Jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim. Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. Az Országgyűlés nyári második rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gúr Nándor és Szűcs Lajos jegyző urak lesznek segítségemre. Most a napirend előtti felszólalások következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője: „A 2016-os költségvetés súlyosbítja a munkából élők szegénységét” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A mai napon szavazunk a 2016. évi költségvetésről, amit önök az adócsökkentés és a családokat támogató költségvetésnek neveznek. Mi ezzel szemben azt állítjuk, hogy ez a költségvetés bebetonozza a Fidesz-KDNP elhibázott, az emberek életét hosszú távra megnyomorító társadalom- és gazdaságpolitikáját. Önök nem figyelnek oda a világban zajló folyamatokra, de legalábbis nem tudják azokat helyesen értékelni. Az elmúlt évek során minden a gazdagok felé billent el. Hiába van gazdasági növekedés, ha az embereknek, a vállalkozások döntő részének abból semmi haszna, ha a nyereséget a felső 1-5 százalék fölözi le. A világ és az egyes társadalmak szétszakadtak kevés gazdagra és a szegények gyorsan növekvő táborára. A társadalom szétszakadása pedig nemcsak igazságtalan társadalmat jelent, ahogy Orbán Viktor a minap elismerte, hanem már rövid távon is a gazdasági fejlődés gátjává válik. Éppen ezért ma a különbségek csökkentése a legfontosabb, de ennek első számú eszköze a progresszív jövedelemadó, illetve a tőkejövedelmek magasabb megadóztatása. Ebből az önök politikájában semmi sem látszik. Önök azt kommunikálják, hogy az szja 1 százalékos csökkentése 120 milliárd forintot hagy az embereknél, a kétgyermekes családok adókedvezménye jelentős mértékben segít a családoknak, míg a sertéshús áfájának 27 százalékról 5 százalékra való csökkentése mindenkinek jó lesz. Ha jobban megnézzük a számokat, akkor kiderül, hogy mindössze a GDP 0,5 százalékával csökkentik az adókat, és ezt nevezik önök az adócsökkentés költségvetésének. A régebbi kereskedelmi jogban ezt hívták szédelgő feldicsérésnek, és három évig terjedő fogházat lehetett érte kapni. Szerintem az önök propagandája kimeríti ezt a tényállást. Ráadásul, és ez még súlyosabb, önök az átlag mögé rejtik a valóságot. Az szja 1 százalékos csökkentése növeli a szakadékot az alacsony jövedelműek és a magasabb jövedelműek között. Már sokszor elmondtuk, hogy aki 1 millió forintot keres, annak havi 10 ezer forinttal, míg aki 100 ezer forintot keres, annak csak havi ezer forinttal nő majd a keresete. Be kellene végre látniuk, hogy az alacsonyabb jövedelműeken kellene segíteni. Hiszen a dolgozói szegénység komoly problémává vált Magyarországon. Közel 2 millió ember a létminimum alatt keres, és nagyságrendileg 4 millió állampolgár a létminimum alatti jövedelemből él. További millióknak problémát jelent a hónapról hónapra való tisztes megélhetés. A családok helyzetén egy gyermek után, de csak a második gyermekig havi 2500 forinttal akarnak segíteni, miközben 2008 óta nem emelték a családi pótlékot és a gyest. Inkább ezeket kellett volna legalább 25 százalékkal megemelni. A sertéshús áfájához pedig annyit, hogy ez túl kevés. Az 5 százalékos áfát minimum az összes alapvető élelmiszerre ki kellett volna terjeszteni. Azt is az önök fejére olvashatnám, hogy az egészségügyet, az oktatást, a szociális szférát lélegeztetőgépen hagyják. De sajnos hiába mondjuk, olyan, mintha a falnak beszélnénk. Önök a gyorsan összegyűjtött vagyonból a kapcsolataik révén igénybe veszik a privát egészségügyet, a privát oktatást, és tényleg azt hiszik, hogy ami az önök családjának jó, az az országnak is jó. Bezzeg, ami önöknek fontos, arra elegendő pénz jut 2016-ban is. Ilyen Paks 133 milliárdja, a Liget-projekt múzeumi negyede, a több tízmilliárdnyi állami és kormányzati kommunikáció, a méregdrága és felesleges autópályák vagy például a debreceni repülőtér. De a nemzeti parkok támogatására vagy az egészségkárosító szálló por csökkentésére alig, míg a környezeti kármentesítésre egyáltalán nem jut pénz. Az LMP felelős, de radikális költségvetési átrendezést javasolt. Javaslataink egyetlen forinttal sem emelték volna a költségvetési hiányt, hitelfelvételt nem igényeltek volna. Összesen 73 módosító javaslatunkkal több mint 1600 milliárd forint átcsoportosítását javasoltuk úgy, hogy a munkából élőket, a valódi munkát keresőket segítettük volna. Ez szolgálta volna azt a célt, amit korábban a Fidesz is kitűzött, de teljesen elfelejtett: hogy tisztességes munkából tisztességesen meg lehessen élni. Csak ezen alapulhat egy fenntartható társadalom és fenntartható gazdaság. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Czomba Sándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm, hogy ezt a fontos témát újra idehozta a parlament elé, és tudunk néhány fontos, nemcsak számadatot, hanem tényt is elmondani az elmúlt időszak, az elmúlt évek bérpolitikájáról és foglalkoztatáspolitikájáról is.Valóban, ahogy ön is említette, a jövő évi költségvetésben jelentős adókedvezmények szerepelnek, ami konkrétan a magyar családok, illetve a magyar emberek zsebében marad majd. Ahogy ön is említette, 16-ról 15 százalékra csökken a személyi jövedelemadó, az 120 milliárd forintot jelent az embereknek, a sertés tőkehús áfája 25 milliárd forintot, a kétgyermekes családok adókedvezménye 15 milliárd forintot, a korábbi adókedvezmények igénybevétele a családi adórendszer intézménye kapcsán 240 milliárd forintot hagy évente a gyermeket vállaló családoknál. Azt gondolom, hogy ez igen jelentős összeg. Bevezetésre kerül a gyed extra, ami a munka és a gyermekvállalás közti összhang megteremtésével segíti a családokat. Emellett 2016-ban 138 milliárd forintot hagy a kormány a munkaerőpiac szempontjából hátrányos helyzetben lévőt alkalmazó vállalkozóknál a munkahelyvédelmi akcióterv kapcsán. Ezek mind-mind olyan jelentős források, amelyek, azt gondolom, jelentősen fogják segíteni az életkörülményeket. De amit mondott itt, és érdemes egyet talán hátralépni, hogy vajon a bérek kapcsán azok a különbségek, amelyek a magyar rendszerben megvannak, mennyire magyar specialitások és mennyire jellemzők általában. Vajon a lengyeleknél, a cseheknél, a románoknál, a szlovákoknál… - mert szerintem itt érdemes vizsgálódnunk, hiszen a nyugat-európai bérekhez képest valóban azt tudjuk mondani, hogy jelentős az elmaradásunk, és valószínűleg a következő években is jelentős lesz, de azt kell vizsgálnunk, hogy ebben a tekintetben hogyan állunk. És ha ezt vizsgáljuk, akkor már egészen más képet kapunk. Hiszen ezekben az országokban hasonló tendenciák és hasonló eltérések mutatkoznak. De talán itt, a Parlament falai között nem hangzott még el, s elnézést, hogy kora reggel számadatokkal terhelem a jelenlévőket és azokat, akik képesek ilyen korán bennünket hallgatni, de nagyon fontos, azt gondolom, hogy jelezzük, 2014-ben a bruttó keresetek 10. decilisének értéke, tehát ez a felső 10 százalék, hogy egyszerűen fogalmazzak, 616 ezer forint volt. Ezzel szemben a 9. decilisé alig többmint a fele, 350 ezer forint. A 10. decilis tehát valóban kiugró mértékű, de a 9. és nyilván innen lefelé a 8., a 7. s a többi: a 8. 283 ezer, a 7. pedig 234 ezer forint. Tehát amit ön most állít, hogy a különbségek nőnek, az olló tágul, azt ezek a számok gyakorlatilag egyáltalán nem támasztják alá.Nyilván nagyon lényeges kérdés az, hogy mi történik a minimálbérrel, a garantált bérminimummal, hiszen ennek tolóhatása van a későbbiekben fölfelé az összes többi kereseti rétegre. Ezért is fontos, ezért tartottuk fontosnak az elmúlt években is, hogy megállapodjunk a munkáltatókkal és a munkavállalókkal a bérnövekményben. Folyamatosan nőnek a bérek. Ha 2010 és 2014 között vizsgálódunk, akkor a minimálbérek gyakorlatilag több mint 40 százalékkal növekedtek, igaz, hogy bruttóban, ennek a nettó növekménye ennél kisebb. De ha megfigyeljük a legutolsó KSH-adatokat, egyértelműen látszik, hogy mivel alacsonyan van az infláció, és jól sikerült beállítanunk ezzel a 3-4 százalék körüli keresetnövekedést a megállapodás kapcsán, azt látjuk, hogy nem csökken a foglalkoztatás, ez egy nagyon lényeges kérdés, sőt nő. Teljesítmény van a növekedés mögött, tehát a bérek úgy tudnak nőni, hogy nem hitelből növekszik, hanem teljesítményből, munkából szerzett teljesítményből. Ez is egy nagyon lényeges kérdés. [[9.10]] És ugye, a létminimum és a minimálbér viszonyában is azt látjuk, hogy míg 2011 környékén ez az arány 70 százalék körül volt, ez most 79 százalék. Tehát arra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy a tendencia folyamatosan javul. Nyilván szeretnénk azt, hogyha minél előbb sikerülne elérni a létminimum környéki állapotot, de szeretném fölhívni a figyelmet, hogy ahhoz egy egyszeri 30 százalékos növekedésre lenne jelen pillanatban szükség, ami meggyőződésünk szerint a munkahelyek ezreit veszélyeztetné a versenyszférában, ezért a következő években is szándékaink szerint növeljük a béreket, de olyan mértékben, ahogy azt a gazdaság és a gazdaság teljesítőképessége lehetővé teszi. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az MSZP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás képviselő úr: „A valóságról” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány a múlt heti, a kerítésépítésről szóló bejelentésével világossá tette, hogy kudarcot vallott, bebizonyította, hogy képtelen megvédeni Magyarország és Európa közös határát, Magyarország déli határszakaszát. Ha már a kerítésépítés bejelentéséről van szó, tisztelt képviselőtársaim, azért a magyar kormány megalapozott döntéseit mi sem mutatja jobban, mint hogy két héttel ezelőtt a Fidesz frakcióvezetője és a Honvédelmi és rendészeti bizottság elnöke, Rogán és Kósa urak nyilvánvalóan és egyértelműen cáfolták [[Dr. Rétvári Bence: Akkor úgy is volt!]] , hogy a magyar kormány kerítésépítésben gondolkozik. Majd eltelt egy hét, és a parlament itteni plenáris ülésén úgy vitattuk végig a két képviselő által benyújtott törvényjavaslatot 9 órától körülbelül 11 óráig, hogy vagy fogalma nem volt Kósa Lajosnak és Rogán Antalnak arról, hogy a kormány mit fog délben bejelenteni, vagy - nem tudok máshogy fogalmazni - végighazudozták ezt az általános vitát is. Ugyanis egyetlenegy szó nem esett a parlament plenáris ülésén arról, hogy egy órával később a magyar kormány mit fog bejelenteni. [[Dr. Répássy Róbert közbeszól.]] Elnézve az arcukat, sajnos inkább az az érzésünk, hogy fogalmuk nem volt róla, hogy Orbán Viktor és a magyar kormány egy órával később mit fog bejelenteni. Sőt, ami a mi véleményünk - és ettől nem tudnak minket eltántorítani -, nemhogy nem volt képes a magyar kormány megvédeni Európa és Magyarország határait, hanem szándékosan asszisztált ahhoz a folyamathoz, ami az elmúlt öt-hat hónapban Magyarországon történt. Önök közel 60 ezer embert engedtek át úgy ezen az országon, hogy a rendészeti szervek nem tartották be a magyar törvényeket, nem kezelték a migrációs helyzetet még azokkal az eszközökkel sem, amelyek ma is a magyar kormány kezében vannak mind jogszabályban, mind más módon. Ezek az emberek Kósa Lajos saját bevallása szerint is átlagban maximum három napot tartózkodtak Magyarországon. Mindenki ki tudja találni, hol vannak: Ausztriában és Németországában. Önök közel 60 ezer embert eresztettek rá nyugati szomszédainkra. [[Dr. Rétvári Bence: Hogy beszél?]] És ma azért tartunk itt, és azért kezd valódi problémává válni ez a probléma, hölgyeim és uraim, mert megelégelték ezt az osztrákok is és a németek is, és ők is határzárral fenyegetnek, ami azt jelenti valóban, hogy azok az emberek, akik tranzitországként használnák Magyarországot, valószínűleg valóban itt fognak rekedni, Magyarországon. Az MSZP világossá tette, hogy politikai hecckampányban és politikai gyűlöletkampányban nem kíván részt venni. Azt is elmondtuk, hogy nagyon szívesen leülünk akár a kormánnyal is tárgyalni, ha épkézláb szakmai megoldásokat kívánnak a parlament elé hozni. Ilyen megbeszélés, de még csak felkérés sem történt sem az elmúlt öt hónapban, sem az elmúlt hetekben. Ezért az MSZP a tegnapi napon benyújtott két törvényjavaslatot, ami megítélésünk szerint a jelenlegi helyzet kezeléséhez elengedhetetlen. Az egyik egy költségvetési módosító javaslat, ami 22 milliárd forintot irányozna elő arra, amit január óta mondunk önöknek; ha ez tényleg ekkora probléma, akkor a meglévő idegenrendészeti, menekültügyi és határrendészeti szerveknek azonnali beruházási és létszámfejlesztési támogatást kell adni. A kerítést nem akarom szóba hozni, ez az önök nünükéje. De ha belegondolunk, hogy mennyi idő alatt fog egy kerítés felépülni és addig mi fog történni, önök is beláthatják, hogy a jelenlegi helyzetben ez a kérdés kezelhetetlen lesz anélkül, hogy ezeket a szerveket megsegítenénk. A Bevándorlási Hivatalnak plusz 300 fő felvételét a kérelmek gyorsabb elbírálása érdekében és a dologi költségük megduplázását javasoljuk. A rendőrségnek 10 milliárd forint dologi beruházásra való pénzt szeretnénk adni helikopterre, drónokra, éjjellátó kamerákra, azokra a technikai eszközökre, amelyekkel a XXI. században egy határt meg lehet védeni - ez ma biztos nem a kerítés -; 7 milliárd forintot pedig létszámfejlesztésre. Emellett pedig egy Btk.-módosítást is benyújtottunk. Maga Orbán Viktor ismerte el vagy legalábbis hárított ezzel a bejelentésével, hogy ezek a gyűlöletkeltő plakátok nem is a bevándorlóknak, nem is a menekülteknek szólnak, hanem az embercsempészeknek. Hölgyeim és Uraim! Benyújtottuk azt a Btk.-módosítást, amely világossá teszi, hogy az előkészületben való részvétel is garantált börtönbüntetést jelent; aki pedig a menekültek sanyargatásával vagy bűnszövetségben követi ezt el, az 15 évig börtönben fog rohadni. [[Dr. Rétvári Bence, Kontrát Károly, dr. Répássy Róbert, L. Simon László: Hohó! Hohó! Dr. Répássy Róbert: Ennyi emberbarátság!]] Azt gondolom, hogy ezzel kell üzenni! És ezt rakják ki az órásplakátra, tisztelt képviselőtársaim, hogy akik mások nyomorából kívánnak meggazdagodni, azokkal szemben Magyarországon a legkeményebben fogunk fellépni! [[Dr. Répássy Róbert: A Jobbik a versenytársad.]] Végezetül: nincs megoldás európai közös megoldás nélkül. Ha valóban népvándorlás van, azt a magyar kerítés nem fogja megállítani, ezért arra kérjük önöket, tárgyaljuk meg a törvényjavaslatainkat. Legyenek most önök is partnerek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és fogadjuk el ezeket a javaslatokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnálom, hogy a szocialisták nem értették meg, hogy mi a valóság Európában, nem értették meg, hogy mi a valóság Magyarországon. [[Korózs Lajos: Pont most értjük!]] Olyan kifejezéseket használt Harangozó képviselő úr, hogy 60 ezer menekültet ráeresztettünk Európára, meg börtönben fognak rohadni [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban. Dr. Harangozó Tamás: Nem ezt mondtam! Gőgös Zoltán: Ne forgasd ki a szavait! Az embercsempészek! Nagy zaj. Az elnök csenget.]] , amely kifejezések nem a magyar parlamentbe illők, és ezeket a kifejezéseket visszautasítom, tisztelt képviselő úr. De nézzük a tényeket! Nézzük a tényeket, hogy milyen helyzettel állunk szemben ma Európában és Magyarországon! Ma világosan látszik, hogy a népvándorlás az Európai Unió legsúlyosabb problémája; és az is világosan látszik, tisztelt képviselőtársaim, hogy az Európai Unió a jelenlegi szabályokkal nem tud megbirkózni ezekkel a kérdésekkel. Ezt bizonyítja, hogy Németország, Franciaország, Ausztria, Olaszország radikális eszközökhöz folyamodott. És ebben a helyzetben Magyarországnak is reagálni kell, hiszen az is bebizonyosodott, hogy a jelenlegi szabályok, amelyeket az Unió miatt voltunk kénytelenek átvenni, nem alkalmasak arra, hogy a menekülthelyzetet, a népvándorlást tudjuk kezelni. Tisztelt Képviselő Úr! Ön azt mondta, hogy 60 ezer embert eresztettünk rá Nyugat-Európába, mert nem alkalmaztuk azokat a szabályokat, amelyeket egyébként alkalmazhattunk volna. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy a jelenlegi szabályok szerint, amelyek uniós szabályok alapján átvett magyar szabályok, ezeket az embereket őrizetbe nem lehet venni. Nem lehet őrizetbe venni, szabadon kell őket hagyni, és azért nem tudunk intézkedni velük szemben, azért nem tudjuk kiutasítani őket Magyarországról, mert eltűnnek, elhagyják a befogadó állomásukat, és továbbállnak. De ilyenek a szabályok. Ezeket az uniós szabályokat kellett 2012-ben átvenni, és ezért nem tudnak a magyar hatóságok fellépni. [[Korózs Lajos: Ne kenjetek mindent az EU-ra! Bangóné Borbély Ildikó: A saját tehetetlenségeteket ne másra vetítsétek!]] Ezért mondjuk azt, hogy új szabályokra van szükség. Sajnálom egyébként, sajnálom, tisztelt képviselő úr, hogy a Szocialista Párt, a baloldal a bevándorlók, az illegális bevándorlók oldalán áll. [[Korózs Lajos: Te beszélsz erről?! Istenem! Gőgös Zoltán: Miről beszélsz?]] Ha visszanézünk a történelemben, 2004. december 5-én a határon túli magyarokkal szemben kampányolt a baloldal. [[Közbeszólások, zaj az MSZP padsoraiban. Az elnök csenget.]] a határon túli magyarok ellen foglalt állást, riogattak, 23 millió románnal riogattak. [[Zaj az MSZP padsoraiban. Korózs Lajos közbeszól.]] 540 milliárdos kiadást emlegettek [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] , és megakadályozták a határon túli magyarok állampolgárságát, tisztelt képviselő úr. Ma pedig a népvándorlás kapcsán a bevándorlók oldalán állnak, és mit látunk? [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] 2004. december 5-e kapcsán az akkori MSZP-elnök 2013-ban talán Kolozsváron bocsánatot kért, tisztelt képviselőtársaim az MSZP akkori álláspontja miatt. Vajon egy-két-három-négy-öt év múlva önök is bocsánatot kérnek, hogy nem a magyar emberek oldalán állnak? [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban. Gőgös Zoltán: Ti mikor fogtok? Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Van egy magyar mondás, egy magyar közmondás: a vásárt a napján kell megtartani. Most kell a magyar emberek oldalára állni; most kell olyan nemzeti összefogást, nemzeti egységet kialakítani [[Dr. Varga László: Válaszolj arra, amit kérdezett! Hazudozol összevissza!]] amely lehetővé teszi, hogy Magyarország határozottan lépjen föl a magyar emberek érdekében, a magyar emberek biztonsága érdekében, és Magyarország biztonsága érdekében a népvándorlással szemben. [[Dr. Varga László: Az embercsempészetről nem beszéltek! Korózs Lajos: Beszélj, Karcsi, beszélj még!]] [[9.20]] A magyar-szerb határon kiépítendő biztonsági határzár kapcsán szeretném elmondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez nem egyedi. [[Dr. Harangozó Tamás: Ilyen volt már ’89 előtt is!]] Ilyen határzár a görög határon is van, az Európai Unió más területén is van, a bolgároknál is van, így van [[Tóbiás József: Amerikában is van, amire hivatkoztok állandóan!]] és ezzel a határral Magyarország, a magyar kormány nemcsak Magyarországot, hanem az Európai Uniót is megvédi, hiszen a magyar-szerb határ schengeni külső határ, ezért kell határozottan fellépni. [[Dr. Varga László: …a kommunikációs paneleket!]] Egyébként, ha az adatokat nézzük, engedjék meg, hogy elmondjam, a tegnapi nap folyamán 659 fő illegális határátlépőt fogtak el a határőrök, és azt is elmondom, mint ahogy tegnap is elmondtam, hogy ezeknek a nagy része nem politikai menekült, nem üldözött, hanem megélhetési bevándorló. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ezt honnan tudják?]] És az is nagyon fontos adat, hogy a magyar-szerb határátkelőhelyeken egyetlenegy menekült nem jelentkezett, mindenki illegálisan, a magyar törvényeket megszegve lépte át a magyar határt, és a magyar határrendészek elfogták őket. [[Bangóné Borbély Ildikó: Andy Vajnát mikor világítják át?]] Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy nagyon fontos, hogy a magyar parlament erősítse a kormányt abban, hogy szigorú törvényeket tudjunk alkotni, és ha önök komolyan gondolják, hogy a rendőrséget meg akarják erősíteni, akkor szavazzák meg ma a költségvetést. Köszönöm szépen. [[Derültség az MSZP soraiban. Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán: Abban kevesebb a pénz!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Személyes érintettség címén Harangozó Tamás képviselő úr kért szót. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Milyen személyes érintettség? Tóbiás József: Összetoltátok, ami nem illik össze!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Folyamatos közbeszólások a Fidesz soraiból. L. Simon László: …nem válasz, napirend előtti! Az elnök csenget.]] Államtitkár úr válaszát nem kívánom minősíteni, mert nem is lenne a házszabály szerint ahhoz jogom, az minősíti saját magát. Egyet szeretnék leszögezni, államtitkár úr: ön hamisan állította rólam azt - és ezt szeretném itt tisztázni -, hogy én a menekültekkel kapcsolatban használtam a „börtönben rohadni” kifejezést. Akkor most elmondom lassan, hogy ön is értse: az embercsempészekkel kapcsolatban mondtam ezt a kifejezést, és elmondom még egyszer, hogy értse ön is. [[Dr. Répássy Róbert: Ez milyen személyes? L. Simon László: Mi a személyes megtámadtatás?]] Magyarország azt üzenje meg, hogy akik ezeknek a menekülteknek az életét kihasználva nyerészkednek és követnek el bűncselekményt, azok börtönben fognak rohadni Magyarországon nagyon hosszan. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Így van!]] És kérem, ne forgassa ki a szavaimat [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] mert más jogi út is van erre! Köszönöm szépen.
Majd én arra kérem viszont képviselő urat, hogy legközelebb minősítettebb kifejezést használjon, tehát olyat, ami a parlamentben is elhangozhat az illetők jövőbeni sorsát illetően. Köszönöm szépen. [[Dr. Harangozó Tamás: A „pornó” szót kerülni fogom!]] A KDNP képviselőcsoportjából: „Újabb baloldali álszentség” címmel Soltész Miklós képviselő úr kért szót. Parancsoljon! [[Közbeszólás az MSZP soraiból: A titkos csodafegyver!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió eddigi legsúlyosabb humanitárius válságát éli meg. A háború sújtotta országokból menekülő, és az embercsempész bandák, maffiák által becsapott tömegek szinte megállíthatatlanul érkeznek Európába, Európa határaihoz. [[Korózs Lajos: Államtitkár Úr! Hallja, mit mond a képviselő úr? Maffiák által működtetett…!]] A humanitárius válság így már súlyos gazdasági, szociális, egészségügyi és biztonságpolitikai veszélyt okoz. Mi a megoldás? Mi az állam, a politikai pártok felelőssége ebben az esetben? Az elmúlt napokban a baloldal, ismét az emberek túlnyomó többségével szemben, a Fidesz-KDNP-kormány megoldási javaslatait támogató cselekvés ellenében politizál. Érdemes visszatekinteni, hogyan viselkedtek, amikor a Kárpát-medencében élő magyarok megmaradását, életét segítő lépések történtek. [[Gőgös Zoltán: Vajdaságot segítő a kerítés nagyon! Az MSZP sorai felé:]] Kár, hogy Tóbiás József pártelnök kimegy a teremből, mert nem személyes megtámadtatás tekintetében mondom, hanem az idézetet mondom, amit ő mondott 2002-ben a státustörvénykor. „Megnyitja a magyar munkaerőpiacot a romániai román munkavállalók előtt, sajnálatos tény, hogy a miniszterelnökünk megalomán ötletének és külpolitikai kudarcának árát elsőként a fiatal munkavállalókkal kívánja megfizettetni.” Magyarok ellenében szólt. Ugyanezt tette Gyurcsány Ferenc, aki azzal riogatott, hogy 770 ezren átjönnek, és majd 168 ezer forintba kerül ez az országnak, fejenként minden egyes állampolgárnak. Most mekkora összeget számolt a baloldal? Korózs Lajos, aki itt van most a teremben, azt mondta, hogy néhány ezer fő megjelenése milliárdos nagyságrendű kiadást eredményez a szociális szférában. [[Korózs Lajos: Igen!]] Majd később 161 milliárd forint pluszköltségről vizionált 2004-ben, amikor a kettős állampolgárságot kellett volna támogatni és biztosítani a határon túliaknak. [[Korózs Lajos: Úgy van, mert állampolgárságot szereznek, és mindenre jogosulttá válnak a családi pótléktól a gyesig bezárólag! Az elnök csenget.]] Fodor Gábor azt mondta, hogy azért kell nemmel szavazni, mert az igen a nemzetállami eszmét erősíti. [[Korózs Lajos: Az ukrán nyugdíjasokról beszéljél! Dr. Répássy Róbert: Fenntartja gyűlöletkeltő állításait!]] Annak idején megtagadták önök saját nemzettársainkat. [[Egy hang az MSZP soraiból: Jaj!]] A baloldal most nem is fedi fel a probléma súlyát. Irreális mondatokat ismételgetnek, tárgyalgatni akarnak, de cselekedni nem. [[Korózs Lajos: 27 ezren kértek magyar nyugdíjat olyanok, akik nem fizettek tb-t Magyarországon!]] Szembemennek az ország, a magyar emberek érdekével és véleményével. Így vádaskodott egyébként előbb Harangozó Tamás is, hazudozott, állított olyat [[Dr. Varga László: Ti hazudoztok!]] , hogy a magyar kormány, a magyar emberek szándékosan küldték tovább a bevándorlókat. De itt is érdemes idézni a jelenlegi szocialista és baloldali álláspontot is. Tóbiás József azt nyilatkozta, hogy önmagát zárja ki Európából, aki szigorúan lép fel a bevándorlók ellen. Nézzenek körül, mit tesz az európai politikai vezetés egy jó része! [[Dr. Varga László: Ezért hogy fogjátok szégyellni magatokat!]] Gyurcsány Ferenc azt mondta - érdekes, aki többször is bérmálkozott [[Derültség a kormánypártok soraiban. Korózs Lajos: Reméljük, te is vasárnap a mise előtt meggyónod!]] -, hogy emberiességi, keresztényi és európai uniós tagországi kötelessége Magyarországnak, hogy befogadja azt a rá jutó 700 menekültet. Érdekes megoldás! Horváth Csaba szocialista képviselő: „A bevándorlás egy álprobléma, amit a Fidesz kreált, az igazi gondot ugyanis a magyarok kivándorlása jelenti. Újhelyi István szocialista képviselő a kormány javaslataira a következőt mondja; az MSZP-s európai parlamenti képviselő szerint utoljára a náci kormánytól láttak ilyen uszító, kirekesztő magatartást… [[Korózs Lajos: Igen!]] - Köszönöm szépen, Korózs Lajos is ezt mondja. [[Korózs Lajos: Igen! Náci propaganda! L. Simon László: Ne már! Náci propaganda! Ne már!]] - az európai parlamenti politikusok, ezt nem fogadja be Európa gyomra. A politikus elmondta, azonnal meg kell találni a jogi lehetőséget az ilyen renitens, azaz Magyarországgal szemben; ismét magyar emberek ellen, a magyar kormány ellen lépnek fel Brüsszelben, és mindenhol, ahol tudnak. [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] Azt kell mondanom, hogy Magyarország és a magyar emberek eddig is megtették, amit lehetett, a múltban is, a régmúltban is, a közelmúltban is és a jelenben is. A múltban megtettük Lengyelország és a lengyel emberek érdekében. Erdélyből vagy bárhol, ahonnan menekültek a magyarok, segítettük őket. A délszláv háború során, amikor menekültek mindenféle délszláv országból a menekültek, segítettük őket. Akik most az ukrajnai konfliktus elől menekülnek, segítjük őket. És szükséges a gyors cselekvés, a határzár felépítése a határ megerősítése érdekében, de mindenki tudja, hogy ez egy ideiglenes megoldás. Szükséges a jómódban élő országok összefogása a szegényebbek megsegítése érdekében. Szükséges a nemzetközi összefogás az embercsempész bandák felszámolására. Szükséges az összefogás a valóban vallási, etnikai menekültek érdekében. Viszont addig is, míg az Európai Unió lép, a baloldali közösségnek azt tudom mondani, hogy fogadjanak be egy-egy menekültet. Azt gondolom, hogy amilyen kevesen vannak, ez a megoldás csak részleges és álmegoldás lesz, nem lesz átfogó. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban úgy, ahogy ön mondta a napirend előtti felszólalásában, az Európai Unió legsúlyosabb problémája a népvándorlás, főleg az Afrikából kiinduló népvándorlás. Ma az is tényadat, hogy több millió ember van úton Afrikából Európába igyekezve, és ez az Európai Unióra is hatalmas nyomást okoz. Az is látszik, ahogy az előbb Harangozó képviselő úr hozzászólására elmondtam, hogy az Európai Unió a jelenlegi szabályokkal nem tud mit kezdeni ezzel a népvándorlással. Szeretném hangsúlyozni, fontos egyébként, Magyarország érdekelt abban, hogy az Európai Unió mihamarabb határozott és szigorú választ adjon ezekre a kérdésekre, de addig is, míg ez a válasz megszületik, Magyarország nem várhat, hiszen az adatok szerint ma már meghaladja a 60 ezret az illegális migránsok száma, a menedékkérők száma, és ez a szám, ha nem lépnénk, ha nem lépne a kormány határozottan ebben a kérdésben, akkor a 120 ezret is meghaladná az év végére. De nyilván nem várhatunk, ezért foglalt állást a kormány az elmúlt szerdai ülésén a biztonsági határzár kérdésében. [[9.30]] Szeretném tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy Pintér Sándor belügyminiszter úr a holnapi kormányülésen ad jelentést a műszaki határzár elkészítésének az előkészületeiről, módjairól. Addig is a tegnapi nap folyamán Szegeden a magyar és a szerb országos rendőrfőkapitány egyeztetett a közös fellépés érdekében, az embercsempész bandák elleni határozott fellépés érdekében ez nagyon fontos, hogy szigorúan fellépjünk ezek ellen. Megvan a szándék a szerb félben is, úgy tűnik, és közös intézkedéseket is hoznak. Ami nagyon fontos, tegnap is elmondtam itt napirend előtt a parlamentben, hogy Papp Károly országos rendőrfőkapitány úr bejelentette, hogy a magyar rendőrség, a magyar határőrizet megerősítette a magyar-szerb határ, a déli határ védelmét, hiszen ez nemcsak magyar-szerb határ, hanem schengeni külső határ is, amellyel kapcsolatban Magyarországnak uniós kötelezettségei vannak. Az is tény, hogy Ausztria, Németország, Olaszország, Franciaország szigorúbban lép fel. Az elmúlt napok, az elmúlt hét tényei, tényadatai azt mutatják, hogy nemcsak beszélnek, hanem cselekszenek is ezek az országok. Még egy fontos adatra hadd hívjam föl a figyelmet: az úgynevezett dublini eljárást alkalmazva 15 ezer főre vonatkozó kérelem érkezett a magyar hatóságokhoz. Magyarán, fönnáll a veszélye annak, hogy ezeket az embereket, ezeket a kérelmezőket, akik Magyarország területén, Magyarországon léptek be az Európai Unióba, vissza kell fogadni. Erre Magyarország nem képes, szeretnénk elmondani, és ezért is köszönetet mondok Rogán Antal és Kósa Lajos képviselő uraknak, akik törvényjavaslatot terjesztettek a Ház elé, amelyet az elmúlt héten tárgyaltunk, akkor volt az általános vitája, ami a biztonságos harmadik ország kijelölését teszi lehetővé a kormány számára. Szeretném elmondani, hogy az 1951-es genfi egyezménynek megfelelő menekülteket, tehát akiknek élete vagy családja veszélyben van, továbbra is befogadja Magyarország, de akik biztonságos harmadik országból érkeznek Magyarországra, ezt eddig nem vizsgálhatták a magyar hatóságok, azokat nem tudjuk befogadni, azoknak a biztonságos harmadik országban kell megoldani a helyzetét. Tisztelt Országgyűlés! Abban bízom, hogy ezek a határozott lépések - egyrészt a műszaki határzár, a jogszabályok szigorítása, a magyar kormány határozott fellépése - mind-mind hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a magyar emberek biztonságban érezzék magukat, és Magyarország nagyobb biztonságban legyen, hiszen ez a veszély nagy. Még egy adatot hadd mondjak el: ma már olyan helyzet alakult ki, és a tényszámok azt bizonyítják, hogy az Európai Unióban átlagosan a lakosságszámhoz vagy a GDP-hez viszonyítva Magyarországra jön a legtöbb menekült, megelőzzük ezzel sajnos Olaszországot is és a többi uniós országot is. Tehát Magyarország van kitéve leginkább ennek a veszélynek. Bízunk abban, hogy a kormány intézkedései, a parlament által elfogadandó törvényjavaslatok is mind hozzájárulnak ahhoz, hogy figyelembe tudjuk venni a magyar emberek véleményét, hiszen a nemzeti konzultáció eddigi adatai szerint a visszaküldött válaszok alapján határozottabb fellépést várnak el az emberek. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Én arra kérem az Országgyűlést, hogy ebben a nagyon fontos kérdésben támogassák a kormányt, mert ez Magyarország érdeke, a magyar emberek érdeke. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Mirkóczki Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjának tagja, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Minek az erőforrásai?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy picit eltérve a valóban nagyon súlyos bevándorlás problematikájáról egy másik nagyon súlyos problematikára szeretnék kitérni, ami elsősorban a magyar társadalomra vonatkozik, ez pedig a cigány-magyar együttélés, a cigányság integrációja avagy a cigányság integrálatlanságának problematikája. 2010-ben, amikor önök kettőharmados felhatalmazást kaptak, akkor - finoman fogalmazok - nagyon messzire mentek az ígéretekben, a cigányság integrációja kapcsán önök ígértek kis túlzással csodát, de mindenképpen konkrétumként ígérték a munkahelyteremtést, az integrációt, a békés egymás mellett élést és nem utolsósorban a rendet. Azt gondolom, hogy öt év elteltével e tekintetben is ideje egyfajta mérleget vonni. Hát, nemhogy csoda nem történt, hanem sem rend nem lett, sem békés egymás mellett élés, a munkahelyteremtés finoman fogalmazva hagy kívánnivalót maga után. Zárójelben jegyezném meg, hogy az általunk is támogatott közmunkaprogramot semmiképp sem nevezzük termelő és önfenntartó munkahelyteremtésnek, sokkal inkább egy szükséges minimumnak, amely arra vonatkozik nagyon helyesen, hogy életerős, egészséges emberek segély helyett dolgozzanak. De semmiképpen sem lett rend, és semmiképpen sem jöttek azok a kívánt eredmények, amelyeket, úgy gondolom, hogy 2010-ben sok-sok évtized rossz tapasztalata után a magyar társadalom egyfajta minimumként elvárt. Ellenben, amit most látunk most már hónapok óta, hogy a cigányság integrációjára szánt sok-sok millió, sőt sok-sok milliárd tekintetében talán nem túlzás azt állítanunk, hogy minden idők legnagyobb korrupciós botránya zajlik. Van ennek természetesen felelőse, és ha már politikus és viselnie kell a nyilvánosságot, és mi is politikusok vagyunk és az a dolgunk, hogy a felelősöket megnevezzük, mi azt gondoljuk, hogy Farkas Flórián egy személyben minimum bizony felelős mindezért a botrányért, mindezért a lopássorozatért, ami a cigányság integrációjára szánt milliók nyomát vagy nyomtalanságát övezi. És mit tesznek önök? Semmiképpen sem állnak az élére az igazságnak, semmiképpen sem állnak az élére a tisztázásnak, hanem sokkal inkább maszatolnak, sokkal inkább védik, másokra mutogatnak, hol ügyészségre, hol rendőrségre, hol bíróságra, de eszükbe sem jut, hogy azt a politikai minimumot megtegyék saját választóik felé, mely szerint a saját - hogy is mondjam - méltatlanságba keveredett politikusukat jogszerűen és minimumként érintené. És hozzáteszem, mielőtt lelki füleim előtt hallom a választ, nem kirekesztés az, nem gyűlöletkeltés az és nem a társadalom megosztása az, hogyha mi a tényeket, vagyis a lopást lopásnak nevezzük, a felelősök elszámoltatását követeljük. Lehet, hogy önök megint ezzel fognak operálni, hogy a Jobbik csak gyűlöletet kelt, a Jobbik csak feszültséget kelt. Szó sincs róla! Szeretnénk, hogyha nem lenne ez egy következmények nélküli ország. Azt szeretnénk, hogyha mindenki megkapná a jogos büntetését. Hozzáteszem itt is, hogy évtizedek óta, ami a cigányság integrációjára szánt sok-sok milliárdot, most már megszámlálhatatlan mennyiségű pénzösszeget tekintve elmondható, nem mi vagyunk azok, akik ezt a pénzt ellopták, nem mi vagyunk azok, akik ezt a pénzt haveroknak kijátszották, nem mi vagyunk azok, akik ezt a rengeteg-rengeteg pénzt korrupciós ügyekben eltüntették, hanem sokkal inkább az elmúlt 25 év, köztük most már másodszor önök és az önök által kinevezett - hogy is mondjam - emberek, akik ezért felelnek, eltüntették. Orbán Viktor azt mondta nem oly régen, néhány évvel ezelőtt, hogy úgy tekint a cigányságra, mint rejtett erőforrásra. Tegyük föl akkor a kérdést, hogy minek a rejtett erőforrásai. Annak, hogy akár az Európai Unióból, akár a magyar költségvetésből a sok-sok milliárdot el lehet tüntetni, vagy annak lennének-e az erőforrásai, akikre ő vélhetően gondolt vagy amire ő vélhetően gondolt, hogy a magyar gazdaságba értelmesen be lehetne őket integrálni és értékteremtő munkát végezhetnének? Mondhatnánk, hogy itt is előjön Farkas Flórián - hogy is mondjam - szerepe, akire szívesen mondanám, hogy az élete nyitott könyv, de nem tudjuk azt mondani, hiszen aktája titkosítva van, jól tudjuk, hogy Göncz Árpádtól köztársasági elnöki kegyelmet kapott. A kérdés, hogy önök ezt meddig tűrik, a kérdés, hogy önök meddig hajlandók falazni egy ilyen köztörvényes lopássorozathoz, egy ilyen köztörvényes bűncselekményhullámhoz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Két részre bontanám a válaszomat. Egyrészről egy konkrét ügyről beszélt, a „Híd a munka világába” projekttel kapcsolatban, másrészről pedig általában a cigányságot érintő kérdésekről. Ami a „Híd a munka világába” programot illeti, igyekeztünk a lehető legszélesebbre nyitni a nyilvánosság kapuit, hogy aki akar, az beletekinthessen az iratokba, tájékozódhasson. Mi magunk is szabályossági ellenőrzést indítottunk az Emberi Erőforrások Minisztériumában. 150 tételt vizsgáltunk, 12 darab közbeszerzési eljárást néztünk át, 25 darab közbeszerzési értékhatár alatti beszerzést vizsgáltunk. Két esetben volt szabálytalansági gyanúnk, a bútorbeszerzések és gépkocsihasználatok kapcsán. [[9.40]] Az emberi erőforrások minisztere ezekért indított mindkét esetben szabálytalansági eljárást. A projektszervezet átalakítására szólítottuk fel a projekt vezetését, hogy dolgozzanak ki javaslatot, illetve felhívtuk őket, hogy a duális képzési programok megszervezését valósítsák meg. Minden tekintetben igyekeztünk, amint a nyilvánosság előtt bármifajta gyanú felmerült, a magunk eszközrendszerével ezeket a vizsgálatokat megtenni, erről a nyilvánosságot tájékoztattuk. Az egyik héten, pont amikor a minisztérium épületébe mentem be, láttam, hogy Ikotity képviselő úr éppen akkor jött ki, hiszen akkor tekintette meg ennek az iratkötegét. Igencsak vastag vagy magas az az irathalom, attól függ, hogy honnan nézzük, amely a „Híd a munka világába” programmal kapcsolatban keletkezett. Tehát igyekeztünk a lehető legnagyobb átláthatóság mellett mindenkinek biztosítani betekintést, tájékoztatást adni arról, ami nyilvánvalóan az Emberi Erőforrások Minisztériumának hatáskörében van. Ön nagyon könnyen megelőlegezett bűncselekményeket, képviselő úr. A magyar jogrendszerben kicsit lassabban mondhatjuk csak ki ezeket jogszerűen, hiszen elég hosszú az az eljárás, amelyben akár alapos gyanúról beszélhetünk, ha pedig az alapos gyanú megáll a bíróságon a későbbiekben, akkor beszélhetünk bűncselekményekről. Mi bárkinek az iratok, az információk iránti igényét igyekeztünk teljesíteni. Úgyhogy bízom benne, hogy a későbbiekben is, ha valakinek kérdése van, hozzánk fordul, meg tudja tekinteni ezeket az iratokat, semmifajta titkolás vagy elrejtés nem történt a részünkről. Ami kiadható volt, azt kiadtuk, ahol vizsgálatot lehetett indítani, ott indítottunk, amely tételeket már benyújtottak elszámolásra és szabályosan nem fogadható el, azokat természetesen visszafizettetjük a pályázóval, amely tételeket pedig még nem fizetett ki a támogató és megpróbálják elszámolni, ott pedig nem kerül sor kifizetésre, ha valamiért ez szabálytalan lenne. Tehát teljes mértékben a törvényesség az, ami itt jellemző. Nem hiszem, hogy sok másik ilyen támogatási konstrukciót tud mondani, ahol hasonló gyanúk felmerültek az elmúlt 25 évben és ennyire átláthatóan folyt az eljárás, ennyire biztosítottuk akár ellenzéki képviselőknek is a betekintés lehetőségét az iratokba. Azt hiszem, ez igencsak unikális, korábban nem igazán volt jellemző, hogy bárki ezeket az iratokat megnézhette. Az kétségtelen tény, hogy Magyarországon a szegény emberek között a cigányság aránya magasabb, mint az össztársadalmon belüli arány, ugyanakkor nem jelenti azt, hogy minden cigány szegény lenne, vagy minden szegény cigány lenne. Valóban, a cigány sorban élőknek körülbelül a fele él szegénységben vagy egyharmada mélyszegénységben. [[Zaj. – Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Ezen kell javítanunk. Ez másként nem mehet szerintünk, mint oktatással, képzéssel vagy munkahelyteremtéssel. Ezért vezetjük be például idén szeptembertől a hároméves kortól kötelező óvodai ellátást, ezért kell hároméves kortól mindenkit óvodába íratni, nemcsak a cigány, de a nem cigány szegény sorsú emberek gyermekei számára is ez egy felzárkózási esélyt jelent, hiszen azok a képességeik már hároméves kortól ki tudnak alakulni, amelyek az iskolakezdéshez szükségesek, és a napi többszöri rendszeres egészséges étkezést szintén az iskola előtt az óvodában is megkaphatják ezek a gyerekek. De ugyanígy fontos a munkahelyteremtés. Ha azt nézzük meg, és a Tárki legújabb felmérése tartalmazott erre egy nagyon látványos adatot, hogy hány olyan roma származású család van, ahol egyik szülőnek sincs munkája, láthatjuk a Tárki felmérése alapján, hogy ez az arány két év alatt 48 százalékról 27 százalékra csökkent. Tehát most már csak a roma családok 27 százaléka az, ahol egyik szülő sem dolgozik, míg két évvel ezelőtt ez 48 százalék volt. Mondhatnánk, hogy kevesebb mint a feléről kicsit több, mint egynegyedre csökkent szerencsére az arány. Ez az egyetlen út. Hiszen ha Magyarországon a magyar emberek boldogulni akarnak, jobban akarnak élni, a teljes ország javát akarjuk, az nem mehet másként, mint hogy cigány emberek, nem cigány emberek egyaránt többen tudjanak dolgozni. Anélkül, hogy foglalkoztatást kínálunk mindenkinek, aki szegénységben él és ez teljesen független attól, hogy milyen származású, anélkül az egész országnak sem mehet jobban a sora. Úgy gondolom, hogy ezt az irányt érdemes követnünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarországon jó szegénységellenes politikát kell folytatni, és az az ilyesfajta problémákat is, amelyek a cigányok között is felmerülnek, hosszú távon sokkal jobban tudja megoldani, mint bármilyen faji alapú megkülönböztetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérem a képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket és halkabban beszélgessenek, tegyék lehetővé, hogy a hátralévő napirend előtti felszólalásra és válaszra zavartalan körülmények között kerülhessen sor.Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából „Mikor fizeti vissza Gyurcsány Ferenc az Európai Uniótól kapott pénzt?” címmel Ágh Péter képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Többször elhangzott már a Parlament falai között, hogy az Európai Unión belül a magyar kormány munkája kapja az egyik legnagyobb figyelmet az Unió szervei részéről. Az Európai Bizottság rendszeresen számon kéri hazánkat téves vélelmezések alapján. Sajnos, azt kell megállapítanunk, hogy ez a fajta kettős mérce nem csupán a tagállamok között érzékelhető. Míg az uniós szervek folyamatos monitoring alatt tartják a jobboldali magyar kormányt, addig a jelenleg ellenzéki, korábbi miniszterelnök cége olyan megbízást nyert el Brüsszeltől, amelynek tárgya a kormányzati munka felügyelete. Az elfogadhatatlan eljárás kapcsán nyugodtan állíthatjuk, hogy burkolt pártfinanszírozás ténye áll fenn. [[Balla György: Úgy van!]] Arról van szó ugyanis, hogy az Altus Zrt. 180 millió forintos osztalékot fizetett ki tavaly Gyurcsány Ferenc részére. Az EU-s pénzek is ugyanebbe a cégbe folynak be, amelyből aztán nyilvánvalóan osztalékot lehet fizetni. Azt pedig tudjuk, hogy a korábbi szocialista, jelenleg a Demokratikus Koalíció pártelnöke befizetőként pénzeli saját pártját. Nehezen hihető, hogy az európai uniós szervek nem rendelkeztek információval a pályázó aktív politikai tevékenységéről, így pedig az Altus Zrt. másfél milliárd forintos összeggel burkoltan finanszírozza Gyurcsány Ferenc pártját, a Demokratikus Koalíciót. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy az eset sajnos nem egyedülálló Európában. A szintén szocialista korábbi bolgár miniszterelnök, Szergej Sztanisev és neje 2013-ban közel azonos körülmények között nyert el európai uniós pályázati pénzeket. Sztanisevhez hasonlóan Gyurcsány Ferenc és felesége sem jelezte az Unió felé az összeférhetetlenségét. Kérdőre vonásukkor mindkét érintett a nyílt pályázati elbírálásra hivatkozott. Két lényeges különbség azonban van az ügyben. Először is, Sztanisev nem politikai ellenfelét akarta vizsgálat alá vonni, másodszor pedig az Unió fellépése nyomán a bolgár exelnök felbontotta a szerződést, az addig felvett összegeket pedig visszafizette. Tisztelt Képviselőtársaim! Joggal várhatjuk tehát azt, hogy Gyurcsány Ferenc követi a korábbi évek precedensét, és a jogosulatlanul elnyert, általános közfelháborodás mellett szerzett összegeit visszafizeti az EU-nak. Nemkülönben kívánatos lenne, ha a jövőben nagyobb körültekintéssel vizsgálnák meg az elbíráló szervek, kinek milyen pénzeket juttatnak a jövőbeli hasonló esetek elkerülése érdekében. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány részéről a választ L. Simon László államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban súlyos problémára hívta fel a figyelmet Ágh Péter képviselőtársunk, és különösen örülök annak, hogy Gyurcsány Ferenc megtisztelt bennünket a mai ülésen és végighallgatta képviselőtársam felszólalását. Alkalmanként láthatjuk a Házban Gyurcsány Ferencet, bejön szavazni, egyébként a parlamenti munkában nem vesz részt. Hála a Jóistennek, ma itt van a körünkben, és hallja azt a jogos felvetést, amelyet Ágh Péter megfogalmazott sok-sok magyar demokrata érzelmű ember nevében. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kell mondanom önöknek, hogy a mai napirend előtti vita is azt mutatta meg, hogy a szocialisták nem hajlandók szembenézni azzal, hogy mely problémák foglalkoztatják az európai közvéleményt, nem hajlandók szembenézni azzal a valósággal, amely ma Magyarországot uralja, és amely egyébként a határaink mentén súlyos problémákat okoz a bevándorlással. Láthatólag a szocialisták továbbra is falaznak Gyurcsány Ferencnek, annak a Gyurcsány Ferencnek, aki 23 millió románnal riogatta a magyarságot, megtagadva ezzel a magyar nemzet határon kívülre szakadt nemzetrészeit, magyar testvéreinket. Ma hallottuk a napirend előtti felszólalások közbeni bekiabálás során, hogy Korózs Lajos képviselőtársunk a nemzeti konzultációs plakátokat náci propagandának minősítette. [[Korózs Lajos bólint. Kunhalmi Ágnes: Az is!]] Most is bólogat, most is megerősíti. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben a szellemi közegben kell szembenéznünk azzal a problémával [[Nagy zaj. Kunhalmi Ágnes: Szembenézni veletek kell!]] ebben a szellemi közegben kell szembenéznünk azzal a problémával [[Folyamatos zaj az MSZP padsoraiból. Közbekiáltás az MSZP padsoraiból: Ennyit ne hazudj! Bangóné Borbély Ildikó: Te minek tartod magad? Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , amire Ágh Péter képviselőtársunk…
Tisztelt képviselőtársaim, az államtitkár úrnál van a szó, és nagyon kérem képviselőtársaimat, hogy viselkedésükkel ne akadályozzák a beszéd elhangzását.
Köszönöm szépen a segítséget, elnök úr. Tehát ebben a közegben kell szembenéznünk, tisztelt képviselőtársaim, azzal a problémával, amelyre joggal hívja fel Ágh Péter képviselőtársunk a figyelmünket. [[9.50]] Nincsen Magyarországon olyan tisztességes demokrata [[Kunhalmi Ágnes: Akinek a családtagja ne lenne külföldön!]] aki elfogadná azt - ezt önnek is címzem, Gyurcsány képviselő úr, hiszen ön nagyon nagy előszeretettel használja a demokrata kifejezést -, nincsen olyan tisztességes demokrata e hazában, aki elfogadhatja azt, hogy az Európai Unió a mi közös közpénzünkből burkolt pártfinanszírozást valósítson meg. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Így van! Gyurcsány Ferenc: Ebben igazad van!]] Nincsen Magyarországon olyan demokrata, aki elfogadhatja azt, hogy egy ilyen helyzetben egy szocialista kötődésű volt miniszterelnök, DK-pártelnök [[Dr. Vadai Ágnes: DK! Ez az!]] százszázalékos tulajdonában lévő vállalatot ilyen módon stafírozzon ki az Európai Unió, illetve az Európai Bizottság. Szégyen, amivel nem tudunk egyetérteni! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném fölhívni a figyelmet arra a momentumra, amit Ágh Péter képviselőtársam napirend előtti felszólalásában megemlített. A volt bolgár szocialista miniszterelnök 2013-ban azonos körülmények között kapott európai uniós támogatást [[Németh Szilárd István: Jóval kevesebbet!]] , viszont a bolgár miniszterelnök visszafizette a támogatást. Fölbontotta a szerződést, és visszafizette a támogatást. Tisztelt Képviselőtársaim! Most, amikor elkezdődött annak a másfél milliárd forintnyi megrendelésnek a kifizetése [[Bangóné Borbély Ildikó: Simicskának mennyit adtatok, meg Andy Vajnának? Meg te mennyit kaptál?]] amelynek a kedvezményezettje konzorciumi vezetőként a Gyurcsány Ferenc százszázalékos tulajdonában lévő Altus Zrt., most joggal várja a magyar demokratikus közvélemény azt, hogy Gyurcsány Ferenc mondjon le erről a pénzről, Gyurcsány Ferenc vállalata bontsa föl a szerződést, és ne fogadja el azt a pénzt, amelyet az Európai Bizottság számára megítélt. [[Közbeszólás az MSZP soraiban: Te is mondjál le a borpincédről!]] Tisztelt Képviselőtársaim! A minap hallgattam egy interjút Gyurcsány Ferenccel, ahol önmaga elismerte azt, hogy a magánpénzéből, a magánvagyonából támogatja a Demokratikus Koalíciót. Ez szíve joga, ezt megteheti, örülünk, hogy ezt a magyar nyilvánosság előtt beismerte. De minthogy Gyurcsány Ferenc vagyonnyilatkozatából is kiderül, hogy mennyi osztalékot vesz föl az Altus Zrt.-ből, joggal vélelmezik azt kormánypárti képviselőtársaim és minden magyar demokrata ebben az országban, hogy ilyen módon az ő osztalékát gyarapítani fogja az az Európai Bizottság által megítélt pénz is, amely láthatólag a következő lépésben a Demokratikus Koalíciónál megjelenik támogatásként. [[Kunhalmi Ágnes: Ez már nem az ön szintje, államtitkár úr. Ez már nagyon lent van!]] Éppen ezért kell azt mondanom, tisztelt képviselőtársaim, hogy a kormány számára elfogadhatatlan, hogy az Altus vezette konzorcium ötmillió eurós megbízást kapjon magyarországi pályázatok felülvizsgálatára, monitoringjára, és ennek a döntésnek a felülvizsgálatát kéri a magyar kormány. Ehhez kérjük minden tisztességes demokrata támogatását. A szocialistáktól is azt kérjük, hogy ne mérjenek kettős mércével, demokrata módjára álljanak ki a kormány mellett, álljanak ki minden magyar ember mellett, és szólítsák föl önök is Gyurcsány Ferencet arra, hogy ne fogadja el ezt a pénzt az Európai Uniótól. Tisztelt Képviselőtársaim! [[Dr. Vadai Ágnes: Lejárt az idő!]] Megítélésünk szerint ebben a helyzetben [[Mozgás. Az elnök csenget.]] az Európai Bizottság nem járt el kellő körültekintéssel, éppen ezért újra kezdeményezzük ennek a döntésnek a felülvizsgálatát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gyurcsány Ferenc, dr. Vadai Ágnes és Kónya Péter tapsol. Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérem képviselőtársaimat, foglalják el a helyüket. A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Ismételten kérem, foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztést T/4730. számon kapták kézhez. A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/4730/604. számú egységes javaslatot megküldte a Költségvetési Tanács elnökének. A tanácsnak az előzetes hozzájárulás megadásáról szóló véleménye T/4730/608. számon a hálózaton elérhető. A házszabály 36. § (11) bekezdése alapján megadom a szót Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének, aki felszólalását innen az emelvényről mondja el. Tisztelettel köszöntöm elnök urat. Fáradjon az emelvényre! [[Megtörténik.]] bekezdése alapján megadom a szót Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének, aki felszólalását innen az emelvényről mondja el. Tisztelettel köszöntöm elnök urat. Fáradjon az emelvényre! (Megtörténik.) Elnök úr, öné a szó, parancsoljon! Tízperces az időkerete.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Az Országgyűlés elnöke 2015. június 16-án küldte meg a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló, az Országgyűlés által elfogadott módosítások átvezetését is tartalmazó, egységes költségvetési törvényjavaslatot. A stabilitási törvény szerint kérte a Költségvetési Tanács véleményét az államadósság szabályainak való megfelelésről, valamint az Alaptörvény szerinti előzetes hozzájárulás megadását a költségvetési törvényjavaslat zárószavazásához. A tanács megvizsgálta, hogy a 2016. évi költségvetési törvényjavaslat zárószavazásra bocsátott változata megfelel-e az államadósság Alaptörvényben megfogalmazott, csökkenő követelményének, és a 2015. június 19-én tartott ülésén egyhangú döntéssel hozta meg határozatát. Ebben megállapította, hogy a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló, egységes költségvetési törvényjavaslat alapján a változatlan árfolyamon számított államadósság 2016. év végére prognosztizált [[Zaj. Az elnök csenget.]] , GDP-arányos mértéke megfelel az Alaptörvényben foglalt csökkenés követelményének, és ez összhangban van a 2015. évi várható, valamint a 2016-ra alapul vett gazdasági és államháztartási folyamatokkal. A 2015. évre várható és a 2016. évre tervezett GDP-növekedés reális prognózison alapul. A tanács ezekből következően megadta az Alaptörvény szerinti előzetes hozzájárulását a 2016. évi egységes költségvetési törvényjavaslat zárószavazásához. Fölhatalmazta elnökét, hogy a határozatról írásban tájékoztassa az Országgyűlés elnökét, s felkérte arra is, hogy az Országgyűlés plenáris ülésén fejtse ki a tanács előzetes hozzájárulással kapcsolatos álláspontját, és indokolja azt. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Kérem, engedjék meg, hogy a továbbiakban utóbbi megbízatásomnak is igen röviden, csak néhány percig igénybe véve a figyelmüket, eleget tegyek. A benyújtott törvényjavaslathoz képest az elfogadott előirányzat-változások azonos összegben érintették a bevételi és a kiadási főösszeget, így a módosítások által a központi alrendszer pénzforgalmi hiánya nem változott. Nem mozdult el az államháztartás uniós módszertan szerinti hiánya sem. Ennek eredményeként az egységes költségvetési törvényjavaslatban a tanács által véleményezett törvényjavaslat-tervezetben szerepeltetettel azonosan maradt a stabilitási törvénynek megfelelően számított államadósság-mutató is, ezáltal teljesülhet az Alaptörvényben megfogalmazott államadósság-szabály, ami az egységes költségvetési törvényjavaslat zárószavazásra bocsátásának feltételét képezi. Kérem, engedjenek meg itt egy visszatekintő gondolatot! A tanács a költségvetési törvényjavaslat tervezetére tett véleményében nemcsak azt fogalmazta meg, hogy a GDP-arányos államadósság összhangban lesz az Alaptörvény előírásával [[Zaj. Az elnök csenget.]] , hanem azt is jelezte, hogy az érvényben lévő mutató nem fog megfelelni a stabilitási törvény adósságképlete előírásának, amelyet először a 2016. évi költségvetési törvényjavaslat megalkotásánál kellett volna figyelembe venni. Az évek óta kifogásolt adósságképlet alkalmazása az államháztartásra és ezen keresztül a gazdasági növekedésre nehezen kiszámítható, negatív következményekkel járt volna. Ennek elkerülése érdekében javasolta a tanács az adósságképlet felülvizsgálatát, és céljával ellentétes hatását hangsúlyozva szükségesnek tartotta annak törlését vagy módosítását. Megköszönöm, hogy a tisztelt Ház a tanács ajánlását is figyelembe vette, amikor a költségvetés végrehajtását megalapozó törvénycsomagban a kormány-előterjesztés alapján a stabilitási törvény adósságképlet-szabályát azzal a szándékkal módosította, hogy az államháztartás stabilitási szempontjai és a növekedés fenntarthatósága érdekében összhangba kerüljenek. A tanács, bár alaposan tájékozódott a kormányzati és a külső szakmai elképzelések felől, nem kívánt a szabályozás részleteiben állást foglalni. [[10.00]] Ma is azt tartom azonban, amit az általános vita kezdetén hangsúlyoztam: bár a költségvetés-politikai és -eljárási szabályok mindenütt inkább a válságok kezelésére születnek, azoknak a helyreállítást is elő kell segíteniük, célszerű, ha a szabályokban és teljesítésükben bizonyos rugalmasság és a nemzeti feltételekhez való alkalmazkodás érvényesül.Tisztelt Országgyűlés! A tanács határozatának indokolásában ráirányította a figyelmet, hogy bár vannak a költségvetés végrehajtásának a benyújtott törvényjavaslathoz képest kismértékben csökkenő tartalékai, a biztonságos teljesítés megköveteli az adó- és járulékbeszedési munka hatékonyságának javítását és az adóhátralékok felhalmozódását akadályozó intézkedések végrehajtását, továbbá a tervezéskor tapasztalt óvatos gazdálkodást a kiadási, valamint a tartalék-előirányzatokkal. A tanács megállapította azt is, hogy a költségvetési hiány változatlanságát egyrészt úgy tudták megvalósítani, hogy az Országvédelmi Alap benyújtáskor megemelt előirányzatát ugyanilyen összeggel visszacsökkentették, többek között így találtak fedezetet a módosuló adótörvényekkel való összhang megteremtéséhez. Nem kurtították ugyanakkor sem a rendkívüli kiadásokra szolgáló, sem a fejezeti stabilitási tartalék előirányzatait, ezáltal a kockázatok ellensúlyozására még megfelelő tartalékok állnak rendelkezésre.A tanács azonban ezzel együtt fenntartja azt a véleményét, hogy a tartalékok célorientáltságát javítani kell, azaz a jövőben célszerű lenne meghatározni, hogy az egyes tartalékok milyen kockázatok kezelését szolgálják. Másrészt a pótlólagos kiadások fedezeteként felemelték az egyéb értékesítési és hasznosítási bevételek előirányzatát, így még inkább kell azon szabály betartásán őrködni, amely összeköti a bevételek keletkezésével a beruházások indítását, és javítani szükséges a vagyongazdálkodás tervszerűségét, hogy a törvényben előirányzott bevételek időben álljanak rendelkezésre.Több esetben a kiadások növelésének ellentételezésére más kiadási előirányzatokat mérsékeltek. Ezek között volt két, kezesség beváltásának fedezetéül szolgáló, felülről nyitott előirányzat is. Ezek esetében előfordulhat év közben az előirányzat-túllépés, amit a hiány tartása érdekében máshol ellentételezni kell. A tanács általában is szükségesnek tartja a felülről nyitott előirányzatok számának mérséklését, és az esetleges túllépés kezelésére más megoldás, például a keretgazdálkodás alkalmazását. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Figyelmüket megköszönve emlékeztetek arra - mint ezt a költségvetési törvényjavaslat tervezetének véleményezésénél tettem -, hogy a testület most is igen kiterjedt elemző és szakértői háttérre építhetett. Munkájukat ezúttal is megköszönöm. Az Állami Számvevőszék és a Nemzeti Bank értékelése mellett titkársága közreműködésével áttekintette a hazai elemző intézetek által készített dokumentumokat, figyelemmel volt a nemzetközi szervezetek aktualizált gazdasági prognózisaira, továbbá más, mértékadó piaci szereplők értékelésére, sőt civil szakmai fórumok véleményére is. Végül megemlítem, hogy a tanács a költségvetés tervezetére tett véleménye kialakításakor teljesítette azt a feladatát is, ami a központi költségvetés 2014. évi második félévi végrehajtása helyzetének és az államadósság várható alakulásának értékelését foglalta magában, így ezzel kapcsolatban újabb értékelés kiadását nem tervezi. A tanács célul tűzte, hogy a 2015. évi költségvetés első féléves végrehajtásáról szóló, várhatóan szeptember elején elkészülő elemzésében értékelni fogja a szerkezeti átalakítások és az államháztartás finanszírozásának összefüggéseit is. Végezetül megköszönöm a Nemzetgazdasági Minisztériummal folytatott korrekt együttműködést és a költségvetés elkészítése iránti elkötelezettséget. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti, szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét felhívom figyelmüket, szíveskedjenek ellenőrizni, hogy szavazókártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben, mert most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Költségvetési Tanács elnökének megküldött T/4730/604. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen, 63 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland között Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4836. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik Magyarország és a Luxemburgi Nagyhercegség között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5032. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 182 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló egyezménye kihirdetéséről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztést T/5034. számon kapták kézhez képviselőtársaim. Az előterjesztő T/5034/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely az informatikai hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5034. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 179 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5045. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 180 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5047. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 180 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.10]] Soron következik a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv C Függeléke Mellékletének kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5049. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 179 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5138. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 131 igen szavazattal, 24 nem ellenében és 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4899. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 141 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a pénzügyi közvetítőrendszer fejlesztésének előmozdítása érdekében történő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4393. számon az informatikai hálózaton elérhető. Arra figyelemmel, hogy június 9-ei ülésünkön az Országgyűlés az összegző módosító javaslat, valamint a törvényjavaslat minősített többséget igénylő részeit nem fogadta el, a Törvényalkotási bizottság T/4393/17. számon átdolgozott egységes javaslatot nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatát T/4393/19. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/4393/20. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55. § (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4393/19. számú, zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4393/19. számú, zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 118 igen szavazattal, 40 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Ennek során az imént módosított átdolgozott egységes javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított T/4393/17. számú átdolgozott egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított átdolgozott egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 39 nem ellenében és 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4742. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4742/13. számon, összegző jelentését pedig T/4742/14. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 5., 6. és 7. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Harangozó Tamás és Demeter Márta indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 117 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A 6. számú módosító javaslatot teszem fel szavazásra, mely Harangozó Tamás és Demeter Márta indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A 7. számú módosító javaslat is Harangozó Tamás és Demeter Márta képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 118 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4742/13. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 142 igen szavazattal, 15 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4742/15. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 41 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes közlekedéssel összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4888. számon az informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4888/5. számon, összegző jelentését pedig T/4888/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4888/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 142 igen szavazattal, 37 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4888/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 142 igen szavazattal, 38 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4852. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4852/5. számon, összegző jelentését pedig T/4852/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4852/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 4 nem ellenében és 53 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.20]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4852/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 147 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4824. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4824/5. számon, összegző jelentését pedig T/4824/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4824/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 118 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 50 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4824/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 118 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló T/5017. számú törvényjavaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 120 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5017. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 146 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4887. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4887/6. számon, összegző jelentését pedig T/4887/7. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Ander Balázs indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Ander Balázs indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4887/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 127 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4887/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 57 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4886. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4886/6. számon, összegző jelentését pedig T/4886/7. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Ander Balázs indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Ander Balázs indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4886/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 148 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4886/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 168 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az emissziókereskedelmi rendszer magyar államot megillető kvótabevételeinek megosztási és célzott felhasználási szabályainak módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4819. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4819/6. számon, összegző jelentését pedig T/4819/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4819/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4819/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény és a közadatok újrahasznosításáról szóló 2012. évi LXIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4681. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4681/5. számon, összegző jelentését pedig T/4681/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4681/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 145 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.30]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4681/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 143 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes állami vagyont érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4853. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4853/5. számon, összegző jelentését pedig T/4853/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4853/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4853/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a szőlő- és bortermeléssel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4856. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4856/7., összegző jelentését pedig T/4856/8. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Gőgös Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4856/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 144 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4856/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 145 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/4854. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4854/6., összegző jelentését pedig T/4854/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a T/4854/6. számú összegző módosító javaslat 9. pontjáról a Fidesz képviselőcsoportja külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Az összegző módosító javaslat 9. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 8. §-át új (7) bekezdéssel javasolja kiegészíteni. A Fidesz-frakció kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 9. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 23 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4854/6. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 143 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4854. számú módosult törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 145 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/5039. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5039/6. számon, összegző jelentését pedig T/5039/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5039/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 146 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5039/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 143 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/4972. számú törvényjavaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 3. számú módosító javaslat Kulcsár Gergely és Szilágyi György indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 125 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4972. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.40]] Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Most fegyelmi ügyek határozathozatala következik. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 48. § (4) bekezdése alapján - amely kimondja, hogy az ülést vezető elnök az Országgyűlés következő ülésén tájékoztatja az Országgyűlést a kizárásról és annak indokáról - tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy a 2015. június 17-ei ülésnapon ülést vezető elnökként a bújtatott pártfinanszírozás megelőzéséről és az Európai Unió intézményei iránti bizalom megóvásáról szóló H/5139. számú határozati javaslat általános vitája során elhangzott, etnikai közösséget kirívóan sértő kifejezést tartalmazó felszólalásuk miatt Novák Előd és Szilágyi György, jobbikos képviselőtársaimat a már hivatkozott törvény 48. § (3) bekezdése alapján az ülésnap hátralévő részéről kizártam.A jogszabály szövege kimondja, hogy ha a képviselő felszólalása során az Országgyűlés tekintélyét vagy valamely személyt, csoportot - így különösen valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösséget - kirívóan sértő kifejezést használ, vagy az általa használt sértő kifejezés súlyos rendzavaráshoz vezet, az ülést vezető elnök rendreutasítás és figyelmeztetés nélkül javasolhatja a képviselő kizárását az ülésnap hátralévő részéből. A kizárásról szóló jegyzőkönyv az Országgyűlési Naplóból és a honlapról is megismerhető. Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés nem volt határozatképes, a kizárásról szóló döntések az Országgyűlésről szóló törvény 48. § (4) bekezdése alapján elnöki jogkörben történtek. Most ugyanezen rendelkezés második fordulata alapján az elnöki döntések törvényességéről vita nélkül határozunk. Tisztelt Országgyűlés! Először a Novák Előd képviselő úr kizárása ügyében hozott elnöki döntés törvényességéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megállapítja-e az elnöki döntés törvényességét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kizárásról történő döntés törvényességét 142 igen szavazattal, 24 nem ellenében, tartózkodás nélkül megállapította. Most a Szilágyi György képviselő úr kizárása ügyében hozott elnöki döntés törvényességéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megállapítja-e az elnöki döntés törvényességét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kizárásról történő döntés törvényességét 140 igen, 23 nem szavazattal, tartózkodás nélkül megállapította. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el helyüket. [[Mozgás.]] Mindazon képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan hivatalos feladatuk ellátása miatt most elhagyják az üléstermet, arra kérem, hogy a lehető legcsöndesebben és a vitát folytató képviselőtársainknak a tiszteletben tartásával tegyék azt. [[Pillanatnyi szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/5046. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/5046/2. számon már kézhez kapták. Megkérdezem Németh Lászlóné államtitkár asszonyt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Most is fölhívom tisztelettel az államtitkár asszony figyelmét, hogy tíz perc időkeret áll rendelkezésére, amelyet el kell osztani a mostani felszólalása és amennyiben a végén zárszó címén is felszólal, a kettő között. Államtitkár asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő javaslat az állami vagyonról szóló törvény módosításában a kormányzati munka összehangolásáért felelős miniszter rendeletalkotási jogkörének módosításáról rendelkezik. Szeretném kiemelni, ahogy ezt már kapcsolódóan néhányszor elmondtam, hogy az önálló döntési jogkör, amiről itt beszélünk, kizárólag a Miniszterelnökséget vezető miniszter már eddig is gyakorolt feladatköréhez kapcsolódik, azaz a miniszter a javaslat szerint csakis a felügyelete alatt álló társaságok tekintetében kapná meg ezeket a jogosítványokat. Önök előtt is ismert, hogy a Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorló feladatai és ezzel kapcsolatos felelőssége a 2014-es parlamenti választások óta megnőtt. Ezzel a módosítással, amely most önök előtt van, megnyílik a lehetőség arra, hogy a szabályozás a megváltozott kormányzati munkához igazodjon, és annak érdekében történik mindez, hogy a döntéshozatali folyamatokat egyszerűsíteni, ésszerűsíteni tudjuk.Még egyszer hangsúlyozom: a kérdéses miniszteri rendeletalkotási jogkör átalakítása tehát egy finomhangolási munka, amit a vagyonkezelő centrumként működő Miniszterelnökség új funkciója és kibővült feladatköre tesz indokolttá. [[10.50]] A törvénymódosításnak köszönhetően például a nemzeti közműszolgáltatás összetett rendszerének kiépítése, az ahhoz szükséges akvizíciók, ágazatok összefésülési munkálatai gyorsabban, hatékonyabban történhetnek meg. Látniuk kell ennek alapján, és kérem, hogy ezt is lássák benne: a javaslat, amiről szavazni fognak, nem önmagáért való dolog, hanem annak közvetett és közvetlen hatása is van arra, hogy a folyamatokat minél gyorsabban és hatékonyabban tudjuk végrehajtani. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót.Most a képviselői felszólalások következnek. Az időkeretek majd meg fognak jelenni a táblán. Arról is tájékoztatom önöket, hogy kettőperces hozzászólásra nincs lehetőség. Most elsőként megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Mengyi Roland képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy elhangzott, a javaslat célja a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter rendeletalkotási jogkörének módosítása az állami tulajdonú társasági részesedések feletti tulajdonosijog-gyakorlás körében, de ami fontos, a hatékonyabb feladatellátás érdekében - és hogy az egyik legfontosabb példát, területet kiemeljem, hasonlóan az államtitkár asszonyhoz - a nemzeti közmű-szolgáltatási rendszer megszervezése, kiépítése és az ehhez kapcsolódó feladatok.Azt mindannyian tudják, hogy az elmúlt években jelentős lépéseket tettünk a megfizethető energiaárak elérése felé. 2013 óta a lakossági földgáz, áram és távfűtés ára 25 százalékkal csökkent. Az Első Nemzeti Közműszolgáltató Zrt. abból a célból jött létre, hogy állami közműszolgáltatóként, a nemzeti érdeket megvédve, hosszú távon járuljon hozzá a rezsicsökkentés feltételeinek fenntartásához, és hogy méltányos szinten tartsa a magyar fogyasztók közműdíjait. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter fentiek szerinti módosított rendeletalkotási jogköre a hatékonyabb, gyorsabb ügyintézés biztosítására irányul, így lehetővé téve például, hogy a magyar háztartások a jövőben is megfizethető, kiszámítható energiaárakkal kalkuláljanak. Ezért kérem önöket, támogassák szavazatukkal a javaslatot. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap is elmondtam másik kettő előterjesztésnél, ami ugyanezzel a gondolatisággal kapcsolatos, hogy a Magyar Fejlesztési Bankról szóló törvényt azért módosítottuk, hogy Lázár János szabad kezet kaphasson, illetve utasítást adhasson a Magyar Fejlesztési Banknak, illetve a Magyar Fejlesztési Bank pedig végre kell hogy hajtsa azt, amit Lázár János rendeletében meghatároz számára, magyarán mondva forrást, jogi eszközöket és mindent biztosítani kell a Magyar Fejlesztési Banknak ahhoz, hogy ha rámutat valamelyik cégre a Miniszterelnökséget vezető miniszter, azt meg tudja szerezni. Tegnap még két olyan cégről tárgyaltunk a vagyontörvény első fordulójában, amely még nem volt begyűrve a Miniszterelnökség alá. Ez volt a Központi Adatfeldolgozó és a képviselőtársam által is hivatkozott Első Nemzeti Közműszolgáltató; és most itt ez a harmadik törvény, amely ugyancsak a rendeletalkotás jogosultságát szélesíti ki a Lázár János vezette minisztériumban. Azon túlmenően, hogy lassan az ember aggódik, hogy valami politikai játszma része ez, hogy Lázár Jánost temessék el az akták, vagy valami olyan szuperképességekkel rendelkezik ő és a minisztériuma, amely képes átlátni, illetve megtervezni, újratervezni, illetve fenntarthatóvá tenni azt, ahogyan Mengyi Roland képviselőtársam is elmondta, ami nem fenntartható. Ez egy érdekes küzdelem lesz. Látom a kérdést a szemében, elmondom. A közműcégeink, azok a közműcégek, amelyeket önök a rezsicsökkentés címszó alatt, illetve nonprofit, közelebből meg nem határozott fogalmak szerint beszorítottak egy sarokba, jelenleg nagyjából 1000 milliárd forintnyi hitellel tartoznak finanszírozó bankoknak. Olyan bankoknak tartoznak ezek a cégek, amelyek néha már arra is hitelt kellett hogy nyújtsanak, hogy az önök által kivetett közműadót be tudják fizetni. Ez túl sokáig nem fog menni, még akkor sem, ha Lázár János rendeletet alkot majd arról, hogy hogyan működjenek ezek a cégek. Tegnap föltettem egy kérdést államtitkár asszonynak. Ma csak megemlítem, hogy többségi állami tulajdonú cégek Katainen biztos úr szerint nem vehetnek majd részt a Juncker-alap forrásainak elosztásában, amelyről tudjuk, hogy nagyjából-egészében infrastruktúra-fejlesztésre, még akkor is, ha nem hálózatfejlesztésre fordítják ezt az összeget. Államtitkár asszony megnyugtatott engem, hogy nem hálózatfejlesztésre fogják majd fordítani ezeket az összegeket. Szerintem ez nem volt megnyugtató válasz. Magyarország egy másik irányba halad, mint amerre Európa halad ebben a kérdésben is. Ugyancsak meg kell jegyezni: szerintem a hatékonyság növelése jó dolog. Az egyszerűség és a gyorsaság - ahogyan tegnap is mondtam - szerintem a főzésnél szempont, nem pedig ekkora rendszerek megtervezésénél, üzemeltetésénél. Ezeket a rendszereket nagyon pontosan, nagyon hatékonyan és természetesen jól kell üzemeltetni, mert úgy gondolom, hogy aki ezt a nyakába veszi, az a XXI. században nagyon sokat vállal egyébként, de olyan dolgokat vállal, ami mindenki számára természetes. A bürokratikus rendszert, úgy gondolom, ésszerű mértékig le lehet persze csupaszítani, le lehet bontani, ésszerűsíteni lehet, hatékonyabbá tenni lehet. Önök nem ésszerűsítik ezt a bürokratikus rendszert, hanem teljes egészében lebontják három irodában: az egyikben eldöntik, a másikban megfogalmazzák, a harmadikban jóváhagyják. Nagyjából-egészében így fog működni ez a rendeletalkotás, és teljes egészében kivonják a parlament ellenőrzése alól azt, amit önök a legfontosabbnak tartanak. Tudnak önök 3-4 nap alatt is, de egy hét alatt egészen biztosan törvényt alkotni vagy éppen módosítani egy törvényt, és ha az jó célokat szolgált, egyetlenegyszer sem volt annak senki sem gátja. Úgy gondolom, hogy ebben egy ésszerű mértékig meg kellene maradni legalább annak a bürokráciának, amit jó értelemben vett bürokráciának tartunk, ami azt jelenti, hogy egy államnak van szervezőereje és egy államnak van szervezőképessége. Ennek a kormánynak is. Majd kíváncsi leszek, hogy sikerül-e megőriznie ezt a szervezőképességét akkor, amikor egy miniszterre olyan szuperhatalmat, olyan vagyont és olyan hihetetlen politikai és gazdasági potenciált telepít, amivel tényleg az ember már azon gondolkozik, hogy nem tudjuk, mi a célja azoknak az előterjesztőknek, akik maguk kérik, hogy ne legyen hatáskörük, maguk kérik, hogy ne legyen rálátásuk - ez volt a Fejlesztési Minisztérium a tegnapi napon, illetve Lázár János pedig valószínűleg egy aktacsomag mögül fog néha-néha kinézegetni akkor, ha ezt a hatalmas feladatot a nyakába kapja. Aki ennyi mindent csinál, az előbb-utóbb hibázik. Bízunk benne, hogy nem fog hibázni, még én is bízom benne, már csak azért is, mert a magyarok energiaellátása, a magyarok közműellátása ennél sokkal fontosabb, mint hogy az önök politikai játszmáit itt most lejátsszuk. Ha valami gondjuk van egymással, szerintem azt otthon el kell intézni, nem kell ezért törvényt alkotni. Köszönöm szépen a figyelmet. Nem fogjuk támogatni az előterjesztést.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy ki óhajt még felszólalni a rendelkezésre álló időkeret terhére. [[Jelzésre:]] Nyitrai Zsolt képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az előttünk fekvő javaslat egy rendeletalkotási jogkörről szól, ami a hatékonyabb és gyorsabb ügyintézés biztosítására irányul, és egyben az adminisztrációs terheket is csökkentheti. Az MSZP képviselőjének hallhattuk az ezzel kapcsolatos összeesküvés-elméletét. Természetesen nem erről van szó, és nagyon sajnálom, hogy önök nem támogatják ezt a javaslatot, ugyanis ez a javaslat valójában a lakosságról szól, a megfizethető energiaárakról szól és a korrekt közműdíjakról szól, hiszen ezek a megnövekedett feladatok, amelyek indokolják a rendeletalkotási jogkör kibővítését, pontosan a nemzeti közmű-szolgáltatási rendszer megszervezéséről, illete kiépítéséről szól. [[11.00]] Azt gondolom, hogy a lakosság érdekében terjesztette be ezt a javaslatot a kormányzat, amit a kormánypárti képviselők és azt gondolom, azok a képviselők, akik a lakosság érdekét nézik, kell hogy támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon rövid leszek. Egy áttekinthetetlen rendszer alakul ki megítélésünk szerint, gyakorlatilag olyan, ami a társadalmi ellenőrzést lehetetleníti el. Lázár miniszter úr kezében olyan, idézőjelbe tett vagy talán idézőjel nélküli hatalom koncentrálódik, amely tekintetében ma beláthatatlan, hogy tényleg az a cél, hogy temessék el az aktát, vagy az a cél, hogy mindent uraljon. Nem tudni, melyik a cél, de megítélésünk szerint egyik sem helyénvaló és egyik sem jó. Nem jó az, hogyha a jogokat a miniszter tetszés szerint vonhatja el, alakíthatja át, variálhatja vagy bármit csinálhat vele, bármely gazdasági társaságot érintően közvetlen intézkedéseket foganatosíthat a Magyar Fejlesztési Bank jóvoltából. Egy szó mint száz, az ellenőrzés, a számonkérés lehetősége megbicsaklik, egyre nehezebbé és egyre bonyolultabbá válik. Nem véletlenszerű, hogy a Magyar Szocialista Párt az olyan típusú törvénytervezeteket, mint ez is, ami arról szól, hogy a vagyonkezelés tekintetében az elképesztő koncentráció érvényesüljön, nem tudja támogatni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Nyitrai Zsoltnak mondanám, hogy az összeesküvés-elméletekről majd később kiderül, hogy az volt-e vagy nem. A kormányzatot terheli az a felelősség, hogy az ő jóslatai önmegvalósító jóslatokká fognak válni. Kérem, hogy ezt vésse jól az eszébe. Dehogyis szól ez az előterjesztés arról, hogy itt valami átlátható lesz, korrekt lesz a szolgáltatás meg elérhető lesz a szolgáltatás! E nélkül az előterjesztés nélkül nem az? Nincs ma szolgáltatás, és önök nem vívták meg a rezsiharcot, és nincsenek benne sikereik? Szerintünk sincsenek, de akkor legalább önmaga is belátta ezt a kérdést. Dehogyis arról szól! Ez arról szól, hogy három előterjesztés egymás után, amit még az általános vitában egymás után tettek, ma legalább elosztották két napra, hátha valaki nem veszi észre, hogy három előterjesztés ugyanarról szól nagyjában-egészében. Lesz egy omnipotens uralkodója a magyar állami szektornak, ami egyébként nagyjában-egészében a magyar gazdaság teljes spektrumát lefedheti, ebből önök egyet kivesznek, ez pedig éppen most a közműszolgáltatás. Egyébként a Magyar Fejlesztési Bank meg ingatlanfejlesztéssel meg ingatlanhasznosítással, mindennel fog már foglalkozni egy másik javaslatuk szerint, ami ezzel a javaslattal összefügg. Tehát ez egyáltalán nem arról szól. Ez arról szól, hogy ami most van, azt betoljuk egy ember alá. A kérdés az, hogy mi ezzel a cél: az, hogy működjön, vagy az, hogy ez az egy ember összeomoljon alatta? Én ezért mondom azt, hogy ha van egy ilyen vitájuk, akkor azt otthon oldják meg, nem kell ezért törvényt alkotni. És még egyszer mondom, arra válaszoljanak, hogy miből fogják kifizetni, az összes magyar közműszolgáltató cég - főleg az önkormányzati tulajdonúak - maguk miatt, a maguk által kivetett adók miatt fölvett ezermilliárd forintot miből fogják kifizetni. Erre nem hallottam választ. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. 7 perc 47 másodperc áll rendelkezésére. [[Németh Lászlóné: Köszönöm, elnök úr, nem kívánok reagálni.]] Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra majd későbbi ülésünkön kerül sor. Most soron következik a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/4682. számon az informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/4682/6. számon kapták kézhez. Megkérdezem az előterjesztőt, Tasó László államtitkár urat, hogy kíván-e most felszólalni. Nem kíván felszólalni. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek, az időkeretek a táblán megtalálhatók. Írásban ezek szerint senki nem jelentkezett. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen. Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelezte, hogy kíván felszólalni. Megvárom, míg innen a jegyzői pulpitusról jegyző úr lefárad az ülésterembe a saját helyére, ott elhelyezi a kártyáját. Itt van, most van lehetősége, hogy felszólaljon. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagy tisztelettel köszönöm a megértését is és a türelmét. A törvénytervezet kapcsán három gondolatot szeretnék most megfogalmazni. Az e-kártya tekintetében a bevezetés, előállítás kapcsán a különféle személyi adatok szükségessége, a lakcím, az arcképmás, az aláírás, ezek voltak az indulási pozícióban azok, amelyek nélkülözhetetlennek tűntek. A mostani ismeretek szerint az aláírás tekintetében változások következtek be. Itt szeretném örömünket kifejezni a tekintetben, hogy megértette a kormány azt, hogy mondjuk, az aláírás vonatkozásában talán azok, akik bizonyos ellenőrzési jogosítványokkal bírnak menet közben, nem bírnak azokkal a sajátossági jegyekkel, nem grafológusok, hogy ezt ellenőrizni tudják, főleg egy fiatal korban lévő gyermek vagy ifjú esetén, amikor az aláírások rövid idő alatt is nagymértékű változásokat szenvednek el jó értelemben vetten. Tehát egy szó mint száz, van pozitív része is az elmúlt egy hét időszakának e tekintetben, hogy itt e vonatkozásban már változások következtek be. De mindezek mellett úgy indult ez a történet, hogy fakultatív lesz az e-kártya használata, de hát kvázi, mondhatni gyakorlatilag ez a fakultativitás a kényszerbe zuhan át, hiszen a kedvezmények igénybevételének a lehetősége gyakorlatilag csak az e-kártya használatán keresztül történhet meg. Ilyen értelemben tehát az a fajta fakultativitás, amiről annak előtte, még a törvény beterjesztését megelőzően önök szóltak, gyakorlatilag dugába dőlt. Ilyen értelemben ma már erről beszélni nem lehet. Nincs fakultativitás, kényszer van az e-kártya bevezetésével és igénybevételével kapcsolatosan a kedvezmények igazolása érdekében, annak a kizárólagossága tekintetében. A másik része a menetdíj támogatása vonatkozásában: itt főleg azokat a kiemelt turisztikai központokat érintették, amelyek kapcsán nem lesz párhuzamosság. A jogosultság igénybevétele tekintetében lesz, amikor egy ellátó kap majd jogosultságot, azzal, hogy a támogatottságot nem kapja, azt a fajta csereszabatosságot biztosítják a számára, hogy viszont vetélytársa, versenytársa nincs a piacon. Nem gondoljuk, nem hisszük, hogy ez így jó megoldás. De nemcsak a kiemelt turisztikai területeken, hanem más útvonalakon is gyakorlatilag érvényesülhet mindez. Az összegző mondatom nem más, mint az: az utazási kedvezmények megszüntetésével szembesülnek gyakorlatilag az emberek, a lakosok, ez meg így összességében nem pozitív hír, és azt gondolom, nemcsak hírként, hanem tevékenységként sem tekinthető pozitívnak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Elnök úr, köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából Nyitrai Zsolt képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az EU-rendelet 2015. június 16-tól a tagállamokban kötelező és közvetlenül alkalmazandó, emiatt kerül sor jogharmonizációs céllal a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény módosítására. A személyszállítási szolgáltatásokról szóló jogszabály 2012-es módosítása mindenképpen fontos, hiszen a javaslatban az EU-rendeletben foglaltak mellett helyet kapnak azon módosítások is, amelyek a törvény megalkotása óta eltelt időszakban a szabályozási környezet megváltozása miatt váltak szükségessé. [[11.10]] A hatékony közpénzfelhasználás érdekében a javaslat - az elektronikus jegyrendszer jövőbeni bevezetésével összefüggésben - kiterjeszti a közösségi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó adatkezelési és adatmegismerési jogot a nemzeti mobilfizetési szervezetre, valamint azon adatok körére, amelyek a közösségi közlekedésben teljesített utazások pontos elszámolásához, valamint az utazási kedvezményre jogosultság ellenőrzéséhez szükségesek. A közösségi közlekedés színvonalának fejlesztése érdekében többek között tartalmaz az elektronikus panaszkezeléssel, a vízi közlekedés fejlesztésével kapcsolatos előírásokat, valamint bevezeti annak lehetőségét, hogy kizárólag a közszolgáltatásokkal egyébként megfelelően ellátott területen, állami finanszírozás nélkül, piaci alapon, önfenntartó személyszállítási közszolgáltatások legyenek nyújthatóak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elektronikus közlekedési kártya használatára számos európai nagyvárosban már jól működő modelleket lehet látni, azonban a jelen előterjesztés szerint a kedvezmények igazolása miatt kötelezővé tett használat a hangoztatott fakultatív lehetőség elvével szembemegy. Tehát ez nem az a jónak tekinthető megoldás, ami másutt tapasztalható. Az e-kártya közösségi közlekedésben való felhasználásával kapcsolatos egyes gyakorlati szabályok átvezetése helyénvaló. Ugyanakkor ezzel kapcsolatban a mögöttes tartalmat az elektronikus kártyát szabályozó törvény fogja majd rögzíteni, tehát szétválik, az most nem látszik, aminek látszani kellene. Annak szövege még meglehetősen képlékeny, a Törvényalkotási bizottság napirendjéről is lekerült, további kodifikációs munkálatokra való tekintettel. Tehát most meg akarja hozni a Ház egy egyébként helyes célt szolgáló törvénynek az egyik felét. Emiatt nehezen megítélhető, hogy az egész hogyan fog működni. Az mindenképpen problémás, hogy az elektronikus kártya használatára kényszeríti az embereket, és így az egyébként helyes fakultatív használattal szemben a közlekedési kedvezmények igazolására kizárólag elektronikus közlekedési kártyával lenne mód, ami viszont közvetve kötelezővé teszi. Tehát úgy gondoljuk, hogy ez a technikai megoldás ellene megy az eredeti helyes fakultatív célnak. Tehát mi azt javasoljuk a kormánynak, hogy ezen még dolgozzon, a kedvezményeket más módon, mondjuk, a kiváltásnál tegye ellenőrizhetővé, és aki nem akar elektronikus kártyát, mert idegen a használati szokásaitól, annak legyen mód hagyományos módon is a kedvezmények igénybevételére. A másik része az előterjesztésnek: a párhuzamosságok megszüntetését célzó szabályok lehetővé teszik, hogy ha két település között a közösségi közlekedés bármely formában már biztosított, akkor egyéb, feltehetően átszállásmentes közvetlen, tehát még kényelmesebb és gyorsabb közlekedési szolgáltatást az állam külön nem akar finanszírozni, hanem az adott útvonal üzemeltetésére kizárólagos jogot adna egy privát szolgáltatónak, amely piaci alapon működne. Az állami menetdíj-támogatásra tehát nem lesz jogosult az egyéb igénybevevő, de cserébe versenytárs nélkül működhet az a cég, amely kijelölésre kerül az alternatív fuvaroztatásra. Azonban az indoklás megtévesztő, mivel lehetőség nyílna nem csupán kiemelt turisztikai központok közötti, hanem egyéb útvonalakon is az állami támogatás csökkentésére, praktikusan: megszüntetésére. Ott, ahol van vasúti közlekedés, ott már nem járhatna autóbusz is, vagy fordítva. Az MSZP-frakció véleménye az, hogy a közösségi közlekedés igénybevételét nem szűkíteni, hanem bővíteni kellene. Tehát mind az igénybe vehető lehetőségek területén, mind az igénybevétel támogatása területén, tehát például a munkába járáshoz további kedvezményeket tartunk szükségesnek, akár a szolgáltató részéről, hogy legyenek biztosítottak kedvezményes, munkába járást szolgáló bérletek vagy viszonylati jegyek, illetve a kormányzat hozzon olyan törvényjavaslatot, ami más kedvezmény, mondjuk, adókedvezmény formájában a munkáltatók részéről lehetővé teszi vagy ösztönzi, hogy a dolgozója számára ingyenessé tegye vagy támogatottá tegye a munkába járáshoz szükséges közlekedési bérletet, jegyet. Tehát az MSZP-frakció az előterjesztés több céljával egyetért, ugyanakkor rendezetlennek tartjuk a kedvezmények igénybevétele területén, hogy kötelezővé válik az elektronikus kártya, illetve kevésnek tartjuk azt a támogatást, amit a közösségi közlekedés igénybevevői a munkába járáshoz kapnak. Mindezeket javasoljuk a tárca figyelmébe. Ha azok is bekerülnek, ezek az ellentmondások tisztázásra kerülnek, nem szűkítik a közlekedési lehetőségeket, hanem bővítik, akkor támogatni fogjuk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Tasó László államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Öné a szó, államtitkár úr, tízperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ami a javaslatban benne van, az elsődlegesen a törvény összhangjának megteremtése az új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról szóló EU-rendelettel. Benne van még a személyszállítási szolgáltatások gazdasági egyensúlyára irányuló vizsgálat részletszabálya. Benne van még pontosítás az adatkezelés szabályairól. Benne van még az elektronikus panaszkezelés előmozdítása is. Benne van a vízi közlekedés fejlesztésével kapcsolatos hatáskör pontosítása is. Benne van az indokolatlan párhuzamosságok állami finanszírozásának megszüntetése az alap-közszolgáltatási ellátás sérelme nélkül. Ez mind benne van. De nincsen benne a kedvezmények megvonásáról szóló fejezet, és nincsen benne új kedvezmények bevezetéséről szóló fejezet sem. [[Dr. Józsa István: Ezt hiányoljuk!]] Tehát jól meg kell nézni még egyszer, és tisztelettel szeretném kérni, hogy ennek függvényében és ennek újravizsgálatával támogassák a javaslatunkat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény és a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/4889. számon a parlamenti informatikai hálózaton mindenki számára elérhető. Az Igazságügyi bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/4889/4. számon kapták kézhez. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíván-e most felszólalni, vagy csak a zárszóban. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, a zárszóban, elnök úr.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a táblán megjelent időkeretek figyelembevételével. Elsőnek megadom a szót Tukacs István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az általános vita és az összegző jelentés kapcsán azt tudom mondani, hogy egy szükséges változtatással állunk szemben. A vitában is elhangzott, hogy tulajdonképpen a „lex Illatos út” ügyéről van szó, magyarul arról, hogy el kell rendezni törvényi úton is egy létező problémát: egy csődbe ment, egyébként veszélyes anyagokat tároló társaság állami segítséggel történő felszámolását és a veszély megszüntetését. [[11.20]] Ezzel a törvényjavaslattal és azzal, hogy az erre szánt közpénzt a kormány védeni akarja, mi a vitában egyetértettünk. Egyetértettünk azért is, mert nyilván a ráfordításoknak valahol meg kell térülniük, hiszen nem lehet duplán felelőtlen vagy nem is csak felelőtlen társaságok eljárását, ami káros, mindig közpénzzel fedezni. A helyeslő és támogató javaslatok mellett egyetlen szempontot említettem meg - és tudom, hogy az összegző jelentésnek nyilván nem képezheti részét -, mégpedig azt, hogy a csődeljárással kapcsolatos törvény, a pénzügyi rendezés fontos, ugyanakkor meg kell vizsgálni az egészségügyi vonatkozásokat is, hiszen önmagában csak a közpénz védelmével és a felszámolással, a konkrét veszély megszüntetésével még nem történt meg minden intézkedés. Én ezt az egyetlen szempontot ajánlanám újfent a vita kapcsán a kormányzat figyelmébe. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak az MSZP képviselőcsoportjából JózsaIstván képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tukacs István képviselőtársam korrektül elmondta a véleményünket erről a konkrét előterjesztésről, hogy ez szükséges. Igazából az a véleményünk, hogy ez egy előremutató törvényi garancia lehet hasonló ottfelejtett, környezetre rendkívül káros esetek megelőzésére, hogy ilyen ne fordulhasson elő. Tehát ez számomra - mint fővárosi képviselő számára is - az Illatos út esetében rendkívül fontos.Ezt mindenképpen el kívántam mondani, de azt is - és ezt az államtitkár úrnak mint a területért felelős minisztérium felelős vezetőjének mondom -, hogy véleményünk szerint az egész csődtörvény átdolgozást igényelne. Az elmúlt három-négy évben rendkívüli mód megnövekedett a megszűnő, csődbe ment vállalkozások száma, és ezek között nagyon sok olyan van, ha szabad ezt a közkeletű kifejezést használni, amely jobb sorsra lenne érdemes. Tehát egy javaslatot is szeretnék tenni a szaktárcának, de Kara Ákos képviselő úrnak is mondanám, mert infokomunnikációs vetülete van és foglalkoztatási vetülete is van, az előző ciklusban pedig a foglalkoztatási bizottságot vezette. A csődtörvény generális átdolgozását tartom szükségesnek a reorganizáció előtérbe helyezésével. Tehát ne az legyen az elsőrendű szempont, hogy a csődeljárás végén a felszámoló megkapja az őt megillető százalékokat, hanem, ahogy a német csődtörvényben is szerepel, első helyen a további hasznosulás, a munkahelyek megmentése, az egyébként értelmes, értékes termelési tevékenység továbbfolytatásának menedzselése legyen a csődtörvény elsőrendű szempontja. Ehhez akár egy kormányzati reorganizációs alapot is elképzelhetőnek tartunk. Természetesen nem osztogatásra gondolunk, de mondjuk, pályázati lehetőségre, egy olyan reorganizációs alapra, amivel átmeneti problémák megoldhatók.Tudom, hogy vannak erre példák, ilyen a gyulai húskombinát, vannak erre esetek, amikor a kormány külön foglalkozott ilyen, mondjuk úgy, megmentésekkel. De részben ezeknek a sikere vagy kudarca azt mutatja, hogy ha a csődvédelem bizonyos szakaszában valaki reorganizációt vállal és további jogi garanciákat vehet igénybe, akkor az ilyen törvényi szabályozás, ahogy említettem, a német tapasztalatok alapján elsősorban azt szolgálhatná, hogy ne szűnjenek meg munkahelyek, ne olyan mértékben szűnjenek meg, és a sajnálatos módon csődbe ment cégeknek bizonyos hányada, bizonyos része, a tevékenység bizonyos része rugalmasabban legyen kezelhető. Jelenleg a törvény tiltja, csődbűntettnek minősül, ha egyébként egy életképes részt a felszámoló ki akar venni a felszámolandó körből, vagyis a jelenlegi szabályozás éppen hogy ellene van annak, hogy valami életképes rész további működési lehetőséget kapjon. Tehát minimálisan ezt a törvényi tiltást meg kellene oldani és olyan irányba formálni a jogszabályt, amelynek első helyén nem büntetendő, hanem támogatott a reorganizáció, támogatott az egyébként piacképes tevékenységi körök további működtetése anélkül, hogy romba döntenénk az egészet. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úrnak egy kifejezése megtévesztő lehet, ezt a félreértést szeretném feloldani. Képviselő úr, azt mondta, hogy fővárosi képviselő. Ön fővárosi országgyűlési képviselő és nem a Fővárosi Közgyűlés tagja. [[Dr. Józsa István: Köszönöm.]] Ez egy pontosítás. [[Dr. Józsa István: Illetőség.]] Köszönöm szépen. Kérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, igen.]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés!Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban engedjék meg, hogy megköszönjem az előterjesztésnek mind az általános vitában, mind az előbbi felszólalásokban megnyilvánuló támogatását. Ezzel a törvényjavaslattal valóban egy hatékony és gyors megoldást kívántunk nyújtani a felszámolás alatt álló Budapesti Vegyiművek Zrt. Illatos úti telephelye környezeti problémáira. Ugyanakkor a törvényjavaslat célja, mint ahogy korábban erről részletesebben is beszéltünk, a konkrét eseten túlmenően az, hogy az új rendelkezések a jövőben általánosan is lehetővé tegyék a hasonló esetek megelőzését, illetve a bekövetkező környezeti károk gyors, eredményes elhárítását. A törvényjavaslat hangsúlyosabbá teszi a környezetvédelem szempontjait a csődeljárások és a felszámolási eljárások során, továbbá intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az állam által a környezeti károk elhárítására fordított költségek a felszámolási eljárás, valamint az esetleges kisajátítási eljárás során legalább részben megtérüljenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb elhangzottakkal kapcsolatban szeretném elmondani, hogy a csődeljárás folyamatos szakmai felülvizsgálatát, ahogy az a jelen előterjesztésből is kitűnik, a kormány feladatának tartja. Annyit szeretnék megjegyezni, hogy az egyébként célszerű indítványok végrehajtása során azért a tiltott támogatás határmezsgyéjét figyelembe kell venni. Tehát nyilvánvaló, hogy a csődeljárások kormányzati célja az kell hogy legyen, hogy a tevékenységet, amennyiben lehet gazdaságosan folytatni, folytassuk, a munkahelyeket a lehető legnagyobb számban megtartsuk, az esetleges ehhez hasonló környezeti károkat megelőzzük. Ugyanakkor figyelembe kell venni azt is, hogy az állami beavatkozásnak európai uniós keretei is vannak. Mindazonáltal a vitában elhangzottakat a kormány az elkövetkezendő munkája során, ideértve az egészségügyi következményekkel való szembenézést vagy intézkedést, figyelembe fogja venni. Ismételten köszönöm a támogatást, és kérem, hogy ezt a szavazáskor is tegyék meg. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a későbbi ülésünkön kerül sor. Most soron következik a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája.Az előterjesztés T/4787. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiünk számára elérhető. A Kulturális bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/4787/2. számon terjesztette elő. Megkérdezem Kara Ákos államtitkár urat, hogy most vagy a zárszóban kíván reagálni. [[Kara Ákos: A végén!]] A zárszóban kíván majd reagálni a vitában elhangzottakra. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a táblákon látható időkeretnek megfelelően. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban bejelentkezett képviselőknek adok szót. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak adok lehetőséget felszólalásra, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő asszony! [[11.30]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat oly sok más fideszes intézkedés mellett arról szól, hogy egy kormány nemcsak indirekt működése által képes ártani, hanem szándékosan is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat valós célja, hogy tovább akadályozza a kereskedelmi médiumok programdíjának beszedését, ezzel pedig tovább nehezítsék e médiumok működését. A törvényjavaslat alkotói láthatóan pontosan értik, hogy a kereskedelmi médiumok két fontos bevételi forrásra támaszkodhatnak: a reklámra és a programdíjra. A reklámpiacon az állam központosítja saját költéseit, extrém adókat vet ki, itt pedig a programdíj oldalán egyszerűn ellehetetleníti a beszedést. Csak hogy világos legyen a mérték mindenkinek, aki szavaz majd erről a parlamentben: a programdíj piaca kétszerese a kereskedelmi reklámokénak. Ezt egyébként zsarolásnak hívják egyéb rendes jogállamokban. Az Orbán-kormány 2010 óta két dolgot csinál nemcsak a médiaszabályozás területén, hanem az egész magyar gazdaságban. Először is nem tartja be az ígéreteit. A médiaszabályozás kapcsán konkrét ígéretet szeg meg a kormány, ugyanis nyilvánosan vállalták, hogy a digitális átállás lezárásával a programdíjak ismét beszedhetők lesznek. A második a függetlenség ellehetetlenítése. Van nekünk egy évente 80 milliárd forintba kerülő közmédiánk, ami rosszabb színvonalon működik, mint a Kádár-rendszer propagandája. Lehet, hogy itt a parlamentben sokak számára nem egyértelmű, de a médiának éppen az a dolga, hogy kritizálja a mindenkori kormányt; ha az MSZP-s kormány, akkor azt, ha fideszes kormány, akkor meg azt. Ha a kormány meg akarja fosztani a médiacégeket a bevételeiktől - és teljesen mindegy, hogy ezt most bírságok, reklámadó vagy a programdíjak beszedésének megakadályozásával teszi -, azzal kiszolgáltatja a televíziókat, ezáltal pedig az állampolgárokat a kormány kényének. Nyilvánvaló, hogy ez a javaslat célja, ezért az MSZP pont úgy nem tudja támogatni, ahogy elleneztük a médiatörvényt vagy a reklámadót is. Elnök úr, köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló az időkeret terhére Tukacs István képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Annyit szeretnék hozzáfűzni Kunhalmi képviselőtársam felszólalásához, hogy a kormány figyelme egyébként fordulhatna a tartalomszolgáltatás tartalmi elemeinek befolyásolása felé. Ez alatt azt értem, hogy nagyon sok értékes, egyébként konszenzusos alapon is közkincsnek örvendő tartalmat lehetne és kellene sugározni, valamint kívánatos lenne, hogy a kevésbé értékes, sőt társadalmi szempontból nem hasznos tartalmakat másfajta és áttételes kormányzati eszközökkel próbálja le- vagy kiszorítani a kormányzat. Én azért gondolom, hogy erről kellene inkább szót ejteni, mert magam is azt hiszem, hogy a pénzügyi szabályozás, a különféle adók, illetve a díjak bevezetése vagy be nem vezetése helyett jobb lenne foglalkozni egy kicsit azzal, hogy akár a közszolgálati, akár a kereskedelmi médiumok mit sugároznak, és főleg kinek, és ha nem tűnik ez túlságosan patetikusnak, hogy milyen hatással van ez gyermekeink, sőt saját magunk lelki békéjére, azaz fejlődésére is. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most pedig megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak, aki válaszol a vitában elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal szemben, ami a baloldali ellenzéktől hangzott el itt az előbb, elmondom röviden, hogy miről szól és miért jó általában szerintem Magyarországon, ha elfogadjuk ezt a törvényjavaslatot. Ez a javaslat azt célozza, hogy nőjön az ingyenesen fogható tévéadások száma. Jelenleg nyolc ingyenesen fogható adás érhető el a kábeltelevíziós előfizetéssel nem rendelkező állampolgárok számára, míg a szomszédos országokban - ezt az általános vita során kevés hozzászólóval, de viszonylag részletesen ki tudtuk beszélni - több ilyen csatorna létezik, akár 12-13 is van. Azt mondtam az általános vita során, és megismétlem, hogy Magyarországon egy káros szerződési gyakorlat akadályozza a bővülést, tehát azt, hogy az emberek ingyenesen fogható tévéadásainak a száma nőjön. Ez a mostani gyakorlat ugyanis jogos bevételeitől fosztja meg azokat a fizetős műsorcsomagokban szereplő tévécsatornákat, amelyek egyidejűleg ingyenesen is szeretnék sugározni a műsoraikat. Jelen törvénymódosítás ezt a káros szerződéses gyakorlatot tiltja meg a jövőre nézve. Célunk az, hogy az elkövetkezendő években két-három új ingyenes csatorna jelenjen meg az ingyenesen fogható adások között. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha szabad, akkor az érzelemmentesség jegyében egyébbel, a Kádár-rendszerrel való párhuzammal, meg hogy mi legyen, mi szerepeljen, milyen műsorok legyenek a közszolgálati tévében, ezzel a résszel nem foglalkoznék semmiképpen, ez a törvény nem arról szól, sem arról, hogy a Kádár-rendszert értékelje, sem arról nem szól, hogy a közszolgálati tévében milyen adások legyenek. Ezzel szemben szeretnék arra emlékeztetni, hogy az általános vita során a baloldali ellenzék részéről egyfajta inzultus érte a közszolgálati média nézőit, a közszolgálati csatorna fogyasztóit. Szerintem a baloldali ellenzéknek ezzel kell tudni elszámolnia. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Most soron következik a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépést elősegítő nemzeti stratégiai célok meghatározásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés H/5048. számon az informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Népjóléti bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését H/5048/5. számon valamennyien kézhez kapták. Most megkérdezem Veresné Novák Katalin államtitkár asszonyt, hogy kíván-e felszólalni. [[Veresné Novák Katalin: Nem.]] Nem, köszönöm szépen. Akkor a zárszóban önnek tízperces időkeret áll majd rendelkezésre. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Népjóléti bizottságban megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére Bangóné Borbély Ildikó asszonyt kérte föl a bizottság. Úgyhogy tisztelettel megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon örülök, hogy itt van államtitkár asszony, mert a múltkori vitánál államtitkár asszony elmondta, hogy nem érti az ellenzék és az ellenzéki pártok lelkületét, ha problémáik vannak a törvényekkel, a költségvetéssel, akkor miért nem adnak be módosítókat. A múltkorában Banai Péter Benő államtitkár úr pedig azt olvasta a fejünkre, hogy mennyire felelőtlenek vagyunk mi, ellenzékiek, mert annyira sok módosító javaslatot adtunk be a költségvetéshez, hogy ez már a felelőtlenség határát súrolja. Akkor én most azt tudnám mondani államtitkár asszonynak, hogy nem értem a kormány lelkületét, mert én azt gondoltam, hogy az államtitkári szinten beszélgetnek egymással, vagy a különböző minisztériumokban valamiféle kommunikáció zajlik. És hozzáteszem, hogy mi ehhez a törvényhez is adtunk be Magyar Szocialista Pártként három módosító javaslatot - ez elhangzott a vitában is -, de sajnos, államtitkár asszony, ugyanaz zajlott, mint ami az összes többi módosító javaslatunkkal, hogy lényegében lesöprik az asztalról. Sőt, az isztambuli egyezménnyel volt olyan problémánk is, hogy az Igazságügyi bizottság 30 napon belül nem tűzte napirendre a bizottsági ülésen, vagyis napirendre akarta tűzni, mert megjelent a napirendi pontokban, csak ott egy képviselői javaslatra levették a napirendről, úgymond a bizottság törvénysértést követett el, majd utána pótolták a napirendre tűzést. Én azt gondolom, hogy a vitában is sokat beszélgettünk arról, hogy miért kell kapcsolati erőszaknak nevezni, miért kellett átnevezni a családon belüli erőszakot kapcsolati erőszaknak; így tágabb fogalomban tudjuk meghatározni, mert nem csak családon belül történik erőszaktevés. Én azt gondolom, hogy beszélgethetünk erről sokat, csak pontosan a hétvégén megtörtént Hajdú-Bihar megyei eset mutatja azt be, hogy mi a probléma, a balmazújvárosi eset, ahol senki nem gondolta, jó családnak tartották, senki nem vette észre a problémát, és egyik pillanatról a másikra az édesapa megölte a két kiskorú gyermekét a feleségével együtt, és utána öngyilkosságot követett el. [[11.40]] Szóval, amit én elmondtam a vitában is, hogy Magyarországon sajnos mindenki úgy áll ehhez a problémához, hogy kapun belül, családon belül kell tartani ezt az ügyet. Sokkal nagyobb probléma ez, mint hogy ezt továbbra is így folytassuk. Én majd a következő kilencven… - vagy kilenc percben, nem ijesztgetek senkit, még el fogom mondani, hogy mire akartunk törekedni a módosító indítványainkkal. Nem fogjuk tudni támogatni ezt a törvényt, tartózkodni fogunk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most a képviselői felszólalások következnek, a táblán lévő időkereteknek megfelelően. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Először az írásban bejelentkezett képviselői felszólalások következnek. Tisztelettel jelzem Szél Bernadett képviselő asszonynak, hogy be van jelentve írásban is. Úgyhogy köszönöm szépen.Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Kilenc perc időkeret áll rendelkezésére képviselő asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én csak a három módosító indítványunkról szeretnék beszélni, hogy mit is adtunk mi be, hogy miben szerettük volna ezt a törvényt módosítani; a kritikáinkat már megfogalmaztuk a vitában. „Az Országgyűlés felkéri a kormányt, hogy a következő nemzeti stratégiai célokat figyelembe véve tegyen intézkedéseket a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépés érdekében: a) a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépéshez a pénzügyi és humán kapacitásokat a mindenkori költségvetési lehetőségek figyelembevételével szükséges biztosítani;” Itt módosítottunk. „b) a kapcsolati erőszak elleni eredményes fellépés a kormányzati és nem kormányzati szereplők hatékony együttműködésével lehetséges; c) kiemelt hangsúlyt kell helyezni a prevencióra, különösen fontos cél a fiatalok áldozattá és elkövetővé válásának megelőzése; d) az áldozatok védelmét, támogatását, krízis- és erőszakkal fenyegetett helyzetből való eredményes és fenntartható kilépését az áldozatok speciális helyzete szerint szükséges biztosítani, kiemelt figyelemmel a közvetlen vagy közvetett módon áldozattá vált gyermekek érdekeire és jogaira; e) cél a krízisközpontok és félutas kiléptető házak számának lehetőség szerint a szükségletekhez mérten, a megfelelő földrajzi elosztásra figyelemmel történő biztosítása.” Itt az f), g), h) pontoknál mi kivettük a módosítónkban azt, hogy „törekedni kell”, mert - ezt a vitában is elmondtuk - hogyha csak ilyen laza megfogalmazások vannak, hogy törekedni kell, akkor lehetséges, hogy nem is lesz ezekből semmi, és így határoznánk meg: „f) cél olyan szolgáltatások biztosítása, amely révén megelőzhető, hogy a kapcsolati problémák erőszakhoz vezethessenek; g) cél a lelki ellenálló képesség, a megküzdési módok erősítése, fejlesztése, valamint az életvezetési készségek, képességek elsajátítását célzó szolgáltatások biztosítása; h) az áldozatokkal, elkövetőkkel foglalkozó vagy potenciálisan kapcsolatba kerülő szakemberek képzését folyamatosan biztosítani kell” - nem törekedni kell rá, hanem biztosítani kell -, különös tekintettel a gyermekvédelmi jelzőrendszerbe tartozó szakemberek képzését; i) a bírósági és hatósági eljárások során a kapcsolati erőszak áldozatainak speciális igényeit vegyék figyelembe; j) ösztönözni szükséges a kapcsolati erőszak elleni küzdelemben való részvételre a társadalom minden tagját, stratégiai cél a tudatosságnövelés;k) indokolt a társadalom tagjainak ismereteit bővíteni a kapcsolati erőszak esetén igénybe vehető segítségnyújtási lehetőségekről.” A vitában államtitkár asszony is elmondta, hogy mennyi úton-módon és hogy hova lehet fordulni az áldozatoknak, én azt gondolom, hogy ebben nagyon sok tennivalónk van még, és lehet, hogy nem azt kellene erősíteni, hogy a segélyvonalakat felhívhassák, hanem a meglévő jelzőrendszerbe beépült családvédelmi szakembereknek, a helyben lévő szakembereknek a megerősítése. Mindig mondjuk, hogy a jelzőrendszer megerősítése mennyire fontos. „l) cél, hogy a kapcsolati erőszak megszüntetése érdekében tett intézkedéseket kutatások, felmérések, adatgyűjtések alapozzák meg, az intézkedések szakmai ellenőrzése rendszeres legyen.” Itt megint el kell azt az egyetlenegy adatot mondani, hogy most azt mondják, hogy egy feltárt esetre 25 feltáratlan eset jut. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon-nagyon borzasztó adat. És volt még másik két módosítónk: „Az Országgyűlés felkéri a kormányt, hogy 2016…” - ezt kihagynánk - 2015. július 31-ig vizsgálja felül a kapcsolati erőszak elleni fellépést célzó vagy azzal kapcsolatban célt vagy feladatot meghatározó, jelenleg hatályos kormányzati szintű stratégiákat, és szükség esetén módosítsa azokat az 1. pontban foglalt célokkal, valamint a családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére irányuló nemzeti stratégia kialakításáról szóló 45/2003. országgyűlési határozattal összhangban.” A harmadik módosítónk: az Országgyűlés a családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére irányuló nemzeti stratégia kialakításáról szóló 2003-as határozatot visszavonja. Én azt gondolom, hogy ezek a módosító indítványok támogathatók kellett volna hogy legyenek a bizottság részéről, de ugyanaz történt, mint ami szokott az összes bizottságban, hogy leszavazzák az ellenzéki képviselők benyújtott indítványait, határozati módosító javaslatait. Én azt gondolom, hogy ebben nem rosszindulat volt, amit mi előterjesztettünk ezekben a módosító javaslatokban. Nagyon fontos a Magyar Szocialista Párt képviselőinek - személy szerint nekem is - ez a téma, hogy minél hamarabb és minél több megoldást tudjunk kínálni erre a problémára, hogy ne fordulhasson elő hétről hétre, hogy az ember azokat a híreket olvassa, vagy netán talán személyesen azokkal a problémákkal találkozzon, ami a kapcsolati erőszak témája. Én azt gondolom, hogy jó lett volna, ha a bizottság ezeket a módosítókat megszavazza, sajnos lekerült az asztalról. Ettől függetlenül továbbra is végezzük a munkánkat, és próbálkozunk, hogy hátha egyszer a kormány füléig eljutnak ezek a hangok. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az LMP képviselőcsoportjából Szél Bernadett képviselő asszony felszólalása következik ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Alapvetően egy nagyon érdekes helyzetben vagyunk, mert nekem is sokat kellett azon dolgoznom, hogy kibogozzam, hogy egyáltalán hogy jött a kormányzatnak ez az ötlete, hogy egy ilyen határozati javaslatot tesz le az asztalra, és utána nagyon gondolatébresztőnek bizonyult maga az általános vita is. Ugyanis azt nem mondhatjuk semmiképpen sem, hogy ennek a határozati javaslatnak nincsen előzménye, hiszen van, egészen pontosan még a szocialista kormányokra vezet vissza ez a 45/2003. országgyűlési határozat, amelynek többek között a felülvizsgálatát az 1657/2012. kormányhatározat írta elő, és adtak is önmaguknak egy határidőt a Fidesz-KDNP-kormányzat részéről, a 2013. október végét. Az már elmúlt, most 2015 júniusában vagyunk, de mindesetre megszületett ez a H/5048. országgyűlési határozati javaslat, ami azért számos ponton magán hordozza azokat a hibákat, amelyek szerintem száz százalékban elkerülhetők lettek volna, ha bizonyos olyan gyakorlatokat megőriz ez a kormányzat, ami, azt gondolom, a demokrácia működéséhez szükséges lenne, mint például a civilekkel való konzultáció. Na, mindenesetre 2013. október végén lejárt a határidő, és másfél évig az égvilágon semmi nem történt, és utána került benyújtásra ez az 5048. határozati javaslat, amivel kapcsolatban az én legfontosabb kritikám az, hogy azon kívül, hogy vannak benne olyan kifejezések meg olyan felfogásbeli problémák, amikre majd utalni fogok, és amik szerintem nem segítik ennek a helyzetnek a megoldását, azon kívül nem elég számon kérhető, nem elég konkrét, gyakorlatilag nincsenek benne olyan vállalások, amiket egy idő után meg tudunk nézni, hogy valóban teljesültek-e vagy sem, és ebben, mondjuk, egy egyértelmű értékítélete lehet a Háznak, illetve magának Magyarországnak is. Vissza kell utalnom arra az általános vitára, amin sokat beszélgettünk erről az országgyűlési határozati javaslatról, és az egyik legfontosabb kritikám pontosan az volt, hogy a beterjesztés előtt önök nem konzultáltak senkivel. És ezt azért is neveztem egy külön fajsúlyos kritikának, mert maga az isztambuli egyezmény 9. cikkelye is előírja azt, hogy a társadalmi és a civil szervezetekkel együtt kell működni, mielőtt bármilyen dokumentumot önök beterjesztenek. [[11.50]] És erre az államtitkár asszony azt mondta, hogy a civilek kaptak meghívót. Ezért én utánanéztem, és a tényszerűség kedvéért el szeretném mondani, hogy mire kaptak a civilek meghívót, és mennyi lehetőségük volt megszólalni. Szóval, 2012 óta az emberi jogi munkacsoport működik a kormányzatnál, és működtetik önök az emberi jogi kerekasztalt is. Ez alapvetően ilyen ajánlásokat megfogalmazó szerv, egy konzultatív szerv, és ennek vannak tematikus munkacsoportjai. Az egyik tematikus munkacsoport a nők jogaiért felelős tematikus munkacsoport; megnéztem, a két ciklus alatt összesen ötször üléseztek, legutoljára 2015. április 28-án. Ez egy újraalakuló ülés volt, ezért is fontos ebből a szempontból, és ezen az újraalakuló ülésen egyetlen szó sem esett erről a H/5048. számú határozati javaslatról. Hosszas keresgélés után megtaláltam a jegyzőkönyvre mutató linket, ott megtaláltam magának az ülésnek a jegyzőkönyvét, és ott találtam egy kérdést, méghozzá a Női Érdek kérdését, akik az isztambuli egyezménnyel kapcsolatban feltettek önöknek egy kérdést. Azt kérdezték konkrétan, hogy hol tudnak bekapcsolódni az előkészítő munkába. Erre az államtitkár asszony azt válaszolta, hogy létrejött egy külön munkacsoport, amely a ratifikációs folyamat segítésére szolgál, ez a folyamat nagyon hosszadalmas, nemcsak Magyarországon, és a többi, és a többi, és itt még idézhetném az államtitkár asszonyt. De a lényeg az, hogy mi ez a külön munkacsoport, és engem ez érdekelt a leginkább, hiszen a dolog ott áll vagy bukik, hogy vajon ebben a külön munkacsoportban ott vannak-e a civilek; nincsenek ott. Tehát ez a nőkkel szembeni erőszakkal foglalkozó munkacsoport gyakorlatilag mindenfajta transzparencia nélkül működik, és énnekem ezzel súlyos problémám van, tisztelt államtitkár asszony. Kikértem a jegyzőkönyveit ennek a munkacsoportnak, és megtagadták, az IM megtagadta ennek a kiadását. Annyit tudtam csak meg, hogy április 9-én nyújtották be a kormány elé az isztambuli egyezményhez szükséges lépéseket összegző jelentést, de sem erre, sem a most tárgyalt határozati javaslat előkészítésére semmilyen rálátása nincsen se a civileknek, se az ellenzéknek, és nem volt civil, szakmai vagy érdek-képviseleti szervvel történt egyeztetés, ami önmagában az isztambuli egyezményt is sérti. Na most, tisztelt államtitkár asszony, ha önök meghallgatták volna ezeket az embereket, akkor számos olyan helyzetet elkerülhettek volna, ami problémás. Ilyen például az, ami az i) pontban van, hogy a lelki egészség fontosságáról meg a lelki ellenálló képesség erősítéséről értekeznek. Ez a nők elleni erőszaknak a félreértése: nem a nőknek kell megváltozni, hanem ebből az elnyomó helyzetből kell a nőket kivenni, pontosan itt a hatalmi viszonyt kell látni és az elnyomó viszonyt kell megszüntetni. Ráadásul nagyon súlyos ebben a határozati javaslatban az is, hogy a mindenkori költségvetési lehetőségek figyelembevételével kell biztosítani önök szerint a forrást. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ez megint ellenkezik az isztambuli egyezménnyel, amely azt mondja, hogy minden pénzt meg kell adni azért, hogy a nők elleni és a családon belüli erőszakot megszüntessük. Úgyhogy súlyos kifogásaink vannak nekünk is, tisztelt államtitkár asszony, tisztelt Fidesz-KDNP, szerencsésebb lett volna hosszabban értekezni azokkal az emberekkel, akik valóban értenek hozzá ebben az országban.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Független képviselői felszólalás következik, kettőperces időkeretben. Megadom a szót Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Rövid összefoglalóképpen tudok beszélni erről a stratégiáról, aminek a vitája két héttel ezelőtt nagyon hosszan és kimerítően zajlott, mint egyfajta biztató kezdet ebben az ügyben, ebben a parlamentben. Látható, hogy a kormány megértette azt a szót, amit a közvélemény, a civil szervezetek és politikusok is hangoztatnak, nevezetesen: a nők elleni erőszak elfogadhatatlan, a hatalomról szól, és ennek a kormánynak is minden erővel fel kell lépni annak érdekében, hogy Magyarországon is - amely európai szinten az egyik legrosszabb helyen áll a nők elleni erőszak tekintetében, a legtöbb nő és gyermek érintett - érdemi változás következzen be, hiszen az elmúlt tíz évben tulajdonképpen mindenféle törvényalkotások ellenére semmiféle pozitív változás Magyarországon nem történt, ugyanannyian halnak meg, mint tíz éve, és ugyanolyan sok az érintett nő és gyermek. A stratégia tehát mindenképpen értelmezhető egy pozitív lépésnek, ugyanakkor ambícióhiányosnak találom ezt a tervezetet, ezt a javaslatot. Vannak benne pozitív dolgok, de a legfontosabb probléma az, hogy nem használja teljes mértékben azt a kiváló, nemzetközi konszenzus által létrejött eszközt, amely Magyarországnak is rendelkezésére áll, nem folytatja az isztambuli egyezmény logikáját, nem azon a menetrenden halad, amit ez az egyezmény az aláírók számára felkínál. Nevezetesen: vannak olyan javaslatok a stratégiában, amelyek kitekintenek az isztambuli egyezményből, és harmadikutas megoldásokat próbálnak megvalósítani, illetve az egész stratégia megfogalmazása nagyon puha, tulajdonképpen javaslatokat tesz a kormánynak, nem számon kérhető [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , nem vázol fel egy útitervet a tekintetben, hogy mit kell csinálni. Szerencsére suttyomban létrejött egy albizottság, és azt gondolom, ebben az albizottságban majd gondosan és mindenre kiterjedően lehet nyomon követni, hogy a kormány ebben az ügyben mit fog tenni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most a nyomógombbal bejelentkezett képviselői felszólalások következnek; elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Dunai Mónika képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A Fidesz-frakció részéről támogatjuk a benyújtott határozati javaslatot, mert mindannyian elkötelezettek vagyunk az erőszak minden formája elleni fellépésnek, mégpedig a kemény és határozott fellépésnek, ebben kérjük az önök támogatását is. Az általános vitában és a mai bizottsági jelentések vitájában is elhangzottak olyan kijelentések, amelyeket én a magam részéről nagyon pozitívnak értékelek. Természetes, hogy nem fogunk egyetérteni mindig mindenben, de elhangzottak itt olyanok, hogy a prevencióra kell minél nagyobb hangsúlyt fektetni - mondta Bangóné Borbély Ildikó. Teljes mértékben egyetértünk mi is azzal, hogy mindennek az alapja, kiindulópontja a prevenció, ez ebben a nemzeti stratégiában is meg van fogalmazva. Azt gondolom, ha tudunk találni olyan közös pontokat, olyan közös alapvetéseket, amelyek mentén elindulhatunk, és véghez tudjuk vinni azt a célunkat, hogy az erőszak ellen hatékonyan tudjunk fellépni és ezen belül a kapcsolati erőszak ellen is, akkor az már mindenféleképpen pozitívum és jó jel. Elhangzott itt a vitában az is, hogy a jelzőrendszert kell megerősíteni, teljes mértékben egyetértünk ezzel is. Nem lehet a helyi szakembereket kihagyni ebből a munkából, ugyanakkor megjegyzem, hogy a helyben lévő szakemberek most is teszik a dolgukat, és ők most is megfeszített odafigyeléssel és időráfordítással végzik ezt a tevékenységüket. Mi nyitottak vagyunk arra, hogy ezt továbbfejlesszük. Elhangzott, hogy a szakemberek képzésére is nagyobb figyelmet kell fordítani. Az elmúlt években is az ezt a területet érintő összes szakember igenis képzésekben részesült. Beszéljünk itt arról, hogy a rendőrség, a pedagógusok, a jelzőrendszer bármelyik szegmensében dolgozó szakemberek élhettek ezzel a lehetőséggel, és kínált az állam részükre továbbképzéseket. De azzal is egyet lehet érteni, hogy ez nem elég: ezen az úton továbbhaladva további képzésekre szeretnénk további konkrét és komoly összegeket fordítani. Az általános vitában már elhangzott, hogy EU-s forrásból több mint kettőmilliárd forintot szeretnénk erre a területre fordítani, ami a krízisközpontok bővítését, a szakemberek képzését, a civil szervezetek bevonását fogja jelenteni. Azt gondolom, ebben is közös az elgondolásunk. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] zok az elvek, amelyeket ez a nemzeti stratégia tartalmaz - és ezek közül én hadd említsek most néhányat meg -, remélem, hogy szintén olyanok, amelyekben egyet tudunk érteni kölcsönösen. Az alapvető jogok, amelyeket a határozati javaslat tartalmaz, a következők. Elismeri a mindenkit megillető emberi jogok védelmének fontosságát; ez benne van a határozati javaslatban, azt gondolom, ezzel sem vitatkozik senki. Kimondja a határozati javaslat, hogy a kapcsolati erőszak nem tekinthető magánügynek. Itt szeretnék visszareflektálni Bangóné Borbély Ildikó mondatára, ebben is egyetértünk, és magában a határozatban, a nemzeti stratégiában is hangsúlyos helyen szerepel, hogy valóban nem magánügy az, ami erőszaktémában történik; legyen bárhol, bárki az elszenvedője, azt nem magánügynek kellene tekinteni. Nem magánügy, ezt kimondjuk és egyetértünk. [[12.00]] Határozottan elutasítja a kapcsolati erőszak valamennyi formáját, és elkötelezi magát a bántalmazás felszámolásának ügye mellett. Ez is a határozati javaslatban szerepel. Elismeri, hogy a kapcsolati erőszak megnyilvánulási formái szélesebb körűek a puszta fizikai erőszaknál. Itt a lelki erőszakra és terrorra is gondolunk. Kimondja, hogy a kapcsolati erőszak aránytalanul érinti a nőket és a gyermekeket. Ugyanakkor, és ez egy új elem a nemzeti stratégiában, és fontos kiemelnem most is, hogy a férfiak ugyanúgy válhatnak a kapcsolati erőszak áldozatává. Megerősíti a határozati javaslat, hogy a kapcsolati erőszak bűncselekmény, amely komoly fenyegetést jelent a házasságra, a családra és a gyermekekre nézve is. Beemelünk egy olyan elemet, amely eddig még nem szerepelt a nemzeti stratégiában, de nagyon fontosnak ítéljük meg. A gyermekek úgy is válhatnak a kapcsolati erőszak áldozataivá, ha nem közvetlenül őket éri a fizikai vagy a lelki bántalmazás, hanem egészen egyszerűen szemtanúként van jelen egy bántalmazási cselekménynél. Rögzíti azt az elvet, hogy szükséges az egyes kormányzati szervek, valamint a kormányzat és a nem kormányzati szervezetek közötti kölcsönös és előremutató együttműködés folytatása. Kiemeli a javaslat, hogy a lelki egészségnek össztársadalmi szinten a családokban is elsőrangú fontossággal kell bírnia. A lelki egészség fejlesztése és a mentális zavarok megelőzése fontos társadalmi érdek. Tisztelt Képviselőtársaim! Szél Bernadett is említette, hogy ennek a mostani nemzeti stratégiának vannak előzményei. Ezt nem vitatjuk. Igen, a 2003-as nemzeti stratégia az alapja ennek a mostani javaslatnak. Ebből a javaslatból mi beemeltük és tartalmazza a mostani határozati javaslat is azokat, amelyek továbbra is aktuálisak, amelyeken még dolgoznunk kell. Vannak ilyenek. Ugyanakkor kivette és aktualizálta azokat a pontokat, amelyeket már azóta az előző kormány, kormányok, mondhatjuk így, teljesítettek. Ezek közül néhány emelek ki. Azóta be lett vezetve a magyar jogba a távoltartó rendelkezés. Azóta teljesült az, hogy a gyorsított eljárás biztosítva van a családon belüli erőszak eseteiben a bíróságok és a hatóságok eljárásaiban. A tanúvédelmi szabályok meg lettek erősítve, illetve még továbbiak lettek törvénybe iktatva, a jogrendszer részévé téve. Azonban vannak olyan rendelkezések, amelyek új elemként, kitűzött célként jelennek meg a mostani nemzeti stratégiában. Ezek közül is említek néhányat. Benne szerepel célként, hogy a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépéshez a pénzügyi és humán kapacitásokat biztosítani kell. Az áldozatok védelmét, támogatását, krízis- és erőszakkal fenyegetett helyzetből való eredményes és fenntartható kilépését az áldozatok speciális helyzete szerint szükséges biztosítani, kiemelt figyelemmel a gyermekek érdekeire és a gyermekek jogaira. És még egy nagyon fontos új elem a mostani nemzeti stratégiában az, hogy felkéri a parlament a kormányt arra, hogy 2016. december 31-ig vizsgálja felül az összes kormányzati stratégiát, és amennyiben szükséges, akkor azok módosítását kezdje el, indítsa el ezt a folyamatot, beemelendő ezeket a célokat, amelyeket mi most a határozati javaslat, a nemzeti stratégia elfogadásakor elfogadunk. Összegzésként, az országgyűlési határozati javaslat az újonnan bevezetett stratégai célok mellett és a célok közt említi a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépéshez a pénzügyi és humán kapacitások biztosítását, mint már említettem, hiszen a források megfelelő rendelkezésre állása alapfeltétele a kapcsolati erőszak elleni hatékony küzdelemnek. A korábbiakhoz képest előrelépést jelent az a szemléletváltás, hogy a javaslat nem közvetlen áldozatközpontú, hanem figyelemmel van arra is, hogy az erőszak során jelen lévő gyermek akkor is sérül, ha, mint említettem, nem közvetlenül őt éri az erőszak. Az új elv szerint, ha a gyermek bármilyen módon érintett az erőszakban, áldozatként kell rá tekinteni, és úgy kell kezelni, mint egy áldozatot. Az országgyűlési határozat, a nemzeti stratégia elfogadásának összes céljával egyetértünk. Irányt kell hogy mutasson a kapcsolati erőszak elleni küzdelemben érintett valamennyi ágazat számára a területet érintő stratégiai dokumentumok és azokra épülő intézkedések tervezéséhez, megvalósításához, esetleges módosításához, továbbgondolásához. Bízunk abban, hogy ez a folyamat, ha elfogadja a parlament, és képviselőtársaim is partnerek lesznek ebben, mindenféleképpen előreviszi azt a közös alapvető célkitűzésünket, amit itt a vitában a mai napon is, az általános vitában is és a bizottsági ülés vitájában is hangoztattak képviselőtársaim. Azt is külön köszönöm, hogy a különféle vitaszakaszokban nemcsak női képviselők, hanem férfiak is megszólaltak. Nagyon fontosnak tartom én magam is, hogy a nők helyzetével, családon belüli helyzetével foglalkozó képviselők között és magában a parlamentben is ne csak nők hallassák a szavukat, hanem férfiak is. Hiszen, azt gondolom, ez közös ügyünk. Engedjék meg képviselőtársaim, hogy az isztambuli egyezményre és az albizottságra is röviden kitérjek. Valóban megalakult a parlament Kulturális bizottságán belül a Női méltóságért albizottság, rövidített nevén a NŐMA. De nem gondolom azt, hogy ez előzmény nélküli. Én magam is két olyan vitán vettem részt, ahol több pártból, a parlament több frakciójából vettek részt nő képviselők, akkor én már bejelentettem, hogy készülünk egy olyan albizottság létrehozására, amely kifejezetten a nők családi és társadalmi helyzetével fog foglalkozni. Ezt a Kulturális bizottságon belül hoztuk létre, és nagy örömömre szolgál az külön, hogy az albizottság nyolc tagjából négy nő és négy férfi vesz részt a munkában. Annyit meg tudok ígérni mindenféleképpen minden képviselőtársamnak, a hölgyeknek is és azon férfiaknak is, akik ezt jelzik felém, hogy albizottsági üléseinkre tisztelettel külön meghívót küldünk - és nem csak a parlament honlapján lehet majd megtekinteni -, amennyiben ezt igénylik, hiszen számítunk a munkájukra. Az isztambuli egyezménnyel kapcsolatban csak egy gondolat, hogy nem gondoljuk mi sem azt, hogy a nemzeti stratégia megalkotása kioltaná vagy ki kellene hogy oltsa az isztambuli egyezmény ratifikálási folyamatát. Mint ahogy államtitkár asszony is elmondta az általános vitában, ennek a folyamatnak már a vége felé járunk, és mi magunk is nagyon várjuk, hogy a parlament elé kerülhessen. Úgy gondoljuk, hogy a kettőnek együtt kell érvényesnek lennie. Reméljük, hogy hamarosan lesz egy ratifikált isztambuli egyezményünk, és lesz egy külön nemzeti stratégiánk, amelyet reményeink szerint a parlament minél nagyobb többséggel el fog fogadni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelettel üdvözlöm önöket, folytatjuk munkánkat. Előre bejelentett felszólalóként Vágó Sebestyén képviselő úr a következő, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Még a módosító indítványok függvényében is azt tudom elmondani, amit az általános vitában is elmondtam, hogy lehet alkotni ilyen szép stratégiákat, csak amikor egyes igazságügyi vagy akár rendvédelmi törvényekben, jogszabályokban az ehhez a témához kapcsolódó dolgok is csak jelszavak formájában szerepelnek, addig nem fogunk egyről a kettőre jutni. Jó, persze, közben a szociális törvényben és a gyermekvédelmi törvényben változások vannak, és talán több krízisszállást, több menedékhelyet tud az ország létrehozni a bajba jutott családtagok számára. [[12.10]] De mellette, amíg a rendőrségnek nincs meg a protokollja és a távoltartást képtelen betartani, vagy amíg nincs meg a protokollja annak, hogy egy ilyen esetben egy riasztott rendőrnek mit kell tennie és hogyan kell tennie, olyan élethelyzetbe csöppen bele nagyon sok esetben, amit még egy dörzsölt szociális szakember sem tudna megoldani, aki egy családsegítő vagy gyerekjóléti központban akár évtizedek óta ezzel foglalkozik. Tehát ehhez protokollokat kell kidolgozni, protokollt kell kidolgozni, ugyanis tényleg vannak tényszerű esetek, olyan esetek, amikor a kiérkező rendőr ott a helyszínen hibásan állapítja meg még azt is, hogy abban a szituációban éppen ki a bántalmazott fél és ki a bántalmazó. Ilyen alaphelyzetből kiindulva nem tudunk eredményt elérni. Magáról a módosító indítványokról azt tudom elmondani, amit a bizottsági ülésen is elmondtam - és ebben egyet kell értsek a benyújtóval, ami a szavak megváltoztatását jelenti magában a határozati javaslatban -, ugyanis amióta én országgyűlési képviselő vagyok, nagyon sok ilyen határozati javaslatot, stratégiát tárgyaltunk vagy stratégia megvalósulásáról tárgyaltunk a ciklus idejének lejártakor, a stratégiai ciklus idejének a lejártakor, és amíg feltételes módban szerepelnek, kvázi feltételes módban szerepelnek ezekben a határozati javaslatokban a törekvések, tehát így is, hogy törekedni kell rá, addig nem fogunk egyről a kettőre jutni. A bizottsági ülésen azt a hasonlatot mondtam, sokan nevettek rajta, de én azt gondolom, hogy ez helytálló hasonlat, hogy én eldönthetem azt és törekedhetek arra, hogy valamikor lefussam a maratont, de ha a törekedésem addig terjed, hogy naponta három métert futok, addig nem fogom elérni, de ha célként tűzöm azt ki, hogy én három éven belül maratont akarok futni, akkor felépítem a stratégiámat, és mindennap lépésről lépésre egyre nagyobb távolságot fogok megtenni. Tehát amíg csak törekedünk rá, addig ebből nem lesz semmi, addig nem fog megvalósulni, viszont hogyha azt mondjuk, hogy ez a cél, és ezt meg is kell valósítanunk, akkor elképzelhető, hogy megvalósul. Éppen ezért érthető az az indok is, hogy ne vessük el, ennek a hatálybalépésével ne vessük el az előző stratégiát, ugyanis abból a stratégiából vannak olyan pontok, amik nem valósultak meg, és a kettő esetleg párhuzamban is futhatna, kiegészíthetné egymást, és így talán elérnénk azt, hogy egy hatékony kapcsolati erőszakkal kapcsolatos stratégiánk legyen, annak megfékezésére és kiküszöbölésére szolgáló igazi stratégiánk legyen. Úgyhogy én javaslom, bár nem a mi módosító indítványunk, de azért én javaslom a kormány számára, hogy fontolja meg ezeket a módosító indítványokat, és döntsön. Azt is javaslom, hogy nézzük ezt is olyan szemlélettel, globális szemlélettel, hogy minden egyes területre próbáljuk alkalmazni a stratégiát, minden egyes területen próbáljuk kidolgozni azokat a működési elveket, azokat a protokollokat, azokat a stratégiákat tulajdonképpen, amik segíthetnek a cél megvalósításában. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Lukács László György képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én jogászi szemmel és egy kicsit általánosságban szeretnék fogalmazni. A nemzeti stratégia vitájában már elhangzottak egyébként azok az érvek, amelyeket különösen fontosnak tartottunk megemlíteni, ezeket még azért is említeném meg, mert ezeket mindig fontos szem előtt tartani. Összességében elmondhatjuk, hogy gyakorlatilag 13 év telt el az óta az emlékezetes esemény óta, amikor egy Balog Tomi nevű fiatalember temetésén elindult a családon belüli erőszak elleni fellépés, mint mozgalom szerveződött még 2002. szeptember 20-án, és amelyre egyébként felépült azóta az összes civil kezdeményezés. Annak idején Balog Tominak többszöri bántalmazás után édesapja az életét vette el, ezt követően került, azt hiszem, a média középpontjába a családon belüli erőszakra még súlyosabban fektetett figyelem, és egyébként itt tetőzött ez a mindenki által ismert, például Simek Kitty-féle üggyel is. Éppen ezért fontos, hogy így ennek az időnek az elteltével, tehát 13 év után ismételten azokat azért leszögezzük, amik nagyon fontosak. A Jobbik különösen fontosnak tartja kiemelni, hogy el kell kerülni azt a leegyszerűsítést, hogy erőszak és erőszak között akár a nemre, akár az érzelmi vagy fizikai erőszakra tekintettel bármikor is differenciáljunk. Pontosan ezért fontos - és ezt Balog Tomi esete is mutatja - a férfiakra is felhívni a figyelmet, mert nagyon gyakran a családon belüli erőszak áldozataivá ők válnak. Természetesen nem az életerős családfőkre kell gondolni, hanem például azokra a fiatalabb korosztályra vagy akár az idősebb, elesett férfiakra is, akik a családban nagyon gyakran akár érzelmi, de akár fizikai bántalmazás áldozatai is lesznek. Ami nagyon fontos, hogy szem előtt tartsuk mindig, hogy az érzelmi erőszak is nagyon-nagyon sokszor előkerül. A saját, egyébként viszonylag rövid ügyvédi praxisomban is többször találkoztam olyannal, hogy a családon belül nemre és egyébként korra függetlenül olyan érzelmi erőszakok nyilvánultak meg, mint ami az elmúlt napok egyik, mondhatjuk úgy, hogy nagyon felkapott eseményében, a Bora Borán tartózkodó hölgy életében is voltak, ahol a férj szintén egy nagyon komoly érzelmi erőszak alatt tartotta a családot, és gyakorlatilag most is egy nagyon nehezen megoldható helyzetben vannak. Tehát mindenképpen az éberséget szeretnénk ezzel hangsúlyozni, hogy a nemzeti stratégia kialakítása mellett valóban szükség van a korábbi nemzeti stratégiában meghatározott jó eszközök megtartására és egy folyamatos éberségre ezen a területen, és folyamatosan monitorozni azokat, hogy miként változnak a családon belüli erőszaki elemek, ha így tetszik, ugyanis az infokommunikáció, a kommunikációs eszközök megváltozása mind-mind új teret és új módokat nyit ezeknek a szörnyű tetteknek. Azt javaslom mindenkinek, ha az éberséget nem tudjuk kellően magunkban fenntartani, akkor javaslom önöknek mindig megnézni Morvai Krisztinának a 2016. évi költségvetési vitában a gyermekvédelmi jelzőrendszerrel kapcsolatos felszólalását, ahol egyenként idézett azokból az ügyekből, amelyekben jogerős bírósági ítéletekben írták le a családon belüli szörnyű tetteket. Ez mindenkiben az első perctől kezdve fel kell majd ébressze azt az éberséget, amelyre szükségünk van, és ami a mozgalom elindulásától kezdődően 13 év után folytatandó. De mindenkinek ajánlom figyelmébe ugyanúgy Morvai Krisztinától a Simek Kittyvel közösen vagy Simek Kitty ügyéről írt, mondhatjuk úgy, iskolapéldáját a családon belüli erőszaknak, tehát ezeket mindenképpen meg kell tartani. A Jobbik tehát nem fog attól tágítani, hogy nem szabad szelektálni erőszak és erőszak között, és a férfiakra is ugyanolyan fontos hangsúlyt kell fektetni; és az abortusznak bizony mint a családon belüli erőszaknak a felvetését is folyamatosan napirenden kell tartani, hiszen nemcsak a nemzeti stratégia preambulumából, hanem magának az Alaptörvénynek a rendelkezéséből is kiolvasható az, hogy bizony a megfogant gyerekeket is megilleti az a védelem, és itt is fokozottan, a családon belüli erőszakot figyelemben tartva kell dönteni és alakítani majd később a jogpolitikát és ténylegesen a jogszabályi rendelkezéseket. Összességében egyetértek Vágó Sebestyén képviselőtársammal, azt kiegészíteni nem kívánom. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon röviden, nem ismétlésekbe bocsátkozva csak azt szeretném mondani, hogy személyes meggyőződésem szerint az erőszaknak sem a családon belül, sem a családon kívül, tehát a kapcsolati erőszak kategóriájába tartozó felületeken nincs helye, nincs helye. Ha pikírt akarnék lenni, akkor azt mondanám, hogy el kell indítani a „vakkomondor-mentesítési” folyamat erősítését, meg hasonló mondatokat fogalmazhatnék meg. Nem akarok ebben mélyebbre menni, sokkal inkább azt szeretném, hogy a létező problémák, a létező erőszakok ellenében történő fellépések legyenek intenzívebbek. Hogyha ezt kívánjuk, ha ezt akarjuk, akkor Bangóné Borbély Ildikó már jelezte, módosító javaslataink is vannak bent e tekintetben, hogy hogyan és miképpen lehetne ezt hatékonyan megvalósítani. Nyilván az elsődlegessége a dolognak az - mármint hogy hatékony megvalósítás történjen -, hogy forrástelepítésekre is kerüljön sor, ne csak beszéljünk a probléma megoldásának a mikéntjéről. Forrás és olyan értelemben és mértékben, amely a létező problémák kezeléséhez illesztetten szükségszerű. A forrás önmagában nem elégséges, sokkal fontosabbnak tartom még a forrástól is azt, hogy a prevenció, a megelőzés hogyan és miképpen érvényesül; ebben is látok fogyatékosságot, vagy inkább úgy fogalmazok, hogy tennivalót. Tehát prevenció, forrás, és hogyha vannak tapasztalati adataink, és vannak, akkor ezeket a tapasztalati adatokat is figyelembe kellene venni. Tehát például az ország különböző térségeiben hogyan és miképpen köszön vissza a létező probléma, mondjuk, a halmozottan hátrányos helyzetű térségekben, az elszigetelt kistelepüléseken - és más megközelítéseket, megkülönböztetéseket is lehet tenni e tekintetben -, és erre hogyan és miképpen lehet fokuszálni, ezeket mind-mind érdemes lenne megtenni. Hogyan és miképpen lehet jó értelemben ismeretterjesztő folyamatokat erősíteni, egyrészt közvetlen képzések, másrészt a szakemberek minél mélyebb körű integrációja, véleményének az alapulvétele és a probléma feloldásába való integrációja, másrészt az érintettek képzési dolgainak az erősítésén keresztül. [[12.20]] Azt akarom tehát érzékeltetni, hogy ezernyi szála van megítélésem szerint a történetnek, de talán egyről nagyon keveset beszélünk. Az pedig a média szerepe. A médiának a szerepe, amely meggyőződésem szerint nagyon-nagyon nagy mértékben hozzá tud járulni ahhoz, hogy olyan ismeretanyag és olyan - hát, mondjam, hogy - normarendszer közvetítését tegye meg, ami segít abban, hogy tényleg, valójában a kapcsolatok, családon belüli és a családon kívüli kapcsolatok tekintetében ne az erőszak legyen a domináns. Szerintem erre is energiát kell fordítani. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még bárki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Ezzel a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár asszonyt, hogy kíván-e reagálni. Jelzi, hogy igen. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Örülök neki, hogy indulatmentesen tudunk beszélni ebben a Házban is az erőszak elleni fellépésről. Szerintem ez egy jó vita, egy értelmes vita, és örülök, hogy partnereink is vannak ebben. Kár, hogy ez több ügyben nincsen így. Ami a tartalmi részét illeti a kapcsolati erőszakkal szembeni fellépésnek, én azt hiszem, hogy itt a feladatunk és a célunk kettős. Egyfelől, amiről önök is beszéltek, mindannyian szóltunk, az az, hogy a megelőzésre hangsúlyt fektessünk. És amikor a megelőzésről beszélünk, a prevencióról beszélünk, akkor kérem azt, hogy kicsit tágabbra nyissuk ezt a kört, és ne csak arról beszéljünk, ne csak arra gondoljunk, ami célzottan a kapcsolati erőszak prevenciója. Hiszen milyen nehéz ez! Azzal, ha a gyermekeinket már a köznevelési rendszerben, már óvodáskortól úgy kezdjük nevelni, úgy neveljük, hogy az értékeket megtanítjuk nekik, hogy értékalapú tudást adunk a számukra, akkor én biztos vagyok benne, hogy tehetünk azért, hogy később ők ezeknek az értékeknek a mentén éljenek, és ezzel is tegyünk a kapcsolati erőszaknak a gyakorisága vagy a terjedése ellen. Az, hogy a köznevelési rendszerünknek része a családi életre nevelés mint tananyag, ez éppen erre ad lehetőséget. Az, hogy bevezettük az erkölcstan-, etika-, hittanoktatást, ez éppen erre ad ismételten lehetőséget. És emellett az, hogy konkrét prevenciós programokat is folytatunk, éppen mi indítottunk el egy olyan, a köznevelésben tanulók számára létező prevenciós programot, ami kifejezetten már célzottan a kapcsolati erőszakról szól, a megfelelő korosztályban lévő, 14 éves kortól lévő gyerekek számára. Ebben több mint kétezer gyermek vett már eddig is részt, és ezt a programot a jövőben is folytatni fogjuk. Ez mind-mind a prevenció. És valóban, itt a teljes ellátórendszerre kell gondolnunk, és a kormányzati munka egészében is feladatunk az, hogy a kapcsolati erőszak megelőzését szem előtt tartsuk. És amikor prevencióról beszélünk, akkor ott van a másik cél is, az pedig az, hogy az áldozatokat segítsük meg. Hiszen, ha a kapcsolati erőszakról van szó, akkor itt minden esetben van egy erőszaktevő és vannak áldozatok is, és mi ebben az esetben mindig az áldozatok oldalán állunk. És ezeknek az áldozatoknak kell segítséget nyújtanunk az ellátórendszeren keresztül is, és igenis fontos az, hogy segítséget nyújtsanak. És fontos valóban az, amit önök is említettek, és örülök, hogy ebben egyetértünk, hogy az ellátórendszerben lévőket is képezzük, megfelelő módon készítsük fel, és megadjuk az áldozatoknak az őket megillető segítséget.Mivel érdemi felvetéseik voltak, szeretnék ezekre - legalábbis igyekszem - érdemi választ adni. Bangóné képviselő asszonynak mondanám azt, hogy szerintem fontos, és én értékelem, ha módosító indítványokat nyújtanak be. Konkrétan is reagálnék arra, amit módosító indítványban nyújtottak be. Az, ha azt mondjuk valamire, hogy a következő nemzeti stratégiai célokat határozzuk meg, akkor utána, én azt hiszem, az egyértelmű, hogy azok nemzeti stratégiai célok. Tehát azok, amiket ön mondott, azok mind úgy szerepelnek, mint nemzeti stratégiai célok. Az, hogy ezek után azt mondjuk, hogy ezekre törekedni is kell, azt kifogásolták, hogy célként határozzuk meg ezeket: ezek célként vannak a jelenlegi országgyűlési határozatban is benne. A másik érdemi pont arra vonatkozott tulajdonképpen, hogy ne vonjuk vissza a 2003-as határozatot. Én azért nem értek ezzel egyet, mert volt egy 2003-as országgyűlési határozat, ami az akkori kormánynak meghatározott feladatokat, egyébként zömmel az elkövetkező egy évre. És való igaz az, hogy ezt az akkori kormánynak nem sikerült teljes mértékben megvalósítania. Mi ezeket a célokat áttekintettük, és amik ezek közül nem valósultak meg, azokat beépítettük a jelenlegi határozati javaslatba is. Tehát ezek ebben is szerepelnek. Én úgy gondolom, hogy ez a jelenlegi határozati javaslat, ez a jelenlegi stratégia alkalmas arra, hogy a jövőben előttünk álló célokat számba vegyük, előretekintsünk, és ezeknek a megvalósításán közösen dolgozzunk. Szél Bernadett képviselő asszonynak a felvetései közül - és itt reagálnék még annyiban is Bangóné képviselő asszonyra, hogy a módosító indítványoknak a nem benyújtása természetesen nem önökre vonatkozott, hanem, akinek van még ilyen észrevétele, az nem nyújtott be ezzel kapcsolatos módosító indítványt -, itt Szél Bernadett képviselő asszonynál szeretném tisztázni ezt az emberi jogi munkacsoporttal kapcsolatos észrevételt. Én azt hiszem, hogy az egy jó dolog, ha működik egy emberi jogi munkacsoport, még jobb dolog, ha ez úgy működik, hogy egyébként a civil szervezetek ebbe bejelentkezhetnek. És egyébként azok közül a civil szervezetek közül, akiket a múltkori vita során említett, valóban nem is jelentkeztek be egyesek. Volt, aki bejelentkezett, volt, aki - egy - részt is vesz az albizottság munkájában. Szerintem nagyon jó, hogy ezeknek a bizottsági üléseknek a teljes jegyzőkönyve nyilvános, hiszen, ahogy ön is említette, az interneten találta meg. Tehát valóban működtetjük ezt a bizottságot, működtetünk albizottságokat, rendkívül széles körben vesznek részt ebben civilek, be lehetett önként jelentkezni, és egyébként jegyzőkönyvet vezettünk a bizottsági ülésekről, amit nyilvánosságra hozunk. Én azt hiszem, hogy ennél nagyobb transzparenciát nem nagyon lehet elképzelni, és ha jól elolvasta, csak biztos nem idézte fel itt a jegyzőkönyvet, az is elhangzott, hogy amennyiben észrevételeik vannak, nyugodtan küldjék el. Megadtuk az e-mail címet, elmondtuk azt, hogy bármikor fordulhatnak hozzánk, kereshetnek bennünket. Ezzel a lehetőséggel nem élt az ott lévő civil szervezet sem, holott ez a lehetőség ott, azon a bizottsági ülésen is elhangzott. Bízom benne, hogy a jövőben ennél aktívabban fognak részt venni az ezzel kapcsolatos munkában. Egyébként, ahogy említettem már, a civil szervezetekkel mi folyamatosan együttműködünk, együtt dolgozunk. Éppen figyelemfelkeltő kampányt - civil szervezetnek az együttműködésével - hoztunk létre a kapcsolati erőszak témájában, illetve a teljes ellátórendszerünket civil szervezetek bevonásával, partnerségével működtetjük. Szelényi képviselő asszonynál is úgy érzem, hogy alapvetően - és ezt egyébként a hozzászólásokból úgy éreztem - nagyon sok ponton ugyanazt gondoljuk. Az, hogy fontos ez a téma, az, hogy erről beszélnünk kell, az, hogy ezzel foglalkoznunk kell, hogy erről tudunk érdemi módon vitatkozni itt a parlamentben, ez közös célkitűzésünk, és köszönöm is, hogy önök ebben partnereink. Én úgy érzem, hogy számos ponton azonosak a céljaink, ön is kiemelte éppen a prevenció szükségességét, ami véleményem szerint szintén nagyon-nagyon fontos.Dunai Mónika - és itt már képviselő asszonynak a felszólalására reagálnék - hosszan említette azokat az eredményeket, amiket a kormányzat az elmúlt öt évben is elért, illetve azokat a célkitűzéseket, amiket éppen ez az új országgyűlési határozat határozott meg. Hiszen azért azt ne felejtsük el, hogy 2013-tól önálló büntetőjogi tényállás a kapcsolati erőszak - ez is ennek a kormánynak az eredménye -, és 2014-ben írtuk alá az isztambuli egyezményt. Ez az isztambuli egyezmény mint jogalap egyébként szerepel a jelenlegi országgyűlési határozatban is, ami természetesen az előzőben nem is tudott volna szerepelni, hiszen még nem is volt isztambuli egyezmény. Én ismételten felhívnám a figyelmet arra, ami a jelenlegi stratégiában szerepel: a kapcsolati erőszak nem tekinthető magánügynek, a kapcsolati erőszak bűncselekmény, komoly fenyegetést jelent a házasság, a család és a gyermekek sérelmére. Illetve, amit képviselő asszony is említett, előírjuk a nem kormányzati szervekkel való együttműködést, a különböző nemzetközi egyezményekre is felhívjuk a figyelmet, illetve sok egyéb mellett - nem szeretném ezeket ismételten felidézni, de - kiemelném én is azt, hogy a gyermekekre mint áldozatokra, akkor is, ha őket közvetetten éri az erőszak, a rájuk való odafigyelés milyen kiemelten fontos.És igen, fontosnak tartjuk a családnak a szerepét is a megelőzésben és a családok megerősítését. Ebben a kormányzat tántoríthatatlan. Szintén csatlakoznék Dunai Mónika képviselő asszonyhoz abban, hogy létrejött egy albizottság, ami kifejezetten a női méltósággal foglalkozik, a Női méltóságért albizottság. Ez egy fontos lépés, én bízom benne, hogy a parlamentben is ennek az albizottságnak a létrejötte még dinamikusabbá teszi az ezzel a területtel való foglalkozást, és ahogy azt képviselő asszonynak személyesen is jeleztem, itt is szeretném megerősíteni, hogy természetesen az albizottság munkájában kormányzati oldalról én partner leszek, és számíthatnak rám a jövőben ezzel kapcsolatban is. [[12.30]] Vágó Sebestyén képviselő úrnak az elmondott szavaira tulajdonképpen már a vita során reagáltam, illetve Bangóné képviselő asszonynál említettem az ő módosító javaslatukkal kapcsolatos álláspontunkat. Itt mondanám a Jobbik-frakciónak azt a felvetését, hogy a férfiak mint áldozatok is fontosak, igen, ez jelenleg a stratégiában szerepel is, ezt mi is úgy gondoljuk, hogy nemtől függetlenül az áldozatokra oda kell figyelni. Azt hiszem, reagálva minden érdemi felvetésre, ami a vitában elhangzott, hogy a célkitűzéseink közösek, mondjuk ki azt együtt, hogy fel kell lépni a kapcsolati erőszakkal szemben, határozzuk meg ezeket a közös célokat, és én kérem, hogy támogassák ezt az országgyűlési határozati javaslatot, legyen ez valóban egy olyan közös stratégiai célkitűzés, amelyben mindenkire számíthatunk partnerként. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Bánki Erik képviselő úr, Fidesz, önálló indítványa T/5239. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Bánki Erik úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat része annak a folyamatnak, amelyet a magyar kormány 2010 óta megkezdett, ez pedig nem más, mint a szerencsejáték-piac letisztítása, a rendbetétele, szervezett formában történő működtetése.Onnan indult az egész kormányzati szándék, hogy a szenvedélybetegeket, tehát a játékszenvedélyt valamilyen módon korlátozni lehessen, ezt pedig nem lehet másképp, mint a hozzáférés korlátozásával. Ennek a folyamatnak az első lépcsője volt az, amikor betiltásra került a játékgépek korlátlan alkalmazása, és a kaszinókba szorult vissza az egész szerencsejáték-hozzáférés lehetősége, a kaszinók működési engedélyét pedig állami koncesszióval maga az állam szabályozza.Rengeteg támadás érte akkor ezt a kormányzati szándékot, a döntést megelőzően mindenféle elméletek és számítások láttak napvilágot, melyek szerint a játéktermek betiltása majd számtalan vendéglátóhely bezárásához vezethet, és rengeteg munkahely fog megszűnni emiatt vidéken.Nos, tisztelt hölgyem és uraim, nyilván önök is tapasztalták az elmúlt években, hogy a játéktermek betiltását követően egyáltalán nem következett be az, amit ezek a jóslatok felvillantottak, nem zártak be tömegével a kistelepülési kocsmák, nem szűntek meg azok az éttermek, amelyekben korábban játékgépek voltak. Viszont kétségtelen módon jelentősen visszaszorult a szerencsejáték Magyarországon, hiszen azok az emberek, akik korábban gyakorlatilag korlátozás nélkül fértek hozzá a játékgépekhez, különösen a fiatalkorúak, akiknek az ellenőrzése gyakorlatilag szinte lehetetlen volt ezeken a helyszíneken, nos, ők a mai nap már nem férnek hozzá ehhez a lehetőséghez, ilyen módon a játékszenvedélyt jelentősen sikerült a korábbi szabályozással módosítani. A jelenlegi törvényjavaslat nem tervez mást, mint az online piac, a távszerencsejáték szervezésének a letisztítását, megtisztítását, annak az állapotnak a megszüntetését, amely ma ezt a piacot jellemzi Magyarországon. A távszerencsejáték szervezésére kizárólag a százszázalékos állami tulajdonban lévő Szerencsejáték Zrt., illetve a Magyarország területén található játékkaszinók üzemeltetésére szóló koncessziók jogosultjai lesznek a későbbiekben, magyarul, azok a külföldi online fogadóirodák, amelyeknek a fogadási felületei eddig elérhetők voltak, ezek után nem szervezhetnek távszerencsejátékot Magyarországon. Magyarországról egyébként a magyar IP-címmel rendelkezők lesznek azok, akik ezek után az ilyen típusú szolgáltatásokhoz hozzá fognak tudni jutni. Azt gondoljuk, hogy ezzel az intézkedéssel a feketegazdaság ezen a téren is jelentősen visszaszorítható, hiszen a mostani, a mai fogadási rendszerből az államnak egyetlen fillér bevétele sincs. Azt tervezi a Nemzetgazdasági Minisztérium, hogy a szigorításnak köszönhetően a jelenlegi mintegy 40 milliárdos adóbevétel ezen a területen legalább 20-25 százalékkal meg fog nőni és el fogja érni az 50 milliárd forintot is. Tehát konkrét pénzügyi bevétel várható ettől a módosítástól. A törvényjavaslatban látható, hogy ezentúl az online kaszinójáték szervezésére szolgáló szervert, amely Magyarországon elérhető, mindenképpen az Európai Gazdasági Térség országaiban lehet csak elhelyezni. Ez az Európai Unió 28 tagállamát, illetve Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát jelenti, valamint ehhez csatlakozik Svájc is, bár az EGT-nek nem része. Tehát olyan országokban lehetne csak azokat a szervereket elhelyezni, amelyekről a magyar fogadások elérhetőek, amelyek megbízható országok, és egyébként minden esetben a szolgáltatók vállalják azt, hogy ezekhez a szerverekhez a magyar adóhatóságnak közvetlen hozzáférése lesz, ily módon kontrollálni tudja, hogy a szerencsejátékból származó bevételek adóelőlegeit azok a cégek, amelyek jogosultak a szerencsejáték szervezésére, korrekt módon be is fizetik. A játékosok tekintetében, ahogy mondtam is, csak azok játszhatnak, tehát online kaszinójátékra kizárólag magyarországi IP-címről kapcsolódó játékos férhet majd hozzá, ilyen módon azt gondoljuk, hogy a korábbi, tehát a jelenlegi gyakorlatot, amikor bárki bárhonnan fogadhat a magyarországi felületekre, ezt is tisztázni tudjuk. Ezek az intézkedések véleményem szerint, illetve véleményünk szerint előremutatóak lesznek a későbbiekben. Vannak még olyan technikai módosítások, amelyeket tartalmaz a törvényjavaslat, amelyek, azt gondolom, hogy nyilván vita tárgyát képezhetik. Abszolút nyitott vagyok arra, hogy a vitában elhangzó és egyébként építő jellegű javaslatok a törvényjavaslat végső szövegébe beépítésre kerüljenek, ezért kifejezetten kérem képviselőtársaimat arra, hogy ha ilyen előremutató javaslatuk van, akkor tegyék meg, vitassuk meg, törekedjünk arra, hogy a parlament elé zárószavazásra kerülő törvényjavaslat minden tekintetben kielégítse azokat az elvárásokat, amelyeket a jogalkotói szándék megfogalmazott, ami, még egyszer mondom, nem más, mint a feketepiac felszámolása ezen a területen is, az adóbevételek növelése, a távszerencsejáték szervezésének egyértelmű és világos feltételrendszerének a megteremtése. Sorolhatnám azokat a példákat, amelyek az elmúlt időszakban borzolták a hazai kedélyeket. Volt ilyen. Volt egyébként olyan is, a nemzetközi gyakorlatban több alkalommal is előfordult, hogy a játékszervezők egyszerűen eltűntek a játékosok pénzével. Ezért azt gondolom, hogy nagyon fontos, az online kaszinójáték szervezésére csak olyan szervező legyen jogosult a későbbiekben, amely rendelkezik koncesszióval, tehát már most is kaszinójáték szervezésére vonatkozó koncesszióval rendelkezik; azok a piaci szereplők, akiknek a működése nem garantálható, akiknek az adóbefizetése, illetve a játékosok pénzével való gazdálkodása nem kellő módon ellenőrizhető, gyakorlatilag ne vehessenek részt ennek a szerencsejátéknak a szervezésében. Azt gondolom, hogy az online szerencsejáték-szervezésben ezek után is a százszázalékos állami tulajdonban lévő Szerencsejáték Zrt. lesz a legnagyobb játékszervező. Azt gondolom, hogy az online szerencsejáték, elsősorban a sportfogadási terület többletbevételeiből tovább lehet támogatni azokat az utánpótlás-nevelő központokat, azokat a sportágakat, amelyek eddig is a szerencsejáték-bevételekből részesedtek, azok az olimpiai és egyébként olimpián kívüli sportágak, amelyek több százezer magyar gyereknek kínálnak rendszeres sportolási lehetőséget, illetve kiugrási lehetőséget azzal, hogy nemcsak az utánpótlás-nevelést, hanem a versenysportot is támogatják. Tehát összegezve, tisztelt hölgyeim és uraim, Magyarország kis ország, azt gondolom, hogy nincs szükség túl sok piaci szereplőre. Lehet, hogy túl szigorú a törvényjavaslatban megfogalmazott két szereplő, ezért erre is nyitott vagyok, hogy ebben módosító indítványt vagy módosítási javaslatot fogadjak el. A gyakorlat azt mutatja, hogy a Szerencsejáték Zrt. gyakorlatilag önmagában is képes volt arra, hogy a sportfogadások terén egy - egyébként az európai feltételrendszernek megfelelő - színvonalas játéklehetőséget, fogadási lehetőséget kínáljon. Ez vita tárgya kell hogy legyen, hogy maradjon-e fenn az állami monopólium ezen a téren, vagy koncesszióval nyissuk meg a lehetőséget más piaci szereplők előtt is. [[12.40]] Azt gondoltam, hogy erre, túl sok szereplőre nincs szükség, de még egyszer mondom, nyitott vagyok arra, hogy ezen változtassunk. Az viszont elfogadhatatlan, hogy ma a magyar piacon mindenféle korlátozás, mindenféle szabályozás nélkül gyakorlatilag bárki végezhessen szerencsejáték-szervezési tevékenységet, és mint ahogy mondtam, ne legyen kontrollálva az, hogy a játékosok pénze milyen módon kerül felhasználásra, és ne legyen kontrollálva az, hogy az államnak járó jogos bevételek az államháztartás kasszájába be is folyjanak. Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat alkalmas arra, hogy ezeket az igényeket kielégítse, bízom abban, hogy az elfogadásával sikerül elérni ezeket a nagyon fontos szempontokat, és ezzel tudjuk tovább gyarapítani az államháztartás bevételeit és újraelosztható forrásokat tudunk teremteni. Várom minden képviselőtársam építő véleményét, és arra kérem önöket, hogy támogassák az általam benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Parancsoljon! Tállai András államtitkár úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt előterjesztő Képviselő Úr! A szerencsejáték szervezéséről szóló törvény módosítása, ahogy képviselő úr is elmondta, bevezetheti az online kaszinójáték fogalmát, és meghatározza az online kaszinójáték-szervezés részletes törvényi szintű szabályait. A bevezetni tervezett módosítás a hatályos szabályok szerint a távszerencsejáték egyik játéktípusaként ismert online kaszinójátékot a távszerencsejáték körén kívül önálló játékfajtaként szabályozza. A törvényjavaslat alapján a távszerencsejáték fogalmába kizárólag az online sportfogadás tartozna, míg az online kaszinójáték körébe az online kaszinójáték mellett az online kártyajáték-játékosok egymás elleni és játékos szoftver elleni verziója is bekerülne. A módosítás az online kaszinójáték koncessziós jogát a hagyományos játékkaszinó koncessziós joggal rendelkező szervezők részére a törvény erejénél fogva biztosítja, egyúttal kimondja, hogy a tevékenység tényleges végzéséhez az állami adóhatóság engedélye is szükséges. A módosítás alapján az online kaszinójáték a távszerencsejátékhoz hasonlóan a pénzmosásellenes rendelkezések hatálya alá tartozna. Így a szervezőknek ellenőrizni kell a játékosoknak a játékra való regisztráció során megadott adatai valódiságát, elsősorban a személyiadat- és a lakcímnyilvántartó hatóság, a KEKKH adatbázisából való elektronikus adatlekérdezés útján. A szervező a hagyományos játékkaszinó és az online kaszinójáték játékosainak azonosításához szükséges adatokat a javaslat alapján egységes adatbázisban kezelheti. A javaslat tárgya az online szerencsejáték-szervezés, amely a 98/38/EK műszaki notifikációs irányelv alkalmazásában az információs társadalom szolgáltatásai körébe tartozik. Ennek következtében a javaslattal kapcsolatban a műszaki notifikációs kötelezettség vizsgálata folyamatban van. Ha a javaslatot az Európai Bizottsághoz műszaki notifikációs eljárás keretében be kell jelenteni, akkor a javaslat elfogadására és a zárószavazására csak a legalább három hónapos várakozási időszak leteltét követően kerülhet sor. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a törvényjavaslat tárgyalásával egyetért, azt a parlamentnek megfontolásra javasolja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bangóné Borbély Ildikónak, az MSZP vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Előbb néhány észrevétel a törvénymódosításhoz, javaslathoz. Az általános indoklás szerint az állami adóbevételek ellenőrizhetősége és a játékosok védelme érdekében szükséges a hatóság számára megteremteni a Magyarországról biztonságos közvetlen kapcsolat lehetőségét. A benyújtott javaslattal azonban nem sok minden változik a jelenlegihez képest, mert az online szerencsejáték-piac felosztása egy 2014. évi októberi törvényjavaslat útján és az idei évi költségvetést szabályozó salátatörvény keretein belül már megtörtént. A javaslatnak fő eleme nem az, hogy Vajnáék kezébe adja az online kaszinójátékok szervezését, hanem hogy a távszerencsejáték fogalmából kiveszi az online kaszinójátékokat, így a jövőben távszerencsejátéknak csak az online sportfogadás minősülne. Az online kaszinójátékok ezentúl külön szabályozási kategóriába esnek, amelyet kizárólag a kaszinójáték szervezésére jogosult koncessziós társaság szervezhet. A jövőben az online kaszinójáték kizárólag magyarországi IP-címről kapcsolódó játékos számára tehető hozzáférhetővé, és a szervezőknek folyamatosan figyelni kell a játékosok IP-címét, ez az előírás azonban követhetetlen lesz az üzemeltetők részéről.Sok minden elhangzott az előterjesztő részéről, hogy miért kell ezt a törvényjavaslatot idehozni most a Ház elé. Elhangzott olyan, hogy le kell tisztítani a piacot; a játékszenvedélyt korlátozni kell; fel kell számolni a feketepiacot, adóbevételek növelése a cél, és kis ország vagyunk, kevés szereplővel kell bizonyos piacokon részt venni. Ettől kevesebb szereplővel, mint a játékpiacon, már nem igazán lehet; mondjuk, a két szereplőt lecsökkentik egyre, akkor talán már mondhatjuk azt, hogy elég kevés, mert most van Szima Gábor meg Andy Vajna, aki Magyarországon kaszinót működtethet.A másik, felolvasnék egy újságcikket: Az NGM szerint idén 6,2 milliárd forintos játékadó-bevétel várható a Magyarországon működő nyolc kaszinó után, ebből öt kaszinó Andy Vajnához köthető, és van még egy Sopronban, Debrecenben meg Nyíregyházán működik egy-egy. A játékadó az árbevétel 30 százaléka, tehát a teljes piac 20 milliárd forintra becsülhető. A Világgazdaság www.vg.hu/gazdasag/felepult-a-vajna-birodalom-448456">becslése szerint Andy Vajna összesen 4 ezer négyzetméter alapterületen, 824 pénznyerő automatát működtet, öt budapesti kaszinóban 15 milliárd forint bevétel keletkezhet ebből. Ez csak egy feltételezés. De ez csak becslés, ugyanis az automatákba már nem építették be az integrált ellenőrző készüléket, ami az adatokat rögzítené, és nincs szerveralapú összeköttetés. Amit elvárnak, mondjuk, az élelmiszerboltoknál, hogy minden egyes tételt be kell ütni a pénztárgépbe, és az adóhivatal azonnal látja, ezt már a jó havernál, Andy Vajnánál és Szima Gábornál nem kötik feltételhez. Tehát, amíg most tervezi a kormány, hogy bevezeti a pénztárgépet a kozmetikusoknál, a taxisoknál és a fodrászoknál, hogy jól láthatóan ők is összeköttetésben legyenek a NAV-val, addig egy 15 milliárdos játékgépbiznisznek nem kell a játékgépeit rádugni egy szerverre. Az állam így csak saccolhatja a bevételt, az ellenőrzés még annyiból állhat, hogy egy meglepetésszerű razzián - amit én úgy el tudok a lelki szemeim előtt képzelni, hogy Andy Vajna kaszinójába kivonul a NAV, azt azért megnéznénk - a kamerák felvételei alapján majd ellenőrzik ezeket a játékgépeket. Szóval, csatlakozom képviselőtársamhoz, tényleg letisztították a piacot; ettől jobban már tényleg nem lehetett volna. Ez ugyanaz a játék, amit a trafikok kiosztásánál műveltek. Azt mondták, hogy azért kell megtiltani, hogy kereskedelmi egységekben, kocsmákban, éttermekben lehessen vásárolni cigarettát, mert védeni akarják a kiskorúakat, és vissza akarják szorítani a dohányzást Magyarországon. Ugyanez zajlik, hogy ne játsszanak, játékszenvedélyükkel ne éljenek az emberek. Csak tudják, folyamatosan azt mondják, hogy az elmúlt években önök sikerként élik meg a trafikok megnyitását, mert visszaszorult Magyarországon a dohányzás. Arról most ne beszéljünk, hogy adóbevétel-kiesés mennyi történt az országban, már most ez legyen a maguk baja, hogy mennyivel csökkent az adóbevétel. De az, hogy mekkora következményei lesznek, meg milyen beláthatatlan következményei lesznek a népegészségügyben a feketepiacról beszerzett dohányáruk fogyasztásának; igaz, maguk akkor már nem lesznek itt, amikor ennek a következményeit Magyarországon majd kezelni kell tíz-húsz év múlva, amikor azt az egészségkárosító hatását kell kezelni majd az akkori kormánynak, amit a trafiktörvény okozott, hogy mindenféle illegális piacról szerzik ma éppúgy a fiatalok, mint az idősebb korosztály a dohányterméket. [[12.50]] Azt gondolom, hogy lesz felelőssége az akkori kormánynak, de maguk akkor már nem lesznek tetten érhetőek. Ugyanez zajlott a játékpiacnál. Néhány dolgot - ezt a múlt héten is elmondtam már egy vitában - felsorolnék. 2012-ben törvény rendelkezik arról, hogy csak kaszinókban üzemelhet nyerőgép. Az imént elmondtam, hogy 824 nyerőgép üzemel Andy Vajna kaszinóiban. 2013-ban a kaszinók levonhatják a játékadóból a koncessziós díjukat. Akkor most több adóbevételt várnak a nyerőautomatákból vagy az online gépekből, vagy kevesebbet, ha ilyen adóbevétel-kiesés lehet egy cég részéről? Tényleg, akkor is azt mondtuk, hogy Andy Vajna nagyon jó, közeli barátja meg nem csak barátja Orbán Viktornak és kormányának, ezért neki különböző juttatásokat lehet biztosítani. Andy Vajna a Las Vegas Kaszinó által ekkor csupán 1 milliárd forint pluszbevételre tett szert. Utána persze kiderült, hogy Anda Vajna cége nyerte mind az öt budapesti kaszinó üzemeltetési jogát, Debrecenben és Nyíregyházán pedig Szima Gábor, aki szintén nem áll annyira távol a Fidesz holdudvarától. Ezzel az állam lemond arról a nyereségről, ami eddig a Szerencsejáték Zrt.-n keresztül magának az államnak folyt be. Utána úgy módosították a törvényt, hogy a kaszinók koncessziós díja ezentúl áfamentes. A múltkori vitában is elmondtam, hogy nem az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentettük, hanem Andy Vajnának még néhány milliárd forintot bedugtunk a zsebébe. Az öt kaszinóból így - hírportálokra hivatkozva - egyes becslések szerint plusz 7, de eléri a 10 milliárd forintot, amit a Fidesz-KDNP-kormány jóvoltából biztosítani tudtak. Akkor is elmondtam, ilyenkor teheti fel az ember a kérdést, hogy kinek miért kell hálásnak lenni egy ilyen vállalkozás útján. És akkor beszél itt képviselőtársam a feketepiac felszámolásáról, arról, hogy vissza kell szorítani a játékszenvedélyt. Nem tudom, hogy képviselőtársam látta-e a hírportálokon keringő képeket, amikor Andy Vajna kaszinója előtt hosszú-hosszú sorok állnak, és órákon keresztül nem lehet bejutni. Akkor visszaszorítottuk vagy nem szorítottuk vissza a játékszenvedélyt, képviselő úr? Vagy csak arra volt jó az egész, hogy egyetlenegy helyre összpontosuljon az egész játékpiac, egyetlenegy embernek, vállalkozásnak a zsebébe kerüljön nem az az adóforint, aminek az államkasszába kellene befolyni, hanem Andy Vajna zsebébe. És nem is Magyarországon marad ez a pénz: ma olvassuk a híreket, hogy különböző offshore-cégeken keresztül azonnal ki is viszi az országból Andy Vajna. Szóval egy kicsit cinikus az, ahogyan ön felvezette ezt a törvénymódosítást, hogy minél kevesebb szereplővel kell ezt a piacot működtetni, minél nagyobb adóbevételre kellene hogy szert tegyen az állam. Én tavaly nyáron feltettem egy írásbeli kérdést Varga Mihály miniszter úrnak, hogy ha ilyen módon támogatják Andy Vajna cégét és a kaszinókat, akkor azt az adóbevételt, ami ebből keletkezhet - már ha keletkezik egyáltalán adóbevétel -, mire kívánja fordítani a Nemzetgazdasági Minisztérium. Akkor erre a kérdésre Varga Mihály azt a választ adta nekem, hogy azért adják ezeket a kedvezményeket Andy Vajna cégének, mert akkor többen fognak játszani, több adóbevétel fog keletkezni ezekből a cégekből, és így több pénzt tudnak fordítani majd a gyermekétkeztetésre. Ezt tavaly nyáron mondta Varga Mihály. Mi ezt a nagyon nagy gyermekétkeztetési támogatást nem látjuk sem a jövő évi költségvetésben, mert ilyen sorok nem nagyon szerepelnek benne, hogy a játékadó-bevétel növekedéséből majd, mondjuk, a nyári szociális étkeztetésre mennyi pénzt fogunk fordítani. Ön az utánpótlást emelte ki, hogy az utánpótlást fogják majd ebből a pénzből támogatni. Felháborítónak tartom azt, hogy egyáltalán ilyen törvényt idehoznak, és ilyen indokkal hozzák ide, képviselőtársam, hogy letisztítani a piacot, szűkíteni a piacot. Azzal egyet tudok érteni, hogy a játékszenvedélyt vagy -betegséget meg kell szüntetni, csak ugyanazt csinálják vele, mint amit a trafikmutyinál csináltak. Ugyanazt csinálják vele! És ennek a következményeit majd jó néhány év múlva fogjuk mi helyrehozni, mondom, és nem önök. Szóval, ezt a törvényt semmiféleképpen nem tudja a Magyar Szocialista Párt támogatni, és én csak arra kérem a képviselő urat, hogy néha egy kicsit szerényebben! Úgy, ahogy a trafikokat szétosztották, családokat tettek tönkre. Ön azzal kezdte a beszámolóját, hogy nem zártak be tömegével kocsmák, nem zártak be vendéglátóhelyek. Egymásra épültek az önök intézkedései, és igen, tömegével zártak be vidéken. Tömegével. Én nem vagyok híve sem a kocsmába járásnak, csak tudja, vannak olyan kistelepülések, ahol az egyedüli úgymond szórakozóhely. És nem azért mennek be az emberek, mert ott, mondjuk, részegre akarják magukat inni. Egyedüli szórakozóhelyek voltak, és ha egy munkahely szűnt meg, azt is tragikusan élték meg. De egymásra épült a trafikmutyi kiosztása, a játékgépek beszüntetése - hozzáteszem, mondom, én ellene vagyok a szerencsejátéknak [[Révész Máriusz: Látjuk!]] , de nem úgy, képviselő úr, hogy az egész szerencsejáték-bizniszt egyetlenegy szereplőnek leosztani az országban vagy maximum kettőnek. Mert az egész törvény erről szól, hogy még több pénzt adni, még több adókedvezményt adni Andy Vajnának. És felteszem a kérdést: Andy Vajnán kívül ki fog még ezzel a törvénnyel jól járni? Maguk majd, remélem, egyszer megadják a választ. Nem fogjuk tudni támogatni ezt a törvényt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. A következő hozzászólónk a Jobbik vezérszónoka, Egyed Zsolt képviselő úr, tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megdöbbenéssel hallgattam Bánki Erik képviselőtársamnak mint a törvényjavaslat előterjesztőjének előadását. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném leszögezni - de ott ül ön mellett Tállai államtitkár úr, talán meg tud engem ebben erősíteni, mert szintén vidéken él -, igenis bezártak vidéken tömegesen a kocsmák, italboltok, presszók a falvakban, mert nagyon egyszerű módon működtek ezek a helyek egyébként: volt benne egy vagy két játékgép annak idején, ami ha mást nem, kitermelte annak az italboltnak a rezsijét, meg ne adj’ isten, kitermelte a dolgozó fizetését. Mivel ez megszűnt, sajnos az italboltokat be kellett zárni. És én most nem azt szeretném itt erősíteni, hogy ezeket a játékgépeket mindenféleképpen kellett volna erőltetni mindenhova, hanem itt arról beszélünk, hogy meg volt adva a lehetőség mindenkinek, ha bement egy italboltba meginni egy pohár sört, hogy beledobjon 200-300 forintot abba a játékgépbe, nem többről volt szó. [[Révész Máriusz: Na!]] De ahhoz, hogy mindenki tisztában legyen az itt történtekkel, vissza kell menni egy kicsit a múltba, és itt azok a képviselőtársaim, akik az előző ciklusban is országgyűlési képviselők voltak, bizonyára nagyon jól emlékeznek rá, hogy 2012-ben milyen módon és milyen hipersebességgel történt a játékautomatáknak és a szerencsejáték-szervező cégeknek a likvidálása a magyar piacról. Ezt gyakorlatilag önök két nap alatt megoldották úgy, hogy hatalmas nagy titkolódzás mellett, különböző állambiztonsági és titkosított dolgokra hivatkozva - ami úgy egyébként rendkívül egyszerű, mert nem kell magyarázkodni -, gyakorlatilag pár nap alatt megszüntették ezt az iparágat Magyarországon. Azért itt szeretném leszögezni azt, hogy itt ebből az iparágból családok ezrei, emberek tízezrei éltek. Egyrészt a szerencsejáték-szervező cégeknek a tulajdonosai, alkalmazottai, másrészt azoknak az italboltoknak a tulajdonosai, alkalmazottai, ahova ezek az eszközök ki voltak helyezve, és ami megélhetést biztosított családok ezreinek. [[13.00]] Itt szeretném leszögezni még egyszer, hogy ha valaki megnézi a vidék Magyarországát, akkor igenis tömegével bezártak ezek a helyek, emberek ezrei, adott esetben tízezrei is munkanélkülivé váltak emiatt. És most lehet, hogy az önök olvasatában ez az ember nem munkanélküli, mert aki pultosként keresett egy Borsod-Abaúj-Zemplén megyei faluban, mondjuk, százezer forintot, az most lehet, hogy közmunkásként dolgozik ötvenezerért. Ugye, az önök olvasatában nem lehet munkanélküli - csak meg kellene kérdezni azt az embert is, hogy mi a véleménye erről a tendenciáról! De visszatérve erre a törvényjavaslatra, amit önök és Bánki képviselőtársam most képviselői indítványként beterjesztettek a tisztelt Ház elé, aki ismeri a magyar szerencsejáték-ipar történetét, az nagyon jól tudja, hogy ez nem történt másért, mint hogy egy-két havert, egy-két embert extrabevételhez juttassanak. Ha megnézzük ezt a törvényt, amit önök beterjesztettek, akkor ebből világossá válik az, hogy kevésnek gondolják azt a pénzt, amit Andy Vajna és Szima Gábor ez által az üzletág által tud birtokolni, ugyanis itt most becslések szerint csak Andy Vajnával kapcsolatban meg lehet jegyezni, hogy körülbelül 15 milliárd forintos bevétele származott a tavalyi évben az öt kaszinóból, amiből a magyar állam gyakorlatilag 6,2 milliárd forint koncessziós díjbevétellel fog gazdagodni. De önöknek ez még mindig kevés, önök még az online szerencsejáték piacát is oda szeretnék adni ennek a két embernek, ugyanis a törvényjavaslatban az szerepel, hogy online szerencsejátékot Magyarországon csak az szervezhet, aki koncessziós joggal rendelkezik a kaszinókkal kapcsolatban. Egyszerűbb lett volna, tisztelt Bánki képviselőtársam, ha beleírják ebbe a törvényjavaslatba, hogy online kaszinójáték szervezésére Magyarországon csak Andy Vajna és Szima Gábor jogosult. Megtehették volna ezt is, mert ugyanaz lett volna a vége, mint ennek. Fontos erkölcsi kérdés egyébként, és fontos ennél a pontnál megjegyezni, hogy nem gondolják-e önök azt, képviselőtársaim, nem lett volna-e tisztességesebb eljárás egy nyílt pályázaton esetleg ezeknek az online felületeknek az üzemeltetési lehetőségét meghirdetni, hogy esetlegesen megélhetéshez tudjanak jutni ismét azok a szerencsejáték-szervezők, akik több mint húsz éve ebben az iparágban tevékenykedtek, amíg önök ezt meg nem szüntették. Úgy gondolom, hogy erkölcsi alapon is ez mindenképpen megfontolandó lenne. Tudom, hogy önök szeretnek hivatkozni a megbízhatóságra. Kérdezem önöktől, hogy mitől megbízhatóbb Andy Vajna vagy Szima Gábor annál az embernél, aki esetleg egy ilyen céget irányított, vezetett, mondjuk, 20 éven keresztül, és becsületesen, tisztességesen minden hónapban befizette az adót, befizette a járulékot a dolgozói után, és ezáltal hozzájárult az államháztartáshoz a befizetett adójával. Kérdezem én önöktől, hogy mitől megbízhatóbb az önök által kipécézett két ember. És ezt már csak zárójelben jegyzem meg Andy Vajnával kapcsolatban, hogy feltérképezhetetlen üzleti háttérrel rendelkezik, és itt szocialista képviselőtársam is elmondta előttem, és én is hasonló véleményen vagyok, hogy ezek a kaszinóból beszedett pénzek egyszerűen kivándorolnak, kimennek Magyarországról, és Luxemburgban vagy a jóisten tudja, hol kötnek ki, Andy Vajnának a titkos számláin. Kérdezem önöket, képviselőtársaim, hogy ez a rendszer mennyivel erősíti a magyar nemzetgazdaságot, hogy egy ember milliárdokat, tízmilliárdokat, százmilliárdokat tud eldugni, elrejteni külföldön, míg Magyarországon az adófizető emberek és a dolgozó adófizető emberek szinte az éhenhalás szélén állnak. A másik nagyon fontos dolog, és mindenképpen meg kell jegyezni a törvényjavaslattal kapcsolatban, hogy ha az online szerencsejáték odaadása Andy Vajnának és Szima Gábornak hab a tortán, akkor a habon az eper pedig az, hogy önök még a sportfogadásnak a rendszerét is oda akarják nekik játszani... [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] - hát, a törvényben ez szerepel, elnézést kérek! -, úgy gondolom, hogy ez meg egyenesen felháborító. A másik nagyon fontos, amin megakadt a szemem a törvényjavaslatban, a koncessziós joggal rendelkező szerencsejáték-szervező ellenőrzi az IP-címeket az online játék kapcsán, hogy azok a címek jogosultak-e az online szerencsejáték végzésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, erről mi jut az eszembe? Amikor a megfáradt juhász megkéri a farkast, hogy amíg ő alszik egyet, őrizze már a juhokat. Kérdezem én, hogy milyen érdeke fűződik ahhoz a szerencsejáték-szervezőek, hogy ő ellenőrizze és szűrje az IP-címeket. Önök szerint erre rá fog állítani ez a szerencsejáték-szervező egy apparátust? Fog vele foglalkozni? Nem fog vele foglalkozni, mert egyszerűen, tisztelt képviselőtársaim, nem érdeke, hogy foglalkozzon vele. A másik dolog pedig az, hogy ha a magyar költségvetést nézzük, a költségvetés szempontjából egyébként, ha mindenki végiggondolja logikusan, előnytelen és a költségvetés számára hátrányos az, hogy bizonyos IP-címeket blokkoljunk. Ugyanis ugye csak Magyarországról bejelentkezett IP-címekkel lehet majd ezt a szerencsejátékformát folytatni. És akkor itt felvetődik a kérdés megint, hogy mi van a határon túli magyarokkal, velük mi történik. Tehát mondjuk, adott esetben egy olyan magyar emberrel, aki a történelem szerencsétlensége folytán román állampolgár vagy szlovák állampolgár vagy adott esetben szerb állampolgár, őket már ebből a körből ki is zártuk. Gondolom, hogy Bánki Erik képviselőtársaimnak nemcsak a saját szüleménye ez a törvényjavaslat, de én úgy gondolom, hogy ez a törvényjavaslat nagyon elnagyolt és megfontolatlan, mert mi ugyan nyújtunk be a törvényjavaslathoz két olyan módosító javaslatot, ami gyakorlatilag alapjaiban megváltoztatja az egész metodikáját a törvénynek, de ezeknek hiányában ez a törvényjavaslat teljes mértékben támogathatatlan a részünkről. És ki kell hogy fejezzem mélységes felháborodásunkat annak kapcsán, hogy önök ismét a haverokat szeretnék pénzhez juttatni, ismét ajándékpénzt szeretnének adni Andy Vajnának, Szima Gábornak, és önök ismét elfelejtkeztek azokról az emberekről, akik az önök tevékenysége folytán váltak munkanélkülivé, vagy a 10-20 éve működő, prosperáló vállalkozásukat egyik napról a másikra kirúgták a lábuk alól. Elmondom még egyszer, ha kell, én azt tartanám egy tisztességes megoldásnak, ha ennek az online kaszinóüzemeltetésnek a lehetőségét önök megnyitnák mindenki előtt, és egy olyan szakmai bizottság bírálná el a pályázatokat, ami minden szempontból azt veszi elsődleges szempontnak, hogy az a cég maximálisan be fogja tartani a törvényeket, az a cég jó adófizető lesz, és az a cég magyar embereknek tud adott esetben munkát biztosítani. Én hiszem, és úgy gondolom, hogy nagyon sokan így vannak ezzel ebben a teremben, hogy attól, hogy Andy Vajnának beletesznek önök még a zsebébe jó pár milliárd forintot évente vagy akár havonta, attól itt Magyarországon nem lesz több munkahely, nem lesz jobb a megélhetése az embereknek, és egyszerűen ettől a költségvetés se fog semmivel se jobban gyarapodni, mint ha ezt a lehetőséget megnyitnák minden hozzáértő és adott esetben már az iparágban régebben tevékenykedő cég vagy vállalkozás előtt. Végezetül annyit szeretnék elmondani, azt javaslom önöknek, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezt a törvényjavaslatot szerintem úgy, ahogy van, első körben vonják vissza, és fontolják meg megint, és vegyék fontolóra az általam elmondottakat, mert nem hiszem, hogy ebben a Házban bárkinek az lenne a célja, hogy a trafikoligarchák, a földoligarchák után kaszinóoligarchákat is létrehozzunk Magyarországon, akiknek gyakorlatilag önök kitömik a zsebét, cserébe a magyar nemzet, a magyar költségvetés egy centiméterben sem hasznosul ebből az egész tevékenységből. Kérem önöket és azt javaslom önöknek, hogy fontolják meg. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen. Most megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló T/5239. számú törvényjavaslat célja, ahogy az előterjesztő is már ismertette, hogy növelje a szerencsejátékból származó állami adóbevételeket, és ezzel egyidejűleg fellépjen a hírközlő eszköz és rendszer útján történő rendkívül elterjedt illegális szerencsejáték-szervezés ellen. A 2016-os költségvetés több mint 41 milliárd forintnyi játékadó-bevétellel számol, amely közel 8 milliárd forinttal több, mint a tavalyi előirányzat. A javaslat egyfelől meghatározza a hírközlési eszköz és rendszer útján történő kaszinójáték, azaz az online kaszinó szervezésére vonatkozó részletes szabályokat, annak érdekében, hogy a magyarországi szervező törvényesen szervezhessen online kaszinójátékot, másfelől lehetővé teszi a jelenleg illegális szervezők elleni hatékony fellépést, amely eredményeként a jelenlegi magyar online kaszinópiac kifehéredik reményeink szerint, és az illegálisan beszedett és az ország területéről kivitt jövedelemhez kapcsolódó adó ezentúl a költségvetésbe áramlik. Ugyancsak fontos szempont, hogy a jelenlegi illegális szervezőkön semmilyen intézkedést sem lehet számon kérni, ideértve a kiskorúak védelmére vonatkozó előírásokat vagy akár a játékosvédelmi előírásokat, továbbá nincs ellenőrzési lehetőség a tekintetben, hogy az adott illegális szerencsejáték-szervező milyen játékprogramokat használ, gondoskodik-e a játékosok pénzének megfelelő kezeléséről, betartja-e az adatvédelmi előírásokat, illetve nincs garancia arra, hogy például egy nagyobb összegű nemzetközi jackpotnyeremény esetén egyáltalán kifizeti-e azt. A nemzetközi gyakorlatban - a kitekintésre rátérve - több alkalommal is előfordult, hogy a játékszervező egyszerűen eltűnt a játékosok pénzével, ezért fontos, hogy az online kaszinójáték szervezésére csak olyan szervező legyen jogosult, amely rendelkezik kaszinójáték-szervezésre vonatkozó koncesszióval. A magyar jogszabályok alapján magyar hatóság által kiadott engedéllyel értelemszerűen csak Magyarország területére irányuló szerencsejáték szervezhető. Ezért a javaslat kimondja, hogy a szervezőnek folyamatosan figyelnie kell a játékosok IP-címét, és a magyarországi IP-címről jelentkező játékosok részére biztosítható a hozzáférés. Az Egyed Zsolt jobbikos képviselőtársam által felvetett kérdés is erre irányult, az egyik érintett terület volt, hogy az IP-címet vajon milyen érdekeltség alapján fogja a koncessziójogosult ellenőrizni. Olyan érdekeltség alapján, hogy kötelező a jogszabály erejénél fogva. Tehát az egyik fontos elem az, hogy igenis szűrje ki azokat az IP-címeket, amelyek jogosulatlan eléréseket tesznek lehetővé. Ez, ahogy az előzőekben is utaltam erre, arra szolgál, hogy fehéredjen ez a terület, hiszen nagyon sok illegális szervező fordul elő a piacon.Egyed képviselőtársammal abban is vitatkozom, hogy az úgymond vidéki vendéglátóhelyek jövedelmezőségét veszélyeztető akció következett be, amelynek eredményeként a vendéglátóhelyen üzemeltetett 2-3-4-5 szerencsejátékgép, félkarú rablónak nevezett nyerőgépek, játékgépek betiltásra kerültek. Azt gondolom, hogy ennek volt egy nagyon fontos másik vonzata is. Vidéki képviselő lévén sajnos tapasztalható volt, hogy azokon a településeken, ahol a szociális segélyeket ezekbe a gépekbe táplálták be, egészen más a szociológiai felfogásunk arról, amit a képviselőtársam mond, hiszen amikor a család helyett a nyerőautomatába történt ezeknek a bevitele, ennél rosszabb helyzet nincs, nem is lehetett. Azt gondolom, hogy azokért a vendéglátósokért nem kell aggódni, akik nem tudták ezt pótolni, mert akkor nem volt kellő olyan ötletük, amellyel tudták volna javítani a kieső bevételeket. Ezt semmiképpen nem tudom elfogadni érvként, és azt gondolom, nagyon helyes döntés volt az, hogy azokat a félkarú rablónak nevezett gépeket kivontuk a rendszerből. A másik vonatkozás, ami miatt szemantikai vitába is belemehetnék tulajdonképpen Egyed Zsolt jobbikos képviselővel, hogy miért gondolja képviselőtársam, hogy ezt címkézetten meg kell nevezni, hogy Andy Vajna-törvény, vagy az általa megjelölt másik személy, akinek a nevét én most nem tudom. [[Derültség az ellenzéki padsorokból. Egyed Zsolt: Ketten felelnek meg ennek a törvénynek! Szilágyi György: Na ne! Bangóné Borbély Ildikó: Andy Vajna és Szima Gábor!]] Ez nem személyhez kötött törvény. Ez a törvényjavaslat arra szolgál, hogy egy koncessziót hatékonyan, jól meg lehessen szervezni. Lehet kiabálni, de akkor is végig fogom mondani. Ebben a kérdésben alapvetően az az állam álláspontja, hogy mindenképpen a hatékonyságot növelje, a hatékonyság növelése pedig nem azzal jár együtt, hogy elkezdjünk neveket mondani, és azokhoz kössünk különböző feltételezéseket. Azt gondolom [[Bangóné Borbély Ildikó: A törvény így van megírva!]] hogy a másik iránya ennek a törvényjavaslatnak még az… [[Szilágyi György: Kinek van koncessziós joga Magyarországon? Zaj az ellenzéki padsorokból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Akkor is végigmondom! Az előterjesztő Bánki Erik képviselőtársam által jelzett azon másik iránnyal, hogy a befolyó bevételekből - például a sportfogadás, mert itt aztán keveredett megint minden összevissza - a sportra jusson több forrás, én ezzel maximálisan egyetértek, hiszen ez egy fontos cél. Hiába beszélünk trafikoligarchákról, földről, kérem szépen, ez nem ezzel függ össze! Ez a kérdés teljesen más indíttatásból készült. Egy hatékonyságot növelő és állami bevételeket optimalizáló szabályozott rendszer. Azt kérem önöktől, hogy a vitában fogalmazzanak meg javaslatokat, hiszen Bánki Erik képviselőtársam utalt is az előterjesztői expozéjában arra, hogy a módosító javaslatokra, talán még a határon túliak elérhetőségére is nyitott. Azt gondolom, hogy értelmes javaslatokat lehet megfogalmazni. Ezzel együtt azt kérem önöktől, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatot, érdemi és elfogadható módosító javaslataikat megtéve, támogassák. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője, az LMP vezérszónoka a következő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hozzászólásom mottójaként Bánki Erik képviselő úr felvezetője nyomán a következőt választottam: „Sok piaci szereplőre nincs szükség, elég, ha kettő van.” Jelen esetben Andy Vajna és Szima Gábor. Bánki Erik képviselőtársunk újabb törvényjavaslata került a Ház elé. Ezúttal az online kaszinók megregulázása, egyszersmind elosztása kerül sorra. A Fidesz - rossz szokásához híven - egyéni képviselői indítvány formájában nyúl hozzá egy olyan területhez, amely sokmilliárdos piacot érint, és több aggodalmat is felvet. Szokás szerint az egyeztetések, hatástanulmányok megint elmaradtak. Nem tudni, milyen hatásokat, következményeket várhatunk a törvénytől, mennyi költségvetési bevétellel számolhatunk, ha ezt a szabályozási modellt választjuk, és nem egy másikat; nem mintha bármilyen alternatívát végigszámolt volna az előterjesztő. Ez nem egyszerűen visszaélés a joggal, az elmúlt öt évben megtanulhattuk: a Fidesz rendszerint akkor nyúl az egyéni képviselői indítvány eszközéhez, ha kínos, vállalhatatlan, ha szakmaiságot nem teljesítő előterjesztést nyújt be. Most sincs ez másként. A jelek szerint Bánki képviselő úr mára az Orbán-rendszer igen közeli barátainak szószólója lett az Országgyűlésben, legyen szó a taokedvezményekről vagy a sportági szakszövetségek gazdálkodásának átláthatatlanságáról, a Quaestor-károsultak kárrendezését biztosító, a többi károsultat semmibe vevő követeléskezelő alapról, a Garancsi Istvánra szabott vizes világbajnokságról, vagy éppen az Andy Vajnára és Szima Gáborra szabott szerencsejáték-szabályozásról. A képviselő úr igen áldozatos, fáradságot nem ismerő munkát végez a közjóért. Önök a hagyományos szerencsejáték újraszervezésével indultak el azon az úton, ami a most tárgyalt előterjesztéshez vezetett. És milyen szépen, elegánsan megoldották azt! Kezdetben Lázár miniszter úr mindenkire ráijesztett, nemzetbiztonsági kockázatot kiáltott. Erre hivatkozva betiltották a játékgépeket, ellenben kiosztottak néhány kaszinókoncessziót. Csodák csodájára összesen két ember kezében, Andy Vajna és Szima Gábor kezében van ma már az összes magyarországi kaszinó. Hogy a nemzetbiztonsági kockázatok hogyan változtak? Azt persze nem tudjuk, mert legalábbis Andy Vajna esetében az elmúlt négy év kevés volt ahhoz, hogy kormánybiztosként, egyben kiterjedt offshore-cégháló haszonélvezőjeként elvégezzék nála a kötelező nemzetbiztonsági átvilágítást. A kaszinók pedig remekül teljesítenek, a jelek szerint átlagosan 3 milliárd forint bevételt termelnek egyenként. Azért mondom, hogy a jelek szerint, mert miközben a sarki vegyeskereskedés kasszája be van kötve az adóhivatalhoz, addig a kaszinók nyerőgépei nincsenek. [[13.20]] Ha a Fidesz oszthatja fel a szerencsejáték-bizniszt, akkor már nem kell félni a kockázatoktól?Ami az online kaszinók szabályozását illeti: Bánki Erik képviselőtársunk ugyanennek a két embernek, Andy Vajnának és Szima Gábornak adna ajándékot, hiszen online kaszinót - szám szerint összesen kettőt - csak az nyithat, aki hagyományos kaszinókoncesszióval rendelkezik, tehát ez alapján nyugodtan nevesíthetünk is. Ez a törvény erről szól, minden más csak technikai részletkérdés. Apró előrelépés, hogy az online kaszinókat az adóhatóság folyamatosan figyelemmel követheti, de ez kevés ahhoz, hogy jól átgondolt, erkölcsös vagy minimálisan elfogadható előterjesztésről beszélhessünk. Ez a személyre szabott törvényhozás, a jó elvtársak támogatása, a piacok mesterséges újrafelosztása ismét sokadszorra - ahogy azt megszokhattuk a Fidesztől. Ezt a politikát az LMP eddig sem támogatta, és ezután sem fogja. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Előre bejelentett felszólalóként jelentkezett szólásra Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nagyon sok szép dolgot hallhattunk itt a kormánypárti képviselők felszólalásaiban és az előterjesztő felszólalásában. Elhangzott, hogy a fiatalkorúak védelme mennyire fontos, elhangzott az utánpótlás támogatása - hiszen ebből a pénzből majd lehet -, az átláthatóság, növeljük az állami bevételeket, sőt Galambos képviselő úr továbbment, mert a kiskorúak védelméről is beszélt. Ezek olyan gyönyörű szavak, mind-mind nagyon szép fogalmak és célok, csak pont ez a törvény erről egyáltalán nem szól. Megint semmi másról nem szól ez a törvény - azt mondja Galambos képviselő úr, hogy nem személyre szabott törvény, nem kell nevesíteni az emberek, dehogynem! -, ez egy személyre szabott törvény, hiszen két emberre vonatkozik ennek a törvénynek minden egyes paragrafusa, úgy hívják, hogy Andy Vajna és Szima Gábor. Hát hogyne kellene nevesíteni őket! Senki másra nem vonatkozik ebben az országban jelen pillanatban ez a törvény, őket érinti ebben a formájában, ahogy önök benyújtották. Azt mondják egyébként, hogy sokkal tisztábbá és átláthatóbbá kellene tenni. Ezzel egyetértek. Átláthatóbbá és tisztává kellene tenni, és nem kellene esetleg a kedélyeket sem borzolni azzal, hogy behozzák ide ezeket a törvényeket. Meg lehetett volna oldani ezt egyszerűen is, hiszen Bánki képviselő úr is azt mondta, hogy az a jó, hogy ne legyen túl sok szereplője a szerencsejáték-piacnak. Hát ne legyen! Adják oda Andy Vajnának az egész Szerencsejáték Zrt.-t, az lenne a legegyszerűbb, és akkor nem kellene törvényekkel bajlódni. Annyit megköthetnek neki, hogy be kell vennie társnak Szima Gábort. Slussz! És akkor onnantól kezdve megoldottuk egy életre ezt az egész problémát. Uraim, itt erről van szó! Azt mondja Bánki Erik, hogy milyen jó volt, hogy a játékgépek megszűntek, onnantól kezdve a fiatalok nem fértek hozzá a szerencsejátékhoz - majd elkezdünk beszélni az online szerencsejátékról. Az összes fiatal használja az internetet! Az összes fiatalnak lehetősége volt, hogyne férhettek volna hozzá, csak éppen átmentek, mondjuk, az online szerencsejátékra. Aztán utána a világos feltételekről és minden egyébről… Én esküszöm, amit önök az elmúlt időszakban nemcsak ezzel a törvénnyel, hanem nagyon sok más törvénnyel is behoztak ide a parlament elé, én szégyellném magamat, ha az önök padsoraiban kellene hogy üljek. A rendszerváltás óta számos fórumon e Ház falai között is többször elhangzottak már olyan kijelentések és eszmefuttatások, amik szerint a rendszerváltozás nem volt más, mint Magyarország szisztematikus kifosztása, a vállalatok elkótyavetyélése, a belső piac átjátszása idegen kezeknek, az egyéni érdek gátlástalan és szemérmetlen érvényesítése állami eszközökkel, a közérdekkel szemben. Ezek olyan jelenségek, amelyek negatív hatásait minden magyar ember a mai napig a saját bőrén tapasztalhatja. Az elmúlt 25 évről beszélünk. Ezért tart itt az országunk, mert egy ilyen rendszerben kellett élni, abban a rendszerben, amit a XX. századi pártok, önök az MSZP-vel együtt kialakítottak. És mit láttunk az elmúlt öt évben? Hasonló folyamat zajlik önöknél, ugyanúgy folytatják tovább, és erre az egyik legjobb példa pont azok az intézkedések, amiket önök a szerencsejáték-piac területén az elmúlt években folyamatosan behoztak ide a Ház elé. Az eseménysorozat kezdődött azzal, hogy a játékgépek piacát szinte egyik napról a másikra a Fidesz-kormány egyetlen tollvonással megszüntette, ezzel a csőd szélére sodorva számtalan magyar kis- és közepes vállalkozást. Az indokolás akkor is az volt, hogy a lakosságot kívánják megvédeni az elharapódzóban lévő káros szenvedélytől, és itt jött a nemzetbiztonsági kockázat. De senki nem beszél arról, hogy mi volt a nemzetbiztonsági kockázat! Az, hogy a Fidesz két erős embere összeveszett a koncon, és nem tudtak megegyezni, az volt a nemzetbiztonsági kockázat, ezért kellett megszüntetni azt a piacot, ezért kellett tönkretenni azokat a magyar vállalkozásokat, amelyek akkor ezen a piacon voltak. Aztán az eseménysorozat második állomása volt, hogy a kaszinók üzemeltetésével kapcsolatos koncessziót játszotta át szintén a Fidesz-kormányzat egy olyan kör kezére, amely számára kedves, akiket nem szabad nevesíteni, pedig csak ketten vannak ebben az országban, akik ezt csinálhatják. Tette ezt úgy a Fidesz és a kormány, hogy a játékgépeket - erről már beszélt képviselőtársam is - nem kell közvetlenül a NAV online rendszerére csatlakoztatni - holott ez ma már a legkisebb lakótelepi élelmiszerbolt esetében is kötelező, nekik kötelező, ne nevesítsük Andy Vajnát meg Szima Gábort, nekik nem -, ezzel ellenőrizhetetlenné téve a tényleges bevételt, széles teret engedve a visszaéléseknek; ne nevesítsük őket Andy Vajnának és Szima Gábornak. Most pedig a sportfogadásra vetettek szemet a haverok, akik számára most szintén állami eszközökkel kívánja kijátszani a busás haszonnal kecsegtető üzletet a Fidesz-kormány. A tendencia rossz, a folyamat tovább gyengíti az államot, ellentétben azzal, amit önök mondanak; csökkenti a bevételeket, ellentétben azzal, amit önök mondanak; a drasztikus korlátozások nemhogy csökkentenék, hanem a feketegazdaságot erősítik, ellentétben azzal, amit önök mondanak; és a magyar konkurencia kizárása csak a nemzetközi online játékszervezőket erősíti Szima Gáborral és Andy Vajnával - ja, nem mondjuk ki a nevüket - együtt, hiszen ők könnyedén vonják ki magukat a hazai korlátozások alól. Hiszen elhangzott az is, hogy innentől kezdve majd föl tudunk lépni a külföldi online oldalakkal szemben. Uraim, elfelejtik, hogy erről önök már hoztak egy törvényt! Már van egy törvény, föl kell lépni ezekkel szemben. A fellépés, tudják, mit jelent? Hogy a NAV naponta kiírja, hogy ezeket és ezeket az oldalakat kellene blokkolni, csak nem tudják normálisan blokkolni. A napirendi pont - direkt nem kívánom törvényjavaslatnak nevezni, ezért mondom napirendi pontnak - álláspontom szerint kimeríti az állami banditizmus fogalmát. Az előterjesztett szöveg törvényi szintre kívánja emelni az erkölcstelenséget; amit a szövegben olvashattunk, az messze túlmutat az egyszerű ügyeskedésen vagy a Fidesztől már megszokott mutyizáson, az már egyenesen állami szintű bűnszervezet. Miért is használom ezeket az erős kifejezéseket? Lássuk pontról pontra! Jelenleg a Szerencsejáték Zrt. az egyetlen olyan szereplő, amely jogosult távszerencsejáték keretén belül sportfogadás szervezésére. Ez tehát jelenleg egy monopólium, ami azáltal, hogy a Szerencsejáték Zrt. százszázalékos állami tulajdonban van, állami monopóliumnak minősül. Ez a monopólium jól meghatározható, jól tervezhető bevételt jelent az állam számára. Jelenleg az online kaszinójátékok és kártyajátékok szervezését csak olyan szereplő szervezheti, aki játékkaszinó üzemeltetésére szóló koncesszió jogosultja. A gyakorlatban ez is egy monopólium, ami sokkal kevésbé átlátható és nyomon követhető, mint a száz százalékban állami tulajdonban álló Szerencsejáték Zrt. működése, azonban a koncessziós díjon keresztül szintén némi költségvetési bevételt eredményez. A szövegben szereplő definíciók szerint - 29/C. § - távszerencsejátéknak minősül a sportfogadás, ha azt hírközlő rendszer útján szervezik. A következő definíció szerint az online kaszinójáték fogalmába beleértendő a kaszinójáték és valamennyi távszerencsejáték, tehát a sportfogadás is, amit a javaslat szerint csak kaszinójáték szervezésére jogosult koncessziós társaság szervezhet. Ezzel szemben a távszerencsejáték szervezésére jogosultak körénél az új 3. § (1a) bekezdésben a szöveg két szereplőt említ, a Szerencsejáték Zrt.-t és a játékkaszinó-koncesszió jogosultját. Ez nyilvánvaló ellentmondás egyébként, tehát még csak kodifikációs szempontból sem tudták megcsinálni normálisan ezt a törvényt. Mivel a Szerencsejáték Zrt. nem rendelkezik játékkaszinó üzemeltetésére szóló koncesszióval, így bár a 3. § (1a) bekezdés alapján jogosult lenne a távszerencsejáték szervezésére, de a 29/L. § (1) bekezdése alapján már nem. Az indokolás egyetlen szóval sem tér ki ezen változtatások okára, pusztán pontosító javaslatoknak minősíti azokat. [[13.30]] A jelenlegi kaszinóüzemeltetési koncesszióval rendelkező társaság - ugye, nem kell senkinek bemutatni az érintetteket, nem mondjuk ki a nevüket, Andy Vajna és Szima Gábor - a módosítás eredményeként a sportfogadást is bekebelezik anélkül, hogy a jelenleg hatályos koncessziós szerződésüket meg kellene változtatniuk. Vagy esetleg a szerződésben rögzített koncessziós díjat meg kellene emelniük. Mit jelent ez? Ingyen. Ez nyílt rablás, tisztelt képviselőtársaim! Aki ezt a módosítást támogatja és igennel szavaz, az maga is társtettesévé válik ennek a gyalázatnak. A közelmúltban tisztelt Lázár János miniszter úr is arról beszélt állítólag egy szűk szakmai fórumon, hogy egy jogszabálytömeg, amiben élünk, nem véletlenül jött létre. Ezen keresztül érdekcsoportok érvényesítik saját maguk szempontjait - mondta Lázár János -, illetve a jogszabályok érthetetlen mondatstruktúrái és érthetetlen szövegezése mögött többek között szándékoltság húzódik meg. Ezzel a helyzetleírással mélységesen egyet tudok érteni, a diagnózis pontos és helyes, most is ezzel találkozhatunk ebben a törvénytervezetben szóról szóra. A Jobbik Magyarországért Mozgalom éppen az ilyen állami szintű, ipari méreteket öltő visszaélések ellen emeli fel a szavát rendszeresen. Minden képviselőtársam számára szolgáljanak intő példaként Lázár János szavai, amikor az előttünk fekvő javaslattal kapcsolatosan igennel vagy nemmel szavaz. Ez a javaslat pontosan olyan, ami érthetetlen mondatstruktúrákba szerkesztett, érthetetlen szövegezés mögé rejti el az egyetlen lényeges változtatást, mégpedig a sportfogadás bevételeinek átjátszását egyetlen érdekcsoportnak, amelynek nem mondjuk ki a nevét. Ez valóban, azt lehet mondani, állami banditizmus. Hiszen megszüntetjük a konkurenciát, megpróbáljuk blokkolni a külföldi oldalakat és minden egyebet ahelyett, hogy megpróbálnánk mást kitalálni rá, figyelmen kívül hagyjuk az állami érdekeket egyértelműen, és átjátsszuk a piacot ingyen a haveroknak. Erről szól ez a törvényjavaslat. A Jobbik Magyarországért Mozgalom éppen ezért benyújtott két módosító javaslatot ehhez a törvényhez, és kérem akkor önöket, hogy mutassák ki, hogy nem, mégsem az a céljuk, hogy kijátsszák ezt az egész piacot ennek a két embernek. Az egyikben azt határozzuk meg, hogy az online kaszinójátékot kizárólag a Szerencsejáték Zrt., valamint az online kaszinójáték szervezésére jogosult koncessziós társaság szervezhesse. Mit jelent ez? Azt jelenti, hogy akkor szervezzen valaki online kaszinójátékot Magyarországon, ha a Szerencsejáték Zrt.-vel köt egy koncessziós szerződést. Nem a már meglévő kaszinókoncessziós szerződésekre gondolunk, hanem arra, hogy nyissuk ki ezt a lehetőséget bárki másnak - hiszen az online kaszinójáték magában foglalja a hírközlési eszközzel igénybe vett sportfogadást is, amit mi innen kivettünk egyébként, mert ezt itt nem tartjuk jónak, és szerintünk indokolt az, hogy az online kaszinójáték szervezésének joga a Szerencsejáték Zrt.-nél maradjon -, illetve az csak önálló koncessziós szerződéssel legyen hasznosítható. Ez szerintem nyílt és átlátható. A másik módosító javaslatunk pedig az, hogy a távszerencsejáték szervezésére kizárólag a 100 százalékos állami tulajdonban álló Szerencsejáték Zrt., valamint a többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaságok legyenek jogosultak. Mi is ennek a lényege? Az a lényege, hogy a távszerencsejáték körén belül a sportfogadást önök kizárólagosan a játékkaszinó üzemeltetésére irányuló koncessziós jog jogosultja számára kívánják lehetővé tenni. A szűkítés véleményünk szerint teljes mértékben indokolatlan, a két tevékenység összekapcsolása szakmailag nem alátámasztható. A javaslat jelenlegi szövege diszkriminatív, ezért sérti véleményünk szerint még az Alaptörvényt is. A távszerencsejáték-szervezési jogosultság jelenlegi állami monopóliumának megszüntetése nem indokolt, azonban a befektetői tőke beáramlását nem szabad kizárni. A magánbefektetők részvétele viszont csak szigorú állami ellenőrzés és kontroll mellett lehetséges, ha azt megfelelően biztosítja, az ilyen vállalkozásokban a többségi állami tulajdont törvényben rögzítjük. Tehát mit jelent ez? A sportfogadást ne adjuk már oda ingyen a meg nem nevezhető Szima Gábornak és Andy Vajnának, hanem maradjon állami monopólium, hiszen ez óriási bevételeket is eredményez a magyar államnak. És ha online felületen, mert miről szól itt az egész, arról, hogy online felületen meg lehessen majd jeleníteni a sportfogadást, tehát ha online felületen valaki sportfogadást akar működtetni, akkor csak olyan társasággal működtethesse, amelyben a Szerencsejáték Zrt., vagyis az állam többségi tulajdonban van. Hiszen ezzel mind az ellenőrzést, mind pedig a tisztaságot, az átláthatóságot és minden egyéb olyan nemes célt, amit önök itt megfogalmaztak, garantálni tudunk. Tehát azt szeretném kérni önöktől, hogy azoknak a nemes céloknak az érdekében, azokat figyelembe véve, amiket itt felsoroltak, támogassák a Jobbik Magyarországért Mozgalom törvényjavaslatait. Ezzel bizonyítsák be, hogy nem a meg nem nevezhető emberek számára kívánják ezt a piacot is kijátszani, hanem valóban azért dolgoznak, hogy a magyar államnak és ezen keresztül a magyar embereknek minél jobb dolguk legyen ebben az országban, minél több bevételt szerezzünk, és minél tisztább és átláthatóbb állapotokat teremtsünk akár a szerencsejáték-piacon is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Gúr Nándor képviselő úr, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én nem tudom azt, hogy hülyének nézik az embereket, vagy csak annak akarják nézni. Egyszerűen megdöbbentő! Nonszensz az, amit megengednek maguknak kormányzati szerepvállalók vagy egyes képviselők egy-egy ilyen törvény előterjesztése kapcsán. Nonszensz, mert egyeseknek mindent, másoknak meg semmit. Meg még, ha lehet, attól is kevesebbet. Szóval, valami ilyesmiről szól ez a történet, amit most itt elénk terjesztettek. A távszerencsejátékot, ugye, az online kaszinójátékokat kiveszik, és hát hová kerülne, kizárólag a kaszinójáték-szervezési jogosultsággal rendelkező, tehát ilyen koncessziós társaságokhoz, szervezetekhez. Hát, tudjuk nagyon jól, nem túl sok van ebből az országban. Nem túl sok, de legalább ott van az önök közelében. Legalább nincs messze önöktől. Önök költségvetési bevételekről beszélnek? Adónövekedésről beszélnek? Nem valami egészen másról szól ez a történet? Nem gondolkodtak még ezen? Vagy nem tapasztalták netán ezt? Miközben ebben az országban 4,5 millió ember a létminimum alatt éli az életét, a mindennapjait, miközben egyre többen nyomorognak, miközben az a kérdés valójában a vidéken élő ember számára meg a zsáktelepüléseken élő emberek számára, hogy egyik napról a másikra hogyan élik meg az életüket, önök eközben a haveroknak meg a pereputtynak mindent. A szégyenpír nincs az arcukon? Amit csináltak földhaszonbérleti szerződések keretei között Borsod-Abaúj-Zemplén megyében! Tállai államtitkár úr biztos többet tudna mesélni erről a dologról, mint én, többet, mert valószínűleg bensőségesebben ismeri a folyamatokat. Vagy a miskolci trafikkoncessziók ügyében, ahol nyolcvanegynéhány koncesszió kapcsán kettő, azaz kettő fideszes képviselő vitt el húszat, aztán az egyik szégyenében visszaadott belőle talán nyolcat vagy tizenkettőt. Szóval, nem érzik azt, hogy kínos ez a történet? Nem érzik azt, hogy ez messze nem arról szól, amiről önök megpróbálnak beszélni? Költségvetési bevételi többletekről, adótöbbletekről? Nem érzik azt, és ahogy képviselőtársaim ezt egyenként, külön-külön elmondták, nem kell hogy részletezzem, hogy ezek a források hogyan és hová kerülnek? Vagy tényleg hülyének néznek mindenkit? Minket is annak akarnak nézni? Mert itt ez másról nem szólhat! [[13.40]] Galambos képviselőtársam úgymond minősíti a vidéki embert: a vidéki ember képtelen arra, hogy ha egy kiskocsmában, mondjuk, ott van egy játékgép, akkor el tudja dönteni, hogy ő odamegy és bedobja, vagy nem teszi ezt meg. Nem, a vidéki ember sem más, mint mondjuk, a budapesti, az is tud gondolkodni. Csak nehezebb körülmények között éli általában vetten az életét. És még azt is merem önnek állítani meg önöknek is, hogy adott esetben pont ebből kifolyólag megfontoltabban cselekszik. Ja, hogy vannak játékszenvedéllyel bíró emberek? Hát vannak, vidéken is, meg Budapesten is. A játékszenvedéllyel bírókat megfékezni azzal, amiről beszélt Bangóné Borbély Ildikó, beszélt Egyed Zsolt és más képviselőtársaim is, hogy kiürítették a kiskocsmákat az önök által félkarú rablónak nevezett játékautomatáktól, és közben néhány ember kezébe adták a birodalmat, nem lehet. Ne gondolják azt, hogy az emberek, ha úgy akarják, nem találékonyak. Dehogynem! Ez nem erről szól. Önök nem megvédeni akarnak bárkiket is, vagy mondhatom azt, önök senkit nem megvédeni akarnak, nem; önök bizonyos embereknek, bizonyos köröknek a haszonszerzését segítik. Önzetlenül teszik mindezt? Vagy valamiért másért, önző módon cselekednek így? Az idő előbb-utóbb be fogja bizonyítani, miért. Gondolják, hogy ez így normális? Gondolják, hogy ennek így kell működnie? És közben hülyítik az embereket - trafikkoncesszió -, hogy a fiatalok dohányzástól való védettségét kívánják megteremteni? Nem kell hogy mélyebben belemenjünk, tudjuk mindannyian, hogy mi lett annak a következménye! Tudjuk, hogy a feketepiacon mi indult el. Tudjuk, hogy milyen sérelmeket, bűncselekményeket szenvedtek el emberek, még - sajnálatos módon - halálos áldozata is volt a történetnek, mindannak, amit önök e tekintetben kitaláltak. És közben évtizedeken keresztül trafikokat működtető, akár mozgássérült emberektől vették el a mindennapi megélhetésüket. Hogy működik ez a dolog? Hogy van ez összerakva az önök fejében? Nem érzik azt, hogy nem túl korrekt [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem.]] , nem túl tisztességes mindez? Énszerintem tisztességtelen. Énszerintem inkorrekt. És látható módon nemcsak trafik, nemcsak föld, hanem minden más vonatkozásában, amivel forrást lehet felfedni, a tekintetben olyan folyamatokat rajzolnak, amelyek nem az emberek érdekét szolgálják, valami egészen mást. Jó lenne már egyszer kitenni a kártyákat: miről szól ez, uraim? Miről szól ez? Kiknek s milyen haszonszerzéséről szól ez? Egyszer jó lenne tisztán látni ezekben a dolgokban. És talán a következtetéseket is levonni. És talán a konklúziókat is megállapítani. Jó lenne, mert addig, amíg ez így megy, addig mindazok, akikről önök itt szavakban beszélnek, csak elszenvedik mindazt, amit önök csinálnak „értük”, idézőjelbe tetten. Szerintem meg ellenük. Tudják, akkor, amikor az integrált ellenőrzési rendszerek hiánya fennáll - Bangóné Borbély Ildikó beszélt erről, nem ismétlem - a játékgépek működtetésének a sokaságánál, akkor ezzel szemben, mindezek mellett a hölgyek, ha bemennek majd a kozmetikushoz vagy épp a fodrászhoz, vagy bemegyünk a sarki kisboltoshoz, akkor ott viszont szigorú, szoros számadású pénztárgépeken keresztüli forrásbevételek zajlanak. Azzal nekem nincs bajom, de azzal igen, hogy itt, ezen birodalom keretei között, itt meg az integrált ellenőrzési rendszereket kinullázzák, ezek nincsenek, ezek nem kell hogy legyenek. Hát hogy van ez, uraim? Hogy működik ez? Mi ez? Mi ez, amit önök építenek? Nem félnek attól, hogy ez a szabad rablásnak a terepét rajzolja meg? Nem gondolják azt, hogy ez így végképp nincs rendjén? Vagy van oka, amiért ezt teszik? Nagyon bízom benne, hogy ilyen nincs, fel se merem tételezni, mert az már a vég, a vég kezdete legalábbis. Jó lenne elgondolkodniuk ezen, jó lenne mérlegelniük. És jó lenne, ha ezeket megtéve, ha elgondolkoznak, ha mérlegelnek, akkor akképpen cselekednének, hogy ezt az egész javallatot visszavonnák. Igen, Bánki Erik képviselőtársam bólogatását én így tekintem, hogy igen, ön is elgondolkodik rajta. Merthogy mindaz, amit csinálnak, az nem Magyarország, nem a Magyarországon élő emberek messze-messze döntő többségének a javát szolgálja. Ez valakiknek a javát szolgálja, bizonyos csoportosulások érdekét szolgálja, de az nem a magyar emberek többsége. Ez a parlament meg azért van, azért találták ki, és azt várják el tőle, és ezen keresztül mindegyikünktől, tőlünk egyenként külön-külön és összességében is, hogy a magyar emberek érdekét szolgáljuk; hogy olyan törvényeket fogadjunk el, amely törvények az ő életüket, az ő életük alakulásának, a mindennapjaik alakulásának pozitív irányba fordítását szolgálják. Nem egyesekét, nem szűk csoportokét, nem a haverokét, nem a pereputtyét, nem. Tudják, két-három évvel ezelőtt volt olyan ember - ha már itt kimondhatatlan nevek vannak a felszínen, mint ahogy Szilágyi képviselőtársam mondta -, aki gázszerelőként 800 millió forintos osztalékot tett el. 800 millió forintot! Na, nincs ezzel baj, csak abban az esztendőben 225 ember foglalkoztatásához illesztetten 157 millió forint bérjellegű kifizetés volt. Értik a számokat? Értik, amit mondok? 800 milliós osztalék valakinek, aki 225 embert foglalkoztat abban az évben 157 millió forint bértípusú kifizetés mellett? Mi ez, ha nem vadkapitalizmus? Mi ez [[Dr. Józsa István: Rablás.]] , ha nem egy olyan világ… Van, aki rablásnak nyugodt lelkülettel nevezheti, igen. Mi ez, ha nem egy olyan világ, amely egyeseknek mindent, másoknak meg semmit? Azt gondolják, hogy ez így rendben van? Azt gondolják, hogy ez így jól van? Megcsinálták a földdel, megcsinálták a trafikkal, megcsinálják mindenfajta beruházásoknál felhasználható európai forrásoknak a telepítésével - hogy működik ez a világ, uraim? És akkor idehozzák ezt a förmedvényt? Nem tudom másnak nevezni. Idehozzák akkor, amikor a becslések szerint csak abban az öt kaszinóban is mintegy 15 milliárd forintos bevétel az, ami képződik? Az állam 6-6,2 milliárd forintos nagyságrendű adóbevételhez jut, és idehozzák ezt a következő lépést? Normális ez, normális dolog ez? És közben gondolkodnak azon, hogy mi történik a Magyarországon működő mikro- és kisvállalkozásokkal? Tudják, amiről olyan sokat beszélnek, a kkv-szektorról, akik éves szinten több tízezrével szűnnek meg, van olyan hónap, hogy adott esetben 10 ezer kkv-szektorba tartozó vállalkozás szűnik meg, köztük akár vendéglátó-ipari egységet működtető szervezetek is, ahol az önök által bűnösnek vélt félkarú óriásokat kiszabadították, megtiltották a használatát, mert a vidéki ember, néhányuk vélekedése szerint, nem alkalmas arra, hogy eldöntse, és a kaszinók keretei közé vitték. Ott, ahol több mint 800 ott van? Az nem baj. Ott, ahol az ellenőrzés jogosultsága nem adott? Az nem baj. Ott, ahová ki se mernek menni a hatóságok? Mert ha szóba kerül, hogy kimennek, már retorzió alanyaivá válhatnak? Ez nem probléma? Hát miről szól ez a történet? Fontos önöknek az ember? Fontos önöknek a mikro-, kisvállalkozás? Dehogy fontos! Látszik, hogy csak a beszéd szintjén fontos, a szavak szintjén beszélnek csak róla. [[13.50]] Csak az érdekcsoportok fontosak, csak a pereputty meg a haverok, akiknek lehet adni - és isten ne adj’, vannak, akik úgy gondolják, hogy lehet kapni? Rendben van ez így? Nem kellene még egyszer azon elgondolkodni, hogy azoknak az embereknek, akik többségben élik az életüket Magyarországon és szerény körülmények között, kellene segítő kezet nyújtaniuk a törvénykezéseiken keresztül? Nem kellene elgondolkodni azon, hogy amiről Bangóné Borbély Ildikó szólt, hogy a koncessziós díj áfamentességét bevezették, sokkal inkább azt kellett volna megtenniük, vagy akár a baromfitermékek esetében az áfakulcsot a 27 százalékos világcsúcsos rekordról 5 százalékra csökkentsék, vagy épp az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését tegyék meg? Nem a koncessziós díjak áfájának a mentességét, nem! Nem azt, ami egyeseknek ad, hanem azt, ami mindenkinek! Nem ezt kellene csinálniuk? Tehát én azt szeretném kérni önöktől egyrészt, hogy vonják vissza mindazt, amit ideterjesztettek, másrészt innentől kezdve meg olyan dolgokat csináljanak, ami a Magyarországon élő emberek érdekét szolgálja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces kör következik; elsőként Bangóné Borbély Ildikó, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Most megdicsérném a kormánypárt politikusait, precíz munkát végeztek, csak mindig csúszik valami kis hiba a számításukba: Bánki Erik szavaival élve, letisztították a piacot Szima Gábor és Andy Vajna előtt - csak nem számoltak az internet világával. Na már most, látják, hogy itt beleköptek a levesükbe, de nagyon gyorsan egy újabb törvényt benyújtunk, hogy ezt is oldjuk meg. Totál letisztítjuk, más ne férjen hozzá! Csak tudja, képviselőtársam, amikor magára nézek, egy tök normális ember van előttem. Hogy bír tükörbe nézni egy ilyen törvény után, mondja már meg nekem, amikor nap mint nap azt olvassuk az újságban, hogy Andy Vajna felesége kettőmilliós ruhákban parádézik külföldön, abból a pénzből, amit a mi embereink fizetnek be a kaszinóban? Magyarországi emberek, a mi adófizető embereink forintjából kettőmilliós ruhákban! Tudja, egy létminimumon élő ember egész évben nem lát ennyi pénzt, együttvéve! És mindennap ezzel kell szembesülnünk, hogy amit maguk csak úgy odaadnak Andy Vajnának, csak úgy ajándékba, azt a többi ember zsírja izzadja ki, tudja? És egyszerűen el nem tudom képzelni, hogyan mernek ennek a Háznak a falai közé ilyen törvényeket behozni! [[Korózs Lajos: Egyszer nagy árat fizetnek ezért!]] Igen, elmondtam a vezérszónokimban is, hogy amikor ennek a törvénynek a súlyos következményeit majd egy másik kormánynak kell rendbe hozni, maguk már nem fognak itt ülni, de reméljük, hogy ez nagyon hamar el fog jönni. Köszönöm szépen, elnök úr.
A következő kétperces hozzászóló Varju László képviselő úr, független.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindabban, ami itt történik ennek a törvénynek a vitájával kapcsolatban, azt gondolom, két irányunk lehetséges: az egyik az, hogy jogi vitát folytatunk egy olyan kérdésről, amit beterjesztettek; a másik oldalról pedig érdemben feltesszük a kérdést, hogy morális, erkölcsi keretek között hogyan valósulhat az meg, hogy Magyarországon jogállaminak gondolt keretek között egy ilyen törvény benyújtásra kerül. Azt gondolom, ezen a szemüvegen keresztül kell vizsgálni, és teljesen komolyan kell ezt venni: az, ami megtörténhetett, lényegében csak maffiaállami keretek között történhet meg. Leosztott területek vannak, a kormány úgy hívja, hogy koncessziók, ahol bizonyos emberek felvásárolták a maguk területét, és abból sápot húzva fenntartják a politika tündöklését és szereplését. Ez ellen kell tiltakozni; teszik ezt akár a fideszes képviselők, hiszen 90 százalékuk nincs itt ma a teremben, ezzel a vitával nem akar foglalkozni. Bár a képviselőtársaim több emlékezetes mondatot megemlítettek a Gazdasági bizottság alelnökétől, Bánki képviselő úrtól, ami akár a piac letisztításáról szól, de én akkor keresek egy harmadikat vagy találok egy harmadikat: a kontrollált pénzfelhasználásról szól mindaz, ami történik. Azzal egyidejűleg, hogy önök ilyen területeket létrehoznak, azt is el akarják érni, hogy a politika egyoldalúan kezelhesse és egyoldalúan figyeljen arra, hogy pénz, forrás senki olyanhoz ne juthasson, aki egyébként nem az önök holdudvarába tartozik. Ebben a formában és ebben az értelemben egyáltalán nem támogatható ez a törvény. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Önmagában szégyellhetik magukat ezért. Köszönöm szépen.
Pócs János képviselő úr a következő kétperces hozzászóló, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Gúr képviselő úr kiment, pedig szerettem volna tiszteletem és főhajtásomat jelenteni… [[Gúr Nándor jegyzői helyén, a pulpituson ül. Közbeszólások az ellenzék soraiból: Itt van! A pulpituson van!]] Tisztelettel köszöntöm. Szeretnék gratulálni ehhez a 15 perchez, azt hiszem, nagyon megszenvedett ezzel a képviselő úr. Ha nagyapám hallaná, akkor azt mondaná, hogy olyan, mint a párttitkárok: nem az a lényeg, hogy mit mond, hanem az, hogy meddig mondja.Képviselő Úr! Annyi ellentmondás van, ha visszahallgatná önmagát! Ötmillió ember nyomorúságáról beszél, és azt nem veszi észre, hogy addig, amíg próbálják a figyelmet öt kaszinó felé terelni, a legkisebb településen öt olyan kocsma volt, ami tönkretette a családokat? Tessék azoknak az édesanyáknak a szemébe nézni, akik a minimálbért, a napszámot egy kistelepülésen bevitték a kocsmába, és ott hagyták a félkarúban, amit ön annyira sajnál, hogy megszüntették a kistelepülésen! Egy településen öt ilyen kocsma volt, öt ilyen kocsma! Bocsánat! Beszél ön a földtörvényről, bár nem tudom, hogyan jön ide. Lajtos Istvánt sajnálja, a saját barátját, akinek napi egymillió forint földalapú támogatása volt? [[Bánki Erik és Tállai András: Húú!]] Képviselőtársaim! Nézzenek az emberek szemébe! Bocsánat! De teljesen olyan most ez a parlament, mint ha az űrben lennénk, és semmi közük nincs a hétköznapi valósághoz, a vidékhez. Képviselő Urak! Lehet arról beszélni, hogy a trafik kinek jó vagy kinek nem, de egy dolog biztos: tessenek végigmenni az utcán, alig látnak dohányzó embert. A trafiknál a trafiktulajdonosok veszítenek, mert biztos, hogy veszítenek nagyon sokan, de nyertünk, amikor végigmegyünk az utcán, és alig látunk dohányzó embert; és amikor nincsenek a kistelepülésen olyan pénzrabló automaták, amelyek elvették az emberek bérét, fizetését. Hány család vált el? Az uzsora azóta szűnt meg, amióta ez a tevékenység megszűnt a kistelepüléseken, mert uzsorából finanszírozták - és önök arról beszélnek, hogy például ez a két intézkedés nem az emberek érdekét védi? Gúr képviselő úr, csak egy mondat erejéig! [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Vörös miniszter úrtól megkérdezte-e, hogy a színesfémbiznisz annak idején…
Kérem szépen, fejezze be!
…hány családot tett tönkre? Akkor is oda kellett volna figyelni! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szilágyi György képviselő úr két percben, Jobbik!
Köszönöm a szót, elnök úr. Érdekes dolgokat megtudtunk: megszűnt az uzsora vidéken, önök meg akarták szüntetni a játékgépeket. Nem akarták megszüntetni a játékgépeket, át akarták alakítani a rendszert, csak amint mondtam, egyetlenegy szereplő lehetett volna, aki a szerverhátteret megteremti, ezen összeveszett az önök két erős fideszes embere, és éppen ezért megszüntették az egész piacot. Hát ne mondjanak már ilyet! Azt mondja, hogy valóság volt? Tudja, mi a valóság? Az a valóság, hogy aki ebből nagyon sok pénzt keres, annak a felesége kiírja a Facebookra, hogy az egy lúzer, aki nem tud a barátnőjének, mondjuk, Valentin-napra gyémánt ékszert vásárolni. [[Közbeszólás: Szégyen!]] Ez a valóság és ez a szégyen! És mi lesz a következő lépés? Az lesz a következő lépés, hogy most ingyen odaadjuk nekik az online kaszinót, odaadjuk nekik a sportfogadást - a következő lépésben odaadjuk a lottót is? Hát miért ne? Hát akkor már odaadhatjuk azt is! Legközelebb behozzák, és oda fogjuk adni a lottószervezést is ezeknek az embereknek? [[Dr. Schiffer András: Persze!]] Egy dolgot ne felejtsenek el! Ez nem egy közbeszerzési eljárás, ahol a mostani haver majd nyer, aztán, ha véletlenül összeveszek vele, akkor meg majd nem fog nyerni! [[Dr. Schiffer András: Éljen és virágozzék Andy Vajna!]] Ez nem egy közbeszerzési eljárás. Itt most olyan törvényeket hoznak, ahol ez a haver akkor is majd monopolhelyzetben lesz, és akkor is kiváltságos helyzetben lesz, ha véletlenül önökkel összeveszik. Nem tudom, volt-e már rá példa. [[Dr. Schiffer András: Volt már!]] Volt egy olyan példa szerintem, ami nagyon jól idehozható, amikor a bizonyos barát utána kiállt és csúnyákat mondott önökre [[Dr. Schiffer András: Vissza is csinálták a törvényt!]] , meg arra, aki vezeti önöket, és akkor utána már mindjárt nem volt barát. Mi lesz, ha egyszer majd ezek a barátok is kiállnak, és csúnyákat mondanak? Akkor már nem egy közbeszerzési eljárás ez a törvény, ez annál sokkal komolyabb és fontosabb! Önök megpróbálják most kizárni a 100 százalékban állami tulajdonú vállalatot, tehát magát az államot próbálják meg kizárni erről a piacról. Erről szól most ez jelen pillanatban, ezt azért gondolják végig! Kérem éppen ezért, fontolják meg, hogy elfogadják-e a módosító javaslatainkat, amely módosító javaslatok garantálják azt, hogy az állam továbbra is ennek a piacnak a részese, sőt ez az állami cég felügyeli [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és kontrollálja ezt a piacot a továbbiakban is. [[14.00]]
Tisztelt Országgyűlés! Most visszatérünk a normál szót kérő képviselők felszólalásaihoz. Elsőként Józsa István képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Próbálnak önök ideológiát rajzolni a szabad rabláshoz, mert valóban arról van szó, hogy egy korábban jellegéből adódóan vagy állami monopóliumot, vagy versenypiaci szektort [[Pócs János: Vagy Paksot.]] önök szépen lepusztítanak, és aztán a káron haszonszerzés esete fordul elő, mert a költségvetés kárt szenved, kevesebb bevétel jön be a költségvetésbe például a kaszinóterületről, amiről most törvényt hoznak, több tízmilliárdos veszteség éri a költségvetést, de a beszűkített piacot törvénnyel önök úgy rendezik át, hogy a saját haveri körüknek azért jó legyen. Erre mutat példát a trafikok átrendezése. Valóban igaza van képviselő úrnak, azzal, hogy a bekiabálásokban szerintem inkorrekt magatartást tanúsít, és óvnám ettől, de ha belegondol, hogy Sánta János gépén írták azt a trafiktörvényt, ez Brüsszelben egyértelműen kiderült, a gyökérfájlnál - a gyökér tudja a dolgát - be volt írva, hogy ifjú Sánta János. Sánta János nyeresége valahogy 216 millióról 686-ra ment föl, tehát több mint megháromszorozódott, noha valóban a legális dohánykereskedelem csökkent. Szóval, önök kézbe vettek egy piacot, átrendezték úgy, amit önök úgy mondanak, hogy nemzeti burzsoáziát építenek, hát, így építik önök a nemzeti burzsoáziát, hogy egy-egy területet tarra vágnak, tönkreteszik, és aztán az önök által kijelölt szereplő utána tud rajta virítani.Az, hogy a kaszinótörvényt, ahol tényleg tízmilliárdokat engednek el minden ellenőrzés nélkül, és nagyon komoly veszteség éri a költségvetést, azután most egy ilyen törvényt is idehoznak, ez a törvény által történő lopásnak a definiált esete. Tehát lehet, hogy ezt majd valamikor a jogtörténetben tanítani fogják, hogy így lehet az országgyűlési többséget felhasználva törvény által lopni és ettől kezdve törvényesen végezni a költségvetés megrablását. Milyen gyakorlat az, hogy a legkisebb fűszeresnél is ott működik az online pénztárgép? Minden mozgást ellenőriz a NAV, nagyon helyesen, hogy minden vásárlási tétel után az általános forgalmi adót beszedjék. Az más kérdés, hogy irreálisan magas az a 27 százalékos forgalmi adó. De a szerencsejátékot eleve a forgalmi adó alól mentesítik, olyan területen, ahol nagy pénzek mozognak, sokat lehet lopni, oda nem raknak online ellenőrzést. [[Dr. Schiffer András közbeszól.]] Nem tudok figyelni önre, Schiffer képviselő úr, majd a végén tessék elmondani itt a fülembe. Egyébként eléggé szomorúnak tartom, hogy olyasmin röhögnek, amit egyrészt nem tudok kontrollálni, mert beszélek, másrészt amikor arról beszélek, hogy a költségvetést kár éri, akkor egy kicsit komolyabb hozzáállást szeretnék kérni, vagy nyomjon majd kétpercest, és annak keretében kérjen elnézést az éppen beszélő képviselőtől. [[Bana Tibor: Ilyet még soha nem csinált!]] Tehát nagyon elítélendőnek tartom mint MSZP-s képviselő, hogy önök a szabad rablást most törvényesítik. Olyan szereplőket jelölnek ki, akik nem versenyeztek. Azt mondják, hogy megbízható szereplők kellenek. Lehet, hogy az önök számára azok, de ahogy itt korábban elhangzott, ha belekerülnek ebbe a tutiba, a kész fürdő, meleg máléba - majdnem durvábban mondtam -, attól kezdve mi a biztosíték arra, míg az ellenőrzési szisztémákat valahogy mellőzi ez a törvényjavaslat, hogy a későbbiekben valóban úgy működnek, ahogy önök azt elképzelik.Vagy ha egy pici kitérőt teszünk a költségvetés elmaradt bevételeire. Önök egy olyan költségvetést fogadtak el, amiben filléreket biztosítanak az ápolónőknek, filléreket biztosítanak az egészségügynek, tehát cserbenhagynak mindenkit, akiknek megváltást ígértek a 2010-es kampányban, hogy megmentjük az egészségügyet, megmentenek ezt, megmentenek azt. Hát kérdezzék meg az ápolókat vagy kérdezzék meg az orvosokat, hogy mennyire mentették meg önök őket! Vagy kérdezzék meg azt a szociális dolgozót, aki pont ezt olvassa a Blikkben, mert az a legnagyobb példányszámú napilap, hogy Vajna Tímea milliós ruhákban flangál. Merem azt mondani, önök biztosítják azt a lopást, és ez a lopás a költségvetésből is történik, aminek eredményeként valakik érdemtelenül ilyen rongyrázást tehetnek. Azért mondom, hogy érdemtelenül, mert mondjuk, egy magyar feltalálótól, akit önök azért ennyire nem támogatnak, mint a kaszinósokat, nem lehetne sajnálni a pénzt. Aki a kreativitása, a munkája, a szellemi munkája vagy… [[Dr. Schiffer András: Kreativitás az van.]] Kreativitás az van, igen, a jogalkotó részén van kreativitás, csak közben a költségvetést zsebelik ki. Tehát önök nem értéket teremtenek, nem az értékteremtést próbálják a szabályozókkal elősegíteni, hanem ami egyébként a költségvetést erősíthetné, onnan csoportosítanak át egészen pofátlanul két kijelölt szereplő irányába [[Pócs János közbeszól.]] költségvetési bevételeket. Tehát én nagyon kérem önöket, lehet, hogy Bánki Erik képviselő úr nagyon magabiztosnak érzi magát, de azért van Európában egy jogrend, ön is ismeri, volt uniós képviselő - igaz, hogy állítólag száműzetésként került oda, de hát ki tudja [[Dr. Schiffer András nevet.]] , mindenesetre volt lehetősége megismerni, hogy van egy európai jogrend. Tehát azért mindent pofátlanul átcsoportosítani még jogszabályokkal sem lehet. Én azt hiszem, hogy eljön az igazság pillanata. Az LMP elnöke bólogat, hogy ők partnerek lesznek ebben [[Dr. Schiffer András, Bánki Erik nevet.]] , hogy egyszer ezt a szerencsejáték-piacot, amit önök így átrendeztek, valaki hozzáértő ember, a nép számon kéri önökön, és akkor nem fognak így vigyorogni, mint pofátlanul most ezen előterjesztés vitájában, mikor - hangsúlyozom - a költségvetésből, a magyar emberektől lopnak el tízmilliárdokat. Ez megengedhetetlen! Köszönöm, elnök úr. [[Dr. Schiffer András, Varju László tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Egyed Zsolt képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Pócs képviselő úr szavaira szeretnék reagálni. Mivel ő azt mondta itt az előző felszólalásában, hogy vidéken, amikor önök likvidálták a kocsmákból, az italboltokból a nyerőgépeket, fellélegzett a nép, és üdvrivalgás közepette követték az elszállított játékgépeket. Én azt mondom Pócs képviselő úrnak és egyébként azt mondom Bánki képviselő úrnak is, hogy ha valaki emellett elmondja a véleményét, és önök azt javasolják neki, hogy nézzen bele azoknak a szemébe, akiknek a férje beledobálta adott esetben a pénzt a játékgépbe, én meg azt mondom, hogy önök meg azoknak a szemébe nézzenek bele, akik esetleg már generációkon keresztül üzemeltettek egy italboltot, és önök egy tollvonással tönkretették őket, ezáltal ellehetetlenítve a mindennapi normális megélhetésüket, ellehetetlenítve a gyermekeik oktatását, és ellehetetlenítve az egész életüket az adott településen.Én azt mondom, és számtalan képviselőtársam elmondta már előttem ezt, hogy azért, hogy egy-két embernek biztosítsák ebben az országban a korlátlan, hangsúlyozom még egyszer, korlátlan rongyrázást és anyagi lehetőséget, azért én úgy gondolom, hogy egy egész iparágat tönkretenni bűn. Még egyszer szeretném elmondani azt, amit a vezérszónoki felszólalásomban elmondtam. Ha önök tisztességesen kívánnak eljárni az online kaszinórendszer működtetése koncessziójának a kiadásában, akkor írjanak ki egy nyílt pályázatot erre, amin elindulhat mindenki, aki szakmailag, adott esetben nemzetbiztonsági szempontból megfelel a kritériumoknak. De az elfogadhatatlan, és önök nagyon szeretnek európai uniós jogra, európai uniós normatívákra hivatkozni, akkor kérdezem én azt, hogy hol történhet meg ez még egyszer máshol az Európai Unióban, hogy egy Országgyűlés alkot egy olyan törvényt, aminek gyakorlatilag az egész ország lakosságából kettő, azaz kettő darab ember felel meg. [[14.10]] A másik viszont, amire nem kaptam választ itt az előző felszólalásokban a kormánypárti képviselőtársaim részéről sem, és fideszes képviselőtársam, aki a vezérszónoki felszólalást elmondta, itt a koncesszióval rendelkező üzemeltetőnek lesz kötelessége a törvény szerint nem megfelelő IP-címeknek a blokkolása. Arra nem kaptam választ eddig a percig sem - és sejtem, hogy nem is fogunk egyébként -, hogy milyen érdeke fűződik az üzemeltetőnek ahhoz, hogy ezeket az IP-címeket blokkolja, mert nagyon jól tudjuk, képviselőtársam azt mondta, hogy mert ezt mondja ki a törvény. Tisztelt Képviselőtársaim! A KRESZ is kimondja, hogy a zebra előtt az autóval meg kell állni, és ha kiállnak egy zebra elé, látják, hogy hány autó áll meg; tehát mindegyik törvény annyit ér, amennyit betartanak belőle. Én ezek után, engedjék meg, hogy egy kicsit szkeptikus legyek, de azok után, hogy az utolsó kis sarki zöldséges boltban is online pénztárgép van, csak véletlenül pont a kaszinókban nincs semmilyen ellenőrizhetőség, engedjék meg, hogy ennek a törvényességnek a betartásával, ha kis mértékben is vagy nagy mértékben is, de szkeptikus legyek, ugyanis nem látom rá a garanciát, és önök nem adtak választ arra műszaki szempontból sem egyébként, hogy milyen érdeke fűződik ahhoz az üzemeltetőnek, hogy ezeket az IP-címeket blokkolja. Bízom benne, ha önök nem is, majd gondolom, Tállai államtitkár úr meg fogja adni erre a megfelelő választ a vita végén. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kétperces felszólalások következnek. Gúr Nándor képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Pócs képviselőtársam, remélem, hogy vissza fogja majd nézni mindazt, amit mondott, és rá fog döbbenni, hogy mennyi olyan típusú dolgot mondott, ami tényleg nem az emberekről szól meg az emberekért. Nézze, ha ön egy picit is aggódik az emberekért, akkor a következőt szeretném mondani! A kaszinók koncessziós díjának az áfamentességét szüntessék meg, és ehelyett az emberek számára az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését tegyék meg, meg egyébként, ahogy az előbb említettem, mondjuk, a sertéshús mellett a baromfitermékek áfáját is csökkentsék 5 százalékra! Mint mondtam, az integrált ellenőrzés hiánya áll fenn ma jelen pillanatban a játékgépek esetében, közben online pénztárgépek vannak a sarki fűszeresnél, a fodrásznál, a Jóisten tudja, mindenhol másutt a magyar kisvállalkozásoknál, tudják, a kkv-knál. Föld, trafik, kaszinók, gáz; mehetnék tovább, de így is elég nagy a gáz. Az, amit csináltak eddig, már így is elég nagy gáz. Mint mondtam, nem tudom másképp összegezni, a haveroknak meg a pereputtynak mindent, példa rá 800 milliós osztalék egy adott évben, ugyanabban az évben, ugyanannál a cégnél 225 embernek 157 millió forint bértípusú kifizetés, s akkor tegyük hozzá, az emberekért, nem a haverokért, nem a pereputtyért, nem. Tehát a haveroknak és a pereputtynak mindent, az embereknek meg semmit. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Jaj, istenem!]] Ez az önök hitvallása - jaj, istenemmel vagy jaj, istenem nélkül -, ez az önök hitvallása, ezen kellene változtatni, képviselőtársam, ehhez kívánok sok sikert önöknek! Először vonják vissza ezt, amit most beterjesztettek! Elnök úr, köszönöm szépen. [[Dr. Józsa István tapsol.]]
Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Másfél héttel ezelőtt, amikor itt az Országgyűlésben tárgyaltuk a pénzügyi közvetítőrendszer átalakítására vonatkozó törvényt, és amikor nem szavazta meg az ellenzék, akkor Rogán frakcióvezető úr itt rögtön szót kért, és szinte ott nyomban, melegében azt mondta, hogy az ellenzéket a brókerek megvették. Én akkor ezen nagyon-nagyon csodálkoztam és megdöbbentem, mert nem nagyon látszott itt semmiféle ilyen érdek-összefonódás a brókerek és az ellenzék között, de önök zsigerből rögtön, azonnal mondták. Viszont a mai törvénytervezet alapján, amit Bánki képviselő úr beterjesztett, én azt gondolom, hogy akkor ennek nyomán, ennek alapján nyugodtan mondhatom azt, hogy Andy Vajna és Szima Gábor önöket megvette, hiszen kik profitálnak majd ebből a törvénytervezetből? Ők. Tudjuk azt, hogy a hagyományos kaszinó évente 3 milliárd forint bevételt termelt számukra, óriási pénzeket szedtek be, és önök még további kedvezményeket adnak nekik, még tovább gazdagítják ezt a két embert. Ma tárgyaltuk a 2016. évi költségvetést, önök azzal kapcsolatosan mindent kommunikálnak, hogy persze, milyen jó lesz az embereknek, adnak családonként két gyermek esetében fejenként 2500 forint adókedvezményt, de az, hogy 2008 óta a gyest és a gyedet nem emelték, arról elfeledkeznek. De megnézhetjük az összes tételt, ez így van. Önök továbbra is Magyarországon csak a kevés gazdagot, a gazdagokat gazdagítják. Nem tudni, hogy akkor ebből önök milyen módon részesülnek. Az emberekkel, azokkal a dolgozói szegényekkel, akik a létminimum alatt élnek, azokkal nem törődnek, ott néhány milliárdról beszélnek, itt pedig egy-két ember kezében sok-sok milliárd összpontosul. Nem tudom, minek kellene még ahhoz történnie [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy önök megváltoztassák a magatartásukat, és ne ezt a gyakorlatot kövessék.
Varju László képviselő úr, független!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Abban egészen biztosak lehetünk, hogy oltári nagy disznóság történt a magyar parlamentben akkor, amikor ez a törvénytervezet benyújtásra került, és nagy valószínűség szerint elfogadásra is kerül. És joggal feltételezi képviselőtársam, hogy egy ilyen direkt összefüggés esetén igenis megvették önöket, és hogyha ezen túlmegyünk, akkor még újabb szereplőt is érdemes, azt gondolom, bekapcsolni, hiszen Habony Árpád közreműködését ne hagyjuk ki ebből, aki aktív összekötő tisztként dolgozik azon, hogy mindaz, amiről beszélünk itt, az jól és olajozottan, zsírozottan működjön. De a Gazdasági bizottságban való közreműködésére én mindenkinek nagyon-nagyon kétségekkel tekintek rá, hiszen önmagában, amikor a Gazdasági bizottság a vízumügyek árusításába belement és vállalt felelősséget és sok milliárd forintos lehetőséget biztosított közreműködő szervezetek számára, ott is egy direkt kiárusítása a magyar érdekeknek megtörtént, ott a Gazdasági bizottság elnöke, vezetője ebben közreműködik. Itt most gyakorlatilag ugyanez történik, kedves képviselő úr. Végtelenül sajnálom, hogy ehhez önök a nevüket adják, és ezt nem lehet elfedni azzal, hogy valamiféle sporttámogatásra hivatkoznak. Azt gondolom, hogy ez ellen a törvény ellen minden komoly értelmiséginek, vezetőnek fel kell szólalni, mert ez példája annak, ahogy ez a maffiaállam működik. Éppen ezért teljesen indokolt a Demokratikus Koalíció azon kezdeményezése, hogy akkor, amikor ilyen történik, akkor igenis szükség van az Európai Ügyészség közreműködésére, felszólalására, tiltakozni kell az állami maffia ellen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Bánki Erik: Igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Több mint 17 éve vagyok az Országgyűlés képviselője, sok vitát megéltem már, de ez azon kevés viták közé tartozott, amikor egyetlenegy ellenzéki felszólalót sem érdekelt az, hogy miről szól a törvényjavaslat. Nyilvánvaló, hogy az ellenzéknek az a dolga, hogy támadjon egy javaslatot, és megpróbáljon minél több olyan érvet felsorolni, amely az adott törvényjavaslat elfogadása ellen szól. De az, hogy egy olyan törvényjavaslat ellen, amelynek az a célja, hogy azon a magyar piacon, ahol ma a Szerencsejáték Rt. kivételével egyetlen szereplő sincs, csak és kizárólag külföldi cégek szerveznek online kaszinójátékot vagy éppen sportfogadást, és ez a törvényjavaslat azt célozza, hogy ezeket a külföldi cégeket innen, erről a piacról, akik nem fizetnek egyetlen fillér adót sem, nem alkalmaznak egyetlenegy magyar munkavállalót sem, ezeket kiszorítsa, és helyette magyar vállalkozásoknak adjon teret, és a magyar költségvetésnek teremtsen bevételt, erre mindenféle eszement vádat felhozni, azért, megmondom őszintén, 17 év után ez még engem is meglepett. Megpróbálok egyenként válaszolni a vitában elhangzott felvetésekre, bár mondom, alapvetően köszönő viszonyban sem voltak magával a törvényjavaslattal. [[14.20]] Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam ugye azt nehezményezte, hogy nincs kontroll a játékszervezők felett. Hát, ennek éppen hogy ellentmond a törvényjavaslat. Ezt többen is említették. Ő konkrétan azzal érvelt, hogy egy élelmiszerbolt pénztárgépét is online pénztárgépként be kell kötni az adóhivatalba. Hát, tisztelt képviselőtársamnak üzenem - aki mondjuk, a vita végét már nem várta meg, de ez sem meglepő az ellenzék képviselőinek nagy részétől -, hogy itt kifejezetten arról szól a törvényjavaslat, hogy online hozzáférést kell biztosítani a szerverhez a Nemzeti Adóhivatalnak. Tehát nem az, hogy megkerülni ezt a dolgot, hanem kifejezetten ezt garantálja a mostani törvényjavaslat, szemben a mostani gyakorlattal, ahol semmiféle hozzáférési lehetősége a NAV-nak egyébként a magyar piacon szerencsejátékot szervező társaságok szerveréhez nincs. Tehát köszönő viszonyban sincs a kérdése a valósággal. A másik, hogy visszaszorítottuk-e a játékszenvedélyt, miközben sorok állnak a budapesti kaszinók előtt. Hát, tisztelt képviselőtársam, valószínűleg azért állnak sorok a budapesti kaszinók előtt, mert Budapesten is tömegével szűntek meg a játéklehetőségek, azok a játéktermek, ahová korábban bárki bejárhatott, és ott elkölthette a család pénzét. Most örülök annak, ha sorok állnak, mert ez is azt jelenti, hogy egyre kevesebb ember fog beállni a sorba, és egyre kevesebb ember jut hozzá ahhoz a lehetőséghez, hogy elszórakozza és elverje a család fenntartására szánt forrásokat.A gyermekétkeztetés támogatását nehezményezte képviselő asszony. Korábban is elhangzott, hogy majd ebből a gyermekétkeztetést fogja támogatni a kormány. Nem kellett volna mást tennie képviselőtársamnak, mint megnézni a 2015-ös költségvetést, és abban láthatta volna, hogy 20 milliárd forinttal nőtt 2014-hez képest a gyermekétkeztetés támogatása. Tehát a kormány jó szokásához híven, amit ígért, azt meg is tartotta, szemben az MSZP képviselőivel, akik a kormányzásuk 8 éve alatt, használva a régi komcsi szótárt, mindent, amit ígértek, annak éppen az ellenkezőjét cselekedték. És megkérdezte, hogy hogy tudok ezután tükörbe nézni. Tisztelt képviselőtársam, pont úgy, ahogy eddig is. Tehát teljes lelki nyugalommal, sőt még azt is megerősítem képviselőtársam távollétében, hogy még a négy gyerekem szemébe is ugyanolyan őszintén és ugyanolyan szeretettel tudok belenézni, mint ahogy korábban. Ennek a törvényjavaslatnak a részemről semmiféle köze nincs azokhoz az alaptalan és galád vádakhoz, amelyeket ellenzéki képviselőtársaim felhoztak a vitában. Egyed Zsolt képviselőtársam, aki szintén elhagyta már az üléstermet, gyakorlatilag tökéletesen úgy beszélt, mint egy játékgéplobbista. Amit elmondott a képviselőtársam, az semmi más nem volt, mint a revíziója annak a régi rendszernek, amit Pócs képviselőtársam is mondott, amikor a szegény emberek kirablását szabadon végezhették azok a játéktermek vagy játéktermesek, akiket egyáltalán nem zavart az erkölcsileg, hogy a családok utolsó fillérei, sőt a felvett uzsorahitelek azok, amik belecsörögtek a játékgépekbe, és ahogy képviselőtársam is elmondta, óriási a változás ahhoz képest, amikor még ezek a vidéki játéktermek működtek, és ma meg nem működnek. Nem azért, mert közben bezártak volna tömegével a kocsmák. Lehet, hogy a képviselő úr lakóhelyének a környékén ez igaz, de nálunk, Baranyában egyáltalán nem volt ez jellemző. Az viszont abszolút jellemző, hogy a családok pénzét nem verték el általában a családfők, és a gyerekeknek maradt még hál’ istennek, bár nyilván korlátozott mennyiségben pénz arra, hogy legalább ruháztatni és etetni lehessen őket. Szóval, nem értem ezt a hozzáállást egyáltalán. És beszélt képviselő úr itt a munkahelyek tízezreiről, de elfeledkezett azoknak a családoknak a százezreiről, akiket tönkretettek ezek a játéktermek. Azt gondolom, nem is kérdés, hogy ez a vita abszolút jó irányba dőlt el, és én ma is büszkén vállalom, hogy én is azok között voltam, aki megszavaztam azt a törvényjavaslatot, amelyik megszüntette ezeket a játéktermeket az egész országban. A sportfogadás kérdéskörét feszegette Szilágyi képviselő úr és Egyed Zsolt is; itt is mindenféle válogatott szavakat használtak, hogy maffia, szabad rablás, és nem tudom, micsoda. Képviselőtársam figyelmét szeretném felhívni magára a törvényre, az alaptörvényre, amely a módosítás ellenére is fenn fog állni. Ennek a szerencsejáték-törvénynek a 3. § (1a) bekezdés a) pontja határozottan rögzíti, fel is olvasom képviselőtársaimnak a pontosság kedvéért, tehát a 3. § (1a) bekezdés a) pontja - ezt nem érinti ez a mostani törvényjavaslat - így szól: „A távszerencsejáték szervezését sportfogadás játéktípus esetén - Szilágyi képviselő úrnak mondom - kizárólag a 100 százalékban a magyar állam tulajdonában álló Szerencsejáték Zrt. végezheti.” Tehát, képviselőtársam, szó sincs arról, hogy szeretnénk azt az állami monopóliumot megszüntetni, ami ma a sportfogadás terén van, vagy bárki is szeretné a sportfogadás szervezését másnak, az állami cégen kívül átengedni másoknak. Tehát ez ügyben fölösleges módosító indítványt benyújtania, hiszen a törvény ma is erről rendelkezik, ehhez nem is nyúltunk hozzá. Illetve az (1a) bekezdés b) pontja, ami pedig a kaszinójáték és a kártyajáték játéktípus szervezéséről szól, nos, az online kaszinók esetében ezeknek a módosítását hozhatja majd a törvényjavaslat, amennyiben a parlament ezt elfogadja. Schmuck Erzsébet képviselőtársam hozzászólásánál egy görög filozófus mondása jutott eszembe: nem az hal meg, kit eltemetnek, hanem az hal meg, kit nem emlegetnek. Szóval, felemlegette a korábbi törvényjavaslatokat, amelyeket a parlament elé terjesztettem. Valamennyi törvényjavaslat azt a célt szolgálta, hogy tisztább, átláthatóbb viszonyok legyenek, és az állami adóbevételek növekedni tudjanak. Én magam soha, semmilyen más törvényjavaslathoz a nevemet nem adtam, és ezután sem tervezek ilyet. Hatástanulmányok elmaradtak. Mennyi költségvetési többletbevétellel számolunk? - kérdezte képviselő asszony. Valóban, hatástanulmányok elvégzésére nem volt időnk, de nem is volt szükség rá, hiszen nagyon egyszerű a számítás: a mostaninál, bármi is történjék az új törvényi szabályozásnak köszönhetően, csak több lehet, mert az eddigi bevételek ezen játékszervezési típusoknál nulla, azaz nulla forintot tettek ki. A Nemzetgazdasági Minisztérium számításai szerint ez 8, akár 10 milliárd forintnyi többletbevételt is jelenthet, de én azt mondom, hogy ha egyetlen forintnyi többletbevételünk is származik ebből, és munkahelyeket tudunk teremteni, már akkor megérte a fáradozás, és megérte végigülni ezt a parlamenti vitát is. Arra pedig, hogy ki kit vett meg, tisztelt képviselőtársam, én mások nevében nem tudok nyilatkozni, önnek viszont őszintén tudok a szemébe nézni: engem biztosan nem vett meg senki. Az önök által emlegetett úriemberek sem, és senki más, úgyhogy nekem semmiféle érdekem ahhoz nem kötődik, hogy itt kik és milyen piacot fognak tudni megszerezni. Egyedül az állam lesz, aki ezt meghatározhatja a későbbiekben, ahogy eddig is, hiszen a koncesszió kiadása a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozik, aki nyilvánvaló megfelelő mérlegelés után fogja eldönteni azt, hogy ezen a piacon hány szereplőnek, milyen körülmények között ad lehetőséget. Gúr Nándor képviselő úr monológjához nem kezdenék el hozzászólni, mert úgy éreztem magam, mint egy gyermek-színjátszókörön annak idején; nagyon hatásos, nagyon szép beszéd volt. Megmondom őszintén, képviselő úr, érdemes lesz visszanéznie az utolsó KISZ-kongresszusnak a beszédeit. Gyurcsány Ferenc beszédét, ha megnézi, az Indexen biztosan megtalálja, Gyurcsány Ferencnek meghallgatja az utolsó KISZ-kongresszuson elhangzott beszédét, pont ugyanolyan volt, mint az öné: hosszan beszélt, de nem feltétlenül a tárgyhoz való összefüggésekben. És ha minél többször hallgatja vissza az ember, annál jobban rájön, hogy valóban nem az a cél, hogy mit mondott, hanem az a cél, hogy minél tovább beszéljen. Egy dolgot azért kiemelnék azért az ön által elmondottakból, ez pedig a koncessziós díjak áfamentessége. Bizonyára elfelejtette, tisztelt képviselőtársam, hogy éppen az önök kormánya idején, 2004-ben lett áfamentes a koncesszió. Pontosan önöknél lett áfamentes, úgyhogy azzal, hogy ma áfamentes, gyakorlatilag ugyanaz a helyzet van, mint 2004-ben, az önök kormányzása idején volt.Józsa István képviselőtársam hozzászólását nem minősíteném, ő is mindenféle illetlen jelzőkkel próbálta színesíteni a hozzászólását. Kettőt kiemelnék belőle: a szabad rablást és a pofátlanságot. Erre képviselőtársamnak, ha még itt lenne a teremben, akkor csak annyit mondanék: gondolkodjon el azon, országgyűlési képviselőként egy 100 százalékos állami tulajdonú vállalattal 6 milliárd forintos szerződést kötni, na, az melyik kategóriát meríti ki ezek közül. Szerintem mindkettőt.Nos, tisztelt képviselőtársaim, mindent összefoglalva, azt gondolom, ha valóban a törvényjavaslatról és annak a szellemiségéről beszéltünk volna, akkor egy teljesen más vitát tudtunk volna lefolytatni. Én továbbra is azt állítom, hogy ennek a jogszabálynak köszönhetően rendezettebb viszonyok lesznek a magyar piacon, az államnak lesz érdemi adóbevétele ezekből a tevékenységekből, és a sportfogadás területe pedig természetesen megmarad ugyanúgy állami monopóliumként, ahogy eddig is volt. Én arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, fontolják meg a korábbi véleményük módosítását, illetve azoktól a frakcióktól, akik pedig támogatják a törvényjavaslatot, azt kérem, hogy támogassák ezt a későbbiekben is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tájékoztató az Állami Számvevőszék 2014. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről című, az Országgyűlés részére az Állami Számvevőszék által benyújtott előterjesztés, valamint az ennek elfogadásáról szóló, a Gazdasági bizottság által benyújtott határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A beszámoló B/4745. számon, a határozati javaslat pedig H/5035. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Warvasovszky Tihamér úrnak, az Állami Számvevőszék alelnökének, a beszámoló előterjesztőjének. Alelnök úr a szószékről kívánja elmondani álláspontját. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Állami Számvevőszékről szóló törvény kimondja, hogy az Állami Számvevőszék az Országgyűlés számára évente tájékoztatást ad a szervezet előző évi ellenőrzési tevékenységéről, beszámol működéséről, gazdálkodásáról, valamint az ellenőrzési megállapítások alapján tett intézkedéseiről. A törvény azt is rögzíti, hogy az Állami Számvevőszék ellenőrzési tapasztalatain alapuló megállapításaival, javaslataival, tanácsaival segíti az Országgyűlést, annak bizottságait, az ellenőrzött szervezetek munkáját, amellyel elősegíti a jól irányított állam működését. Az elmúlt 4 év visszaigazolta, hogy szükség volt az új számvevőszéki törvényre annak érdekében, hogy az Állami Számvevőszék alkotmányos alapintézményként képes legyen valós változásokat elindítani a közpénzügyek rendbetétele és fenntartása tekintetében.A 2011-ben hatályba lépett új jogi környezet új helyzetet is teremtett, amivel az Állami Számvevőszék maximálisan tudott élni az elmúlt években. Ez különösen igaz a tavalyi esztendőre.Tisztelt Képviselők! Az Állami Számvevőszék ellenőrzései jól tervezettek, az ország és a társadalom érdekeit szolgálják. Hasonló a helyzet az éves beszámolónk esetében is, hiszen azt sem önmagunk számára készítjük, hanem a felhasználók részére, a parlamenti képviselőknek és minden állampolgárnak. Ennek megfelelően a felhasználói igények alapján évről évre fejlesztjük, építjük beszámolónkat, amit az idei esztendőben az Országgyűlésnek ajánlásokkal is kiegészítettünk. Ez szorosan összefügg az elmúlt években kialakított szemléletmóddal, vagyis azzal, hogy törekszünk olyan holisztikus megközelítésű ellenőrzések lefolytatására, amelyek alapján az egyes rendszerek tekintetében vonhatók le átfogó következtetések és tehetők rendszerszintű ajánlások.A képviselőknek szóló ajánlások célja az ellenőrzési területtel kapcsolatos szempontok és megállapítások bemutatása. A következőkben az ajánlásainkat sorra véve szólnék az egyes ellenőrzési területekről, kitérve azok indokoltságára is. A tavalyi esztendőben is kiemelt figyelmet fordítottunk az önkormányzati alrendszer ellenőrzésére. 2014-ben összesen 193 önkormányzati témájú számvevőszéki jelentést hoztunk nyilvánosságra, 408 helyszínen voltunk jelen. Jelentéseinkben 2376 intézkedési kötelemmel járó megállapításon alapuló javaslatot fogalmaztunk meg ezen ellenőrzötti körnek. Lezártuk továbbá az első önálló ellenőrzési program alapján végrehajtott utóellenőrzésünket, amely lehetőséget biztosított a visszacsatolásra, vagyis 62 város pénzügyei tekintetében átfogó képet kaphattunk ellenőrzéseink hasznosulásáról. Néhány évvel ezelőtt az önkormányzati alrendszer eladósodottsága eljutott a kritikus szintre, amely már fenntarthatatlan volt. Ezt felismerve, a törvényhozás több lépésben hajtotta végre az adósságkonszolidációt, illetve alakította át a finanszírozási rendszert is. Ma még az adósság újratermelődésének megakadályozása, a fennmaradó kockázatokat kezelő jövőbeni garanciák kiépítése a legnagyobb kihívás. Ellenőrzési tapasztalatainkra építve és az imént felvázolt megfontolásokat is figyelembe véve, 11 ajánlást fogalmaztunk meg az Országgyűlés részére az önkormányzati alrendszer tekintetében. Ezek egy része az egyensúlyi helyzet fenntartását kívánja elősegíteni, míg másik része a felelősség erősítését célozza.Ajánlásaink kitérnek a likvid hitelezés szabályainak pontosítására, amellyel biztosítható, hogy ezen hitelek állandósult forráshiányt ne finanszírozhassanak. A gazdálkodás minőségének javítása érdekében a gazdasági programok végrehajthatóságának évenkénti értékelését, felülvizsgálatát, illetve a költségvetési terv céljaival való egyeztetés előírását tartjuk a jövőben indokoltnak. Megfontolandónak tartjuk továbbá az önkormányzati adósságrendezési eljárás teljes rendszerének az önkormányzati felelősségen alapuló újragondolását.E javaslatainkkal hosszú távon remélt hatás, hogy az önkormányzatok nem kerülnek ismét adósságspirálba. Ajánlásaink között szerepel, hogy a fejlesztések megvalósításában és azok jövőbeni fenntartásában a saját források felmérésére, a helyi közösségek anyagi lehetőségeire, a felelős kötelezettségvállalásra szükséges helyezni a fő hangsúlyt. Szintén fontos új vetülete az önkormányzati gazdálkodásnak a bevezetésre került eredményszemléletű számvitel. Az önkormányzati alrendszert érintő ajánlásaink között szerepel, hogy az eredményszemléletű számvitelből nyerhető információkat hasznosítani kell az önkormányzati alrendszer pénzügyi kockázatainak kezelésében, mind helyi, mind központi szinten. Ezzel összefüggésben pedig szükséges az önkormányzati alrendszerben lezajló folyamatok figyelemmel kísérése, ellenőrzése, értékelése, amely folyamatos képet ad az önkormányzatok pénzügyi, jövedelmi és vagyoni helyzetéről, előre jelezheti az önkormányzatok gazdálkodásával kapcsolatos anomáliákat, illetve biztosítja a többütemű beavatkozás lehetőségét. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila váltja fel.]] Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A másik fókuszterületünk volt 2014-ben a felsőoktatási intézmények ellenőrzése, amelyek keretében tavaly 9, míg idén 21 számvevőszéki jelentést hoztunk nyilvánosságra. Az ellenőrzési tapasztalatok alapján a témában egy tanulmányt is készítettünk, amely megjelent honlapunkon.A holisztikus megközelítés alkalmazásával törekszünk azon rendszerek és az azokat alkotó intézmények ellenőrzésére, amelyek meghatározzák a társadalmi-gazdasági fenntarthatóság alapját képező erőforrások megőrzését, gyarapítását. E terület számvevőszéki ellenőrzése tehát két szempontból is indokolt volt. Egyrészt fontos, hogy az ezen intézmények működtetésére fordított közpénzekkel és vagyonnal szabályosan, fenntarthatóan gazdálkodjanak, másrészt bizalmi kérdés, hogy a felsőoktatási intézmények hiteles, példamutató szervezetként oktassák gyermekeinket. Ezzel összhangban a felsőoktatás tekintetében is ajánlásokat fogalmaztunk meg a beszámolónkban.Tisztelt Ház! A tavalyi esztendőben több olyan szervezethez is eljutottunk, amelyet eddig csak részben vagy egyáltalán nem ellenőrzött az Állami Számvevőszék. Az ellenőrzések pedig visszaigazolták, hogy az elszámoltathatóság szempontjából indokolt az úgynevezett fehér foltok lefedése.A nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzése mellett ebből a megfontolásból kezdtük meg az egyes központi költségvetési intézményeket érintő témacsoportos ellenőrzéseket. Így került sor 2014-ben a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal ellenőrzésére. Folytattuk az alkotmányos fejezeti körbe tartozók pénzfelhasználásának áttekintését az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala ellenőrzésével. Ezen intézmények tekintetében is fogalmaztunk meg ajánlásokat a tisztelt Országgyűlés számára. A közpénzfelhasználás egyik fontos szempontja, hogy nem csupán szabályszerűen kell elkölteni az adóforintokat, hanem teljesítménykritériumokat is kell rendelni azok mellé az eredményesség és a hatékonyság mentén. [[14.40]] zeket úgy kell megalkotni, hogy ellenőrizhetőek és számon kérhetőek legyenek, ez pedig végső soron maga után vonja az elszámoltathatóság kérdéskörét is. Egyértelmű, hogy amennyiben az egyes adóforintok felhasználásával nem állítunk szembe eredményességi követelményeket, úgy a közpénzfelhasználó csak a közpénz elköltésének szabályszerűsége tekintetében kérhető számon. Ellenőrzéseink során rendszeresen szembesültünk e problémakörrel, így ajánlásként fogalmaztuk meg egy részletesebb, az egyes ágazati sajátosságokat is figyelembe vevő szabályozás kialakításának szükségességét. Ezt az irányító szerv részéről az intézményrendszer felé megfogalmazott, konkrét intézményenként is értelmezhető követelményrendszer kialakítása és az annak megvalósulása folyamatos ellenőrzése érdekében tartjuk fontosnak. Stratégiai kihívásként tekintünk az ellenőrzések hatékonyságát és eredményességét növelő eszközök beazonosítására is. Tipikusan ilyen eszköz az ellenőrök ellenőrzése, hiszen számos területen az ellenőrizhető szervezetek magas száma és az Állami Számvevőszék meghatározott keretek közötti kapacitása miatt korlátozottak a számvevőszéki lehetőségek egy adott időszakon belül. Ezért a kapcsolódó ellenőrzési védőháló egyes elemeit vesszük górcső alá, és az adott terület ellenőrzéséért felelős szervezet működésének javítását kívánjuk támogatni. Ennek megfelelően ezen ellenőrzések kiterjedtek a hazai és uniós források felhasználásának auditálásában, a versenyfelügyeletben, a normatív állami támogatások ellenőrzésében részt vevő szervezetekre is. Az európai uniós szervezeteknél az ellenőrzési tapasztalataink azt mutatják, hogy az intézményrendszer működése az ellenőrzött időszakban lassú és bonyolult volt, nem támogatta azt, hogy a források a kedvezményezettekhez gyorsan és hatékonyan eljussanak. Megállapításaink és következtetéseink is az európai uniós intézményrendszer átalakításának az irányába mutatnak. Javaslataink ezen területen is hasznosulnak, és megnyugtató, hogy folyamatosak az intézményrendszer hatékonyságát és eredményességét növelő kormányzati intézkedések.Tisztelt Országgyűlés! A Számvevőszék az állampolgárok oldalán áll, és ellenőrzéseivel támogatja a jó kormányzást. E két alapvetés olyan kockázatos területek ellenőrzését vonta maga után, amelyek az emberek mindennapi életének részét képezik. Amikor az Állami Számvevőszék 2011-ben törvényi felhatalmazást kapott az állami vagy önkormányzati többségi tulajdonú, közfeladatot ellátó gazdálkodó szervezetek ellenőrzésére, szinte azonnal megkezdte a BKV ellenőrzését, majd ezt követően további közlekedési vállalatokat is ellenőrzött. Tapasztalataink azt mutatták, hogy számos kockázat jellemzi ezt a kört, a túlzott eladósodottságon át a rejtett eladósodottságon keresztül egészen az önköltségszámítás hiányosságaiig. A tavalyi esztendő e terület ellenőrzése szempontjából is kiemelkedő volt, hiszen a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. és 17, társasági formában működő színház mellett 5 víziközmű-társaságot is ellenőriztünk, illetve megkezdtük 36 önkormányzati többségi tulajdonú hulladék- és távhőszolgáltató gazdasági társaság ellenőrzését. Mind a társadalom, mind az Országgyűlés számára fontos e gazdálkodó szervezetek folyamatos elszámoltathatóságának biztosítása és az árképzés megalapozottsága. Eddigi tapasztalataink azonban azt mutatták, hogy az árképzés alapját képező önköltségszámítás belső szabályozása nem minden esetben felelt meg a jogszabályi előírásoknak. Mindezekből kiindulva az állami és önkormányzati többségi tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek ellenőrzésének fókuszterületévé tettük az önköltségszámítás szabályozottságának értékelését. Ezzel egyrészt az Állami Számvevőszék hozzájárulhat a rezsicsökkentés megalapozottságához, másrészt előmozdíthatja a közszolgáltatások árát meghatározó elő- és utókalkulációk megbízhatóságának, átláthatóságának javítását. Hasonló probléma a tulajdonosijog-gyakorlás hiányossága, a tulajdonosi felügyelet és ellenőrzés alacsony szintje vagy elmaradása. A víziközmű-társaságok ellenőrzése során tapasztaltuk, hogy a tulajdonosijog-gyakorló nem követelte meg a beruházásokat alátámasztó számításokat, és a vagyon megőrzését, gyarapítását sem ellenőrizte. Hasonló volt a helyzetkép az önkormányzati többségi tulajdonú gazdasági társaságok esetében is, hiszen az ellenőrzések hiányában sok esetben az önkormányzati belső ellenőrzések nem járultak hozzá a közfeladat-ellátás szabályszerű teljesítéséhez, az önkormányzati vagyon megóvásához. A víziközmű-társaságok ellenőrzéseinek megállapításai hasznosíthatók az állami vállalatoknál elindított konszolidációs folyamat során. Ennek megfelelően beszámolónkban erre vonatkozóan is fogalmaztunk meg ajánlásokat. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az Állami Számvevőszék a tavalyi esztendőben is ellenőrizte a gazdasági kamarákat, illetve a gyakorlati képzést végző gazdálkodó szervezeteket. A szakképzési rendszernek ez egy olyan területe, amely mindamellett, hogy hozzájárulhat az ország versenyképességének növeléséhez, a duális képzés alapját is szolgálja. Tehát ez az ellenőrzésünk is érinti a családok mindennapjait, hiszen minden szülő számára fontos, hogy gyermeke a gyakorlati képzés során valós és versenyképes tudásra tegyen szert. Ez Magyarország érdeke is. Tapasztalataink ugyanakkor számos hiányosság mellett arra is rávilágítottak, hogy az ellenőrzési feladatokat - különösen a gyakorlati képzés teljesítésének ellenőrzése - a különböző jogszabályok nem vagy nem egyértelműen jelenítik meg, az ellenőrzések így nem zártak. Megállapításaink alapján ajánlásként fogalmazzuk meg különösen az ellenőrzési feladatok szabályozásának áttekintését, módosítását, illetve a támogatások hatékonyságának ellenőrzését szolgáló mutatók meghatározását. Az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségének eleget téve a tavalyi esztendőben is ellenőrizte a pártokat és pártalapítványokat. 2014-ben e témában összesen hat számvevőszéki jelentést hoztunk nyilvánosságra, hármat párt, illetve hármat pártalapítvány tekintetében. A pártok gazdálkodásának törvényességi ellenőrzései újra megerősítették a pártok számviteli és beszámolási rendszerét érintő ellentmondásokat. Ennek megfelelően ajánlásként fogalmazzuk meg az átláthatóság, az ellenőrizhetőség, a számonkérhetőség érdekében, hogy e körben külön jogszabályban határozzák meg a számviteli beszámolás szabályait. A tavalyi esztendő a választások éve volt, amely az Állami Számvevőszék számára törvényben rögzített ellenőrzési feladatot jelentett. A kapcsolódó számvevőszéki jelentések ugyan csak 2015-ben kerültek nyilvánosságra, néhány gondolat erejéig mégis szeretnék kitérni ezen ellenőrzéseinkre. A 2014. évi országgyűlési választás a korábbiakhoz képest új lebonyolítási és finanszírozási rendszerben zajlott. Az Országgyűlés 2013-ban új törvényt alkotott a választási eljárásról, valamint az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről, amely jól körülhatárolható ellenőrzési feladatot fogalmazott meg az Állami Számvevőszéknek is. E jogszabályi előírások alapján összesen három jelentést készítettünk. Egyet a képviselethez jutott egyéni jelöltek, egyet a képviselethez jutott jelölő szervezetek, egyet pedig kérelem alapján összesen 14, képviselethez nem jutott jelölő szervezet ellenőrzéséről. A kapcsolódó jelentéseinkben foglalt megállapítások egyértelműen alátámasztották, hogy az elmúlt időszak törvényi változásai növelték a kampánypénzek felhasználásának átláthatóságát, illetve javították az ellenőrzés lehetőségét. Tisztelt Ház! Az Alaptörvényből kiindulva a közpénzfelhasználókkal szemben alapvető elvárás, hogy közfeladataik ellátása során átlátható, elszámoltatható és takarékos módon gazdálkodjanak. [[14.50]] Tanácsadó tevékenységünk keretében a tavalyi esztendőben kidolgoztuk a hibák megelőzését és a korrupció elleni intézményi ellenálló képesség megerősítését szolgáló önkéntes öntesztrendszert, amelynek keretében összesen három öntesztet tettünk elérhetővé: egyet-egyet a helyi és nemzetiségi önkormányzatoknak, míg egyet az egyházi intézmények vonatkozásában. A pozitív visszajelzések alapján további intézményi kör számára is kimunkáljuk az öntesztet, így ebben az évben a központi költségvetési szervek részére is elkészítettük azt. Fontosnak tartjuk, hogy a szabályszerű működés és közpénzfelhasználás megteremtése elsősorban ne az ellenőrző szervezetektől függjön, hiszen annak biztosítása alapvetően az egyes szervezetek vezetőinek feladata és felelőssége. Ellenőrzéseinkből kiindulva egy olyan öntesztrendszert dolgoztunk ki, amely segítségével az érintett szervezetek és intézmények vezetői önellenőrzést végezhetnek, és önként megkezdhetik a hibák és hiányosságok kijavítását. A csalás és korrupció elleni küzdelemben is sikeres évet könyvelhettünk el, hiszen integritásfelmérésünkön 2014-ben minden eddiginél több, összesen 1584 válaszadó vett részt, amely a foglalkoztatottak tekintetében a teljes magyar közszféra 55 százalékát teszi ki. Eredményeink visszaigazolták, hogy az Állami Számvevőszék integritásfelmérése képes a visszacsatolásra, a tendenciák nyomon követésére, a végrehajtott kormányzati intézkedések hatásának mérésére, a korrupciós kockázatok változásának jelzésére. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A pénzügyi tudatosságot a társadalom szintjén is fontosnak tartjuk, éppen ezért, összhangban a tavalyi beszámolónkhoz kapcsolódó országgyűlési határozattal, az Állami Számvevőszék 2014-ben is aktív szereplője volt a pénzügyi kultúra fejlesztését szolgáló kezdeményezések támogatásának. A tavalyi esztendőben egy újabb együttműködési megállapodással bővült kapcsolódó partnerrendszerünk, ennek célja, hogy a felek elősegítsék a lakosság pénzügyi kultúrájának, pénzügyi tudatosságának fejlesztését, hozzájárulva ezzel a kiegyensúlyozott gazdasági fejlődéshez, a lakossági pénzügyi kiszolgáltatottság csökkentéséhez és a pénzügyi kockázati rendszer mérsékléséhez. Tanácsadó tevékenységünk másik fontos eleme az elemzések és tanulmányok készítése. A gazdasági válság kitörését követően új igények merültek fel a számvevőszékekkel szemben. Megkövetelték az egyes országok számvevőszékeitől, hogy ne csupán múltbeli eseményeket ellenőrizzenek, hanem tanácsadó tevékenységük keretében előtérbe kerüljenek a jelen és a jövő folyamataival foglalkozó elemzések és tanulmányok is. Másrészt a jól irányított állam működésének támogatása, illetve az általános társadalmi jólétet szolgáló számvevőszéki szerep is abba az irányba mutatott, hogy indokolt fejleszteni tanácsadó tevékenységünket. Ennek megfelelően 2014-ben 20 elemzés és tanulmány írása kezdődött meg, amelyek közül több már elérhető honlapunkon. A fenntartható fejlődés támogatása érdekében tavaly külön négy elemzést készítettünk a Költségvetési Tanács részére. Szeretném kiemelni, hogy a több mint 150 helyi nemzetiségi önkormányzatra kiterjedő ellenőrzési tapasztalatainkról készített tanulmányunkat az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta. Mindamellett a nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzésének tapasztalatai alapján is megfogalmaztuk ajánlásainkat az Országgyűlés részére, melynek a rendszeres monitoringtevékenység szükségességét jelöltük meg, hívtuk fel a figyelmet az autonómiával rendelkező szervezetek gazdálkodása tekintetében is.Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Végezetül engedjék meg, hogy néhány szóban összefoglaljam a szervezeti működésünk eredményeit. A Számvevőszék az elmúlt négy évben olyan átfogó megújulási folyamaton ment át, amely szinte valamennyi tevékenységünket, területünket, folyamatainkat érintette. Szükség volt a megújulásra, hiszen az új ÁSZ-törvényben rögzített feladatok végrehajtása, az állampolgárok, az Országgyűlés elvárásainak kielégítése és a nemzetközi követelményeknek történő megfelelés megkövetelte a teljes belső átalakulást, mely során folyamatosan irányadónak tekintettük a nemzetközi módszertani irányelveket.A közvéleményben kialakult elismerő kép kivívása és megtartása érdekében folyamatosan növeltük szervezettségünket. Ennek megfelelően fejlesztjük belső kontrollrendszerünk egyes elemeit, hogy a jogszabályi előírásoknak történő megfelelés mellett a belső folyamatainkat a példaértékű minőség jellemezze. Az elmúlt évek tudatos hatékonyságnövelő intézkedéseinek köszönhetően az Állami Számvevőszék tavaly is ésszerűen, takarékosan gazdálkodott, melyet a könyvvizsgálói jelentés mellett a központi költségvetés részére felajánlott 276,8 millió forint is alátámaszt.Az Állami Számvevőszék mint alkotmányos alapintézmény nemzetközi szinten is példaértékű transzparenciával működik. Valamennyi számvevőszéki jelentésünk nyilvános, illetve honlapunkon is egyre több elemzés és tanulmány érhető el. Mindemellett hírportálunkon keresztül folyamatosan tájékoztatjuk az állampolgárokat arról, milyen teljesítmények, milyen munkafolyamatok állnak a működésünkre fordított adóforintokkal szemben. Aktív kommunikációs tevékenységünkkel a helyi szintekre is igyekeztünk eljutni, hiszen rendszeresek voltak az elektronikus sajtótájékoztatók, amelyekben a helyi média számára biztosítottunk kérdezési lehetőséget. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék megfelelő utat járva, ma egy erős, független intézményként őrködik a közpénzügyek átláthatósága, elszámoltathatósága és fejlődése felett. A jövőben is azon leszünk, hogy ellenőrzési, tanácsadási és elemzési tevékenységünkkel Magyarország érdekeit szolgáljuk, és elősegítsük a közpénzügyek rendezettségét, és támogassuk a jól irányított állam fenntartását. Megköszönöm megtisztelő figyelmüket.
Én is köszönöm alelnök úr mondandóját. Most pedig megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a Gazdasági bizottság előadójának, a határozati javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Alelnök Úr! A Gazdasági bizottság 2015. június 2-ai ülésén megtárgyalta és ellenszavazat nélkül az Országgyűlésnek elfogadásra javasolta az Állami Számvevőszék 2014. évi tevékenységéről szóló tájékoztatót és az intézmény működéséről szóló beszámolót. A bizottság az ülésén igen nagyra értékelte azt, hogy az ÁSZ hatékony szervezeti fejlesztéssel és munkaszervezéssel maradványt tudott képezni; erre már régen nem volt példa állami intézménynél, ahogy az előbbi expozéban is hallottunk erre történő utalást. Ez is jelzi, hogy valóban, azok az átalakítások, amelyeket az elnök úr megkezdett - amiről egyébként egy alkalommal tájékoztatta is a Gazdasági bizottság ülését -, ezek szerint sikeresek voltak, mert egyrészt jelentették a feladatok elvégzését, ez a jelentésekből egyértelműen kiderül, a másik oldalról pedig azt, hogy a szervezet hatékonyan működik, tehát annyi erőforrást használ föl, amennyi a feladatok elvégzéséhez szükséges. Ez azért tölt el külön örömmel bennünket, mert ne felejtsük el, hogy hosszú vitát folytattunk a bizottsági ülésen, amikor elfogadtuk az új Állami Számvevőszékről szóló törvény előterjesztését, amellyel külön garantáltuk azt, hogy csak akkor kap pluszfeladatot az Állami Számvevőszék, ha pluszforrást is kap hozzá. Emlékszem, hogy akkor többek részéről elhangzott, hogy miért nem hatékonyabb forrásfelhasználással valósítja meg ezt az Állami Számvevőszék. Az ÁSZ most tudja bizonyítani azt, hogy még a többletfeladatok mellett is képes arra, hogy hatékony munkát végezzen, hatékony munkaszervezés mellett. A jelentés tartalmára rátérve és abból kiemelve a lényeges elemeket, szeretném a következőket elmondani. Az Állami Számvevőszék küldetése, hogy szilárd szakmai alapon álló, értékteremtő ellenőrzéseivel előmozdítsa a közpénzügyek átláthatóságát, rendezettségét, és járuljon hozzá a jó kormányzáshoz. [[15.00]] A Számvevőszék az elmúlt négy évben olyan átfogó megújulási folyamaton ment át, amely során szinte valamennyi tevékenységi terület, folyamat átalakult. Az elmúlt évek eredményeinek köszönhető, hogy ma a Számvevőszék erős, független intézményként őrködik a közpénzügyek átláthatósága, elszámoltathatósága és fejlődése fölött. A tavalyi évben 233 számvevőszéki jelentés kiadmányozása történt meg, ezzel egyre szélesebb körben tudta megindítani a Számvevőszék a közpénzügyek rendbetételét. Az Állami Számvevőszék a jelentéseiben foglalt megállapítások alapján 2014-ben 574 címzettnek összesen 2642 intézkedési kötelemmel járó megállapításon alapuló javaslatot fogalmazott meg.Az Állami Számvevőszék a törvényben rögzített felhatalmazásával élve a gyakorlatban is fokozottan érvényesíti a jogszabályban tükröződő hasznosítási és hasznosulási szemléletet. A jelentések száma: nemzetiségi önkormányzatok 105, önkormányzati belső kontroll 40, önkormányzati gazdasági társaságok 18, egyedi témák 20, önkormányzati vagyon 19, önkormányzati pénzügyek 11, felsőoktatási intézmények 9, pártok, pártalapítványok 6, víziközmű-társaságok 3. Az Állami Számvevőszék az állami és önkormányzati többségi tulajdonban, résztulajdonban álló gazdálkodó szervezetek ellenőrzésének egyik fókuszterületévé tette az önköltségszámítás szabályozottságának kérdését, amiről az expozé is szólt. Ezzel egyrészt az Állami Számvevőszék előmozdíthatja a közszolgáltatások árát meghatározó elő- és utókalkuláció megbízhatóságának, átláthatóságának javítását. Domokos László, az Állami Számvevőszék elnöke a bizottság ülésén az e tárgykörben feltett kérdésemre adott válaszában utalt arra, hogy az önköltség-számítási hiányosságok tekintetében nehezen átlátható árképzési viszonyok vannak - mondta az elnök úr. Mint arra rávilágított, sok esetben az árképzés valós közgazdasági tartalmát nem lehet ismerni. Ezzel kapcsolatban leszögezte, az átláthatatlan árképzést fel kell számolni, és pontos elszámolási viszonyokat kell kialakítani. Az árképzés alapját jelentő jogszabályi feltételek adottak, inkább a gazdálkodásban alkalmazott gyakorlatokkal van gond, amelyek működési és operatív irányítási nehézségekhez vezetnek. E tekintetben hangsúlyozta az elnök úr, hogy a kapcsolódó felügyeleti jog erősítése lehet a megoldás, ez az önkormányzati és állami szervezeteknél lévő önköltségszámítás vonatkozásában mindenképpen a következő időszak egyik kiemelt feladata.Az Állami Számvevőszék a 2014-ben kiadmányozott számvevőszéki jelentésekhez kapcsolódó ellenőrzései során összesen 966 szervezethez jutott el, szemben a 2013. évi 569 ellenőrzöttel. Az ellenőrzöttek száma több mint 70 százalékkal nőtt. A növekedés többek között az önkormányzati témájú ellenőrzések számának megugrásával van összefüggésben, mivel a 2013. évi 249 önkormányzattal szemben a tavalyi esztendőben 408 önkormányzathoz jutott el az ÁSZ. Az ellenőrzöttek több mint 60 százaléka központi költségvetési szerv, illetve helyi önkormányzat volt. A legtöbb központi költségvetési szervet a zárszámadási ellenőrzés érintette, szám szerint 226-ot, ami az ellenőrzöttek e típusának több mint 70 százalékát teszi ki.Több számvevőszéki jelentést és dokumentumot tárgyaltak meg az országgyűlési bizottságok, és az Állami Számvevőszék tájékoztató anyagokkal is támogatta az Országgyűlést. Továbbá tanácsadó tevékenységén keresztül is közreműködött széles értelemben a jogalkotási, törvényalkotási folyamatban, hiszen több jogszabálytervezet a véleményezésével készült el. A megelőző év központi költségvetése végrehajtásának ellenőrzése az Állami Számvevőszék legfontosabb feladata, ennek hitelessége a jogállami működés egyik záloga. A zárszámadás során számol be a végrehajtó hatalom a törvényhozó hatalomnak arról, hogy a központi költségvetésről szóló törvényben előírt bevételeket beszedte-e, és az így befolyó közpénzt az Országgyűlés által meghatározott célokra szabályosan költötte-e el.A bírósági gazdálkodásnak a 2008-2011. évekre vonatkozó ellenőrzésével a 2012-ben megújult bírósági intézményrendszerhez nyújtott mélyebb és szélesebb körű áttekintést a jogelőd szervezetek gazdálkodási folyamatairól, az alkalmazott kontrollok megfelelőségéről, azok gyenge pontjairól. Az Állami Számvevőszék ellenőrizte a korábbi és a megújult közbeszerzési rendszer működését, az ellenőrzés célja annak megállapítása volt, hogy 2008 és 2012 között a közbeszerzési törvény módosításai és a közbeszerzési törvény hozzájárultak-e a jogalkotás célkitűzéseinek megvalósulásához. Az Állami Számvevőszék a törvényi előírásnak megfelelően évente ellenőrzi az állami vagyon feletti tulajdonosijog-gyakorlást is. Az Állami Számvevőszék a 2013. évre vonatkozóan ellenőrizte a tulajdonosijog-gyakorláshoz szükséges kontroll környezeti kialakítását, a szervezeteknél a jogszabályokban előírt vagyonátadással és átvétellel összefüggő intézkedések szabályszerűségét, az állami tulajdonú ingatlanokkal való gazdálkodás esetén pedig a belső kontrollrendszer kialakítását és működését. A Számvevőszék 2014-ben is folytatta az önkormányzatokat érintő témacsoportos ellenőrzéseket, és összesen 196 számvevőszéki jelentést, ebből 18-at önkormányzati gazdasági társaság esetében hozott nyilvánosságra. Az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettsége, hogy a költségvetési támogatásban részesült pártok és pártalapítványok gazdálkodását kétévente ellenőrizze. Az ÁSZ a jelentéseiben a pártok és pártalapítványok gazdálkodásának törvényességi ellenőrzése során feltárt hiányosságok bemutatásával támogatja az Országgyűlést a jogszabályi környezet megújításában. A határozati javaslat, amit, ahogy a bevezetőben említettem, ellenszavazat nélkül támogatott a Gazdasági bizottság, a 2. pontjában utalt arra, amit az expozé is a zárszó előtti részében tartalmazott, mégpedig azt, hogy nagyon fontos az, hogy az Állami Számvevőszék az integritásalapú szervezeti kultúra elterjesztésében jelentős lépéseket tett. Azt gondolom, hogy az átlátható és elszámoltatható közpénzfelhasználás egyik fontos eleme az integritásfejlesztés területén végzett munka, amit a kormányhivatalokkal együttműködve az elmúlt időszakban nagyon jól és magas színvonalon hajtott végre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottakra is tekintettel kérem képviselőtársaimat, hogy az Állami Számvevőszék tevékenységéről szóló tájékoztatóra és a beszámolóra vonatkozó országgyűlési határozati javaslatot tárgyalják meg, javaslataikkal segítsék a munkánkat, illetőleg fogadják el ezt az országgyűlési határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Akkor most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A demokratikus államberendezkedés 2010 második felében megkezdett megújításakor, majd a 2011-es új Alaptörvény elfogadását követően a magyar törvényhozás határozott lépéseket tett az Állami Számvevőszék ellenőrzési lehetőségeinek és függetlenségének megerősítése érdekében. Az Országgyűlés az első sarkalatos törvények között alkotta meg és fogadta el az új ÁSZ-törvényt, amely a korábbi szabályozásnál hatékonyabban képes támogatni az intézmény működésének eredményességét. Fogalmazhatunk úgy is, hogy az új szabályozási környezet kialakításával lezárult a következmények nélküli ellenőrzések korszaka Magyarországon.Ennek kedvező jelei már az elmúlt esztendőben is egyértelműen látszottak, és az Állami Számvevőszék 2014. évi beszámolója is bizonyítja, hogy a parlament jó döntést hozott négy esztendővel ezelőtt, az Országgyűlés legfőbb ellenőrző szerve pedig megértette és működési gyakorlatába ültette a 2011-ben hatályba lépett új számvevőszéki törvény fő üzenetét, vagyis a törvényalkotók szándékát. Ennek megfelelően az Állami Számvevőszék a küldetésében meghatározottak szerint szilárd szakmai alapon álló, értékteremtő ellenőrzéseivel 2014-ben is előmozdította a közpénzügyek átláthatóságát, és hozzájárul az úgynevezett jó kormányzáshoz.Az Állami Számvevőszék javaslataival tavaly is a közpénzek szabályos gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználását, illetőleg használatát segítette elő, továbbá fokozottan támogatta a parlamenti munkát, illetve különféle ajánlásokat is fogalmazott meg az Országgyűlés részére. [[15.10]] Az ÁSZ ajánlásai olyan területeket, aktuális kérdésköröket érintenek, amelyek esetében az Állami Számvevőszéknek egyedülálló ellenőrzési tapasztalatai vannak. A számvevőszéki ajánlások nemcsak előremutatóak, hanem pontosan rávilágítanak a fejlesztési irányokra is. A teljesítménykövetelményekkel kapcsolatban tett ajánlások vagy éppen az önkormányzati alrendszer tekintetében megfogalmazott észrevételek az eredményes és hatékony közpénzfelhasználást, a felelősség erősítését, a 2010 előtti gazdaságpolitikát jellemző sorozatos gazdasági és költségvetési hibák megelőzését és nem utolsósorban a fennálló kockázatok mérséklését szolgálják. Összefoglalva tehát elmondhatjuk, hogy az Állami Számvevőszék továbbra is rajta tartja a szemét a közpénzeken, a magyar emberek adóforintjain, és egyre erőteljesebben támogatja az állam hatékony működését. Természetesen a felelősség fogalmához szorosan kapcsolódik az elszámoltathatóság, illetve a számonkérhetőség is. Ez pedig azt jelenti, hogy nem maradhat következmények nélkül, ha a közpénzekkel valaki nem megfelelően, illetve nem a törvényekkel összhangban gazdálkodik. Ennek megfelelően a számvevőszéki ellenőrzések során feltárt törvénysértések sem maradhatnak jogkövetkezmény nélkül. Az elszámoltatható közpénzfelhasználás érdekében az ellenőrzések során feltárt gyanú alapján az Állami Számvevőszék a tavalyi esztendőben mintegy 50 alkalommal élt jelzéssel a különböző eljárási és nyomozati jogkörrel rendelkező hatóságok felé, 21 esetben kezdeményezett jogorvoslati eljárást, illetve az ÁSZ megállapításai alapján 45 nyomozás lefolytatására került sor. A fenti számok is jól mutatják, hogy az Állami Számvevőszék szorosan együttműködik a hatóságokkal, és él a törvényben biztosított eszközeivel. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a következményekre vonatkozó gondolatmenetemet továbbfűzve kitérjek az előttünk lévő országgyűlési határozati javaslatra. A Magyar Országgyűlés 2007-ben határozatban hívta fel az Állami Számvevőszék figyelmét arra, hogy fordítson fokozott figyelmet az integritásalapú közigazgatási kultúra megszilárdítására, a korrupciós kockázatok csökkentésére és a közpénzek felhasználásának átláthatóságára egyaránt. Két évvel később, 2009-ben pedig egy országgyűlési határozat is született ezen törekvések megerősítése érdekében. Ma, 2015-ben pedig már azt is elmondhatjuk, hogy a korrupció elleni küzdelem területén nemzetközi összehasonlításban is egyedülálló együttműködés jött létre Magyarországon. Az Állami Számvevőszék a holland minta átdolgozásával olyan magyar modellt hozott létre a közszféra korrupciós kockázatainak feltérképezésére, ami egyre növekvő mértékben járul hozzá a magyar közintézmények korrupciós kockázatainak csökkentéséhez, egyúttal a magyar államműködés megszilárdításához is. Úgy vélem, hogy a Számvevőszék ezen területen végzett tevékenysége mindenképpen elismerésre méltó. Továbbá fontosnak tartom kiemelni, hogy az Állami Számvevőszék 2014. évi beszámolója egyértelműen rávilágít arra, hogy az állami és az önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaságok sok esetben még mindig nem működnek megfelelően, és számos kritikus terület azonosítható e szervezetek tekintetében. Lényeges szempont az is, hogy ezen gazdasági társaságok többsége közfeladatokat lát el, közszolgáltatásokat nyújt, vagyis napi kapcsolatban vannak az állampolgárokkal és mint ilyenek, jelentős hatással vannak az emberek életminőségére is.Az Állami Számvevőszék tipikus problémaként rögzíti, hogy a közfeladatokhoz kapcsolódó önköltségszámítás, amire már alelnök úr is kitért az expozéjában, számos cégnél nem felel meg a jogszabályi előírásoknak. Ez azért is különösen érzékeny terület, mert éppen az önköltségszámításnak kellene megalapozni az árképzést, vagyis ezen múlik, hogy az emberek ténylegesen annyit fizessenek egy közszolgáltatásért, amennyit az valójában ér. A rezsicsökkentés előtti időszakot vizsgálva az is jól látható, hogy a magánkézben lévő gazdasági társaságok bizony nemegyszer realizáltak extraprofitot Magyarországon. Ennek az időszaknak azonban szerencsére már vége van és mindannyiunk érdeke az eddig elért eredmények hosszú távú fenntartása. Ezt a szellemiséget követve az állam éppen a polgárok védelme érdekében vállalt aktív szerepet több piaci szegmensben is. Ez a szemlélet egyben új korszakot is nyitott Magyarországon, de továbbra is fontos hangsúlyozni, hogy ezt a gondolkodásmódot az állami és önkormányzati gazdasági társaságok életében is folytatni kell. Ennek a célkitűzésnek megfelelve pedig az ilyen vállalatoknak a társadalom érdekeit hatékonyan szolgáló, egyértelmű és egységes követelményrendszer szerint kell működniük. Mondhatjuk azt is, hogy olyan piaci teljesítménykritériumok felállítására van szükség, amelyek a közszolgáltatások színvonalának emelésére irányulnak, nem pedig az extraprofit realizálására.Ezeket az elveket a mindennapi működésben természetesen a vállalati menedzsment hivatott érvényesíteni. A számvevőszéki beszámolóban felvetett problémák ugyanakkor arra is egyértelműen rávilágítottak, hogy ez a menedzsmentrendszer az ellenőrzött társaságok többségénél sok esetben még mindig nem alkalmas a fenti célok teljesítésére.Ahogy az előzőekben is említettem, az Állami Számvevőszék egyedülálló ellenőrzési tapasztalatokkal rendelkezik, és a feltárt hiányosságok alapján objektív rálátása van azon kritikus területekre is, amelyeken szükséges a menedzsment rendszerének fejlesztése. Ennek megfelelően nem csupán indokolt, de az Alaptörvényben és az ÁSZ-törvényben rögzített számvevőszéki funkciók szempontjából is szükséges az ezekre a rendszerekre vonatkozó tanácsadó tevékenység szélesítése, illetve az etikus közpénzügyi vezetőképzés támogatása. E megfontolásból is javaslom tisztelt képviselőtársaimnak, hogy támogassuk a kapcsolódó határozati javaslatot.Tisztelt Képviselőtársaim! A beszámoló alapján az is kijelenthető, hogy az Állami Számvevőszék maximálisan eleget tett a törvényi kötelezettségének, kockázatos területeket vont ellenőrzés alá, továbbá hasznos és lényeges elemzésekkel, tanulmányokkal támogatta a Költségvetési Tanács, valamint az országgyűlési bizottságok munkáját egyaránt. Fontos kiemelni azt is, hogy az Állami Számvevőszék olyan kezdeményezéseket is támogatott, mint a korrupció elleni küzdelem, az integritásalapú közigazgatás megteremtése, vagy éppen a magyar lakosság pénzügyi kultúrájának fejlesztése.Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, a teljesség igénye nélkül felsorolnék néhány, az ÁSZ múlt évi tevékenységét világosan tükröző számszaki adatot. A tavalyi esztendőben a Számvevőszék összesen 233 jelentést hozott nyilvánosságra, és tevékenységét széles körű hasznosulás jellemezte. Az ÁSZ tavaly 966 helyszínen volt jelen, 574 címzettnek mintegy 2642 javaslatot tett, továbbá 31 ülésen összesen 158 számvevőszéki dokumentumot tárgyaltak a különféle országgyűlési bizottságok. A számok és a statisztika nyilván nem lényegtelen, de véleményem szerint az Állami Számvevőszék teljesítményét nem a számadatokkal lehet igazán jól lemérni. Sokkal fontosabb, hogy az ellenőrzéseken keresztül felszínre kerüljenek, kerülhessenek azok a problémák és fejlesztendő területek is, amelyeken még további előrelépésre van szükség. Mindemellett szükség van az eszközök folyamatos azonosítására is, amelyek az ellenőrzésektől függetlenül is képesek előmozdítani a közpénzből gazdálkodó szervezetek szabályos működését és a közpénzek felelős felhasználását egyaránt. Tipikus példaként említhetjük többek között az alelnök úr által szintén említett úgynevezett önkéntes öntesztrendszert, amelyet az Állami Számvevőszék a települési és nemzetiségi önkormányzatok, valamint az egyházi intézmények számára dolgozott ki. Úgy vélem, hogy az ilyen jellegű újítások jól mutatják az Állami Számvevőszék innovativitását és segítőkész szemléletét, hiszen így olyan önkormányzatok, olyan nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik működése is javulhat, amelyek egyelőre még nem kerültek közvetlenül a számvevőszéki ellenőrzések látókörébe, de tevékenységüket mindenképpen kontroll alatt kívánják tartani. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő beszámoló alapján és az előzőekben felsorolt érvek mentén tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák az előterjesztett határozati javaslatot, ezzel is megerősítve az Állami Számvevőszékbe vetett országgyűlési bizalmat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Józsa István tapsol.]]
Köszönöm szépen. Előre bejelentett felszólalóként, illetve vezérszónokként Józsa István képviselő úr következik, az MSZP vezérszónoka. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szinte könnyekre fakadtam, ahogy Witzmann Mihály képviselő úr beszélt a közpénzek szabályos felhasználásáról, különösen az előző napirend után, amikor néhány kaszinó és szerencsejáték tízmilliárdos átjátszásáról hoztak törvényt, ami természetesen ezután szabályos lesz. Tehát ha ellenőriz bármit is az Állami Számvevőszék, akkor az önök törvényei alapján azt fogja tapasztalni, hogy milyen szabályosan megy az egyébként költségvetést illető pénzek magánzsebekbe folyatása. [[Folyamatos zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Úgyhogy ez nagyon megható volt tényleg. Nem akarok a nevével viccelni, kedves Witzmann képviselő úr, de tényleg, ezt nagyon jól meg tetszett fogni, mert a szabály az alapja mindennek. Ha nem megfelelő szabályokat hoznak, akkor nem várható el, hogy az ellenőrzés szabályszerű és eredményt hozó lesz. A másik gyönyörű volt, amit az Állami Számvevőszék függetlenségéről mondott. Azt annyira megteremtették, hogy rögtön az elején odaraktak egy aktív fideszes országgyűlési képviselőt a függetlenség nevében [[Dr. Répássy Róbert: Meg egy passzív MSZP-st!]] , meg egy kicsit dezertált MSZP-s képviselőt is. Nagy tisztelettel vagyok, voltam az alelnök úr iránt a szakmai munkásságát illetően, de ő már a legkevésbé sem tekinthető MSZP-snek. [[15.20]] A saját városát átadta egy fideszes jelöltnek, úgyhogy erre kár több pénzt áldozni másnak, ezt a közpénz rendezi megfelelő fizetések formájában. Ezt nem a bosszú mondatja velem, hogy engem személyesen perbe fogott a Számvevőszék jogügyi tanácsadó osztálya; lehet, hogy az elnök úr nem tudott róla, az alelnök úr lehet, hogy igen. Tehát az Országgyűlés alárendelt szerve pert indít egy országgyűlési képviselő ellen, egy olyan mondatom miatt, amit itt a parlamentben mondtam el, és az egyik újság megjelentette, és olyan zugügyvédi technikával, hogy nem a lakcímemen pereltek be, tehát nem is tudtam róla, hanem ahol a fogadóóráimat tartom. Tehát ez a hűtlen kezelés minősített esete, hogy Futó Barnabásnak olyan pénzt fizettek ki, amiért nem dolgoztak meg. Tehát amikor azt mondta az alelnök úr, hogy az ellenőröket is ellenőrizni kell, ezzel én a magam részéről tökéletesen egyet tudok érteni, mert mi van akkor, ha az ellenőröket nem ellenőrzi senki, és a legjobb elnöki, alelnöki szándék ellenére a jogi segítő osztály ilyen kalandokba bocsátkozik? Fel vagyok rá készülve, hogy jelen mondataim után újra perbe fog az Állami Számvevőszék a demokrácia legnagyobb dicsőségére, de remélem, hogy ilyen csúfságot nem fognak elkövetni. Rátérve az Állami Számvevőszék által 2014-ben lefolytatott 233 jelentésből néhánynak az értékelésére, szeretném elmondani, hogy érdekes, amit a Gazdasági Versenyhivatal esetében állapítottak meg, hogy határidőn túli követelésbejelentés következtében a részleges behajtás lehetősége is elveszett a közhatalmi tevékenységhez kapcsolódó követelések esetében, tehát nem a teljes behajtás, hanem a részleges behajtás lehetősége is. Magyarán, komoly bevételektől esett el a Gazdasági Versenyhivatal, így közvetve a magyar állam, illetve van ennek egy másik oldala is, hogy miért lehetett ezt elfelejteni: ez a pénz, amit nem hajtottak be, valamilyen versenyszereplőnél azért ott maradt. Tehát ha a feledékenység okát esetleg valaki megnézné, hogy miért felejtették el időben megkövetelni ezt a behajtást, akkor azt nézzék már meg, hogy hol maradt az a pénz, és ki felejtette ott. Nem mindegy. Tehát azért ellenőrizni kell azt is, akinek az ilyen pénzeket érvényesíteni kell. A következő, amit ki szeretnék emelni, ez alapvetően pozitívum a részemről az ÁSZ-jelentésből, mármint az ellenőrzési tevékenységet illetően, a bíróságok kiegyensúlyozottabb gazdálkodásához számos területen azt javasolják, hogy szükséges lenne intézkedéseket hozni. Ezzel én a magam részéről, illetve a frakció részéről egyetértek, különös tekintettel a megalapozottabb tervezésre, valamint a bírósági folyamatok esetén a költségvetési folyamatok átláthatóságának javítására. Csak pár számot szeretnék idézni az ÁSZ megállapításaiból - azért eléggé durvák. Az elmúlt négy évben a bíróságoknak 7,3 milliárd forint előirányzat-zárolást kellett elszenvedniük. Ez azt jelenti, hogy lehet, hogy a tervezés szintjén finanszírozva volt a bírósági tevékenység, de a zárolások eredményeként, azt hiszem, eléggé egyértelmű, hogy alulfinanszírozott a bírósági munka. Tehát az a rengeteg elmaradás, amit hallunk, hogy bizonyos perek évekig húzódnak, bizonyosan összefügg ezekkel a zárolásokkal, illetve a bíróságok alulfinanszírozottságával. A megyei hatáskörű bíróságoknak emellett 7 milliárd forint behajthatatlan követelésről is le kellett mondaniuk, tehát az is hiányzik. Összességében ez megrendítően nagy szám.Érdekes, amit megállapítottak a Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus esetében, hogy a kontrollkörnyezet kialakítása az ellenőrzött időszakban csak részben felelt meg a jogszabályi előírásoknak. Ezt önök így írják; magyarul azt is írhatnánk, hogy szabálytalan volt, merthogy nem felelt meg. Az intézmény vagyongazdálkodásra vonatkozó szabályzatai az ellenőrzött időszakban nem szolgálták az állami vagyon hatékony és gazdaságos működtetését, állagának védelmét, értékének megőrzését. Tehát ez, ha nem is hűtlen, de legalábbis gondatlan kezelése az állami vagyonnak. Nagyon remélem, hogy az ÁSZ jelentése nyomán a Művelődési Intézet lépéseket fog tenni a hiányosságok felszámolására.Érdekes, ilyen több lépcsőn keresztül finanszírozott, a Vidékfejlesztési Minisztérium egyes agrár-kutatóintézetei tekintetében is hiányosságokat tártak fel. Ez az a szint, ahova már ritkán lát el a kormányzati ellenőrzés, mert van a minisztérium, jelen esetben a Vidékfejlesztési Minisztérium, és akkor azokon túl még egy áttételes finanszírozással az agrár-kutatóintézetek. Az intézetek belső kontrollrendszere az ellenőrzött időszakban nem biztosította az intézetek pénzügyi és vagyongazdálkodásának szabályszerű ellátását, a gazdálkodás és a vagyonkezelés átláthatóságát, nem járult hozzá a szabálytalanságoknak és a hibáknak a megelőzéséhez. Én azt hiszem, ez mutatja, hogy mélységében célszerű, hogy az Állami Számvevőszék az ellenőrzöttek körét kiszélesítse. Az alelnök úr is említette az expozéjában a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet ellenőrzését, itt szintén hibákat hoztak felszínre. Nem biztosított minden tekintetben a szabályszerű feladatellátás, a közpénzfelhasználás és a vagyongazdálkodás szabályossága, ezért a felelős gazdálkodásnak az Alaptörvényben is foglalt kötelezettsége sérül, az nem teljesül maradéktalanul. Érdekes, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnál sem érvényesült kellő mértékben a szabályszerű feladatellátásra és közpénzfelhasználásra, vagyongazdálkodásra vonatkozó valamennyi előírás. Ez ma annyi ismétlődése ugyanennek a szövegnek, hogy valószínűleg érdemes lenne képzést tartani ezeknek a szervezeteknek, hogy mi is az a szabályszerű működés, mert lehet, hogy nem is tudnak róla, hogy milyen szabályokat nem tartanak be pontosan, mert ehhez azért elég alapos ismeretanyagra lenne szükség. Én nem feltételezem, hogy szándékosan nem tartották be ezeket a szabályokat, jóhiszemű vagyok, talán a tudatlanság miatt - akkor viszont meg kellene őket tanítani rá. Az ÁSZ szerint a közfeladat-ellátás során az eredményesség és a hatékonyság javítása elengedhetetlen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnál. A felsőoktatási intézmények némelyikénél tapasztalt komoly szakmai hibák miatt a számvevőszéki jelentés munkajogi felelősségre vonásra is javaslatot tesz, valamint a konzekvens intézkedések megtételére tesz javaslatot. Ez azért érdekes, mert egy kicsit mintha alátámasztani látszana vagy akarnák a kancellári rendszernek a bevezetését, ami azért az egyetemi önállóságot nagymértékben sérti. Tehát én továbbra is szeretném hangsúlyozni az MSZP-nek azon véleményét, hogy mi nem tartjuk helyesnek ezt a totális kancellári rendszert, az egyetemi önállóság hívei vagyunk, és a szabályszerű gazdálkodásra véleményünk szerint ellenőrzésekkel, illetve gyakorlati képzéssel lehetne pozitívan hatni. Az állami vagyon feletti tulajdonosijog-gyakorlás ellenőrzése során a tulajdonosijog-gyakorlási tevékenységek ellátását, a kialakított és működtetett kontrollrendszert még mindig nem tartják teljes körűnek az Állami Számvevőszék vizsgálatának a tapasztalatai. Érdemes megemlíteni, hogy csak az elmúlt egy hónapban legalább öt, az állami vagyonkezeléssel, illetve a tulajdonosijog-gyakorlással kapcsolatos törvényjavaslatot tárgyalt a Ház. Ez egy olyan tempó - a benyújtások között alig néhány nap telt el -, hogy így lassan már a kormányban sem tudják, meg akiknek alkalmazni kellene, hogy hogyan is kellene kialakítani a rendszert, a vagyongazdálkodás szabályos működtetését. Ezekkel az ad hoc módosításokkal a hatékonyságot semmiképpen nem lehet növelni. [[15.30]] Úgy látszik, hogy a kormány gyakorlatában ennél többre nem képesek, ez viszont egy igen kaotikus állapotot eredményez. Lehet, hogy még ellenőrizni se lesz majd egyszerű ilyen gyors szabályváltozások után. Megállapíthatjuk összefoglalóan tehát, hogy az állami szférán belül számos szabálytalanságot, hibát állapított meg az Állami Számvevőszék, de hát ez a dolguk.Több jelentés is kiemelte, hogy a közpénzekkel való felelős gazdálkodás elve sérült. Ezen mindenképpen a kormány felelőssége is értendő, hiszen a vizsgált szervek közül számosnál a kormánynak kellene kikényszerítenie a szabályos gazdálkodás követelményét, és ez a jelentésekből kitűnik, hogy azt azért mégsem teszik teljes mértékben.Kérdésként merül fel, hogy a tájékoztató szerint a 2014. évben először folytathattak le a számvevők utóellenőrzéseket. Ezzel a korábbi ellenőrzések nyomán megküldött javaslataik befogadását, megfelelő végrehajtását tudják ellenőrizni. Tehát a kérdés az, hogy mivel itt egy új jogintézményről van szó, felmerül a kérdés, hogy miképpen működött ez a gyakorlatban, hogyan látják a számvevők a visszaellenőrzés eredményeit, gyakorlatát, segítette-e az Állami Számvevőszék javaslatainak elfogadását, végrehajtását az utóellenőrzések lehetősége, illetve mi történik azt követően, ha az utóellenőrzés újra problémákat, kritikai elemeket fogalmaz meg.Bár a Számvevőszék valóban szakmailag megalapozott és előremutató javaslatokat fogalmazott meg, a címzettek gyakran nem fogadják ezt meg. Az egyik ilyen eset pont a kormánytöbbségnek szólt 2013 őszén. A Domokos elnök úr által szignált elemzés szerint ugyanis a magyar államadósság-szabályok szakmailag hibásak. Tehát az államadósság-képlet gyakorlatilag használhatatlan, hiszen éppen a kitűzött célt, a lehető legtöbb gazdasági helyzetben való alkalmazhatóságot nem tartalmazza ez a képlet. Így az államadósság-képlet nem alkalmas arra, hogy a közgazdaságtan által is szinte vita nélkül követendőnek tekintett aciklikus gazdaságpolitikát szolgálja, illetve a stabil gazdálkodást betartható módon kényszerítse ki.Egyik legfontosabb kritikaként azt vetette fel a Számvevőszék, hogy a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvényben komoly hiányosságok mutatkoznak. Ráadásul fogalmi szinten is vannak hibák, még az államadósságra mint fogalomra sem sikerült normális szabályt alkotni mind ez ideig. A Számvevőszék vezetője úgy fogalmazott, hogy arra a kérdésre tehát, hogy mennyi volt a magyar államadósság 2010 végén, a válasz, hogy mikor és ki szerint. Tehát itt valami egységesítésről lenne szó.Elnök úr, 15 perc áll rendelkezésemre?
15 perc, igen.
Akkor első körben megköszönöm, és majd a továbbiakban folytatom. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Nagyon szépen köszönöm, meg azt is, hogy az órát is figyeli. A kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr kíván szólni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden szeretnék egy megjegyzést tenni Józsa képviselő úr felszólalásához, nem is ahhoz, amit az Állami Számvevőszék jelentéséből idézett, hanem a tények kedvéért szeretném megemlíteni. Józsa képviselő úr a bíróság alulfinanszírozott állapotáról beszélt. 2010-ben 65 milliárd forint volt a bíróságok költségvetési támogatása, ez 2016-ban a ma délelőtt elfogadott költségvetési törvény értelmében több mint 90 milliárd forint. Tehát öt év alatt több mint egyharmadával nőtt a bíróságok finanszírozása, és még a 2015. évről ’16-ra is 3 milliárd forinttal nőtt.Én csak azt szerettem volna ebből elmondani, hogy bárkitől elfogadható ez a kritika, de a 2010-ben kormányon lévő erők szájából meglehetősen visszás arra hivatkozni, hogy a bíróságok alulfinanszírozottak. Képzeljék el, hogy akkor mennyire alulfinanszírozott lehetett a bírósági fejezet költségvetése, ha egyharmadával kevesebb volt akkor a költségvetési támogatás. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm. Így aztán visszatérünk a vezérszónoki körhöz. A Jobbik vezérszónoka következik, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Tessék, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A meglepetések sorozata ért engem az utóbbi percekben, hiszen nagyon ritka az, hogy államtitkári szinten már a vita ilyen kezdeti szakaszában egy vezérszónoki kör közepén reakció érkezik, amely egyébként érdemi is. Tartsák meg ezt a jó szokásukat, és tartson ki a vita végéig, minél több képviselőtársamat arra biztatom a kormánypárti padsorokból, hogy vegyen részt aktívan ebben a vitában. A másik meglepetés az, hogy a KDNP-nek már megint nincs véleménye, már megint nincs vezérszónoka, már megint nincs mondanivalója az ellenőrzési rendszer kapcsán és annak hiányosságai kapcsán, hiszen az ellenőrzési rendszer mentén kell hogy beszéljünk olyan hiányosságokról is, amelyek egyértelműen felmerülnek.Látható, hogy általában egy számvevőszéki rendszer működését az jellemzi, hogy hatékonysága mentén hány forintot spórol meg az adott nemzetgazdaságnak. Ez legjobban talán a brit szisztémán mérhető, ahol egészen pontosan megmondható, hogy egy fontsterling vagy euró vagy bármilyen pénznem berakásával a rendszerbe mennyi hozadékra lehet szert tenni hosszú távon. Évtizedekre visszamenően mondom ezt, azért használok többféle pénznemet. Tehát egészen pontosan elmondható az, hogy akár egy angolszász típusú, akár egy nyugat-európai rendszer kapcsán mekkora az a hozadék, amit realizálni lehet azáltal, hogy ha a rendszer működését további forrásokkal támogatjuk.Magyarországon ehhez képest egy mérhető, nyomon követhető beszámoló helyett kapunk egy tulajdonképpeni pamfletgyűjteményt, egy olyan propagandaanyagot, amely bár rendelkezik hivatkozásokkal, rendelkezik világhálós kifejtésekkel, összességében mégsem alkalmas arra, hogy a Gazdasági bizottság tagjai ez alapján ellenőrizzék, hogy valóban megfelelt-e az összes követelménynek, előírásnak és törvényi kötelezettségének a Számvevőszék. Tehát ez az anyag önmagában nem alkalmas arra, amilyen célra önök ezt létrehozták, tető alá hozták.Elmondható az is, hogy olyan ellátatlan feladatokkal bír a Számvevőszék, amelyek egész egyszerűen csak lógnak a levegőben, és nem találunk válaszokat arra, hogy miért nem foglalkoznak ezekkel, pedig a kérdéseket már feltettük a tavalyi, tavalyelőtti, korábbi beszámoló kapcsán is. Hogy egyetlen példát említsek: az idézett törvény - amely az Állami Számvevőszék feladatait azért némiképp felsorolja és rendszerezi - értelmében annak 5. § (1) bekezdése szerint az Állami Számvevőszék az Országgyűlés számára véleményt ad … az állami kötelezettségvállalással járó beruházási előirányzatok felhasználásának törvényességéről és célszerűségéről.A tájékoztatóban ugyanakkor nincs szó erre vonatkozó vizsgálatokról, legalábbis a maga mélységében nincs, pedig álláspontom szerint az egész országot érdekelné az ÁSZ véleménye, mondjuk, a stadionépítések célszerűségéről, vagy olyan kiemelt állami beruházások kapcsán adott véleményéről, ahol igenis elvárható lenne, hogy az ellenőrzési rendszer eme talán legfontosabb darabja megnyilvánuljon, véleményezzen, és olyan ajánlásokat fogalmazzon meg, amelyek értelmében tovább lehet lépni a teljes nemzetgazdaság érdekében. Legalább arról informálhatták volna egyébként az Országgyűlést, hogy hány állami kötelezettségvállalással járó beruházási előirányzat létezett tavaly országon belül és kívül, mit vizsgált a Számvevőszék, milyen megállapításokra jutottak. Nem is feltételezem, hogy nem vizsgálták ezeket. És egész egyszerűen nem tudunk olyan számvevőszéki vizsgálatról, amely állami beruházás célszerűségének a megállapítására irányult volna, pedig ez is egy nagyon fontos irány lenne, egy nagyon fontos kitétel, hogy a célszerűség mentén új információtömeg birtokosai lehessünk. Az is látható, hogy bár a kincstári törzskönyvi nyilvántartás szerint mintegy 900 költségvetési szerv közül nagy nehezen megtudhattuk, hogy hányat vizsgáltak, de azt továbbra sem, hogy amikor ezen szervek működését vizsgálja a Számvevőszék, mit vizsgál egészen konkrétan és pontosan, mit ért működés alatt, hogy jön ki adott esetben az ellenőrök által elvégzett munka hatékonyságával kapcsolatos mutatók összessége. Az sem derül ki egyébként, hogy mi van azzal a több száz helyi önkormányzattal, amelyet a Számvevőszék és más sem ellenőriz, tehát amelyek a teljes ellenőrzési körből kimaradnak, miközben közpénzek folynak át rajtuk, azt használják fel. Az ÁSZ elnöke egyébként nem közöl összesített országos adatokat sem, tehát ebből a beszámolónak nevezett valamiből nem tudjuk, hogy évente vagy ötévente vagy húszévente ellenőriztetnek-e vagy sohasem. [[15.40]] Kapunk egy összesített számot, amiből nem derülnek ki azok a fontos részletek, amelyek nélkül nem lehet a szervezet működésének hatékonyságát megállapítani. Egyébként az angol számvevőszék bevételeinek mintegy harmadát olyan nemzetközi megbízásokból szerzi, ahol felkérik őt, hogy auditáljon és járjon el, és adott esetben versenyben áll a Big Four nemzetközi könyvvizsgáló cégekkel is külső megrendelések tekintetében, ezt egyik sikermutatójának tekinti. Nem mondom azt, hogy Magyarországon ez lenne az út, egyáltalán nem, de mindenképpen jelzésértékű, hogy az Állami Számvevőszék arról tud beszélni, egyik fő sikermutatójának azt tekinti, hogy szabályosan költ el évi 8-9 milliárd forintot, de azt, hogy ennek a hatékonysága hogy alakul, hogy ebből a nemzetgazdaság mennyit profitál, egész egyszerűen eltitkolják előlünk, nem is merem feltételezni azt a még rosszabb forgatókönyvet, hogy önök sem tudják, hogy az önökhöz jutó költségvetési forrásokból mennyit profitál a teljes nemzetgazdaság. Hozzátehetjük azt is, szintén az Állami Számvevőszék feladatkörét szabályozó törvényben megtalálható az, hogy elvileg az ÁSZ ellenőrzi az államháztartás körébe tartozó vagyon kezelését, a vagyonnal való gazdálkodást, az állami tulajdonban vagy többségi önkormányzati tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek vagyonérték-megőrző és vagyongyarapító tevékenységét s a többi. Akkor viszont mit válaszolnak arra a jogos kérdésre, hogy miért nem ellenőrzött az ÁSZ olyan hatalmas vagyonrészeket, amilyenekkel például az MNV Zrt., a MOL, az MVM, a MÁV, a BKK, a honvédség vagy éppen a TIG gazdálkodik? Hol vannak az ezekről szóló vizsgálatok, hol vannak a következtetések, hol vannak azok a nagyon fontos ajánlások, amelyek alapján tisztán lehetne gazdálkodni ezekkel a vagyonelemekkel, anélkül, hogy feltételeznénk, hogy bárki tisztátalan úton járna, de az ellenőrzésre van szükség ahhoz, hogy megtudhassuk, hogy a bejárt utak valóban tiszták-e. Azt már meg sem említem, hogy évek óta hangoztatjuk egy országleltár fájó és elképesztő hiányát, hiszen amíg egy országleltár, egy nemzeti vagyonleltár nem létezik - és ez az önök folytatólagos mulasztása -, addig bizony nagyon nehéz megállapítani azt, hogy tisztességesen gazdálkodik-e a nemzeti vagyonnal - nem az állami vagyonnal, a nemzeti vagyonnal - Magyarország mindenkori kormánya. Az ÁSZ pedig szó nélkül hagyja ezt a bűnös mulasztást immáron évek óta. Ennek az okát, elnök úr most nincs itt, de alelnök úr, úgy érzem, kötelessége megosztani velünk, hadd tudjuk meg annak az okát, hogy az ÁSZ-t miért nem zavarja egy országleltár hiánya. Azt is el kell hogy mondjuk, amikor további következtetéseket kívánunk levonni, az a határozati javaslat, ami elénk került, legalábbis vicces. Vicces abból a szempontból, hogy olyan lózungokat tartalmaz, mint hogy az Országgyűlés elismeri, hogy az Állami Számvevőszék az ilyen-olyan tevékenységre irányuló végrehajtását, integritásalapú szervezeti kultúra elterjesztése érdekében végzett tevékenységét elismeri. Könyörgöm, ennél általánosabb és lózungokkal telibb szöveget talán kitalálni sem lehetett volna, miközben pontosan az lenne a cél, hogy ezen szervezet működése kapcsán forintosítható, átlátható, nyomon követhető teljesítménymutatókkal rendelkezzünk. Ehhez képest kapunk egy ilyen szöveget, ami akár az ötvenes-hatvanas években is íródhatott volna, és egészen egyszerűen nem lehet ezzel mit kezdeni. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a tájékoztató legalább annyiban előrelép, hogy az ellenőrzöttek száma szerinte 70 százalékkal nőtt tavaly, fogadjuk ezt el, és a 15. oldalon olvasható, hogy 309 központi költségvetési szervet, 300 önkormányzatot, 152 gazdasági társaságot, 105 nemzetiségi önkormányzatot, 66 társulást, 9 köztestületet, 8 alapot, 7 egyéni vállalkozót, 4 alapítványt, 3 szövetkezetet és 3 pártot ellenőrzött tavaly. De mit vizsgált ezeknél? Mi volt az ellenőrzésének a célja? Tehát egészen egyszerűen olyan fontos következtetések hiányoznak, amelyek a nagy számháborúból, a matekból egészen egyszerűen nem vezethetők le, nem mérhető az ÁSZ tevékenységének, teljesítményének semmilyen mutatója. És az is látszik, hogy közben, mondjuk, az önkormányzatok zárszámadásának auditálása mint kiemelt feladat, átkerült az Államkincstárhoz, egy olyan szervhez, amely nem auditáló szervezet. Tehát hogyan fordulhatnak elő ilyen rendszerhibák anélkül, hogy az ÁSZ megszólalna ezek kapcsán?! És azt is látjuk, hogy továbbra sem lehet következtetéseket levonni annak kapcsán, hogy milyen fő megállapításokat tett az ÁSZ vizsgálatai során; hány feljelentése jutott el bírósági szakaszig, abban hány jogerős ítélet született; végeztek-e teljesítményvizsgálatokat, ha igen, akkor milyen típusúak voltak ezek; mi a vizsgálatok számszerűsített hozadéka. Mindig ide tudok kilyukadni, hiszen ez egy mérhetetlen terület önöknél, 2013-14-ben az Egyesült Királyság számvevőszéke több mint egymilliárd font közpénz megtakarításához járult hozzá vizsgálataival. Ez kimutatható. Ahogy egy olyan statisztikát is készítettek, hogy minden egy font kiadásával 16 font került be a közös kasszába ezen szervezet tevékenységének köszönhető módon. Magyarországon miért nem látunk ilyen teljesítménymérést megalapozó mutatót? Miért nem látunk ilyen egészen pontos, prudens számokat, amelyekből következtetéseket lehetne levonni? Ehhez képest kaptunk egy csicsás propagandaanyagot, amivel önmagában nagyon nehéz mit kezdeni. Azt is látjuk, hogy az ÁSZ tevékenységét illetően a klasszikus feladata, a független ellenőrzés már-már egyfajta melléktevékenységgé lett degradálva, hiszen soroljuk, hogy milyen egyéb új típusú tevékenységek vagy kiegészítő tevékenységek jelennek meg: ugye, itt vannak a makrogazdasági elemzések, a vezetői rendszerekre vonatkozó tanácsadó tevékenység, a versenyképesség és a fenntartható növekedés összefüggéseinek ecsetelése, az etikus közpénzügyivezető-képzés, az integritásfelmérés, a holisztikus ellenőrzési megközelítés hangoztatása, Pénzügyi Szemle gondozása, sajtóelemzések, sajtótájékoztatók s a többi. De azt látjuk, hogy a teljes tevékenységi kör tekintetében mintha a független ellenőrzés, a legfontosabb feladat irányából a nagyon sok résztevékenység felé tolódna az össztevékenység, ebből pedig nagyon nehéz következtetni arra, hogy - még egyszer hangsúlyozom - forintban mérhető módon mennyire hatékony ezen szervezet tevékenysége, egy idecsoportosított költségvetési forrás forintból mennyi haszon realizálódik a nemzetgazdaság szintjén, és egyáltalán, eleget tesz-e az Állami Számvevőszék nemcsak a szabályszerűségi követelményeknek, hanem bizony a törvényben meghatározott kötelező jellegű feladatainak is. Éppen ezért ezen hiányosságok feloldásáig nem áll módunkban támogatni az előttünk fekvő csomagot és igen szavazattal dotálni azt, viszont ha ezen kérdéstömegünkre tisztességes válaszokat kapunk, akkor nyilvánvaló módon változhat ez a helyzet, de ezen tisztességes válaszokhoz talán mérhető tevékenységre lenne szükség és az, hogy ne egy parlamenti vita közepén-végén legyenek megszerezhetők ezek a válaszok, hanem bizony, amikor már leteszik az anyagot az Országgyűlés elé vagy a parlament illetékes bizottsága elé, akkor ez az egész legyen már ott követhető, átlátható, számszerűsíthető. És még egyszer meg szeretném említeni, az elvárás részünkről nemcsak az, hogy egy országleltár készüljön el, nemcsak az, hogy a MÁV, a BKK, a honvédség, a TIG gazdálkodásába tartozó vagyonelemekkel kapcsolatos eseményekről érdemi, konkrét információtömeget kaphassunk, hanem bizony az is, hogy az ÁSZ tevékenységét tudjuk úgy mérni, hogy annak nemzetgazdasági hozadéka kimutathatólegyen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője következik, az LMP vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az utóbbi időszakban több botrányos fejlemény miatt is reflektorfénybe kerültek az állam különböző ellenőrző szervezetei, a pénzügyi felügyelet elfogadhatatlan színvonalú munkájára például a brókerbotrányok irányították rá a figyelmet, az adóhivatal pedig éppen az ÁSZ ellenőrzése miatt került reflektorfénybe. A hazai ellenőrző rendszerek, például a pénzpiaci felügyelet, a fogyasztóvédelem, a munkaügyi hatóság vagy az adóellenőrzés, nem végzik elfogadhatóan a munkájukat, sürgős tartalmi átalakulásra lenne szükség, mert az európai uniós tagságunk, a globalizáció és a technológia szakadatlan fejlődése miatt is új kihívás elé került az állami ellenőrzés. Olyan szereplők jelentek meg a piacon, akik Nyugaton már kipróbált, de idehaza többnyire ismeretlen ügyeskedési módszereket alkalmaznak, igazi kihívás elé állítva az állami ellenőrzést. De úgy tűnik, hogy az Állami Számvevőszék előtt messze a legnagyobb kihívás a politikai ügyeskedés és a kormányzat által központilag szervezett klientúraépítési láz. Ha figyelembe vesszük azt, hogy Matolcsy György 340 milliárd forintot szórt ki az MNB-ből, miközben az ÁSZ vizsgálói a helyszínen voltak, és hogy az MNB 1,8 milliárd forintot csatornázott át a Századvég Alapítványnak, akkor rögtön érthetőbbé válik, hogy miről is beszélünk. Az ÁSZ működését addig nem lehet komolyan venni, amíg Vida Ildikó, a NAV elnöke önmagát vizsgálhatja; amíg az illetékes minisztérium mentegeti a roma önkormányzat pénzszórását; amíg a miniszterelnök veje sorra nyeri a gyanús pályázatokat. Vagy ott van a Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., amelyről a minap a sajtó szellőztette meg, hogy egy 2012-ben kétszemélyesként indult könyvvizsgáló kft. vizsgál úgy több tucat MNB-s céget, hogy a piacról emellett alig kap megbízást. [[15.50]] Nem a kifogásokat és a Habony-művek legújabb PR-manővereit várják a kormánytól az emberek, hanem az azonnali lépéseket: az offshore-ügyeskedés felszámolását, a politikusok és családtagjaik vagyonosodásának folyamatos vizsgálatát, a láncolatos áfacsalások felderítését, uniós pályázatoknál a valódi versenyt. Ezeket az LMP mind-mind javasolta, és ezeket a kormánypártok sorra leszavazták. Az LMP többek között azonnal leállítaná az olyan felesleges beruházásokat, mint a stadionépítések, hatalmas pénzek mennek veszendőbe a közmédiának csúfolt pártmédiánál és az élsporthoz folyó taotámogatások formájában. Az ÁSZ szintén képtelennek bizonyult a pártok kampánypénzeinek ellenőrzésére. A Transparency International tavaly júniusban kérte ugyan az ÁSZ-t, hogy a beszámolókat vessék össze a valósággal, de csak azt a választ kapták, hogy a Számvevőszék ellenőrzési hatásköre kötött, és csak a törvényben meghatározott keretek között vizsgálódhatnak. Az ÁSZ idén márciusban közzétett jelentése szerint végül arra a következtetésre jutott, hogy a parlamenti mandátumot szerzett pártok kampánytevékenységre fordított összes kiadásai nem haladták meg a törvényben rögzített értékhatárt. A civilek ezt az esetlen magyarázatot nem fogadták el, és a kampánytörvény bukásáról beszéltek. A korrupció ellen küzdő civil szervezetek a mai napig állítják, hogy a Fidesz a tavalyi választási kampányára nagyjából négyszer nagyobb összeget fordított, mint amennyit a hatályos jogszabályok lehetővé tennének. Amíg az Állami Számvevőszék nem nyeri vissza valódi függetlenségét, addig napestig sorolhatjuk ezeket a kormányzati indíttatású pénzszórási módszereket, érdemben semmi sem fog változni. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Minthogy független képviselő nem tartózkodik a teremben, most a nemzetiségieket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd ezt magyarra fordítja, amit figyelünk is. Parancsoljon!
Sehr geehrter Vorsitzende, sehr geehrtes Parlament, sehr geehrter Vizevorsitzende Herr Warwasovszky!Erlauben Sie mir, dass ich den Standpunkt des Ausschusses, der in Ungarn lebenden Nationalitäten über das Informationsmaterial des Staatlichen Rechnungshofs B/4745 das für das Parlament zusammengestellt wurde, darstelle.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Warvasovszky Alelnök Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a B/4745. számú, tájékoztató az Állami Számvevőszék 2014. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére tárgyú előterjesztésről. Az anyagot átolvasva az első határozott vélemény, ami az emberben kialakul, az az, hogy ha van ma Magyarországon intézmény, szervezet, amelyik a Magyarországon élő nemzetiségeket, a nemzetiségi önkormányzatokat úgymond jelentőségüknek, súlyuknak megfelelően kezeli, sőt erőteljes pozitív diszkriminációban részesíti, az mindenképpen az Állami Számvevőszék. Ugyanis a 2014. évben 233 számvevőszéki jelentés került kiadásra, amelyekből 105 darab, azaz 45 százaléka, közel fele a helyi nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzéséről készült, az ellenőrzött települési önkormányzatoknak pedig több mint a fele szintén a nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzéséhez kapcsolódik. Ha ehhez hozzáteszem, hogy a 2013. évben több mint 60 helyi nemzetiségi önkormányzat ellenőrzése zárult le, közben a 2014. évben párhuzamosan folytak és idén lezárásra kerülnek az országos nemzetiségi önkormányzatok 2010-2014. évekre, azaz öt évre vonatkozó átfogó ellenőrzései, akkor azt gondolom, mindenki számára nyilvánvaló, hogy a nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzése ma már az Állami Számvevőszék munkájának egy lényeges része. Szeretném most, mindjárt elöljáróban leszögezni, hogy ezt nem negatív megközelítéssel mondom, hanem épp ellenkezőleg: kifejezetten örülünk ennek az aktivitásnak. Örömmel vesszük az ÁSZ-ellenőrzéseket, mert meggyőződésünk, hogy egy valóban független, szakmailag felkészült apparátus által elvégzett vizsgálatok objektív és nem vitatható képet adnak a nemzetiségi önkormányzatok működéséről, ráadásul az esetenkénti hibák megállapítása mellett azok megszüntetésére ajánlásokat tesznek, az intézkedési tervekre visszacsatolnak, ami számunkra jelentős szakmai segítséget, támogatást jelent a törvényes működés biztosításához. Tisztában vagyunk ugyanakkor azzal is, hogy a nemzetiségi önkormányzatok túlnyomó többsége az elmúlt években olyan minimális pénzből, évi 150-200 ezer forintból gazdálkodhatott, amelynek akár teljes körű, minden bizonylatra kiterjedő, átfogó ellenőrzése is csak maximum két-három számvevő néhány napi munkáját igényli. Hálás feladat volt a nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzése, és össze sem hasonlítható a több tízmilliárddal gazdálkodó önkormányzatok vagy intézmények ellenőrzésével.Így egyértelműen megállapíthatjuk, hogy az Állami Számvevőszék és a nemzetiségi önkormányzatok egymásnak kölcsönösen jó és hasznos partnerei. Remélem, ez így fog maradni a jövőben is, bár nagy örömmel jelzem az alelnök úrnak, hogy a 2015. évi 2 milliárd forintos támogatásemelést követően az éppen ma délelőtt megszavazott 2016. évi központi költségvetési törvénnyel újabb 2 milliárd 63,4 millió forint többlettámogatást kapnak a magyarországi nemzetiségek, így a következő években, hál’ istennek, már egy kicsit több munkát fogunk adni az Állami Számvevőszéknek.Külön pozitívumként értékeljük azt is, hogy 2014 decemberében az Állami Számvevőszék egy összefoglaló, értékelő tanulmányt készített a 2013. évben és a 2014 első félévében lezárt 155 darab helyi nemzetiségi önkormányzati ellenőrzésről. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága még 2014 decemberében napirendre vette és megtárgyalta ezt az elemzést, a helyi nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzéséről szóló összefoglaló tanulmányt. Az Állami Számvevőszéknek a személyes felelősség felvetése alapján a 2014. évben a nyomozó hatóságok felé benyújtott 50 darab jelzéséből 50 százalék a felsőoktatási intézményeket érinti, 28 százalék az önkormányzatokat, 10 százalék a központi költségvetési szerveket, 8 százalék a többségi önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat, és örömteli számunkra, hogy a nemzetiségi önkormányzatok a mindössze 4 százalék „egyéb” kategóriában szerepelnek, holott a lezárt ellenőrzési jelentések közel 50 százaléka és a címzettek több mint 20 százaléka is helyi nemzetiségi önkormányzat. Mindez egyértelműen azt jelenti és bizonyítja, hogy tiszta, szabályszerű és megnyugtató a helyi nemzetiségi önkormányzatok működése és gazdálkodása. Ugyanakkor természetesen vannak a tájékoztató jelentésnek olyan részei, amelyek megítélésünk szerint nem kellően hangsúlyosak, vagy inkább úgy fogalmaznék, továbbgondolkodásra késztetnek bennünket. Az egyik ilyen lényeges pont a települési önkormányzatok és a települési nemzetiségi önkormányzatok együttműködése, kapcsolata, a települési nemzetiségi önkormányzatok kiszolgáltatottsága. A nemzetiségi törvény szerint természetesen a települési önkormányzat és a települési nemzetiségi önkormányzat egyenrangú fél, egymásnak nincsenek alá- és fölérendelve, de ez a gyakorlatban vajmi kevéssé működik, a nemzetiségi önkormányzatok működése sok esetben és nagymértékben kiszolgáltatott a települési önkormányzatok működésének. Az ÁSZ-jelentés is megállapítja, idézem: „A hatályos törvények előírják a helyi nemzetiségi önkormányzatok és a helyi önkormányzatok képviselő-testülete által jóváhagyott együttműködési megállapodás megkötését, biztosítják a helyi nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodásának, működésének szabályszerű feltételrendszerét. [[16.00]] z ellenőrzések további tapasztalata volt, hogy a helyi nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodásának szabályossága nagyban függ a velük együttműködési megállapodást kötő és a működési feltételeket biztosító helyi önkormányzatok gazdálkodási tevékenységét végző hivatal feladatellátásától, annak színvonalától. Azt is mondhatnánk, hogy az átlátható és szabályosan gazdálkodó helyi nemzetiségi önkormányzatok kulcsa a helyi önkormányzat jegyzőjének a kezében van.” A magyarországi nemzetiségek nevében külön köszönöm az ÁSZ vezetőinek és munkatársainak, hogy ezt ilyen világosan és egyértelműen leírták. Rendkívül tanulságosak ugyanis azok az adatok, miszerint az Állami Számvevőszék 2014-ben 2642 intézkedési kötelemmel járó megállapításon alapuló javaslatot tett, melyből 1206, vagyis 46 százaléka a nemzetiségi önkormányzatok ellenőrzéséhez kapcsolódott. Ez első hallásra egy elég magas szám a 105 ellenőrzött nemzetiségi önkormányzathoz képest, átlagosan 14 ellenőrzésenként. De ha megnézzük a belső bontását, a lezárt 155 ellenőrzésnél az összesen 1758 megállapításból 1311-nek, pontosan 75 százalékának címzettje a települési önkormányzat, tehát a jegyző, a főjegyző vagy a polgármester, és mindössze 447 megállapítás címzettje a vizsgált helyi nemzetiségi önkormányzat. Ráadásul a települési önkormányzatnak címzett megállapításokhoz a vizsgált nemzetiségi önkormányzatnak az ég egy adta világon semmi köze nincs. Azok a szabálytalanságok, hiányosságok, amelyek a települési nemzetiségi önkormányzatokkal kapcsolatban, de a települési önkormányzatok működésében merülnek fel, megítélésünk szerint nem a nemzetiségi önkormányzatok jelentéseihez kellene hogy tartozzanak. Konkrétan például, hogy a települési önkormányzat képviselő-testülete jóváhagyta-e a települési nemzetiségi önkormányzattal megkötött együttműködési megállapodást vagy sem; hogy az abban foglaltakat beépítette-e a települési önkormányzat a szervezeti és működési szabályzatába vagy sem; hogy a települési önkormányzat a pénzügyi ellenjegyzéssel, az érvényesítéssel, az ezekre kijelölt személyek helyettesítésével kapcsolatos kérdéseket megfelelően szabályozta-e a saját hatáskörében, ezek mind-mind olyan dolgok, amelyekhez a helyi nemzetiségi önkormányzatnak sem köze, sem beleszólása, sem ráhatása, sőt a legtöbb esetben még információja sincs. Továbbmegyek, nem is kell hogy legyen, mivel nem az ő feladata. Ugyanakkor aki csak azt nézi, hogy hány megállapítás született a helyi nemzetiségi önkormányzatok ÁSZ-vizsgálata kapcsán, és nem megy bele a részletekbe - márpedig a legtöbb ember nem megy bele a részletekbe, a mellékletekbe -, akkor az teljesen valótlan képet kap a helyi nemzetiségi önkormányzatok működésére vonatkozó ellenőrzések elsődleges számadataiból. Ezért átgondolásra javasoljuk ezt a kérdést, hiszen különösen az egyablakos ellenőrzési rendszerben, amikor az ÁSZ egyidejűleg párhuzamosan vizsgál egy-egy helyi önkormányzatot, a települési önkormányzatot és az úgymond hozzá tartozó helyi nemzetiségi önkormányzatokat, nincs semmi akadálya annak, hogy a helyi önkormányzatoknak a helyi nemzetiségi önkormányzatokkal kapcsolatos tevékenységére vonatkozó ÁSZ-megállapításai ne a helyi nemzetiségi önkormányzat ellenőrzési jelentésében, hanem a települési önkormányzatok záró ÁSZ-jelentésében szerepeljenek. Javaslom alelnök úrnak és az ÁSZ-nak ezen felvetés későbbiekre való átgondolását. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Úgyszintén javaslom továbbgondolni a települési nemzetiségi önkormányzatok kiszolgáltatottságát eredményező törvény által előírt monopólium esetleges megszüntetését és felszámolását, nevezetesen úgy gondolom, semmi akadálya nincs annak, hogy a települési önkormányzat részére a törvényben előírt pénzügyi gazdálkodási feladatoknak egy önköltségszámítással meghatározzuk az értékét, és lehetőséget adjunk a települési nemzetiségi önkormányzatnak, hogy a települési önkormányzattal végeztetem a pénzügyi gazdasági feladataimat, vagy pedig ezen az értéken kapott támogatásból bárki mással, aki erre alkalmas. Szeretném hangsúlyozni, lehet, hogy még egy kicsit újdonságnak tűnik ennek a felvetése, de visszautalnék arra, hogy hosszú ideig a települési nemzetiségi önkormányzatnak nem volt saját bankszámlája, csak a települési önkormányzat alszámlája; amikor már volt saját bankszámlája, csak annál a banknál lehetett, ahol a települési önkormányzatnak volt, ma már szabadon választhat bankot is. Innentől kezdve ab ovo minden olyan probléma, amely az önálló bankszámla hiányából volt, ma már fel sem merülhet. Tudom, hogy ez nem az ellenőrzés, hanem a szabályozás kérdése, de az ellenőrzés eredményei olyan megállapításokat hoztak, hogy nem lehet megkerülni ezeket a kérdéseket. Ugyanígy felvetem a feladatalapú támogatásoknak az egy évben történő elköltési kötelezettségét, ami azt gondolom, hogy egy felesleges, nem indokolható szigorú előírás a nemzetiségi önkormányzatokra. Végezetül összefoglalóan - amint az előbb is említettem - szeretném megköszönni az ÁSZ ellenőrzéseit és szakmai segítségét, és szeretném önöket tájékoztatni, hogy az Állami Számvevőszék B/4745. számú beszámolójával kapcsolatban a Gazdasági bizottság által 2015. június 2-án meghozott határozati javaslattal a Magyarországi nemzetiségek bizottsága egyetért, és elfogadásra javasolja az Országgyűlésnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örülök, hogy kibújt a szög a zsákból. Csak egy kis számszaki pontosítás, kedves Répássy államtitkár úr: ha 65 milliárdról 90 milliárdra nőtt a finanszírozás, az nem egyharmad, hanem 50 százalékos növekedés. Tudom, hogy ön jogász, de ha pontosak akarunk lenni… Ha hozzáteszem, ami viszont tényleg egyharmad, hogy a felsőoktatás finanszírozását kerek 180 milliárdról önök lecsökkentették 120 milliárdra, és még ezen belül is szakmai problémákat talál az Állami Számvevőszék, az talán nem véletlen. Önök tehát a finanszírozást azért jelentősen átformálták. Vagy szintén szól az Állami Számvevőszék az intézmények költségvetését követő gazdálkodásáról, hogy rendszeresen adósságállományok halmozódnak fel. Például a kórházak esetében évről évre az év végi adósságállomány 100 milliárd forint fölött van. Ez azt mutatja, hogy az egészségügy durván alulfinanszírozott. Ezt, mondjuk, mutatja az önök költségvetési politikája, 300 milliárd forintot vontak ki az egészségügy finanszírozásából, és ez meg is látszik rajta. De ugyanígy az önkormányzati finanszírozásnál is látszik, hogy a szociális szférából szintén olyan egyharmadnyi finanszírozást kivontak. Tehát jó az az egyharmad, amit államtitkár úr mond, csak mínuszban: egyharmaddal csökkent a felsőoktatás, és amiket még elmondtam. Amit zárolásként említettem, és feltettem a kérdést, hogy nem eredményezett-e alulfinanszírozást a bíróságoknál, arra megnyugtató választ kaptam: 50 százalékkal nőtt a finanszírozásuk. Köszönöm szépen.
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót két percben. [[16.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az ÁSZ tevékenységéről szóló tájékoztató szerint az ellenőrzöttek száma több mint 70 százalékkal nőtt tavaly. Ennek kapcsán merülnek fel azok a kérdések, amelyekre a korábbiakban már képviselőtársaim is utaltak. Adott kérdés az, hogy mi volt a tárgya a számvevőszéki vizsgálatoknak a központi költségvetési szervek körülbelül egyharmadánál, mi a többi helyszínen, hány ellenőri napot, lefordítva: mennyi pénzt használtak fel ezekre a vizsgálatokra, melyek voltak a főbb megállapítások. Nagyon remélem, hogy a tájékoztató hiányosságait mellőzve ezekre azért itt választ tudunk kapni. Az ellenőrök létszámáról megint csak összevont adatokat láthatunk a papiroson, nem tudjuk meg belőlük, hogy hányan vannak egyáltalán, azt, hogy mennyibe kerül egy számvevői nap, mennyibe kerül egy-egy jelentés, tehát csupa-csupa olyan dologra vagyunk kíváncsiak, amelyek mondjuk, angolszász területen könnyen hozzáférhetőek és összehasonlíthatók a korábbi időszakkal. Tehát mint említettem, azt is szívesen tudnánk, hogy mennyibe kerül egy-egy jelentés, és ahogy már említettem, hány feljelentésük jutott el a bírósági szakaszig, ezekből hány jogerős ítélet született, végeztek-e teljesítményvizsgálatokat, ha igen, akkor ezek milyen típusúak voltak, és végül a legfontosabb visszatérő kérdésünk, hogy mi a vizsgálatok számszerűsített hozadéka. Mindezek olyan kérdések, amelyek egy összehasonlíthatóságot lehetővé tévő rendszerben igenis hozzáférhetőek. Erősek a reményeink azt illetően, hogy ezek csak kimaradhattak, vagy adott esetben más szférában kezelték őket, mint kellett volna, tehát ezért nem kerültek a tájékoztató anyagba, és bízunk abban, hogy a vita végéig bizony ezekre a nagyon fontos, sürgető kérdésekre válaszokat kaphatunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most visszatérünk a normál felszólalásokhoz. Elsőként megadom a szót Teleki László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alelnök Úr! Ritter Imre szószóló úr majdnem mindenre rávilágított. Én egy dolgot szeretnék még egy kicsit fókuszba helyezni, ez pedig az, amit az alelnök is mondott, hogy a pénzek ellenőrzése kapcsán a hatékonyságát is megpróbálják megfigyelni azoknak az állami forrásoknak, amelyeket biztosítanak. Én azt gondolom, én nagyon sok esetben láthatom azt, és látom azt, hogy ezek a hatékonyságok nem kellőképpen vannak ellenőrizve, mert például hogyha a nemzetiségeknek a feladatalapú támogatását megnézzük, akkor azt látom, hogy sem arról az oldalról sincsen kellőképpen megvilágítva, hogy hogyan kellene ezt a pénzt kiosztani, sem az elköltés oldaláról, mert - mondok néhány példát - a legfőbb példám az, hogy maga a feladatalapú támogatások odaítélése pontrendszer alapján történik, de ez olyan pontrendszer, amit igazán nem lehet betartatni, azért nem lehet betartatni, mert mindenki önbevallás alapján próbálja ezt megtenni, és ezután pedig egy szubjektív ügykezelés kapcsán mondják meg, hogy hány pontot kapott az az illető nemzetiségi önkormányzat, adott nemzetiségi önkormányzat, amelyről szó van, és azt pedig, ahogy említésre is került, egy éven belül el kell költeni. Tehát a hatékonysága és az odaítélése, én azt gondolom, az ÁSZ-nak mindenképpen egy fontos jelzése lehet, hogy hogyan kellene ezt jobban és hatékonyabban eszközölni, mert én ma azt látom, hogy egyik oldalról sincsen ez kellőképpen hatékonyan megvilágítva. Ez tehát a pénz elköltésének egy fontos eszköze. Említésre került az is, hogy az Országos Roma Önkormányzatnál az elmúlt időszakban történtek valószínűsíthetően olyan pénzügyi visszaélések, amelyeket, azt gondolom, önöknek már mindenképpen kellett volna valamilyen szinten látniuk. A kérdésem az, hogy történt-e ott már valamilyen olyan kép, olyan vízió, amely megalapozhatta azt, amivel most már, úgy néz ki, szembe kell néznie az Országos Roma Önkormányzatnak, mert fontos, hogy ezekben a kérdésekben tisztán és világosan lásson mindenki, mert nap mint nap, amikor ebben felszólalnak politikusok és akár szakemberek is, akkor senki más nem jár ebben olyan rosszul, mint a magyarországi cigányság, a romatársadalom, mert egyre jobban azt mondják, hogy nem is kell nekik pénz, mert rosszra költik ezt a pénzt, holott szó sincs róla, vannak olyanok, akik visszaélnek azzal a lehetőséggel, amit kapnak. Ezért azt gondolom, hogy az ellenőrzésnek nagyon fontos szerepe van, és én mindenképpen üdvözlöm azt az ÁSZ részéről, hogy ennyire nagy számban ellenőrizte a nemzetiségi önkormányzatokat. Ez nem azt jelenti, hogy ott történnek - mert olyan források vannak ott, amelyek elég kis források - olyan dolgok csak, amelyek visszaélésre adnak okot, de mindenképpen fontos, hogy itt még jobban átláthatóbb legyen, mint bárhol máshol a pénzek, a közpénzek elköltése. Ezért tehát én fontosnak tartom. A másik oldalról pedig azt gondolom, hogy amikor a nemzetiségi önkormányzatok pénzköltéséről van szó, akkor nem szabad azt elfelejteni, hogy a nemzetiségi önkormányzatok pénzköltését a mindenkori önkormányzat, illetve jegyző felügyeli, tehát én azt gondolom, hogy ilyen esetben, amikor a felügyeleti jogkör oda van ruházva, rá van ruházva a jegyzőre, akkor nagyon fontos azt kiemelni, hogy a legtöbb esetben a jegyzőn keresztül kellene elérni azt, hogy a nemzetiségi önkormányzat pénzköltése célszerű és hatékony legyen. Ebből az okból kifolyólag én azt gondolom, hogy az ÁSZ-nak is sokkal jobban oda kellene figyelnie, hogy az együttműködések sokkal karakteresebben meglegyenek, és azok az együttműködések, amelyek egyébként jogilag is vannak szabályozva, azok tartalommal is meg legyenek töltve, mert jelen pillanatban nagyon sok helyen, nagyon sok önkormányzatnál, nemzetiségi önkormányzatnál és települési önkormányzatnál nincsenek meg azok a hatékony együttműködési pontok, amelyekkel kellőképpen és kellő hangsúllyal tudnának együtt, egymás mellett dolgozni. Ennek okán nagyon sokszor felvetődik egyébként bennem a kérdés, hogy az a forrás, ami megjelenik a nemzetiségi önkormányzatoknál, és nagyon sok esetben azt mondjuk, hogy 209 ezer forint volt még az elmúlt évben, most mintegy 270 ezer forintra növekedett ez az összeg, ez még mindig kevés ahhoz, hogy igazán nagyon sok mindent lehessen ebből csinálni. Ez éves költségvetése egy nemzetiségi önkormányzatnak, szeretném hozzátenni, ennyi volt, plusz a feladatalapú hozzátartozik. Én azt gondolom, ebből adódóan nagyon fontosnak tartanám, hogyha a pénzköltési hatékonyságát is figyelik, akkor meg kell nézni, meg kell figyelni és az ÁSZ-nak akár jelentést is kell készítenie - és a beszámolóból ez nem jön ki teljes mértékben -, hogy azok a források hogy tudnak hasznosulni egy nemzetiségi önkormányzatnál, ahol 209 ezer forintos éves támogatást kapnak működésre. Én azt gondolom, hogy hatékonyságról nem lehet beszélni, viszont sokkal jobban lehet arról beszélni - és ez már a politika része -, hogy nagyon sokszor szembeállítják az önkormányzatot a települési önkormányzattal, pontosan ezért, mert nagyon sokszor azt mondják, hogy van nemzetiségi önkormányzatotok, menjetek hozzá, és különböző ügyes-bajos dolgokat ők majd el tudnak intézni, habár törvényi szabályozás sincsen, pénzügyi forrásuk sincsen rá, ebből adódóan nem tudják hatékonyan elkölteni azt a pénzt, mert olyan kevés pénzről van szó. Ezért tehát én azt javaslom, hogy az önkormányzatok és a nemzetiségi önkormányzatok közti kapcsolat erősítésére mindenképpen oda kellene figyelni, és a hatékonyságát növelni kellene, mert egyébként ez most, jelen pillanatban nem tud jól működni, és nemcsak a forrás összege miatt, amely nagyon kicsi, hanem azért sem, mert egyre laposabbá válik az együttműködés a települési és a nemzetiségi önkormányzatok között. Ezért tehát én azt gondolom, hogy ha hasznosulásról van szó, akkor fontos kijelentenünk azt, hogy ebben a kérdésben előbbre kell hogy jussunk. A nemzetiségi önkormányzatoknál, szintén az országos önkormányzatoknál elsősorban, azt gondolom, nagyon fontosnak tartanám, hogy érje el a forrás azokat is, akik a nemzetiségi önkormányzatnak a kedvezményezettjei, azaz a lakosságot, még akkor is, hogyha ezt egyébként működési pénzre kapják, mert nagyon sokszor a kultúrával, a nyelvi megőrzéssel nem látjuk ezt beteljesültnek. Ezért tehát én azt gondolom, hogy az országos önkormányzatnak kiemelt szerepe van egyszer a társadalom irányába, hogy jobban teljesüljenek azok a források, amelyet megkaptak, és itt is csak azt tudnám mondani, hogy a hatékonyságra kellene jobban odafigyelni, a másik oldala pedig, hogy annak a nemzetiségi országos önkormányzatnak, amelynek vannak nemzetiségi önkormányzatai településeken, azoknak, azt gondolom, mindenképpen szakmai segítséget kellene nyújtani abból a forrásból, amelyet kap, és folyamatosan arra hivatkoznak például a roma nemzetiségi önkormányzatnál, hogy nincs nekik sem annyi forrásuk, hogy a településen működő nemzetiségi önkormányzatnak kellőképpen segítséget tudjanak nyújtani. Ebből adódóan, én azt gondolom, szintén mindenképpen fontos szerepköre van az ÁSZ-nak, hogy kíván-e ebben olyan állásfoglalásokat tenni, hogy azokból a működési forrásokból, amelyeket ő maga kap, igaz, hogy a saját működésére, mennyit tud ráfordítani arra, hogy hatékonyabbak legyenek a településeken működő nemzetiségi önkormányzatok. És akkor még nem beszéltünk a megyei szintekről, amit az elmúlt időszakban létrehoztak, aminek semmilyen szerepe nincsen egyébként, annak a megyei területi nemzetiségi önkormányzati rendszernek, mert igazán nem is igen beszélünk róla, azért nem, mert nem látjuk a működési lehetőségét, a működési lehetősége teljes mértékben be van korlátozva. [[16.20]] Tehát ebből adódóan itt is meg kell vizsgálni, még jobban egyébként, mint a települési önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzatok közti viszonyban, hogy mi a helyzet, mert valószínű, hogy működésképtelenek ezek a megyei nemzetiségi önkormányzatok, mert a megyei közgyűlések sem tudják támogatni, országos szinten pedig a normatíva olyan kevés, hogy abból semmiképpen nem tudnak olyan szintű segítséget nyújtani vagy bármilyen más egyéb juttatást biztosítani, amely szolgálná a nemzetiségek ügyeit, elsősorban itt a nyelvi képzésre vagy éppen a kulturális másság bemutatásáról szóló szerepére gondolok az önkormányzatoknak. Tehát ebből adódóan én azt gondolom, hogy nagyon fontos az a tevékenység, amit önök végeznek és mindenképpen fontos a nemzetiségiek részéről is, és én azt is mondom, még egyszer ki szeretném emelni, fontosnak tartom, hogy ilyen nagy számban ellenőrizték a nemzetiségi önkormányzatokat. Tudom nagyon jól, hogy a civil szervezeteknél is hasonló mértékben jelen vannak, amit szintén fontosnak tartok, mert az a másik legfontosabb érvrendszerem emellett, hogy nemcsak a pénzeknek az elköltését, mint ahogyan ön is mondta, elnök úr, hanem a hasznosulását is kell vizsgálni és arra is kell olyan orvosságokat felírni, amelyekkel azt a betegséget lehet gyógyítani, hogy még hatékonyabban tudjon egy-egy önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat együttműködni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Józsa István tapsol.]]
Most kétperces időkeretben Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az imént már jeleztük az ellenőrök létszámával kapcsolatos kérdéseinket, amelyek az összevont adatokból nem következnek egyenesen. Azt is meg kell jegyeznünk, hogy az ÁSZ tavaly 966 szervezethez jutott el, szemben a 2013. évi 569 ellenőrzöttel, ami önmagában egy örvendetes tény, tehát minden elismerésünk azt illetően, hogy több helyre sikerült eljutni. Ebből az aggregátumból azonban nem állapítható meg, hogy a jelenléte mennyire áll a fő ellenőrzési célok szolgálatában. Tehát például ilyet olvashatunk, hogy az ellenőrzöttek több mint 60 százaléka központi költségvetési szerv, illetve helyi önkormányzat, a legtöbb központi költségvetési szervet a zárszámadási ellenőrzés érintette, szám szerint 226-ot. Nem tudjuk megfejteni, mi az, hogy érintés. Nyilvánvaló módon a szakmai terminológia nem ismer olyan fogalmat, hogy egy vizsgálat érint valamit. Itt fontos következtetéseket lehetne levonni abból, ha tudnánk, hogy hány könyvvizsgálati jellegű, úgynevezett pénzügyi szabályszerűségi ellenőrzésre került sor, mire terjedtek ki ezek a vizsgálatok pontosan, tehát itt az, hogy érinti ezt a területet, ez hogy értelmezendő. Itt is visszaköszön az, hogy ez a tájékoztató inkább kicsit propagandisztikus pamfletanyag, ahelyett, hogy konkrétumokkal teletűzdelt, teljesítményméréssel és mutatószámokkal teletűzdelt valami lenne, de nyilvánvaló módon ebben a vitaszakaszban még könnyen lehet tisztázni ezeket a felmerülő kérdéseket. Azért is fontos tudnunk, hogy hány könyvvizsgálati jellegű, tehát pénzügyi szabályszerűségi ellenőrzésre került sor, mert az ÁSZ első számú feladata ez lenne, hogy elvileg itt egy évenkénti esedékességről van szó. Tehát nagyon fontos azt tudnunk, hogy e tekintetben mind a követelményeknek, mind az objektív, mind a szubjektív követelményeknek mennyiben tudott megfelelni a szervezet, amellett, hogy el kell ismerni, önmagában teljesen jó irány, hogy az ellenőrzés egy sokkal szélesebb körre terjedt ki, mint korábban. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Mirkóczki Ádám elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Kérdezem Józsa István képviselő urat, hogy a normál vagy a kétpercest kívánja fenntartani. [[Dr. Józsa István: Mindkettőt, de most a kétpercest.]] Akkor két percben megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. A kétperces természetesen a vitázó lehetősége. Itt szeretnék arra felhívást tenni az Állami Számvevőszék felé, hogy ismételné-e már meg a Magyar Nemzeti Bank gazdálkodásának az ellenőrzését, mert az az ominózus kijelentés, amiért valami jogi segítő osztály perbe fogott engem Futó Barnabás által tévesen, az erre vonatkozott, hogy a Magyar Nemzeti Bank vizsgálatáról történő jelentésüket eléggé célirányosan Simor András ellen állították be, még mielőtt Matolcsy György odakerült. Aztán, amikor Matolcsy - mint jó rablóvezér - beült a Nemzeti Bank élére, rögtön megnézte, hogy mi van a Kincstárban. Talált ott 400-500 milliárd forint többletet, ami persze a magyar nemzeti vagyon része, merthogy a megszenvedett árfolyamveszteség eredményeként került oda ez a plusz. Ahogy elhangzott képviselőtársamtól, 340 milliárd forintot el is költött, 200 milliárd forintot olyan alapítványokba, amihez az életben nem lehet hozzányúlni, az alapítványi törvény úgy szól, hogy az alapítónak attól kezdve semmi köze az alapítványba bejuttatott alaptőkéhez, attól kezdve egy kuratórium dönt róla, amit meg úgy állítottak össze, hogy szintén nem lehet hozzányúlni. Vagy a másik, amit megvizsgálhatnának, hogy mielőtt Matolcsy György odament, olyan 400 millió forint körül volt az éves bérköltsége a Nemzeti Banknak, most veri az 1 milliárdot. Pontosan tudom, hogy volt létszámbővülés is, tehát a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének a feladatát, ha nem is jól, de átvette a Magyar Nemzeti Bank, tehát a pénzügyi felügyelet, Bankfelügyelet szintén, a Tőkepiaci Felügyelet is ott működik, de azért nem biztos, hogy ez 2,5-szeres növekményt kellene hogy jelentsen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem, ellenőrizzék le rendesen a Nemzeti Bank gazdálkodását! Köszönöm, elnök úr.
Most megadom a szót normál időkeretben Witzmann Mihály képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magam részéről úgy gondolom, hogy a személyeskedés a mai vitát semmiképpen nem viszi előrébb és nem teszi konstruktívabbá sem, de mivel név szerint is megszólíttattam, röviden szeretnék reagálni. Józsa István képviselőtársam felszólalása kapcsán elhangzott, hogy a képviselő úr mennyire jól figyeli az órát, utalva itt arra, hogy mennyire jól figyel a felszólalása időtartamának a betartására, de talán szerencsésebb lett volna, képviselő úr, hogyha legalább ennyire figyelt volna arra, amit mond. Ugyanis a képviselő úr felszólalása kapcsán nekem egy régi magyar mondás jutott eszembe, a bort iszik és vizet prédikál című gondolat, ugyanis amikor képviselő úr a közpénzek tiszta és átlátható, nem utolsósorban etikus felhasználásáról beszélt, akkor tette mindezt úgy, hogy a képviselő úr volt az, akinek a cége annak idején, ha jól emlékszem, 42 százalékos tulajdoni hányaddal a birtokában, hogy, hogy nem, a pontosan a szocialista kormányzás idejében mintegy 6,6 milliárd forint értékű megrendelést nyert el az amúgy egyébként állami tulajdonban lévő Paksi Atomerőműtől. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek után a közpénzek tiszta és etikus felhasználásáról beszélni, nem tűnik túl hitelesnek nekem. Ennyit szerettem volna csak hozzáfűzni. Köszönöm szépen.
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Jelzésre:]] Józsa István képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Maga még nagyon kis gyerek volt akkor, amikor én már nukleáris szakértő voltam, úgyhogy szégyellje magát az ilyen hozzászólásért. Ezt szakmai alapon, mondjuk, a nukleáris felügyeleten megvitathatnánk. Amit mond, az egy torzított része a valóságnak, ha gondolja, kérdezze meg Lázár János miniszterelnök-helyettes urat, ő már tisztában van ezzel a kérdéssel. És hogyha annyira bort akar inni, akkor majd a közgépes hangfelvételt, amin az ön hangja szerepel, lejátsszuk itt a parlamentben, majd akkor legyen ekkora mellénye, tudja?! Az a sajtóban megjelent, úgyhogy én azt mondanám, hogy ki iszik bort és ki mit prédikál, figyeljen azokra a szakmai észrevételekre, amit tettem, és higgye el, hogy az atomerőmű beruházásai területén is az én szaktudásom százmillió forintokat takarított meg az erőműnek, mert tudja, a műszaki hozzáadott érték költséget csökkent, és a rosszul megtervezett beruházás pedig költséget növel, úgyhogy erre a tiszteletre szeretném kérni. Én az ön tudását tisztelem, tegye meg ön is, hogy előbb megbeszéli ezt a hozzáértőkkel és utána mond ilyeneket. Elismeréssel szeretnék szólni Domokos László elnök úrnak a parlamentben tett egyik beszédéről és arról is, amit az államadósság-képlet problémáiról kifejtett. Domokos elnök úr azon a véleményen volt, hogy a magyar államadósság-szabályok gyakorlatilag hibásak és betarthatatlanok, a kitűzött célra, a lehető legtöbb gazdasági helyzetben való alkalmazhatóságra nem helyes ez a képlet. Az egyik legfontosabb kritikaként azt vetette fel az Állami Számvevőszék, hogy a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvényben olyan hiányosságok mutatkoznak, amelyek fogalmi szinten is kétségessé teszik az összehasonlításokat. [[16.30]] A Számvevőszék szerint felmerül az adósságszabályok alkotmányosságának kérdése is. Javaslom, hogy ha ez a kérdés felmerül, akkor forduljanak az Alkotmánybírósághoz, és próbálják meg tisztázni ezeket a kérdéseket.Szintén Domokos László elnök úr mondta a parlamentben, hogy a költségvetési szervek is jelentős adósságot halmoztak fel. Ez már csak azért is fontos kérdés, mert a költségvetés tervezésekor nem lehet hiánnyal tervezni a költségvetést, illetve nem lehet a költségvetési kiadási előirányzatot meghaladóan kötelezettséget vállalni. Ilyenkor a költségvetési végrehajtása során hogyan lenne lehetséges az, amit tapasztal az Állami Számvevőszék, hogy újra és újra tetemes adósságot halmoznak fel az egyes intézményeknél? Azt kell gondoljuk, hogy az Állami Számvevőszék ezen megállapítása helyes, ezeknél az intézményeknél vagy a tervezés, vagy a finanszírozás nem állja meg a helyét.Szintén a Számvevőszék elnökének véleménye szerint hiányoznak a megfelelő garanciák a törvényi előírások végrehajtására. Erre alelnök úr is utalt expozéjában, hogy erre vonatkozóan van az ÁSZ-nak elképzelése, hogyan lépjenek előre. Tehát ha nincsenek garanciák a törvényi előírások végrehajtatására, akkor ezen jogszabályok közül az államháztartási törvény különösen fontos szerepet tölt be, mivel a magyar költségvetés egyensúlyának biztosítása itt kell hogy garantálva legyen. De sajnálatos módon ez kellő szigorral nem tartatódik be.A 2016. évi költségvetést megalapozó törvények az ellenőrzési hatáskörök egy részét tartalmazó alpontokat hatályon kívül helyezik, ami tovább gyengítené az irányító szervek ellenőrzési tevékenységének hatékonyságát, legyen az önkormányzat vagy legyen az minisztérium számonkérhetősége, ahelyett, hogy szigorúbb és részletesebb rendelkezéseket iktathatna be az államháztartásba, és ezzel a költségvetési tervek tervszerű és rendszeres ellenőrzésének kötelezettségét írná elő a törvény az irányító szervek számára, ha további egyensúlyromláshoz vezet az egyes költségvetési szerveknél, intézményeknél és ezen keresztül végső soron az államháztartás egészénél az ellenőrzési lehetőségek gyengítése. Ebben egyet kell hogy értsünk a Számvevőszék elnökével.Az ÁSZ az ellenőrzései során rendszeresen tapasztalt az elnök úr beszámolója szerint exlex állapotot, hogy a költségvetési szervek, intézmények szervezeti és működési szabályzatai a legritkább esetben követték a hatályos jogszabályi előírásokat, gyakran az irányító szerv mulasztása miatt, máskor az intézményvezetők mulasztása miatt. Tehát ezt a lehetetlen állapotot felszámolandó, egy betartandó határidőt kellene szabni az irányító szerv számára a szervezeti és működési szabályzatok ellenőrzésére az állami tulajdonú cégeknél, intézményeknél, és ezek jóváhagyására, elfogadására, különösen, ha tudjuk, hogy a szervezeti és működési szabályzat tulajdonképpen a felelősségi viszonyokat szabályozza a szervezeten belül. Tehát javaslom, hogy ezt a célkitűzést az Állami Számvevőszék tartsa napirenden, tegyen erre vonatkozóan konkrét javaslatokat, és hozza a Ház elé.Az is jogos javaslat, hogy a költségvetési szerv vezetője személyes felelősséggel tartozzon, vezetői megbízatása akár törvény erejénél fogva szűnjön meg abban az esetben, ha a költségvetési szerv költségvetési beszámolóját azért nem fogadná el az irányító szerv, mert az nem tartotta be a veszteség nélküli gazdálkodásra vonatkozó előírást, tehát nem felel meg a törvényi előírásoknak. Mindezeket figyelembe véve úgy gondolom, hogy az Állami Számvevőszék működése több ponton tartalmaz előremutató jeleket is. Ugyanakkor, ha egy metodikai korszerűsítésben vannak, akkor tegyenek javaslatot a már említett szervezeti és működési szabályzatokra, ezekre a garanciális elemekre, és tegyék meg azokat a javaslataikat, amelyek alapján a törvényhozás legfelső szerve, a Magyar Országgyűlés meg tudja hozni azokat a törvényeket, amelyeknek megfelelően az önök észrevételei behajthatóak, kikényszeríthetőek lesznek, és ezzel a költségvetés hasznosulása, hatékonysága javul. Köszönöm, elnök úr.
Most megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Némi hatáskörtúllépést érzek Józsa István képviselőtársam felszólalásában akkor, amikor megpróbált feladatot szabni az imént alelnök úrnak és az Állami Számvevőszéknek, hogy milyen vizsgálatokat kellene nekik elvégezni és mit nem. Nem tudom, hogy egy országgyűlési képviselőnek erre van-e módja és lehetősége.Aztán nagyon nagy derűvel és jókedvvel fogadtam egyébként a vezetéknevem részletes és tartalmas elemzését. Azt gondolom, tisztelt képviselő úr, ez sem tartozik szorosan a tárgyhoz, de örülök, hogy önt ez jókedvre deríti. Én csatlakozom ehhez a jókedvéhez. Az életkorra vonatkozó megállapításával kapcsolatban egy dologban egyetértünk, képviselő úr. Jóval fiatalabb vagyok, mint ön. De ennyi és nem több. Ez egy helyzet, ez egy állapot. Nem gondolom, hogy ez följogosítaná önt arra, hogy ilyen személyeskedő jellegű hangvételbe menjen be egy, egyébként az Állami Számvevőszék működéséről szóló beszámoló taglalása kapcsán.És ha azt gondolja, hogy most nagyot ütött rajtam ezzel a hangfelvétellel, akkor szeretném tudatosítani önben, hogy a hangfelvétel megjelenése után a második napon, ahogy a birtokomba került ez a hangfelvétel, aminél egyébként alapos a gyanú, hogy manipulált, megtettem becsületsértésért és rágalmazásért a feljelentést az illetékes szerveknél. Ez az eljárás azóta is folyamatban van. Tudja, mi a probléma ezzel, képviselő úr? Hogy ebbe a hangfelvételbe akár az én választási eredményem vagy választásokon történő szereplésem kerülhetett volna. Holott nemsokára majd, reményeim szerint rövidesen, meg fog jelenni egy körülbelül kétsoros elnézéskérés az ezt megjelentető sajtóorgánum részéről, és ezzel el lesz intézve a dolog.Sajnos, ezt önök nagyon jól fölismerték, és politikai célokra megpróbálták felhasználni, de az a probléma, kedves képviselő úr, hogy jelen pillanatban - ha gondolja, beszállhat egyébként a rágalmazók és a becsületsértők oldalán ebbe a játékba, én szívesen látom önt -, minden tekintetben át lettem világítva ebben a vizsgálatban. És semmiféle megalapozott gyanú nem merül föl a hangfelvétellel, illetőleg az én kijelentéseimmel vagy szerepvállalásommal kapcsolatban. Ezt ön a paksi beszállítás kapcsán, akármekkora nukleáris tudománya is van, nagyon sántán tudja velem szemben megmagyarázni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a személyeskedést azért fogják vissza, és a tárgyra térjünk. Most megadom a szót két percben Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, hogy a parlamenti működés és a parlamenti vita alapvető műfaja, hogy képviselői javaslatok, észrevételek egy beszámolóval kapcsolatban elhangzanak. Az, hogy melyik oldali képviselő egy beszámolónak melyik részét emeli ki, az ÁSZ elnökének mely hozzászólásának mely mondatait emeli ki, természetesen a paritástól, a holléttől függ. Ellenzéki képviselőként természetesen azokat a kritikai észrevételeket emelem ki, amelyek véleményem szerint olyan irányt jelölnek az Állami Számvevőszék és a jogalkotás munkájának fejlesztésére, ami a jelentésben is vagy abban az összesen 233 nyilvánosságra hozott jelentésben meg az összefoglalóban problémaként felmerül. Úgy gondolom, pont fordítva van a dolog, tehát nem csodálkozni kell azon, hogy egy képviselő feladatot próbál megfogalmazni az Országgyűlés egy szervének, az Állami Számvevőszéknek, hanem éppen hogy üdvözölni kell, hogy valaki abban gondolkodik, hogy hogyan lehet hatékonyabban végezni ezt a munkát. [[16.40]] Nagyon remélem, hogy azok a javaslatok, amelyeket maga az Állami Számvevőszék is megfogalmazott, ezeket én továbbfejlesztettem, hogy az Állami Számvevőszék elnöke kritikusan jegyzett meg a költségvetést megalapozó törvények vitájában, és úgy érzékelte, hogy az ő ellenőrzési jogosítványai csökkennek, ami igazából káros lenne az ellenőrzési munkára, ezeket én a támogatásomról biztosítottam. Lehet, hogy ez az ÁSZ elnökének nem lesz jó, de nekem ez a véleményem. Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. Nem látok jelentkezőt. Így az együttes általános vitát lezárom. Most a beszámoló, illetve a határozati javaslat előterjesztőinek zárszavaira kerülhet sor. Megkérdezem Warvasovszky Tihamér urat, kíván-e válaszolni. Igen, kíván válaszolni a vitában elhangzottakra. Öné a szó.
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Először is szeretném megköszönni az Állami Számvevőszék valamennyi dolgozója nevében az értékes hozzászólásokat, véleményeket, idézéseket, megállapításokat, amelyek az ÁSZ munkáját, tapasztalatait elemezték. [[Kézi mikrofont állítanak elé.]] Külön szeretném megköszönni a nemzetiségi szószóló úrnak is a nemzetiségi bizottság álláspontját és véleményét. Annyit szeretnék mondani önöknek, hogy természetesen ezen észrevételeket, felvetéseket hasznosítani fogjuk. Egy-két dologra hadd reagáljak a teljesség igénye nélkül. Először is szeretném elmondani, hogy az állami vagyon feletti tulajdonosijog-gyakorlást a törvény szerint évente ellenőrzi az Állami Számvevőszék, és 2014 decemberében ezzel kapcsolatban is megjelentettük a jelentésünket, ahol egyértelműen fogalmaztunk, és foglalkoztunk az országleltár kérdésével is. Természetesen az idei évben is ellenőrizni fogjuk az állami vagyon feletti tulajdonosijog-gyakorlást, a 2014. évet, és ismét értékelni fogjuk az országleltár jelenlegi helyzetét, hogy mennyire haladtak előre a kormányhatározat szerinti munkálatok. Az utóellenőrzésekkel kapcsolatban, általánosságban. Ahogy a tájékoztatóban is szerepel, és én is elmondtam a bevezetőmben, nagyon fontosnak tartjuk az utóellenőrzéseket. A 62 város ellenőrzését annak idején reprezentatív mintavétellel választottuk ki. Ez azt jelenti, hogy az egész önkormányzati városi szektorról, alrendszerről kaptunk egy megfelelő képet. Ezért tartottuk fontosnak az utóellenőrzést. Az utóellenőrzés alapján megállapítottuk, hogy a javasolt intézkedésekre, illetve az ellenőrzöttek által beküldött intézkedési tervekben megfogalmazottakra szinte 100 százalékosan intézkedtek az ellenőrzöttek. Ez köszönhető annak is, hogy az új számvevőszéki törvény megszüntette a következmények nélküli ellenőrzés lehetőségét. Az Állami Számvevőszék, ahogy mondtam, folyamatosan arra törekszik, hogy az Országgyűlésnek az évenkénti beszámolójában ne csak a törvényi kötelezettségeiről számoljon be, hanem ellenőrzési tapasztalataival támogassa az Országgyűlés és minden képviselő munkáját. Igazodtunk a felhasználói igényekhez, az elmúlt évek képviselői észrevételeihez, és ezért az idei évben először ajánlásokat is megfogalmaztunk az Országgyűlésnek a képviselők számára, amely ajánlásokat nyilván mérlegelik a képviselő hölgyek és urak, a parlament, a kormány, és ez alapján születhetnek meg olyan jogszabályi módosítások, amelyek tovább erősítik a közpénzfelhasználás átláthatóságát, ellenőrizhetőségét és a számonkérés lehetőségeit, nem utolsósorban a szabályozottságot. Több képviselő felvetette, hogy hol vannak ebből a tájékoztatóból az ellenőrzés céljai és megállapításai. Szeretném elmondani önöknek, hogy nyilván ez a tájékoztató nem arról szól, hogy részletesen elmondjuk, hogy melyik ellenőrzésnél mit állapítottunk meg, hiszen 233 jelentést hoztunk nyilvánosságra. De ha figyelmesen olvassák a tájékoztatónkat, az 1. számú mellékletben egyértelműen fel vannak sorolva a már nyilvánosságra hozott jelentéseink, fel van írva, hogy milyen elérési úton tudják önök megnézni ezeket. És ha elolvasnak egy jelentést, a bevezetőjében természetesen szerepel az, hogy miért is ellenőriztük, mi az ellenőrzés célja, milyen ellenőrzési módszertannal ellenőriztük, milyen főbb megállapításokat tettünk és ez alapján milyen fő javaslatokat tettünk az ellenőrzötteknek. Annyit szeretnék még elmondani önöknek, hogy az Állami Számvevőszék folyamatosan figyelemmel kíséri az Országgyűlés munkáját, és természetesen igyekszünk ehhez igazítani az Állami Számvevőszék tevékenységét is. A mai vitával kapcsolatban is az elhangzott felszólalásokra, kérdésekre, felvetésekre, kritikákra az évek óta bevált módon mindenkinek személy szerint fogunk válaszolni. Az Állami Számvevőszék részéről egyébként minden észrevételt - így lesz ez a képviselő hölgyek, urak által ma tett észrevételekkel is - a kockázatkezelési rendszerünkbe beépítünk és az ellenőrzések tervezésénél hasznosítani fogjuk. Én kérem önöket, hogy a jövőben is támogassák és támaszkodjanak az Országgyűlés legfőbb pénzügyi, gazdasági ellenőrző szervére. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most megkérdezem Galambos Dénes urat, a Gazdasági bizottság előadóját, hogy kíván-e hozzászólni. Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Gazdasági bizottság részéről a határozati javaslatot érintő hozzászólás az, amire reagálni szeretnék. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam, a Gazdasági bizottság alelnöke, sajnálom, hogy nincs itt, hogy hallja, amit reagálok az ő felvetésére, ettől függetlenül nyilvánvalóan a jegyzőkönyvből megismerheti, mint ahogy én is arra szeretnék hivatkozni, ami a jegyzőkönyvben foglaltatik. Ez pedig a Gazdasági bizottság 2015. június 2-i ülése, amelyen az Állami Számvevőszék elnöke, Domokos László szóbeli kiegészítést fűzött az előttünk fekvő tájékoztatóhoz és beszámolóhoz, a 2014. évi beszámolóhoz, amely kapcsán alelnök úr, tehát Z. Kárpát Dániel, a Gazdasági bizottság alelnöke, képviselő úr, jómagam és Tóth Csaba MSZP-képviselő, szintén a bizottság alelnöke szólt hozzá. Ebben a jegyzőkönyvben, amire hivatkozott Z. Kárpát Dániel képviselő úr, abszolút semmi utalás nincs arra, amiket most elmondott, ezért én szeretném a határozati javaslattal kapcsolatban visszautasítani azokat a kijelentéseket még távollétében is, amelyeket tett. Az más kérdés, hogy az anyagot, ami az Állami Számvevőszék tájékoztatója, pamfletnek, kétszer megismételte, pamfletnek, propagandisztikus anyagnak minősítette. Ezzel sem tudunk egyetérteni, hiszen elmondtam jómagam is a bizottság előadójaként, illetve Witzmann Mihály hozzászólóként azokat az alapvetéseket, amelyeket a tájékoztató kapcsán szükséges és indokolt volt, és amelyek értékelték is a tájékoztatót. Visszautasítom azt, hogy ilyen minősítést kapjon az a határozati javaslat, amely részben közjogi kötelezettségnek tesz eleget, hiszen az 1. pontjában azt a ténymegállapítást teszi, amit a könyvvizsgáló a tájékoztató végéhez csatolt, könyvvizsgálói teljes körű elfogadó nyilatkozatában tett, miszerint az megbízható és valós képet mutat az Állami Számvevőszék gazdálkodásáról; ilyen záradékkal látta el a beszámolót. Ehhez képest ezt pamfletnek minősíteni, ez szerintem nem megalapozott. Illetőleg arra való utalása, az 50-es évekre való utalása a határozati javaslat további részének vicces. Én azt gondolom, hogy a határozati javaslat 1. pontja, amelyet az előbb említettem, megállapítja a működés törvényességét, pénzügyileg, számvitelileg és gazdálkodásilag; a 2. pontban pedig nyilvánvalóan a Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság azokat a jövőre vonatkozó megállapításokat tette, amelyeket fontosnak tartott. Ezen a bizottsági ülésen más javaslat a határozati javaslattal kapcsolatban nem hangzott el még érintőlegesen sem, nemhogy konkrétan megfogalmazva. A benne foglaltak, például az integritásalapú szervezetkultúra elterjesztése, igen, ezt kifejezetten kiemeltem én is a hozzászólásomban, nagyon fontos terület. [[16.50]] Hiszen ez az önkormányzatok, és utaltam arra, hogy a kormányhivatalokkal szorosan összehangolva bizony, a helyi önkormányzatok szintjéig nagyon komoly feladat, amelyet a jövőben is fenn kell tartani. De a megkezdett integritás, együttműködések és feladat-végrehajtások értek el eredményeket, hiszen azok a félévente történt értékelések, amelyeket tettünk e tárgykörben, közösen az önkormányzatokkal, azt gondolom, hogy igazolják mindennek a fontosságát. Ezen túlmenően azt gondolom, hogy egy határozati javaslat, ha más kötelező elemeket nem kell hogy tartalmazzon, kellően tartalmazza azt, amit az Országgyűlés elé terjesztettünk, így a Gazdasági bizottság részéről azt gondolom, hogy a javaslattal összefüggésben ennyit kívántam elmondani.Még egy dolog, ez már nem ezzel függ össze, ami a határozati javaslat, de fontos megemlítenem, hogy az Állami Számvevőszék alapító okiratának 2. §-a az alaptevékenység körében nem tartalmazza azt, hogy a MOL vizsgálatát el kellene végeznie az Állami Számvevőszéknek. Az más kérdés, hogyha az államháztartás rendszeréből, alrendszeréből kap támogatást, akkor el kell végezni az ellenőrzését, de hogy gazdálkodó szervezetekre nem terjed ki a tevékenysége, nyilvánvalóan egyértelmű az alapító okiratból. Köszönöm, ennyit kívántam a bizottság részéről elmondani. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a „Beszámoló az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2014” címmel az alapvető jogok biztosa által benyújtott előterjesztés, valamint az ennek elfogadásáról szóló, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A beszámolót B/3064. számon, a határozati javaslatot pedig H/4505. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetik. Az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés.Elsőként megadom a szót Székely Lászlónak, az alapvető jogok biztosának, a beszámoló előterjesztőjének, aki a pulpitusról fogja elmondani az előterjesztői beszédet.
Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Képviselők! Hölgyeim, Uraim! Köszönöm a lehetőséget, hogy ha ilyen gyér számban is, de megtisztelnek azzal, hogy részt vesznek ezen a mai részletes vitán.A 2014-es évről van a mai napon szó. Ez a 2014-es év az én működésemnek az első teljes éve. Ha a hivatal 20 éves működését tekintem kiindulópontnak, azt mondanám, hogy átlagos év. Átlagos év annyiban, hogy a permanens átalakulás állapotában van a hivatal folyamatosan, amióta megválasztottak. Ahogy Churchill mondta annak idején, egyre több dolgot kell megváltoztatni ahhoz, hogy a dolog változatlan maradjon.A változatlanság itt azt jelenti, hogy évente hullámzó számban, de nagyjából 5-7 ezer panasz érkezik a hivatal munkatársaihoz, amelyben alapjogi visszásságot panaszolnak föl a jogkeresők. Ezeket az ügyeket viszonylag nagy társadalmi megelégedettséggel próbálja orvosolni a hivatal valamennyi munkatársa. Ez jelenti a változatlanságot a hivatal életében, hogy ebből a színvonalból nem kívánunk a jövőben sem engedni.Ha megengedik, elmondanék néhány adatot, amely nagyjából karakterizálja azt, hogy mivel foglalkozik az a mintegy száz munkatársam, aki érdemi ügyintéző munkát folytat a hivatalban.A 2014-es évben 5471 beadvány érkezett a hivatalhoz, és szinte pontosan ugyanennyi ügyet be is fejeztünk, ez körülbelül egy jó mutató az ügyintézés hatékonyságában. Ezeknek az ügyeknek körülbelül 3 százalékát át kellett tennünk más hatáskörrel rendelkező szervekhez; minden ötödik ügyet megszüntettünk azzal, hogy a probléma időközben megoldódott; a panaszok 60 százaléka az egyéb jogérvényesítés lehetőségére való figyelemfelhívással elutasításra került; és 815 esetben folytattunk vizsgálatot, ez körülbelül a beadványok 15 százaléka.Az önök által legjobban ismert - mondjuk így - arzenálbeli fegyvere az ombudsmannak az, hogy az Alkotmánybírósághoz fordulhat, és kérheti az absztrakt normakontrollját bizonyos jogszabályoknak. Ennek azért van különös jelentősége napjainkban, mert az új Alaptörvény szerint ez a populáris akció már nem illet meg minden állampolgárt érintettségre tekintet nélkül, bizonyos értelemben ez felértékelte tehát az ombudsman szerepét.Tulajdonképpen előzetes szűrőként működik ilyen értelemben a hivatal, én akkor fordulok az Alkotmánybírósághoz, hogyha az erre vonatkozó kérelemben felvetett alapjogi visszásságot magamévá teszem, és magam is úgy ítélem meg, hogy alaptörvény-ellenes a kihirdetett jogszabály. Nos, ilyen kérelem 294 érkezett a hivatalba a 2014-es évben, és 62 olyan panaszos volt, aki kifejezetten azt kérte, hogy forduljak az Alkotmánybírósághoz. Ezek közül 53-at kellett elutasítanunk, 9 panaszosnak pedig három tárgykörben előadott érvelését fogadtam el sajátomnak, és indítottam normakontroll iránti eljárást az Alkotmánybíróság előtt. Hozzáteszem még, hogy 11 ügyben van folyamatban az Alkotmánybíróság döntése, amely a közeli vagy távoli jövőben majd várható.Ugyancsak fontos az eszköztárból és új közjogi megoldás az, hogy a biztos a Kúriához fordulhat akkor, ha önkormányzati rendelet magasabb szintű jogszabállyal ellentétes. Ebben a tárgyévben, amelyről most a jelentés szól, 5 esetben voltunk kénytelenek ezzel az eszközzel élni; meglehetősen eredményesen, ezt csak zárójelben teszem hozzá.A jogkörünk szerint fontos hatáskör az is, hogy jogszabályok tervezetét véleményezzük, jogszabályok módosítását kezdeményezzük. 2014-ben 190 ilyen véleményezésre irányuló felkérés érkezett a hivatalhoz, ebből 50 esetben tettünk érdemi észrevételt a jogszabálytervezethez.Érdekes összefüggés, 2014 kapcsán hadd említsem meg önöknek, hogy választási években mindig szignifikánsan csökken a panaszok száma, és ez így volt 2014-ben is. Nagyjából 1500-zal kevesebb panasz érkezett, mint egyébként más, átlagos években ez szokás. Mi csak találgatni tudjuk ennek az okát. Lehet, hogy a várakozások, tehát a választói várakozások egy-egy választás előtt, mondjuk, egy önkormányzati szintet elképzelve, a kivárásra taktikáznak a panaszosok, és azt mondják, hogy megvárják a választások eredményét; lehet, hogy új összetételű önkormányzati testület alakul, lehet, hogy új polgármester lesz, és majd ennek tükrében dönti el, hogy helyben keres-e jogorvoslatot, vagy pedig a biztoshoz fordul.Nos, ha szabad még rabolnom az idejüket, akkor azért azt szeretném elmondani, hogy munkatársaim egynegyedét kellett az elmúlt évben átcsoportosítanom, abban az értelemben, hogy új növekvő ügykörökkel - amelyekről majd néhány szót szeretnék ejteni - kellett megbarátkoznunk, és ehhez megfelelő többletmunkaerőt és eszközállományt a jogalkotó nem biztosított. És ehhez még az is hozzátartozik, hogy a hivatal a belső szervezetében is hangsúlyosabbá tenné a biztoshelyettesek megjelenését a nyilvánosság előtt, néhány titkárságerősítő lépésre is sor került. Ez tehát körülbelül a munkatársak egynegyedét érintette, akik új munkakörben kénytelenek dolgozni, és emellett ellátni a hagyományos panaszügyek intézésében is a feladatokat.Önök nagyon jól tudják, hogy 2014. január 1-jétől a hivatal a közérdekű bejelentések kezelési és az ügyek tisztességes intézésének a felügyeleti jogkörét is megkapta. Ehhez létre kellett hoznunk egy olyan számítástechnikai bázist, amelyet a saját meglévő eszközállományunkból kellett biztosítani, amelynek az a lényege, hogy a titkos ügykezelést biztosítja, amely csak az érintetteknek hozzáférhető. Minden munkatársnak át kellett esni a nemzetbiztonsági ellenőrzésen. Nos, az elmúlt évben 200 ilyen beadvány érkezett hozzánk, amelyet nyomon kell követnünk, hogy a kivizsgálás minden szempontból tisztességesen történik-e.Ennél egy nagyságrenddel nagyobb feladatkört kaptunk, amelynek a gyakorlását csak a 2015-ös év első napján kezdtük el, de a felkészülés már az egész 2014-es év során folyt. Ez nem más, mint a kínzás és más embertelen és megalázó bánásmód és büntetés ellenes ENSZ-egyezmény kiegészítő jegyzőkönyve szerint működtetett nemzeti megelőzési mechanizmus. Ettől nem kell megijedni, OPCAT-nek hívják, ez nem egy egzotikus macskafajta, ez csak a rövidítése ennek a kiegészítő jegyzőkönyvnek, de a lényege az, hogy 4 ezer fogvatartási helyet kell véletlenszerűen és előre be nem jelentett módon ellenőriznünk. Ezekről 20-30 oldalas jelentéseket kell küldenünk a nemzetközi protokollnak megfelelő terjedelemben és tartalomban. Ez egy kifejezetten költséges vizsgálati módszer, mert az ország legkülönbözőbb helyein kell véletlenszerűen és váratlanul megjelennünk. [[17.00]] Itt interjúkat kell készíteni az intézmény fenntartójával, az ott ápoltakkal, fogvatartottakkal, szabadságvesztés büntetésüket töltő rabokkal. Talán ha figyelték a sajtót, akkor egy debreceni pszichiátriai intézetben tett ilyen OPCAT-látogatásnak elég nagy visszhangja volt a sajtóban.Ezzel kapcsolatban azt szeretném mondani, hogy a törvény azt írja elő, hogy 11 főállású közalkalmazottat kell foglalkoztatnunk csak erre a feladatra. Ezeknél a munkatársaknál a nemek aránya: az egyik nem aránya eggyel haladhatja meg a másik nem arányát. Két orvost, két pszichológust és két jogászt kellene foglalkoztatnunk. Itt előre szeretném jelezni a tisztelt Országgyűlésnek, hogy megoldhatatlan feladat elé állítja a hivatalt ez az előírás, tekintettel arra, hogy köztisztviselőként orvost alkalmazni egyszerűen képtelenek vagyunk, mert ahhoz, hogy köztisztviselő legyen, föl kell hagynia a praxisával, és ennek következtében egyszerűen nem találunk embert. Úgyhogy lehet, hogy itt jogszabály-módosításra lesz szükség a közeljövőben, mert egész egyszerűen nem tudunk megfelelni a törvényi előírásoknak.Ehhez ráadásul, és most már nagyon gyorsan befejezem, február 1-jétől a nemzetbiztonsági ellenőrzések törvényességi felügyeletét is a jogalkotó ránk ruházta, ismét csak megint ember és ehhez szükséges költségvonzatok nélkül. Tehát a meglévő munkatársakat kell megosztanom ahhoz, hogy ezeket a feladatokat az eddigiekben megszokott színvonalon a hivatal el tudja látni. És - most már elment az Állami Számvevőszék tisztelt képviselője - tesszük mindezt olyan körülmények között, hogy a székházunk rendezetlen immáron évtizedek óta, és emiatt súlyos elmarasztalásokban van részünk az Állami Számvevőszék részéről, holott egész egyszerűen számunkra megoldhatatlan feladat ennek a nagyon bonyolult, hányatott sorsú épület - mondjuk így - tulajdoni vagy kezelői jogának a rendezése.Tehát mindent összevetve: meglehetősen mostoha körülmények között igyekszünk megfelelni annak a feladatnak, amit az Alaptörvény és ránk vonatkozó törvény előír. Ennek tükrében kérem, hogy tekintsék, nézzék át azt a jelentést, amelyhez régebben az elmúlt évek gyakorlatában mindig egy DVD-mellékletet is biztosítottunk, most egy QR-kóddal érhetik el a honlapját a hivatalnak. Tehát aki egyes jelentésekre kíváncsi, az itt meggyőződhet róla, hogy azok miről szólnak. Erre a megoldásra is a költségtakarékosság okán kényszerültünk. Ha szabad záró gondolatként hozzátennem, akkor kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy forgassák, használják ezt a jelentést, pontos lenyomatát kapják a magyar valóságnak. A hivatal olyan, mint egy kilátótorony, az egész magyar közigazgatásra, a hatóságokra, a közszolgáltatókra a panaszok révén rálátunk. Nagyon tanulságos olvasmány. Én szociológus, szociográfus hallgatóknak ajánlanám kötelező olvasmánynak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm.
Köszönjük. Most megadom a szót Rubovszky György úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Biztos Úr! Az Országgyűlést arról tudom tájékoztatni, hogy az idén másodszor hallgatja meg a biztos urat, mert az év elején került sor a 2013-as, bár töredékesztendővel kapcsolatos beszámoló meghallgatására és elfogadására.Ahogy a biztos úr mondta, az alapvető rendelkezéseket az Alaptörvényünk határozza meg, amely körülírja tulajdonképpen a biztos alapvető kötelezettségeit. Ez a 30. cikke az Alaptörvénynek. Ez határozza meg a biztost és helyetteseit, akiknek a feladatát is meghatározza, mint a jövő nemzedék érdekeinek a helyettes biztosa, és a nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettes megválasztása is országgyűlési hatáskör. Hat évre szól a mandátumuk, és évente kötelesek az Országgyűlésnek beszámolni. Az alapvető jogok biztosáról szóló törvény 1. és 2. §-a határozza meg azokat a feladatokat, amelyeket a biztos tevékenysége során köteles ellátni, és tulajdonképpen ez határozza meg azt a kört is, hogy ezekben a feladatokban tett eljárási cselekményeiről köteles ő és a helyettesei munkájáról is beszámolni az illetékes bizottság előtt, illetve a bizottság után az Országgyűlésnek. Tisztelettel, a bizottság április 22-én meghallgatta a biztos urat és az egyik helyettesét is, a másik helyettese időpont-egyeztetés okán nem tudott megjelenni. A bizottság túlnyomó többsége a beszámolót elfogadásra alkalmasnak tekintette. Ezt a határozati javaslatot terjesztettük elő 4505. számon, és tisztelettel kérem, hogy a tisztelt Országgyűlés folytassa le a vitát, a vita lefolytatása után fogadja el az országgyűlési határozati javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönjük. Kérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e valaki hozzászólni. [[Dr. Répássy Róbert: Nem.]] Egyelőre nem. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Fuzik János szlovák nemzetiségi szószólónak, a bizottság elnökének, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd azt lefordítja magyarra.
Köszönöm a szót. Váženỳ pán predseda! Vážené Národné zhromaždenie! Váženỳ pán ombudsman, vážení zástupcovia a spolupracovníci! Pozdravujem Vás vo svojom slovenskom materinskom jazyku v mene parlamentného Vỳboru pre národnosti v Maďarsku a prajem úspešné rokovanie! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ombudsman Úr! Tisztelt Biztoshelyettesek és Munkatársaik! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében szlovák anyanyelvemen köszöntöttem önöket, és eredményes tanácskozást kívánok. Van egy álmom - ezekkel a szavakkal kezdte híressé vált szónoklatát Martin Luther King 1963. augusztus 28-án Washingtonban, a Lincoln-emlékműnél. „Van egy álmom, hogy egy napon Georgia vöröslő dombjain az egykori rabszolgák és az egykori rabszolgatartók fiai le tudnak majd ülni a testvériség asztalához.” Így szólt a legendás amerikai polgárjogi harcos és mártír legismertebb beszédének első mondata, amely bizonyára nem véletlenül ötlött fel bennem az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2014. évi tevékenységéről szóló beszámolója kapcsán. Nekem ugyanis - mint az Országgyűlés szlovák nemzetiségi szószólójának - nem egy álmom, hanem egy emlékem van, ami persze most itt széttekintve inkább álomnak tűnik. Az emlékem ugyanehhez a teremhez, az Országház alsóházi ülésterméhez kötődik, ahol az elmúlt évezred utolsó esztendejében, 1999 derekán az Országgyűlés plenáris ülése ugyancsak meghallgatta ombudsmanjai beszámolóját. A többes szám nem nyelvbotlás, három önálló országgyűlési biztos referált a tisztelt Háznak: az állampolgári jogok, a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok, valamint az adatvédelem biztosa.Jómagam akkor, mondhatni, kezdő országos szlovák nemzetiségi önkormányzati elnökként tizenkét elnöktársammal együtt talán először követtem figyelemmel a számunkra fenntartott páholyból az Országgyűlés plenáris ülését, amely telt házzal, fényképezőgépek és kamerák kereszttüzében, mediális főműsoridőben zajlott, hiszen ünnepi ülés volt, az Országgyűlés a saját emberi jogi biztosainak beszámolóit hallgatta meg. Hát igen, ez ma már csak emlék, a jövőt tekintve azonban remélem, hogy nem álom csupán, hiszen az Országgyűlés alapvető jogok biztosának és két helyettesének előttünk fekvő terjedelmes, bő 300 oldalt kitevő beszámolója megérdemli a tisztelt Ház megkülönböztetett figyelmét. Az ombudsman, helyettesei és munkatársai alapjogvédelmi tevékenysége ugyanis jogállami létünk meghatározó pillérét képezi. Ennek keretében a gyermekek jogainak, a jövő nemzedékek érdekeinek, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak, valamint a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok, főként a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelmével kapcsolatos tevékenységről van szó. [[17.10]] Ezzel a munkával és annak eredményeivel - ahogyan az alapvető jogok biztosa, Székely László a beszámoló kötet olvasójának üdvözletében írja - tükröt kívánnak tartani a társadalomnak, minél élesebb, kontúrosabb, valósághű tükröt. Aki belenéz, és esetleg meghökkenti a látvány, ne a tükröt kárhoztassa, hanem a saját vonásait rendezze. Rendeznivalót pedig szép számmal tartalmaz az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek beszámolója, hiszen 2014-ben csak a nemzetiségi jogot érintő panaszügyek száma megközelítette a kettőszázat, nem szólva az egyéb alapjogi területekről és vizsgálatokról.Elismerve a természeti erőforrások és a kulturális örökség megőrzésének fontosságát, valamint Szabó Marcel ombudsmanhelyettes úrnak, a jövő nemzedékek szószólójának ezen a területen kifejtett tevékenységét, a következőkben a nemzetiségi jogok védelmére kívánok hangsúlyt fektetni. A 2014. év tulajdonképpen az első teljes éve volt a nemzetiségek jogainak védelmét ellátó és első ízben kifejezetten biztoshelyettesi tisztségre megválasztott Szalayné Sándor Erzsébet asszonynak. Beszámolójában részletesen kitér a sajátos helyzet ismertetésére, amikor az alapjogi biztos hatásköréhez kapcsolódóan vagy önállóan láthat el különböző feladatokat. Az utóbbiak, tehát az önálló mozgástéren belüli kezdeményezések is túlnyomórészt javaslattevő, megfigyelő, értékelő és figyelemfelhívó, vagyis közreműködő típusú eszközök. Ebből kézenfekvően vonja le azt a megállapítását, hogy a biztoshelyettes az ombudsman lehetőségeinek csupán töredék részével rendelkezik. Míg az Alaptörvény szerint az ombudsman jogosult és köteles valamennyi, alapvető joggal kapcsolatos, tudomására jutó visszásság kivizsgálására és a szükséges intézkedések kezdeményezésére, addig a nemzetiségi jogokat védelmező biztoshelyettes az Alaptörvénytől vizsgálati és intézkedési jogosítványokat nem kapott. Úgy tűnik tehát, hogy az ombudsmani intézménynek tartott tükör is bőségesen mutat jogszabályi rendeznivalót. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2014. június 5-én megtartott ülésén alakította ki állásfoglalását kapcsolódó bizottságként az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek beszámolójához. A jelen lévő Szalayné Sándor Erzsébet nemzetiségibiztos-helyettes asszony Szabó Marcel kollégája nevében is így nyilatkozott ülésünkön, idézem: „Olyan jellegű bizalmon alapuló munkakapcsolat van a hivatalban, ami egy szakmailag megalapozott és nyitott munkát tesz lehetővé, és amely egészen bizonyosan a hivatalban dolgozó kollégák munkakedvét és a feladathoz való hozzáállását is nagymértékben pozitívan befolyásolja. Ez garancia arra, hogy tisztességes szakmai munkát tudunk végezni.” Bizottsági ülésünkön azonban elhangzott, hogy a jóllehet kedvező, de mégis esetleges emberi és munkatársi kapcsolatok ellenére a Magyarországon élő nemzetiségek jogbiztonsága és megbecsülése érdekében vissza kell állítani az önálló nemzetiségi ombudsman intézményét. A 2014. év a választások éve volt a nemzetiségek számára is. A nemzetiségi önkormányzati képviselők választásával kapcsolatban az alapvető jogok biztosa és nemzetiségi helyettese aggályosnak tartotta a népszámlálási adatok bevonását a választási rendszerbe, hiszen azok önkéntes jellege kizárta azt, hogy pontosan leképezzék egy adott településen a nemzetiségi lakosság számarányát. A nemzetiségi önkormányzati képviselők összeférhetetlenségi szabályozását ugyancsak hiányosnak, ellentmondásosnak és indokolatlan mértékűnek tartják, amely főleg a kisebb lélekszámú nemzetiségi közösségeket sújtja. Felhívták a figyelmet arra is, hogy a nemzetiségi nyelv ismeretéről tett hamis jelölti nyilatkozatnak továbbra sincs semmilyen jogkövetkezménye. A 2014. évi országgyűlési választások során a magyarországi nemzetiségi közösségeknek először nyílt lehetőségük arra, hogy képviselőjüket bejuttassák az Országgyűlésbe. A körülbelül 22 ezer szavazatot jelentő magas kvóta miatt ez a nemzetiségek többsége számára csak elvi lehetőség volt, végül mindnyájuk esetében az maradt. Az Országgyűlésbe így 13 nemzetiségi szószóló került, aki - mint a nemzetiségibiztos-helyettes rámutat - nem gyakorolhatja a képviselőket megillető legfontosabb jogosultságokat. Nem rendelkezik szavazati joggal az Országgyűlés ülésein, és csak akkor szólalhat fel a plenáris ülés vitájában, ha a Házbizottság megítélése szerint a napirendi pont a nemzetiségek jogait vagy érdekeit érinti. Ugyanakkor az úgynevezett nemzetiségi napirendi pontnak nincs határozati jogszabályi tartalma. Az alapvető jogok biztosa és a nemzetiségibiztos-helyettes mindezek ellenére üdvözölte a nemzetiségi szószólók új jogintézményét és hatékony támogatásáról biztosította. Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága elnökeként tanúsíthatom, hogy a hatékony munkakapcsolat ígéretesen fejlődik. Bizottsági üléseinken rendszeresen részt vesznek az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának munkatársai, a nemzetiségibiztos-helyettes asszonnyal több alkalommal találkoztunk, és munkaterveinkről is tájékoztattuk egymást. A nemzetiségibiztos-helyettes a beszámolási évben két szakmai úton vett részt munkatársaival Békés és Baranya megyében. Megkülönböztetett figyelmet szenteltek a települési és nemzetiségi önkormányzatok kapcsolatrendszerének, a civil szervezetek működésének. Tájékozódtak az egyházak nemzetiségi területen kifejtett tevékenységéről, amelyről átfogó vizsgálat is indult. Befejeződött ugyanakkor a nemzetiségi középiskolai nevelés-oktatás helyzetét elemző vizsgálat, amelynek megállapításai komoly szakmai segítséget, de még több halaszthatatlan tennivalót adnak az oktatási kormányzat, a nemzetiségi önkormányzatok és országgyűlési nemzetiségi bizottságunk számára is. A biztos és helyettesének közös jelentése megállapította, hogy a nemzetiségi középiskolai nevelés-oktatás számos problémával küzd: nincs megfelelő utánpótlásbázisa; nem biztosítja a nemzetiségi pedagógusképzés stabil alapját, tárgyi feltételei hiányosak; alapfunkciója sok esetben nem a nemzetiségi oktatáshoz és nyelvhez való jog, hanem az idegen nyelv tanítása. Általánosságban a nemzetiségi közoktatás is hasonló képet mutat. Itt megfontolást érdemel még a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ szervezetének és működésének nemzetiségi szempontú újragondolása is. A jogszabályi környezet megváltoztatásával a nemzetiségi önkormányzatok egyetértési joga gyakorlatilag megszűnt mind az igazgatók, mind az intézmények névhasználatával kapcsolatban. Legriasztóbb a helyzet a roma nemzetiségi oktatás területén, ahol a kompetenciamérések eredményei következetesen és kifejezetten gyengék. Az intézmények nem képesek a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók társadalmi, szociális lemaradását kellően kompenzálni. A biztos és helyettese átfogó országos hatósági és egy hozzá kapcsolódó független oktatásszociológiai vizsgálatot sürget a valós helyzet feltárására. A korábban említett, közel kettőszáz nemzetiségi jogot érintő panaszügy az oktatási kérdéseken túl az ombudsman felsorolása szerint a következő területeket érintette. Szociális ellátással, gyermeki jogokkal, lakhatási problémákkal, munkaerő-piaci diszkriminációval, rendőrségi intézkedésekkel kapcsolatos beadványok voltak. A panaszok típusaiból is érzékelhető, hogy a legnagyobb arányban roma nemzetiségű állampolgárok fordultak az alapvető jogok biztosához és nemzetiségi helyetteséhez.Összegzésképpen a nemzetiségi jogok védelmezője küldetéséről így vall a beszámolóban: „Őszintén hiszem és szakmai meggyőződésem alapján vallom, hogy a nemzetiségi közösségeink megmaradása és prosperálása a jogalkotótól a jogalkalmazóig minden szereplő, így összességében a köz javát szolgálja. [[17.20]] A történelmi idők óta a magyar társadalom részét képező nemzetiségi közösségeinket minden élethelyzetükben integráns módon kell kezelni, jóban és rosszban egyaránt. Akkor is, ha zavartalanul élik mindennapjaikat és tudatosan élik meg nemzetiségi létüket, de akkor is, amikor gondokkal, terhekkel, netán nyomorúságos helyzetben telnek mindennapjaik, vagy éppen nemzetiségi mivoltuk miatt szorulnak mások támogatására, védelmére, így a nemzetiségi jogok védelméért felelős biztoshelyettes fellépésére.” Eddig az idézet. Úgy tűnik tehát, hogy nem csupán Georgia vöröslő dombjain, hanem Magyarország falvaiban és városaiban is le kell majd ülnünk a testvériség asztalához. Köszönet azoknak, akik ezen fáradoznak, az alapvető jogok biztosának, helyetteseinek és munkatársainak. A 2014. évi tevékenységükről szóló beszámolót, valamint az Igazságügyi bizottság ennek elfogadásáról szóló határozati javaslatát az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlom. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy elismeréssel kezdjem az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló országgyűlési határozati javaslattal kapcsolatos felszólalásom. Az ENSZ Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Koordinációs Bizottsága 2011 tavaszán lefolytatott akkreditációs eljárásának köszönhetően az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, majd 2012. január 1-jétől az alapvető jogok biztosa B státusú emberi jogi intézményként őrködött az alapjogok védelme felett Magyarországon. 2013 nyarán az alapvető jogok biztosa az A státust célzó reakkreditációs eljárás lefolytatására kérte az ICC akkreditációs albizottságát, hogy ismerje el az intézménynek az úgynevezett párizsi alapelveknek való teljes megfelelését. A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Nemzetközi Koordinációs Bizottsága Akkreditációs Albizottságának 2014. október 27-e és 31-e közötti genfi ülésén javaslatot tett az A státus odaítélésére, mely javaslattal szemben a tagállamok kifogást nem emeltek. Ily módon az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala teljes szavazati jog birtokában a jövőben aktívan vállalhat szerepet az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala, az ICC és regionális szervezeteinek, albizottságainak ülésén, a párizsi alapelveknek megfelelően Magyarországon ellátja az alapjogok betartásának, betartatásának független és szakértő felügyeletét. Feltételezem, hogy ennek a ténynek is köszönhető, hogy az Igazságügyi bizottság egyhangúlag támogatta a beszámoló elfogadását. Véleményem szerint ez a fajta szintemelkedés azt is bizonyítja, hogy a hivatal Alaptörvényben rögzített új struktúrában történő működése nemhogy visszaesést jelentett volna az intézmény működésében, legyen szó az emberi jogok védelméről vagy akár a hatékonyságról, hanem éppen ellenkezőleg, nemzetközi viszonylatban is elismert szervről van szó. Ahogyan az alapvető jogok biztosa beszámolójából is kitűnik, ugyan 2014-ben a panaszok száma csökkent az előző évekhez képest, de a hivatal feladata korántsem csökkent. Példaként említhetem, hogy az ombudsmani hivatal összesen 50 jogszabályt véleményezett előzetesen, melynek eredményességét és jobbító szándékát e Ház falai között is gyakran tapasztaltuk. Új feladata az intézménynek, hogy 2014. január 1-jétől a közérdekű adatbejelentések elektronikus adatkezelését is végzi, ezzel biztosítva a bejelentők anonimitását. Mindezt ez idáig - és reméljük, a jövőben is - hiba nélkül teszi a hivatal. Az új feladatokkal kapcsolatban szeretném kiemelni, hogy az Országgyűlés 2011. október 24-én fogadta el az ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2011. évi CXLIII. törvényt, vagyis a ma már emlegetett OPCAT-et, amelynek célja, hogy a kínzás, a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés vagy bánásmód tilalmának gyakorlati megvalósulását biztosítsa. A jegyzőkönyv egy olyan rendszert hozott létre, amelyben független nemzetközi és nemzeti testületek rendszeresen látogatják azokat a helyszíneket, ahol a szabadságuktól megfosztott emberek tartózkodnak. A jegyzőkönyv által létrehozott rendszer egyrészt az ENSZ mellett működő 25 független szakértőből álló megelőzési albizottságra, másrészt a tagállamok által működtetett nemzeti megelőző mechanizmusra épül. Tekintettel a 2006-ban a Gyurcsány-kormány alatt elkövetett brutális rendőri fellépésekre, számunkra különösen fontos, hogy az OPCAT említett mechanizmusa jól működjön Magyarországon, hiszen meggyőződésünk az, hogy ez a fajta állami erőszakkal történő jogtiprás soha többet nem valósulhat meg Magyarországon. Természetesen fontosnak tartom, hogy az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek hivatala az új kihívások mellett, ha úgy tetszik, a klasszikus feladatait továbbra is ellássa. Az alapvető jogok biztosa 2014-ben is az ombudsmantörvény vonatkozó rendelkezésével és szellemiségével összhangban folyamatos, fokozott figyelmet fordított az öt kiemelt vizsgálati területre, így a gyermekek jogaira, a nemzetiségi jogokra, az egészséges környezet védelmére, a fogyatékossággal élő személyekre, illetve a további leginkább veszélyeztetett csoportok jogainak védelmére. A környezetvédelem és a nemzetiségek jogainak érvényesülése annyira hangsúlyos, hogy e területekért egy-egy helyettes felel. Fontosnak tartom, hogy az egyedi ügyek alapjogi vizsgálatán túl a hivatal a közérdekűség mentén is folytat le vizsgálatot. Az elhangzottra kiváló példa a gyermekjogok területén a még a 2003-as gyermekjogi projekt keretében indult vizsgálat, amelyben a gyermekek egészséges környezethez való joga állt a középpontban. Ehhez kapcsolódóan a biztos áttekintette az élelmiszerek környezet-egészségügyi kérdését, az élelmiszerlánc hatósági felügyeletének működését, valamint a fogyasztók biztonságos élelmiszerekkel történő ellátásának garanciális elemeit, különös tekintettel a gyermekekre, mint kiemelten védendő fogyasztói csoportra. A gyermekek jogainak érvényesülése és védelme területén az alapvető jogok biztosa 2014-ben is igyekezett eleget tenni sokoldalú és összetett feladatainak, egyszerre élve a panaszok vizsgálataira épülő reaktív vizsgálati, továbbá az átfogó, rendszerszintű, aggályokat feltárni és megelőzni kívánó proaktív jogvédelmi eszközökkel. Jelentéseiben minden alkalommal igyekezett felhívni a figyelmet a magyar alkotmányi és törvényi garanciák fontossága mellett a nemzetközi emberi jogi elvárásokra is. A gyermekvédelmi jelzőrendszer működésének kérdéseitől a gyermekvédelmi gyámok jogintézményének bevezetésén át egészen a gyermekbarát igazságszolgáltatás és áldozatsegítés rendszeréig a problémák konstruktív megoldása irányába kívánt lépéseket tenni - és tett is. A nemzetiségek jogainak érvényesülése közül érdemes kiemelni a nemzetiségi önkormányzatok beadványai alapján indult vizsgálatokat. Ezek ugyanis rámutattak arra, hogy a több évtizedes működési tapasztalatok ellenére is jelentkeznek az együttműködési problémák, amelyek a nemzetiségi jogok helyi szintű érvényesítését akadályozhatják esetenként. [[17.30]] Az elmúlt években a nemzetiségi jogok törvényi szabályozása több alkalommal is módosult, elősegítve a helyi és nemzetiségi önkormányzatok együttműködéséhez szükséges törvényi garanciák és a jogérvényesítés feltételeinek biztosítását. A konfliktusok megelőzésének, feloldásának alapvető feltétele az együttműködés feltételeinek, körülményeinek egyértelmű, minden részletre kiterjedő helyi szintű rögzítése. A vizsgálati tapasztalatok azonban arra hívják fel a figyelmet, hogy a legrészletesebb szabályozás sem pótolhatja a helyi önkormányzat jóhiszemű, nyitott hozzáállását, együttműködési készségét annak érdekében, hogy a nemzetiségi önkormányzat jogszerűen, a helyi önkormányzattal szoros munkakapcsolatban láthassa el a helyben élő nemzetiségi lakosok érdekeinek védelmét és képviseletét, a nemzetiségi jogok minél teljesebb körű érvényre juttatását. A jövő nemzedék érdekeivel kapcsolatos vizsgálati jelentések a konkrét ügyek megoldására vonatkozó javaslatok mellett gyakran azokon túlmutató, a nagyobb közösség érdekét szolgáló intézkedéseket is tartalmaznak, legyen szó hulladékgazdálkodásról vagy akár a táji örökség védelméről. A leginkább veszélyeztetett csoportok védelmével kapcsolatban az alapvető jogok biztosa megjegyzi, hogy jogai érvényesüléséhez az érintett fogadókészsége nagyban hozzájárulhat az elérni kívánt célhoz. Ez a megállapítás is igazán a szívemhez szólt. Úgy vélem, hogy az alapvető jogok biztosának 2014-es jelentése is megerősítette, hogy nekünk itt a parlamentben is fogadókészséget kell mutatni a jövőben is az ő, helyettesei és a hivatal munkája iránt, és nyitottabban kell törekednünk a további együttműködésre. Ezért is kérem, hogy tisztelt képviselőtársaim támogassák majd a beszámoló elfogadását és az arról szóló határozati javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót Teleki Lászlónak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Biztos Úr! A Magyar Szocialista Párt támogatni kívánja azt a beszámolót, amit magunk előtt láthatunk, azért is, mert nagyon sok olyan hasznos információ van benne, amit a jövőben mindenképpen használnunk kell. Mégis egy furcsa pillanat az a mai nap, amikor tárgyaljuk ezt a beszámolót, mert délelőtt éppen a 2016. évi költségvetésről szavaztunk, amely érdekes módon nincs szinkronban azzal, amit a beszámolóban láthatunk, és amely a jelentésben benne van, hogy mit kellene tennie a kormánynak ahhoz, hogy változni tudjanak azok a főbb prioritások, amelyek a beszámolóban szerepelnek; például a gyermekek jogai, a nemzetiségek jogai, az egészséges környezet védelme, a fogyatékossággal élő személyek jogai, a leginkább veszélyeztetett csoportok jogai. Mintegy 300 oldalon taglalja a beszámoló ezeket a fontosabb prioritásokat, és amikor ma a költségvetést elfogadtuk, és gondoltam, hogy ezt követően pedig lesz ez a napirendi pont, akkor szándékosan és tudatosan átnéztem, hogy mi az, ami hiányzik a költségvetésből. Hadd mondjak néhány számot és fontos prioritást! Mindenképpen fontos kiemelni, hogy a nemzetiségek jogai tekintetében - ami a szakterületemhez tartozik - már többször is megemlítettem akár a bizottsági beszámolóban a meghallgatásnál, akár pedig a parlamenten belül, hogy nincs valami rendben. Ez a beszámoló is rámutat arra, hogy az egészségügyi programok hiányosak, nem jutnak el mindenhova, ahova kellene, és ennek ellenében nem látjuk, hogy az egészségügyi programra pluszforrásokat tudtak vagy akartak volna biztosítani, mert nem látom, hogy a szűrésre, a prevencióra, főleg a hátrányos helyzetű településeken, főleg a hátrányos helyzetű kistelepüléseken ezt a kérdést tudnák kezelni abból a költségvetésből, amit 2016-ra szánnak. Mivel most a 2014-es beszámolót tárgyaljuk, volt egy év arra, hogy igazán fel tudjon készülni a kormány, hogy ezt a kérdést kezelje, de ezt nem látom. És ez csak egyetlenegy prioritás az egészségügynél. De ha a gyermekek jogait vagy éppen a foglalkoztatást tekintjük át, akkor ott is látunk nagyon nagy hiányosságokat, mégpedig azt, hogy a kormány nem gondolt arra, hogy ezt a beszámolót komolyan vegye, még annak ellenére is megszavazza, és azt kérik, hogy szavazzuk meg, és mi támogatjuk is a beszámolót magát. De például az sem szerepel benne, amit jómagam a módosító indítványomban is beadtam a parlamentnek, hogy a cigánytelepek felszámolását kezdje el a kormány, mert 2010-ben befejezték ezt a programot. Szeretném megjegyezni, hogy ma 550 cigánytelep van Magyarországon, ami több mint 100 ezer embert érint. Ellenzéki képviselőként természetesen nem fogadták el a módosítómat, amit nagyon sajnálok, mert az a prioritás, amit önök leírtak a beszámolóban, újra el fog maradni, és a következő év beszámolójában újra azt fogják majd leírni, hogy ezek és ezek a pontok újra nem valósultak meg, még akkor sem, ha 2014-ben már látható változásokat lát a beszámoló, és elmozdulást, mondjuk, a romaügy ilyen irányú vonatkozásában. Én a magam részéről viszont azt látom, hogy 2010-től folyamatosan adóssága van ennek a kormánynak. De ahogy elmondtam az Igazságügyi bizottság ülésén, a Magyar Szocialista Párt kormányának is van adóssága ebben az ügyben, tehát ebben nem lehet szemérmesen nyilatkozni. A rendszerváltás óta minden kormánynak van adóssága abban, hogy a cigánytelepeket felszámolják-e vagy nem. Amit Fuzik János elmondott, hogy az oktatás milyen sérülékeny a romáknál, az elsősorban abból adódik, hogy a cigánytelepeken élőknek nincs lehetőségük kitörni, és ez a beszámoló rámutat erre a kérdésre, de a kormány ezt a kérdést nem kezeli. Akkor hogy lesz a további életcélok kijelölése, megjelölése? Semmi más, mint a segélyezés áll azoknak az embereknek a számára, akik ebbe a helyzetbe bekerültek. Azt gondolom, nem gondolja komolyan a kormány, hogy ez a szándéka és ez a célja, mert ha támogatta volna a módosítómat, vagy önmagától rájött volna arra, hogy ezeket a cigánytelepeket fel kell számolni, akkor ma nem itt tartanánk, hanem egy konkrét üggyel tudnánk foglalkozni, hogy az az összeg hány cigánytelep felszámolására lenne elég, amit az én módosítóm tartalmazott. Egyébként 1 milliárd forintot kértem erre - ami nem egy olyan nagy összeg az egész ország költségvetésében -, amivel el lehetett volna kezdeni valamit. Tehát arra szeretnék rámutatni, hogy sem az egészségügyhöz való jogot, sem az állampolgári jogokat nem tudják fenntartani, sem a foglalkoztatási jogokat, sem az egészséghez való jogokat nem tudják igazán betartani, és több mint 100 ezer emberről van szó. És lehetne sorolni, hogy milyen jogokat nem lehet még itt betartani. Ebből adódóan azt gondolom, lehet azt mondani, hogy az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés nem biztosított azokon a területeken, amelyekről beszélünk. Ebből adódóan mindenképpen a kormánynak kell észrevenni, hogy a beszámoló milyen tartalmat tartalmaz, és ahhoz hozzárendelni azokat a forrásokat, azokat az eszközöket, amelyeket fontosnak tartunk. De ha továbbmegyek és a beszámolóban megnézzük, hogy a nemzetiségi önkormányzatok választási jogairól szóló rendszert hogy tartották be, ott szintén hatalmas aggályaim vannak, mégpedig azért, mert a 2011-es népszámláláshoz kötik hozzá a nemzetiségi önkormányzatok regisztrációját, ami egyszerűen érthetetlen számomra, de azt gondolom, hogy nagyon sok ember számára, hogy 2014-ben miért nyúltak azokhoz a népszámlálási adatokhoz, mert csak ott lehetett nemzetiségi önkormányzatot létrehozni, és teljesen mindegy, hogy roma vagy akármelyik 13 nemzetiséghez tartozó, ahol 30 fő egy nemzetiséginek vallotta magát egy településen. És ezt csak 2013-14-ben tudták meg a nemzetiségiek. Ebből adódóan ez mindenképpen aggályokat tár elém, mert nem lehet az, hogy utólagosan hozunk olyan törvényt, amely visszamutat arra, hogy milyen számokat vegyünk figyelembe, és ezáltal főleg a romáknál nagyon sok helyen nem tudtak nemzetiségi önkormányzatokat létrehozni, mert ezekhez a számokhoz nyúltak hozzá. Azt gondolom, hogy ez mindenképpen aggályos, s nemcsak nekem, hanem azoknak is, akik ebben a helyzetben bent vannak és bent voltak, hogy nem tudták létrehozni a nemzetiségi önkormányzatukat. A kormány felelőssége ez. Az érdekvédelem ilyen szinten biztosan megvan minden településen? Én azt mondom, hogy nem, mert nem lehetett azt kellően látni, hogy ezekhez a népszámlálási adatokhoz kötik hozzá a választójogi törvényt. [[17.40]] Ebből adódóan ebben, azt gondolom, mindenképpen a kormánynak kell mit tennie és kellene lépnie. A másik: a civil kontroll szerepe is nagymértékben sérült. Vegyük azt, hogy a civil kontroll szerepe azért fontos az én értékrendem szerint, mert az önkormányzatiságot és a kormányzat feladatait nagyon sokszor átvállalják a civilek, holott ezzel szemben ott is olyan pénzügyi csökkentések voltak, amelyeket nem nagyon lehet kellőképpen rendezniük a civileknek. Csak két számot mondanék: 2006-2007 körül, 2008-ban 7-7,2 milliárd forintból gazdálkodtak a civilek a Nemzeti Civil Alapprogramban, most pedig 4,2-4,6 milliárdból gazdálkodnak, és több civil van egyébként, mint volt. Ebből adódóan én azt látom és azt érzékelem, hogy a civil kontroll szerepe nem fontos a kormányzatnak, mert hogyha fontos lenne, hogy azokat a munkákat, amelyeket egyébként elvégeztek bármilyen segítő hálózat, bármilyen jogvédő hálózat vagy egyéb civil szervezet kategóriában, én azt gondolom, hogy nagyon nagy mértékben megsértette a civilek kontroll szerepét és egyébként a szerepét a kormány, mert nem biztosítja a működésükhöz azokat a pénzügyi kondíciókat, amelyek fontosak lennének a civil szervezetek életében. De ugyanúgy igaz ez egyébként a nemzetiségi önkormányzatok esetében is, hogy 209 ezer forintból - és ezt az ÁSZ-beszámolónál is elmondtam - szeretnének olyan produktumot látni, amely a működési, egyéves működési költségvetésükben meg van adva, amellyel látható eredményeket kívánnak elérni. Nemcsak az összeg miatt, hanem egyébként amire a beszámoló is kitér, hogy a települési önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzatok közti viszony nem felhőtlen nagyon sok esetben, ebből adódóan látható az is, részben a beszámoló is kitér rá, de egyébként a gyakorlati tapasztalat is az, hogy mindenképpen ezt a szabályozást is újra kell gondolni, mert teljes mértékben - ezt a szót használom -: ellaposodott a települési önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzatok közti kapcsolat. Ezért tehát lehet, hogy le van írva tökéletesen és nagy betűkkel az, hogy milyen együttműködési megállapodásuk van, viszont a beltartalma nagymértékben hiányos, és nemcsak azért probléma, hogy a beltartalom hiányos, hogy nincs megtöltve tartalommal, hanem azért is, mert nem látjuk, hogy hogyan vezetik ki, mondjuk, ebben az esetben is a roma fiatalokat abból a csapdából, amelyben vannak, és nem vezeti ki a felnőtteket sem abból a foglalkoztatási problémából, amelyben vannak. Ebből adódóan tehát a nemzetiségi önkormányzatok finanszírozása, ha úgy tetszik, katasztrofális, ugyanúgy, ahogy a civil szervezetek forrása is katasztrofális. Ebből adódóan rengeteg olyan tennivaló van, lett volna, én azt gondolom, mert ha 2014-ről beszélünk, és a ’16-os költségvetést ma tárgyaltuk, akkor kegyetlenül sok olyan dolog történhetett volna, amellyel segíthettük volna az ombudsman úr munkáját, a biztos úr munkáját és munkatársai munkáját, hogy sokkal hatékonyabban tudjanak a következő időszakban feladatokat elvégezni, mert én azt gyanítom és azt vélem, hogy a következő évben és az azt követő években is csak azt tudják leírni, hogy stagnál a helyzet, és sok javulást nem fogunk tapasztalni ezekben a helyzetekben. Nagyon sokat lehetne még beszélni egyéb területekről, a fogyatékossággal élők helyzetéről vagy éppen a veszélyeztetett gyermekek helyzetéről, ami a nyári szünetben itt megint eléggé nagy mértékben érinteni fogja az önkormányzatoknak a szerepét vagy éppen most a KLIK-nek a szerepét, hogy hogyan tudják a gyermekéhezést valamilyen szinten visszaszorítani, mert én nem látom; annak ellenére, hogy látjuk azokat a forrásokat, amelyeket a kormányzat részéről elmondanak, viszont reméljük, hogy a nyár folyamán nem találkozunk olyan gyerekekkel és gyerekcsoportokkal, akik azért nem tudnak enni, mert nem járnak éppen iskolába a nyári szünet miatt. Ebből adódóan viszont nem látjuk azt a koncepciót, én nem látom legalábbis azt a koncepciót, amely megalapozná azt, hogy egyébként minden gyerek meleg ételhez fog jutni egy nap egyszer a nyári szünetben is. Azt gondolom, ez is nagyon fontos jelensége annak a jelentésnek, hogy a gyermeki jogok mennyire vannak betartva Magyarországon. És itt is egy számot ha mondhatnék: most már közel 500 ezer gyerek éhezik, ebből adódóan tehát van újra felelőssége a kormánynak, hogy ebben a kérdésben mit szeretne tenni, és mi az a példa és minta, amely alapján el szeretne indulni, hogy ezeket a dolgokat felszámolja, és egyetlenegy gyerek se éhezzen ebben az országban, mert azt gondolom, akkor, amikor különböző más egyéb ügyekre - és nem szeretnék most kitérni, milyenekre - vannak egyébként források, én azt gondolom, hogy meg kellene fordítani az értékrendet és a sorrendet: elsőként oda kellene adni forrásokat, ahol éhezés van, és azután kellene olyan építményeket csinálni, amelyek, azt gondolom, csak egy szűk értelmiségi réteg számára használhatóak, sok ember számára pedig nem. Ezért tehát nagyon sok olyan leírt véleménnyel egyetértek és egyetért a Magyar Szocialista Párt frakciója, amely megjelent a beszámolóban, ezért kívánjuk támogatni a biztos úr és munkatársai munkáját. Viszont szeretnénk jelezni azt is, hogy olyan hiányosságokat veszünk észre, amelyeket a kormány nem vesz figyelembe a beszámolóval kapcsolatosan. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps az MSZP és a szószólók soraiban.]]
Most megadom a szót Rubovszky Györgynek, a KDNP részéről, aki most nem előterjesztőként, hanem vezérszónokként mondja el beszédét.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettesek! Én előterjesztőként is és KDNP-s képviselőként is csak ugyanazt tudom mondani: a beszámoló az Alaptörvény szellemében, a törvénynek megfelelő módon készült el, a biztos úr határidőre beterjesztette, a bizottság előtti meghallgatáson a feltett kérdésekre reagált, ott a szavazatommal támogattam az elfogadást, és teszem itt most is. És most is azt kérem a tisztelt Háztól, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt támogatását figyelembe véve is szíveskedjenek a biztosi beszámolót elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a szószólók soraiban.]]
Most megadom a szót Gyüre Csabának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tisztelt Biztos Úr, Biztoshelyettesek, illetve Munkatársak! Valóban nincsen könnyű dolguk önöknek, és valóban, időnként nehéz ügyekben kell dönteniük. Nagyon tetszett a biztos úrnak az a hozzászólása vagy elmondása - hogy próbáljam meg szó szerint idézni -, hogy jó lenne talán ezeket a jelentéseket a szociológus, szociográfus hallgatóknak kötelező olvasmánnyá tenni, hiszen sok mindent megértenének és megtanulnának abból, ami a magyar társadalomban történik, és ezért is jó lenne. Valóban így van ez, és nagyon fontos szerepet töltenek be. Volt alkalmam találkozni már országgyűlési képviselői munkám során a spanyol, illetve a svédországi kollégáikkal, akik a véleményükben kiemelték, hogy Magyarországon széles körű jogokkal rendelkeznek az alapvető jogok biztosai, a magyar jogszabályok megfelelően biztosítják ezt a tevékenységet, és elismerően szóltak a magyarországi kollégák munkájáról. Még egyetlen gondolat, ami még nehézzé teheti ebben az esetben a munkájukat, az, hogy valahol önöknek, mivel olyan szerepet töltenek be, illetve sorozatban olyan jelenségekkel találkoznak, amelyek akár kormányzati, akár állami szerv, állami intézmények munkájával kapcsolatos esetleges visszásságokat vizsgálnak, ezért nyilván az önök tevékenysége elsősorban sok esetben akár mint a kormány kritikája, akár mint a jelenlegi államvezetés kritikája vagy helyi önkormányzati vezetés kritikája kell hogy megjelenjen, és nagyon fontos annak a vizsgálata, hogy vajon kellően megjelenik-e ez az ellensúly és ez a kellő kritika ezekben az esetekben, avagy nem. Tehát ezért is nehéz helyzetben vannak, hiszen egyrészt mivel országgyűlési hatáskör a vezetők kinevezése, tehát valahol meg kell próbálniuk megfelelni ennek az elvárásnak, a másik oldalon pedig meg kell felelni a jogszabályban előírt kötelezettségeknek is, és elismerem, hogy ez valóban nem egy könnyű feladat. És akkor térjünk rá tételesen erre a jelentésre, hogy miket is találunk benne, milyen jelentős olyan vizsgálatokat folytattak le, amelyekről itt az Országgyűlés szintjén érdemes beszélni. [[17.50]] Ha megnézzük a korábbi igazságügyi bizottságokban lefolytatott vitákat, én azt láttam például a 2013. évvel kapcsolatosan - amelyben még a jelentést meg kellett tenni 2015-ben, tehát ez évben került sor a megtételére, és ez nem egy egész évnek, hanem egy kis töredék évnek a vizsgálata volt -, hogy ott a jobbikos képviselőtársaim a hozzászólásaikban már felvetették például annak a vizsgálatát, hogy nem találkoztak azzal, hogy nincsenek vizsgálva a választásokon való visszaélések, illetve azzal kapcsolatosan az állampolgári jogoknak a nem érvényesülése. Akkor az Igazságügyi bizottság elnöke azt mondta, hogy nem is volt abban az évben választás, tehát akkor nyilván nem vizsgálhatták. De most, a 2014. évben volt választás, és örültem annak, hogy a jelentés tartalmazza is, amikor a tartalomjegyzékét elolvastam, hogy a 2014. évi országgyűlési és helyi önkormányzati választásokon milyen tapasztalatokat szereztek, és ezzel kapcsolatban azt láttam, hogy amiket én kerestem benne, amiket igazán szerettem volna ebben látni, azok nem voltak benne. Nyilván az, hogy mik voltak jók a választásokkal kapcsolatban, mi volt az, ami pozitív változás volt, a nemzetiségi szószólók megválasztása, a nemzeti képviselet, a nemzetiségi önkormányzatoknak a változása, tehát ezek a pozitív dolgok kerültek kihangsúlyozásra, és nem kerülnek bele azok a negatív dolgok, amelyeket mi viszont tapasztaltunk, amit akkor az Igazságügyi bizottságban a frakciótársaim felvetettek, és aminek az volt a lényege tulajdonképpen, hogy amikor intézményesítetten bizonyos társadalmi csoportokat vagy nemzetiségi csoportokat szállítanak, visznek ezekre, akkor valahogy visszaélnek azok, akik ebben szerepet játszanak, és nem tudják gyakorolni az alapvető választási jogukat, hiszen adott esetben pénzért vagy valamilyen ráhatással döntötték el, hogy hogyan is fognak szavazni. Ebben az esetben, azt gondoljuk, hogy súlyos alapjoga sérül ezeknek az embereknek, és ez is megérte volna a vizsgálatot, hogy ha már ez szerepelt benne, akkor e tekintetben is vizsgáljuk meg, hogy valóban történtek-e alapjogsértések vagy nem történtek alapjogsértések. Ez irányban semmit nem tapasztaltunk, semmit nem láttunk a 2014-es választásokkal kapcsolatban. Egy nagyon fontos témakör az oktatás kérdése. Nagyon kíváncsi voltam, hogy ez hogyan lesz megfogva, és leginkább a nemzetiségi oktatás került előtérbe, ez volt vizsgálva. Itt már Fuzik úr elmondta azokat a tapasztalatokat, amelyeket találtak és hiányosságként felhoztak a nemzetiségi oktatásban, ilyen az utánpótlás-nevelés és a tanárok képzésének a problematikája, fölvetették önök a népismeret-tanítás hiányát a roma oktatással kapcsolatosan, ezt nagyon alacsony színvonalúnak találták, illetve javasolják a romológiai ismereteknek a tanítását minden pedagógiai képzőintézetben, tekintettel - idézem - „a roma gyermekeknek a köznevelés rendszerén belüli növekvő számarányára”. Tehát ezek voltak azok, illetve amiket vizsgáltak, ebben az esetben mindig a hátrányos helyzetű, halmozottan hátrányos helyzetű tanulókat vizsgálják, ami egyébként teljesen jogos is, csak valahol egy picit egyoldalúnak tűnik ez a jelentés. Nyilván az önök feladatköréből is fakad, de nem találjuk azokat a problémákat, ha a másik oldalról közelítjük meg az integrált oktatás vagy nem integrált oktatás kérdését, úgy láttam, hogy azért eléggé elkerülte ezt a sikamlós témát a jelentés, vagy legalábbis nem láttam, hogy ebben igazán állást foglaltak volna, bár nem is biztos, hogy feladata ennek a jelentésnek, hogy ebben állást foglaljon. De látni kell azt a másik oldalt is, amikor a jó tanulóknak az oktatáshoz való joga merül fel, hogy vajon azért, hogy az integrált oktatás kereteit megvalósítsuk, elvehetjük-e azoktól a tanulóktól a jogot, hogy megfelelő körülmények között, megfelelő fegyelem mellett megfelelő szintű oktatást kapjanak, tehát ennek is a kérdése fölmerül, hogy vajon az ő jogaik, az ő alapjogaik nem sérülnek-e. Kíváncsi lettem volna arra, hogy az oktatás területén a tankönyvekkel kapcsolatosan azok a problémák, amelyek sorozatosan megjelentek az elmúlt évben meg az azelőtti évben a tankönyvkiadással kapcsolatban, belekerülnek-e. Én egy bekezdést találtam erről a problémáról, ami elsősorban a nemzetiségi oktatásban megjelenő tankönyvproblémát hozta föl három sorban, semmi többet, holott ennek is sokkal nagyobb a jelentősége. Hiszen azok a szabályok, amelyek itt ma bevezetésre kerültek, és amelyekben azt látjuk, hogy hihetetlenül olcsók a tankönyvcsomagok a gyerekeknek, már majdnem mindenki ingyen jut hozzá ehhez a tankönyvcsomaghoz, egyre szélesebb az a réteg, folyamatosan ezt halljuk, és mit tapasztalunk? Azt tapasztaljuk, hogy a gyerekeknek nemhogy szeptemberben, de még októberben, decemberben sincs sorozatban tankönyve. Azért, mert szűk a keret, amelyikbe bele kell férni, rengeteg tantárgyból a gyerekek nem is kapnak könyvet - interneten kell utánaolvasni, papírlapokon nyomtatják ki a könyveket, amit a tanár éppen fel fog nekik adni. Mi sérül ezzel? Természetesen a gyerekeknek az oktatáshoz való joga fog alapvetően sérülni, és azt gondolom, hogy ez is megérte volna azt, hogy ezek leírásra kerüljenek, ezek is feltárásra kerüljenek. Mindamellett még egyetlenegy gondolat arról, hogy mik kerültek itt kiemelésre: a KLIK-be bekerült intézmények elnevezésének a problematikája. Szerintem abszolút nincs azonos súlycsoportban a két dolog, hogy hogyan nevezzük azt az oktatási intézményt, hogy valóban történt-e társadalmi egyeztetés vagy civil szervezetekkel történő egyeztetés, hogy mi legyen annak a szervezetnek vagy intézménynek az új neve; sokkal fontosabb a tankönyveknek a kérdése, hogy valóban hozzájutnak-e, és megfelelő tankönyvekhez jutnak-e hozzá a gyermekek. Ez sokkal fontosabb. De ugyanilyen problémát láttam az egészségüggyel kapcsolatban. Nagyon rövidnek találtam azt a részt, amely az egészségügyi problematikákkal foglalkozott, és ott is amit láttam, és ami probléma volt, a megállapításokban az van benne, hogy a betegjogi panaszoknak a csökkenését lehet megfigyelni, és ki van emelve a tűcsereprogram, illetve felvetődik a védőoltás kötelezőségének a kérdése. Tehát ezekkel foglalkoztak, holott sokkal fontosabb lett volna szerintem a várólistáknak az elemzése, az, hogy mennyit kell várni, adott esetben hónapokat vagy másfél évet. Az egészséghez való joga vajon nem csorbult ezeknek a magyar állampolgároknak, akik a magyar egészségügyi rendszert akarják igénybe venni, vagy azoknak, akiknek akár egy olyan vizsgálatra, amely az életét dönthette el, a jövőjét dönthette el, 6-8 hónapig kellett várni? Ezeknek a megjelenését vártam volna ebben a jelentésben, amit szintén nem találtam meg. A szegénység okainak a feltárásában is érdekes dolgokat találtam. Ebben nyilván kihangsúlyozzák, hogy elsősorban a cigányságot érinti a szegénység, és itt statisztikai adatokat is felhoznak, hogy ma már gyakorlatilag egy növekvő szegénységi ráta van Magyarországon, és lassan az egyharmada az országnak vagy már éppen az egyharmada ebbe a kategóriába tartozik, és hogy ennek a túlnyomó része cigány származású. Ezzel kapcsolatban a megállapításoknál azért érdekes okokat találtam, hogy mire is vezetik vissza a jelentésben a cigányság szegénységének a kérdését: származásukból adódó hátrányokra, diszkriminációra, szó szerint idézem: az intézményes diszkrimináció jelenségére. Vélhetően a cigány származású panaszosoknak folyamatosan ezzel kell szembesülniük, a mindennapi gyakorlatban megjelenő társadalmi előítéletességgel, a roma lakosságot sújtó, kirekesztő jellegű gondolkodásmóddal. Tehát ezek vannak felsorolva a cigány szegénység okainál, amikor, azt gondolom, alapvetően azért ez sokkal többrétű és sokkal mélyebb gyökerekből fakadó, és nem biztos, hogy valóban azok a megállapítások, amelyeket önök ebben a jelentésben leírtak, okozzák a cigányszegénységet. Nyilván ez megérne egy szociológiai tanulmányt, vagy akár egy vitanapot is megérne ennek az okainak a feltárása, de nem biztos, hogy pontosan ezek azok, amik megjelentek az önök programjában. [[18.00]] Ezért gondolkodunk el a jelentéssel kapcsolatosan, hogy vajon elfogadhatónak tartjuk-e ezt a jelentést. Aztán egy másik kérdés, ami itt fölmerült, és a biztos úr is említette, ez pedig az volt, hogy mennyire sűrűn fordulnak az Alkotmánybírósághoz. Igen, ön is említette ezt a problémát, ami felvetődött az előző ciklus idején, hiszen tudjuk, hogy korábban bárki fordulhatott az Alkotmánybírósághoz jogszabály-felülvizsgálat miatt, illetve minden országgyűlési képviselőnek is megvolt ez a lehetősége. Az új jogszabályi változás, már annyira nem új, hiszen négyéves, elvette az állampolgároktól ennek lehetőségét, illetve az országgyűlési képviselőktől is elvette ennek lehetőségét, és gyakorlatilag az Országgyűlés egynegyede szükséges ahhoz, hogy ilyen felülvizsgálatot kezdeményezzen. Ez 50 embert jelent jelen pillanatban. Erre egyetlenegy frakció képes, ez pedig a Fidesz frakciója, amelyik ennyi személlyel bír itt a parlamentben. Tehát aki a törvényhozásban a döntő szerepet játssza, aki gyakorlatilag tudja hozni a jogszabályokat a többségével, csak ő fordulhat a saját törvényei felülvizsgálatának érdekében az Alkotmánybírósághoz. És itt nőtt meg az önök szerepe, hogy felvállalják azokat az ügyeket, amelyeket egyébként az állampolgárok, illetve a képviselők beadnának. Rendkívül kevésnek találtam azoknak az ügyeknek a számát, ön is elmondta itt számszerűen, biztos úr, hogy mennyi volt ezek száma; ez nagyon kevés volt szerintem. Itt hatalmas felelőssége van a hivatalnak abban, hogy sokkal markánsabban vállalja fel ez irányban az emberek, az állampolgárok képviseletét. És mivel úgy látom, az időm lejárt, ezért köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Schmuck Erzsébetnek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azzal szeretném kezdeni, hogy az LMP is nagyra értékeli az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek elvégzett munkáját. Tudatában vagyunk, hogy a legjobban rászoruló, valamilyen oknál fogva védtelen, fokozottan védendő csoportok jogainak érvényesülését kiemelten kezelik, és erejükön felül igyekeznek vállalt és törvényben rögzített feladataiknak eleget tenni. A beszámoló több mint 300 oldal, és ez is jelzi azt az óriási munkát, amit az ombudsmani hivatal elvégzett. Mivel minden területhez nyilván nem lehet időkorlátok miatt sem kapcsolódni, ezért én magam is, mi is néhány témát kiemelünk. Elsőként: 2014-ben az ombudsman vizsgálta a súlyosan bántalmazott gyermekek ügye kapcsán a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjainak tevékenységét, esetleges mulasztásait. Ismerjük a szigetszentmiklósi gyermekbántalmazást vagy a sásdi tragédiát. Az ombudsman megállapította, hogy a gyermekekkel kapcsolatban álló, védelmükre hivatott és köteles szervek és hatóságok, különösen az egészségügyi szolgáltatók, a pedagógusok, a gyermekjóléti szolgálat és a gyámhatóság nem tudták megszüntetni a gyermekek veszélyeztetettségét.A biztos az emberi erőforrások miniszterének javasolta, hogy tegyen lépéseket a gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagok együttműködése hatékonyságának növelése érdekében, gondoskodjon a gyermekeket érintő szexuális bántalmazás megelőzése, felismerése és kezelése tárgyában készült módszertani anyagok, útmutatók minél szélesebb körű eljuttatásáról a gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagokhoz, e téren képzések, továbbképzések megszervezéséről. A minisztérium elkészítette ugyan a gyermekvédelmi észlelő- és jelzőrendszer működtetése kapcsán „A gyermek bántalmazásának felismerésére és megszüntetésére irányuló szektorsemleges egységes elvek és módszertan” című útmutatót, de egyéb intézkedést a mai napig nem tett a gyermekvédelmi jelzőrendszer működésének megerősítése érdekében. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Czibere Károlytól ugyan nemrég elhangzott, hogy meg kell erősíteni a gyermekvédelmi jelzőrendszert, hogy a szakemberek időben léphessenek, ha veszélyeztetett vagy bántalmazott fiatal kerül a látókörükbe, de erre eddig semmilyen lépés nem történt. Nem csökkent a gyermekvédelemben dolgozók súlyos leterheltsége, a szakemberhiány és a dolgozók anyagi helyzete sem javult. Továbbra sincs semmilyen szankciója a jelzések elmulasztásának vagy az intézkedések késlekedésének, és ha történnek is belső vizsgálatok, felelősségre vonás nem történik, mulasztást nem állapítanak meg. Ezen a téren tehát súlyos mulasztása van a kormánynak, nem lehet tovább halogatni a jelzőrendszer megerősítését.Megemlíteném a közfoglalkoztatással összefüggő vizsgálatokat. A közfoglalkoztatottak helyzetének folyamatos vizsgálata és monitorozása az alapvető jogok biztosának kiemelt feladatai között szerepelt 2014-ben is. A vizsgálati évben elindult a téli közfoglalkoztatás, amely részben munkavégzést, részben képzési programokat foglalt magában. 2014-ben a téli közfoglalkoztatási program megvalósításával összefüggésben két átfogó jellegű ombudsmani vizsgálat is indult. A biztos megállapította, hogy a közfoglalkoztatási programra történő felkészülésre nyitva álló idő rövidsége miatt a kirendeltségek nem tudtak tájékoztatást adni a közmunkásoknak a programról. Úgy kellett tehát elvállalniuk a közmunkát és a képzést, hogy azt sem tudták, milyen munkát kell majd végezniük.Emellett a képzések elindulásakor nem állt rendelkezésre a szükséges tananyag, illetve taneszköz. Sőt, a pedagógusoknak az oktatás megkezdése pillanatában még nem is volt érvényes szerződésük. Erre az LMP fel is hívta az ombudsman figyelmét, és kértük, ezt vizsgálja meg. Az ombudsman vizsgálata minket igazolt. A téli közmunkaprogramról fontos elmondani, hogy az a közmunkaprogram kampányszerű felduzzasztása volt a választások előtt, 24 milliárd uniós forrás elherdálása. A közmunkások érdekeit a legkevésbé sem tartották szem előtt, nem vizsgálták meg előzetesen, kinek milyen képzésre lenne szüksége, pedig ha valahol, hát a képzésekben kellett volna az egyéni szempontokat is leginkább figyelembe venni.Ami pedig mindennél jobban mutatja, hogy az egész csak a kormány választási kampányának része volt, hogy ennek a programnak nem volt folytatása, nem épültek rá további képzések. A kormányt tehát nem a közmunkások elsődleges munkaerőpiacra való kivezetése, elhelyezkedésének segítése motiválta, és a mai napig nem érhető tetten ilyen szándék a közmunkával kapcsolatos lépésekben. Tulajdonképpen ezeket a példákat azért hoztam ide, mert azt gondoljuk, hogy szükség lenne arra, hogy a kormány sokkal jobban megvizsgálja az ombudsman és helyettesei vizsgálatának eredményét, a biztos javaslatait. És amit nagyon-nagyon fontosnak tartunk, hogy ezeknek a vizsgálatoknak és a vizsgálati eredményeknek, javaslatoknak legyen jogkövetkezménye. Végül szeretnék még néhány szót szólni a környezetvédelmi tevékenységről, de elsősorban nem arról a részről, amit a különböző panaszok kapcsán elindítottak vizsgálatot és annak eredményeiről például a zaj, hulladék, természetvédelem területén, hanem most sokkal inkább annak szeretnék néhány gondolatot szentelni, hogy milyen szemléletformáló tevékenységet folytattak az ombudsman úr helyettesei, pontosabban: a jövő nemzedék ombudsman úr , és hogy a környezetvédelmi civilekkel is az együttműködés, azt gondolom, példamutató. Példamutató lenne egyébként a kormánynak is, hogy időről időre környezetvédelmi, természetvédelmi civil szervezetekkel találkoznak, konzultálnak, sőt ennél tovább menve, olyan fórumokat, konferenciákat is szerveznek, amelyeknek nemcsak az a célja, hogy egy adott témakörben információkkal szemléletformálás legyen, hanem esetenként egyfajta érdekegyeztetés is.Én három témakört azért mindenképpen szeretnék kiemelni, ami hozzám igen közel áll. Az egyik a fenntartható fejlődés, a másik a biológiai sokféleség és napjaink egyik legnagyobb kihívása, a klímaváltozás. A fenntartható fejlődéssel összefüggésben szintén számos fórum az önök közös szervezésében, civilekkel együtt, az illetékes minisztériummal lezajlott, megtörtént, és ezek valóban nagyon-nagyon tartalmas beszélgetések voltak. A klímaváltozás, azt gondolom, megint egy nagyon fontos témakör, most különösen, amikor év végén, decemberben Párizsban egy olyan klímacsúcsra kerül sor, ami végül is akár a jövőnket is befolyásolja, majdnem mondhatom azt, hogy eldönti. [[18.10]] Éppen ma az Indexen jelent meg egy olyan cikk, amely arról szólt, hogy több tízezer ember életét veszélyeztetheti az Egyesült Államokban a klímaváltozás. Itt majd persze fel kell tenni a kérdést, hogy ez vajon nálunk hogyan van. Befejezve, itt a biodiverzitáshoz kapcsolódik, én azt a tevékenységet is szeretném önöknek megköszönni, amelyet most a nemzeti parkok védelmében tettek és felléptek. Én nagyon remélem, hogy ezen a területen ilyen módon, ilyen határozottan fognak a jövőben is tevékenykedni. Az LMP az önök beszámolójának az elfogadását támogatni fogja. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Czibere Károly államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván felszólalni, akit soron kívül megillet a felszólalás joga. Öné a szó, államtitkár úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elöljáróban én is szeretném megköszönni az alapvető jogok biztosának, biztos úrnak és helyettesének a tevékenységét. Nyilván a szociális államtitkárság a felzárkózási, a gyermekjóléti és a gyermekvédelmi terület felügyelete okán szinte napi együttműködésben van a hivatallal, és ezt nagyon-nagyon kiemelt szempontnak tekintjük, hogy ez a jó együttműködés, amelyet eddig is megtapasztaltunk, erre a későbbiekben is számítunk, hiszen rendkívül fontos, hogy ebből az együttműködésből következően folyamatosan, újra és újra tudjuk vizsgálni azt a jogszabályi környezetet, azokat a szolgáltatási struktúrákat, amelyek a rászoruló embereknek valóban érdemi segítséget tudnak biztosítani, és az ő alapvető érdekeiket, jogaikat tudják garantálni és tartalommal megtölteni.Két képviselői hozzászólásra szeretnék közvetlenül is reagálni, az egyik Teleki képviselő úrnak a hozzászólása volt, és itt a gyermekéhezés kapcsán egy 500 ezres szám hangzott el. Nem lehet nyilvánvalóan elmenni a szám mellett anélkül, hogy ezt helyre ne igazítanánk, hiszen az UNICEF jelentése szerint, amely a gyermekek szegénységéről, jelzéséről szól, a magyarországi adat a gyermekek 1 százalékát mutatja. Az UNICEF vizsgálata szerint Magyarországon a gyermekek 1 százaléka számára nem biztosított a napi háromszori étkezés, az egészségügyi statisztikák pedig ennél valamivel nagyobb arányt mutatnak. Tehát azért fontos, hogy nagyságrendi különbség van a két szám között, azért ez mindenképpen fontos, és nem lehet a kormány részéről kiigazítás nélkül hagyni. Emellett fontos azért hozzátenni, hogy a kormány elkötelezett abban, hogy pont a gyerekeknél fontos, hogy minden támogatást a családok megkapjanak annak érdekében, hogy a családok anyagi helyzete, jövedelmi státusa ne befolyásolja azt, hogy a gyermek valójában hozzájut-e az alapvető életfeltételekhez, alapvető élelmezéshez, élelmiszerhez vagy nem. A kormányzat alapvetően a szolgáltatási rendszeren keresztül kívánja elérni ezeket a gyermekeket, ezért fontos a kötelező óvodáztatás, ezért fontos az, hogy a bölcsődében, az óvodában és az iskolában minél több gyermek hozzájusson legalább a napi egyszeri meleg élelemhez, és ugyanígy a nyári szünetben is. Ezért fontos az, hogy szeptembertől a kormányzat jelentősen kibővíti a gyermekétkeztetés finanszírozását. Míg az elmúlt négy évben 29 milliárd forintról 58 milliárd forintra emelkedett a gyermekétkeztetés finanszírozása, ez most tovább emelkedik a következő költségvetésben - láthattuk, hogy már 71 milliárd forint lesz erre a célra -, és jelentősen emelkedik a bölcsődében és az óvodában ingyenesen étkező gyermekek száma; szeptemberben a mostani 92 ezerről 320 ezerre, tehát 3,5-szeresére emelkedik azon gyermekek száma óvodában és bölcsődében, akik ingyenesen fognak szeptembertől étkezni. Ezt egy rendkívül fontos eredménynek tartjuk, abba az irányba tett lépésnek, hogy a szülőknek egyre kevésbé kelljen saját szegénységüket bizonygatni akkor, amikor egy olyan alapvető szükséglethez próbálják a gyermeket hozzájuttatni, amely rendkívül fontos az ő szükségleteik, fejlődésük szempontjából. Ezt szeretnénk továbbra is képviselni, és ebbe az irányba szeretnénk továbbra is lépni. Ennek a kiterjesztésnek rendkívül fontos lépcsője az is, hogy a nyári gyermekétkeztetési program is jelentősen bővül, hiszen nyáron, a szünidőben sem lehet hagyni a gyermekeket meleg élelem nélkül. Ezért jelentősen bővítettük a pályázati rendszerét ennek az idén, és így ezen a nyáron, 2015 nyarán minden korábbinál több rászoruló gyermek fog a nyári gyermekétkeztetés programjában részt venni, majdnem 142 ezer gyermek, miközben a program 13 éves fennállása alatt 135 ezer gyermek volt a legmagasabb szám. Azt gondoljuk, hogy a részt vevő önkormányzatok köre, tehát az önkormányzatok majdnem fele fog részt venni ebben a programban, ez is egy jelentős bővülés, hiszen 220-szal több önkormányzat jelentkezett ebbe a programba most nyáron, ez is egy fontos eredmény. Azt gondolom, nem lehet elvitatni, hogy a kormányzat a gyermekétkeztetés bővítése területén jelentős eredményeket tudott az elmúlt négy évben, az elmúlt időszakban, az elmúlt öt évben fölmutatni.A másik fontos reakció, amit szeretnék megtenni, ez Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak a gyermekjóléttel kapcsolatos hozzászólása, ő utalt a nyilatkozatomra is. A kormány továbbra is elkötelezett abban, hogy a gyermekjóléti rendszert megerősítse, és ebben a jelzőrendszer megerősítése egy rendkívül fontos elem, ebben abszolút egyetértünk. Éppen a napokban volt a bejelentés arról, hogy a gyermekjóléti rendszer megerősítése hogyan fog megtörténni a közeljövőben. Pontosan egyetértünk abban, hogy rendkívül leterheltek a családi gondozók, nagyon sokszor az érdemi segítséget a magas ügyszám miatt kevésbé tudják biztosítani a családok számára, ezért azt tervezzük, hogy alapvetően a hatósági munkához kapcsolódó szolgáltatásokat és a családok érdemi gondozását, segítését szolgáló szolgáltatásokat különválasztjuk, és valójában minden gyermekjóléti szolgálat valóban érdemi segítséget tud kapni azon keresztül, hogy a gyermekjóléti központok számát 48-ról 198-ra emeljük. Minden járásban ott legyen a gyermekjóléti szolgálatban dolgozó munkatársakat segítő többlet szakember, akár pszichológus, akár más típusú szakemberek, álljanak rendelkezésre. Ezt olyannyira komolyan veszi a kormányzat, hogy több mint 10 százalékkal megemeli 2016-ban a gyermekjóléti szolgálatok összfinanszírozását. Tehát az 5 milliárdos keretet 460 millió forinttal fogja megemelni, és pontosan oda fog többletforrás jutni ebből a többletkasszából, ahol hátrányos helyzetűek a települések, hiszen ott fokozott figyelemre van szükség, ezért nemcsak többletforrás, hanem ott több családi gondozó is lesz, és megszüntetjük azt a rendszert is, hogy 2 órás, 3 órás, 4 órás gondozók álljanak készenlétben, hiszen a családoknak valóban érdemi segítséget kell kapni, és ezt teljes állású munkatársakkal lehet elérni. A teljes állás a munkatársaknak is nagyobb biztonságot jelent a tekintetben, hogy akkor valóban meg lesz becsülve a munkájuk és nem kell 3., 4., 5. munkát vállalniuk. A megbecsülésnek fontos része az is, hogy 2015. július 1-jétől bérkiegészítés mellett döntött a kormány, és épp most döntött arról is, hogy ennek az elosztási elveiben döntően a magasabb végzettséget, a magasabb jártasságot, tapasztalatot, hosszabb szolgálati időt fogja figyelembe venni. Miután a gyermekjóléti szolgálatban pontosan ilyen munkatársak dolgoznak, ezért az ő anyagi megbecsülésükben jelentőset tudunk előrelépni. A 2014. évi januártól biztosított és a következő évi költségvetésben is betervezett bérpótlék és a 2015 júliusától megállapított bérkiegészítés, amely éves szinten több mint 15 milliárd forint, ez a két elem együtt fogja szolgálni, hogy a gyermekjóléti szolgálatban dolgozóknak a megbecsülését, a kormányzat ez irányú törekvéseit az ebben a szolgálatban dolgozók érezzék. [[18.20]] Nyilván nem dőlhetünk hátra, és szeretnénk tovább is lépni, minden olyan ügyben - elhangzott Szigetszentmiklós és további példák - mi az alapvető jogok biztosával leülünk, kielemezzük ezeket az ügyeket. Hiszen fontos, a továbbiakban is megköszönöm, és várjuk az ezzel kapcsolatos javaslatokat, hogy hogyan lehet továbbra is a szabályozási környezetet és a munkatársak felkészítését, magát a szolgáltatásstruktúrát úgy alakítani, hogy a hátrányos helyzetű családok és a gyermekek joga ne sérüljön, érdekei ne sérüljenek, és minden támogatást és segítséget megkapjanak ahhoz, hogy a veszélyeztetettséget elkerüljük, a veszélyeztetettség megszűnjön. Minden ezzel kapcsolatos javaslatot köszönettel veszünk és megfogadunk. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, mivel független képviselők nem kívánnak bekapcsolódni a vitába a napirend keretében, kétperces felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megdöbbentő volt számomra az a szemléletbeli különbség, ami az alapvető jogok ombudsmanjának jelentése és államtitkár úr hozzászólása között feszül. Formálisan megköszönte államtitkár úr ezt a jelentést, de ugyanakkor láthatóan nem érti. Amikor azt mondja, hogy a szolgáltatáskultúrát úgy kezeljük, akkor ön egy szegénységpolitikáról beszél, mikor a jelentés egy felzárkóztatás szükségességét vetíti elénk.Én kifejezetten értékeként szeretném kiemelni a jelentésnek, hogy mer szociálisan érzékeny lenni. Az önök politikája szétszakítja a magyar társadalmat. Nem akarják elhinni, hogy az egykulcsos jövedelemadó az fönt segít, lent pedig nyomorba dönt. Nem akarják elhinni, hogy a most elfogadott 1 százalék adócsökkentés, ami 120 milliárd megtakarítást jelent az össznépesség szintjén, ennek a 80 százaléka, 100 milliárd forint körülbelül a felső 20 százaléknál realizálódik, és mindössze a megtakarítás 20 százaléka realizálódik az alsó 80 százaléknál.Tehát ön enni ad tényleg, ez nagyon jó szándék, de a jelentés arról szól, hogy felzárkóztatás nélkül nem tudnak érvényesülni a szabadságjogok sem.Szeretnék idézni, ha sikerül - bár nagyon apró betűvel van nálam - a jelentésből. „Történelmi tapasztalat ugyanakkor, hogy a szociális jogok elismerése és védelme nélkül a szabadságjogok mögötti gazdasági rend olyan társadalmi egyenlőtlenségeket és feszültségeket hozhat létre, amelyek veszélybe sodorhatják az alapjogi rendszer egészét.”Erről van szó. Én azt szeretném, amit Schmuck Erzsébet képviselő asszony is mondott, hogyha a jelentésnek lenne következménye, nemcsak abban, hogy az 5 milliárd mellé tesznek 456 millió forintot, hanem itt, fejben a szemlélet is változik. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, amennyiben lesz képviselőtársunk, aki kíván felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Most a beszámoló, illetőleg a határozati javaslat előterjesztőinek zárszavára kerülhet sor. Megkérdezem Székely László urat, az alapvető jogok biztosát, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Székely László: Nem kívánok szólni. Köszönöm szépen.]] Biztos úr jelzi, hogy nem. Megkérdezem Rubovszky György urat, az Igazságügyi bizottság elnökét, kíván-e válaszolni. Igen, megadom a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A beszámoló jogcímén egy második költségvetési vitát is végighallgattunk, aminek ugyan sok köze nem volt a beszámolóhoz, de jó hivatkozási alap volt, valamennyi ellenzéki képviselőtársam kellően ennek a jogcímén szidta a kormány jelenlegi politikáját, és elégtelennek tekintette az elvégzett munkát. Én mindenesetre azt köszönöm a bizottság nevében, hogy az Igazságügyi bizottság határozati javaslata ellen nem merült fel kifogás, én kérem, hogy ez a szavazásnál is így legyen, és a szavazásnál szíveskedjenek az országgyűlési határozatot megszavazni, ami egyben azt jelenti, hogy az Országgyűlés elfogadja a biztos úr beszámolóját a 2014-es esztendőről. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Szegénykórház - szegénykormány - szegénységi bizonyítvány” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondoltam, hogy azért szükséges erről a három témakörről, tehát magáról a szegénykórházról, találóan a szegénykormányról és az ő szegénységi bizonyítványáról beszélni, mert ismételten közeleg az az egészségügyi demonstráció, amely jól mutatja, hogy a kormánynak nem sikerült megoldani az egészségügyben dolgozó szakdolgozók kérdését.A szegénykórház kijelentés arra az intézményre utal, ami a mai napon nyílt meg a József nádor téren, a Nemzetgazdasági Minisztérium bejárata előtt, a parkban, amelyben az egészségügyi dolgozók fel kívánják hívni a figyelmet az egészségügy jelenlegi állapotára, és ahol 24 órás ügyeletben ott vannak. Egyrészt, hogy ne csak a politikustársaim, országgyűlési képviselőtársaim, hanem a lakosság is láthassa mindazokat a kihívásokat, mindazokat a körülményeket, amelyekben dolgoznak.Volt szerencsém az elmúlt órákban személyesen megtekinteni Rig Lajos képviselőtársammal a szegénykórházat, talán elsőként és eddig egyedüliként az országgyűlési képviselők közül, pedig elvileg nekünk szólna, illetve a minisztériumnak, hogy lássák, hogy milyen körülmények között dolgoznak az egészségügyi dolgozók. Amit ott láttunk, tisztelt képviselőtársaim, azok nem voltak mások, mint olyan eszközök, illetve olyan berendezések, amelyek, mondhatjuk úgy, hogy az 1970-es éveket megelőzően kerülhettek be a kórházakba, és azóta is ott vannak. Találóan képviselőtársam úgy fogalmazott, hogy 22 évvel ezelőtt, amikor az egészségügyi karrierjét kezdte, ezek az eszközök már bőségesen szolgálták a magyar gyógyulni vágyókat, és ezek az eszközök, ezek a körülmények nem változtak.Nagyon jól mutatják az oda kihelyezett betegágyak, az oda kihelyezett egyéb gyógyászati segédeszközök vagy akár azok a számítógépek, amelyeket például most egy kórházból is hozhattak volna el, amelyek nemhogy 2015-ben, hanem már 2000-ben is elavultnak minősültek.Tehát 24 órás ügyeletet tartanak ott, hogy mindenkinek felhívják a figyelmét, és nagyon jól mutatja azt az egyébként figyelemfelhívó akciót és a kitartásukat, hogy mind az idáig, amíg július 1-jéig el nem jutunk, az akciószövetség ezt a demonstrációt fenn fogja tartani.Merthogy mi is lesz július 1-jén? Július 1-jén jön a következő soros egészségügyi demonstráció, amelyben az egészségügyi dolgozók ismételten azokra hívják fel a figyelmet, amelyet május 12-én már egyszer megtettek, de úgy látszik, a kormány nem értett a szavakból. Itt az úgynevezett feketeruhások, de egyébként a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara, a fehérruhások is tüntetni fognak, illetve demonstrálni fognak az ágazatban uralkodó viszonyok miatt.A szegénykórházat természetesen azért is érdemes elmondani, mert maga a szegénykórház olyan állapotokat tükröz, és jól mutatja az egészségügy jelenlegi helyzetét, amellyel 30 éve küzd az egészségügy, és amilyen 30 évvel ezelőtt is lehetett az egészségügy.Nagyon fontos azt is tudni, hogy az egészségügyi eszközök problémája, bár európai uniós pénz érkezett, az európai uniós többletforrásokból nem megoldott, és nem is oldotta meg. A beruházások nagy része úgynevezett és úgymond a betonba ment, ami semmi mást nem eredményezett, mint ami Karcagon is történt, és amelyet Fazekas Sándor miniszter úr az átadáskor elmondott, hogy egy Las Vegas-i hotelokat megszégyenítő épületet sikerült átadni. Igen ám, csakhogy a Las Vegas-i hotelkinézetű épületben bent olyan eszközök voltak, hogyha már a szerencsejátéknál tartunk, akkor hazardírozás lassan már ott gyógyulni, mert az eszközpark, a meglévő állomány semmit sem javult, és bár lehet, hogy kívülről tökéletesen néz ki a kórház, de belülről ugyanazokat a leharcolt elemeket használják.És hogy miért szegény a kormány, és miért szegénykormányról beszélek? Azért szegény a kormány, mert bár több jut az E-Alapból 51 milliárddal ebben az évben az E-Alapban foglalt egészségügyi kiadásokra, mégsem olyan elosztási rendben, hogy az hatékonyan segíthetné a kórházakat, hatékonyan segíthetné az egészségügyi szakdolgozókat. Tehát az elosztási renddel is gond van.De mondhatjuk úgy, hogy szegény a kormány, amikor az egészségügynek csak ígérni tud, ezzel szemben Andy Vajnának és a stadionoknak pedig mindent oda tud adni. Nyugodtan mondhatjuk azt, hogy mi, egészségügyben gondolkodók szívesebben látnánk fűtött kórtermekben gyorsan lábadozó betegeket, mint fűtött focipályákon lassan tébláboló focistákat, és ez az egyik követelésünk, hogy végre mindenhová eljusson az egészségügy fejlesztése. [[18.30]] Varga Mihályt szeretettel várják ebbe a szegénykórházba, és úgy gondoljuk, el is kell látogatnia, meg kell néznie, hogy mi az, amire nem fordítanak elég pénzt, ugyanis GDP-arányosan csak 8 százalékát költjük az egészségügyre a kiadásainknak.És hogy mi a szegénységi bizonyítvány, mert erről is beszélni kell: a szegénységi bizonyítvány az egészségüggyel való szembenállása, a vele szemben tanúsított magatartása a kormánynak, amelyben nyugodtan megmondhatjuk, hogy egészségpolitikából elégtelent kapott, egészségügyi költségvetési politikából szintén elégtelenre vizsgázott, és egészségügyi humánerőforrás-politikából is elégtelen áll ebben a szegénységi bizonyítványban. Így hát kérjük a kormányt, haladéktalanul hallgassa meg a szakdolgozók követelését, és végre cselekedjen, hogy a szegénységi bizonyítványba ne csak elégtelenek, hanem legalább egy elégséges is bekerülhessen. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Isten veled, Ejzi!” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Meghalt Eisemann László, a Ferencváros és a magyar labdarúgó-válogatott legendás masszőré. Ejzi, ahogy mindenki ismerte és mindenki szólította, 61 éves volt.1983-ban az ifiválogatott gyúrója lett, így részese volt az 1984-es ifjúsági Eb-győzelemnek. Felnőttválogatott-meccs 1989 óta nem kezdődött nélküle, kis megszakítást leszámítva napjainkig dolgozott a csapattal.Ejzi évtizedeken át szolgálta a labdarúgást, játékosként 22 NB I-es mérkőzésen szerepelt, de masszőrként még sikeresebb volt. Mint mondtam, tagja volt az 1984-es ifjúsági Európa-bajnokságot nyert korosztályos csapat stábjának, később tizenöt szövetségi kapitány alatt gyúrta az ország legjobb focistáit. A nemzeti csapat több mint 250 mérkőzésének lehetett részese.1996-ban csatlakozott az FTC-hez, és egy hároméves periódustól eltekintve közel 20 esztendőt töltött el szeretett klubjában. Két bajnoki címet, három Magyar Kupa-győzelmet, egy Szuperkupa-sikert és két Ligakupa-győzelmet ünnepelhetett a Ferencvárossal.Eddig a száraz tények. De aki ismerte Eisemann Lászlót, az tudja, hogy ennél sokkal több volt az ő munkája, ennél sokkal több volt az élete. Aki jártas a sportban, jártas a labdarúgásban, nagyon jól tudja, hogy amikor a sportolók kifutnak a pályára, amikor a sportolók nagy eredményeket érnek el, akkor nem tudnák elérni ezeket az eredményeket, ha nem lenne mögöttük az a stáb, akik folyamatosan segítik a munkájukat, akiknek a munkája sokkal több annál, mint hogy valakit egyszerűen megmasszíroznak, hiszen, ahogy Eisemann László is, családtagként volt jelen a labdarúgók életében. Ha bármi problémájuk volt, akkor hozzá fordultak. Ha súlyos sérülésekből kellett a rehabilitációt véghezvinni, akkor az orvosi ellátás után ő volt az, aki segítette adott esetben egy-egy játékos felépülését, és amikor felkészítette őket a mérkőzésre, akkor egyértelműen ő volt az, nevezzük úgy, az a lelki szemetesláda, aki meghallgatta a játékosok problémáját, búját, baját, és ha esetleg nem is tudott tanácsot adni, de biztos, hogy azzal is segített a játékos lelkivilágának, hogy valakinek elmondhatta ezeket a dolgokat.Amikor Eisemann Lászlót néhány éve megkérdezték arról, hogy mi jut eszébe a Ferencvárosról, akkor csak annyit mondott: ez az életem. Mert valóban, neki ez volt az élete. Voltak nagy álmai, hiszen nagyon sok mindent elért a labdarúgás területén, szerintem világcsúcstartó lehet egyébként a több mint 250 mérkőzésével a válogatott kispadján, hiszen nem sok ember ülhetett ennyit a nemzeti válogatott kispadján. Tehát nagyon sok mindent elért, mint mondtam, bajnoki címek, Magyar Kupa-győzelmek, Ligakupa-győzelmek, részese lehetett az első magyar csapatnak, amely BL-főtáblára került, tehát a Ferencvárossal ott lehetett.Azt mondta egyszer, azt nyilatkozta: „Mindenütt gyúrtam már, csak vb-n vagy Eb-n nem. Viszont türelmes vagyok. - 55 éves volt, amikor ezt mondta. - 55 múltam, lehet még vagy húsz esztendőm” - mondta hat évvel ezelőtt egy interjújában. És ki tudja, hogy mi vezetett ehhez a tragikus hirtelenségű halálhoz. Elképzelhető, hogy rosszkor és rossz időben jött egy SMS, amelyben szertefoszlott az az álom, hogy ő valamikor is vb-n vagy Eb-n ott legyen a magyar válogatottal, hiszen mint tudjuk, most a magyar válogatott egy Eb-re való kijutás küszöbén áll, és lehet, hogy elvesztette azt a reményt, hogy ő a magyar válogatottal kimehet. Lehet, hogy ezért az áldozatos munkáért, amit éveken keresztül végzett, éppen rosszkor kapott egy hálátlanságot. De ezen már nem tudunk változtatni. Halálával egy rendkívül őszinte, a hazai labdarúgás iránt végtelenül elkötelezett sportember távozott közülünk. Isten veled, Eisemann László! Isten veled, Ejzi! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a nyári rendkívüli ülésszak harmadik rendkívüli ülésének első ülésnapjára 2015. június 29-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. [[Az ülés 18 óra 36 perckor ért véget.]]