem ez a helyes, hogy egy asztalhoz tudunk ülni, és egy asztalhoz tudunk ülni olyanokkal, akik gazdálkodók, akik szakemberek, egyetemi tanárok, és ezekről a kérdésekről beszéltünk. Ott, én azt gondolom, hogy elég alapos dokumentációval, számításokkal alátámasztva láthattunk egy jövőképet, hogy ez a vízgazdálkodás, ami ma Magyarországon érvényesül, milyen katasztrófához vezet. Ez indult annak idején folyószabályozásokkal, folyamszabályozásokkal, és ma még mindig az a vízgazdálkodás érvényesül, hogy gyorsan vezessük el a vizeket, és ennek a következménye az, hogy évente hárombalatonnyi vízmennyiséget veszítünk el, tehát ennyivel több víz folyik ki az országból, mint ami beérkezik. Tehát még most is Magyarország lecsapolása folyik, Magyarország kiszárítása folyik. Ennek a hatásai láthatók, természetesen együtt az egyre durvább aszályhelyzettel összefüggésben a mezőgazdaságban. Tehát az a kritikus helyzet, amivel most szembesültek a gazdák, szembesült az agrártársadalom, szembesült egyébként Magyarország, én azt gondolom, hogy az egy nagyon-nagyon durva jelzés volt, hogy nagyon rossz irányba mennek a dolgok, és hogy itt alapvető változásokra, alapvető szemléletváltásra van szükség. Amit látunk most már hosszú ideje a homokhátságon, az a sivatagosodás, ami egy egészen elképesztő példája ennek. És már mondhatjuk valóban úgy, hogy ez egy ilyen megkésett vészcsengő, hogy itt alapvető irányváltásra és szemléletváltásra van szükség. Én azt gondolom, hogy megfogalmazódtak már azok a lépések, azok a helyes irányok, amit tennünk kell. És itt alapvetően egy szemléletváltásról van szó, a vízelvezetés helyett a vízmegtartás, ugyanakkor nagyon fontos, hogy a helyes szemlélet a víz tájban, talajban történő megtartása. Tehát én még mindig azt érzékelem, hogy a probléma súlyát már érzékelik a döntéshozók, érzékelik a különböző szakmai érintettek, de a helyes irány még mindig egy picit mintha ködbe veszne. Én még mindig öntözésről hallok, most is a vezérszónok felszólalásában azt hallhattuk, hogy a víz megtartása az öntözés szempontjaiból lenne helyes. Most Magyarországon a termőterületeknek talán az 1,5 százaléka érintett az öntözés tekintetében, és a kormányzati tervek szerint ez 6 százalék lenne, tehát nyilván ez megoldást nem jelent. Az is teljesen egyértelmű lehet mindenkinek, hogy sivatagot felesleges öntözni, azzal semmire nem megyünk. Ha nem sikerül rendbe rakni a tájat, ha nem sikerül a vizet visszavinni a tájba, ha nem sikerül ezt megoldani, akkor az öntözés semmit nem fog segíteni. Ilyen megfontolásból nem lehet helyes az, hogy gigantikus mesterséges műtárgyakat építünk. Ha folyólépcsőzésben gondolkodunk, én azt gondolom, az nagyon nagy hiba. Tehát már azt is bebizonyították a szakemberek számításokkal, tehát ezek számszerűen nyomon követhető forgatókönyvek, hogy ha vízlépcsőzésben gondolkodunk, ha folyók megemelésében gondolkodunk, az a hordalékot meg fogja kötni, az meg fogja gyorsítani a folyók lefolyását, az tovább fogja mélyíteni az alsóbb szakaszokon a vízszintet, és az a kiszárítás felgyorsítását fogja jelenteni. Ez nem lehet megoldás. Ha víztározókban gondolkodunk, ilyen nyílt színi víztározásban, az egészen elképesztő mértékben a párolgási veszteséggel megint csak rossz irányba tett lépés. Lehet ez is egyébként bizonyos körülmények között bizonyos helyszíneken releváns, de nem lehet ez a megoldás. Én azt gondolom, itt látni kell azt, hogy valóban a tájban kell tudni megtartani a vizet, az egykori vízjárta területeket, az egykori ártereket kell tudni újra vízzel megtölteni, amikor érkeznek a többletvizek, érkeznek a nagyvizek. Tehát az én kérdéseim erre vonatkoznak. Az vitán felül áll, hogy az a lépés, ami ebben a törvényjavaslatban van, helyes de hogy mik a távlati lépések? Itt Farkas államtitkár úr utalt rá, hogy lesznek az Országgyűlés előtt is döntések, mik a tervei a kormánynak, hogy ebbe az irányba tude elmozdulni a vízgazdálkodás, hogy a természetes tájban történő vízmegtartás? Vagy folyószabályozásokban, vízlépcsőzésben gondolkodnak? Vagy csak öntözésben gondolkodnak? Ez nagyon-nagyon fontos, hogy ezt lássuk, milyen irányban gondolkodik a kormány. [[10.30]] Én azt gondolom, hogy mindenképpen további egyeztetésekre, további társadalmi, szakmai egyeztetésekre van szükség, hogy ezek a forgatókönyvek minél világosabbak legyenek, minél szélesebb körben úgymond terjedni tudjanak a kormányzati struktúrán belül is. Még mindig hiányolom azt, hogy ki tudjon alakulni egy egységes szemlélet a vízgazdálkodás kérdésében, és valóban ahogy elmondta képviselőtársam is, Szabó Rebeka ebben óriási szerepe kell hogy legyen az Agrárminisztériumnak. Úgyhogy én nem akarok ötleteket adni a minisztériumi struktúra átalakítására, ugyanis azt láthatjuk, hogy kihívások azért érik a kormányt itt most bizony egy viszonylag fontos minisztérium esetében, azt hiszem, egyikünk sem tudja pontosan, hogy vane miniszter éppen vagy nincs , de az biztos, hogy valahol itt az Agrárminisztériumnak kell hogy az epicentruma legyen ennek a fajta gondolkodásnak, és én nagyon bízom benne, hogy továbbra is ez a nyitottság tapasztalható majd miniszter úr és a stábja részéről. Úgyhogy azt tudom mondani, hogy bizottsági elnökként, a Fenntartható Fejlődés Bizottsága elnökeként továbbra is ezt fogom szorgalmazni, hogy ezek a szakmai párbeszédek megtörténjenek. De nagyon-nagyon fontosnak tartom, hogy ezekre a kérdésekre választ kapjunk, és láthassuk azt, hogy milyen valódi forgatókönyvek vannak a kormány előtt, milyen irányba készülnek elmozdulni. Én azt gondolom, nincs is túl sok időnk, hogy gondolkodjunk, láthatjuk, hogy milyen kritikus helyzetben vagyunk. Nagyon bízom benne, hogy helyes irányba fordul Magyarországon a vízgazdálkodás, és ismétlem, a természetes tájvízvisszatartásra és a vizeknek a tájban történő megtartására gondolok itt, nem gigantikus műtárgyakra, idegen műtárgyakra és víztározókra. Nagyon bízom miniszter úr pozitív válaszában, és abban, hogy az elmúlt időszakban meginduló pozitív és előremutató szakmai, szakpolitikai párbeszéd folytatódni fog, én ebben maximálisan partner leszek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre képviselő úrnak, német nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
[[Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrter Herr Minister Nagy! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich die Meinung des Ausschusses in Ungarn lebenden Nationalitäten, bezüglich des Gesetzesvorschlags mit dem Titel „Über die Änderung bestimmter Gesetze in Bezug auf Gelände” mit Nr. T/1846 erörtere.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy kifejtsem véleményemet a Magyarországi Nemzetiségek Bizottságának nevében az „Egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról” című, T/1846. számú törvényjavaslattal kapcsolatban. Bizottságunk annak okán kérte nemzetiségi napirendnek a jelen törvényjavaslatot, törvénycsomagot, mert az többek között foglalkozik az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvény módosításával is. Ez a törvény, amelyet majdnem pontosan egy évvel ezelőtt T/17427. számon tárgyalt az Országgyűlés, a solymári, pilisszentiváni, egykoron sváb értsd: magyarországi német településeken történt, tulajdonjoggal kapcsolatos jogsérelmek orvoslásával foglalkozott. Egy évvel ezelőtt, mivel a Házbizottság ülését követően került akkor benyújtásra, ezért nem tudtuk ezt a törvényjavaslatot nemzetiségi napirendnek kérni, így nem tudta a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága tárgyalni azt, noha egyértelműen nemzetiségi kérdésről volt szó, hiszen a kárpótlásra várók gyakorlatilag kivétel nélkül magyarországi németek és/vagy leszármazottjaik voltak. A rendszerváltást követő különböző szintű és formájú kárpótlások formálisan, legalább részlegesen igyekeztek azokat a bűnöket kompenzálni, amelyeket a magyarországi németség a második világháborút követően elszenvedett, de természetesen teljes kárpótlásra soha nem volt, nincs és nem is lesz lehetőség. Elmondtam szintén, elgondolkodtató, hogy több mint 30 évvel a rendszerváltás után voltak, vannak Magyarországon a kárpótlásnak olyan területei, ahol még részleges kárpótlásra sem került sor. Az a felfoghatatlan és megengedhetetlen helyzet áll fenn Solymár, Pilisszentiván és Nagykovácsi esetében, hogy közel 350 család a mai napig, bő 30 évvel a rendszerváltás, a kárpótlások megkezdése után sem kapta meg azt a részleges kárpótlást sem, amit máshol mások szerencsére már évekkel, évtizedekkel korábban megkaptak. Az itt élőket pedig ugyanúgy meghurcolták származásuk miatt, mint a többi magyarországi németet, sújtotta őket az elűzetés, a kényszermunka, a természetes javaiktól való jogtalan megfosztás is. Egy éve a parlamenti felszólalásomban és azóta lakossági fórumokon, beszélgetésekben, a témával kapcsolatos beszédeimben is többször hangsúlyoztam, hogy a törvényjavaslat céljával és tartalmával maximálisan egyetértek, egyetértünk. Tudom, hogy a 2021. évi T/17427. számú törvényjavaslat előkészítése, majd a parlamenti vita ideje alatt is, azt követően is számtalan egyeztetés volt az érintett kárvallottakkal, ezen belül kiemelten a solymári érdekegyeztető fórummal, valamint a kárpótlási ügyben kisebbségnek számító pilisszentiváni, nagykovácsi közösség érintett tagjaival is. Az ő véleményük alapján több pontosító, módosító észrevételt tettünk akkor a törvényjavaslathoz, melyet részben egyéni képviselői módosítóként magam nyújtottam be, részben pedig az összegző módosító javaslatba kerültek be, amit ezúton is köszönök. Ezzel olyan módosító javaslatokkal tudtuk egy éve a jogalkotó munkáját segíteni, amelyek a véglegesen elfogadott törvénytervezet alapján megszületett, az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvénybe beépültek, annak minőségét javították. Most örömmel mondhatom, hogy a 2021. december 14-én elfogadott törvény alapján a kárpótlás első része, a pénzbeli kompenzáció az érintettek véleménye alapján mintaszerűen lezajlott, ezt köszönjük. Ugyanakkor 2022 júliusában a még kárpótlásra várókat arról tájékoztatták, hogy az igényelt földterületeknek amik megfelelnek a törvényben meghatározott feltételeknek csupán a harmada áll rendelkezésre. A földterületek hiányával kapcsolatos információ kézhez kapását követően a solymári földbeli kárpótlásra várók képviselője közérdekű adatigénylés jogcímén a Nemzeti Földügyi Központtól a továbbiakban: NFK kikérte az állami földek jegyzékét. Az adatigénylésben nemcsak solymári, pilisszentiváni és a vele közvetlenül szomszédos települések ingatlanaira amelyek a jelenleg hatályos törvények szerint lehetőséget biztosítanak a földkiadásra , hanem Csobánka, Piliscsév és Pilisszántó településekkel, a hozzájuk tartozó földterületekkel kiegészítve kértek kimutatást. Az igényelt adatokat a jogszabályoknak megfelelő határidőben és tartalommal megkapták. A megkapott adatok elemzése során jutottak arra a megállapításra, hogy több, jelenleg is mezőgazdasági művelés alatt álló ingatlan nem szerepelt a kimutatásban. Ezt a tényt jelezték egy válaszlevélben az NFK felé. A kiterjesztett földjegyzékigénylés oka az volt, hogy tekintettel a jelzett termőföldhiányra, csak újabb településekhez tartozó ingatlanok bevonásával látszik megoldhatónak a jogos igények teljesítése. Ezzel a kiegészítéssel, amely újabb pontosítást igényelne a kapcsolódó törvényekben, elegendőnek látszana a földterület, amennyiben valamennyi településen a védett, de nem védett természeti területek is bekerülhetnek a Földalapba. Fontos javaslata a kárpótlásra váróknak, hogy törlésre kerüljenek az idejétmúlt bányajogbejegyzések. Ez Solymáron közel 2 ezer aranykorona-értékű, bányajoggal terhelt ingatlant jelent. Ezzel kapcsolatban a kárpótlásra várók képviselője hatósági bizonyítványt váltott ki a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága a továbbiakban: SZTFH – budapesti bányafelügyeleti osztályán. [[10.40]] Ezen bizonyítvány alapján elvileg kezdeményezhető lenne a bányajogbejegyzések, természetesen az idejétmúlt bányajogok törlése, de a Pest Megyei Kormányhivatal 1. számú Földhivatali Osztályától kapott tájékoztatás szerint a bányajogtörlést csak az NFK vagy az SZTFH kezdeményezheti, a kárpótlásra várók képviselőjének közvetlenül nincs rá jogosultsága tehát valamelyik hivatalnak kell kezdeményeznie a kárpótlásra várók által javasolt törlést. Bízom benne, hogy az NFK tett lépéseket a földterületek kimutatásának ellenőrzésével, valamint a bányajogbejegyzésekkel kapcsolatban felmerült problémák, kérdések megoldására, de erről a kárpótlásra váróknak nem áll még rendelkezésre információ, erre vonatkozó értesítést, tájékoztatást még nem kaptak. Összefoglalva: a jelenlegi ismereteim szerint az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén földbeni kárpótlásra váró személyek számára megoldást, termőföldet jelentene, ha egyrészt a Nemzeti Földügyi Központ az állami földekről szóló kimutatását ellenőrzi, és szükség esetén azt kiegészíti; 2. törvénymódosítással további, távolabbi települések alkalmas földterületeinek földalapba történő bevonása is megtörténne; 3. a „védett”, de nem „védett természeti” megjelölésű területek bevonása a földalapba megtörténik; végül, de nem utolsósorban, ha az idejétmúlt bányajogok törlése megtörténik. Az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1846. számú törvényjavaslat 69. §-a szerint idézem „Az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvény 7. § (4) bekezdés b) pontjában a ’védett’ szövegrész helyébe a ’vagyonkezelésbe adott védett’ szöveg lép.”, azaz a vagyonkezelésbe adott védett természeti területek nem használhatóak fel földjuttatással történő kompenzációra. Ennek alapján általam nem ismert mértékben, de nyilvánvalóan csökken a kárpótlásra felhasználható földterületek mérete, ahogy ezt expozéja végén a miniszter úr is mondta. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végezetül engedjék meg, hogy ismét és külön megköszönjem dr. Nagy István agrárminiszter úrnak és kollégáinak, valamint Menczer Tamás államtitkár úrnak, hogy a Rozmaring Termelőszövetkezet működési területén érintett, kárpótlásra jogosult solymáriak, pilisszentivániak és nagykovácsiak ügyét felkarolták és segítették. Köszönöm, hogy a kárpótlási törvény végrehajtásának első része, a pénzbeli kárpótlás már a gyakorlatban, a valóságban is az érintettek véleménye alapján is mintaszerűen lezajlott. Tisztelettel kérem, és bízom benne, hogy a közös gondolkodás most is, a földbeni kárpótlásnál eredményt fog hozni, és véglegesen, megnyugtatóan le tudjuk zárni ezt a régóta húzódó és fájó kárpótlási ügyet. Végül, mivel maradt még egy kis időm, engedjék meg, hogy kilencéves parlamenti tevékenység után egy teljesen személyes és szubjektív észrevételt hadd tegyek. Én a mai általános vita során rendkívül jól éreztem magam; rendkívül jól éreztem magam, mert úgy érzem, hogy mindenféle politikai sárdobálás helyett egy abszolút jó szakmai vita volt, ami nyilván adódik egyrészt talán abból, hogy a föld, a víz, az éghajlat egyértelműen az életünk és a jövőnk, adódik valószínűleg abból, hogy az előkészített még ha „saláta” is volt, de törvényjavaslatok valószínűleg olyan minőségűek voltak, és adódott abból, hogy a hozzászólásában mindenki, függetlenül attól, hogy teljesen egyetértett, részben értett egyet, részben ellenezte vagy teljesen, de abszolút a témánál maradva és megoldás-, célorientáltan szólt hozzá. Én anélkül, hogy jogom lenne ezt elemezni vagy minősíteni, egyszerűen megköszönöm mindenkinek. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps.]]
Nagyon szépen köszönöm Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr felszólalását, és engedjék meg, hogy csatlakozva hozzá, őszinte tisztelettel köszönjem meg minden képviselőtársamnak ezt a mai délelőttöt. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, Fidesz, aki kétperces időkeretben kért szót. Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Valóban, ugyanaz volt az érzésem, mint Ritter úrnak a mai általános vitával kapcsolatban, és ez igen jó érzés, hogy bármilyen indíttatással, bármilyen kétellyel vagy kérdőjellel kapcsolatos felszólalás hangzott is el akár az ellenzék padsoraiból, mind azt a felelősségérzetet tükrözte, ami, azt hiszem, hogy most már mindannyiunkban benne van, mindannyiunkban, nemcsak közéleti szereplőkben, hanem gazdákban, én azt mondom, hogy vízügyi szakemberekben, kamarai munkatársakban, mindenkiben, civil szervezeti aktivistákban, akik a földdel kapcsolatos munkát végzik vagy a földből élnek. Az a jogszabály-módosítás, amely a termőföld védelméről szól, én azt hiszem, az irányát tekintve teljesen tiszta, és csak hozzátenném ahhoz, amit az LMP képviselője mondott, hogy én azt hiszem, hogy a természetes tájban történő vízmegtartástól az öntözésig minden megoldás érdekli részben a gazdákat is, részben pedig azokat is, akik az Alföldön és minden más tájon élnek, amelyet az utóbbi időben kegyetlen aszály sújtott. Mi Békés megyében kifejezetten tudjuk azt, hogy az az évek óta elnyúló, hol aszályos, hol hirtelen nagy csapadékkal ránk köszöntő időszak mit jelent. Néhány apróságot hadd mondjak, illetve nem apróságot, de ehhez képest talán kevésbé életbevágóan fontos dolgot hadd említsek. Engem is ért megkeresés akár azzal kapcsolatban, hogy az erdőkben lévő, több évtizede vagy akár még régebben épült ingatlanok sorsának a rendezése [[Az elnök csenget.]] jogilag, adminisztratíve nagyon helyes. Azt hiszem, hogy itt az az aggály, amely felvetődött Szabó Rebeka részéről [[Az elnök ismét csenget.]] , az talán kevésbé lesz jogos, és másképpen fog ez zajlani. Köszönöm szépen, kétperces…
Köszönöm szépen, képviselő úr…
…hozzászólás esetében többre nincs idő. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, megkérdezem, hogy normál időkeretben kíváne valaki felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót dr. Nagy István miniszter úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra, illetve a feltett kérdésekre is. Miniszter úr, öné a szó.
Így igaz, köszönöm szépen. Kedves Képviselőtársaim! Hadd kezdjem azzal, hogy köszönöm mindenkinek a hozzászólását, a véleményét, köszönöm azt, hogy ahogy Keresztes László képviselőtársunk fogalmazott mindenki átérezte azt, hogy a víz és a föld védelme biztosítja a nemzet jövőjét, és ez a vita körülbelül erről szólt, és ennek a hangnemében is zajlott, úgyhogy én ezért szintén nagyon hálás vagyok. Czerván képviselőtársam jelezte, ugye, hogy egy földügyi salátatörvény kapcsán zajlik a vita, és ez valóban így van, és én annak örülök, hogy kitűnik belőle, és a hozzászólásokból, felszólalásokból, a vezérszónokok véleményéből látszik az, hogy gyakorlatilag az előttünk lévő törvény valós problémákra keresi a választ. Az is látszik, hogy nagyon sok egyeztetésen, szakértői vélemények alapján készültek ezek a javaslatok. [[10.50]] Az is látszik, hogy korábbi törvényeket módosítunk, korábbi gyakorlatokat módosítunk annak alapján, hogy kipróbáltuk, a gyakorlatban hogy működik. Tehát az életből való visszajelzések alapján próbáljuk életszerűbbé, még használhatóbbá tenni azokat a problémákat, azokat a megoldásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy működni tudjunk. És köszönöm Czerván képviselőtársamnak, hogy úgy érzékeli, hogy kezeljük ezekkel a javaslatokkal a gyakorlat során fölmerülő problémákat. Barkóczi Balázs a Demokratikus Koalíciótól jelezte a hét jó hírét a magyar agrárium számára. Valóban így van, hiszen a stratégiai terv elfogadása mintegy 5300 milliárd forintos fejlesztési forrást és támogatást biztosít a magyar gazdálkodók részére. Azt kell mondjam, hogy ebben nagyon sok egyedi és a magyar kormány általi felelősségvállalás van, hiszen az elfogadott stratégiai tervek és az országok gyakorlati javaslata szerint is mi leszünk az egyetlen olyan ország, amely 80 százalékos nemzeti társfinanszírozást biztosít a vidékfejlesztési pillérben, tehát a kettesben. Ez egy olyan lehetőség, amivel pontosan tudjuk kezelni azokat a felmerülő aggályokat, amelyek nehezítik a gazdálkodásunkat, amelyek nehezítik azt, hogy az egy hektár jövedelemszerző képességben vagy az egy hektáron megtermelt hozzáadott értékben hogyan tudunk előrébb lépni. A történelmi múltunkon nehéz túllépni, örökség van, amin nem tudunk átlépni, muszáj egy nagy levegőt venni, és muszáj most egy nagy lépéssel leküzdeni azokat az akadályokat, amik abból eredtek, hogy a feldolgozóiparunkat, a konzerviparunkat a privatizáció során nem újították fel, hanem bezárták, és a magyar mezőgazdaságot visszatolták alapanyag-előállító fázisba, amiről tudjuk, hogy a legkisebb jövedelemszerző képességgel bír. Óriási hiba, nagyon nehezen jövünk ki ebből az állapotból. S be kell vallani, volt még egy hiba, hiszen a legelső európai uniós forrásokat nem úgy használtuk fel, mint a lengyel barátaink, hogy gazdaságélénkítésre fordítottuk volna, hanem más célokat tartott az akkori szocialista-liberális kormány fontosnak. Viszont nagyon-nagyon fontos, hogy azok az elmaradt beruházások, amiket a lengyelek is elkészítettek a hűtőházak, a tározókapacitások, a feldolgozóüzemek korszerűsítése , bekövetkezzenek, hiszen a hozzáadott érték így tud jó lenni. Azt kérdezte, hogy hogyan alakulnak, mik a fő kardinális kérdések benne. Hadd mondjak egy nagyon-nagyon fontos dolgot: a magyar mezőgazdaságban minden dolgos kézre szükség van. Ha ezt kibontom önnek, akkor ez azt jelenti, hogy a legáltalánosabb alapvető támogatással is, amit földalapú támogatásként adunk a gazdáknak, a legkisebbeket preferáljuk leginkább. Azaz az összes országban ami általunk ismert általában 102 eurót adnak hektáronként alaptámogatásként, nálunk már ez is 147-tel kezdődik. Majd tíz hektárig minden kisgazdának azért adunk plusz 80 eurót még alaptámogatásul hozzá, hogy támogassuk, erősítsük az ökológiai sokszínűséget, a biodiverzitást, és a kisgazdákat tudjuk erősíteni, mert nagyon-nagyon szükség van a sokszínűségre és arra, hogy megmaradjanak a termelésben. S mivel a magyar mezőgazdaság szerkezete úgy épül fel, és az a birtokpolitikánk egyik nagyon fontos állomása, hogy a családi gazdaságokat erősítsük meg, hogy tudjuk a vidéki helyben maradást, megélhetést támogatni, ezért egy második kategóriát is sikerült kitárgyalni az Európai Uniótól, ez pedig a 150 hektárig bezárólag adandó támogatás. Itt pedig a kicsik felét, tehát mintegy 40 eurót tudunk még pluszban hozzáadni, ami szerintem egy nagyon jó lehetőség, és azt jelzi, hogy a magyar gazdaság diverzifikációja hogyan zajlik. S minden egyes dolgos kézre szükségünk van! És valljuk be: látjuk az ilyen aszályos helyzetet, látjuk a megelőző Covid-járvány okozta helyzetet, és látjuk a háború dúlta veszélyeket, ami mind-mind az élelmiszer-önrendelkezésünket, az élelmiszer-szuverenitásunkat veszélyeztető helyzeteket hozhat. Tehát azt is hozzá kell tenni a minden dolgos kézhez, hogy minden egyes megművelt négyzetcentiméterre szükségünk van ahhoz, hogy biztonsággal tudjuk az élelmiszer-ellátást az egész társadalom számára biztosítani. Némi pontosítást szeretnék tenni képviselőtársam felé, hiszen azt mondta, hogy a gazdák nem tankolhatnak hatósági áron. De tankolhatnak hatósági áron! Oda kell menni az üzemanyagkúthoz a traktorjaikkal, és teljes mértékig hatósági áron tankolhatnak. Nagyon nagy eredmény ez. Nagyon nagy küzdelemben sikerült ezt elérni, de minden egyes gazda a kútnál teljességgel hatósági áron tudja teletankolni a traktorját. A kármentesítési alap kérdéskörében is tett hozzászólást. Azt kell mondjam, törvény szabályozza, hogy hogyan működik. November végéig kell az országban az összes kárt fölmérnünk, akkor kell összesítenünk. Én utána tudok a kormány számára jelentést tenni, hogy országos szinten mekkora ennek a kárnak a mértéke. Nyilvánvaló, hogy a most rendelkezésre álló kármentesítési alapban lévő források összege nem fedezi majd a fennálló igényeket. Ezért nekem az összesítés után jelentést kell tennem a kormánynak, és javaslatot arra, hogy a kármentesítési alapot egészítsük ki, hogy minél nagyobb mértékben lehessen kármentesíteni a nehézségekkel, az aszálykárral sújtott gazdatársainkat. Az aszályveszélyhelyzeti operatív törzs is jelzi azt, hogy kézzelfogható segítséget tudtunk nyújtani a gazdáknak. A legapróbb észrevételeket is figyelembe vettük, amikor tömegtakarmány-szállítási támogatásra hoztunk döntést mintegy 3 milliárd forintos keretben, hogy akár az ország nyugati feléből, majdnem hogy díjmentesen tudjuk támogatni a gazdák takarmányátszállítását, akár a nagyon olcsó kamatozású hitelek felvételét, akár a kamatplafon bevezetését. Minden ilyen intézkedés kézzelfogható segítség volt a gazdatársadalom számára. S azt hiszem, ha megkérdezi a gazdatársadalmat, akkor ők is elismerik, hogy az adott helyzetben minden maximális segítséget és támogatást igyekeztünk a számukra megadni. Az élelmiszer-ársapka kérdését is fölvetette. Azt kell mondjam, az élelmiszer-ársapka a struktúrájában úgy van kialakítva, hogy nem érinti a termelőt; kifejezetten így szól a szabályzat. A termelés és a feldolgozás között létrejövő szerződést tilos módosítani. Tehát a kialkudott árak szerint kell a feldolgozónak vagy a kiskereskedelemnek megvásárolni az adott terméket. Az ársapka az üzletek árrésére vonatkozik. Amikor termékekről és árakról beszélünk, akkor a beszerzési ár és az értékesítési ár közti szabályozórendszerről szól az ársapka, és nem a termelői árat befolyásolja. Ez egy nagyon-nagyon fontos dolog. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Amikor azt mondja, hogy eltűnnek a termékek, nos, az a megnövekedett fogyasztás miatt van. Igyekszünk kielégíteni és pótolni ezeket az árukat, de mint ahogy a mai nap találkozunk ezzel higgye el, nem tűnt el a tojás, csak aki eddig egy dobozzal vett, az most hárommal vesz. Ez okozza a hirtelen nehézséget, de majd a jövő héten, amikor mindenki rájön arra, hogy lesz tojás ma is, holnap is, holnapután is és azután is, akkor ez az egész dolog teljességgel rendbe fog kerülni. A burgonyaimport miatt pedig nem kell aggódni. Kifejezetten megnéztük, hogy a lengyel piacról ideérkező burgonya árfekvése hogyan alakult az évek során és az eddigi időszakban; minden további nélkül biztosítható a beszerzése is. [[11.00]] Nem az ársapka miatt van az import, termelési hagyomány miatt alakult ki így az import, hiszen nem volt Magyarországon annyi hűtőkapacitás, nem volt annyi feldolgozókapacitás, az öntözés is elmaradott helyzetben volt, tehát ezért a burgonyatermelés nem volt olyan jövedelmező, hogy a gazdák preferálták volna a burgonyatermelés fokozását, hiszen rendkívül szélsőségesen ingadozó ára van a burgonyának a termelők számára, ezért egy kockázatos termés. Ezért évek óta a magyar termés körülbelül a felét biztosítja annak, hiszen januárra általában a hazai mennyiség, ami fel van halmozva, elfogy, és mindig hagyományosan a többi az importból volt kielégítve. A visszaállítás a tízéves időszakot vizsgálta. Az a helyzet, hogy egy évtized után már nem állnak rendelkezésre az adatok. Az általános elévülés is egyébként ötéves szinten van. Vitatja az árokaljak talajjavító célra történő használatát. Azt kell mondjam, hogy ez végtelenül fontos. Majd a későbbiekben ki fogok térni arra, hogy gyakorlatilag a vízmegtartásunkban az egyik nagyon fontos szerepe ennek lesz, hogy a rendelkezésre álló csatornák valóban használhatók legyenek, és valóban abban tudjuk kormányozni a vizet az öntözhető vagy öntözendő területek felé, és meg tudjuk tartani a vizet, hiszen gyakorlatilag a talajban van a legjobb helye. Amikor a 10 hektárt kérdezi, akkor ez gyakorlatilag a kis erdőfoltok kapcsán merül fel, hiszen ezek abszolút nem nagyobb területek, mint 10 hektár. Nyilvános pályázat mellőzése miért szükséges? Mert úgy szerettük volna és úgy is szeretnénk ezt tenni, hogy mivel a legeltetéses állattenyésztés, a pásztorkodás egy életforma, nem lehet bizonytalanságban hagyni az embereket azon a téren, hogy érdemese új karámrendszert készíteni, érdemese beruháznia, érdemese költségekbe vernie magát, amikor majd 1-5 év múlva le fog járni ez a terület. Ezért tesszük lehetővé azt, hogy aki már legalább 10 éve használja azt a területet, soha semmilyen nehézség, szabálysértés, bárminemű nehézség nem merült fel az ő természetvédelmi területen történő legeltetése kapcsán, együttműködő volt a természetvédelmi hatóságokkal, azok számára pályáztatás nélkül oda tudjuk adni, mert így biztosítva van az, hogy állatállománnyal rendelkező ember tudja megszerezni, biztosítva van az, hogy generációkon átívelve az a hagyományos életforma, ami a magyar mezőgazdaságban a pásztorkodásban benne van, az továbbra is fennmaradhasson, és továbbra is megélhetést biztosítson az emberek számára. Az 5 millió forintot kérdezi. Az gyakorlatilag ma már egy jó minőségű szántóföldnek a vételára. Általában másfél hektár a nagysága, de 5 millió forint ma már lassan egy hektár területnek a vételárát jelenti. A Hegyközségek Nemzeti Tanácsok szavazati aránya az új szabály szerint nem változik meg, és velük együtt lett végigegyeztetve ennek a kérdésköre, az ő javaslataik, kéréseik lettek megfogalmazva. A bírságok az erdőnél szintén arányosak maradnak az aranykorona kivezetésével is, tehát semmilyen más változás nem alakul. Kérdezte a közfeladatot ellátó alapítvány kérdéskörét. Mivel a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok ebben a formában működik, ezért került ez a szabályozás is ebbe bele. Mihálffy Béla KDNP-s képviselőtársamnak köszönöm az észrevételeit, és köszönöm majd a támogatását is ennek a törvénynek. Szabó Sándor MSZP-s képviselőtársunk az öntözés és a vízgazdálkodás fontos kérdéseit feszegette és hangsúlyozta, és jelezte, hogy a vízmegtartás növelése lesz igazából a fontos. Azt kell mondjam, mindnyájuknak hiszen most majd három olyan képviselőtársunk jön, aki kifejezetten a vízzel kapcsolatos észrevételeit mondta el , szeretném előzetesen leszögezni, hogy most még nem a vízgazdálkodásról szóló törvényt módosítottuk, hanem a földtörvényt, és egy földsalátát hoztunk. Azért kellett jeleznünk benne néhány észrevételt, hogy a ’23-tól induló támogatási alapok, amelyek érintve voltak, azok már biztonságban legyenek. De hálás vagyok azért, hogy értik, látják, hogy mozdulunk, hogy a kihívásokra adjuk a válaszokat. Azt az ígéretet tudom tenni önöknek, hogy a kormány elé az új javaslatokkal néhány napon belül megyünk, és természetesen aztán itt, a parlamentben is, a bizottságokban is megvitatjuk majd az abból eredő feladatainkat és lehetőségeinket. Hálás vagyok azért, hogy azt jelezte, hogy a törvény jelentős részben támogatható, és hogy módosítókat nyújtanak be, hiszen az osztályos egyezség kérdéseit vitatja. Vitassuk meg, nézzük meg, hogy konkrétan miről is szól, és aztán a végén majd mérleget vonunk, hogy mennyire támogatható vagy mennyire nem. Bencze János jobbikos képviselőtársunk utánfutótörvénynek nevezte a földsalátát. Azt kell mondjam, hogy persze ez játék a szavakkal, de végül is minden törvény egy kialakult helyzetet, problémát kezel, és arra tesz javaslatot. Nyilván ő ezt az öntözés miatt mondta, hiszen az a történelmi léptékű aszály, ami sújtott bennünket, az határozott cselekvésre késztet minket, ez így is van, tesszük is. Jelezte, hogy a vízszintek emelése fontos, hogy ezt hogyan oldjuk meg. Így van, a talajvízszintet azzal a vízkészlettel, amink van, meg kell emelni. Előzetesen hadd mondjak egy olyat, hogy őszinte leszek, nincs egy jó megoldás. Ez egy komplex kérdéskör, komplex módon kell kezelni, mert lehet, hogy egyik területen tökéletes lesz egy záportározónak az alkalmazása arra, hogy ideiglenesen felfogjuk a vizet, megőrizzük, lehet, hogy a másik területen csak ki kell takarítanunk a csatornákat, bővítenünk kell ezt a hálózatot, és mint egy hajszálér, oda kell vezetni a vizet. A harmadik megoldás lehet, hogy pont a foktógazdálkodás kell, hogy megőrizzük a belvizet. A negyedik lehet, hogy pont az árasztásos megoldás a jó, amit néhány szakember javasol. Meg kell találni, hogy az adott térségben élők melyik verziót szeretnék, melyik a leghelyesebb. Fel kell világosítani őket, oda kell adni azt a műszaki megoldást, a lehetőséget számukra, hogy melyik megoldás is az, ami igazából használható. Mert azzal teljes mértékig egyetértek, hogy van egy élőhelymegóvási kérdéskör, és van egy kifejezetten gazdasági tevékenységet segítő, öntözési célú vízfelhasználás is. E kettő között van különbség és természetesen átfedés is. Bencze Jánoshoz visszatérve: az ingatlan-nyilvántartás elmaradására hívja fel a figyelmet, és jelzi ezek anomáliáit. Köszönjük szépen, ezt jelezzük mi is majd, hogy ezeket az adatokat frissíteni kell. Az osztatlan közös tulajdon felszámolása egy nagy vívmánya az előző kormányzati időszaknak. Nagyon büszke vagyok arra, hogy sikerült ebben a parlamentben konszenzust találni, sikerült megalkotni ezt a törvényt, és sikerül nap mint nap visszaszorítani ennek a megoldását. Igen, valóban azzal szembesültünk mi is, hogy az érték nem mindig fedezi az ügyintézés díját, ezért is kötötte gúzsba magát az egész gazdálkodást az osztatlan közös. Átfogó ingatlan-nyilvántartási reform kell. Én hajlandó vagyok ebben önnek igazat adni. [[11.10]] Át kell tekinteni, modernizálni kell, hiszen digitalizáció van, és ezek összes előnyét ma már használni kell, és köszönöm, hogy egyébként pedig támogatja a törvényt. Szabó Rebeka képviselőtársam a Párbeszédtől örül és hálás vagyok ezért a belvíz kezelésének a vízgazdálkodásban. Vízmegtartásról beszélünk: hangsúlyosan említette a vízgazdálkodási kérdéseket. Jövünk is ezzel a vízgazdálkodási kérdéssel. Köszönöm, hogy úgy érzi, hogy az agrártárca jó helyen és jó gondolatokat fogalmaz meg vízgazdálkodás terén. Mi azon vagyunk, hogy valóban a vízzel gazdálkodjunk, amennyire csak tudunk és bírunk, hiszen a jövőnk és a létünk függ ettől. A telekalakítási szabályoknál itt az erdészeti ingatlanoknál szeretném a félelmét eloszlatni. Egyszerűen arról van szó, hogy ott vannak olyan elhanyagolt, rossz állapotban lévő ingatlanok, amit egyszerűen nem lehet beazonosítani sem, hiszen nincsen helyrajzi száma sem, hogy hol van. Azt szeretnénk csak elérni ezzel a lehetőséggel, hogy egyszerűen tudjuk meg, hogy mink van, mérjük föl ezeket az ingatlanokat, és lehessen beírni az ingatlan-nyilvántartásba, hogy igen, ott van egy olyan ingatlan, ami kell. De egyébként hadd meséljem el önnek azt a nagyon meglepő fordulatot, hogy a visegrádi várról sincsen semmilyen ingatlanbejegyzés. Ezzel azt is tudjuk kezelni, hogy a visegrádi várat ingatlan-nyilvántartásba vegyük. Ezek ilyen kérdések, és ezért mondtam, hogy ingatlan-nyilvántartási reformot tudok támogatni, mert ilyen helyzeteink is vannak, ami nyilván nem csak ennek a kormánynak a mulasztása. A tárcák közötti együttműködésben alapvetően érdekeltek vagyunk, és azt kell hogy mondjam önnek, hogy ez az együttműködés jelen pillanatban kiváló. Mindegyik tárca azt tudja ebbe az együttműködésbe beletenni, ami az erőssége és az előnye. A vízügyi mérnökök a Belügyminisztérium hatáskörében, nálunk pedig a vízgazdálkodással és a termeléssel foglalkozó szakemberek tudnak úgy együttműködni, és mi képesek vagyunk olyan széles társadalmi párbeszédet folytatni, amellyel nemcsak a víz öntözési célú használatát tudjuk kezelni, hanem gyakorlatilag az összes élőhelyfejlesztési kérdést tudjuk kezelni, hiszen a természetvédelem ilyen téren előtérben van a tárcánknál. Arra is nagyon büszke vagyok hadd tegyem zárójelbe , hogy az elmúlt három esztendőben is több mint százezer hektárnyi területet tudtunk olyan ökológiai állapotba állítani, amely újra a magas természeti értékét tudja képviselni, és a mostani közös agrárpolitikai stratégiai tervünkben is az szerepel, hogy több mint százezer hektárral növeljük az ilyen területek számát. A további fölvetett kérdéseire már válaszoltam, hiszen a legelők, juhászok, pásztorok összefüggésében megvolt. Dócs Dávid Mi Hazánk képviselőtársam szintén a vízgazdálkodással kapcsolatos észrevételeit mondta el. Erre már válaszoltam. Ott viszont teljes mértékig tiltakozni szeretnék, hogy a föld külföldiek kezébe kerül. Hiszen ha emlékszik kedves képviselőtársunk, az Európai Unióval kötelezettségszegési eljárásig voltunk hajlandók elmenni, hogy a zsebszerződéseket fölszámoljuk, megtörtük azt a folyamatot, hogy külföldiek kezébe kerüljön a föld. És egyáltalán nem igaz, hogy a Dunántúl külföldiek kezében van, mert teljes erővel, a törvény minden eszközével szembementünk, és most, amikor majd rendeznünk kell ezeket az oldalvágásainkat, akkor sem a tulajdont vagy a földhasználatot fogjuk biztosítani, hanem kártérítést fizetünk inkább, de akkor sem lehet, mert a magyar föld a magyar gazdák kezébe és tulajdonába való. Hiszen nyugodtan mondjuk ki: Magyarországon mi a földre mint különleges jószágra tekintünk, és nem úgy, mint ami a szabad verseny tekintetében adható-vehető. Ez nyilván európai szabály, jelen pillanatban ez így van, de mi nemzeti szuverenitási kérdésként tekintünk a földre, ezért mindent elkövetünk azért, hogy a termőföld megművelését, megtartását magyar gazdák kezében tudjuk továbbra is tartani. Keresztes László Lóránt LMP-s képviselőtársamnak: a vízgazdálkodást említette, és azt a párbeszédet, amit megkezdtünk. Én erre természetesen kész vagyok, hogy erről bármikor szót váltsunk, és folytassuk ezt. Azt kell mondjam, hogy jövünk majd a vízgazdálkodásról szóló törvénnyel és azokkal a lehetőségekkel, amelyek új koncepciókat fogalmaznak meg, és egészen rövid, közép- és hosszú távú javaslatokat fogunk letenni az asztalra, amivel a vízgazdálkodás átalakítását fogjuk tudni jelképezni majd itt, Magyarországon. És itt is szeretném hangsúlyozni, hogy ugye, könnyű mindig elmondani, hogy mi nem jó; nem jó, ha fenékküszöböt építünk, nem jó, ha tározótavat hozunk létre, nem jó, ha nyílt színi víztározást folytatunk. De helyette azt szeretném mondani, hogy nem tudjuk visszaállítani azt a természeti adottságot, amit 200-300-400 évvel ezelőtt volt. De azt tudjuk kezelni, hogy komplexen nézzük meg, melyik tájegységben, melyik adott területen melyik a leghatékonyabb vízgazdálkodási módszer. És szerintem ez fog békességhez is és megoldáshoz is vezetni. Hiszen a szabályokkal és a szándékkal szerintem köztünk abszolút nincs vita. Ritter Imre német nemzetiségi képviselőtársamnak köszönöm szépen a történeti felelevenítést. Köszönöm szépen azt, hogy hitelesen bemutatta Solymár, Pilisszentiván és Nagykovácsi kárpótlási anomáliáját és azt a mulasztásunkat, amit hála istennek, sikerült bepótolni. Én is szeretném megköszönni önnek, hogy ezt Menczer Tamás képviselőtársunkkal együtt fölkarolta, hozta a parlament elé, konstruktív javaslatokkal jött, és összefogta az érdekelt feleket. Nagyon fontos volt az, hogy legyen egy párbeszédes lehetőség, felület, amivel ki tudjon alakulni, és hogy ez a 350 család végre megnyugvást és igazságot kaphasson. Azt tudom önnek ígérni, hogy a bányajog kapcsán a törlést kezdeményezzük, tehát utasítom a saját háttérintézményünket, hogy azt feltétlenül tegye meg, hogy hárítsuk el minél inkább az akadályt az elől, hogy megállapodás születhessen minél hamarabb, hiszen több mint 30 év, több mint egy generáció, és már nincs mire várni. Meg kell oldani. És köszönöm a továbbiakban is a segítségét, hogy javaslatokkal jön, és hogy a földbeni és a földbeli kárpótlást is le tudjuk zárni minél hamarabb, a lehető legrövidebb időn belül. Herczeg Tamás képviselőtársamnak pedig köszönöm az aszály kapcsán tett észrevételeit, hiszen valóban azon vagyunk, hogy azt minél jobban megoldjuk, és köszönöm, hogy eloszlatta azt az aggályunkat és bemutatta azt a szándékot, hogy semmilyen visszaélés és hasonlók nem készülnek az erdőkben lévő ingatlanok nyilvántartásba vételével, hanem pont a rend és a felelősség kialakítása lesz a legfontosabb. Igen tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a lehetőséget, és köszönöm mindnyájuknak az észrevételt, hozzászólást. A részletes vitán a módosítóikat tisztelettel várjuk, és nagyon remélem, hogy minél nagyobb mértékben tudjuk majd közös akarattal elfogadni ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és az LMP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Dócs Dávid képviselő úr két percre kért szót. Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy a vita lezárását követően nincs lehetőség arra, hogy szót kérjen. A miniszter záróbeszéde elhangzott. Jakab István alelnök úr mint levezető elnök lezárta a vitát; sajnos, addig van lehetőség képviselői felszólalásokra. Igazán sajnálom, de a következő témában várhatóan vissza tud majd csatolni a témára. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az agrártermékek eredetvédelméről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1841. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. [[11.20]] Most megadom a szót Nagy István miniszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az eredetvédelem az agrártermékek uniós piacán az egyetlen olyan eszköz, amellyel a magyar agrártermékeket földrajzi származásuk, illetve hagyományos előállítási módjuk okán jogszerűen lehet védeni és akár külföldi piacokon is népszerűsíteni. Az így oltalmazott elnevezés, azaz földrajzi árujelző, például a tokaji, a pálinka, a balatoni hal vagy a hagyományos különleges termékként védett rögös túró a nemzeti identitás, illetve az adott ország termelési hagyományainak és sajátosságainak kifejezésére is alkalmas. Az oltalmazott elnevezések társadalmi és gazdasági jelentőségét felismerve indította el az agrártárca 2015-ben az eredetvédelmi programot. A program egyik célja a bejegyzett magyar földrajzi árujelzők számának növelése volt. E téren komoly sikereket ért el a program, hiszen munkánk eredményeként a kezdeti 56-on felül már 25 új magyar földrajzi árujelzővel bővült az uniós nyilvántartás, és további 11 földrajzi árujelző bejegyzésre vár a közeljövőben. A program másik fontos célkitűzésének megvalósítása a már oltalom alatt álló elnevezések használatában rejlő lehetőségek nagyobb fokú kiaknázása. Elsősorban a cél elérése érdekében vált szükségessé az új törvényi keretek megteremtése, így az eredetvédelmi törvény megalkotása. Jelen törvényjavaslat elsődleges célja a földrajzi árujelzőkkel, a hagyományos különleges termékekkel és a borászati termékek hagyományos kifejezéseivel kapcsolatos rendelkezések meghatározása egy új jogszabályban, amely az uniós jogszabályoknak való megfelelésen túl jogi keretet teremt az oltalom alatt álló elnevezések hatékonyabb ellenőrzéséhez, védelméhez és piaci helyzetük megerősítéséhez. Egyúttal megteremti a lehetőséget arra, hogy a termelői közösségek földrajzi árujelzőik és hagyományos különleges termékeik érdekében közösen cselekedjenek, nemcsak az elnevezés oltalma céljából, hanem például az elnevezéseket érintő tájékoztatási és promóciós tevékenységek kidolgozása és végrehajtása során is. Az önálló törvényen keresztül a földrajzi árujelzőkhöz és a hagyományos különleges termékelnevezésekhez fűződő agrárpolitikai, agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok együttesen, a termelők és csoportosulásaik érdekeit előtérbe helyezve valósíthatók meg, egyszerűbb, átláthatóbb és könnyebben kezelhető jogszabályi hátteret biztosítva az oltalom alatt álló elnevezést viselő magyar agrártermékek előállítói számára. A földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos főbb rendelkezéseket jelenleg a védjegytörvény állapítja meg. A védjegytörvény azonban az agrárpolitikai célok megvalósulását nem tudja teljes mértékben biztosítani, mivel nem teszi lehetővé a kollektív jogosultságot eredményező oltalomhoz kapcsolódó részterületek, valamint a hagyományos különleges termékek törvényi szintű szabályozását. Az e szempontokat szem előtt tartó koherens és áttekinthető szabályozás tehát hiánypótlónak tekinthető. Mik is ezek a szempontok? Hogyan valósítjuk meg ezeket? A hatékonyabb ellenőrzés és az oltalom alatt álló elnevezésekkel való visszaélés megelőzése érde-kében nyilvánosan elérhető nyilvántartás készül az érintett gazdasági szereplőkről. Az elnevezések nemzetközi védelmének és magasabb színvonalú közösségi menedzsmentjének elősegítése érdekében pedig a termelők, előállítók évente egyszer adatot szolgáltatnak az általuk megtermelt, előállított vagy készleten lévő és forgalomba hozott termékek mennyiségéről és kereskedelmi értékéről. Ezáltal lehetővé válik a bejegyzett elnevezés kereskedelemben való használatának nyomon követése és gazdasági elemzések készítése, illetve a közös előrelépés megalapozása. Az elmúlt években a hazai zöldség-gyümölcs termesztők, élelmiszer-előállítók, pálinkakészítők nagyon sokat tettek egyénileg a magyar földrajzi árujelzős termékek sikeréért. A továbblépés záloga azonban az, hogy fel tudnake lépni közösségként közös érdekeik védelmében. Az eredetvédelmi törvény ebben kínál a termelők, feldolgozók számára érdemi segítséget. Érté-kes bortermő helyeink, élelmiszereink, pálinkáink oltalom alatt álló elnevezéseinek hatékonyabb védelméhez és piaci helyzetük megerősítéséhez fontos előfeltétel, hogy legyen valós jogosultsággal bíró gazdájuk, kezelőszervezetük. Ennek érdekében a törvényjavaslat megteremti a lehetőséget az érintett gazdasági szereplők számára, hogy kezelőszervezeteket hozzanak létre, és megadja az ezen szervezetek mindennapi működéséhez szükséges erőforrások megteremtésének és fenntartásának eszközét is. Összefoglalva, az eredetvédelmi törvénnyel az oltalom alatt álló elnevezések védelme javul, piaci helyzetük megerősödhet, a velük kapcsolatos ügyintézés átláthatóbbá válik, a termelői közösségek cselekvési lehetőségei bővülnek. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottaknak megfelelően kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy hozzászólásaikkal, szakmai javaslataikkal és majd szavazatukkal is támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Pócs János képviselő úr, aki felszólalását itt az emelvény szószékén mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek vonatkozásában az Európai Gazdasági Közösség a kilencvenes évek elején alakította ki az első közösségi iparjogvédelmi oltalmi formát, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelölésének és földrajzi jelzéseinek közösségi oltalmát. Az Európai Unió által ismert, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések, együttesen: a földrajzi árujelzők, több mint 3 ezer agrártermék elnevezését védik. Az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések közösségi oltalma bevezetésének célja a termelői közösségek részére magasabb jövedelmet eredményező, minőségi, feldolgozott agrártermékek előállításának az ösztönzése. A földrajzi árujelzők oltalma kollektív jogosultságot jelent, amely minden előállítót megillet, aki a meghatározott földrajzi területen a termékleírásnak megfelelően terméket állít elő, ugyanakkor kizárólagos jogosultságot biztosít számukra a bejegyzett földrajzi területekhez kapcsolódó név használatára. A tervezet célja kizárólag a mezőgazdasági termékek, élelmiszerek, borászati termékek, valamint szeszes italok együttesen: agrártermékek földrajzi árujelzőire és a hagyományos különleges termékekre vonatkozó egységes szabályozás megalkotása. A mezőgazdasági termékekre, az élelmiszerekre, a borászati termékekre, az ízesített boralapú italokra és a szeszes italokra vonatkozó uniós eredetvédelmi oltalmi rendszer garanciát nyújt a fogyasztók számára a termelők földrajzi eredetére vonatkozóan; növeli az oltalom alatt álló termékek ezt a hozzáadott értékek is javítják értékesítési lehetőségeit. Egy 2020 áprilisában készült uniós felmérés szerint a földrajzi árujelzővel ellátott termékek eladási értéke átlagosan több mint kétszerese a földrajzi árujelzővel nem rendelkező, más hasonló termékek eladási értékének. A földrajzi árujelzők hozzáadottérték-növelő hatása lehetővé teszi a termelők és az értéklánc egyéb szereplői számára a versenyképesség fokozását. A termelők számára biztosítja azokat az eszközöket, amelyek révén sajátos jellemzőkkel rendelkező termékekeiket hatékonyabban tudják a többi terméktől megkülönböztetni és népszerűsíteni, illetve a jogtalan névhasználatból eredő piaci visszaélésekkel szemben megvédeni azokat. Az eredetmegjelöléssel, illetve a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek esetében a termékek különleges minőségét a lehatárolt földrajzi terület sajátosságai, mint például az éghajlat, a föld, az emberi tudás jellemzi. [[11.30]] Egy földrajzi terület pontos lehatárolása, a termékek előállításának pontos szabályozása, a minőséget garantáló tulajdonságok ellenőrzésének előírása olyan elemei az uniós eredetvédelmi szabályozásnak, amelyek nemcsak a termelő számára garantálják a termékek eladhatóságát, hanem a fogyasztók számára is tájékoztatást nyújtanak az egyes termékek földrajzi eredetéről és minőségéről. Az eredetvédelem egy ország kultúrájában a legfontosabb, hagyományokban gazdag értéket jelenít meg. Ezen értékeink megőrzése mindannyiunk közös érdeke. Napjainkban az élelmiszer eredete és egyedisége egyre inkább felértékelődik a termelők és a fogyasztók számára egyaránt. Ezek alapján kijelenthető, hogy a földrajzi árujelzők használata erős gazdasági potenciált jelent, amely jelentősen növeli a termékek értékét. Az Európai Unió a földrajzi árujelzőkre és a hagyományos különleges termékekre minőségrendszerként tekint elsősorban, mely a termelőket jutalmazza a magasabb minőségű termékek előállítása céljából tett erőfeszítéseikért, és amely a vidéki gazdaság számára jelentős előnyöket biztosíthat. Az uniós jogi szabályozás ugyanakkor a földrajzi árujelzők oltalmi rendszerének működtetésekor elsősorban a magasabb minőségű termékek előállításának ösztönzését tartja szem előtt, amely a közös agrárpolitikához, a piaci, a jövedelemtámogatási politikához, a vidékfejlesztési politikához szorosan kapcsolódik. A földrajzi árujelzők és a hagyományos különleges termékek elnevezése ugyanakkor az agrártermékek nemzetközi piacon való újrapozicionálásában fontos szerepet tölt be. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nemzeti kormányunk kiemelt feladatának tekinti a földrajzi árujelzők rendszerének megerősítését, hogy minél több ilyen termék legyen hazánkban, és a termelők élvezhessék az általa elérhető értékesítési biztonságot és a legmagasabb árakat. A jelenlegi hazai jogszabályi környezet azonban az Európai Bizottság elképzeléseivel is összhangban álló agrárpolitikai célok megvalósulását nem tudja teljes mértékben biztosítani, mivel nem teszi lehetővé a termelői csoportosulások, a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos tevékenységet ellátó szervezetek szerepének megerősítését, a földrajzi árujelzők magasabb színvonalú közösségi koordinációjához szükséges előfeltételeket és a jogkörök biztosítását. Mindezek alapján szükséges egy olyan önálló törvény megalkotása, amelyen keresztül a földrajzi árujelzőkhöz, a hagyományos különleges termékek elnevezéséhez fűződő agrárpolitikai, agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok együttesen, a termelők és a csoportosulások érdekeit előtérbe helyezve valósíthatók meg, egyszerűbb, átláthatóbb, könnyebben kezelhető jogszabályi hátteret biztosítva a magyar agrártermékek és az előállítók számára egyaránt. A törvényjavaslat pozitív hatásai között meg kell említenem az átláthatóbb ügyintézést, valamint az oltalom alatt álló agrártermékek elnevezésének hatékonyabb védelmét, mellyel a termelői közösségek a törvény által biztosított keretek között jobban meg tudják védeni a földrajzi árujelzőik piaci értékeit a nemzeti és a nemzetközi piacokon egyaránt. A törvény tehát kizárólag az agrártermékekre vonatkozó szabályozás megalkotásával segíti a magyar agrárgazdaság szereplői számára a földrajzi területhez köthető, egyedi minőségi jelzőkkel rendelkező termékek versenyképességének fokozását a hazai és a nemzetközi piacokon. Az egyéb ipari termékek tekintetében, melyekre a földrajzi árujelzők oltalmára vonatkozó uniós jog rendelkezési hatálya nem terjed ki, továbbra is a védjegytörvény előírásai irányadók. E törvény szabályozza a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borászati termékek és szeszes italok eredetmegjelölését, a földrajzi jelzései, valamint a hagyományos kifejezései oltalmának megszervezése és törlése, a hagyományos különleges termékek elnevezésének bejegyzése és törlése, valamint a termékleírás módosítása iránti kérelemmel kapcsolatos eljárások rendjét, az oltalomból eredő jogosultságok érvényesítésének és a földrajzi árujelzők, valamint a hagyományos különleges termékek elnevezése védelmének speciális kérdéseit, az oltalom alatt álló elnevezések használatának ellenőrzését, a jogsértés esetén kiszabható jogkövetkezményeket. A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet 45. cikke lehetőséget biztosít a tagállamok számára, hogy területükön igazgatási eszközökkel ösztönözzék olyan szervezetek megalakulását és működését, melyek jogosultak fellépni az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők, illetve a hozzájuk közvetlenül kapcsolódó szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő jogi védelmének biztosítása érdekében, és amelyek jogosultak tájékoztatási és promóciós tevékenységek kidolgozására és végrehajtására, bejegyzett elnevezés kereskedelemben való használatának nyomon követésére, továbbá gazdasági elemzések készítésére. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Az uniós jog által biztosított eszközzel élve az oltalom alatt álló elnevezések hatékonyabb védelme érdekében agrárpolitikai szempontból kiemelkedően fontos az előbbiekben felsorolt jogkörökkel rendelkező szervezetek létrehozása, melyek az érintett oltalom alatt álló elnevezés használatára jogosult valamennyi termelő, előállító nevében eljárhatnak, ehhez hozzájárulva a magyar gazdálkodók sikeréhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Barkóczi Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Elöljáróban szeretném leszögezni, hogy a DK képviselőcsoportja szerint a javaslat tartalmaz támogatható elemeket, ugyanakkor itt is szeretnék majd néhány kérdést feltenni miniszter úrnak. Az előttünk fekvő törvényjavaslat általános indoklása a következőt tartalmazza idézem -: „Az Európai Bizottság megbízásából készült, 2020 áprilisában publikált uniós felmérés szerint a földrajzi árujelzővel ellátott termékek eladási értéke átlagosan több mint a kétszerese a földrajzi árujelzővel nem rendelkező hasonló termékek eladási értékének. Ezek alapján kijelenthető, hogy a földrajzi árujelzők használata erős gazdasági potenciált jelent, jelentősen növeli a termékek értékét.” Mindezt elismerve és nem vitatva azért meg kell jegyezni, hogy az elmúlt 12 hónapban, tehát 2021 szeptemberéhez viszonyítva az élelmiszerek ára átlagosan 35,2 százalékkal emelkedett, ezen belül is leginkább a kenyér ára, 76,2 százalékkal, a sajt ára erről már volt szó az előbbi vitában 68 százalékkal, a tejtermékek, valamint a vaj és vajkrém ára 66,3 százalékkal, a margariné 61,2 százalékkal, a száraztésztáé 60,2 százalékkal, és átlag alatti mértékben ugyan, 22,4 százalékkal, de nőtt a sertéshús, 19,1 százalékkal a csokoládé, a kakaó, illetve a cukor. A miniszter úr említette, hogy reményei szerint nem lesz a tojásból hiány. A cukorból már van, miniszter úr, úgyhogy várjuk ki a végét. Ezenkívül 5 százalékkal nőtt az étolaj ára is. Ennek következtében kijelenthetjük, hogy a megélhetési válság hatására, amelybe ez a kormányzat taszította az országot, a magyar fogyasztók esetében a földrajzi árujelzővel ellátott termékek vásárlása nyilvánvalóan nem elsődleges prioritás. Az a szomorú valóság, hogy a magyar vásárlók jelenleg a legolcsóbb és még a polcon lévő élelmiszereket szeretnék elsősorban megvenni. [[11.40]] Azt is olvastuk az általános indokolásban, hogy az Európai Unió a földrajzi árujelzőkre és a hagyományos különleges termékekre minőségrendszerként tekint elsősorban, amely a termelőket jutalmazza, és jutalmazza a magasabb minőségű termékek előállítása céljából tett erőfeszítéseiket is, amely a vidéki gazdaság számára előnyöket biztosíthat. Jelenleg itt 2022. novemberi állapotról beszélünk 81 magyar földrajzi árujelző részesül uniós oltalomban: 38 borászati termék, 30 mezőgazdasági és élelmiszeripari termék, valamint 13 pálinka; további 23 termék esetében pedig a kérelem már be van nyújtva és nyilvántartásba vételre vár. Elfogadjuk és támogatjuk tehát azt, hogy szükséges egy önálló törvény megalkotása, amelyen keresztül a földrajzi árujelzőkhöz és a hagyományos különleges termék elnevezésekhez fűződő agrárpolitikai, agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok együttesen a termelők és a csoportosulások érdekét előtérbe helyezve valósíthatóak meg, viszont azt is fontosnak tartjuk, hogy ennek felülvizsgálata a kezdeti időszakban évente megtörténjen, és ha kell, akkor a gyakorlati tapasztalatok alapján módosításra kerüljön. És most néhány kérdés a miniszter úrhoz. Ugye, a javaslat tartalmával kapcsolatban a 4. és 32. § alapján felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben állapítsa meg az e törvény hatálya alá tartozó hatósági eljárások részletes szabályait. Azt kérdezném miniszter úrtól, hogy mikor készül el ez a rendelet, mennyit kell majd várni a törvény hatálya alá tartozó hatósági eljárások részletes szabályaira. A 18. § rögzíti, hogy a földrajziárujelző-kezelő szervezet földrajzi árujelző vagy hagyományos különleges termék védelmi alapot hozhat létre. Ezzel kapcsolatban azt szeretném kérdezni miniszter úrtól, hogy milyen hatékonyan tud fellépni a földrajzi árujelző vagy hagyományos különleges termék védelmi alap a hétköznapok során. A 19. § rögzíti, hogy mi a teendő, ha oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel szemben bitorlás lép fel. Milyen hatékonyan lehet fellépni miniszter úr szerint, illetve kik hivatottak fellépni a bitorlóval szemben? És ugyanide kapcsolódik, hogy a 22. § leírja, hogy a bíróság elrendelheti a bitorlásra használt eszközök, anyagok vagy a bitorlással érintett áruk közérdekű célra történő ingyenes tulajdonba vételét. Valóban lehetőség vane térítésmentesen elvenni a bitorlásra használt eszközöket, amelyeket az előbb felsoroltam? A 26. § rögzíti, hogy mi a teendő akkor, ha a cégnévben vagy az előállítási hely címében szereplő földrajzi terület neve oltalom alatt álló földrajzi árujelzőből áll. A Magyarország területén először forgalomba hozatalra kerülő agrártermékek esetében elsőnek azt kell megvizsgálni, hogy a cégnévben vagy az előállítási hely címében szereplő földrajzi terület neve nem tartalmaze oltalom alatt álló földrajziárujelző-megnevezést. Szeretném kérdezni, hogy jól értelmezteme ezt a passzust. És ugyanide kapcsolódik, hogy mely hatóság lesz az ezeknek az agrártermékeknek az ellenőrzését végző hatóság. Végül: a 29. § az adatszolgáltatási rendről szól. Azt szeretném kérdezni miniszter úrtól, hogy milyen formátumban történik majd az adatszolgáltatás. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és előre is köszönöm a válaszait.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mihálffy Béla képviselő úr, aki felszólalását innen az emelvényről, a szószékről mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az előző napirend vitájában elhangzott, hogy a hét híre az, hogy a közös agrárpolitikai stratégiai terv elfogadásra került a Bizottság által. Azt gondolom, hogy ez a munka elsősorban a minisztérium dolgozóinak köszönhető, úgyhogy szeretném ezt a munkát, ami ehhez az eredményhez vezetett, megköszönni mind miniszter úrnak, mind államtitkár úrnak, mind a minisztérium összes dolgozójának. Illetve az sem egy elhanyagolható tény, ez is lehetne itt jelen pillanatban a hét második híre, hogy gyakorlatilag az előző napirendnél minden ellenzéki hozzászóló mondott pozitívumot is. Tehát ha egy ilyen törvénymódosítás kerül a parlament elé, amelyről még az ellenzékiek is pozitívan tudnak nyilatkozni, ennél nagyobb eredmény nem kell, úgyhogy ehhez is szeretnék gratulálni, és köszönetet mondani szintén a munkához, amivel a törvénymódosítók jártak. Na, de most a napirendről! Ahogy az expozéban is hallhattuk, az Országgyűlés előtt lévő agrártermékek eredetvédelméről szóló törvénytervezet célja a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, valamint a borászati termékek és szeszes italok földrajzi árujelzőire, illetve a hagyományos különleges termékekre vonatkozó egységes nemzeti szabályozás megalkotása. A jogszabály megalkotására azért van szükség, mert a fogyasztókban egyre növekszik az igény a földrajzi eredetüknek köszönhetően egyedi tulajdonságokkal rendelkező, valamint a hagyományos módon előállított agrártermékek iránt. Erre az igényre válaszul biztosítani kell az ilyen sajátos jellemzőkkel rendelkező termékek előállítói számára azokat az eszközöket, amelyekkel termékeiket a forgalmazásuk során a többi terméktől hatékonyan meg tudják különböztetni, ezzel versenyelőnyt biztosítva számukra, valamint ezzel meg tudjuk védeni őket a tisztességtelen gyakorlatokkal szemben. Az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők tulajdonképpen azt jelzik, hogy a termék egy adott helyről vagy régióból származik, és különleges minőséget, hírnevet vagy egyéb jellemzőjét a földrajzi eredetének köszönheti, mint például nálunk, szegedieknél a tavalyi évben nyilvántartásba vett szegedi tükörponty. Ezen földrajziárujelző-oltalom a törvény szerint kollektív jogosultságot jelent, amely minden előállítót megillet, aki a meghatározott földrajzi területen a termékleírásnak megfelelő terméket állít elő, ugyanakkor kizárólagos jogosultságot biztosít számukra a bejegyzett földrajzi területhez kapcsolódó név használatára. Még 2020 áprilisában került publikálásra az Európai Bizottság megbízásából készült felmérés, amely szerint a földrajzi árujelzővel ellátott termékek eladási értéke átlagosan több mint kétszerese a földrajzi árujelzővel nem rendelkező hasonló termékek eladási értékének. Ez hatalmas különbség, ezért kijelenthető, hogy a földrajzi árujelzők használata erős gazdasági potenciált jelent, és nagymértékben növelheti a forgalmazott termékek értékét. A földrajzi árujelzők lehetővé teszik a termelők számára a versenyképesség fokozását a nemzetközi piacokon, biztosítva azokat az eszközöket, amelyek révén a sajátos jellemzőkkel rendelkező termékeiket hatékonyabban tudják a többi terméktől megkülönböztetni és népszerűsíteni, illetve a jogtalan névhasználatból eredő piaci visszaélésekkel szemben megvédeni. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az európai uniós jogi szabályozás a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatban elsősorban a magasabb minőségű termékek előállításának ösztönzését tartja szem előtt, amely a közös agrárpolitika piac- és jövedelemtámogatási politikájához és a vidékfejlesztési politikához szorosan kapcsolódik. Az Európai Unió a földrajzi árujelzőkre és a hagyományos különleges termékekre minőségrendszerként tekint, amely a termelőket jutalmazza a magasabb minőségű termékek előállítása céljából tett erőfeszítéseikért, így a vidéki gazdaságok számára előnyöket biztosít. Az előttünk lévő új, az eredetvédelemről szóló törvény megalkotására azért is van szükség, mivel a jelenlegi hazai jogszabályi környezet az Európai Bizottság azon elképzelését, hogy megerősítse a földrajzi árujelzők rendszerét, összhangban az agrárpolitikai célok megvalósulásával, nem tudja teljes mértékben biztosítani, a korábbi jogszabály ugyanis nem teszi lehetővé a termelői csoportosulások, a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos tevékenységeket ellátó szervezetek szerepének megerősítését, a földrajzi árujelzők magasabb színvonalú közösségi menedzsmentjéhez szükséges előfeltételek és jogkörök biztosítását. [[11.50]] Az előttünk lévő új törvény tehát kizárólag az agrártermékekre vonatkozó szabályozás megalkotásával segíti a magyar mezőgazdaság szereplői számára a földrajzi területhez kötődő, egyedi minőségi jellemzőkkel rendelkező termékeik versenyképességének fokozását a hazai és a nemzetközi piacokon. Az egyéb ipari termékek tekintetében, melyek földrajzi árujelző oltalmára az uniós jogi rendelkezések hatálya nem terjed ki, továbbra is a védjegytörvény előírásai irányadók. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általam elmondottak alapján a következő három, kiemelten pozitív hatása lehet a törvény elfogadásának. Elsősorban a keretrendszer elfogadásával átláthatóbbá és egyszerűbbé válik az ügyintézés. A szabályozás egyetlen összefüggő jogszabályban kerül meghatározásra. Másodsorban: az oltalom alatt álló elnevezések védelme minden eddiginél hatékonyabbá válik az új jogszabály elfogadásával. Végül pedig a termelői közösségek a rendelkezésükre álló, az új törvény által biztosított eszközök használatával jobban meg tudják védeni földrajzi árujelzőik piaci értékét a nemzeti és a nemzetközi piacokon. A törvény által biztosított keretek között képesek lesznek a földrajzi árujelzőhöz kapcsolódó marketingtevékenységet folytatni, továbbá gazdasági elemzéseket készíteni. Úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatható kezdeményezéseket tartalmaz, ezért kérem önöket, hogy a KDNP-frakcióhoz hasonlóan támogassák önök is a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Bencze János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Pillanat, belövöm a technikát, mert most nem jó.
Megigazítja a mikrofonját képviselő úr. [[Bencze János: Köszönöm, gubanc keletkezett.]] Bocsánat, kérem az órát visszaállítani. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Egy olyan javaslat áll előttünk, amely mindenképp támogatandó, hiszen ezek a földrajzi eredetvédelmek, hogy honnét származik egy termék, az adott termelőt is büszkeséggel töltik el. Minden, az agráriumban élő ember, aki ott termel, saját terméket hoz létre és egy ilyen védjegyre szert tesz, az egyben büszkeséggel is fog rendelkezni, amikor külföldön járva, ismerősei által visszahallja, hogy ő egy ilyen terméket állított elő. Mi magunk is voltunk ilyennek részesei, védjegy nélkül, de a saját termékünket hozták vissza ajándékba Dubajból. Ez egy külön büszkeség, és ez meg fogja erősíteni azt a fajta termelői öntudatot, hogy érdemes ilyeneket tenni, és érdemes ilyeneket létrehozni. Nagyon remélem, hogy ez mindenképp előnyt fog jelenteni mind az uniós, mind a világpiacon, és azok a magyar terméknevek, földrajzi eredetjelzők, amelyek anno a második világháború előtt és utána is kiváló termékeket jeleztek, ezek visszatérnek a világba, és piacokat biztosítanak a mi termékeinknek, akár Nyugaton, akár Keleten. Viszont tartjuk azt, hogy minden törvény és jogszabály annyit ér, amennyi hasznot hoz, és amennyit be tudunk belőle tartatni. Nagyon-nagyon remélem, hogy amik itt szerepelnek, például a bitorlás, nagyon komoly szankciókkal fognak járni, képletesen szólva olyannal, hogy aki ezt elköveti, az egy termelői közösséget tesz tönkre; Magyarországnak egy kincsét teszi tönkre, hozza rossz hírnévbe, és lehetetlenít el termelőket, veszi el a megélhetésüket, veszi el a családjuk megélhetését. Egy ilyen jogszabálynál nagyon komoly szankciókat fogunk kérni a Jobbik nevében, hogy magyar emberek, magyar termelők, akik szívüket, lelküket beletették a termékbe, a magyar földet óvják, védik, hiszen az az életük, ne lehessen őket ellehetetleníteni. Egyszerűen szólva, ahogy ők mondták én méhészeti termelőket képviselek , aki ezt elköveti, arra rohadjon rá a műanyag lakat; erre ennél szebb szó nincsen. Behoznék egy élő példát. Nagyon szépen, nagyon jól megjelölünk egy terméket eredetvédelemmel, és mi történik akkor, ha valaki külföldről hoz be azt a terméket úgymond elbitorolva vagy csak lenyomva olyan terméket, amelynek egyértelműen gyengébb a minősége, akár hamisítvány. Hát, ezek nyerjék el a méltó büntetésüket! Tisztelt Miniszter Úr! Ön is méhész, mint én, mint kollégát köszönthetem a teremben, most a méhészszakma nevében szólok. Ez nem is szakma, ez egy életforma. 12 ezer magyar méhész vár segítséget mondjuk, nevezzük termékbitorlásnak , mert Ukrajna irányából, abból az Ukrajnából, ahol a háború következtében mindenből kevesebb termelődik, minden válságot okoz, mézdömping van. Az ukrán határon keresztül ömlik be mint mondjak rá? a méznek nevezett valami a határon, hol a magyar határon, hol Szlovákia irányából, és nagyon nyomott áron. Kilátástalan helyzetbe juttatták ezzel a magyar méhészeti ágazatot. Ilyen esetekben is, még ha nem is esik egyértelműen valami oltalom alá, én kérném a miniszter úr segítségét, hogy ezt vizsgálják meg, hogy mi jön be, milyen hatása van, és akik ezt elkövették, ha hamisítványról van szó, feltételezhetően kínai mézről, kapják meg a méltó büntetésüket. Ugyanis oltalom nélküli terméknél számtalanszor látjuk, és ismét a méhészetre utalok, hogy az, aki a hamisítást elkövette, nem Sopronkőhidáról mosolyog ki a rácsok mögül, hanem sokadszor szerepel a hírekben, hogy igen, megint hamis termék jelent meg a neve alatt, megint minőségen aluli termék vagy szennyezett termék, évtizedek óta, és mintha valakinek a védelmét élvezné, mintha létezne Magyarországon egy olyan, nem is tudom, élelmiszer-maffia, amire az olaszok is utaltak anno, ami valamiféle védelmet kap Magyarországon. Én nagyon-nagyon remélem, hogy ez nem a NER része, nem onnét kap védelmet. Én arra kérem önöket, hogy ez ellen mindenképp lépjenek fel, a törvényjavaslat pedig ebben a formában, ahogy be lett adva magának a törvényjavaslatnak a szándéka és az a nemes szándék, hogy igenis ezeknek a termékeknek a körét még bővítjük, ezáltal megerősítjük a magyar termelői öntudatot , mindenképpen támogatandó. A mi részünkről mindenképp megvan a támogatása. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Dócs Dávid képviselő úr. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy aktuális még a két percre tervezett felszólalás, akkor azzal nyissa meg a beszédét.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Igen, valóban az agrártermékek eredetvédelme egy rendkívül szükségszerű törvényjavaslat, így igazság szerint itt, azt gondolom, az időkeretemet nem is fogom kihasználni, hiszen ez egy rendkívül támogatható törvényjavaslat, amelyet mi is támogatni fogunk, annál is inkább, mivel az agrártermékek eredetvédelme úgymond a tájegységek védjegye, hiszen hagyományokon alapuló és magas hozzáadott értékekkel készülő termékekről beszélünk, amely termékek, úgy gondolom, ezekben a jelenlegi élelmiszer-hiányos, válságos időszakokban még inkább felértékelődtek. Azt gondolom, azok a családok, azok a családi gazdaságok, azok a termelők és termelői közösségek, akik még a XXI. században is erre adták a fejüket, hogy nekünk első osztályú élelmiszert és élelmiszer-alapanyagot állítsanak elő, azok a legnagyobb megbecsülésben kell hogy részesüljenek. Éppen ezért most kötném át, ha már elnök úr is felhatalmazott erre, az előző témával és az előző napirendi ponttal, hiszen egész egyszerűen nem elég oltalom alá venni a magyar termékeket, hanem oltalom alá szükséges venni a magyar termőföldet is. Örülök neki, hogy agrárminiszter úr megvédte az álláspontját. Én örülnék a legjobban, ha feltétel nélkül agrárminiszter úrnak lenne igaza, de ha én azért most a laptopomra ránézek, akkor egy Zala vármegyében kiadott, kormányhivatal által lepecsételt határozatot látok, amit dr. Sifter Rózsa jegyzett. Ebben egészen egyszerűen egy elővásárlásra jogosultságról van szó. Arról van szó, hogy egy tősgyökeres magyar gazda, akinél szintén egyébként az oltalom elkélne, hiszen Kovács Gyulának hívják ezt az úriembert, aki a Tündérkert-mozgalom megalapítója, és óriási állami munkát vállalt magára, hiszen egy génbankot, egy gyümölcsfagénbankot hozott létre, és most már több tündérkert is van, akik ezeket az őshonos magyar fajtákat próbálják preferálni, szóval ők, akik több száz ilyen őshonos magyar gyümölcsfát hoztak létre, most sajnálatos módon abba a nagyon érdekes helyzetbe csöppentek, amikor egész egyszerűen a magyar kormányhivatal egy osztrák állampolgárnak adott elővásárlásban elsőbbséget, akinek az ausztriai címére postázták ki ezt a határozatot. Ő Wolfgang Hubert Binder, és Ausztria 8200 Gleisdorf címen található. Tehát az a sajnálatos helyzet állt elő, hogy erre a címre értesítettek, még egyszer mondom, egy osztrák állampolgárt, aki egy magyar, ilyen oltalom alatt álló termelő elé sikerült hogy helyezkedjen az elővásárlási rangsorban. [[12.00]] Ez azért probléma, mert hiába védjük mi oltalommal a magyar termékeket, ha a magyar termőföldet nem sikerül eléggé. Remélem, hogy agrárminiszter úr meg fogja tudni cáfolni majd akár ezt a konkrét példát is, akár ennek a konkrét példának a mentén rengeteg hasonló másik példát. Hiszen ha a Dunántúlon járunk, akkor ott is rengeteg oltalom alatt álló termékkel találkozhatunk, de ha az ottani gazdákkal beszélünk, akkor nagyon sokszor nekik már teljesen más a véleményük, mint agrárminiszter úrnak, hiszen ezerhektáros birtoktestek és egységek vannak kikerítve a Dunántúl szívéből, amik technikailag megszűntek egyébként magyarnak létezni. Már olyan érzése van az embernek, mintha nem Dél-Dunántúlon, hanem valahol Kelet-Ausztriában járna. Úgyhogy a törvényjavaslatot száz százalékig szeretnénk támogatni, köszönjük szépen mindenki beletett munkáját, és remélem, hogy bár nem teljesen ehhez a napirendi ponthoz tartozik, minimálisan tudja majd agrárminiszter úr érinteni az előbb felvetett problémámat is. Köszönöm szépen a szót. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, kétperces felszólalások következnek, elsőként megadom a szót Tasó László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Elnézést kérek, csak most tudok szólni az előző javaslattal, törvényjavaslattal kapcsolatban, és egy hosszú mondatban az lenne a tiszteletteljes kérésem, hogy miniszter úr mérlegelje majd a módosító javaslatomat, amelyben arról jelzek, hogy az állami erdőkkel érintett települések esetében nem mindenhol rendelkeznek olyan területtel, ahol közjóléti célokat lehetne megvalósítani, és olyan beruházásokat tudnának létrehozni, amelyek a lakossági igényeknek megfelelőek. Ezért a javaslatom arról fog majd szólni, hogy nagy társadalmi igényű beruházásokhoz mérlegelje az agrárminiszter úr a 10 hektárnál nagyobb állami erdőterület állami tulajdonból való kikerülését is. Ez lenne majd a kérésem, köszönöm szépen a lehetőséget, hogy elmondhattam. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel egy frakcióból egy blokkban csak egy képviselő jelentkezhet, ezért azt javaslom Herczeg Tamás képviselő úrnak, hogy rendes felszólalásra már bejelentkeztettem, hogy amennyiben ezt elfogadja, akkor rendes felszólalásra adok szót, és addig mondja a beszédét, amíg az fontos. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Egy olyan aspektusára is fölhívnám a figyelmet ennek a jogszabálynak, ami talán nem hangzott el itt az elmúlt néhány percben. Ha eredetvédett terméket vásárolunk, akkor az egész biztos, hogy nem génmanipulált eredetű, génmanipulált anyagból, alapanyagból készül. Talán azt is érdemes kiemelnünk, hogy ha a kultúránk részét képező, a hagyományaink részét képező terméket vásárlunk, ha vásárlóként ezen a piacon jelenünk meg, azzal a kistermelők, a termelők jövedelemtermelő képességét erősítjük. Úgyhogy ha valamilyen magyar eredetvédelemmel ellátott terméket vásárlunk akkor, amikor megyünk egy üzletbe, akkor bátran választhatjuk a hazait, merthogy mind az alapanyagában, mind a minőségében, a hozzáadott értékben, az ízében biztos, hogy kiváló, és egészen biztos, hogy a miénk. Az elmúlt néhány évben, de legalábbis olyan adatot láttam, hogy az elmúlt évtizedben néhány év alatt két és félszeresére nőtt a termelői piacok száma Magyarországon, ez is mutatja részben azt az oldalt, ami a kistermelői oldalon jelentkezik, azt az oldalt, hogy egyre többen vannak olyanok, akik a saját terméküket, a saját gyümölcsüket, zöldségjüket, fűszerüket, állati eredetű termékeiket szívesen viszik közvetlenül a vásárlók elé, és akik vásárolnak, azok számára is kínálnak kedvezőbb, jobb minőségű árukat. Ez a paradigmaváltás pedig, ami a mi vásárlásainkat jelenti, szintén azt mutatja, hogy ez a jogszabály részben az előállítói, részben pedig a fogyasztói oldalon igen fontos biztonságot, garanciát, hagyományőrzést, értéknövekedést is jelent az előállítók számára, úgyhogy ez egy kiváló jogszabály, azt hiszem, mi, vidéki emberek, ebben egészen biztosak lehetünk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom, és tisztelettel arra kérem miniszter urat, hogy ha az időkeretébe belefér, azokra a kérdésekre is válaszoljon, amelyek ugyan nem teljesen ehhez a témához tartoznak, de mégis illeszkedtek ahhoz. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a törvényjavaslathoz fűzött észrevételeiket, és hadd kezdjem is sorban, ahogy a vezérszónokok voltak. Köszönöm szépen Pócs János képviselőtársamnak, hogy a Fidesz-frakció érti, támogatja azt, hogy maga az élelmiszer egyre inkább felértékelődik, maga a termelés egyre inkább felértékelődik, a minőség egyre inkább felértékelődik, és látszik az, hogy mily konkurencia, mily verseny van a világban, és hogy mennyire fontos egy globális piacban az, hogy hogyan tudjuk megvédeni lokálisan és helyi szinten azokat az értékeket, amelyek bennünket egyedivé és megismételhetetlenné tesznek. Persze még itt Pócs János képviselőtársamnak egy fontos gondolata volt, hogy ez egy erős gazdasági potenciált jelent, és erre felelt aztán rögtön Barkóczi Balázs képviselőtársunk, és fogalmazta meg azon aggályát, hogy akkor vajon drágító hatásúe ez egy EU-s tanulmány szerint. A lehető leghatározottabban szeretném megnyugtatni és elutasítani: nem az, védő jellege van. Egy globális piaci helyzetben, akkor, amikor ráadásul nagyon fontos szempont számunkra is az élelmiszer-minőség kérdése, a minőségbiztosítás kérdése, a nyomonkövethetőség a termőföldtől az asztalig, hogy tudjuk, hogy milyen minőségben, honnan származik az élelmiszer, akkor ez az eredetvédelem nagyon-nagyon segít és véd. Nyilván láthatja, hogy mily termékek azok, amelyek most ott vannak, akár mondjuk, az újfehértói fürtös meggy vagy annak a pálinkája, mind-mind eredetvédett termék, mert minőséget jelent, különleges minőséget jelent. A kommersz világban egy olyan egyediséget jelent, amelynek egy speciális vásárlói rétege van. Tehát egyáltalán nem azt a vásárlói kosarat befolyásolja, mint amire ön hozta a példát. Hiszen az ez után mondott mondatai pontosan tökéletesen cáfolták, amikor mondta, hogy mily áremelkedések voltak más termékek esetében egy sem eredetvédett termékkörbe tartozó volt. Rendelet mikor lesz? kérdezte. A törvény hatálybalépésével jön a végrehajtási rendelet is: 2023. május 1-je. Azt tudom ígérni mindenkinek, hogy a bitorlás ellen a lehető legszigorúbban szeretnénk fellépni, mert nagymértékben befolyásolja az adott termelő gazdaságosságát. Az adatszolgáltatás gyakorlatilag statisztikai célokat szolgál, és azt akarjuk tudni ezzel, hogy mennyi termék az, ami piacra kerül. A védelmi alapot a termelői kezelőszervezet működteti, ahol arra tartalékolnak forrást, hogy a jogellenes névhasználattal szemben fel tudjanak lépni, ilyen például az ügyvédi költség vagy éppen a szakértői díj. Hogy a cégnévhasználat hogyan lehet eszköze a visszaéléseknek, arra mondok önnek egy egyszerű példát. Tokaji Bor Kft., ha ezt a nevet választja valaki, és ezt a címkére határozott, jó nagy betűvel fölírja, majd apró betűvel tájékoztat mindenkit, hogy egyébként ebben egy olasz bor van, de mindenki a Tokaji Bor Kft.-t látja, és azt gondolja, hogy akkor ez egy tokaji bor, és ezért kell nekünk ezekre a kérdésekre is határozottan odafigyelni, hogy csak egy példát mondjak önnek. [[12.10]] Bencze János jobbikos képviselőtársamnak hadd mondjam, hogy köszönöm, hogy a törvény szándékát támogatandónak tartja, és köszönöm azt is, hogy jelezte, hogy minden törvény annyit ér, amit be lehet tartani belőle. Igen. Szeretném itt is jelezni, hogy a bitorlást nagyon szigorúan és nagyon határozottan fogjuk büntetni és szankcionálni. Akkor térjünk rá a méhészek problémájára, hogyha van egy mondatnyi időm. Különbséget kell tenni két nagyon fontos dolog között. Nézzük meg, mi zajlik jelen pillanatban Ukrajnában! Van egy háborús helyzet. Az ukrán méhészek közössége: a mi 20 ezres méhésztársadalmunkhoz képest ők 400 ezren vannak. Tehát a mennyiség ennyivel nagyobb, hiszen nézzünk a térképre, Magyarország termelőadottságaira és Ukrajna termelőadottságaira. Háború dúl. Nem tudják, hogy a kipörgetett méz holnap még egy rakétatalálat áldozata lesz, vagy éppen hadizsákmányként elviszik, vagy egyáltalán piacra tudjáke vinni. Ezért elkövetik a legpiacellenesebb hatást, hogy azonnal a pörgetőből a piacra viszik. Ezt sajnos az európai mézkereskedők a legnagyobb örömmel kihasználják, mert olcsó mézet kapnak és egyébként természetes mézet kapnak jó áron. Azért mondtam, ez az egyik, hogy mondjam, aspektusa a dolgoknak. A másik, amire ön utal, na, az ellen nagyon határozottan föl kell lépni. De én nem gondolom a háború következtében, hogy ott most kínai hamisítással pepecselne valaki, hanem egyszerűen maga Ukrajna méhésztársadalma óriási volumenű mézet állított elő, mert jó méhészeti év volt, és egyszerre piacra juttatta ezt, mert nem akarja, hogy elvesszen ez, és inkább olcsó áron adja el, de biztosan bevételhez akar jutni, hiszen lehet, hogy éppen a költözéshez, lehet, épp az áttelepüléshez, a meneküléshez, a túléléshez kell számára az a forrás, amit ebből a mézből biztosított. Egyet tudok a magyar méhészközösségnek jelezni, hogy most indul meg gyakorlatilag az influenzaszezon, most jön igazából az európai mézfogyasztási szezon beindulása, amihez nyilván mézet kell majd vásárolni, és reményeink szerint megindul elfogadható áron, piaci áron a hazai mézek felvásárlása is. Akkor erre is tegyünk okot, mert nem arról szól, hogy a magyar mézfeldolgozók Ukrajnából veszik meg a mézet, hanem arról szól a helyzet, hogy mi, ahogy általában mindenből, sokkal többet állítunk elő mézből is, mint amennyit az ország elfogyaszt. Ezért mi is az európai piacra való bejutásban vagyunk érdekeltek, csakhogy az európai piacon most ott van dömpingáron, legnagyobb mennyiségben az Ukrajnából származó méz, ezért nem fér bele a miénk jelen pillanatban, nincs kereslet a miénkre. De azt remélem, hogy az influenzaszezon és a téli időszak megindulásával, a karácsonyi sütésekre és a karácsonyi ünnepi asztalra való készülődésre való megindulással a magyar méznek is ott lesz a helye az európai és a magyar fogyasztók asztalánál is. Dócs Dávid képviselőtársamnak, a Mi Hazánk részéről: teljesen egyetértek azzal, hogy azt mondja, hogy nem elég oltalom alá helyezni a terméket, a földet is óvni kell. Én tegnap szembesültem pontosan ezzel a példával, amit ön jelzett, hiszen eljutott hozzám Kovács Gyula panasza. Be kell vallanom, a kollégáim a tanúi annak, hogy végtelenül fölháborodtam ezen, vizsgáltatást, kivizsgálást ígérek, és a legszigorúbb számonkérést, mert ilyen egyszerűen nem fordulhat elő. De egyébként a törvényből következik, az eredetvédelmi törvényből pont, hogy az elővásárlási joga is előkelő lesz az eredetvédett terméket termelőknek ilyen esetekben. A dél-dunántúli példára hivatkozva legyünk igazságosak, és a helyzet egész volumenét fessük ki, mert vannak olyan, látszólag külföldi emberek, akik magyar állampolgárok is. Magyar állampolgárokat nem lehet hátrányosan megkülönböztetni ilyen esetben. Tehát a teljes kép fölfestéséhez ezt is tegyük hozzá, ez pont a dél-dunántúli példánál kifejezetten igaz. A bitorlás miatt kivont termék közérdekű célra önkormányzatok számára vagy egyház, vagy karitatív szervezet részére azért adható át, főleg akkor, ha az élelmiszer minőségében semmiféle kifogás nincs, csak egyszerűen arról szól, hogy megtévesztő a címke, vagy hamis adatot tüntetnek fel a címkén, tehát az fogyasztható termék, akkor vétek volna egyszerűen pazarolni, hanem akkor a karitatív szervezetek hadd használják. Fogjuk ezt föl úgy, mint az élelmiszer-pazarlás elleni egyik akciónak a lehetőségét. Tasó képviselőtársamnak azt tudom mondani, hogy nyújtsa be azt a módosító törvényjavaslatát. Herczeg Tamásnak pedig köszönjük annak megerősítését, hogy Magyarország határozottan lép föl a GMO-s termeléssel szemben, és védi és viszi a zászlót a GMO-s küzdelemben. Jelezte itt is, hogy természetesen a piacnak mekkora szerepe van abban, hogy az a biológiai sokszínűség, a kézműves termékek sokasága megfelelő helyet kapjon, és hozza össze a termelőt a vásárlóval, és tudjon kialakulni egy olyan lehetőség, hogy a magyar gasztronómia megújításához, a helyben lakók megerősítéséhez, a vidék megerősödéséhez, gazdaságának erősödéséhez is tudjon vezetni ez a törvény. Igen tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget. Azt remélem, hogy a módosítók megtárgyalása után a parlament nagy arányban el tudja fogadni ezt a törvényt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására ma délután 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a Közös Agrárpolitikából és a nemzeti költségvetésből biztosított agrártámogatások eljárási rendjéről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1840. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót újra Nagy István miniszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott törvényjavaslat célja, hogy az európai uniós és a hazai agrártámogatásokkal kapcsolatos eljárási szabályokat új alapokra helyezze az átláthatóbb, hatékonyabb és korszerűbb döntéshozatal érdekében, mindezt úgy időzítve, hogy egybeessen a 2023. január 1-jén induló, a közös agrárpolitika mindkét pénzügyi alapjára vonatkozó programozási időszakkal. Az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-án elfogadott két rendeletet, amelyek meghatározzák a 2023-27 közötti közös agrárpolitika közös keretrendszerét. A rendeletek a végrehajtásban jelentős változásokat léptettek életbe az európai uniós agrár- és vidékfejlesztési támogatások és egyéb piacszabályozási intézkedések tervezését, irányítását és értékelését illetően is. Az új uniós szabályozás egyik legfontosabb jellemzője a közös agrárpolitika két pénzügyi alapjára, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra vonatkozó tagállami szintű stratégiai terv, azaz a KAP stratégiai terv bevezetése, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közös agrárpolitika rendelkezéseit a hazai mezőgazdasági termelői szerkezet szükségleteihez igazítsák. Az új KAP-rendszer másik lényeges eleme, hogy a KAP stratégiai terv végrehajtására, azaz mindkét pénzügyi alap irányítására egyetlen nemzeti irányító hatóságot kell kijelölni. Irányító hatóság a korábbi időszakban csak az EMVA végrehajtását célzó vidékfejlesztési program esetében volt. [[12.20]] A pénzügyi végrehajtás szempontjából változatlan, hogy mindkét közös agrárpolitikai alap kifizetéseit tagállamonként egy akkreditált kifizető ügynökségen keresztül kell és lehet is végrehajtani. A fentiek alapján a 2023-27 közötti pénzügyi tervezési időszakban mind az EMGA, mind az EMVA tagállami hatáskörébe tartozó végrehajtási rendszerében jelentős változásokra kell felkészülni. Ezekhez a változásokhoz kapcsolódik a közös agrárpolitika 2023-27 nemzeti stratégiai tervének kialakítása, tárgyalása és a Bizottság részéről történő elfogadása. Jelen törvényjavaslat célja, hogy megteremtse az új programozási időszakra vonatkozó fenti európai uniós szabályrendszerhez igazodó tagállami eljárás törvényi előírásait. A 2023-27 programozási időszak támogatási rendszerére való átállás megteremti az egységes szemléletet alkalmazó korszerű, rugalmas, kizárólag az agrártámogatások igénybevételére vonatkozó önálló eljárási rezsim lehetőségét. Az új szabályozással végre lehet hajtani azokat a változásokat, amelyek az intézményi struktúrában az eljárások esetében pedig azok jelentős egyszerűsítését eredményezhetik. E szempontokra is figyelemmel fogalmazza meg a törvényjavaslat azokat a célkitűzéseket, amelyeket meg kíván valósítani, melyek közös rendezőelve az egységes, más költségvetési támogatások eljárásaitól eltérő, önálló szabályozás. A törvénytervezet hatálya alá tartozó jogterület alapvetően az alábbi három szabályozási szintre épül. A vonatkozó, elsősorban rendeleti szintű európai uniós jogi aktusok, amelyek a támogatások igénybevételével kapcsolatos alapvető szakmai, illetve pénzügyi tartalmú rendelkezéseket foglalják magukban. Ezen jogszabályok esetében az egyik legfontosabb sajátosság, hogy azokat közvetlenül kell alkalmazni a tagállamban. Az e körben alkalmazandó legfontosabb, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusokat a törvényjavaslat zárórendelkezései tartalmazzák. A tagállami hatáskörben megalkotott jogszabályok, amelyek esetében alapvetően két szempont érvényesítését kell biztosítani. El kell kerülni az európai uniós jogszabály megismétlését, másrészt csak azokat a kérdéseket lehet szabályozni, amelyekre a közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus kifejezett felhatalmazást ad vagy nem tilt. E keretek között a jogalkotó nemzeti hatáskörben minden olyan jogszabályt megalkothat, amelyet az adott tagállam nemzeti jogrendszere a végrehajtás érdekében szükségesnek tart. A végrehajtásban részt vevő intézmények, azaz az irányító hatóság és a kifizető ügynökség belső szabályzatai. E belső szabályzatok tartalmazzák intézkedésenként az elvégzendő feladatokat, döntési hatásköröket. Ezen belül a belső szabályozók megléte előfeltétele például az agrártámogatások szabályszerű kihelyezésének, a kifizető ügynökség akkreditációjának. A fentiek szem előtt tartásával a törvényjavaslat keretjellegű szabályozást tartalmaz, szintetizálva a közös agrárpolitika két pénzügyi alapjának felhasználása során keletkezett nagyon fontos gyakorlati tapasztalatokat. Az előző programozási időszak szabályozási tapasztalataiból ugyanis tagállami szinten is le kell vonni a megfelelő következtetéseket, és a közös agrárpolitika két pillérének szálait a korábbiaknál szorosabbra kell fonni, leválasztva az EMVA-t a strukturális és a kohéziós alapokról. A két korábbi programozási időszak jól működő elemeit kellett ötvözni, és a megtapasztalt nehézségeket kiküszöbölni. Az EMVA tekintetében mind a hatósági eljárásrend szigorú rendszerét, mind a polgári jogi alapú, pályázati felhívásokra épülő rugalmasabb rendszert alkalmazhattuk az eltelt időszak alatt. Az intézkedés típusától függően mindkét modellnek vannak előnyei és hátrányai. A normatív típusú, terület- és állatlétszám-alapú támogatási konstrukciók sokkal hatékonyabban működtethetők miniszteri rendeleti szintű szabályozás mellett, különös tekintettel a mindkét pénzügyi alapot egyaránt érintő egységes kérelem rendszerére és az ehhez szorosan kapcsolódó, korábban kölcsönös megfeleltetési, az új uniós szabályok szerint feltételességi rendszerre. Ugyanakkor a beruházási típusú támogatások a pályázati felhívási rendszerben sokkal rugalmasabban működtethetők. A fentiek alapján tehát olyan eljárási modellt dolgoztunk ki, amely alkalmas az agrárpolitikai célok és a közös agrárpolitika stratégiai terv megvalósítására, ezért magában foglalja a KAP mindkét pillérét, ötvözi az elmúlt két tervezési ciklus végrehajtásának jó gyakorlatait, és egységes eljárásrendi fundamentumot jelent. Az egységes irányítási mechanizmus támogatásikérelem-értékelői rendszert és informatikai hátteret biztosít, emellett hatályban kell tartani a korábbi programozási időszak szabályrendszerét a még folyamatban lévő támogatási eljárások és a programok lezárásáig, az új szabályozás hatályának lehatárolása mellett. A törvényjavaslatot két lépcsőben szükséges hatályba léptetni, az új támogatási időszakra való minél zökkenőmentesebb átállás biztosítása érdekében. Az új szabályokból az intézményi változásokat és a korrupcióellenes stratégia részét képező átláthatósági előírásokat 2023. január 1-jétől, míg az eljárási szabályokat 2023. június 1-jétől kell majd alkalmazni. Az átmenetre tekintettel a törvényjavaslat tartalmazza a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosítását is, ugyanis a KAP stratégiai terv elfogadásának elhúzódása miatt elengedhetetlen a korábbi hatályának fenntartása és szabályainak alkalmazása egy rövid átmeneti időszakra. Így lesz lehetőség arra, hogy 2023-ban már a KAP stratégiai terv alapján induló egységes kérelem benyújtása és elbírálása, a kapcsolódó informatikai fejlesztések biztosítása az új időszakra vonatkozó európai uniós szabályoknak megfelelően és az előírt határidőben megtörténjen. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottak alapján láthatják, hogy a tárgyalt törvényjavaslat az elkövetkezendő támogatási időszakban korszerű és rugalmas eljárási kereteket biztosít az érintett gazdák és agrárvállalkozások számára. Kérem tehát a tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmondott indokok alapján a törvényjavaslat elfogadását vitassuk meg, és majd szavazataikkal támogassák azt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dankó Béla képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr, Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya szövetségese a vidéknek. Meggyőződésem, hogy Magyarország jövőbeni sikerének egyik legfontosabb kulcsa, ha vidéki térségeink, városaink és falvaink is sikeresek, az ott élő emberekkel együtt. A magyar vidék jövőjének alakítása éppen ezért társadalmi, gazdasági és környezeti szempontból is alapvető fontosságú a magyar kormány számára. A törvény célja, hogy a korszerűbb, hatékonyabb és átláthatóbb döntéshozatal érdekében az európai uniós és a nemzeti forrásból folyósított agrártámogatások igénybevételével összefüggő eljárási szabályokat új alapra helyezze. Ezeket a szempontokat szem előtt tartva a törvényjavaslat azokat a célkitűzéseket határozza meg, amelyek megteremtik az új programozási időszakra vonatkozó, az európai uniós szabályrendszerhez igazodó tagállami eljárás törvényi kereteit. Hazánkban nemzetközi összevetésben is magas a mezőgazdasági területek aránya, hiszen közel 5,5 millió hektár termőföld áll mezőgazdasági művelés alatt. Közel 500 ezer munkavállaló és rajtuk keresztül ugyanannyi család kötődik közvetlenül vagy kapcsolódik gazdasági ágazatokon, vállalkozásokon keresztül a mezőgazdasághoz, az élelmiszeriparhoz és az e szektorokat kiszolgáló beszállító vállalkozásokhoz. Ezért is fontos nemzeti kormányunk döntése, mely alapján hazánk 2021-től a maximális 80 százalékos mértékű nemzeti kiegészítő forrást biztosítja a közös agrárpolitika európai uniós forrásai mellé. [[12.30]] Az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-án elfogadta a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap által finanszírozott támogatásra vonatkozó két rendeletet; mindezt úgy időzítve, hogy illeszkedjen a 2023. január 1-jén induló közös agrárpolitika két pénzügyi alapjára vonatkozó programozási időszakkal. E két rendelet határozza meg a 2023-27 közötti közös agrárpolitika jogszabályi keretrendszerét. Az új szabályozás a 2023-27 közötti közös agrárpolitika végrehajtásában jelentős változásokat léptet életbe az európai uniós agrár- és vidékfejlesztési támogatások és egyéb piacszabályozási intézkedések tervezését, irányítását és értékelését illetően. Az új szabályozás egyik legfontosabb jellemzője a két pénzügyi alapra vonatkozó, tagállami szintű stratégiai tervek bevezetése, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, így Magyarország számára is, hogy a közös agrárpolitika rendelkezéseit a hazai mezőgazdasági termelői szerkezet szükségleteihez igazítsák. Továbbá az új KAP-rendszer másik lényeges eleme, hogy a KAP stratégiai terv végrehajtása vonatkozásában mindkét pénzügyi alap irányítására egyetlen nemzeti irányító hatóságot kell kijelölni. Ez korábban csak az EMVA végrehajtására irányuló vidékfejlesztési program esetében volt elvárás. A pénzügyi végrehajtás szempontjából változatlan, hogy a két pénzügyi alap kifizetéseit tagállamonként egy ügynökségen keresztül kell majd teljesíteni. Az új szabályozással végre lehet hajtani azokat a változtatásokat, amelyek az intézményi szervezetben a párhuzamosságok felszámolását, az eljárások esetében pedig az egyszerűsítést eredményezik. A javaslat megteremti az új programozási időszakra vonatkozó, az európai uniós szabályrendszerhez igazodó tagállami eljárás törvényi kereteit. Az előbbiek alapján a 2023-27 közötti ciklusban mind az EMGA, mind az EMVA tagállami hatáskörbe tartozó végrehajtási rendszerében változásokra kell számítani. Ezekhez a változásokhoz kapcsolódik a KAP 2023-27 közötti nemzeti stratégiai tervének kialakítása és tárgyalása, melyet hazánk számára az Európai Bizottság 2022. november 7-én el is fogadott. A törvényjavaslat, mint ahogy miniszter úr is említette, három szabályozási szintre épül. A két korábbi programozási időszak jól működő elemeit kellett ötvözni, a nehézségeket pedig kiküszöbölni. Az előző programozási időszakok szabályozási tapasztalataiból ugyanis tagállami szinten is le kell vonni a megfelelő következtetéseket, és a KAP két pillérének szálait a korábbiaknál szorosabbra kellett fonni, leválasztva az EMVA-t a strukturális és kohéziós alapokról. Az EMVA tekintetében mind a hatósági eljárásrend szigorú rendszerét, mind a polgári jogi alapú pályázati felhívásokra épülő rugalmasabb rendszert alkalmazhattuk az eltelt időszak alatt. Az előbbieket szem előtt tartva a törvényjavaslat keretjellegű szabályokat tartalmaz, összegezve a KAP két pénzügyi alapjának felhasználása során szerzett lényeges tapasztalatainkat. A normatív típusú, terület- és állatlétszám-alapú támogatási konstrukciók sokkal hatékonyabban működtethetők miniszteri rendeleti szintű szabályozás mellett, különös tekintettel a mindkét pénzügyi alapot egyaránt érintő egységes kérelem rendszerére és az ehhez szorosan kapcsolódó, korábban kölcsönös megfeleltetési, az új uniós szabályok szerint feltételességi rendszerre. Azonban a beruházási típusú támogatások a pályázati felhívási rendszerben sokkal rugalmasabban működtethetők. Ezek alapján az eljárási modell alkalmas az agrárpolitikai célok és a KAP stratégiai terv megvalósítására; egységes irányítási mechanizmust, támogatásikérelem-értékelői rendszert és informatikai hátteret biztosít. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák ezt a törvényjavaslatot, hiszen a cél, hogy megújítsuk, erősítsük Magyarország vidéki területeinek gazdaságát, és minél magasabb fokú fejlődési pályára állítsuk azt, kihasználva a modern technológiák adta lehetőségeket. A vidéki Magyarország számára a mezőgazdaság, az erdőgazdaság, az élelmiszer-feldolgozás és a kapcsolódó gazdasági ágazatok gazdaságilag és környezetileg fenntartható fejlődése olyan lehetőséget jelent, amelynek révén saját erőforrásaira építve képes értéket teremteni és megélhetést biztosítani. A magyar vidéki térségek jelentős része komparatív előnyökkel, felhalmozott tudással rendelkezik a mezőgazdasághoz kapcsolódó gazdasági tevékenységek tekintetében, erre érdemes és kell is építeni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Barkóczi Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszter Úr! A közös agrárpolitikáról és a nemzeti költségvetésből biztosított agrártámogatások eljárási rendjéről szóló törvényjavaslat nem más, mint a támogatási jogviszonyban érintettek jogait és kötelezettségeit egységesen, önálló különös eljárási rendszerben szabályozó törvény. Ez az általános indoklás első mondata. Ezt le is fektetik az általános indoklásban. Aki viszont nyomon követi a mezőgazdasági támogatási rendszert, az pontosan látja, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat nagy változást nem fog hozni az eddigi szabályozási rendszerhez képest. Az új szabályozás egyik legfontosabb jellemzője erről már volt szó, Dankó képviselőtársam is említette a két pénzügyi alapra, vagyis az EMGA és az EMVA alapokra vonatkozó tagállami szintű stratégiai tervek bevezetése, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a KAP rendelkezéseit a hazai mezőgazdasági termelői szerkezet szükségleteihez igazítsák. Erről is volt szó. A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja is reméli, hogy az új szabályozással az intézményi struktúrában meglévő párhuzamosságok eltűnnek, az eljárások esetében pedig az eljárások jelentősen egyszerűsödnek. A mai magyar támogatási valóság ugyanakkor jelenleg egy olyan hibrid támogatási rendszer, ami sem a gazdáknak, sem a támogatást elbírálóknak nem jó. Miközben a digitalizációt olyan sokszor elmondják a támogatási rendszer kapcsán, ma a beruházási támogatási pályázatok esetében ez nagyon sokszor annyit takar, hogy a papíralapú dokumentumokat be kell szkennelni és azt be kell küldeni, ellenőrzések alkalmával pedig a benyújtott dokumentumokat ismét elő kell venni, azt lepecsételik, és ha csak digitálisan van meg a dokumentum, akkor le is fényképezik. Ez a XXI. századi magyar támogatási rendszer jelenleg. Arról nem is szólva, hogy miniszter úr az első vita kapcsán azt mondta, hogy a magyar támogatási rendszer a legkisebbeket preferálja leginkább. Az agráriumban élők azonban úgy látják, hogy ezek a rendszerek sokszor a Fidesz választási fegyverei. Megfigyelhető, hogy minden egyes választási időszakra jut támogatóiokirat-kiadási vagy pályázati dömping. A kormányzat legtöbbször az Európai Unió által finanszírozott támogatási rendszert a saját hatalma megerősítésére vagy a vidéki tömegek és a gazdák kézbentartására használja fel. Ezért kell az, hogy a KAP az összes magyar gazda érdekeit szolgálja, és az valóban a gazdákhoz kerüljön, ne pedig máshová. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal kapcsolatban lennének kérdéseim miniszter úrhoz. A 4. § azt tartalmazza, hogy jelen pillanatban a vidékfejlesztési program támogatási jogcím esetében nincsen kellően kihasználva az informatika által adott lehetőségek tárháza, ezenfelül pedig nem segíti a támogatási kérelmek beadását az sem, hogy sok esetben a benyújtási időszak utolsó napján a kifizető ügynökség elektronikus felületén kisebb-nagyobb karbantartásokat végeznek, amelyek az utolsó percben elkészült pályázatok benyújtását sokszor akadályozzák. A kérdésem az, hogy akarjáke, és ha igen, akkor hogyan és milyen módon egyszerűsíteni a pályázati és az elszámolási rendszert. A 6. § rendelkezik arról, hogy a támogató megteremti és biztosítja a szabálytalanságok elleni hatékony fellépéshez szükséges feltételeket. Hát, úgy látszik, hogy ez nagyon jól sikerült, mert több mint hihetetlen, hogy a vidékfejlesztési program keretében ilyen alacsony számú a szabálytalansággal érintett projektek száma. Kérdezem miniszter urat, hogy tudta elérni a kormányzat azt, hogy a mezőgazdasági beruházások esetében szinte nulla a szabálytalansággal érintett pályázat. A 15. § rendelkezik arról, hogy a kedvezményezettek mely adata minősül közérdekből nyilvános adatnak. Ezt azért hozom fel, mert ennek kapcsán szeretném megjegyezni, hogy a támogatottprojekt-kereső felület jellemzi leginkább a mostani magyar agrárdigitalizációt. [[12.40]] A nyilvános adatok exportját csak az SSO-felületen belépett felhasználók tudják használni, ők is csak háromszáz soronként tudják lementeni az adatokat, ráadásul öt perc próbálkozás után sokszor nem lehet elérni a felületet, mert a rendszer mindig a főoldalra dobja vissza a felhasználót. Tudjuk, hogy a digitalizáció lényege az, hogy minden adat megtalálható a világhálón. A magyar digitalizációnak azonban van egy olyan furcsa sajátossága ennek a rendszernek a kapcsán is , hogy ömlesztve találhatók meg ezek az adatok, olyan formátumban, ami további igényt kíván a felhasználótól, hogy ezeket ki tudja keresni, rendszerezni tudja, utána tudjon nézni. Tehát kérdezném miniszter urat, hogy mikor teszik felhasználói szempontból is egyszerűbb felületté a támogatottprojekt-keresőt. A 17. §-ban rendelkeznek arról, hogy az adatkezelő részére ellenőrzés és azonosítási célból milyen adatokat kell átadni a különböző nyilvántartásokból. Kérdezném miniszter urat, hogy ezeket az adatokat papíralapon vagy elektronikusan kérie majd az adatkezelő. Térjünk át a 26. §-ra, ez rendelkezik arról, hogy milyen módon keletkezik és szűnik meg az agrártámogatási jogviszony. Az EMVA-támogatásból finanszírozott vidékfejlesztési program sok esetben ezt már elmondtam nem volt más a kormánynak, mint külföldi pénzből finanszírozott választási kampány, a jelenlegi támogatási rendszer ugyanis alkalmatlan arra, hogy hatékonyan betöltse a pénzosztási feladatát. Amennyiben van egy jó pályázatíró, akkor olyan pontszámú pályázatot ír, ami bizonyosan nyer, függetlenül a vállalkozás hátterétől, tőkeerejétől és a lehetőségeitől. Sokan és sokféleképpen elmondták már a magyar gazdák közül is, hogy a miniszterek, államtitkárok és kormánypárti képviselők pályázati kijáróként is tevékenykednek a körzetükben. Kérdezem ezért, hogy felül fogjáke vizsgálni a pályáztatási rendszert. A 34. § az ellenőrzésről, kedvezményezettek ellenőrzésének lehetőségéről ír. Itt hadd idézzem nagyon röviden Lázár Jánost, aki még agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterként egy írásbeli kérdésre a következőket mondta: „Amikor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal viselt dolgait hozom szóba, nem teszek mást, csak tolmácsolom azokat az üzeneteket, amiket a választópolgárok vagy pályázók megfogalmaznak irányomban. Megjegyzem, ha követi a megszólalásaimat, világosan látszik, hogy nem csak egy hivatallal kapcsolatban vagyok kritikus, továbbra is ragaszkodom ahhoz a meggyőződésemhez, hogy rossz intézményi kultúra az, ha egy állami szerv, jelen esetben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal a pályázót vagy a választópolgárt eleve bűnözőnek és csalónak tekinti.” Ugye, ezt az ellenőrzések kapcsán írta Lázár János. Csakhogy egy támogatásokat kiosztó hivatalnak minden esetben a pénzügyi érdekeket kell védenie, mi úgy gondoljuk, mert az OLAF, az Európai Unió költségvetési ellenőrzéssel kapcsolatos tevékenysége két alapelvre épül: egyfelől az uniós költségvetés megfelelő felhasználásának a biztosítására, másfelől az Unió pénzügyi érdekeinek a védelmére és a csalás elleni küzdelemre. Tehát ennek alapján akkor az OLAF is bűnözőnek tekintheti a pályázókat, ha továbbvisszük ezt a logikai láncot. Mi inkább azt javasoljuk, hogy az ellenőrök tevékenységét segítsék, és ne akadályozzák, főleg ne ilyen kormányzati megszólalásokkal. A 35. § a jogorvoslati kérelem benyújtási lehetőségeiről ír. A tapasztalat az, hogy a jogorvoslati kérelmek benyújtása során egyetlen kedvezményezett sem számíthat rövid elbírálási határidőre, ezeknek a kérelmeknek az elbírálási ideje sok esetben túlesik a tűréshatáron. Kérdezem tisztelt miniszter urat, hogyan kívánják lecsökkenteni a jogorvoslati eljárások idejét. A 61. § és ez az utolsó azt rögzíti, hogy a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv képzettségi nyilvántartást vezet. Kérdezném miniszter urat, hogy milyen gyakorlati haszna van ennek a képzettségi nyilvántartásnak. Várom megtisztelő válaszait. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mihálffy Béla képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Ahogy az expozéban is hallhattuk, az Országgyűlés előtt lévő, a közös agrárpolitikából és a nemzetközi költségvetésből biztosított agrártámogatások eljárási rendjéről szóló törvény célja, hogy az európai uniós és a nemzeti forrásból folyósított támogatások igénybevételének és a közös agrárpolitika egyéb, támogatás kifizetésével nem járó piacszabályozási intézkedésében való részvételét az eljárások törvényessége, eredményessége és átláthatósága érdekében a részt vevő támogatást igénylő vagy kedvezményezett és az irányítási, illetve a végrehajtási feladatokat ellátó szervek, szervezetek jogait és kötelezettségeit egységesen, saját eljárási rendszerben szabályozza, vagyis hogy az európai uniós és a hazai agrártámogatásokkal kapcsolatos eljárási szabályokat új alapokra helyezze az átláthatóbb, hatékonyabb és korszerűbb döntéshozatal érdekében. 2021. december 2-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő közös agrárpolitikáról szóló stratégiai tervhez nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap forrásaiból finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013. és az 1307/2013., Európai Parlament és Tanács által hozott rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló 2021/2115. európai uniós rendeletet, valamint a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013. rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2021/2116. rendeletet, amely a 2023 és 2027 közötti közös agrárpolitika végrehajtásában fontos változásokat léptetett életbe az európai uniós agrár- és vidékfejlesztési támogatások és más piacszabályozási intézkedések tervezésével, irányításával és értékelésével kapcsolatban. A döntés előtt álló új szabályozás legfontosabb eleme az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra vonatkozó tagállami szintű stratégiai tervek bevezetése. Ez a kidolgozott stratégia lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közös agrárpolitika rendelkezéseit a magyarországi mezőgazdasági termelői szerkezet valós szükségleteihez igazítsák. A másik lényeges eleme a dokumentumnak, hogy az előbb említett két pénzügyi alap irányítására egyetlen nemzeti irányító hatóságot kell kijelölni. Ez új elemnek számít, ugyanis ez idáig a vidékfejlesztési program esetében volt ez előírás. Változatlan eleme a szabályozásnak, hogy mindkét KAP-alap kifizetéseit tagállamonként egy kijelölt kifizető ügynökségen keresztül lehet teljesíteni. Az akkreditált kifizető ügynökségek munkáját és az európai uniós források felhasználását a Bizottság a tanúsító szerv közreműködésével közvetlenül ellenőrzi. Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a KAP-források nem az uniós szabályoknak megfelelően kerültek felhasználásra, vagy nem megfelelően került elvégzésre valamilyen támogatott intézkedés vonatkozásában előírt ellenőrzés, abban az esetben a tagállam jelentős pénzügyi megvonásokra számíthat, illetve az előlegek és az időközi kifizetések folyósítását is felfüggeszthetik. A tanúsító szerv által kiállított igazolás és éves jelentés Bizottsághoz való megküldése nélkül a kifizető ügynökségek éves számláinak lezárása nem történhet meg. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb elmondottak alapján az új szabályozás elfogadásával a 2023 és a 2027 közötti pénzügyi tervezési időszakban az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap nemzeti hatáskörbe tartozó végrehajtási rendszerében jelentős változásokra kell felkészülni. Az előttünk lévő törvényjavaslat célja, hogy megteremtse az új programozási időszakra vonatkozó, európai uniós szabályrendszerhez igazodó átláthatóbb, hatékonyabb és korszerűbb döntéshozatal érdekében a tagállami eljárás törvényi előírásait. A jövő év elején induló új fejlesztési időszak támogatási rendszerére való átállás egységes, korszerű, rugalmas szemléletet teremt. [[12.50]] Az új szabályozással egyszerűsödnek az intézményi struktúrában végrehajtandó változások, és az eljárások is egyszerűsödnek. A törvénytervezet hatálya alá tartozó jogterület alapvetően az alábbi három szabályozási szintre épül: először is közvetlenül kell alkalmazni a vonatkozó európai parlamenti és tanácsi, bizottsági rendeleteket, melyek a támogatások igénybevételével kapcsolatos alapvető szakmai, illetve pénzügyi tartalmú rendelkezéseket foglalják magukban. Másodszor: a nemzeti hatáskörben megalkotott jogszabályok esetében két szempont érvényesítését kell biztosítani. Egyrészt el kell kerülni az európai uniós jogszabályok megismétlését, másrészt csak azokat a kérdéseket lehet szabályozni, amelyekre a közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus kifejezett felhatalmazást ad, vagy nem tilt. Ezen keretek között minden olyan jogszabály megalkotható, amit a tagállam jogrendszere a végrehajtás érdekében szükségesnek tart. Harmadszor pedig: a végrehajtásban részt vevő intézmények belső szabályzataira épül, melyek tartalmazzák az elvégzendő feladatokat és döntési hatásköröket. Ez a szint előfeltétele az agrártámogatások szabályszerű folyósításának. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondhatom, hogy a törvényjavaslatban a két korábbi programozási időszak jól működő elemeit kellett ötvözni és a megtapasztalt nehézségeket kiküszöbölni. Az általam elmondottak alapján érthető, hogy a törvényjavaslat keretjellegű szabályozást tartalmaz, összegezve, a KAP két pénzügyi alapjának felhasználása során keletkezett nagyon fontos gyakorlati tapasztalatokat. Ezért úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatható kezdeményezéseket tartalmaz, tehát kérem tisztelettel önöket, hogy a KDNP-frakcióhoz hasonlóan támogassák önök is a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Bencze János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Itt van nálunk egy rég várt dokumentum, a KAP 2023, a közös agrárpolitikából a magyar gazdáknak jutó támogatások. Jogászt kérdeztem meg a dokumentumról, ő azt mondta, hogy tökéletes, ez teljesen a mai magyar viszonyokra van írva, tehát ennél szebben, ennél jobban nem lehet megfogalmazni. Egy aprócska fogást jeleztek a számomra, amit lehet rajta találni, ez a transzparencia, az átláthatóság. Tehát az lenne az igazi, az lenne a legjobb, ha az agrártámogatások végig nyomon követhetők lennének a lehető legapróbb részletekig lebontva, hogy a végén kinél landolnak, kinél kötnek ki. Magában a dokumentumban ennyi hibát találtunk, mondjuk így, de ennek ellenére fedi a magyar valóságot, és ez a legnagyobb hiba, hogy eljutottunk 1990-től a mai magyar mezőgazdasági valóságig. Ma Magyarországon ezek a támogatások, ezek a támogatási rendszerek a nagybirtokszerkezetnek kedveznek elsősorban, ugyanis 1990 óta azok az ígéretek, amik elhangoztak, és elhangoztak 2010-ben… Személyes vitám volt a kampány során erről Schmitt Pállal, ő megígérte anno ott, mindenki előtt, hogy Magyarországon soha nem fog az bekövetkezni, hogy a kistermelők ellehetetlenülnek, és nagybirtokszerkezet jön létre, illetve külföldiek fognak földtulajdonhoz jutni; 2010. 2010 óta mi történt? Igenis, az EU-belföldi is belföldi, akadályokkal, de földhöz juthat. Miniszter úr az előbb tett ígéretet arra, hogy a Zala megyei ügynek utánanéz, de számtalan ilyen van, és külföldiek kezén vannak földterületek, és kerülnek is hozzájuk, ezeket jelezni is fogjuk. A másik a birtokszerkezet. 2010 óta folyamatosan elhangzik az az ígéret, hogy a magyar föld, a magyar anyaföld a magyar vidéki megmaradásnak lesz az alapja, hogy lesznek szövetkezetek, lesz szövetkezeti rendszer, ami szintén a vidéki megmaradást szolgálja. Itt állunk 2022-ben, végig kell menni a magyar vidéken, végigmenni Somogyon, Tolnán, Baranyán, máshol. Igen, vannak kirakatberuházások, vannak térköves piacterek, el tudom önöket ilyen helyekre vinni, ahol nincsenek őstermelők. El tudom önöket olyan falvakba vinni, amelyek teljesen elnéptelenedtek, és ha megnézzük a környékükön a földtulajdon szerkezetét, nevezzük úgy, vagy egy vörös, vagy egy narancsos agrárbáróhoz köthető. Hát, kérem, ezt hozta Magyarországra a 2022-es valóság, ezen kellene most valahogy javítani! Ezek a támogatások ezt a javulást nem fogják szolgálni a mi véleményünk szerint, ezek csak tovább erősítik a nagybirtokrendszert. A másik, amit a gazdák elmondtak élőben itt utalva képviselőtársamra, hogy szabálytalanságot nem nagyon találnak , ezek fegyverek. Fegyverek a támogatások, fegyver a támogatások ellenőrzése a gazdákkal szemben. Az a gazda, aki elégedetlenkedni mer, aki felemeli a szavát a jelenlegi rendszerrel szemben, nagyon gyorsan kap egy ellenőrzést öt évre visszamenőleg, és nagyon gyorsan kap büntetést. Mindenki tud hibát elkövetni, és mindenki tud hibázni. S ezt üzenik önöknek a magyar gazdák, akikkel beszélünk, hogy igenis vannak problémák a rendszerben bőven, és ezeken javítani kéne, és meg kéne szüntetni a magyar birtokkoncentrációt, ezt a formáját, ami van. Biztosítani kéne a vidéknek azt a túlélést, azt a megélhetést, amit ígértek, amit ígérnek 1990 óta, és hatványozottan ígérnek 2010 óta. Ebből szeretnénk valamit látni, hogy a magyar vidék ne elnéptelenedő házakból álljon, ne az új cselédrendszerből álljon, és ne nagybirtokokból álljon, hanem, amit a földrajzi eredetvédelemnél itt elmondtunk szépen, az megvalósuljon, hogy legyenek olyan igazi magyar kistermelők, akik generációkra biztosítják a családoknak azt a megélhetést, amit majd át tudnak adni az utódoknak. Én egy ilyen földbirtokszerkezetet szeretnék látni, egy ilyen magyar vidéket szeretnék látni, és arra kérem önöket, mert csak önöket kérhetem meg itt velem szemben a kétharmaddal, hogy ezért tegyenek meg mindent. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Szabó Rebeka képviselő asszony. [[Szabó Rebeka leveszi a kabátját.]] Megvárom, nyugodtan álljon föl, képviselő asszony, látom, bajlódik a kabátjával. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a javaslattal nekem pont az a bajom, amit az előző felszólaló is említett, bár ő csak mellékesen, én viszont leginkább erre szeretnék utalni. Persze vannak benne akár elvileg támogatható részek is, de a 15. §-ban számomra egy olyan rész van, amit, őszintén szólva, nem is pontosan értek, és nem is tartom helyesnek. Én azt gondolom, hogy ez nagyon csökkenti az átláthatóságát az európai uniós agrártámogatások kiosztásának. Ha megnézzük egyébként, hogy 2021-ben, tehát a tavalyi évben kik voltak a legnagyobb támogatottak Magyarországon az agrártámogatásokat illetően, akkor azt látjuk, hogy az első helyen Csányi Sándor áll 6 milliárd forinttal, a második helyen pedig Mészáros Lőrinc és különböző cégcsoportjai 4,7 milliárd forinttal. Az a helyzet, hogy ebből nyilvánvalóan látszik, hogy ez a támogatási rendszer nem jól működik, ez nem éri el azt a funkcióját, amit véleményem szerint el kéne érnie. Én azt gondolom, hogy a kormányoldali képviselők sem tudják igazán jól megmagyarázni, hogy valakinek, aki nem elsősorban a mezőgazdaságból él, és száz- vagy ezermilliárdos nagyságrendű vagyona miatt semmilyen támogatásra nem szorul, miért kellene odaadni a magyar vagy az európai adófizetők adóját mezőgazdasági dotáció címen. De sajnos az a helyzet, hogy hamarosan nem is kell majd ilyen magyarázatokkal bajlódniuk, mert gyakorlatilag a törvénymódosítás miatt ez az egész pénzosztás részben titkos lesz. Hogy ez hogyan egyeztethető össze az Unió szabályaival, azt igaziból nem tudom. Persze biztos a jogállamiság miatt kell, meg a társadalommal is megkonzultálták, bár én úgy tudom, hogy nem volt ennek a törvényjavaslatnak társadalmi egyeztetése, pedig az Európai Bizottság felé már tettek ilyen ígéreteket. Mindenesetre a lényeg az, hogy a támogatási titokról szóló bekezdés alapján, ha jól értem és nagyon örülnék, ha megcáfolnának , eltűnhet a kedvezményezettek címe a nyilvános adatok közül, ezáltal lehetetlenné válik a kisebb-nagyobb nyertesek beazonosítása. Pedig a lista egyébként a legnagyobb nyerteseken túl is akiket az előbb említettem tele van érdekes nevekkel. Például gyakran kiderül belőle, ha átnézzük ezeknek a támogatottaknak a listáját, hogy akik néhány éve a Párbeszéd által nagyon sokat kritizált államiföld-kiárusítással és a licitekkel megszerezték az állami földet, a támogatások révén néhány év alatt már vissza is kapták a vételárat. Tehát tulajdonképpen az állam nem kötött ezzel jó üzletet, és nem volt jogos minden esetben az, hogy ezeket a földeket eladták, illetve nem volt helyes annak a földbirtok-politikának a fényében, ami a Párbeszéd mint zöldpárt szerint egy helyes birtokpolitika lenne. [[13.00]] Ez a módosításuk most látszólag egy uniós rendeletnek való megfelelést szolgál, de én azt gondolom, hogy ez igazából nem volt konkrétan uniós előírás, nem volt olyan kérése az Uniónak, hogy gyakorlatilag közérdekből a nyilvános adatok köréből kikerüljön akár a kedvezményezettek címe, akár egy olyan egyedi azonosító, ami alapján a különböző nyerteseket… vagy akár például a föld helyrajzi száma, amire a támogatás vonatkozik, mert itt csak a települést sorolják fel. Tehát ez alapján nem lehet majd jól összegezni, hogy valóban kik azok a személyek, akikhez megy a támogatás, mert ha a neve ott van, nem tudom… Vannak gyakori nevek Magyarországon [[Nacsa Lőrinc: Mint a Szabó!]] , sok hasonló nevű személy nyerhet uniós támogatást, földalapú vagy egyéb agrártámogatást, és nem lehet majd ez alapján hatékonyan áttekinteni. Az a helyzet, hogy sajnos ez a titkolózás illeszkedik abba a vonalba, amit már az elmúlt 12 évben láttunk, hogy önök egy nagybirtokos Magyarországot építenek. Egy átlagos vidéki település ma Magyarországon megint úgy néz ki, hogy van néhány nagygazda, és vannak a többiek, akik választhatnak, hogy elmennek dolgozni napszámosnak a nagygazdához, vagy elmennek a városokba, vagy külföldre szerencsét próbálni. A falvak és a föld népességmegtartó ereje, aminek a növelése egyébként az egész termőföld-gazdálkodás fő célja lett volna, nem nőtt, hanem csökkent, miközben a nagybirtokok mérete, ami már így is egészségtelenül nagy európai összehasonlításban, tovább nőtt, és a földből élők száma tovább csökkent. Nyilván emlékeznek, hogy 2010-2014 között még az önök kormánya is egy másik üzenettel indult, önök is azt mondták, hogy a helyben élő gazdálkodóknak szeretnének földet adni, önök is eleinte azt mondták, hogy nem szeretnének hatalmas birtokkoncentrációt, aztán Ángyán József kormányból való távozásával végül is kiderült, hogy sajnos a valódi helyzet nem ez volt. Tehát tulajdonképpen azt kell mondjam, hogy a kudarcos, a nemzeti érdekekkel véleményem szerint ellentétes földpolitika visszásságainak elleplezésére talán alkalmas lehet ez a titkolózás, de igazából a valóságot nem fogja megváltoztatni, kevesek kapnak sokat, és sokan kapnak nagyon keveset ebben a rendszerben. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A K-Monitor nevű korrupciófigyelő szervezet évről évre összegyűjti, hogy hogyan alakulnak ezek az agrártámogatások. Az elmúlt tíz évben mintegy 7000 milliárd forintot osztottak ki támogatásként az agráriumban. A közvetlen támogatások több mint 70 százaléka a kedvezményezettek felső 10 százalékához kerül, akik tulajdonképpen nem szorulnának érdemben támogatásra, mert ők az agrárnagytőkések. És bár a területalapú támogatások esetén 2014-től elvileg felső korlátot vezettek be, ez a gyakorlatban sajnos nem módosította jelentősen az agrártámogatások elosztását. Változatlanul jó néhány milliárd forint felett juthatnak támogatáshoz a legnagyobb nyertes csoportok. Az ironikusan a „Földet a gazdáknak!” elnevezésű, de valójában „földet a gazdagoknak” tartalmú földprivatizációs programban ahogyan egyébként Ángyán József is precízen kimutatta sokszor Fidesz-közeli strómanok szerezték meg a földeket gyanús körülmények között, és azonnal használatába adták a környéken aktív nagyüzemeknek. A földtámogatások végső kedvezményezettjei megegyeznek a hazai nagyvállalkozói és pártelittel. Közben látjuk, hogy az élelmiszer-termelés struktúrája is eltorzult, a kistermelőknek egyre kevésbé osztanak lapot, gyorsul a birtokkoncentráció, és a magyar élelmiszerpiacot is néhány igazán nagy tőkéscsoport uralja. Azt gondolom, hogy ahogyan már említettem, önök sem ezt ígérték, amikor hatalomra kerültek, és a Párbeszéd szerint is, ahogyan ezt már sokszor elmondtuk, az agrártámogatások elsődleges célja az lenne, hogy segítsék a felelős, környezetkímélő gazdálkodási módokra történő áttérést, és ellensúlyozzák a fenntartható gazdálkodásból adódó esetleges hátrányokat, ösztönözzék és segítsék a táji adottságokkal összhangban lévő, kis léptékű, és a természeti erőforrások, a biodiverzitás megőrzését szolgáló művelési módokat, az agrár-környezetgazdálkodást, a ökológiai gazdálkodást és a természetvédelmi oltalom alatt álló területek környezetkímélő hasznosítását. Emellett társadalmi célok is vannak, hogy segítsék a népesség megtartását vidéken, a fiatal gazdálkodók elindulását, az ökológiai gazdálkodásra hajlandó személyek gazdálkodását. Tehát azt gondolom, hogy sajnos a magyar agrárrendszer, sem a birtokpolitika, sem a támogatási rendszer nem ezt célozza, és az, hogy önök most tulajdonképpen sokkal nehezebbé teszik az agrártámogatások kutathatóságát és nyilvánosságát, ez önmagában nem változtat ezen a birtokpolitikán, amit folytatnak, de azon viszont változtat, hogy ez a tudás, ez az ismeret nem fog tudni innentől kezdve kikerülni a közvéleményhez, és elképzelhető, hogy mondjuk, nyilván Csányi Sándorból és Mészáros Lőrincből nincsen olyan sok, tehát, hogy az ő agrártámogatásaikat pusztán a természetes személy családi és utóneve vagy a cégeik megnevezése alapján összesíteni lehet, de alapvetően azt gondolom, hogy ez mindenképpen a transzparenciát és az átláthatóságot csökkenti, ezért a törvényjavaslatot e miatt a rész miatt mi nem tudjuk támogatni. De nagyon remélem, hogy esetleg akár módosítással, akár később, a végrehajtási rendelettel tisztába tudják ezt tenni, hiszen nagyon-nagyon fontos lenne egyébként nemcsak az, hogy az átláthatóságot biztosítsák, hanem az, hogy a magyar mezőgazdaság valóban lépéseket tegyen abban az irányban, hogy a biodiverzitás, a természetvédelem a táj mint egész megőrzése irányába induljon el, és az agrártámogatásokat is, amelyek nem feltétlen a közvetlen területalapú támogatások, erre súlyozzák, és próbáljanak meg az Európai Unió adott keretei között erre fókuszálni, hogy egy fenntartható mezőgazdaságot, egy fenntartható élelmiszer-termelést valósítsanak meg, és hogy az ökológiai gazdálkodás elterjedését segítsék elő. Én ezt önmagának ebben a tervezetben nem látom. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Üdvözlök mindenkit, átvettem az ülés vezetését. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Szabó Rebeka képviselő asszonyra szeretnék pár mondatban reagálni. Egyrészt az ön által említett és annál jóval nagyobb körben nagybirtokosokat említett itt milliárdos földbevétellel… a teljes éves támogatási összeg 3,5 százaléka megy ilyen nagybirtokosoknak. Tehát láthatjuk, hogy a támogatás nagy része, a fókusz, az pont nem ide szól ezekben a forrásokban. Ha megnézi az európai uniós irányelvet, amit most miniszter úr idehozott, hogy a hazai jogrendbe is beültessük, akkor pont azok az adatok szerepelnek benne egyébként nyilvános adatként. 11-féle nyilvános adatot mond, a természetes személy neve, a jogi személy megnevezése, település, a meg nem valósított támogatás összege, a meg nem érkezett támogatás összege is szerepel ezekben. Tehát szerintem ez a törvényjavaslat mindenben megfelel az uniós irányelvnek, tisztelt képviselő asszony. De én felajánlom azt is, hogy akár egy év múlva értékeljük azt, ha Jászkarajenőn lesz 17 darab Szabó Rebeka, akik mindannyian agrártámogatásokat kaptak, és ebből a jászkarajenői 17 darab Szabó Rebekából nem tudjuk kibogozni, hogy ki kicsoda… tehát az ön lakcíme se nyilvános, tisztelt képviselő asszony. Például a vagyonnyilatkozatába is csak kerületet kell beírni, ahol ingatlan vagyonnal rendelkezik. Ön most azt szeretné, hogy mindenkinek a lakcíme ilyen módon legyen kint. Szerintem azokkal a célokkal, a családi gazdaságok erősítésével én mindenképpen egyetértek, de én miniszter urat is úgy ismerem, aki ezért dolgozik, és egyetért ezekkel a célokkal. Ami a gyakorlati kritikáját illeti, pont az uniós irányelvben van felsorolva ez a 11-féle nyilvános adat, azért teljesítjük itt a törvényi kötelességünket, ami az uniós irányelvben venne van. Egyébként meg azokkal az elvekkel egyet tudunk érteni, hogy erősíteni kell ezeket a családi gazdaságokat. Azt gondolom, hogy erre volt az elmúlt időszakban is számos pályázat és számos erőfeszítés, például a családi vállalkozásokról szóló törvénymódosítások is. Ön is itt volt akkor. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra megadom a szót Bencze Jánosnak, a Jobbik képviselőcsoportjából.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Egy kicsit kiegészíteném a hozzászólásomat, kicsit rávilágítva a mai magyar valóságra a támogatások, a birtokszerkezet és a lehetőségek kapcsán. Én egy földhözragadt ember vagyok, ezt szó szerint értem, földközelben és földből élek. Elméletben levezettük, és ajánlom önöknek is figyelmébe, hogy ha nevezzük úgy egy fiatal gazdálkodójelöltből, aki 1 négyzetméter földdel nem rendelkezik, de lelkes, vidéken akar maradni, ott akar élni, ahol az ősei születtek, megpróbálnánk gazdálkodót csinálni, mi mindenre lenne szüksége először is földre. Tegyük fel, hogy lehet venni jó minőségű termőföldet, 50 hektárt. Ennyi kell ahhoz, hogy egy személyben egy gazdálkodó elinduljon az életben. Ezt akárhogy matekoljuk ki, ez körülbelül 150 millió forint; 3 millió forint hektárja. Ez egy nagyon szép összeg, ez egy átlag magyar állampolgárnak soha nem fog rendelkezésére állni. Tehát neki kell telephely, kellenek gépek, kell inputanyag-befektetés. Gazdálkodók mondták el, ha nagyon karcsúan számoljuk az egészet, teljesen elméleti síkon, az a másik 100 millió. [[13.10]] Tehát 250 millió forintról beszélünk, hogy ha a mai Magyarországon egy fiatalember vagy fiatalasszony traktorra akar ülni, és szigorúan maga akarja megművelni, mert az 50 hektár csak akkor hoz annyit, hogy megéljen belőle egy család egy fizetésképp, kellene valahonnan lennie 250 millió forintjának! És ezt nem kritikaként akarom megfogalmazni, csak bemutatni azt a csapdahelyzetet, amibe a mai magyar, vidéken élő fiatalok, akik helyben szeretnének maradni, beleesnek. Nem tudnak elindulni. Ehhez lenne szükség a Jobbik véleménye szerint egy olyan állami földprogramra, ami első körben ezeket az embereket juttatja földhöz. Nem úgy, mint amikor először kiosztották az állami földeket, hogy egy darab hobbilóval simán tarolt a sertéstelepes előtt. Ez a Tolna megyei Iregszemcsén esett meg, tehát gyakorlati példa. Azt szeretném, hogy a jövőbe tekintve, ha bárkik itt ülnek a tisztelt Házban, és arról beszélnek, hogy vidéki megélhetés, földprogram, akkor gondoljuk végig a realitását, és cselekedjünk aszerint. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces hozzászólásra megadom a szót Szabó Rebekának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Nos, az a helyzet, hogy az uniós jelentésben, amiben egyébként önök valóban megpróbálnak megfelelni, valóban ez a 11 tétel van felsorolva, amit kötelező közzétenni, de az a kutatási jelentés azt is megállapítja, hogy egységes adatközlés nélkül összehasonlíthatatlanok a támogatási rendszerek, másrészt, hogy azonosítási kódok, adatok nélkül képtelenség megállapítani egy-egy támogatás végső kedvezményezettjét. Hogyha önök nem akarnak címet közzétenni, rendben van, legyenek kódok az egyes támogatottakhoz, tehát meg lehetne ezt úgy is oldani, hogy mondjuk, lakcímet nem tesznek ide, kódokat tesznek, és ez alapján elkülöníthetőek, mondjuk, a névegyezésnél a különböző kedvezményezettek. Ráadásul, hogyha az Unióra hivatkoznak, az biztos, hogy nem volt az uniós kérések között, hogy úgynevezett támogatási titkot hozzanak létre, és támogatási titoknak minősítsenek bizonyos adatokat. Úgyhogy azt gondolom, hogy sajnos itt önök megint azt csinálták, hogy volt egy uniós javaslat, és ebből önök kiszedték azt, ami önöknek megfelelő. Diszkréten hallgatnak arról, ami egyébként nem áll az önök érdekében, és ráadásul még pluszban olyan dolgokat is beleraktak, ami ennek nem felel meg. De a nagyobb baj nem is az, hogy az uniós jelentésnek nem felel meg, hanem nagyobb baj az, hogy véleményem szerint átláthatatlanságot okoz, és nehezíti azt, hogy nyomon követhető legyen, hogy az agrártámogatásokat kik és hogyan kapják ma Magyarországon.
Köszönöm. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Herczeg Tamásnak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nekünk, jogalkotóknak ez a jogszabálytervezet mit is jelent? Az eljárási szabályokról, piacszabályozásról, monitoringról, stratégiai tervezésről, irányítóhatóság kijelöléséről, alapvetően tehát arról szól, hogy a következő programozási időszakban Magyarország, a magyar agrárium, a magyar gazdák hogyan juthatnak és hogyan is jutnak hozzá az őket megillető forrásokhoz, és hogy miről szól a gazdák, a vidék számára, akár a Békés megyei gazdák számára, a magyar gazdák számára. A versenyképesség megőrzéséről is szól, és nemcsak a megőrzéséről, hanem a növelését, a fokozását is célul tűzhetik ki a gazdák. Az ország számára a klímavédelemről is szól, az éghajlatváltozás káros hatásai elleni küzdelemhez, a forrásokhoz való hozzájutásról is szól, a gazdálkodók számára megnyíló pénzügyi alapok felmérhetetlen jelentőségű támogatást adnak, erről is szól. A fiatal gazdáknak az otthonmaradásról szól, az otthon való boldogulást is jelenti. Egy keretjellegű szabályozás van most előttünk jól időzített módon. Azért hogyha megnézzük azt, hogy az elmúlt évtizedekben hogyan alakult az Európai Unióban a mezőgazdaság támogatása, akkor azt láthatjuk, hogy a 80-90-es években 66 százalékot ért el, most pedig valahol 31 százalék körül tart. Ezért kiemelt jelentőségű az, amiről miniszter úr is beszélt, hogy a magyar állam milyen mértékű további forrásokat biztosít a magyar agrárium számára. Úgyhogy ez egy olyan jogszabály, ami a vidéken élők számára roppant fontos. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát ezennel lezárom. Kérdezem miniszter urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, miniszer úr, öné a szó.
Igen, természetesen. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Köszönöm szépen az észrevételeiket, javaslataikat, hozzászólásaikat és támogatásukat ehhez a törvényjavaslathoz. Szeretnék mindenképpen néhány általános gondolatot mondani az összes felszólalással kapcsolatosan, és aztán majd részletesen is kitérek. A közös agrárpolitika az Európai Unió legrégebbi politikái közé tartozik. A közös agrárpolitikának pont az a lényege, hogy közös. Nem nemzeti, hanem kompromisszumot kell kötnünk. Ráadásul a kompromisszum még csak nem is arról szól, hogy a 27 agrárminiszter leül egy asztalhoz, és ők eldöntik, mert ez egyszerűbb volna. Nem egyszerű, nem könnyű, de mindig könnyebben megköthető, mint ami a valóság. A valóság az, hogy amikor a 27 agrárminiszter egyezségre jut, akkor még ott van a Bizottság. És amikor a Bizottsággal is egyezségre tudunk jutni, akkor jön a Parlament, ami ha van az élettől elrugaszkodott emberek közössége, akkor az az Európai Parlamentnek a közössége, amit ott agrárvonalon ők ránk akarnak erőltetni. Nagyon nehéz tárgyalásaink voltak. És mire ez a trilógus megszületik, na, annak a végrehajtását látják önök most itt papíron, hogy ezt hogy tudjuk szabályozni. Tehát minden olyan, amit mond és Szabó Rebekára hadd térjek vissza , amit ön kritizál, szó szerint átültetett része az európai uniós szabályozásnak. Tudja, ezzel úgy járunk, mint ahogy egy másik esetben is hadd hozzam ide, mert teljesen parallel a példa , a vagyonbevallásaink kérdésében. Így van? Kígyót-békát kiabáltak itthon a vagyonbevallásra, hogy az aztán így átláthatatlan vagy úgysem. És akkor azt mondtuk, rendben, vegyük át az Európai Parlament vagyonbevallását, hiszen az tökéletes! Átvettük, és önök sokkot kaptak, hogy úhhh, hát abban aztán meg semmi nincs. Most akkor tényleg? Tehát azt kérem, hogy megértem, és ezért sem akarom tovább a politikai színezetét ragozni a dolgoknak, hogy mindenki a maga politikai álláspontjának meg üléspontjának megfelelően persze, elmondja a véleményét vagy az ellenérzését erről a kérdésről, de arra kérem önöket, hogy nézzük meg egyen-egyenként a kifogásaikat a birtokpolitikával, a magyar agráriummal kapcsolatosan. A történelmet nem tudjuk annullálni azt, amiről itt beszélünk jobboldalról, amiről beszélünk liberális oldalról , kérem szépen, mert a történelem megtörtént rajtunk. Volt egy szocialista típusú mezőgazdaság, Ami a kis gazdaságokat szétverte, bűnös volt. Én is kulákgyerek vagyok! Kuláknak minősítették a szüleimet. Mindenünket elvették. Mindenünket! Földönfutók lettünk. A tanyánkat ledöntötték. Az egész életemben azt szenvedjük, hogy olyan helyzetbe jutottunk. Nincs is földem. Mindenünket elvettek. Az egy ilyen rendszer volt, mert féltek a független, gondolkodó, önálló parasztembertől. Gondolják végig! A paraszt szó pozitív vagy negatív jelentéstartalmú? Milyen jelzőkkel illették végig?! Igen, ebben a társadalomban nőttünk föl! És azt gondolják, hogy a birtokszerkezetre ennek nincs hatása?! Elvették! És mindig összehasonlítják nagyon trükkösen, ügyesen Ausztriával! Hát persze! Egy jobb történelmi konstellációban lévő ország, ahol apáról fiúra öröklődik iksz száz éve a gazdaság. Hát persze, hogy lehet! Mi is ezt szeretnénk! Mi is ezt szeretnénk. De ráadásul volt a rendszerváltáskor egy történelmi igazságtétel. Kompromisszumot kellett kötni akkor is. Volt értéke a földnek? Nem volt értéke a földnek. Most már van! [[13.20]] Mekkora munka kellett ahhoz, hogy legyen értéke a földnek? Nagyon nehéz! Tehát mindig, amikor kritikát fogalmaznak meg, akkor ne egy adott szegmenst vizsgáljanak, hanem a történelem összefüggéseit nézzék meg, mert máshogy nem megy. Hogy tudjuk elvenni… 2010-et mondja, de ott minden földnek tulajdona van! [[Szabó Rebeka közbeszól.]] Hát, nem lehet elvenni, és nem lehet összerakni, szerződések vannak, bérleti jogok vannak. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] Igen, az állami terület bérletbe van kiadva. Nem tudja elvenni, bérlet, szerződés van. Tehát nem lehet csak egy adott pillanatot nézni, egy történelmi folyamatot kell nézni. És hogyha igazságosak velünk szemben, akkor a történelmi folyamatban látják, hogy mennyire erősítjük a legkisebbeket. Nézzük meg ennek a támogatástartalmát: az alaptámogatáson felül a legkisebbeknek adjuk a legtöbbet, plusz 80 eurót, majd a családi gazdasági méretű gazdálkodóknak adunk még 40-et. De mondjuk el: a legfiatalabbaknak, a kicsiknek ezenfelül még adunk 140 körüli eurót. Aki AKG-gazdálkodást folytat, annak 64 százalékkal többet fizetünk… vagyis, aki AKG-ban van, annak 46, az ökóban pedig 64 százalékkal adunk többet még, tehát mindent elkövetünk azért, hogy legyen. A legkisebbek támogatása. Egyetlenegy olyan pályázat van szerintem egész Európában, hogy önrész nélkül adunk 15 ezer eurót, csak azért, hogy művelje meg a kertet, induljon el 1 hektárral, 2-vel, 3-mal, 10 kecskével, hogy legyen 20 belőle, 2 tehénnel, hogy legyen 6; 15 ezer eurót adunk az embereknek azért, hogy tegyék. Tehát mindent elkövetünk ezért; ezért építjük a piacokat, hogy legyen, ahova a terméket odaviszik, hogy a vásárló és a termelő találkozzon egymással, hogy megélhetést, keresetkiegészítést tudjunk adni. Tehát ez a valódi vidékfejlesztés. De be kell vallani, divatot kell csináljunk abból, hogy műveljék meg az emberek a kertet, mert mit csinálnak ma falun? Tolják a fűnyírót, és kerülgetik a tujabokrot. Nem lehet hagyni, de ez egy folyamat, és rajta vagyunk, nézzék meg: szépen alakul egyik a másik után; és hogy újult meg a magyar gasztronómia, hogy újult meg a magyar piac és a magyar tanyavilág annak köszönhetően, hogy jöttek a kézműves termékek, hogy az őstermelést fel tudtuk karolni. És nézzék meg az elmúlt négy évet, amikért mondjuk, csak én feleltem itt, hogy hogyan tudtuk a közös osztatlan felszámolását megindítani, hogyan tudtuk a családi gazdaságokról vagy gazdálkodásról szóló törvényt módosítani, hogy olyan adókedvezmények legyenek, hogy a megélhetést biztosítani tudjuk, és a ciklus végén hogyan jött a családi gazdaságok átadásáról szóló lehetőség. Ezek mind-mind azt segítették elő, hogy a vidéki megmaradás, a vidéki élet, a helyi gazdaság tudjon erősödni, és hogy végre az első generáció, amelyik szabadon dönthet, az apja után a fiú akarja továbbvinni a családi gazdaságot. Minden intézkedésünk erről szólt, és most itt az is, hogy a legkisebbeket erősítjük, ez mind-mind. Tehát amikor kritikát fogalmaznak meg, akkor ezt a szegmenst is legyenek szívesek hozzátenni, hiszen ettől kerek az egész, és így lehet igazából értelmezni. Barkóczi Balázs képviselőtársunk is a maga üléspontjának megfelelően azt gondolja, hogy egy támogatás vagy egy pályázat, vagy éppen a földalapú támogatások kampánytémák lehetnek. Ha nem lennének, akkor biztosan azok lennének, de ezt nem lehet időzíteni. Egy-egy beruházásnak, amit most is tárgyalunk, hétéves időszaka van. Ezt még nehezíti egy kétéves átmeneti időszak. Ez egy behatárolt dolog. El kell számolnunk minden egyes utolsó eurócenttel és a hozzáadott magyar költségvetés nagyon kemény forintjaival. A beruházásokat meg kell valósítani, le kell zárni. Tehát ezek egyáltalán nem választási ciklushoz meg kampányhoz vannak időzítve, ezért ezt a leghatározottabban visszautasítom. Az informatikai rendszer fejlesztése. Ez szerepel is az előterjesztésben és nélkülözhetetlen, hiszen aktualizálni kell az új rendszert is. Az a kritika, amit idézett minisztertársunktól, az több mint tízéves kritika. Azt is valljuk be, hogy azóta az MVH a Kincstár szervezeti körébe integrálódott és egészen más működésben van. Az, hogy hosszúak egyes bírálati rendszerek, az annak is volt köszönhető, pontosan akkor, amikor ez kulminálódott, hogy áttértünk, mert kritika érte a pályázati rendszer bírálatát, ezért át kellett térni egy másik pályázati rendszerre. Ennek a másik pályázati rendszernek az akkreditálása több mint hat hónapot vett igénybe. Addig természetesen nem lehetett pályázati eredményeket hirdetni, tehát ez ott volt. De ha most megkérdezik a gazdákat, azt látják, hogy maximum három hónap alatt mindenki megkapja az értesítését a nyertes vagy elutasított pályázatáról. Az, hogy a szabálytalanságok szintje alacsony volt: azt hadd mondjam önnek, hogy ennek van egy más olvasata is, mint amit ön próbált fölvetni. A mezőgazdaságban dolgozóknak, azoknak a bizonyos parasztembereknek a becsülete a legnagyobb kincs, ami van. Ők nem úri huncutságokkal foglalkoznak, ők termelnek, a két kezükkel dolgoznak mindennap, vívják a csatáikat, az erőfeszítéseiket az elemi erőkkel szemben a természetben. Nekik eszük águkban nincsen huncutkodni, trükközni mindenféle dolgokkal; ők örülnek, ha kapnak, nagyon megdolgoznak érte, és megcsinálják. Ezért van kevesebb, és hogy igazat mondok, igazolja az, hogy nézze meg a banki bedőlések arányát, a hitelek visszafizetésének az arányát: minden erejüket megfeszítve, az utolsó fillérig igyekeznek erre, és a legminimálisabb az, aki bedől, csődöt jelent, vagy nem tudja visszafizetni. Tehát ez a magyar mezőgazdaságra, a paraszti világra abszolút végtelenül jellemző. Kritizálta a képzettségi nyilvántartás vezetését. Azt kell mondjam, bármennyire is furcsa, uniós jog írja elő, ezt nekünk is kötelező bevezetni és használni. Bencze János jobbikos képviselőtársamnak hadd mondjam, vádként fogalmazza meg, hogy a nagybirtokszerkezetet támogatjuk. Ezt szeretném most is a leghatározottabban visszautasítani, hiszen ahogy mondtam, a történelmet nem lehet annullálni, nem lehet úgy tennünk, mint hogyha nem egy bizonyos pillanatnyi adottságban lennénk. És az, hogy azon dolgozunk, hogy a rendszerváltáskor hozzájutott gazdák megöregedve éppen most át tudják adni a fiaiknak a gazdaságot, ez az első számú szempont. Azért, hogy a fiak akarják átvenni, azért mindent meg kell tennünk. A jövőnk és az egész vidéki Magyarország megerősödése ettől függ, hogy sikeres lesze a generációváltás. És hogyha meg tudjuk tenni, akkor meglesz az az első generáció, ami számomra hordoz magában egy nagyon nagy lehetőséget, mert ki kell egyenlítenünk a kisebbek és a nagyobbak közti piaci hátrányokat. Ki kell egyenlítenünk azt, hogy hogyan tudnak piacra jutni a méretbeli különbségekkel élő gazdaságok. Mert akkor, amikor a rendszerváltás megtörtént, apáink, nagyapáink hozták azt a sebet, azt a szövetkezeti fogalomból jövő sebet, hogy bekényszerítették, beverték őket a szövetkezetbe, ezért az együttműködés, az integráció, a szövetkezés sajnos annak a generációnak a lelkében sebet tép föl. Ráadásul a rendszerváltás után, még az első hitük, jó szándékuk eredményeképpen, emlékezzünk, hogy hányan pórul jártak, és átverték őket, lásd épp a libás esetet, és lehetne sorolni ezeket a dolgokat. Szörnyű bűncselekmények történtek ott a rendszerváltás idején az integráció kapcsán, pontosan a gazdák kárára. [[13.30]] De a következő generációnak nincs ilyen negatív tapasztalata. Történelmi felelősségünk, hogy ezt az új generációt minden eszközzel arra biztassuk, hogy akarjanak termelői együttműködéseket. Mert mi az érdekünk? Az az érdekünk, hogy mérettől függetlenül az áru, a termék odakerülhessen a feldolgozóiparba, hogy legyen árualap, mert a megfelelő mennyiségű és minőségű árualap az, amely ad garanciát nekünk arra, hogy aztán az élelmiszer-ellátásunk rendben lesz, hogy megfelelő exportmennyiségünk lesz, és hogy az olyan jövedelmet tud generálni, amivel az egész magyar mezőgazdaság tud menni, és ami majd hozza magával visszafejtve a vidéki megmaradást. Létkérdés, hogy ezt végig tudjuk csinálni. Tehát ez a közös agrárpolitikai szabályrendszer, amely előttünk van és ennek az egésznek a filozófiája, ami benne van, erre épül: hogy tudjuk az új generációt megerősíteni és odakötni, hogy végre kialakulhasson az a társadalmi réteg, amely szerencsés történelmi fejlődésünknek köszönhetően majd, remélem, egy erős gazdatársadalmat tud hozni, amely gerincét adja majd a vidéknek. Enélkül a vidék el fog veszni. Ezt meg kell akadályozni. Csak azt kérem önöktől: ne azt kérjék számon rajtunk, hogy miért nem most. Mert szabályok vannak, mert történelmi folyamatok vannak. Mennünk kell a folyamattal. Csak azért mondtam el önöknek ezt az ívét az egész folyamatnak, hogy értsék meg, a szándékunk, a lépéseink mind-mind ebben a szegmensben értelmezhetők és láthatók, és minden erőnkkel azon vagyunk, hogy ezt meg tudjuk valósítani. Akkor lesz jó. Szabó Rebekának annyit még hadd mondjak, hogy amit kritizált, az szó szerint az uniós szabályokból van átültetve. Tehát nem magunk találtuk ki, és egyáltalán semmilyen eltitkolási szándék bennünk nincs, hiszen minden tevékenység nyitott, minden adat megtalálható, csak jó szándék és figyelem kell hozzá. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a figyelmet. Arra kérem kedves képviselőtársaimat, hogy a részletes vita után minél nagyobb számban támogassák ezt a javaslatot, hiszen a magyar vidék megújításáról, a gazdatársadalom felemelésének lehetőségéről szól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Költségvetési Bizottság által benyújtott előterjesztés T/105. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Költségvetési Bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, parancsoljon, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság a törvényi előírásoknak megfelelően május 31-éig benyújtotta a 2021. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló javaslatot. A Költségvetési Bizottság május 30-ai ülésén megtárgyalta és benyújtotta a javaslatot az Országgyűlés részére. A bizottsági ülésen a hatóság zárszámadását 11 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el a bizottság. Ahogy már megszokhattuk, a zárszámadási törvényjavaslat összesen négy különböző költségvetés végrehajtásáról számol be, tartalmazza az NMHH, a Médiatanács, a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, valamint az MTVA zárszámadását is. Az NMHH a kiadásait alapvetően két forrásból fedezi, egyrészt a saját bevételekből, másrészt a költségvetési hozzájárulásokból. Ilyen saját bevételek a frekvenciadíjak, az azonosítók lekötéséért és használatáért, továbbá a hatósági eljárásért fizetett díjak és a felügyeleti díj. Az Országgyűlés 40,7 milliárd forinttal hagyta jóvá az NMHH 2021. évi költségvetésének kiadási és bevételi előirányzatait. A költségvetési kiadások teljesítése ehhez képest 51,7 milliárd forint volt. Ennek magyarázata a hatósághoz időközben telepített adattörlő alkalmazás kialakításával kapcsolatos kiadási tételek, valamint a készülékcsere-támogatási program megvalósításával kapcsolatos kifizetések voltak. A költségvetési bevételek pedig 46,2 milliárd forint összegben teljesültek. A Médiatanács költségvetésében 246,8 millió forint volt a kiadás, a bevétel pedig 213,1 millió forint volt, mindkettő az eredeti előirányzatnál valamelyest kevesebb. Ennek magyarázata pedig a koronavírus gazdasági hatásait ellensúlyozó intézkedés, amely mentesítette a médiaszolgáltatókat a 2021-ben történő díjfizetési kötelezettségük alól. A harmadik költségvetés a Médiatanács kezelésében lévő kiadási és bevételi előirányzatok költségvetése. Ez a Médiatanács által kiszámlázott, de az MTVA-t illető bevételeket tartalmazza. Itt is megállapíthatjuk, hogy a 617,2 millió forintos módosított előirányzattal szemben a teljesülés valamelyest kevesebb, 616,5 millió forint. A negyedik, a legnagyobb tétel az MTVA költségvetése. Az MTVA kiadásai két nagy csoportra oszthatók. Az egyik csoport, amely nem kapcsolódik a tartalom-előállítási tevékenységhez, ezt az MTVA jellemzően továbbadja különböző szervezetek működtetésére, vagy pályázatok útján osztja szét, ez 2021-ben 8 milliárd forintot tett ki. A másik jelentős rész pedig a tartalom-előállítási tevékenységhez kapcsolódó kiadások, amelyek összege összesen 105,8 milliárd forint volt. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Úgy vélem, hogy az előkészített zárszámadási törvényjavaslat és a kapcsolódó indoklás kellő részletességgel tárja az Országgyűlés elé a 2021. évi költségvetés teljesülését. Egyúttal szeretném megjegyezni, hogy mind a négy zárszámadást független könyvvizsgáló auditálta, és jelentésükben megállapították, hogy a 2021. évi gazdálkodásról, a vagyoni helyzetről valós és megbízható képet nyújtanak az előterjesztett zárszámadások. A fentiekre tekintettel kérem a képviselőtársaimat, hogy a javaslatot tárgyalják meg, és támogató szavazatukkal fogadják el. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bodó Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021. évi zárszámadásitörvény-javaslatát. Fontos nekünk is hangsúlyoznunk, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság önálló szabályozó szervként működik, független. A médiatörvény szerint a hatóság egységes költségvetése, ahogy elhangzott az előterjesztésben is, négy különböző költségvetést tartalmaz. Így az egyik az NMHH költségvetése, a második a Médiatanács költségvetése, a harmadik a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, a negyedik pedig a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap, vagyis az MTVA költségvetése. Megállapítottuk, hogy az NMHH elnöke a törvényben rögzített határidőig előkészítette és a parlamenti informatikai rendszeren keresztül megküldte a törvényjavaslatot, amely erről, tehát a 2021. évi egységes költségvetés végrehajtásáról számol be. Az előkészítő, egyben négy külön költségvetés teljesüléséről adott tájékoztatást. A hatóság költségvetése tekintetében a 2021. évi bevételi és kiadási előirányzat 40,7 milliárd forint volt. A költségvetési bevételek 2021-ben 46,2 milliárd forint összegben teljesültek. Ez összességében 113,6 százalékos teljesítést mutat az eredeti előirányzathoz képest. A hatóság költségvetési kiadási főösszegének teljesítése 51,7 milliárd forint volt, ez 27,1 százalékos többletteljesítést mutat az eredeti főösszeghez viszonyítva. A Médiatanács működési költségvetését illetően a költségvetési kiadásai 246,8 millió forintos összege az eredeti előirányzat 38,5 százalékos teljesítését mutatja. A költségvetési bevételek 213,1 millió forint összegben teljesültek, ami az eredeti előirányzat 33,2 százaléka. [[13.40]] A jelentős alulteljesítésnek magyarázata, hogy a kormány a koronavírus gazdasági hatásait ellensúlyozandó mentesítette a médiaszolgáltatókat a 2021. évi médiaszolgáltatásidíj-fizetési kötelezettségük alól. A Médiatanács kezelésében lévő bevételi és kiadási előirányzatok költségvetése a Médiatanács által kiszámlázott, de véglegesen az MTVA-t illető bevételeket tartalmazza. A Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetésében a költségvetési bevételek tervezett összege 109,9 milliárd forintot, míg a kereskedelmi bevételek 7,8 milliárd forintot tettek ki. Az összes tervezett bevétel 117,7 milliárd forint volt. A költségvetési bevételek 2021-ben 109 milliárd forinttal teljesültek, a kereskedelmi bevételek 6,7 milliárd forinttal, míg az előző évi közszolgálati tartalék felhasználása egymilliárd forinttal teljesült. A költségvetési kiadások összesen 115,7 milliárd forintot tettek ki, míg a 2021-ben képzett közszolgálati tartalék összege egymilliárd forint volt. Tisztelt Képviselőtársaim! Mind a négy zárszámadást, ahogy elhangzott, független könyvvizsgáló auditálta, és a jelentésükben megállapították, hogy a 2021. évi gazdálkodásról, vagyoni helyzetről valós és megbízható képet mutatnak az előterjesztett zárszámadások. Továbbá a Kulturális Bizottság alelnökeként szeretném egyben tájékoztatni képviselőtársaimat, hogy az általános vita lezárása után a jövő hét keddi kulturális bizottsági ülésen fogjuk a törvényjavaslat részletes vitáját lefolytatni. Arról is szeretném tájékoztatni önöket, hogy amikor ezeket a zárszámadásokat tárgyaljuk, akkor a Kulturális Bizottság ülésén a Médiahatóság elnöke rendszeresen jelen van, és így lesz ez nyilván a jövő heti bizottsági ülésen is. Amennyiben képviselőtársaimnak szakmai kérdései vannak a zárszámadással kapcsolatosan, azt jövő hét kedden, a Kulturális Bizottság ülésén úgy tehetik fel, hogy azokra elnök úr és munkatársai akár rögtön tudnak válaszolni. Erre nyilván szeretettel várom képviselőtársaimat. Mindezek alapján, ahogy a felszólalásom elején is hangsúlyoztam, a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és erre biztatom önöket is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A számokat meghallgattuk az orbáni médiavilág kapcsán, de érdemes a történet mélyére menni. Ha már egy ilyen törvényjavaslat van előttünk, akkor nem árt, ha arról is beszélünk, hogy vane ma sajtószabadság Magyarországon. Nos, meg kell állapítsuk, hogy Magyarországon nincs sajtószabadság, és ezt nemcsak én állítom, hanem a Freedom House jelentése is [[Nacsa Lőrinc: Ja, még az is?]] , amelyik a „teljesen szabad”-ból a „részben szabad” csoportba minősítette át a magyarországi sajtóviszonyokat. Ezenkívül az a helyzet, ami Magyarországon jelenleg a média körül létezik, többek között akadálya annak, hogy Magyarország hozzájusson az uniós forrásokhoz, amelyek látjuk, hogy milyen brutális hatást fejtenek ki a magyar gazdaság egészére, és nem látszik az Orbán-kormányon az a szándék, hogy ezen a helyzeten bármilyen módon javítani szeretne. Emlékszem, amikor 2002-ben Orbán Viktor elveszítette a választást, akkor rögtönzött egy nagygyűlést, egy tüntetést a Szabadság téren, amelyben egy ellenzéki közszolgálati televíziót követelt a Fidesznek, hogy ha már nem tudták megismételni a ’98-as győzelmet, és megbukott az első Orbán-kormány, akkor legalább a közszolgálati média területén biztosítsák számukra a folyamatos jelenléti lehetőséget. Természetesen a 2002 és 2010 között regnáló kormány ezt a lehetőséget folyamatosan fenntartotta a mindenkori ellenzék számára, minden vitaműsorban, ahol kormánypárti képviselők megszólaltak, ott mindig ellenzéki képviselő is kapott lehetőséget arra, hogy vele egy időben, élő adásban kifejthesse a véleményét. 2010 után drámai fordulat állt be, és az a helyzet alakult ki, hogy a Fidesz kisajátította a közszolgálati sajtót, a közszolgálati médiumokat, ezért aztán ma már nem is tekinthetjük ez most már inkább egy gúnykifejezés közszolgálatnak, hiszen leginkább az „állami” jelzővel illethető az, ami ma médiaként működik Magyarországon közszolgálat címén. Ugyanis nem tekinthető közszolgálatinak az a média, ahol az ellenzéki politikusok nem jelenhetnek meg, nem szólalhatnak meg, egyetlen hírműsorban nem jelenik meg a véleményük, és ha ellenzéki politikust egyáltalán megemlítenek az állami rádióban és az állami televízióban, akkor az természetesen mindig valamilyen negatív, dehonesztáló jelzővel vagy valamilyen hírszerkezetben valósulhat csak meg, más lehetőség nincs. Ez például még az olyan kirívó esetekre is igaz, amikor mondjuk, pedagógusok, szülők, diákok élőláncot alkotnak Budapesten, áll a fél város, az ország számos pontján tüntetések vannak, és erről nem számol be sem az állami rádió, sem az állami televízió. Ezt hírhamisításnak és hírelhallgatásnak hívják, és semmi köze nincs ahhoz, hogy szabadnak nevezhessük a sajtót Magyarországon. A problémát tovább súlyosbítja, hogy a kereskedelmi rádiókban sem hangozhatnak el ellenzéki vélemények. Akik nem a napi hírfogyasztást preferálják, hanem mondjuk, inkább szórakoztató műsorokra vágynak vagy zenét hallgatnának, amikor meghallják a hírszolgáltatást, akkor természetesen csak kormánypárti dicshimnuszokat hallgatnak kettő-három percben, majd indul a zene. Ellenzéki vélemény, ellenzéki sajtótájékoztató még véletlenül sem hangzik el soha egyetlenegy esetben sem. Hangsúlyozom: soha! De ugyanez a helyzet egyébként a megyei napilapok világában is, amelyik még létezik. Ott például az történik, hogy egy adott oldalon, az összes lapszám ugyanazon oldalán ugyanazzal az Orbán Viktor-i fotóval ugyanaz a cikk jelenik meg Battonyától Nemesmedvesig, tehát még véletlenül sem másképp. Ez a nagyjából az észak-koreai médiafogyasztási szokásokat erősítő gesztus semmiképpen nem tekinthető a sajtószabadság ünnepének. A történet azért is rendkívül drámai, mint jeleztem a beszédem elején, mert Magyarország jelenleg abban a helyzetben van, amikor minden létező euróra szüksége lenne ahhoz, hogy megpróbáljon kievickélni az Orbán-kormány által kreált gazdasági és megélhetési válságból. Ehhez szükség lenne természetesen azokra az uniós forrásokra, amelyeket többek között a sajtószabadság megsértése miatt tartanak vissza, és többek között ezért sem tekintik Magyarországot jogállamnak. Ezen a helyzeten mindenképpen előbb-utóbb változtatni kell, ebben a formában ez a fajta működési modell semmiképpen nem valósulhat meg. Az is előfordult már, hogy valaki, mondjuk, kiszabadult az állami televízió műhelyéből, használjuk ide ezt a nemes kifejezést, és aztán elmeséli, hogy bizony közvetlen kézivezérléses irányítással kapják a híreket, és meg is mondják nekik, hogy aki nem a Fidesz érdekeit szolgálja, az nem is dolgozhat ott a jövőben. Mennyiben tekintjük a sajtószabadság kritériumának azt, hogy internetes portálok, amelyek a Fidesz érdekeit szolgálják, és természetesen nyilván erőteljes költségvetési támogatásban részesülnek, semmi mást nem csinálnak ellenzéki pártokkal, mint folyamatosan a képviselőikről dehonesztáló cikkeket jelentetnek meg? A kormánypárti képviselőknek egyetlenegy olyan kérdést nem tesznek fel, ami esetleg bizonyos kormányzati döntésekre vonatkozna. Úgy látszik, az ő számukra van egy hatalom, amely mindent tökéletesen csinál, és van egy ellenzék, amelyiket folyamatosan meg kell próbálni eltiporni. Nem véletlen, ha megnézzük azokat az adatokat, amelyek a sajtó-helyreigazítások és kártérítések világát ismertetik, hogy több ezer sajtópert veszítettek el kormánypárti orgánumok, de az a baj ezzel, hogy ők akkor is pontosan tudták, amikor azt a rágalmazó cikket az adott politikusról megjelentették, hogy az nem igaz, amit ők állítanak. [[13.50]] De nem baj, majd egy év múlva, ha kimondja a bíróság, addigra már azt az adott pártot vagy adott politikust sikerült esetleg lejáratni, vagy meg kell próbálni kellemetlen helyzetbe hozni. Ezek sem arról szólnak, hogy a sajtószabadságot bárki tiszteletben tartaná Magyarországon. És akkor most nem is utalok arra a beszélgetésre, ami néhány nappal ezelőtt az egyik televízióban elhangzott, ahol egy megválasztott polgármesterről beszéltek egészen elképesztő, arcpirító hangnemben egy fideszes médiacsatorna munkatársai [[Nacsa Lőrinc: Ez a lényeg!]] , és utána még természetesen másnap ugyanez a személy ezt másnap meg is erősítette egy ennél még sokkal durvább kifejezéssel. Tehát azt mondom, hogy amíg nincs méltányos és tisztességes sajtó Magyarországon, addig nincs demokrácia sem Magyarországon, addig nincs szabad választás sem Magyarországon, hiszen amíg nem szabad a sajtó, addig nincs szabad választás sem. A magyar választóknak az orbáni kétharmad rendszerében nincs egyenlő lehetősége hozzájutni a hírforrásokhoz, tudatosan elzárják magyarok millióit a magyar valóságtól, a gazdaság valóságától, a hírszolgáltatás befogadásától, és ez szintén súlyosan árt Magyarország már amúgy is romba döntött tekintélyének. A Demokratikus Koalíció természetesen mint az orbáni világ képződményét és annak költségvetését nem fogja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzott beszámolókból és a számokból is azt láthatjuk, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021-ben is igen magas színvonalú, tartalmas szakmai munkát végzett, és hozzájárult ahhoz, hogy a magyar emberek számára hatékonyabbá és tartalmasabbá váljon a munka, a tanulás, a szabadidő, a tájékozódás, szórakozás és a magánélet. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság kiadási és bevételi oldalait Szűcs Lajos képviselőtársam már részletesen ismertette, és azt is, hogy a kiadási oldal túllépései mivel voltak indokolhatók. Ugyanakkor én egy-két projektről szeretnék beszélni, amit az NMHH 2021-ben indított vagy folytatott, hiszen vannak köztük olyan példaértékű projektek is, amelyekről azt gondolom és erre majd a következő vitában kitérek , hogy folytatni kell. Az NMHH fontos szakmai tevékenysége közé sorolható a Hír-Közmű projekt is. A Hír-Közmű projekt célja, hogy létrejöjjön Magyarország egységes, országos hírközlési infrastruktúra-nyilvántartása térinformatikai adatbázis alapján. Az NMHH a rendszer megalkotásával és fenntartásával hosszú távon a piaci szereplőkkel együttműködve a hatósági szabályozási szempontokon túl segíti az egyre növekvő állami és uniós adatszolgáltatási igények kiszolgálását és a hatósági elektronikus ügyintézés teljes körűvé tételét. A rendszer haszonélvezője lesz a lakosság is, hiszen az adatbázisból kikereshető lesz például, hogy egy adott helyen milyen hírközlési szolgáltatók érhetők el. A szolgáltatók, a tervezők és a kormányzat a piaci szerepükhöz mérten korlátozott és ellenőrzött jogosultsággal, részletesebb hozzáféréssel bírnak majd, például gerincvezetékekről, fő elosztási pontokról megosztott hálózatokról. A Hír-Közmű a teljes magyarországi hírközlési rendszer egységes adatbázisát kiépítve egy eddig példátlan adatvagyont alkot meg, ami jelentőségében a földhivatali nyilvántartási rendszerhez mérhető. Ez az egész hírközlési szektorra, ezen keresztül az egész magyar gazdaság egészére hatással lesz. A másik fontos program az NMHH-ban a „Netre fel!” című projekt is, amely az NMHH mobilcsere-támogatási programja. Az NMHH mobiltelefoncsere-, készülékcsere-támogatási programja 2023. március 31-éig tart, melynek keretében 40 ezer forint kedvezménnyel cserélhetők a 2G- és 3G-képes mobiltelefonok 4G-s készülékekre, gyorsabb interneteléréssel. Az NMHH ezzel a fontos, a lakosság számra előnyös és hasznos programjával is kapcsolódik a mobilszolgáltatók 3G-hálózatainak lekapcsolási tervéhez. Azok után, hogy 2022 májusától a kezdeményezés a 2G-s készülékekre is kiterjed, a támogatás összege 40 ezer forintra emelkedett, illetve megszűnik már a 120 ezer forintos felső értékhatár is. A program kiemelt célja tehát, hogy az érintetteket ne érje hátrány a 3G-technológia majdani kivezetése miatt. Az NMHH a tavalyi évben számos jelentős, a médiatudatosságot és médiaértést erősítő projektet folytatott. Az NMHH 2022-ben is folytatta nagy sikerű projektjét, a Bűvösvölgy médiaértés-oktató központok létesítését és fenntartását. Tavaly is ugyanennél a vitánál beszéltem erről bővebben. Ezeket a Bűvösvölgy médiaértés-oktató központokat azért hozták létre, hogy élményszerű programmal támogassák a médiaértés oktatását a 9-16 éveseknek. Az első ilyen központ Budapesten nyílt meg 2014-ben, majd ezt követte Debrecenben, 2020-ban pedig Sopronban is elkészült a Bűvösvölgy-központ. Ezekben a központokban a diákok szakképzett, hozzáértő oktatók irányításával a hozzájuk látogató gyerekek játékosan és élményszerűen szerezhetnek tudást a média döntési helyzeteiről. Az iskolai csoportok, osztályok, évfolyamok számára meghirdetett egész napos interaktív program évről évre egyre népszerűbb a diákok körében, évente eddig tízezernél is több tanuló vett részt ezeken a foglalkozásokon lássák a képviselő urak és hölgyek, hogy mikre költi az NMHH a költségvetését. Ezeknek az oktatóközpontoknak számos anyaga, oktatóvideója már online is elérhető, ahol a fiatalok körében népszerű youtuberek érdekes ismeretterjesztő és figyelemfelhívó videókat készítenek a média témakörében, bemutatják például az álhírek felismerésének és kiszűrésének gyakorlatát. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság az elmúlt években komoly lépéseket tett a fiatalkorúak védelmében az online zaklatások és visszaélések ellen. Kiemelkedő az NMHH internet hotline szolgáltatása, amely az NMHH által működtetett, a jogellenes, illetőleg kiskorúakra káros tartalmak bejelentésére szolgáló jogsegélyszolgálat. A sajtó kérdésében, a média kérdésében mindig lesz köztünk vita a másik oldallal. Majd szeretnék is reagálni Gréczy Zsolt mondataira, de szerintem közös érdek, hogy elismerjük ezeknek a jogsegély-szolgálatoknak, a kiskorúak médiaértését és médiatudatosságát fejlesztő szolgáltatásoknak a jelentőségét, illetve ami az internetes gyermekvédelmet illeti, a médiában való gyermekvédelmet illeti, azt gondolom, hogy ez is olyan közös cél, amelyért dolgoznunk kell, és amely programokat tovább kell folytatni. Az NMHH hotline jogsegélyszolgálata kapcsán a beszámolók alapján azt jelenthetjük ki, hogy szükség van egy ilyen rendszerre, hiszen a bejelentések folyamatosan növekednek, szükség van egy ilyen online jogsegélyszolgálatra. Ez nagyban köszönhető annak, hogy az NMHH a fiatalkorúak, elsősorban a 11-16 évesek között a jogsegélyszolgálatot népszerűsítő kampányt is indított, növelve ennek a fiatalok online tudatosságát. Itt a legtöbb eset egyébként adattal való visszaélés, nagy cégeknek adták ki magukat különböző adathalász személyek vagy szervezetek. Mindannyian találkoztunk már ilyen e-mailekkel, megkeresésekkel, illetve engedély nélküli közzététel, adatokkal való visszaélés volt a legtöbb jelentés tárgya. Azt gondolom, hogy egy ilyen, 11-18 éves korosztályt célzó médiakampányra, illetve népszerűsítési kampányra mindenképpen szükség van a továbbiakban is. Éppen ezért az NMHH 2021-ben az SOS Gyermekfalu Magyarországgal is megújította a partnerségét, illetve tovább folytatta azokat a közös projekteket, amelyek elindultak. A bejelentések megvizsgálása után nyilvánvalóan az internet hotline és az NMHH munkatársai is megtették a szükséges lépéseket. Azt gondolom, hogy a kiemelt projektekből is látható, hogy az NMHH felelősen gazdálkodott, a pénzek jó helyre kerültek, a médiatudatosságot, a kiskorúak védelmét szolgálták, valamint a lakosság számára hasznos és fontos projektek kerültek bevezetésre, ezért a zárszámadást a KDNP-frakció támogatni fogja. De engedjék meg, hogy a Gréczy Zsolt képviselő úr által elmondottakra azért reagáljak egy kicsit, hiszen annak a pártnak a képviselője Gréczy Zsolt, amely Magyarország történetének legnagyobb szennylaphálózatát, az ezalenyeg.hu-t működteti, üzemelteti. Gyakorlatilag a DK-sajtóközpontból adják ki naponta, hogy milyen lejárató cikkek szülessenek helyben, hogyan járassák le az egyéni képviselőket a Fidesz-KDNP köreiből. A képviselő úr azt mondta, hogy nincsen sajtószabadság Magyarországon, ami nyilvánvalóan nem igaz, hiszen mindenki elmondhatja a véleményét, a sajtóorgánumok leírhatják azt, amit gondolnak, sőt Magyarországon sokkal sokszínűbb a sajtó, mint egyébként sok más európai országban. Ha már képviselő úr szóba hozta a budapesti megválasztott főpolgármestert, akkor Gréczy Zsolt szerint rendben vane az, hogy egy polgármester minősíti, hogy kinek mi a szakmája, és egy polgármester eldönthetie vajon, hogy valaki újságíró, vagy nem, eldönthetie valakiről, hogy kéményseprőe, vagy nem, eldönthetie valakiről, hogy buszsofőr, vagy nem. Hogy gondolja azt a sajtószabadságban, hogy egy baloldali polgármester megmondja, hogy kinek mi a szakmája, és kit hogy lehet hívni. Én azt gondolom, hogy pontosan ez az, ami nem fér bele, tisztelt képviselő úr. Ugye, arra is emlékszik talán a kampányban, hogy egy ártatlan sajtóérdeklődésre számot tartó kérdésben küldtek kérdést, interjúkérdést Gyurcsány Ferencnek, aki ezután perrel fenyegette meg azt az újságírót? Már a per eredményét is leírta a Facebook-posztjában Lesz per? Lesz! Nyerni fogunk-e? Igen! , tehát ő már előre tudja a bírói ítéleteket is. Gyurcsány Ferenc perrel fenyegeti azokat az újságírókat, akik kérdezni mernek tőle. Tehát ha azt kérdezi, hogy az Apró-villa környezetében vane sajtószabadság, akkor ott biztos, hogy nincsen. [[14.00]] Az önök szövetségese, Fekete-Győr András azt mondta, hogy el kell tiltani a jobboldali újságírókat a szakmájuktól ez például hogyan fér bele az ön sajtószabadságképébe? Vagy éppen láthatjuk azt is, hogy milyen szálak futnak össze egy zempléni kisfaluban, Szegiben, ahol a DatAdat, a DK európai parlamenti kifizetőhelye és még a szennylap ezalenyeg.hu is közösen találkozik egy-egy ilyen pici zempléni faluban. Ezek aztán súlyos kérdéseket vetnek fel, tisztelt képviselőtársaim, de azt mindenképpen, hogy nem fogadunk el DK-soktól kioktatást a sajtószabadság ügyében, akik bojkottálnak médiumokat, akik minősítenek újságírókat, akik fenyegetnek újságírókat, azoktól nem fogadunk el kioktatást. Én azt gondolom, hogy a magyar sajtó-, a magyar médiahelyzet nagyon színes, színesebb, mint sok más európai vagy a világ más országaival összehasonlítva, és azt gondolom, hogy azokat a programokat, amelyekről viszont beszéltem, és amelyekről ez a költségvetés szól Gréczy Zsolt nem a költségvetésről beszélt , azokat viszont folytatni kell. Éppen ezért fogjuk elfogadni a zárszámadást, mert az NMHH ilyen programok megvalósítására fordította a neki rendelkezésre álló forrásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Szabó Sándornak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nos, világosan látszik, hogy ahogy indult ez a nap, azért nem úgy folytatódik, hiszen az agrártárgyú, elsősorban agrártárgyú mai törvényjavaslatok kapcsán Ritter Imre szószóló megjegyezte, hogy micsoda sok hasonlóság van az ellenzék, valamint a kormánypárti képviselők tekintetében, és milyen kulturált vitát tudtunk folytatni, és nagyon sok mindenben egyet is értettünk. Nos hát, világosan látszik, hogy most, illetve szerintem a következő napirendi pontnál is ez a nihil vélhetőleg megszűnik, még akkor is, hogyha egyébként nem kellene, hiszen alapvetően olyan témát tárgyalunk, amely a közszolgálatiságról kellene hogy szóljon, amiben ugyanolyan joga lehetne az ellenzéknek is, mint a kormánypártoknak is, noha egyébként ez sajnos, kétségtelen, hogy nincs így. Előre is elnézést kérek, elnök úr, a tekintetben, hogy miután tudom, hogy a zárszámadás után következik az NMHH következő évi költségvetése, mégis kicsit összevontan kezeljem a két kérdést, és nyilván érintsem mondandóm során a költségvetést is cserébe ígérem önöknek, hogy a következő napirendi pontnál már nem fogok felszólalni. Nos, az előttünk fekvő javaslatok kapcsán az NMHH, a Médiatanács, a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap 2021. évi költségvetésének a tényszámait, valamint nyilván, amint mondtam, kicsit összefüggve a következő tárgyalandó napirendi pontunkkal, a 2023. évre vonatkozó tervszámokat tartalmazza. De fogalmazhatunk rövidebben úgy is, hogyha azt a címet adom és muszáj ezt a címet adnom , hogy a múltban, illetve a jövőben megjelenő pazarló és propagandaköltségek költségvetése. Vizsgáljuk meg, hogy hogyan is gazdálkodnak a kormányhoz hű szervezetek, amelyeknek az elmúlt időszakban sem volt túl sok közük a közszolgálatisághoz, noha egyébként nekik igazából ez lenne a fő feladatuk. Az egyes tételeket látva az látható, hogy az úgynevezett közmédiánál bizony nagyon vastagon fogott a ceruza az egyes sorokon, ami nem lehetett véletlen attól, hogy éppen egyébként az országgyűlési választások előtt állt az ország, és hát abban az időszakban bizony-bizony jelentős összegeket tudott a médiahatóság fordítani e tekintetben a hírek keltésére, amelyek, még egyszer mondom, közel sem voltak közszolgálatinak jellemezhetők. Az Országgyűlés a közszolgálati hozzájárulást 2020-ra 75 milliárdról 85 milliárdra emelte, majd 2021-ben ez már 100 milliárd forintra nőtt megjegyzem, 2022-ben ez az összeg már 110 milliárd forintra emelkedett , a személyi juttatások, valamint a dologi kiadások tekintetében pedig elképesztő emelkedést mutatnak ezek a számok is. A dologi kiadások mértéke 2020-ban már majdnem elérte a 60 milliárd forintot, ami 2021-ben már meg is haladta azt, igaz, a tervezett 70 milliárdhoz képest ez alacsonyabb mértékben teljesült, de ne feledjük el, hogy egyébként ezt az iszonyatosan nagy mértékű pénzt a Covid-járvány hullámai után, a gazdaság nehézkes újraindítása idején tudta elszórni a médiahatóság, és hát, azért valljuk be, elsősorban propagandára, abban az évben, amikor azért láttuk, hogy családok százezrei kerültek nehéz helyzetbe, amikor vállalkozások kerültek nagyon komoly probléma kérdéskörébe, amikor nagyon sokan váltak munkanélkülivé, és hát akkor nem kifejezetten az ő segítségükre sietett a kormány, hanem sokkal inkább pumpálta a propagandaszervezetbe. Érdemes megemlíteni egyébként, hogy hasonlóan nehéz helyzetbe került az önkormányzati szektor is ugyanebben az időszakban, mégsem tapasztalhattak hasonló segítséget, mint amit az NMHH-nál megtapasztalhattak, sőt egyébként adott esetben elvonásokkal is sújtották az önkormányzatokat, gondoljunk csak arra, hogy akár a szolidaritási adó a duplájára emelkedhetett, vagy éppen az iparűzési adó jelentős mértékben elvonásra került az önkormányzatoktól. A személyi juttatások terén sem láthatunk túl nagy szigort, hiszen az alapnál a 20 milliárdot is meghaladta a kiadás mértéke, és még az előzetesen tervezett küszöböt is átlépték. A sajtóban is olvasható volt, hogy milyen jutalmakkal, illetve végkielégítésekkel szokás találkozni a közmédia szervezetében, így talán nem is nagyon csodálkozhatunk azon sem, hogy járvány ide, gazdasági válság oda, vannak szektorok, pontosabban vannak bizonyos emberek, akiknek azért nem nagyon kell, illetve kellett izgulni, illetve a jövőben sem nagyon kell a tekintetben izgulni, hogy hogyan oldják meg az anyagi mindennapjaikat. Ha pedig a jövő évre tervezett költségvetést nézzük, azt láthatjuk, hogy a közszolgálati hozzájárulás mértéke közel azonos marad, azonban egyes sorokon az emelkedő tendencia továbbra is megmarad, legalábbis az alap személyi kiadásai 10 százalékkal, 22 milliárdról 24 milliárd fölé nőnek, az NMHH személyi juttatásai pedig 11 milliárdról 13,5 milliárd forintra fognak emelkedni. Az MTVA, vagyis a televízió és a rádió, amelyek egyébként régebben azért jobb időt is láttak, hiszen 2010-ben 20-30 milliárd forintból sokkal hatékonyabban, sokkal pártatlanabbul, sokkal jobban elismert, sőt nemzetközi szinten elismert módon működtek, ma már látjuk, hogy hát az az összeg jövőre bizony-bizony 126 milliárd forintra fog emelkedni, amit önök az adófizetők pénzéből fognak odaadni ennek a szervezetnek. Nem nagyon érdekli önöket az sem, hogy miközben a költségvetés öt-hatszorosára nő az az összeg, amit ide fognak fordítani, addig a nézőszám pont az ellenkező irányba mozog, hiszen azért ma már elmondhatjuk, hogy sokkal kevesebben nézik a közszolgálati televíziónak mondott Fidesz-tévét tegyük hozzá, hogy nem véletlenül, hiszen egyszerűen, mondhatnánk, pártszócsővé silányították a magyar közmédiát. Szóval, egy olyan rendszerbe öntenek önök jövőre 126 milliárd forintot, amelyben, igen, Gréczy Zsolt azért igazat mondott abban, amelyben igenis ott vannak a hírhamisítások, az elvtelen lejárató riportok, és ahol a bíróság által is hírhamisítónak elítélt személy irányíthatja a munkát. Ez a szervezet a személyi kiadásokra több mint 24 milliárd forintot, dologi kiadásokra pedig több mint 68 milliárd forintot költhet majd a következő évben. Így már érthető az a sajtóhír is, amely szerint egyébként csak így mellesleg másfél millió forintot fizet a köztévé akár csak a sminkelésre, a fodrászatra vagy éppen ruházatra. Mindez joggal felháborítja, azt gondolom, az embereket, különösen egy olyan időszakban, amikor energiaválság köszönt Magyarországra, amikor már 40 százalék körüli összeggel kell többet fizetni az élelmiszerekért, amikor elértéktelenednek a fizetések, amikor a többszörösére emelkedik nagyon sok családnak a rezsije. Ilyen összegből fenntartani egy propagandamédiát akkor, amikor a kisvállalkozások, az önkormányzatok tíz-hússzorosra emelkedő energiaszámlákkal kell hogy szembesüljenek, azt gondolom, hogy bűn, és teljességgel elfogadhatatlan. Akkor, amikor postabezárásokkal kell szembesülniük az embereknek, akkor, amikor folyamatos megszorító intézkedések vannak érvényben, és akkor, amikor a szociális ellátásból az állam szinte kivonul, akkor 126 milliárd forintot költeni még egyszer mondom bűn és elfogadhatatlan. Úgyhogy azt gondolom, hogy nem árulok zsákbamacskát azzal, ha azt mondom, hogy az MSZP sem a zárszámadást, sem pedig a jövő évi költségvetést az NMHH tekintetében nem fogja támogatni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]] [[14.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Brenner Kolomannak képviselő úr a pulpitusról fogja mondani, a hangosítást ide kérem szépen , a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A XXI. században, a tudás és az információ évszázadában a média mint a negyedik hatalmi ág talán még a XX. századhoz képest is egyre jobban meghatározza a polgárok gondolkodását. Ez gyakorlatilag nemcsak a politikai véleményformálást befolyásolja, hanem minden egyéb részét az életünknek is. Én a jelenleg tárgyalt törvényjavaslat és a következő törvényjavaslat vitájához egységben szeretnék hozzászólni azzal, hogy ez a beszámoló és a következő költségvetési javaslat egy olyan hivatalról és egy olyan közszolgálatinak nevezett médiáról szól, amely az elmúlt 12 év fideszes egypárti túlhatalmának az egyik sarokkövét jelenti. Azt gondolom, ahhoz képest, amit mi gondolunk egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában arról, hogy hogyan kellene működnie a médiának, illetve hogy a hatalmi ágak szétválasztásának régi polgári elve igen, polgári és konzervatív elve szerint nem szabadna azt hagyni, hogy egy olyan Médiahatóság jöjjön létre, amely elnökének a kezében túlságosan sok hatalom koncentrálódik. Hiszen azért azt lássuk be, hogy ez a felügyeleti szerv a távközlési piacot, a frekvenciahasználatot és a közszolgálati médiának gyakorlatilag a mindennapi működését is szinte egy személyben az elnökön keresztül tudja befolyásolni, és egy olyan torz médiahelyzetet hozott létre az elmúlt 12 évben, ami a mi véleményünk szerint elfogadhatatlan egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában, ami a Jobbik számára mint felelős konzervatív erő számára mértékadó lenne. Én azt el tudom fogadni egyébként, hogy a befolyástól mentes média mint filozófiai fogalom egy nagyon érdekes kérdés. Tudom, itt vannak képviselőtársaim, például Nacsa képviselőtársam, aki el szokta mondani például a németországi közmédia helyzetét, amelyet én német anyanyelvű és nemzetiségű magyar polgárként nagyon jól ismerek, és egyetértek vele abban, hogy az sem jelent egy kiegyensúlyozott közszolgálati médiumot. No de, kedves képviselőtársaim, én azt gondolom, hogy nekünk nem a negatív példákhoz kellene igazítani a mi médiahelyzetünket, hanem egy optimálishoz kellene közelíteni a magyar médiahelyzetet, ami az elmúlt 32 évben nem volt így. Ezzel egyetértünk. Az viszont egyértelmű, hogy az elmúlt 12 évben a fideszes kétharmados egypárti túlhatalom nagyon torz médiahelyzetet hozott létre; ezt viszont szögezzük le. Én soha nem felejtem el azt a napot 2018 áprilisában, amikor az összes megyei napilap ugyanazzal az Orbán-fotóval és ugyanazzal a vezércikkel jelent meg, mintha csak az MSZMP KB lapjáról beszéltünk volna. Többek között a Kisalföld melynek soproni szerkesztősége volt az én első munkahelyem is így jelent meg. Szégyen és gyalázat, azt gondolom, hogy 32 évvel a rendszerváltoztatás után így jelennek meg a megyei napilapok. És a megyei napilapok nagyon fontos szerepet játszottak az adott régió lakosságának az informálódásában. (Szabó Sándor elfoglalja helyét a jegyzői székben.) Tessék megnézni, mi történt az elmúlt 12 évben az előfizetői létszámokkal! Tehát megvan a visszajelzés a magyar polgárok részéről, kedves fideszes képviselőtársaim. Egyre többen mondják le az előfizetésüket, még a Kisalföldnél is, ami pedig aztán emlékeztetnék rá a megyében gyakorlatilag egy egyeduralkodó lapnak számított, mára pedig egy olvashatatlan fideszes propagandalappá silányították önök az én első munkahelyemet. De arra is utalhatok, hogy már 2018-ban a politikai hatalom szempontjából rendkívül fontos választásokról mit írt az EBESZ jelentése. Akkor talán érthető, hogy mi a kritikám lényege. A közszolgálati műsorszolgáltatóról szól az EBESZ jelentése, amit szó szerint idézek: „A közszolgálati műsorszolgáltató az M1-en sugárzott tájékoztatásában részrehajlást tanúsított a kormánykoalíció és a kormány iránt mily meglepő! , amelyek a hírtudósítások 61 százalékát tették ki. E tudósításoknak több mint 90 százalékban pozitív volt a hangvétele, míg az ellenzékről szóló tájékoztatások esetében a hírek 82 százalékában negatív volt.” Tisztelt fideszes képviselőtársaim, ezek a számok. Ezek nem ideológiai viták, hanem ezek a számok. A közszolgálatinak csúfolt közmédia az ellenzéki politikusokról negatív híreket közöl, lejáratja őket, és önök április 3-áig nem is engedték be négy éven keresztül bocsánat, öt percre beengedték őket a közmédiába. Majd április 4-én, mit ad isten, elkezdték az ellenzéki pártokat meghívásokkal bombázni. Azért a cinikusságnak is van határa, tisztelt fideszes képviselőtársaim, de tényleg! Egyébként mi a Jobbik részéről felelős konzervatív erőként bemegyünk a közmédiába. A politikusaink rendszeresen bemennek a közmédiába, mert azt gondoljuk, nem engedhetjük meg magunknak azt, hogy a magyar társadalom egy jelentős részéhez ne vigyük el annak a hírét, hogy van tisztességes jobboldali alternatívája a fideszes egypárti túlhatalomnak. No de az, hogy ezekben a hírműsorokban persze nem csoda, hiszen egy elítélt hírhamisító vezeti az MTVA-t milyen típusú kérdéseket kapnak a mi politikusaink, az tényleg szégyen és gyalázat. S ha önök itt arcpirulás nélkül fel tudnak állni az Országgyűlés tiszteletreméltó falai között, és azt mondják, hogy ez egy kiegyensúlyozott közmédia, akkor ott valami hiba van a vevőkészülékükben; minden tisztelettel ezt kell hogy mondjam. Hadd utaljak még a Médiatanács tagjainak a megválasztására! Önök 2010 óta nem engedtek ellenzéki delegáltat a Médiatanácsba. Egyszínű a Médiatanács. Ilyen viszont a Földön nincs, Észak-Koreát kivéve! Hadd számoljak be olyan választási procedúráról, amelyben személyesen is érintett voltam, úgy is, mint a Médiatanács tagjait jelölő eseti bizottság ellenzéki alelnöke. Az összes ellenzéki frakció kompromisszumot tudott kötni abban, hogy az öt tagból a mi véleményünk szerint arányaiban tisztességesen két tagot kellene az ellenzéknek delegálnia. De a Fidesz nem engedte. Pedig mi még azt is megtettük ellenzéki részről ami nem volt egyszerű feladat, tekintve az ellenzéki frakciók ideológiai sokszínűségét , hogy egyetlenegy kiváló szakértőben meg tudtunk egyezni, de ezt sem támogatta a fideszes többség. Egyetlenegy tagot sem engedtek be önök a legutóbbi szavazáskor a Médiatanácsba. Ennyire félnek, de komolyan, hogy egyetlenegy tag is, aki esetleg rálátna bizonyos dokumentumokra, veszélyezteti az önök túlhatalmát?! Szégyen és gyalázat! Szégyen és gyalázat! És akkor ennek van folytatása. Nagyon érdekes egyébként, hogy milyen trükkökre, nem százakra, de legalábbis trükkökre készülnek önök a Médiatanács esetében. Karacs Mónikának, a Hírközlési Hatóság és a Médiatanács elnökének lejárt volna 2022 szeptemberében a mandátuma; emlékszünk rá. Biztos, ami zicher, jó előre lemondott az elnök asszony azért, hogy még az áprilisi választás előtt megint egy gyalázatos komédia keretében a fideszes kétharmad megválassza az utódját, ismét kilenc évre, biztos, ami biztos. Mert ki tudja, mi történik április 3-án?! [[Nacsa Lőrinc: Nyertünk.]] Ez az önök médiapolitikája, ez a cinikus hatalmi arrogancia és gőg, amely úgy trükközik minden eljárási szabállyal, hogy semmilyen teret nem hagy az ellenzéknek. Nézzük meg, hogy gyakorlatilag mi az, ami a Jobbik mint felelős konzervatív párt szerint azonnali lépésként fontos lenne ahhoz, hogy a magyar polgárok végre hozzájuthassanak a nekik járó európai uniós forrásokhoz. Hiszen teljesen egyértelmű ezt úgy is, mint az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének tagja, valamint a kulturális, oktatási és médiabizottságának tagja is megállapíthattuk , hogy minden jelentés szerint ez a médiahelyzet az egyik oka annak, hogy a magyar polgárok nem jutnak hozzá a nekik járó európai uniós forrásokhoz a fideszes kormány hibájából. Véleményünk szerint mik azok az azonnali lépések, amelyek ahhoz szükségesek, hogy gyors előrelépés legyen a magyar médiahelyzetben? [[14.20]] Először is a Médiatanács tagjai közé válasszanak azonnal legalább egy ellenzéki tagot! Ez szerintem egy olyan minimális feltétel, amellyel önök azt tudnák bizonyítani mind bel-, mind külföldön, hogy önökben megvan az önkorrekció szikrája is, de csak a szikrája, tényleg, hogy belátják, hogy ez így mégsem elegáns egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában, hogy 12 év alatt önök egyetlenegy ellenzéki képviselőt nem engedtek be a Médiatanácsba. Aztán az állami hirdetéseket azonnal fel kell függeszteni a médiában, mert az torzítja a médiaviszonyokat, torzítja teljes mértékben a médiaviszonyokat, és ez mindannyiunk közös adóforintjaiból származó közpénz, nem az önök pénze. Ez a magyar polgárok adójából befolyt pénz, és önöknek kutya kötelességük azt nem az önökhöz kötődő médiára fordítani. A KESMA-t és a Fidesz-közeli további médiavállalatokat azonnal át kell világítani egy kiegyensúlyozott versenyjogi szempontú vizsgálatban, amelyben megállapítják azt, hogy milyen torzító hatással járt az önök médiabirodalma. Ezenkívül és itt akkor ismét utalnék Nacsa képviselőtársamra rendkívül fontosnak tartjuk azt, hogy a gyermekek a lehető legkorábban találkozzanak akár az oktatásban, akár máshol a tudatos és kritikus médiafogyasztást megalapozó ismeretekkel. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Teljesen egyetértünk, képviselőtársam, nekünk is, mint felelős konzervatív pártnak, ugyanolyan fontos a család és a gyerek. Itt nagyon fontos az is, hogy az internetalapú kommunikáció szempontjából is a gyermekek számára egy olyan az oktatási rendszeren belül is gondolnám ezt a feladatot nevelést és oktatást beindítani, amely felkészíti a gyermekeket és a fiatal felnőtteket arra a brutális információtömegre, amelyet a XXI. században nap mint nap mindannyian valamilyen formában fel kell hogy dolgozzunk, és abból megfelelő következtetéseket kell levonnunk. Tehát a digitális médiakörnyezet kihívásaira a mi véleményünk szerint nagyon fontos lenne ennél sokkal többet fordítani az oktatási rendszeren belül is. Végezetül pedig a médiafelügyeleti rendszer hatásköreit újra kell gondolni. Hiszen például az, hogy egy-egy tartalom kimerítie a fake news fogalmát, ez egy nagyon érdekes kérdés, hiszen ez egy olyan kérdés, ahol ki ellenőrzi azt, aki megállapítja, hogy egy hír fake newse avagy sem. Ez egy érdekes filozófiai kérdés is. Itt az a mi javaslatunk, hogy inkább a bíróságokra kellene azt bízni, mert ott még létezik egyfajta ellensúlya a fideszes egypárti túlhatalomnak, hogy egy híradás tartalmilag mit merít ki, milyen tényállást merít ki. Összefoglalóan tehát azt javasoljuk, hogy ezeket a felsorolt lépéseket azonnal kezdje el a fideszes egypárti túlhatalom annak bizonyítására megtenni, hogy megvan önökben az önkorrekció képessége, mert a mi véleményünk szerint a XXI. században minden magyar polgárnak joga van a kiegyensúlyozott információhoz, mert csak ez biztosíthatja a magyar polgárok jólétét és szabadságát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk, most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Magyarországon nincs sajtószabadság. [[Nacsa Lőrinc: De van!]] A magyar sajtószabadságot, a Magyar Köztársaságot bár az lenne! , Magyarországot a szövetségesei nem ismerik el sajtószempontból szabad országnak. Az OECD kimondta a magyar választási jelentésében, hogy a média negatív módon befolyásolta a választáson való részvétel lehetőségét és a hírekhez való hozzájutás lehetőségét. Emiatt nem érkeznek meg az uniós pénzek, ezért hiányzik a magyar költségvetésből ez a pénz, hiányzik a vállalkozásoknak, hiányzik az önkormányzatoknak és hiányzik minden magyar embernek. Az önök állami televíziójának vezetője bíróság által kimondott hírhamisító [[Dr. Brenner Koloman: Így van!]] , és idézek egy riportert, aki valamikor végre ki tudott szabadulni a Magyar Televízió rabságából. Balogh Krisztinának hívják, ő nyilatkozta: „Olyan bélyeg lett a közmédiában dolgozni, mint amikor lecigányoznak. A kormány köreiben az egyik legígéretesebb fiatal roma értelmiségiként tartottak számon. Hatalmas csalódásként éltem meg, hogy az MTVA-nál töltött szűk három évben testközelben tapasztaltam meg, hogyan készül a politikai célú propaganda.” Nem akarta tovább viselni a stigmát, hogy hírhamisító. Jelenleg Ausztriában él felszolgálóként ez a bizonyos hölgy. Magyarországon nincsen sajtószabadság. Nem sajtószabadság az, ahol 130 milliárdot költenek megélhetési válság idején többek között egyperces hírműsorokra, ami a kormány fényezéséről és az ellenzék lejáratásáról szól. Nem sajtószabadság az, ahol a megyei lapokban ugyanazzal a címlappal jelennek meg a lapszámok. Ilyen még az MSZMP idején sem fordult elő, ott is ügyeltek arra, hogy legalább az MSZMP, a Hazafias Népfront vagy a kormány lapjának más legyen a címlapja. Önök még erre sem ügyelnek. Természetesen akkor sincsen sajtószabadság Magyarországon, amikor kifejezetten trollhadsereg dolgozik azon a Fidesz alkalmazásában vagy a Fidesz közeléből alkalmazásban azért, hogy ellenzéki politikusokat lejárasson, vagy ilyen típusú kommenttartalmakkal árassza el a magyar nyilvánosságot. Akkor sincsen sajtószabadság, amikor kifejezetten perekre utaznak, rágalmazásokra utaznak internetes portálok azért, hogy ellenzéki politikusokat megpróbáljanak lejáratni, hogy aztán a helyreigazítást lehet, hogy le sem közlik, egyébként a magyar jogállam nagyobb dicsőségére, és ez megmutatkozik abban, hogy Magyarország nem jut hozzá az uniós forrásokhoz. A Gyurcsány-kormány idején sajtószabadság volt Magyarországon. [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Ez a tény. Jöttek is az uniós pénzek, és Magyarországot minden szövetséges ország jogállamnak tekintette, ellentétben az Orbán-kormánnyal. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végeztem egy kis kísérletet, az a helyzet, hogy több mint tucatnyi sajtópert nyertem meg önök ellen olyan, a 2018-as kampányt illető rágalmazások és olyan hazug, teljesen valótlan állítások kapcsán, amelyek egyébként nemcsak engem, de a családtagjaimat is zaklatás formájában érték. [[Zaj, közbeszólások.]] Kamerával történő zaklatás, tehát nem feltétlenül Btk.-s, de azért szeretném rögzíteni azt, hogy bizony az én családtagjaim is ki voltak ennek téve. Megnyertem a pereket, az érintett egyébként nem a közmédia, hanem a kormányközeli médiumok kifizették mint katonatiszt a sérelemdíjat. Két problémát látok itt. Az egyik az, hogy ha nem is a közmédiát marasztalták el, a közmédia kritika nélkül átvette azokat a hazug állításokat, amelyekről bíróság mondta ki később, hogy nem igazak. Amikor keresem az egyébként bíróság által kimondott helyesbítési kötelezettség leképeződését vagy a lenyomatát, nagyon sokszor ezt nem találom meg az érintett portálokon. Most viszont rágoogle-iztam a hazug cikkekre, és sajnos az érintett hírportálokon ugyanúgy megtalálhatók, mint a bírósági eljárást megelőzően. Nagyon-nagyon durvának tartom mindezt. Akkor is kiállnék az ilyen jelenségekkel szemben, ha kormánypárti, fideszes vagy KDNP-s képviselőtársaimat érnék, és akkor is, ha az ő családtagjaikat zaklatják. [[Nacsa Lőrinc: Zsúrpubi!]] Minden esetben kiállok, minden egyes esetben kiállok, amikor közszereplő családtagjait akár egy határterületen zaklatják. Én ebben egyáltalán nem vagyok megengedő és toleráns, a magánélet szentsége, úgy gondolom, hogy egy rettenetesen fontos alapérték, amely ilyen esetben védendő, és kritika nélküli védelmet érdemel. A helyzet az, hogy ezt mi átéltük a nagypolitika szintjén is. Talán visszaemlékeznek arra, hogy a határkerítés átvágását imitáló csoportképek jelentek meg óriásplakátokon, ezek egyébként bejárták a teljes kormánypárti médiát. A helyzet az volt, hogy ha végigvizsgáljuk a parlamenti jegyzőkönyveket, akkor jobbikos képviselőtől nemhogy nem találnak olyat, hogy a határkerítést bárki átvágta, megszüntette volna, hanem inkább azt találják 2015-ből, nézzék csak meg az én felszólalásaimat szó szerint tudnám sajnos megismételni őket, annyira aktuálisak , hogy problémát jelent a migrációs válság. Akkor még olyan államtitkári válaszokat kaptunk, hogy migrációs válság márpedig Magyarországon nincsen. Ez még a röszkei incidens előtt hetekkel történt, aztán nyilván észrevette a Fidesz, hogy egy kiváló politikai terméket tud ebből kreálni, ügyesen felhasználta, egyébként ezt ismerjük el, hiszen az azt megelőző időszakban a Jobbik akkori támogatottsági adatai azért markánsan közelítették a kormánypártokét, és nyilván a migrációs tematika politikai felhasználását követően ez már nem így volt, ezt el kell ismerni. [[14.30]] Politikai célszerűséget szolgált ez a kampány. Hogy mennyire volt korrekt, az egy másik, történelemkönyvekre való fejezet része. De nagyon érdekel az, hogy kormánypárti képviselőtársaim hogy vélekednek azokról a portálokról, újságokról, amelyek kizárólag lejáratási céllal jöttek létre, tehát amelyek iparszerűen részei ennek a gépezetnek, átveszik ezeket az őrületeket, és adott esetben még bírósági ítéletekkel szemben is közvetítik a nyilvánosság felé. Itt van például annak a Sargentini-jelentésnek az esete, képviselőtársaim, amelyet én több mint kritikával szemlélek, nem tudok vele azonosulni, mégis megjelent az önök egyik hírportálján, mintha mi megtapsoltuk volna egy vidéki rendezvényen ezt a jelentést, vagy ünnepeltük volna. Természetesen ebből egy szó sem volt igaz. Utána bírósági szinten kimondták, hogy ez nem igaz, és ha rákeresünk ezekre a cikkekre, sajnálatos módon még mindig ott vannak, és a közmédia is előszeretettel beszámol a hasonló hírekről. Képviselőtársam többször mutogat a telefonjára. Egyetértek egy olyan szabályozással, amely minden közszereplő minden családtagját védi a hasonló jelenségektől. Nyújtsanak be egyet, szavamon foghat, itt most jegyzőkönyvbe kerül minden szó, amit elmondok. Ha az korrekt körülmények között és megfelelő kodifikációval kerül le az asztalra, én támogatni fogom, mert szerintem ez egy rettenetesen fontos dolog. Feltételezem, mindannyiunk mindenkiről elmondhatta ebben a Házban, hogy jót akar a hazájának, és nem vagyunk pofozógépek, nem vagyunk marionettbábuk sem, tehát nem kell mindent és főleg nem kell a családtagjainknak mindent eltűrni. Éppen ezért kérem az önök propagandamédiáját is arra, hogy ezeket a határokat próbálja meg végre tiszteletben tartani, mert az elmúlt években ez nem sikerült. Én nagyon ritkán kapok meghívást a közmédiába. A választás után sikerült engem is meghívni. Egyszer voltam az utóbbi években, ami azért a parlamenti pályafutásunkat, annak éveit figyelembe véve több mint komikus, és úgy éreztem magam, mint egy űrállomáson. Tehát láttam, hogy nagyjából hova megy el az a 120-130 milliárd forint. De válságidőszakban valóban vannak olyan költési módozatok, amelyek még szükségesek is lehetnek, de van három olyan terület, ahol egyszerűen nem értem, hogy a közmédia költségvetéséből miért nem jut. És persze beszéljünk arról, hogy a Médiatanácsban nincs ellenzéki tag, és ez egy skandalum. Ez önöknek is ugyanolyan rossz egyébként. Tehát ha kimennek az európai uniós diskurzustérbe, és ott ezt tudják felmutatni bizonyítványként, ez rettenetesen rossz hangulatú. Nem is értem önöket, hiszen nem működik Magyarországon minden demokratikus intézmény megfelelő demokráciaszint mellett, tehát demokráciadeficit mutatható ki, de itt legalább el tudnák bábozni azt, hogy ez létezik, és mégsem teszik meg. De van három olyan terület, ahova ebből a költségvetésből sokkal több kellene hogy jusson. Az egyik a gyermekek jogainak védelme. Örülök, hogy itt a Házban azért van egy alapfokú egyetértés közöttünk abban, hogy a sérülékeny csoportok közül a gyermekvédelem, a gyermekek jogainak védelme mindenekelőtt kell hogy álljon. De ennek ugyanakkor vannak kiterjesztő értelmezéssel megállapított részei, mint például a pénzügyi tudatosságra való nevelés, mint a fogyasztóvédelmi alapfokú ismeretek elsajátítása. Képviselőtársaim! Önök kipróbálták éveken keresztül követeltem, 2010-14 között , hogy ez bekerül így érintőlegesen az alapfokú oktatásba, mondjuk, a középiskola valamelyik kiegészítő foglalkozása vagy óra szintjén, hogy ez mennyire elég. Azt látjuk, hogy nem elégséges. Ha van egy ilyen költségvetésű közmédia, miért nem csinál országos méretű, mérhető kampányokat erre? A fogyasztóvédelem területén van egy másik nagyon sérülékeny csoport, az idősek és a megtévesztések áldozataiként nagyon sokszor megjelenő szépkorú honfitársaink köre. Egyértelmű, hogy itt is sokkal többet kellene tenni. Ha a közmédia, mondjuk, a fogyasztói csoportok, az árubemutatók, termékbemutatók kapcsán megtette volna azt, ami a kötelessége, tudom, tudom, de nem volt elég a próbálkozás, lássuk be, hiszen nagyon sokan lettek áldozatai ezeknek, ha a közmédia megtette volna, amit kell, akkor vélhetően sokkal kisebb kár érte volna az érintett csoportokat. Azért nem értem önöket, mert az önök által többségileg megszavazott Alaptörvény is előírja ezeknek a sérülékeny társadalmi csoportoknak a védelmét. Ha önök ezt egy törvénybe és a legmagasabb szintre, a jogforrási hierarchia legmagasabb szintjére tudták leszögezni és csoportosítani, akkor miért nem viselkednek ennek megfelelően? Zárásként pedig egy teljesen logikus kérdésem lenne. Ha működik tisztességes közmédia Magyarországon, ez a vita most hogyhogy nem szerepel a közmédia egyetlen csatornáján sem? Hát, több van nekik, bőven van hely, bőven van terület, bőven van költségvetés. A nemzet templomában lefolytatott minőségi viták vagy kevésbé minőségiek, ezt a választópolgár ítéli meg négy-, illetve ötévente, miért nem láthatóak a széles közönség számára? Hogy lehet egyáltalán közszolgálatiságról beszélni és közmédiáról, hogyha a közre tartozó legfontosabb kérdések legmagasabb szinten történő megvitatását az állampolgár a saját televíziókészülékén keresztül nem követheti? Kérem, gondolkozzanak el ezen. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces hozzászólások következnek. Megadom a szót Bodó Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A világért sem szeretnék cinikus lenni, hiszen ez alapból is távol áll tőlem, de úgy tűnik, hogy a ’21. évi egységes költségvetés végrehajtásáról szóló előterjesztéssel olyan óriási problémák nemigen vannak. Abból következtetek erre, hogy az önök hozzászólása teljes egészében politikai indíttatású, a „költségvetés” szó esetenként el sem hangzik a gondolatok között. Tehát a napirenddel kapcsolatos, az előterjesztéssel kapcsolatos észrevételek nem a tárgykört érintik szűkebben. Bővebben viszont értem is, valamilyen szinten ilyen világot élünk, hogy minden politikai családnak van egy küldetése, és szívesen állást foglal néhány markáns dologban, amit tud közvetíteni a választók felé, és az egyik nyilván ilyen, hogy a sajtóval, a médiával kapcsolatosan, ha csak elhangzik ez a szó, mit lehet elmondani. Tehát ezt a parlamenti demokrácia szabályai között én akár még el is fogadom. Van viszont két konkrét dolog, amire reagálnom kell. Az egyik, hogy ellenzéki politikusok nem kapnak meghívást a közmédiába mondja az egyik ellenzéki képviselő. Majd a másik azt mondja, hogy ő kapott meghívást. Tehát akkor ezt tisztázni kell. [[Z. Kárpát Dániel: A választás után, képviselőtársam!]] Az, hogy milyen mértékben, milyen arányban… tehát akkor fogalmazzunk pontosan. Illetve az MTVA-tól nyilvánosan megjelent, hogy jó néhány alkalommal ők meghívják önöket, csak nem fogadják el a meghívást. [[Dr. Brenner Koloman: Április 3-a után, képviselőtársam, április 3-a után!]] Természetesen ez megint csak egy politikai indíttatás, de akkor fogalmazzunk pontosan. [[Dr. Brenner Koloman: Én korrekt módon fogalmaztam, ne csúsztasson! Nacsa Lőrinc: Azt mondtad, hogy soha!]] A másik pedig a sajtószabadság kérdése, amit tényleg emlegetnek. Azt gondolom, hogy a sajtószabadságról beszélni abban a vonatkozásban, hogy egy ellenzéki képviselő, egy ellenzéki politikus bemegy egy szerkesztőségbe, és ott fizikailag számonkér egy újságírót, hogy ugyan mégis mit merészelsz, azt gondolom, ettől nincs lejjebb. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kétpercesre megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én számokkal is készültem. Az elmúlt időszakban 4 ezer ellenzéki meghívással élt a közmédia – négyezer! [[Dr. Brenner Koloman: Április 4-étől!]] Ebből körülbelül száz alkalommal fogadták el ellenzéki képviselők a meghívást. Mondok specifikusan DK-sat is: a DK-nak 500 meghívás ment el a közmédiába [[Gréczy Zsolt: Mikor?]] , 500 az elmúlt időszakban. 498-ra nem is válaszoltak, nem is vették a fáradságot arra, hogy köszönjük, nem tudunk menni, vagy köszönjük, megyünk. Ilyen fényben nézze mindenki Gréczy Zsolt szavait! Nem is válaszoltak a meghívásokra. Pénzügyi tudatosság egyetértek, képviselő úr. Ezért is egyébként nyitott kapukat dönget. A következő napirendi pontnál szerettem volna elmondani: pont a napokban kötött az NMHH, a Nemzeti Bank és az ORFK egy olyan szövetséget, hogy a digitális pénzügyi tudatosságot erősítsék a fiatalokban. Az ORFK úgy kerül bele, hogy digitális pénzügyi csalók is vannak az interneten, akik bankszámlaadatokra, bankkártyaadatokra vadásznak. Pont ebben teljesen igaza van. Ha megnézi a Varga Mihály miniszter úr által elindított „Pénz7” nevezetű programot, akkor látni fogja azt, hogy ebben mi is előre szeretnénk lépni, és az új NAT is jobban tartalmazza a pénzügyi tudatosság oktatását, mint azt az előző tartalmazza. Ebben teljesen egyetértünk. A családtagok vegzálásában is teljesen egyetértünk. Nem tudom már, elnökségi ülésen hallotta azt a nevet, hogy zsúrpubi. Ha hallotta, akkor ott is érdemes körülnézni, ezt csak a figyelmébe ajánlom. Gréczy Zsoltnak: nehogy véletlenül rossz színben tüntessen fel egy szervezetet, az OECD nem volt itt a választásokon, az EBESZ viszont itt volt. Az OECD gazdasági szervezet. Az EBESZ viszont a következőt írta a honlapján a választásokról: mindent szabályosnak talált a választás megszervezésével és lebonyolításával kapcsolatban az EBESZ, és kijelentették, hogy demokratikus választás volt, megfelelő jogi körülmények között. 312 megfigyelő, delegált mondta ezt. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Kétpercesre a szót megadom Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon! [[14.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor idézzük az EBESZ-jelentést: „Nem voltak kiegyenlítettek az erőviszonyok a választáson.” ha már… A másik: a Demokratikus Koalíciót nem hívják az állami televízióba. [[Nacsa Lőrinc: De!]] Április 3-a után érkeznek meghívások. De például az egyéni képviselőjelöltek egyetlenegy meghívást nem kaptak a választási kampányban, a 106 egyéni képviselőjelölt, aki indult ellenzéki színekben, egy sem. [[Nacsa Lőrinc: 500 meghívás volt!]] Mondom, egy sem. Olyan esetben próbálták évekkel ezelőtt meghívni az ellenzéki képviselőket az állami médiába, hogy ne arról beszéljen, amiről, mondjuk, sajtótájékoztatót tartott, hanem mit mondott a másik párt róla meg egyebek. Akkor lesz szabad sajtó Magyarországon, ha a Kossuth rádió pénteki autodaféján egyszer valaki megkérdezi Orbán Viktortól, hogy miért vesszük ötszörös áron az orosz gázt, mint az egész világ. Akkor lesz sajtószabadság Magyarországon, amikor Orbán Viktor, mondjuk, interjút ad az RTL Klubnak. [[Nacsa Lőrinc: Három és fél órán keresztül kérdezték.]] Akkor lesz sajtószabadság Magyarországon, amikor három nap után megtudjuk, hogy Palkovics László most lemondott, vagy nem mondott le. Három napja a magyar kormány egyik tagjáról nem tudjuk, hogy vane még, vagy nincs. Nincs hivatalos magyarázat. Ez milyen sajtószabadság? Senki nem kérdezi meg a Fidesz sajtójában, hogy a Hír TV elment, és áll a Karmelita kolostor előtt egy kamerával három napja, mert meg akarja tudni, hogy Palkovics Lászlónak mi lett a sora? Akkor lesz sajtószabadság Magyarországon. Addig nincsen sajtószabadság Magyarországon, amíg az állami televízió nem tesz fel kérdéseket a mindenkori kormánytagoknak és a mindenkori miniszterelnöknek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt… [[Dr. Szűcs Lajos feláll.]] Látom, hozzá kíván szólni. Parancsoljon, képviselő úr!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Igazából egy furcsa sztori, az NMHH mindenkori költségvetése és zárszámadása, hiszen az NMHH nem jogképes, és azért, hogy mégis ezt a hibát ki lehessen küszöbölni, a Költségvetési Bizottság nyújtja be ezt a törvényjavaslatot. Így hát én nem is szeretnék beleszólni a vita közben elhangzott dolgokba, hiszen ezek elsősorban tartalmi jellegű mondatok voltak, a költségvetés zárszámadása pedig egy formai történet, arról szól, hogy a 2021-es évben arra költötte el az NMHH a költségvetését, amire a törvényi felhatalmazást kapta. Ezzel kapcsolatban nem is érkeztek kritikai észrevételek. Éppen ezért azt javaslom, hogy a következőkben a bizottságok is foglalkozzanak ezzel, és utána fogadja el a parlament. Ráadásul többször elhangzott az is, hogy jövő kedden a kulturális ügyekkel foglalkozó bizottság pedig a tartalmi kérdésekkel fog foglalkozni, ott állnak az NMHH képviselői ennek elébe. Úgyhogy köszönöm a szót, elnök úr. És állva is maradok. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm az előterjesztőnek. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Aki akar, az húzzon bele, mert már nem sok idő van. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2023. évi egységes költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Költségvetési Bizottság által benyújtott előterjesztés T/1698. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Költségvetési Bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Jó, hogy állva maradt képviselő úr. Parancsoljon!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Ahogyan azt elmondtam, ez egy furcsa sztori, hiszen a Költségvetési Bizottság vette kezelésébe ezt a törvényjavaslatot, immár nem először, évek óta. Így az a furcsa helyzet is előadódhatna, hogy nem én állok itt mint előterjesztő, hanem, mondjuk, a Költségvetési Bizottság MSZP-s elnöke vagy bármelyik tagja, aki az ellenzék soraiból van. De természetesen tudjuk, hogy ezt nem nagyon szívesen viselnék el, éppen ezért elsősorban azt szeretném önöknek elmondani, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság kiadásait a saját bevételeiből és a központi költségvetés hozzájárulásából kell fedeznie. Törvényi előírás szerint a hatóság egységes költségvetése egyaránt tartalmazza az NMHH, az NMHH Médiatanácsa és a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetését. Az NMHH elnöke a törvényben előírt határidőn belül küldte meg a törvényjavaslat tervezetét az indokolással együtt, amit a Költségvetési Bizottság október 24-ei ülésén tárgyalt meg. És megint csak el kell mondanom, igen furcsa dolog az, hogy csak a benyújtásról kellett döntenünk, de mégis 11 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében és tartózkodás nélkül nyújtotta be az Országgyűlésnek. Az NMHH költségvetésének kiadási és bevételi főösszege 2023-ban várhatóan 58,6 milliárd forint lesz. Ezen belül pedig négy nagy csoportról beszélhetünk. A kiadási főösszegben megjelennek az NMHH működéséhez kapcsolódó költségek, a személyi költségek, illetve dologi kiadások, amelyek 27,8 milliárd forintos előirányzatot tartalmaznak 2023-ban. Az egyéb működési célú kiadásokban benne foglaltatik az NMHH részére nyújtandó 10 milliárd forintos tétel, amely a műsorszórási költségek finanszírozására megy. A beruházás pedig 4,9 milliárd forint; elsősorban informatikai jellegű beruházásokról beszélünk. A második pillér a Médiatanács költségvetése. Összegszerűségében 621 millió forint, amely tartalmazza a Médiatanács személyi juttatásait, járulékait, szakértői díjakat, eszközbeszerzéseket, a társszabályozási együttműködésre fordítandó összegeket. A harmadik elem a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, 1,3 milliárd forint bevételi és kiadási főösszeggel. Ezen összegek alapvetően az MTVA-t illetik majd, és médiaszolgáltatási és frekvenciapályázati díjak kötbérbírság, óvadékösszeg szerepel ezen tételek között. A legnagyobb tétel az MTVA önálló költségvetése. Itt a költségvetés bevételei 121 milliárd forintot érnek el. Az MTVA pedig 5,5 milliárd forint kereskedelmi bevétellel is számol. Így jön ki a végösszeg, a 126,6 milliárd forint. A kiadások között 8,7 milliárd forintot az alap továbbad a törvényben felsorolt szervek működésére, illetve pályázatok útján oszt ki. Röviden ezek a 2023-as költségvetés fő számai. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Az elmondottak alapján megállapítható, hogy a benyújtott törvényjavaslat megalapozott, és a csatolt indokolásokkal együtt megfelelően részletesen tartalmazza a költségvetés tervezetét. Ezért kérem az Országgyűlést, hogy tárgyalja meg, utána pedig lehetőség szerint fogadja el. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm az előadónak. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bodó Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja az NMHH 2023. évi költségvetés-tervezetét, és alkalmasnak tartja az általános és a részletes vitára is. Ahogy az előző vitában is elmondtam, ha ezzel kapcsolatosan konkrét kérdés merül fel a képviselőtársaim részéről, akkor annak feltételére a jövő keddi kulturális bizottsági ülésen mindenképpen lesz lehetőség, hiszen ahogy talán az előző napirend kapcsán is említettem, a médiahatóság elnöke, illetve munkatársai jelen lesznek. Az előző napirend kapcsán is azt tapasztaltuk, hogy egy szigorúan költségvetési vitában bizony megjelennek a politikai gondolatok is, és talán a költségvetésről esik a legkevesebb szó. Elképzelhető, hogy ez ennek a napirendnek a kapcsán is így lesz, bár ne legyen. Az azért teljesen egyértelmű, hogy az NMHH elnöke a törvényben rögzített szeptember 15-ei határidőig előkészítette, és az Országgyűlés részére megküldte a 2023. évi egységes költségvetésitörvény-javaslatot, és lényegében ez a napirend legfontosabb üzenete, illetve ennek tartalma. Ahogy már az előző vitában is elmondtam, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság önálló szabályozó szervként működik, működését saját bevételeiből és költségvetési hozzájárulásból kell fedeznie. A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény értelmében a hatóság egységes költségvetése egyaránt tartalmazza a négy fő fejezetet, az NMHH, a Médiatanács, a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetését. [[14.50]] Az NMHH alaptevékenységi bevételét a frekvencia használatáért, az azonosítók lekötéséért és használatáért fizetett díjak, a felügyeleti díj, az eljárási díjak, valamint a beszedett bírságok képezik. A várható bevételi főösszeg 2023-ban 58,6 milliárd forint lesz. Ezzel egyező a kiadási főösszeg. Ebben az összegben jelentős arányt képviselnek a személyi juttatások és az ehhez kapcsolódó, a munkaadókat terhelő 2 milliárd forint összegű járulékok és a szociális hozzájárulási adó. A beruházási kiadások 4,9 milliárd forintos tervezett összegében jelentős részt képviselnek a mérőszolgáltatás zökkenőmentes folyamatát biztosító, valamint az informatika területét érintő beruházások. A Médiatanács költségvetésére áttérve, a közvetlen működési költségek fedezetére 274 millió forint használható, ez magában foglalja az öttagú Médiatanács személyi juttatásait, járulékait, a szakmai működésüket segítő szakértői keretek, az eszközbeszerzések, valamint a társhatósági működésre tervezett támogatási összegek fedezetét. A Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok bevételi és kiadási főösszege egyaránt 1,3 milliárd forint. Az MTVA költségvetése pénzforgalmi szemléletben a bevételi és a kiadási oldalon összesen 126,6 milliárd forintot tartalmaz. Ezek a legfontosabb adatok tehát. Mindezek alapján, ahogy a felszólalásom elején is említettem, a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és erre kérem önöket is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az NMHH 2023. évi tervezett költségvetése biztosítja, hogy a Médiahatóság jövőre is magas színvonalú munkát végezzen, valamint továbbra is folytassa a korábban már említett megkezdett projektjeit. Annak érdekében, hogy a hatóság a jogszabályokban meghatározott feladatát teljeskörűen és magas színvonalon el tudja látni, 2021-ben szerződést kötött az Antenna Hungária Zrt.-vel az adatok végleges hozzáférhetetlenné tételének biztosítása, végfelhasználói támogatás nyújtása, az alkalmazás üzemeltetéséhez kapcsolódó ügyfélszolgálati feladatok ellátása és az alkalmazás használatához szükséges adattörlő címkék és címkeadatok biztosítása tárgyban. Az NMHH kiadásaiba bele kell építeni a megemelkedett energiaköltségeket is, melyeket nemcsak a háborús és szankciós energiaválság, hanem az új EMC mérőkamra és szerverközpont többletenergia-felhasználása is indokol. A következő években tovább folytatódnak a mérésügyi és informatikai fejlesztések is. Az NMHH a 2023. évben is folytatni kívánja sikeres és közérdekű programjait, mint az NMHH hotline jogsegélyszolgálatát, valamint a különböző gyermekvédelmi, digitális tudatosságot, médiatudatosságot erősítő programjait. Meg kell említeni az NMHH Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal tevékenységét is. Ezt a fontos feladatot is a médiahatóság fogja össze és koordinálja annak érdekében, hogy a gyermekvédelem online térben való megjelenése is kifejezetten kellő erőt és hangsúlyt kapjon. Ennek a szakmai munkacsoportnak a szakmai eredménye a konkrét kormányzati döntések meghozatalát is segíti a digitális gyermekvédelem témakörében. A digitalizáció terjedésével és az online tér egyre inkább elterjedésével a médiahatóság előtt is egyre több új kihívás áll. A közösségi média óriásaival szemben fontos minél hatékonyabban érvényesíteni a felhasználók és a gyermekek érdekeit és személyiségi jogait. Ezt a területet ma még kevésbé tudják hatékonyan szabályozni az államok, további vitákra és további eszmecserékre van szükség, de ha valahol, akkor ezen a téren értelme lehet a közös európai fellépésnek és a szoros médiahatósági együttműködésnek. Összességében elmondható, hogy az NMHH és a Médiatanács 2023. évi költségvetése megalapozott és indokolt, számos rendkívül fontos projektet folytat és bővít, így a KDNP-frakció támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom kétpercesre a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az NMHH jövő évi költségvetését a Demokratikus Koalíció nem támogatja. Ezt már csak azért sem tehetjük, mert úgy gondoljuk, hogy a családok és a gyermekeink védelme, a jogbiztonság és a digitális biztonság kiterjed a sajtószabadság egészére, és miután a sajtószabadság nem érvényesül ma Magyarországon, így az abban a rendszerben létező hatóságot, amelyik eltiporja a sajtószabadságot, és emiatt lehetetlenné teszi az uniós költségvetési pénzek Magyarországra érkezését, a Demokratikus Koalíció nem tudja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt. [[Jelzésre:]] Az előterjesztő nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! Még 1 óra 6 percük van 16 óráig benyújtani a módosító javaslatokat. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. A napirend utáni felszólalásra jelentkezettek nem tartózkodnak a teremben, tehát a szót nem tudom megadni nekik. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2022. november 21-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Köszönöm mindenkinek, aki technikailag segített lebonyolítani, hogy ez az ülés is zökkenőmentesen, sikerrel érjen véget. Köszönöm szépen mindenkinek a munkáját.