[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 20. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Ikotity István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Minden ötödik magyar családról lemond a Kormány” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország több évtizede küzd demográfiai válsággal, és egyre több gyermekre vágyó pár meddőségi problémákkal néz szembe. Ezt nemcsak én mondom, hanem egy írásbeli kérdésemre Rétvári Bence államtitkár úr írta számomra.Tudjuk, hogy egy héttel ezelőtt megalakult a Családügyi Kabinet, de ettől függetlenül továbbra is azt kell mondanom, hogy ez a kormány nem lett családbarát kormány. Látszik abból is, hogy a Családügyi Kabinetnek egyetlenegy hölgy tagja van, ő is csak állandó meghívottként, nem teljes jogú tagként. De nem is erről szeretnék beszélni. Többször elmondtuk már ennek a Háznak a falai között, hogy az egyik legnagyobb és legsúlyosabb problémánk lesz, hogy meg tudjuk-e állítani Magyarországon a népességfogyást, és meg tudjuk-e állítani, hogy egyre kevesebb gyermek születik. Az egyik eszköze annak, hogy javítani tudjunk ezeken a mutatókon és ezeken a súlyos problémákon, ha a kormány helyén kezelné a meddőségi problémát. Ma az ismert adatok szerint minden ötödik magyar párról beszélhetünk, hogy meddőségi problémával küzd, ami azt jelenti, hogy 200 ezer meddő párról beszélünk Magyarországon. Hozzá szoktam tenni azt is, hogy csínján bánjunk ezekkel a számokkal, mert ezek az ismert adatok. Én azt gondolom, hogy sokkal több párról beszélhetünk, mert nagyon sokan nem kerülnek be a rendszerbe, nagyon sok ilyen problémával küzdő emberről nem tudunk. Nagyon sok írásbeli kérdést tettem fel ezzel kapcsolatban. Ugyebár, a nyáron eléggé nagy vita alakult ki ezzel a témával kapcsolatban, napirend előtti felszólalást is tettem már. A legutóbbi írásbeli válaszomra azért államtitkár úr adott egy egészen furcsa választ nekem: „A jelenlegi kormányzat minden eszközzel igyekszik segíteni azokat, akik családot szeretnének alapítani, illetve meddőségi problémákkal küzdenek. Ez egy homlokegyenest más szemlélet, mint amelyet önök képviseltek kormányon, amikor mind a társadalom, mind a szakma ellenében és a legnagyobb felháborodással a meddőségi kezelések, valamint az IF-ellátás [[Dr. Rétvári Bence: IVF.]] szűkítésére törekedtek. Nemzetstratégiai célunk, hogy több forrás jusson a budapesti és a vidéki állami intézmények és a klinikák részére a finanszírozás átláthatóbbá tétele mellett. A bővülő források és lehetőségek nyertesei a magyar párok, így hosszú távon a magyar családok lesznek. A módosítások nemcsak anyagi előnyökkel járnak, de kényelmesebbé is teszik a párok életét, valamint gyorsabbá az ellátás folyamatát.” Államtitkár Úr! Ha valaki ismeri ezt a rendszert, én ismerem, és nem azért, előre mondom, hogy nem szeretném, ha olyan választ adna és úgy reagálna, hogy én a magánintézetek lobbistája vagyok. Nem! Én azoknak a pároknak a szemszögéből vizsgálom ezt a problémát, mint aki érintett volt ebben hosszú éveken keresztül. Államtitkár úr, minden szegmensét ismerem ennek a problémának, mondom úgy, mint érintett voltam. Kemény hét éven keresztül küzdöttünk gyermekért a párommal együtt. De, államtitkár úr, ön nem adta meg, amit én kérdeztem ebben az írásbeli kérdésben, hogy melyek azok az intézetek, amelyek plusztámogatást kaptak. De én megszereztem: a Pécsi Tudományegyetem, a Somogy megyei Kaposi Mór Oktató Kórház, a Szent János Kórház, Észak-Budai Egyesített Kórházak és a Semmelweis Egyetem. Államtitkár úr, a kelet-magyarországi emberek hol tudnak jobban hozzáférni ehhez az állami ellátáshoz? [[Dr. Rétvári Bence: Debrecenben.]] Meg, államtitkár úr, beszédes szám az, hogy a meddő pároknak, akik most lombikkezelésben részesülnek, több mint 80 százaléka magánklinikára megy. Az azt jelenti, hogy a bizodalma nincs meg az állami intézetekkel szemben, nincs bizodalma, mert nem azt az ellátást kapja meg, ami azt jelentené, hogy minél rövidebb időn belül a gyermeket a kezében tarthatná. És, államtitkár úr, a magánintézeteknél ugyanúgy megkapja az érintett a tb-ellátást, úgyhogy nem szeretném, ha azt mondaná, hogy nincs tb-ellátás magánintézeteknél. Szeretném megkérdezni, államtitkár úr, bár írásbeli kérdést is tettem fel, ha ez a plusz 2 milliárd forint nem fogja a célját elérni, nem fog több gyermek születni, akkor mit fognak kezdeni ezzel a támogatással, és belátják-e, hogy nem azt a rendszert támogatják, ami hatékony lenne ma Magyarországon. Államtitkár úr, én csak kérném az érintett 200 ezer magyar pár érdekében, hogy gondolják végig ezt a támogatási rendszert, és gondolják végig azt a kommunikációt, amivel a magánintézeteket támadják. Azt gondolom, hogy ezek a párok sokkal többet érdemelnek Magyarországon, mert higgye el, nagyon rögös, nagyon nehéz az [[Az elnök csenget.]] amin keresztülmennek ezek a párok, és csak egy cél vezérli őket, hogy gyermeket tarthassanak a kezükben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy minden jóérzésű ember kormányban, kormányon kívül azért kíván dolgozni, hogy azoknak a pároknak, akik szeretnének gyereket, de valamilyen ok miatt ez nem lehetséges, amilyen eszköz rendelkezésre áll az orvostudomány pillanatnyi állása szerint, a legjobb, az anya szervezetét legkevésbé igénybe vevő és a gyermeket felnevelni akaró pár számára a leggyorsabb és a legelőnyösebb kezelést, segítséget megkaphassák, megkaphassák már a gyermek világra hozatala keretében is és utána is a gyermek felnevelése során.Ezért döntött úgy a kormány, hogy jelentős mértékben, talán minden korábbi kormányzatot meghaladó mértékben bővíti azokat a lehetőségeket, amikkel a meddő párok élhetnek, hiszen ön is mondta, hogy sokan vannak, akik ezzel küzdenek. Ön minden ötödiket mondott, mások minden hetediket mondanak, igazából a szám itt másodlagos. Nagyon sokan vannak ma Magyarországon, akik meddőségi gondokkal küzdenek, ez fizikai, lelki teher egyaránt, éppen ezért mindenkinek emberi kötelessége rajtuk segíteni.De ugyanakkor hadd emlékeztessem tisztelt képviselőasszonyt a saját kormányának az ebbéli intézkedésére. Amikor 2007. január 15-én arról szóltak a hírek, hogy Molnár Lajos, az akkori kormányzat egészségügyi minisztere, az általa vezetett tárca jogszabály-módosítási tervezetet készített, amelynek az volt az alapja, hogy öt támogatott kezelés helyett már csak kettőt fizetne az állam, így a harmadik kezeléstől 500-700 ezer forintba kerülne mindez a gyermeket akaró pároknak. Utána Horváth Ágnes, az önök minisztere 2007. február 1-jén az RTL Klubnak a következőt nyilatkozta, hogy miért jó, hogy ötről kettőre akarják csökkenteni a támogatott kezelések számát. [[9.10]] Szó szerint idézem az önök miniszterét: „Ha Európában meg tudnak csinálni kettőből egyet sikeresen, vagyis az első 50 százalék, akkor nálunk miért nem?” - tette fel a kérdést, és úgy gondolták, hogy jogszabály-módosítással tudják ezt ösztönözni. De azért ne feledjük el, ön kétségbe vonta azt, hogy ez a kormány családbarát lenne. Hát, azért ne feledjük el, hogy az MSZP-SZDSZ-kormány mit adott a magyar családoknak, pontosabban: mit vett el. Elvett egyévi gyest, elvette a szocpolt, elvette a támogatott forinthitelek lehetőségét, és helyette devizahitelekbe hajszolta a magyar családokat [[Heringes Anita: Ti vezettétek be a devizahitelt!]] elvette a második és a harmadik gyermek után járó adókedvezményt, egekbe emelték a tankönyvek árát azzal, hogy privatizálták a tankönyv-előállító cégeket, a családok rezsijét kétszeresére és háromszorosára emelték, ön ezen nevet [[Heringes Anita: Nagyon! A sok hazugságon nevetünk!]] de a magyar családoknak ezt ki kellett fizetni, amikor Lendvai Ildikó lassan mondta [[Zaj. Az elnök csenget.]] , hogy nem lesz gázáremelés, de mégis háromszorosára emelték. 318 telephelyen elvették a családoktól a lehetőséget, hogy a saját településükön járhasson általános iskolába a gyerek. Vizitdíjat vezettek be a gyerekorvosnál, kórházi napidíjat vezettek volna be a gyermekosztályokon. 250 ezer családtól elvették a munkáját, hiszen 250 ezerre növelték a munkanélküliek számát, és hogy még a családok méltóságát is elvegyék, még Gyurcsány Ferenc, az önök miniszterelnöke azt is elmondta, hogy az öregecskedő feleségeket szívesen lecserélnék sokan. Nos, hát önök így viszonyultak a családokhoz. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP a családi adórendszer kiépítésével, bővítésével, ingyenes tankönyvvel, a gyermekétkeztetés kibővítésével lépett előre szerencsére ezen a téren, amit a magyar családok pozitívan is igazoltak vissza azzal, hogy több ezerrel több gyermek születik ma, mint az önök kormányzásának az időszakában. [[Bangóné Borbély Ildikó: Hol? Hol? Hol? Külföldön! Zaj. Az elnök csenget.]] Ami a lombikprogramot illeti, tisztelt képviselő asszony, a kormány számára valóban az a cél, hogy minél többek számára [[Bangóné Borbély Ildikó felmutat egy lapot.]] , minél többek számára biztosítsa ezt a lehetőséget. Éppen ezért állami kapacitásokat kívánunk bővíteni, hogy hozzáférjen minél több pár, illetőleg a különböző támogatások intenzitását növeltük, azoknak a gyógyszereknek, amelyeket meg kell vásárolni, 70 százalékról 90 százalékra növeltük, hogy még inkább több pár férhessen ehhez hozzá. Valóban az a kormányzat szándéka, hogy ha közpénzt szánunk arra, hogy több kapacitás legyen Magyarországon lombikkezelésre, hogy több helyen, több orvosnál több kezelést lehessen igénybe venni, akkor ezt a közpénzt nem úgy gondoljuk elkölteni, hogy privát szolgáltatóknak adjuk, nem úgy gondoljuk javítani a helyzetet, hogy magánszolgáltatók foglaljanak el még nagyobb teret az egészségügyben, hanem vannak kiváló klinikáink, vannak kiváló egyetemeink, vannak kiváló kórházaink Nyugat-Magyarországon, Kelet-Magyarországon, Budapesten egyaránt, vannak jók Pécsen, vannak jók Debrecenben, vannak jók Budapesten, vannak jók Kaposváron, és segítsünk nekik Kelet-Magyarországon, Dél-Magyarországon, Nyugat-Magyarországon, Budapesten egyaránt. Ezért döntött a kormány amellett, hogy 5 milliárd forint kapacitásfejlesztési támogatást ad, és azt nem a privát szolgáltatóknak adja, hanem azoknak az állami intézményeknek, amelyek ezt vállalják és jól ki tudják építeni, és bízunk benne, hogy így egyre több magyar párnak tudunk segíteni, az pedig szerintem mindenki szerint egy elfogadható érvelés, hogy ha az állam az állami kapacitásokat növeli, és itt kíván minél több meddő párnak segítséget adni. Bízunk benne, hogy ez sikerülni is fog a jövőben. Köszönöm szépen [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Mikor számolják fel a dolgozói szegénységet az oktatásban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Soha nem érjük el a tudásalapú társadalmat, ha tartósan alacsonyan tartjuk az oktatásban dolgozó szakemberek fizetését. A XXI. században akkor lehet sikeres Magyarország, ha minőségi az oktatás, ha minden diák a legjobb körülmények között tanulhat, és ha a közszféra legjobban megfizetett munkavállalói, a pedagógusok és az őket segítő munkatársak nevelik, oktatják a diákokat. Az LMP minden költségvetési száz forintból húszat oktatásra költene, bőven jutna pénz az oktatási béremelésekre, amire óriási szükség van. A pedagógus-életpályamodell bevezetése után is komoly dolgozói szegénység sújtja a kezdő pedagógusokat. A végzettségtől függően ugyanis nettó 117 ezer, illetve 130 ezer forintot keresnek havonta, függően attól, hogy milyen végzettségük, főiskolai vagy egyetemi végzettségük van, ez semmire sem elég. Például egy fővárosi albérlet ára is bőven százezer forint fölött van, a megélhetési költségek emelkedéséről nem is beszélve. Néhány héttel ezelőtt a saját példámon mutattam be a 2002-es kezdő pedagógusként kapott bérjegyzékemet, és látszott róla, egyértelműen látszott, hogy abban az időben, 15 évvel ezelőtt a kezdő pedagógus bére magasabb volt reálértéken, mint jelen pillanatban, és nyilván csak a kezdőbérekről beszélek. Mindez, amit látunk, a kormány önfényezése azzal kapcsolatban, hogy mennyire jól megfizetett a pedagógusszakma, ez kormánypropaganda, nem több ennél. A pedagógus-életpályamodellt rendbe kell tenni. Meggyőződésünk, hogy akkor működhet jól az oktatás, ha a gyerekeink jövőjét, saját jövőnket, a társadalmunk jövőjét olyan emberek kezébe tesszük, a pedagógusok kezébe tesszük, a segítőik kezébe tesszük, akik úgy vannak megfizetve, hogy a közszféra legjobban bérezett dolgozói, hiszen enélkül nem a legjobb emberek mennek pedagógusnak, nem a legjobb képességű emberek mennek pedagógusnak, és ez bizony sajnos az egész rendszerre visszahat. Természetesen a kezdő pedagógusok bérét úgy kell megemelni, hogy csábító legyen. Ez nem azt jelenti, hogy néhány vagy akár 50 százalékkal, hanem ez azt jelenti, hogy alsó hangon duplájára kell ezt emelni, államtitkár úr, hiszen 117 ezer forint vagy 130 ezer forint nettó fizetés duplája alsó hangon kezd csábító lenni, és akkor még mindig nem beszéltünk arról, hogy ez az egyik legvonzóbb fizetés legyen. Nyilván egyébként ehhez kell igazítani utána a teljes életpálya-bérezést is. Mindez, amit a Lehet Más a Politika kér és mond, ezt meg is alapozza, hiszen mi azt mondjuk, hogy minden száz költségvetési forintból húszat oktatásra költenénk, magyarán a GDP 10 százaléka az oktatásra menne. Külön szólnék a gyógypedagógusok helyzetéről. Ha lehet mondani, ők még nehezebb körülmények között dolgoznak, hátrányos helyzetű, speciális nevelési igényű gyerekekkel foglalkoznak, sokszor intézetek között utazva, fejlesztőórákat tartva, ennek ellenére a bruttó tízezer forintot sem éri el az az összeg, amit pótlék formájában kapnak.Az LMP minden egyes esetben kiáll a nevelést, oktatást segítő munkatársak helyzetének a javítása mellett. Az ő helyzetük idén sem változott érdemben, jövőre sem számítanak semmi jóra. Ők azok a dajkák, pedagógiai asszisztensek, informatikusok, iskolatitkárok, könyvtárosok, laboránsok, és még sokáig sorolhatnám, akik nap mint nap ugyanúgy gyerekekkel foglalkoznak mint pedagógusok, az ő vállukról kellene hogy levegyék a terheket. A bérük 2008 óta nem változott érdemben, némi kafetériát kaptak, 7 plusz 3 százalékos béremelést, ami pár ezer forintot jelent csupán. Most nem sokkal többet keresnek a minimálbérnél, pedig felkészült szakemberekről van szó. A pedagógusok kaptak életpályamodellt, ők szinte semmit nem kaptak, maradtak a befagyasztott közalkalmazotti bértáblán. [[9.20]] A közalkalmazotti bértábla pedig összetorlódott, tovább nőtt a bérfeszültség, az óvodákban és az iskolákban a minimálbér és a bérminimum a bértábla kétharmadát lefedi, így a végzettség és a ledolgozott évek elismerésén alapuló illetményrendszer végképp értelmét vesztette. Ugyanannyit keres egy pályakezdő érettségizett dolgozó, mint egy tíz éve pályán lévő, felsőfokú végzettségű munkatárs, vagy mint egy kezdő, de doktori fokozattal rendelkező szakember. Ez nagyon komoly igazságtalanság és méltatlan a dolgozókra nézve. Ezt nyilvánvalóan rendbe kellene tenni. S akkor nem beszéltem még a technikai személyzetről, akik ott dolgoznak, és nem beszéltem azokról a munkatársakról, akik még ezekben az oktatási intézményekben dolgoznak. Ha egy XXI. századi tudásalapú társadalmat akarunk, akkor el kell érni, hogy az oktatásban dolgozók a legjobban megbecsült munkavállalók legyenek, és ehhez igazodjon az ő fizetésük is. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem akarnék abba a vitába belebocsátkozni, hogy kinek kell jobban keresnie, egy tanárnak vagy egy orvosnak. A kormánynak az a szándéka, és az elmúlt években ezt láthatóan meg is tudta valósítani, hogy mindenki jobban keressen, lépjen egyet előre az orvos, lépjen egyet előre az ápoló, lépjen egyet előre a pedagógus, és aki nagyon keveset keres, a minimálbér környékén vagy a szakmunkás-minimálbér környékén, az pedig egy jó nagyot lépjen előre; akik a bértábla legalján vannak, azok pár év alatt duplázzák meg a fizetésüket. Nyilván ettől az egész bérrendszer változásban van, szerencsére, de azért, mert mindenkinek nő a fizetése. Nem az a probléma, mint ami 2010 előtt volt, hogy ki az, aki megtarthatja az állását, ki az, akit visszavesznek négy órára és csak négyórás fizetést kap, ki az, akitől elvesznek egyhavi bért a közszférában, az oktatásban, az egészségügyben, ki veszít el egyhavi nyugdíjat. Most nem erről szólnak a viták, hanem arról beszélünk, hogy a fizetések már olyan mértékben nőnek, hogy a nyugdíjaknak is kell prémiumot adni, hogy ne maradjanak le a fizetésektől, hogy nő a pedagógusok fizetése, de mellette más ágazatokban is nő a fizetés, és hogy milyen lesz innentől kezdve a pedagógusok relatív helyzete. Ez egy nagyon pozitív helyzet. Egy növekvő gazdaság mellett, egyre bővülő foglalkoztatás mellett mindenkinek nő a fizetése, és csak azt nézi, hogy az egyik fizetésemelkedéshez képest a másik nagyobb, nem nagyobb; így nézi mindenki a relatív helyzetét. Azt hiszem, ez már önmagában egy jó vita, amit az LMP itt elő is hozott, hogy egymással versenyezve nőnek az ágazatokban a fizetések. A viszont mindenképpen rossz hír a pedagógusoknak, de másoknak is, akik bérből és fizetésből élnek, ami az LMP programjában szerepel, amely megszüntetné az arányos adózási rendszert, ezáltal megnövelné az adókat, és azok a pedagógusok, akik ma már többet keresnek, mint korábban, több adót fizetnének. Tehát lehet, hogy a bruttó fizetésük több lenne, de a nettójuk kevesebbé válna. Képviselő úr, nézzük meg, hogy miként alakultak a pedagógusbérek, mondjuk, egy általános iskolai tanító vagy tanár esetében. Az ő bruttó bére 2010-ben 204 ezer forint volt, innen indultunk. Ez a 204 ezer forint most 302 ezer forintra emelkedett, tehát közel 100 ezer forinttal emelkedett a fizetése. Nézzünk egy középiskolai tanárt! Ő 2010-ben 238 ezer forintról indult bruttó fizetésben, most ő 313 ezer forintnál tart. Ha pedig átlagosan nézem az egy pedagógusra jutó havi bért, akkor az 2010-ben 217 ezer forint volt, most pedig 306 ezer forint. Tehát ez is közel 90 ezer forinttal több. Ha azt nézem, hogy mennyit költött a költségvetés 2010-ben és 2016-ban pedagógusbérekre, akkor ez 302 milliárd forint volt 2010-ben, és 419 milliárd forintra emelkedett, azaz most már 117 milliárd forinttal költünk többet pedagógusbérekre, mint amennyit korábban költöttünk. Ez nyilván évről évre adódott hozzá, hiszen évről évre vezettük be a pedagógus-életpálya újabb és újabb lépcsőfokait, és így lett egyre több és több a pedagógusok fizetése. S ehhez azt is hozzáadhatjuk, hogy aki pedagógus II. fokozatba előrelépett - ez körülbelül 40 ezer pedagógus, tehát egy magas szám -, az további 30-35 ezer forinttal többet kap, hiszen pedagógus I. fokozatból pedagógus II. fokozatba lépett. A nevelő-oktató munkát közvetlenül segítők helyzetét említette képviselő úr. Ők is az idén év elején egy 10 százalékos emelést kaptak. S ha azt nézzük, hogy mindemellett hogyan alakul a pedagógusok száma, miként alakult a gyógypedagógusok száma, hiszen rájuk is célzott képviselő úr a felszólalásában - pontosabban: utalt rá -, azt láthatjuk, hogy a pedagógusok száma is 2 ezer fővel nőtt, és emellett a gyógypedagógusok száma is ezres nagyságrendben nőtt Magyarországon. Tehát többen választják ma azt, hogy tanítanak, tanárként dolgoznak, mint ezelőtt hét évvel. S ha az utánpótlást nézzük, hiszen az is fontos, mindnyájan tudjuk, hogy egész Európában elöregedő a pedagógusok korfája, 30 százalék fölött van az 55 év fölöttiek aránya - egyébként ugyanolyan arányú az 55 év fölöttiek száma Magyarországon, mint az Európai Unióban átlagosan -, akkor az is fontos adat, hogy míg a pedagógus-életpálya előtt 10 ezren jelentkeztek pedagóguspályára, most már 13 ezren, és míg korábban ebből 6 ezret vettek fel, ők ütötték meg a bejutási küszöböt, ez most már 10 ezer fő, tehát jóval nagyobb a pedagógus-utánpótlás is. És az is fontos, hogy akik a pedagógusokat képzik, azok is a minél jobbak közül kell hogy kikerüljenek. Ezért fontos a felsőoktatásban bevezetett bérnövekedés is. 2016-ban ez 15 százalék volt, az idén 5 százalék, jövőre újabb 5 százalék, tehát több mint 25 százalékkal fog nőni a felsőoktatásban dolgozók bére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Az ember a legnagyobb érték - a Jobbik köszönti a szociális szféra dolgozóit” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! November 12-e a szociális munka napja, és ez remek lehetőséget biztosít mindannyiunk számára, hogy köszöntsük a szociális munkásokat, és a megbecsülésünket kifejezzük irányukban. Életünk során mindannyian találkozunk velük, hiszen ők azok, akik ellátják a gyermekvédelem feladatait, vagy éppen az idősgondozásban találkozhatunk velük, de ők gondoskodnak a fogyatékossággal élőkről, és segítik a családokat is, beléjük botolhatunk az iskolában, a kórházban vagy az utcán is a hajléktalanellátás közben. Több mint százéves múltra tekint vissza Magyarországon is a szociális munkások állami intézménye, elég az Országos Gyermekvédő Liga megalakulására vagy az anya- és csecsemővédelem kialakulására gondolnunk. De mit is jelenthet a megbecsülés a közéleti szereplők, a politika részéről a szociális munkások irányába? Jelentheti a megfelelő bérezést, a XXI. századhoz méltó munkakörülményeket, a kiszámítható jövőképet, és azt, hogy nem a fejük fölött döntünk az ő életükről, hanem a szakmai tudásukat és tapasztalatukat figyelembe vesszük. Ezzel szemben Magyarországon sajnos inkább az a jellemző ebben az ágazatban, hogy XIX. századi épületekben és felszereltséggel működnek, és az állami ágazatok között a legalacsonyabb a bérezésük. Mindezek ellenére teljes odaadással és alázattal végzik a munkájukat, és az ő emberi hozzáállásuknak köszönhető az, hogy ez a rendszer egyáltalán még működik. 2010-ben Orbán Viktor haladéktalan bérrendezést vállalt és ígért, haladéktalant, ehhez képest ahelyett, hogy önök jelentős mértékben emelték volna az alapilletményüket, egy bármikor elvehető pótlékot adtak nekik csupán. A KSH statisztikái szerint a havi bruttó átlagkereset ebben az ágazatban 180 800 forint - ez 2017-es adat -, ami azért is szégyenletes, tisztelt képviselőtársaim, mert önök hét éve kormányoznak, és egy szociális munkásnak a havi bruttó átlagkeresete jellemzően alacsonyabb, mint a kétkezi munkások többségében a segédmunkások havi átlagkeresete. Ez mindegyik a KSH kimutatása alapján állítható tény. A Jobbik minden évben beadta a költségvetéshez az ágazat béremelését, azonban egyik évben sem támogatta azt a kormányzat. Ha nemcsak a személyi kiadásokat tekintjük, hanem azt is, hogy milyen körülmények között kell dolgozniuk ezeknek az embereknek, akkor mit látunk? Azt jelentette be Balog miniszter úr, hogy négy év alatt 400 milliárd forintos fejlesztést fog kapni az ágazat. Ez mind szép és jó, de ezt ha aprópénzre próbáljuk váltani, akkor azt mondhatjuk, hogy egy év alatt a teljes szociális ágazatba jutó fejlesztés éppen pontosan annyi, mint amennyivel ugyanezen idő alatt növekszik Mészáros Lőrinc vagyonának az értéke. Tehát 100 milliárd forintos fejlesztés jár ide évente, pontosan annyi, mint az önök fő oligarchájának a vagyongyarapodása. Önöknek mindössze ennyit ér a teljes szociális ágazat. A Jobbiknak természetesen nemcsak a béremelésre vonatkozó javaslatai vannak és voltak, hanem szeretnénk a megbecsülésünket kifejezni az ágazat dolgozói iránt, ezért egy hétpontos javaslatcsomagot állítottunk össze, amelynek véghezvitele a mi meglátásunk szerint elodázhatatlan. [[9.30]] A pótlékokat szeretnénk beépíteni az alapilletménybe, és jelentős bérrendezést szeretnénk az ágazatban végrehajtani. Ezzel párhuzamosan egy szakmai életpályamodell elindítására és bevezetésére is égető szükség van. Nem büntethetjük a nyugdíjaskorú szociális dolgozókat azzal, hogy mivel alacsony volt a bérük, ezért a nyugdíjuk is alacsony, ezért nyugdíj-kompenzációt vezetnénk be esetükben is a társadalmi hasznosság következtében. Elengedhetetlen, hogy a munkakörülményeket javítsuk, hiszen nem méltóak az ő rendkívül felelősségteljes és lelkileg is nagyon megterhelő munkájukhoz azok a körülmények, amelyek között ők kénytelenek dolgozni. Csökkenteni kell az adminisztrációs terheiket, hiszen az ő feladatuk elsődlegesen, hogy szakmai munkájukkal tudjanak foglalkozni, több idejük, több energiájuk maradjon erre a munkavégzésre, és az adminisztrációs terhek ne vegyék el tőlük az időt. Szeretnénk azt, ha a képzések, továbbképzések fejlesztése is megvalósulna; e tekintetben sem sikerült előrelépni az elmúlt időszakban sajnos. Elengedhetetlennek tartjuk a szupervízió mielőbbi és megfelelő biztosítását ezen a területen is. Ezúton is köszönjük a szociális munkások áldozatos munkáját, köszönjük azt, hogy családjainkért, gyermekeinkért, időseinkért és a fogyatékkal élő emberekért ilyen alázatosan végzik munkájukat. A Jobbikra minden esetben számíthatnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Jó reggelt kívánunk a Jobbiknak. Öt hónappal a választások előtt a Jobbik észrevette, hogy vannak szociális dolgozók, 90 ezren dolgoznak ebben a szférában, és úgy látszik, hogy Simicska Lajos kiadta az utasítást, hogy most ágazatonként ígérgetni kell. [[Dr. Gyüre Csaba: Ti még most sem vettétek észre őket.]] Eljött az ígérgetés korszaka, éppen ezért a Jobbik a szociális dolgozókhoz méltatlan módon, elfelejtve őket az elmúlt hét és fél év során, az utolsó szakaszban, a célegyenesben megpróbálnak valamiféle ígéretet tenni az ágazat dolgozói számára. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Ne hazudj! Megint hazudsz.]] De mindenki tudja, hogy ez legfeljebb a Simicska-féle kampánygépezetnek egyfajta javaslata [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] , de komolyan senki nem tudja venni. Hiszen önök nemcsak azokat a javaslatokat nem támogatták itt a parlamentben, amikor növeltük a szociális szféra támogatását vagy bevezettünk bérpótlékot, bevezettünk bérkiegészítést, hanem amikor a szociális munka napját mint a szociális dolgozók ünnepét bevezettük, a Jobbik itt is bejött, és tartózkodást nyomott ennél a szavazásnál is. Tehát ezt a javaslatot sem támogatta, még szimbolikusan sem. Engedje meg, képviselő asszony, hogy korrigáljam a számait, mennyi is volt a szociális szférában dolgozók bére 2010-ben, mennyi lesz 2018 januárjától és mekkora a növekmény. 2010 környékén egy szociális szférában dolgozó átlagosan 137 ezer forintot keresett. Ez a 137 ezer forint az elfogadott költségvetési törvényünk alapján 233 ezer forintra növekedik. Közel 100 ezer forint a növekmény, 62 százalék, amit a szociális szférában dolgozók kapnak. Nagyon mélyről indult tehát a szociális dolgozók bére, ez a 137 ezer forint rendkívül alacsony összeg, de ehhez közel 100 ezer forintot tudtunk az elmúlt években hozzátenni. Nyilván mindenki úgy gondolja, hogy ez a 233 ezer tovább növelendő. Csak, tudja, volt olyan kormányzás Magyarországon, amelyik elvett ebből a bérből, egyhavi összeget, 8 százalékot, és volt olyan kormányzás, amelyik hozzátett ehhez; hozzátett 100 ezer forintot, 62 százalékot ehhez a bérhez, évről évre. Önök elmondták már többször, és itt ma ön is megismételte ezt - nem tudom, hogy pontosan miért tette, mert ha utánaszámolnának, akkor ezt nem ismételgetnék ennyiszer -, hogy az ágazati bérpótlékot és a bérkiegészítést önök beépítenék az alapbérbe. Mindemellett párhuzamosan, ön is mondta és itt is látható, hogy ezen átlag mellett ez rendkívül negatívan érintené a szociális szféra dolgozóit. Hiszen a bérpótlék és a bérkiegészítés akkor is ráadódik valakinek a fizetésére, ha az, mondjuk, a szakképzett-minimálbér szintje alatt lenne, és akkor kiegészítené erre a szintre, és még rátevődik neki ez a több tízezer forint. Ha az önök jogi konstrukciója megvalósulna, akkor önök lényegében elvennék a bérpótlék és a bérkiegészítés összegét azoktól, akik a legkevesebbet keresnek. Ez a jogi konstrukció egy óriási csapda a keveset kereső szociális dolgozók számára, hiszen amit a Jobbik itt a parlamentben többször kifejtett, az valójában a legkevesebbet keresők számára visszalépést jelentene. [[Dúró Dóra: Nem igaz.]] De. Ez matematika, tisztelt képviselő asszony, úgyhogy nem lehet róla különösebben vitatkozni. 2014-ben, ennek a ciklusnak az első évében 12 milliárd forintos bérpótlékot vezettünk be, ez 8800 forintot jelentett minden ágazati dolgozó számára. Ezek az első időszakban bevezetett béremelési intézkedések mindenki számára ugyanakkora összegek voltak, általános pótlékok voltak. A bérkiegészítés pedig, amit 2015-ben vezettünk be és 2017-ben tovább emeltünk, attól függően változott, hogy kinek milyen fokú a végzettsége, milyen fokú a tapasztalata. Az indokolta ezt az intézkedésünket, hogy nyilván azokat kellett a legjobban megtartani a pályán, akik a legjobb képzettséggel rendelkeznek. Nyilván nekik is volt versenyképes bér máshol, más ágazatban, privát szférában vagy külföldön. Éppen ezért emelkedett az ő esetükben nagyobb mértékben a fizetés. Az idei 9 milliárd forintból megvalósított emelés, amelynek nagyobb része, 7,5 milliárd forint a szociális ellátásban dolgozók fizetését differenciáltan emeli, magyarul a bérkiegészítést tovább emeli, átlagosan bruttó 35 ezer forintot jelentett. De abban az esetben, ha valaki nagyon régóta dolgozik ott, egyetemi végzettsége van, tovább is képezte magát, ez a 35 ezer forint akár 80 ezer forint környékére is fölmehet. Ezt fogja kiegészíteni a jövő év elején 3300 ember számára, akiknek egészségügyi végzettségük is van, hogy további bérkiegészítést kapnak, hogy az egészségügyben dolgozókhoz közelítsen az ő fizetésük. Így egy szakmunkás végzettségű szociális segítő bére 114 ezer forintról 205 ezer forintra emelkedik, egy főiskolai végzettségű, fogyatékos személyeket ápoló személy bére pedig 159 ezer forintról 303 ezer forintra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hoffmann Rózsa képviselő asszony, KDNP-képviselőcsoport: „Az összmagyarság erősödéséért” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindig aktuális szólni az ország házában a magyarság sorskérdéseiről. Most különösen is, a magyar nyelv napját követően, amikor újból Magyarországot akarja szégyenpadra állítani az Európai Unió több nagyhangú politikusa - hallhattuk az Európai Parlament liberális vezérének múlt heti gyűlölködő kirohanásait -, amiért a jól szponzorált, szervezett, illegális migrációval szemben minden erőnkkel védjük határainkat, nyelvünket és identitásunkat; amikor itthoni tányérnyalók, így a volt miniszterelnök szégyenszemre újra az elszakított nemzettársaink jogainak megvonásáért szónokol; vagy amikor keleti szomszédunk olyan törvényt fogad el és érvel mellette álszent módon, ami rontja, és súlyosan sérti az ott élő másfél százezer honfitársunk magyarságban történő megmaradásának esélyeit.Ám nem ezekről a minősíthetetlen próbálkozásokról érdemes szólni, hanem a küzdelmünk eredményeiről. Egyre erősebbek vagyunk és leszünk. Nem volna elég időm felsorolni a Fidesz-KDNP-kormány mindazon intézkedéseit, az egyházak és a civil társadalom mindazon tetteit, amelyek az összmagyarság gyarapodását szolgálták és szolgálják eredményesen. Csak néhány mostanában történt vagy történő eseményt említek. Egyházi magyar iskolák, kollégiumok, óvodák sora nyílt vagy újul meg szerte a Kárpát-medencében, és jelentős kormányzati támogatásunkkal erősödik a külhoni magyarság számos intézménye, szektora. A hazai külpolitika karakán kiállása mellett Országgyűlésünk egyhangúlag elítélte az ukrán oktatási törvény magyarságot is sújtó cikkelyét. Ugyanígy támogattuk a kisebbségi nyelvek védelmét szolgáló európai civil kezdeményezést. Itt jegyzem meg, hogy a FUEN felhívásának aláírása érdekében hatékony kampányt kell folytatnunk. A múlt héten ismét találkozhattak egymással a szórványban élő magyarság képviselői, ülésezett a Magyar Állandó Értekezlet. E tanácskozások eredményei ismertek. Holnap, a szórványmagyarság napján ismét az összmagyarságra irányulnak majd a reflektorok. Több nemzetközi konferencián hangzik el kiáltásunk a kisebbségbe szorultak jogainak védelmében, így például ma az Európa Tanács nyelvi chartájának 25 éves évfordulóját ünneplő vagy arra emlékező konferencián a Külgazdasági és Külügyminisztériumban, vagy Kalmár Ferenc korábbi kereszténydemokrata képviselőtársunk Strasbourgban már elfogadott, illetve megint egy kereszténydemokrata képviselő által készített, januárban tárgyalandó másik jelentésben. [[9.40]] És példaértékű az az értékes munka, amelyet több civil szervezet, köztük a Rákóczi Szövetség végez e téren évek óta. Magam az idén már nem először vehettem részt a 2004-ben kezdődött beiratkozási program jóvoltából, ezúttal a Vajdaságban, Nagykikindán egy olyan ünnepi eseményen, ahol a magyar iskolába beiratkozott kisdiákok és szüleik vehették át az erről szóló oklevelet és ösztöndíjat; még csak néhány tucatnyian az idei hatezerből, de a számuk évről évre növekszik. Mert ahogy a szülők elmondták, erős anyaország gondoskodása mellett érdemes magyar iskolába járni és jó magyarnak lenni. Ezek a tények, eredmények és az állampolgárok véleménye mind azt bizonyítják, hogy igen, jó irányban erősödik az összmagyarság. Köszönet mindezért a kormányunknak, minden magyar embernek és szervezetnek, a beiratkozási és más programokat támogató önkormányzatoknak, politikusoknak, magánembereknek, munkatársaknak és a magyarságukhoz mind nagyobb számban ragaszkodó külhoni nemzettársainknak. Köszönjük. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Csepreghy Nándor államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Egy nemzet sikere sok tényezőből áll össze, például abból, hogy az anyaországi magyarság miként tekint a határon túli magyarságra, erőforrást vagy tehertételt lát-e benne. Azt gondolom, e tekintetben a jelenlegi magyar kormányzat 2010-ben egy egyértelmű állásfoglalást tett, amit a Magyar Országgyűlés kormányzati többsége támogatott - köszönet illeti önöket ezért. A múlt hét a nemzetpolitikának lényegében a nagy hete volt, egyszerre ülésezett a Magyar Diaszpóra Tanács és a Magyar Állandó Értekezlet, amely fórumok alkalmasak voltak arra, hogy egyrészt összefoglaljuk a 2010 óta a nemzetpolitikában elért eredményeket, másrészt pedig meghatározzuk azokat a feladatokat, amelyek a következő években előttünk állnak. Azért is fontos erről beszélni, és azért is fontos arról beszélni, hogy 2010-ben a jelenlegi magyar kormányzat Orbán Viktor vezetésével újra a nemzetépítés és -egyesítés útjára lépett [[Zaj. Az elnök csenget.]] , mert 2004-ben a jelenlegi ellenzék alapvetően baloldali pártjai nem kevesebbet követtek el, mint testvérgyilkosságot. 2004. december 5-én testvérgyilkosságot követett el az akkori baloldal a kommunisták utódpártjával karöltve, amikor lemondott több millió magyar honfitársunkról, akik nem saját döntésükből, hanem a történelmi kényszerből vesztették el jogi kötöttségüket a magyar államhoz, és a magyar állam ezt egészen 2010-ig nem volt hajlandó felülírni. Azt gondolom, hogy itt újra köszönet illeti a kormányzó többséget támogató parlamenti pártokat, a Fidesz-t és a KDNP-t, hogy megadta az elégtételt a határon túli magyarságnak. A nemzet sikere jelentősen függ attól, hogy jó anyaországként éljük-e a mindennapjainkat és teljesítjük-e a kötelességeinket is, ezért 2010 óta a nemzetegyesítésről szóltak a döntéseink, aminek következtében ma már elmondhatjuk, hogy 2010-hez képest egymillió új magyar nemzettársunk, egymillió új állampolgárunk van; talán nem is új állampolgárnak, hanem visszahonosított állampolgárnak kellene őket neveznünk. Az elkötelezettség ebben a tekintetben megkérdőjelezhetetlen, és ennek az egyik fontos aspektusa, hogy olyan társadalompolitikát és olyan nemzetpolitikát folytassunk [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] , ami az identitás erősítésében a legfontosabb aspektusokra, például az oktatásra koncentrál. Ezért engedje meg, képviselő asszony, hogy csak három konkrét programot említsek: egyrészt a „Szülőföldön magyarul” programot, amelynek keretében magyar iskolába járó gyerekek személyre szóló támogatást kapnak a magyar államtól a magyar adófizetők által befizetett adóforintoknak köszönhetően; a Kárpát-medencei óvodafejlesztési programot, amelynek első ütemében 76 új óvoda és bölcsőde épült, és több mint 200 intézmény újult meg a Kárpát-medence más-más országaiban, ott, ahol jelentős számban él magyar kisebbség, és 77 új óvoda és bölcsőde építésére, valamint további 217 felújítására kerül sor a következő időszakban. Ezeknek az intézkedéseknek a legfontosabb célja, hogy biztosítsák a külhoni magyarság gazdasági megerősödését és a szülőhelyen való érvényesülést, ezért egy soha nem látott mértékű gazdaságfejlesztési programot indítottunk el, amelynek következtében százmilliárd forintnyi beruházás, gazdasági fejlesztés indul meg. 2017 így a magyar családi vállalkozások éve volt a Kárpát-medencében, 2018 pedig a külhoni magyar családok éve lehet. Végezetül engedje meg, képviselő asszony, hogy egy nagyon fontos kezdeményezésre, a Minority SafePackre is felhívjam a figyelmet, amely bár a magyar kisebbségek számára is nagyon jelentős jogérvényesítést és jogszerzési lehetőséget jelent, a kisebbségi érvényesülés lehetőségét nyitja meg. A Magyar Állandó Értekezlet záródokumentumában az ott részt vevő külhoni képviseletet biztosító szervezetek pont arra kérték a részt vevő szervezeteket, hogy minél inkább segítsenek ennek a kezdeményezésnek az ismertetésében, annak érdekében, hogy minden európai kisebbség a saját kultúrájában, a saját anyanyelvében boldogulhasson azokban az országokban, ahol él, és ehhez minden joga adott legyen. A magyar kormány elkötelezett emellett. Engedje meg, hogy az Európai Tanács parlamentjében elvégzett munkájukat ezúton is megköszönjem a kormány nevében. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk a munkánkat, kérem tisztelettel a képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni; annyira erős az alapzaj a teremben, hogy nem lehet hallani rendesen a felszólalókat. Ismételten kérem a képviselőtársaimat, ha beérkeztek, foglalják el a helyüket. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából: „Nemzetközi Diabétesz Világnapján, a cukorbetegekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót és a lehetőséget. Napirend előtti felszólalásom különös aktualitását az adja, hogy ma, november 14-én van a diabétesz világnap, a mai nap a cukorbeteg honfitársainkról, a rájuk fordított figyelemről, a velük való együttélésről, együttérzésről és a nekik nyújtott segítségről szól. Természetesen szól arról is a mai nap, hogy milyen ma cukorbetegként élni Magyarországon. Tisztelt Országgyűlés! Fontos tudnunk, hogy ha cukorbetegekről beszélünk, akkor egy igen nagy társadalmi csoportról szólunk. Hazánkban, Magyarországon, több mint 770 ezer honfitársunk szenved ismert cukorbetegségben. A hozzáértő szakemberek szerint azonban a cukorbetegek tényleges száma ennél jóval nagyobb, több mint 1 millió 200 ezer, hiszen sajnos sokan nem vesznek részt rendszeres kezelésen, vagy pedig még nem is tudnak róla, hogy ebben a betegségben szenvednek. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint azt bizonyára tudják, a cukorbetegségnek két fajtája van, 1-es és 2-es típusra osztható anyagcsere-betegség. Míg az 1-es típus veleszületett és gyógyíthatatlan, addig a 2-es típus kialakulásában nagyobb jelentősége van az életmódbeli tényezőknek, kiemelten a nem megfelelő táplálkozásnak és a testmozgás hiányának. A 2-es típusú cukorbetegségben szenvednek többen, a betegek 90 százalékánál az életmód miatt alakul ki a cukorbetegség. Éppen ezért nagyon előremutatónak tartom, hogy Magyarország Kormánya több intézkedést is bevezetett az egészséges életmód és táplálkozás, valamint a rendszeres testmozgás érdekében. A mindennapos testnevelés az iskolákban - mondjuk el, hogy már több mint egymillió gyermek sportol naponta - jelentős mértékben csökkenti a következő nemzedékek cukorbetegségét, mindemellett a kormány elkötelezett a tornaterem-építési és tanuszoda-fejlesztési beruházások mellett. Azt is el kívánom mondani, hogy 2015-ben életbe lépett az új közétkeztetési rendelet, amelynek köszönhetően az iskolai menzákon csökkent a só-, zsír- és cukorhasználat. Tisztelt Országgyűlés! Évente több mint 600 ezer honfitársunk vált ki valamilyen cukorbetegség kezelésére alkalmazott gyógyszert, amelyek árához az állam társadalombiztosítási támogatást nyújt. Összességében elmondhatjuk, hogy az elmúlt években közös munkával nagyon sokat léptünk előre a cukorbetegséggel kapcsolatban, de ugyanakkor én azt is kimondom, hogy sok még az előttünk álló tennivaló. Pont azért, hogy élethelyzetüket, problémáikat még jobban megismerjük, egy konzultációt kezdeményezünk a magyarországi cukorbeteg-szervezetekkel. [[9.50]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg nekem, hogy most, a diabétesz világnapon itt, a Magyar Országgyűlésben köszönjem meg azon civil szervezeteknek - [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] és önöktől is egy kis figyelmet kérjek -, valamint vezetőiknek a munkát, akik kiemelkedően sokat tesznek azért, hogy itt Magyarországon a cukorbetegeknek jobb legyen. Külön köszönet illeti a Magyar Diabetes Társaságtól Kempler Pétert, az Egy Csepp Figyelem Alapítványtól Erős Antóniát, a Cukorbetegek Budapesti Egyesületétől Füzesi Brigittát, a Bátor Tábor Alapítványtól Nagy Abonyi Tímeát és a szemléletformáló képzésben élen járó ELTE Tanító- és Óvóképző Karának oktatóját, Zsoffay Klára adjunktust. Tisztelt Országgyűlés! A diabétesz világnapon azt tanácsolom mindenkinek, hogy vegyen részt a szűrővizsgálatokon, és tisztelje a cukorbetegeket, értse meg élethelyzetüket, a kormánytól pedig azt kérem, hogy továbbra is tegyen meg mindent azért, hogy könnyebb legyen Magyarországon cukorbetegként élni. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételten kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, egy óriási súlyú népbetegségről van szó, rengeteg polgártársunk küzd ezzel nap mint nap. Ha csak azt nézem, hogy mennyien váltanak ki cukorbetegséggel kapcsolatos gyógyszert, akkor azt mondhatjuk, hogy 620 ezer polgártársunk van, aki ezt a patikákban kiváltja, és évente átlagosan 170 ezer beteg kap inzulinos kezeléseket. Ezek nagyon nagy számok, nagyon sokan vannak, akik valóban ezzel a betegséggel küzdenek. Éppen ezért növeltük is a költségvetésből, az egészségügyi kasszából a cukorbetegség kezelésére szánt összegeket. Ez az összeg 2010-ben 35,5 milliárd forint volt, most ez 48,2 milliárd forint, jóval magasabb, 36 százalékos emelkedést jelent tehát, hat év alatt ennyivel növeltük a cukorbetegek támogatását. Mindemellett az is fontos, hogy a hatályos adójogszabályok szerint az 1-es és 2-es diabéteszes betegeknek adókedvezmény jár. Abban az esetben, ha gyermekük is van - [[Zaj. Az elnök csenget.]] köszönöm, elnök úr -, akkor emelt összegű családi pótlékra számíthatnak, illetőleg az állam a gyógyszerkiadásaikat is kívánja támogatni, ennek egy részét is kívánja fedezni; 55 százalékos a gyógyszertámogatás, az állami illetőségű gyógyszertámogatás a diabétesz esetében, de egy kiemelt indikáció esetében ennél jóval nagyobb. Tehát ez az 55 százalék csak az alap, ennél magasabb is lehet az az összeg, amit a kormány áll, ezért is emeltük 36 százalékkal a cukorbetegek gyógyítására szánt gyógyszerek állami támogatását. Ahogy képviselő úr is utalt rá, a cukorbetegség egy része, amelyik nem örökölt, megelőzhető különböző életmódbeli változásokkal, ezen életmódbeli változásokban viszont radikálisan lépett előre a kormányzat, hiszen egyrészről az egészséges ételek népszerűsítése, könnyebb hozzáférhetősége szempontjából népegészségügyi termékadóval, a transzzsírsavak visszaszorításával igyekeztünk a megelőzés érdekében hathatós lépéseket tenni. Segíti mindenki számára az egészséges ételek választását, ha ez a készlet bővül a boltok polcain, az egészségtelen ételeket pedig vissza tudjuk szorítani egyrészt a boltokban is. [[Folyamatos moraj. Az elnök csenget.]] Ezt a célt szolgálja a chipsadó, másrészről pedig a közétkeztetésben is ezt szolgálja a menzarendelet módosítása. A mindennapos testneveléssel nemcsak azt értük el, hogy közel 1,2 millió gyerek minden hétköznap sportol Magyarországon, hanem azt is elértük, hogy nincs az Európai Unióban olyan ország, ahol a gyerekek többet sportolnának, mint Magyarországon. Ma testmozgásban az Európai Unión belül Magyarország a nemzetközi felmérések szerint az első, itt mozognak a legtöbbet a gyerekek. Mindemellett fontos az egészséges táplálkozás az iskolákban, a lelki egészség és a személyi higiéné, éppen ezért mindezeket tanrendbe is építettük. Száműztük minden magyar iskolából, az iskolai büfékből a chipsadó hatálya alá eső termékeket, a kólákat, a chipseket, a különböző túlcukrozott üdítőket, és nemcsak az iskolai büfékből [[Az elnök csenget.]] , de az iskolai étel- és italautomatákból is száműztük ezeket. Vannak pozitív tendenciák is, így például az érszűkülettel kezelt diabéteszes betegek száma vagy az emiatt elvégzett amputációk száma is most már tendenciaszerűen csökkent az elmúlt hét esztendőben. Vannak modellprogramjaink: az egyik az úgynevezett HAPPY-program, amelyik az iskolai vízfogyasztást népszerűsíti, hogy a gyerekek egyrészről igyanak folyadékot, de ne kólát vagy más cukrozott üdítőitalt igyanak, hanem vizet; a „Startolj reggelivel!”, hogy mindenki szokjon hozzá, hogy reggel reggelivel indítja a napot, mert így egészséges; a Merőkanál-program szintén a legjobb példákat próbálja felmutatni az iskolai közétkeztetésben, és a Mintamenza-program, amelyben az egyes konyhák, az egyes ételszállítók egymással is versenyezhettek, hogy ki tud egészséges [[Az elnök csenget.]] , de ugyanakkor finom ételeket is a gyermekek asztalára tenni. Fontos, hogy ennek a körülményeit is megteremtsük, a testmozgásnak, az egészséges életmódnak, éppen ezért indította el a kormány 2014-ben azt a programját, amely minden egyes esztendőben tornaterem-építésre is 3 milliárd forintot szán, és uszodaépítésre is 3 milliárd forintot szán. Ennek az úgynevezett köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programnak az első ütemében 27 tornaterem épül Magyarországon, és 25 uszoda készül el. Ezek nagyrészt hónapokon belül befejeződő beruházások, éppen ezért döntött a kormány a második ütemről is, amelyben 26 uszoda és 20 tornaterem fog épülni, szintén a magyar gyerekek egészségét szolgálva. A cukorbetegek szervezeteit pedig ezen a héten kétszer is szeretettel várjuk az EMMI-ben, több területen - oktatási, egészségügyi területen - egyaránt tartunk konzultációkat, hogy minél inkább tudjuk segíteni a magyar cukorbeteg embereket és a cukorbeteg gyermekek családjait is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/17779. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17779. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 181 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik az áruk ideiglenes behozatali eljárás alá vonására vonatkozó A.T.A. igazolványról szóló vámegyezmény és a módosítása kihirdetéséről szóló T/17993. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/17993/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17993. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 184 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben előírt kötelezettségek végrehajtása céljából a Magyar Köztársaság, valamint a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a függő vagy társult karibi területek között aláírt megállapodások megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2005. évi LII. törvényben kihirdetett megállapodásokhoz kapcsolódó módosításokról szóló T/17778. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17778. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 178 igen szavazattal, 5 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.00]] Soron következik a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló T/17996. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17996. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 153 igen szavazattal, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli kárrendezéséről szóló H/17788. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/17788/7. számon, összegző jelentését pedig H/17788/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/17788/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/17788/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen szavazattal, 3 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény módosításáról szóló T/18003. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18003/7. számon, összegző jelentését pedig T/18003/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18003/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 184 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/18003/10. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18003/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 184 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18003/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 182 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Waczław Felczak Alapítványról szóló T/17784. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17784/5. számon, összegző jelentését pedig T/17784/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17784/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 155 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17784/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 154 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/18005. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18005. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 155 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a gyermekek fokozottabb védelme érdekében szükséges módosításáról szóló T/16168. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/16168/11. számon, az összegző jelentését pedig T/16168/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP az 5. számú, a Jobbik pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 126 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen szavazattal, 152 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/16168/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 184 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/16168/14. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 182 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény módosításáról szóló T/17999. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17999. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 147 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló T/17782. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17782/5. számon, összegző jelentését pedig T/17782/6. számon terjesztette elő. [[10.10]] Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17782/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17782/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 125 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az uniós vámjog végrehajtásáról szóló T/17991. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17991/5. számon, összegző jelentését pedig T/17991/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17991/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17991/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 154 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az adózás rendjéről szóló T/17994. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17994/10. számon, összegző jelentését pedig T/17994/11. számon terjesztette elő.Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen szavazattal, 123 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 10 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 51 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17994/10. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17994/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 124 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az adóigazgatási rendtartásról szóló T/17995. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17995/9. számon, összegző jelentését pedig T/17995/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 125 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17995/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17995/12. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő törvények és egyes egyéb törvények módosításáról szóló T/17998. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17998/5. számon, összegző jelentését pedig T/17998/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17998/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 145 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei. Ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17998/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szociális hozzájárulási adó csökkentéséről és a kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17776. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17776. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 155 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló T/17957. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17957/8. számon, összegző jelentését pedig T/17957/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Szakács László és Mesterházy Attila indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 43 igen szavazattal, 118 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[10.20]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17957/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 51 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17957/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 130 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 51 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló T/18006. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18006/6. számon, összegző jelentését pedig T/18006/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18006/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 126 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18006/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 126 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a sportvállalkozásokat érintő egyes adózási tárgyú törvények módosításáról szóló T/18007. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18007/7. számon, összegző jelentését pedig T/18007/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18007/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18007/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 124 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló 2012. évi CXLVII. törvény módosításáról szóló T/18008. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18008/7. számon, összegző jelentését pedig T/18008/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 8 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 53 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18008/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 55 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18008/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most sza vazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény módosításáról szóló T/18009. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18009/6. számon, összegző jelentését pedig T/18009/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18009/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 182 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18009/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 183 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló T/18010. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18010/7. számon, összegző jelentését pedig T/18010/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18010/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 125 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 55 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18010/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 56 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2016. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló T/15813. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15813. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 123 igen szavazattal, 61 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.30]] Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2018. évi egységes költségvetéséről szóló T/17872. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/17872. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Kónya Péter független képviselő által az Európai Ügyészséghez való csatlakozásról címmel H/17747. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 62 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Mesterházy Attila és Szakács László, MSZP, képviselők által a leghatékonyabb rák elleni gyógyszerek mindenki számára való elérhetővé tétele, valamint a háziorvosi rendszer működőképességének helyreállítása érdekében Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény módosításáról szóló T/17956. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 64 igen szavazattal, 117 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan és Bárándy Gergely, MSZP, képviselők által a civil szervezetek önkényes, hátrányos vagy észszerűtlen megkülönböztetésének megszüntetéséről szóló H/17684. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 43 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Volner János, Jobbik, és képviselőtársai által a Fidesz kampánykiadásait feltáró vizsgálóbizottság létrehozásáról szóló H/17595. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 65 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Schmuck Erzsébet, LMP, képviselő által egyes törvényeknek a nyugdíjasok helyzetének javítását célzó módosításáról szóló T/17683. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 61 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Kétperces szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérem azon képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a Ház további plenáris ülésén nem tudnak részt venni, hogy csendben és lehetőleg rövid idő alatt hagyják el az üléstermet, folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, folytatjuk munkánkat! Tisztelt Országgyűlés! Miután elfoglalták helyüket, soron következik a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel és az egyes hatósági eljárások egyszerűsítésével összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18320. számon [[Zaj. Az elnök csenget.]] a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Lázár Jánosnak, a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Mielőtt megadnám a szót, miniszter úr, ismételten kérem képviselőtársamat, a frakcióülés fontos napirendjét szíveskedjenek a termen kívül megtárgyalni. Köszönöm szépen, köszönöm megértésüket. Miniszter úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden szeretném az Országgyűlést az előterjesztés tartalmáról tájékoztatni. Mielőtt ezt megteszem, szeretném arra fölhívni a figyelmüket, hogy amikor a kormány az államigazgatás, közigazgatás és az állami bürokrácia átalakításába belekezdett, három célt tűzött ki maga elé: legyen egyszerűbb, olcsóbb és gyorsabb az államigazgatás működtetése, az állam szervezése és az állampolgárok számára biztosított szolgáltatások.Ennek kapcsán több lépést tettünk. 2016-ban az első félévben 108 törvényt és kapcsolódó rendeletet módosítottunk az önök segítségével. Ennek a lépésnek a legfontosabb célkitűzése volt az ügyintézés időtartamának a csökkentése és a gyorsítás bevezetése. Ennek az eljárásnak a legfontosabb újítása volt, ennek a törvényjavaslatnak az úgynevezett sommás eljárás bevezetése, az egyszerű megítélésű ügyekre a 8 napos határidő kialakítása, valamint a függő hatályú döntés bevezetése is. Lényegében a határidők tekintetében érdemi előrelépést tudtunk elérni, ami azt mutatja, hogy ha az összes ügyet, tehát a több mint 20 millió ügyet nézzük meg, amelyet a magyar választópolgárok egy esztendő alatt intéznek a magyar államnál, akkor az ügyintézési határidők jelentős mértékben csökkentek. Ma az ügyek 60-70 százalékos arányát 8 napon belül képes a magyar állam kezelni. Kizártuk a határidő-hosszabbítást. Kizártuk, illetve korlátoztuk a hatósági eljárások fölfüggesztésének a lehetőségét, és 120 hatósági eljárást összesen 25 százalékos eljárási határidővel csökkentettünk a gyorsítás érdekében, valamint 25 olyan tevékenységet vezettünk be, ahol a korábbi engedélyezés helyett az egyszerű bejelentési eljárást változtattuk, ami egy fordított gondolkodás harmincévnyi hatósági ügyintézéshez képest: nem engedélyt adunk, hanem tudomásul vesszük az üggyel kapcsolatos bejelentését az ügyfélnek. Sokkal nagyobb bizalom az ügyfél irányába. 2016 második félévében 113 törvény módosítására került sor, ami lényegében a változásbejelentési eljárásoknak a csökkentése, speciális jogszabály-módosítások egyes eljárások, hatósági ügyek tekintetében. Deregulációt hajtottunk végre 73 törvény vonatkozásában. [[10.40]] 2017. január 1-jével 44 új törvény és kapcsolódó rendelet lépett hatályba, ami érintette például a lakcímbejelentést vagy az úgynevezett automatikus döntéshozatali eljárás bevezetését. A gépjármű lefoglalása is olyan ügy volt, amely ezen intézkedés keretében gyorsabb lett.Ahogy említettem, nemcsak a gyorsítás volt a célkitűzés, hanem az is, hogy olcsóbbá tegyük az eljárásokat. 2015-ben és 2016-ban széles körű lakossági konzultációt kezdtünk, mintegy ötszázezer ügyfél mondta el a véleményét arról, hogy mi az, amit olcsóbbá kellene tennünk. 2016-ban 10 milliárd forintot hagytunk ott az ügyet intéző állampolgároknál, ami azt jelenti, hogy ennyi díjat és illetéket nem kellett befizetni a magyar állam számára. 2017. március 1-jével húsz hatósági eljárás díja szűnt meg, újabb kétmilliárd forinttal csökkent azon díjak és illetékek összege, amit a választópolgároknak be kell fizetni. Ezek között voltak olyan intézkedések, amelyek a magánszemélyek terheinek csökkentésére, és voltak, amelyek a vállalkozók terheinek csökkentésére vonatkoztak. Az egyszerűsítés érdekében a gyorsítás és az olcsóbbá tétel mellett mintegy 270 kormányablak kialakítására került sor az országban. 2016-ban a kormányablakok 10 millió 800 ezer ügyfél 12 millió ügyét intézték ezen a 270 helyszínen. Az ügyintézés ügykörei, tehát amit egy kormányablakban el lehet intézni, az 1500 ügy. Amikor elkezdtük a kormányablakokat kialakítani, akkor ez néhány tucat volt néhány évvel ezelőtt. Emellett hozom szóba, hogy a gyorsabb, egyszerűbb és olcsóbb munkának az a feltétele, hogy az állami tisztviselői kar is meg legyen fizetve. Ennek érdekében 50 százalékos béremelést és jelentős létszámkorrekciót hajtottunk végre. Csökkent a létszám, és nőtt a bér. Körülbelül 15 százalékkal csökkent a létszám, és 50 százalékkal nőtt az állami tisztviselői karba tartozó dolgozók fizetése. Amit most az Országgyűléstől a T/18320. számú törvényjavaslat keretében kérünk, annak a támogatása, hogy újabb eljárások váljanak egyszerűbbé, olcsóbbá vagy gyorsabbá. Mint ismeretes, a törvényhozás támogatásával az Országgyűlés azt a célt szabta a kormány számára, hogy Magyarországon az otthonteremtési programot alakítsa ki, a családi otthonteremtési kedvezmény intézményét vezesse be. Az előterjesztésünk, törvényjavaslatunk részben az illetéktörvény módosításával a 30 millió forint fölötti CSOK-os ingatlanvásárlások esetén, ha a CSOK-támogatást kivonjuk a teljes összegből, és így nem éri el a 30 millió forintot, akkor illetékmentességet, vagyonszerzésiilleték-mentességet biztosítunk, valamint díjmentessé tesszük azokat az eljárásokat, amelyek a CSOK-igény beadásához mindenképpen szükségesek. Nagyon fontosnak gondolom azt is, hogy a magyar állam digitalizálása folyamatosan zajlik. Most 170 milliárd forintot költünk arra, hogy az ügyek elektronikus ügyintézését, tehát a közigazgatás digitalizálását, az állami eljárások elektronizálását végre tudjuk hajtani. Ennek egyik fontos háttérkövetkezménye lesz a nyilvántartások elektronizálása, digitalizálása, és ezeknek a nyilvántartásoknak az összekapcsolását és hozzáférhetőségét, kérem a törvényhozástól, hogy támogassa. Arra gondolok, hogy ha ma a 270 kormányablakban 1500 ügyet lehet intézni, akkor egy ügyintéző számára meg kell adni azt a lehetőséget, hogy az általa használt informatikai eszköz segítségével az összes nyilvántartásban meg tudja nézni például azt, hogy a szociális igényt bejelentőnek, a szociális támogatást bejelentőnek milyen vagyontárgya, milyen gépjárműve, milyen egyéb támogatása van. Tehát akkor tud jól működni az állam, ha az állam számára rendelkezésre álló adatokat - természetesen az összes adatvédelmi jogszabály betartása mellett - például a kormányablakban dolgozó állami tisztviselők korlátozás nélkül tudják használni, és ezeket az adatokat igénybe tudják venni. Családtámogatási ügyekről beszélek, álláskereséssel kapcsolatos nyilvántartásról, természetvédelmi hatósági ügyekről, személyiadat- és lakcímnyilvántartásról. Tehát nagyon fontos, hogy ha már egy helyen folyik az ügy intézése, az ne csak egy panaszbefogadás, egy kérelembefogadás legyen, hanem tartalmi ügyintézés is legyen; a tartalmi ügyintézésnek az a feltétele, hogy az ügyintéző az összes állami adathoz hozzá tudjon férni, és az összes állami nyilvántartást tudja látni. A nyilvántartások összevonását is megcélozzuk. Magyarországon a gépjármű forgalomba helyezésével, a gépjármű eltűnésével, a gépjármű nyilvántartásával kapcsolatos adatok megosztott adatok. Itt például azt javasoljuk, hogy legyen egy egységes nyilvántartás, és általában azt javasolom, hogy az államigazgatás digitalizálása és a közigazgatás elektronikus ügyintézésének egyik célkitűzése legyen a nyilvántartások átjárhatósága mellett a nyilvántartások összevonása, ami úgy gondolom, hogy jelentősen egyszerűbb, gyorsabb és jobb közigazgatást biztosít. Javaslatot teszünk a törvénycsomagban arra is, hogy a cégnyilvántartással, a cégnyilvánossággal, a bírósági cégeljárással és a végelszámolással kapcsolatos törvényt módosítani szíveskedjen az Országgyűlés annak érdekében, hogy a cégek életében egyszerűbb legyen az ügyintézés. Itt visszanyúlhatnánk oda, hogy miért kezdtük el az államigazgatás korszerűsítését, a bürokrácia csökkentését. Nemcsak azért, hogy az adófizetők egyre elégedettebbek legyenek azzal, amit az állam szolgáltatásként nyújt, hanem azért is, mert a gazdaság versenyképességének az egyik fontos feltétele vagy visszahúzója lehet az állam működőképessége, az állami bürokrácia. Több területet is megjelöltünk, így az adóeljárás vagy éppenséggel az európai uniós ügyek, ahol az állami bürokráciát csökkenteni kell. Ilyen volt az építésügy is, és ilyen volt egyébként a cégnyilvántartás kérdése, és egy újabb lépést szeretnénk tenni annak érdekében, hogy a cégek nyilvántartásával, bejegyzésével kapcsolatos ügyek egyszerűsödjenek. Hasonló javaslattal élünk a víziközmű-társulások és még más entitások vonatkozásában is. Az egész javaslatnak tehát az a lényege, hogy egyszerűbb, gyorsabb és olcsóbb legyen az ügyintézés, és folyamatosan fogjuk az Országgyűlésnek javasolni azoknak a törvényeknek a módosítását, amelyek az állami tisztviselők számára egyszerűbb ügyintézést tesznek lehetővé, és ez a választópolgárok életét lehetőség szerint megkönnyíti. Úgy gondolom, hogy a jó kormányzás egyik feltétele az, hogy az állam közigazgatása, az állami apparátus, az állami bürokrácia jól működjön. Szeretném megköszönni a frakcióknak a korrekt véleményeket és korrekt javaslatokat, és szeretném megköszönni azt is, hogy az eddigi törekvéseinket többségében támogatták. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz és a KDNP elkötelezett a bürokráciacsökkentés iránt. Ezt bizonyítja, hogy a hatósági eljárásokat egyszerűsítő törvényjavaslatok közül már a negyedik megtárgyalására kerül sor. Fontos, hogy a kormányzat nemcsak egyszeri, eseti, hanem folyamatos, hatékony és rendszerszintű bürokráciacsökkentést végez a közigazgatásban. Ezt a cél a Fidesz képviselőcsoportja az eddigiekben is támogatta, támogatja a mostani javaslatot is, és a jövőben is támogatni fogja ezt a célt. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat általános célja az egyes közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó jogszabályi előírások módosítása, a hatósági jogalkalmazás megkönnyítése, valamint az állampolgárok és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése. Adminisztratív tehernek minősül mindazon kötelezettség teljesítése, amely olyan jogi előírásból fakad, amely az állampolgárok és vállalkozások ügyintézését megnehezíti vagy éppen bonyolulttá teszi. Az ügyintézés egyszerűbbé tételét szolgálja minden olyan módosítás, amely a hatósági eljárásokat a szakmai elvárások teljes megtartása mellett rövidebbé és hatékonyabbá teszi. A hatósági eljárások egyszerűbbé tételét jelenti az együttműködésre kötelezett hatóságok közötti kapcsolattartás megkönnyítése, a megfelelő kapcsolatrendszerek kialakítása is. A fentieken túl adminisztratív tehernek tekintendők a hatósági eljárásokért fizetendő díjak és illetékek is, ezért a kormány egyik fontos célja a bürokráciacsökkentés keretein belül ezeknek a díjaknak, ezeknek az illetékeknek a folyamatos felülvizsgálata, és ennek eredményeként azok mértékének csökkentése vagy megszüntetése. Hangsúlyozni kívánom, hogy a törvényjavaslat a bürokrácia olyan területén is csökkenteni kívánja a felesleges terheket, amelyek nem feltétlenül jelennek meg az állampolgárok előtt, de mégis indokolatlanul lassítják és bonyolítják az adott ügy elintézését. Ilyennek tekinthető például a közigazgatási szervezetrendszeren belüli, a hatóságok között felmerülő, szükségtelen és hosszadalmas kommunikáció. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat megoldást nyújt erre a problémára is, hiszen amennyiben a hatóság számára olyan adatok szükségesek, amelyek más állami szerv nyilvántartásában szerepelnek, akkor a javaslat alapján nem kell az adatokat a másik hatóságtól megkérni, hanem elektronikus úton hozzá lehet férni azokhoz gyorsan, egyszerűen és könnyen. [[10.50]] Természetesen nem maradhatnak ki a hagyományosnak tekinthető bürokráciacsökkentő intézkedések sem, amelyek az állampolgárok adminisztratív és ezen belül anyagi terheit is csökkentik. Abban az esetben, ha az állam valamely cél elérése érdekében kedvezményeket biztosít az állampolgárok részére, akkor szükségszerű az igénybevételt hátráltató adminisztratív akadályok csökkentése, illetve megszüntetése. Ennek szellemében kiemelendő a családi otthonteremtési támogatás igénybevételéhez kapcsolódó ügyintézés illeték- és díjmentességi rendszere, amit a jelen törvényjavaslat biztosít. Ezt az intézkedést üdvözöljük. A javaslat jelentősen módosítja a cégeljárásról szóló törvényt is. A módosítások a cégeljárásban észlelt indokolatlan adminisztratív terheket szüntetik meg, és biztosítják, hogy az ügyfelek gyorsabban és hatékonyabban tudják a cégügyeiket intézni. A cégalapítással, a cégváltozás-bejegyzéssel vagy akár a cégek átalakításával együtt járó cégeljárások egyszerűsítése elengedhetetlen alapfeltétele a versenyképesség javításának. A versenyképesség egyik vizsgálati szempontja a cégalapításokkal, változásokkal kapcsolatos eljárások gyorsasága. Jelentős kedvezmény továbbá a törvényjavaslatban, amelyet szintén teljes mértékig támogat a Fidesz képviselőcsoportja, az első sikeres nyelvvizsga és az emelt szintű idegen nyelvből tett érettségi vizsga díjához nyújtott támogatás megállapítására irányuló hatósági eljárás esetén az illetékmentesség biztosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a jelen törvényjavaslatot, amelynek célja mindazon többletterhet jelentő kötelezettségek eltörlése, megváltoztatása, amelyek az állampolgárok és vállalkozások ügyintézése során bosszantó nehézséget, akadályt jelentenek, és amelyek módosításával gördülékeny és hatékony közigazgatási ügyintézés érhető el. Mint említettem, a Fidesz képviselőcsoportja teljes mértékben támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és ezt ajánljuk az Országgyűlésnek is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! A Ket. helyébe lépő általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a hozzá kapcsolódó, az ágazati joganyagot átíró törvénymódosítások 2018. január 1-jén hatályba lépnek. Elképesztőnek tartjuk, hogy immár sokadszor nyúlnak hozzá a 2018. január 1-jén hatályba lépő általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényhez, azaz az Ákr.-hez és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvényhez, valamint az ezekkel összefüggő törvényekhez. Mindez újfent visszaigazolja azt a meggyőződésünket, hogy a közigazgatási eljárásjog reformja elkapkodott, félkész, mi több, rendkívüli nehézségeket okoz majd mind a jogalkalmazóknak, mind a jogkereső polgároknak. A közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint a közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló törvényjavaslatot szintén a kormány nyújtotta be, és a parlamenti előadója szintén Lázár János, ráadásul mindkét törvényjavaslatot egyazon napon, november 7-én nyújtották be. Érthetetlen, hogy mindkét javaslatban változtattak az Ákr. szövegén. Mi lehet ennek az elképesztő jogalkotási ámokfutásnak az oka? Miért kell hónapról hónapra átírni az Ákr. szövegét, ha annyira büszkén vallotta a kormányzat az Ákr. kodifikációjának a sikerét? És mi lesz a felkészülési idő alkotmányjogi tételével, ha állandóan felülírják az elfogadott szöveget? Az Országgyűlés a közelmúltban, 2017. május 16-án fogadta el az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő törvénymódosítást. Úgy látszik azonban, hogy nem kellő alapossággal sikerült megalkotni ezt a törvényt, mivel azóta is számos törvényben próbálják megteremteni az összhangot az Ákr.-rel és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvénnyel. A javaslat 77. és 78. §-a eltérő szöveggel történő hatályba léptetése, ugye, a hatálybalépés megakadályozására tesz javaslatot, továbbá sikerült még további negyven törvényt találni, amelyben ugyancsak az illeszkedésre tesznek javaslatot. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Elképesztő, amit jogilag művel a kormányzat, s jól látszik, hogy az igazságügyi tárca alól már rég kicsúszott a jogrendszer koherenciájának a biztosítására vonatkozó funkció. Se szeri, se száma a módosításoknak, amelyeket legfeljebb az tart össze, hogy még ebben az évben meg kell alkotni azokat a szabályokat, amelyeknek már 2018. január 1-jén hatályosulniuk kell. Ezt a csomagot bürokráciacsökkentésnek és eljáráskönnyítésnek eladni nevetséges, a kormányzat már a sokadik bőrt kívánja lehúzni az adminisztratív tehercsökkentés tételéről, de valójában ezzel kívánja palástolni azt a mérhetetlen inkompetenciát, amivel az Ákr. és a közig. Pp., valamint az azokkal összefüggő törvénycsomagok elkészítésekor dolgozott. Valljuk be, néhány mézesmadzagon kívül jogrendszeri hegesztés zajlik, és ha úgy tetszik, az igazságügyi tárca megbukott a feladat elvégzésével, s most Lázár Jánosnak kell rohamoznia, és ő az utolsó pillanatban megpróbálja elérni a jogrendszeri koherenciát. Teszi ezt úgy, hogy erről a törvényjavaslatról decemberben szavaz majd a Ház, az új rendelkezések pedig már 2018. január 1-jétől hatályosak lesznek. A sürgősség nem ismer határokat, mert a legnagyobb bakik korrigálását már december 31-én hatályba léptetik. A javaslat jó része az együttműködésre kötelezett hatóságok közti kapcsolattartás megkönnyítésében merül ki. Jellemzően közvetlen hozzáférést biztosítanak a saját nyilvántartásaikhoz, így talán remélhető, hogy mindannyiszor nem kérik a még mindig hihetetlen hosszúságú űrlapok kitöltését. Szégyenteljes, hogy a kormányzat nyolc év süketelés után vállalkozik arra, hogy megteremtse annak az informatikai alapját, hogy a különböző hatóságok egymással szót tudjanak érteni, és a nyilvántartásaikhoz való hozzáféréssel meg tudják spórolni a felesleges hatósági megkereséseket. Támogatható az automatikus döntéshozatal megjelenése, ugyanakkor kritikaként fogalmazható meg, hogy nagyon kevés ügykörben nyílik erre lehetőség, mód. Nyilvánvalóan nem adható el adminisztratív tehercsökkentésnek az, hogy számos eljárásban, ahol jelenleg sincs fellebbezés a közigazgatási döntéssel szemben, a jövőben sem lesz. Így tehát semmilyen változás nincs, ügyfélbarátnak pedig nem nevezhető, hogy az ügyfél a közigazgatás helyett a bíróságokon kereshet jogorvoslatot. Aligha nevezhető ügyfélbarátnak az a számos rendelkezés, amelyek az egyes közigazgatási eljárásokban kizárják az elektronikus kapcsolattartás elvi lehetőségét is. Ez számos eljárásban nevetséges, például az ingatlan tulajdonjogának külföldi általi megszerzéséhez szükséges engedélyezési eljárásban. A hatósági résznyilvántartások egységesítése, egyesítése az informatika korában önmagában érdemi adminisztratív tehercsökkenést nem eredményez. Szomorú az is, hogy a kormány csak most ismerte fel a cégeljárásokkal kapcsolatos joganyag reformjának a szükségességét. A javaslatban jól látszik az a kétségbeesett szándék, hogy mindenképpen egyszerűsítsék a cégeljárás szabályait. Mivel ez a témakör alapvető versenyképességi kritérium, bőven van tennivalója a kormánynak ezen a területen. A 12 oldalas módosítás terjedelme jól jelzi, hogy a kormány ebben a csomagban rejtett el módosításokat, noha számos versenyképességi címkéjű csomag járt már az Országgyűlésnél, azokba azonban nem fért bele ez a módosítás. Egészen elképesztő, hogy ennyi évet kelljen várni arra, hogy a cégnyilvántartásban szereplő természetes személyek adatai az állami nyilvántartásokkal való együttműködés következtében pontosak és naprakészek legyenek. Anakronisztikusnak hat az indoklás azon mondata, miszerint a nyilvántartások közti adatkapcsolat kiépítése immáron időszerűvé vált. Ráadásul a téma jellegére tekintettel célszerűbb lett volna külön törvényjavaslatban megfogalmazni a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény módosítását. Hasonló kritika fogalmazható meg a csomagba ejtőernyőztetett közbeszerzési joganyag módosításával kapcsolatban is. Tizennégy oldalon keresztül módosul a közbeszerzésekről szóló törvény, a Kbt., leginkább a jogorvoslati rend újraszabályozása történik meg, noha maga Lázár János november 7-én külön törvénykezdeményezéssel élt a Kbt. tekintetében. Felsóhajthatunk, mert végre elektronikus úton történik majd a Közbeszerzési Döntőbizottság és az ügyfelek közti kapcsolattartás. [[11.00]] Súlyos visszalépést jelent a külföldi jog alkalmazása esetén az anyakönyvi eljárásból az igazságügyi tárca kihagyása. Vajon miért van ez? Az anyakönyvi eljárásról szóló törvény módosításával az igazságügyért felelős miniszter véleményének kötelező kikérését előíró rendelkezések helyett általános rendelkezésként kerül megfogalmazásra, hogy az anyakönyvvezető, az anyakönyvi szerv és a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv, amennyiben az anyakönyvi eseménnyel összefüggésben külföldi jog alkalmazása merül fel, továbbá, ha a bejegyzés alapja külföldi bíróság vagy más hatóság döntése, az igazságügyért felelős miniszter véleményét kérheti.A javaslat nagyon lakonikusan fogalmaz az egyszerűsített hatósági ellenőrzésről, és kormányrendeleti szabályozásra ad felhatalmazást, noha ennek a jogintézménynek legalább a kereteit magának a törvénynek kellene megadnia, mert így alkotmányjogi alapok nélkül teremtődik meg ez a jogintézmény.Mindezek alapján, tisztelt képviselőtársaim, az MSZP képviselőcsoportja a javaslatról való döntéskor nemmel fog szavazni, hiszen nem értettünk egyet az általános közigazgatási rendtartás megalkotásával, a közigazgatási perrendtartással és az ahhoz kapcsolódó további reformjavaslatokkal sem. Véleményünk szerint a jogrendszerbe bevezetett ilyen mértékű átalakítások a jogalkalmazó hatóságok számára is sokkal több felkészülési időt igényeltek volna, mint ami 2018. január 1-jéig hátravan. A jogkövető polgár pedig csak pisloghat, hogy ügyében jogi képesítés vagy jogi képviselet nélkül aligha boldogul majd. Mindezek alapján tehát még egyszer: az MSZP frakciója ezt a javaslatot nem fogja támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP elkötelezett a közigazgatási hatósági eljárásokba rejtett felesleges terhek és akadályok megszüntetése iránt, ezért folytatjuk a bürokráciacsökkentés már hét és fél éve megkezdett folyamatát. A törvényjavaslat úgy a közigazgatás működésével, mint az ügyféli elvárásokkal kapcsolatos kérdéseket is egyidejűleg kívánja rendezni. A nyilvántartások könnyebb kezelhetősége eredményeként kevesebb dokumentumot kell majd beszerezniük az állampolgároknak és vállalkozóknak, továbbá emellett rendkívül rövidülnek az ügyintézési határidők időtartamai is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az adminisztratív terhek csökkentése és ugyanazon adatok többszörösen történő nyilvántartásának megszüntetése érdekében egyes hatósági nyilvántartások összevonása is megtörténik, ugyanis egyes szakterületeken hasonló adattartalommal bíró nyilvántartások részben párhuzamosan tartalmazzák ugyanazokat az adatokat, amelyek így szükségtelen elemei a közigazgatási nyilvántartások rendszerének. Emellett a régi struktúra alapján a hibás vagy megváltozott adatok javítása, módosítása is sokkal nehezebb volt a régi, szerteágazó rendszerben. A nyilvántartások összevonásával azonban könnyebbé válik az adott szakterületen releváns információk beszerzése. Ezekkel az intézkedésekkel javul a közigazgatás ügyintézési minősége, a hatóságok problémákra reagáló képessége is. A javaslat jelentősen módosítja a cégeljárásról szóló törvényt is. A módosítások indokolatlan adminisztratív terheket szüntetnek meg, és biztosítják, hogy az ügyfelek gyorsabban és hatékonyabban tudják cégügyeiket is intézni. Magyarország versenyképességének javítása szempontjából kiemelt kérdés a cégeljárás, a cégalapítással, a változásbejegyzéssel járó ügyek egyszerűsítése is.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat alapján sor kerül az automatikus döntéshozatal lehetőségének bevezetésére meghatározott ingatlanügyi és halgazdálkodási eljárásokban. Az automatikus döntéshozatal szerinti eljárásrend alapján a hatóságok a döntéseiket a kérelem beérkezésétől számított nem 60 napon belül, nem 30 napon belül, hanem 24 órán belül hozzák meg. Az automatikus döntéshozatal lehetőségének biztosítása elősegíti, hogy az ügyfelek a lehető legrövidebb időn belül hozzájussanak olyan iratokhoz, hatósági bizonyítványokhoz, amelyek tipikusan közigazgatáson kívüli, jellemzően polgári ügyletekhez szükségesek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Állampolgári oldalról közvetlen pozitív változást jelent továbbá az illetékmentesség körének bővítése. Az illetékről szóló törvény módosításával a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésével összefüggő hatósági eljárások ingyenessé tétele, illetve az illetékkedvezmény az illető állampolgárok adminisztratív terheit nagymértékben csökkenti, valamint a jelenleginél kevésbé bürokratikus szabályrendszer létrehozását eredményezi. Jelentős kedvezmény továbbá az első sikeres nyelvvizsga és az első emelt szintű, idegen nyelvből tett érettségi vizsga díjához nyújtott támogatás megállapítására irányuló hatósági eljárás alapesetén az illetékmentesség biztosítása.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Összefoglalóan: a javaslat szerinti módosítások célja mindazon többletterhet jelentő kötelezettségek eltörlése, megváltoztatása, amelyek az állampolgárok és a vállalkozások ügyintézése során bosszantó nehézségeket, akadályokat jelentenek, és amelyek módosításával gördülékenyen és hatékonyan működő közigazgatási ügyintézés érhető el, illetve támogatható. Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Hegedűs Lorántné képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ott szeretném kezdeni, hogy mit is értünk mi valójában bürokráciacsökkentés alatt. Mert e tekintetben, úgy gondolom, a kormánypártok és a Jobbik között éles határvonal van. Hiszen a kormánypártok e tekintetben, különösen amit most, a jelenlegi törvénycsomagban látunk, illetve a törvénycsomag azon részében, ami a bürokráciacsökkentésre vonatkozik, jellemzően csak technikai akadályokat kívánnak elhárítani és bizonyosfajta észszerűsítést próbálnak végrehajtani. Valljuk be, ennek már réges-régen itt lett volna az ideje. Mi azonban ennél jóval szélesebb körben gondolkodunk koncepcionálisan a bürokráciacsökkentés fogalmáról. Ezért is van az, hogy a leghatározottabban elutasítjuk a kormányzat részéről azokat a megnyilvánulásokat, amelyekben a bürokráciacsökkentésről úgy beszél, mint egy eszköz arra, hogy sokakat az államigazgatásból el lehessen bocsátani. E tekintetben miniszter úr egyik államtitkára több alkalommal is megnyilvánult, és számokkal is elhalmozta a nagy nyilvánosságot. Úgy fogalmazott, hogy több mint egymillióan élnek a magyar államból, ez rettentő sok, és ezt a terhet meg kell szüntetni. Amikor azt mondta, hogy több mint egymillióan élnek a magyar államból, akkor arra gondolt, hogy vannak köztisztviselők, állami tisztviselők, kormánytisztviselők, közalkalmazottak, az állami vállalatoknál foglalkoztatott munkavállalók és egyéb olyan munkavállalók, akik így vagy úgy, de az államtól kapják a fizetésüket. Ezek az emberek, kérem tisztelettel, nem a magyar államból élnek, hanem a magyar államért élnek, a közért élnek. Azért is hívjuk őket, például az első csoportot, amit az előbb elmondtam, közszolgáknak, mert a köz szolgálatára szánták az egész életüket. Semmiképpen nem gondoljuk, hogy ezek az emberek túl sokan lennének. Ma Magyarországon egyébként, csak azért is, hogy államtitkár urat utólag kijavítsam - már nem először, hanem többedjére -, 860 ezren vannak alkalmazásban állók az állami szférában. Tehát messze nem egymilliónál többről beszélhetünk. Valószínűleg ebbe a számba azokat is belevette, akik az állami vállalatoknál foglalkoztatott munkavállalók.Mindenesetre, ha megnézzük, hogy kit nevezünk közalkalmazottnak, lásd orvosok, tanárok, mentősök, ápolók, tűzoltók, nem tudom, könyvtárosok és így tovább, semmiképpen nem mondhatjuk róluk, hogy túl sokan lennének Magyarországon. [[11.10]] Sőt, egyfolytában az a probléma a közellátásban, a közszolgáltatás biztosításában, hogy ezek az emberek túl kevesen vannak. Ugyanez a helyzet a köztisztviselők, állami tisztviselők, kormánytisztviselők esetén is, hogy túl nagy a munkateher egy csomó hivatalban. Egy-egy ember úgynevezett kapcsolt munkakörben dolgozván jó pár közszolgát helyettesít a munkájával, és ez a hihetetlen leterhelés messze nem jár azzal az anyagi megbecsüléssel, amire nekik egyébként szükségük lenne. Lásd így például azon korábbi kormánytisztviselőket, akik megyei kormányhivatalokban dolgoznak, január 1-jétől őket már állami tisztviselőknek hívjuk, ugyanakkor nem kaphatják meg azt a bér, ami egyébként az állami tisztviselőket megilleti. Ez egy rendkívül méltánytalan helyzet. Tehát ha bürokráciacsökkentésről beszélünk, akkor mi azt gondoljuk, hogy elsősorban azokat kellene megbecsülni, akik a bürokráciát, az államigazgatást viszik nap mint nap, és olyan módon fizetni, olyan fizetést adni nekik, ami miatt ők motiváltak is lesznek, és lelkesen és egyébként hozzáértéssel, hiszen szakértelemmel rendelkeznek, látják el a feladatukat. És már ez a hozzáállás segíteni fogja az állampolgárok napi ügyintézését. A másik pedig az, most az állampolgárok oldaláról nézve a kérdést, bürokráciacsökkentés az, ha a feladatellátást minél közelebb visszük az állampolgárokhoz. Ma Magyarországon a 2000 fő alatti települések száma körülbelül 70 százaléka az összes településnek, és Magyarország teljes területének is körülbelül a 65-70 százalékát fedik le. Ezeken a településeken elvileg csak közös önkormányzati hivatalban lehet ügyet intézni, tehát nagyon sok esetben nem az adott településen, hanem valahova el kell utazni, hogy az ember egyáltalában találkozzon egy közhivatalnokkal, hogy a bürokráciában, hogy úgy mondjam, valamilyen módon részt vegyen, tehát elkezdhesse intézni a saját ügyeit. Talán az lenne a legelső lépés a bürokráciacsökkentés tekintetében, ha minden településen megadnánk ma Magyarországon azt az életképességi lehetőséget, szolgáltatást, hogy mindenhol lehessen érdemben ügyeket intézni. Én tudom, hogy ez rendkívül sok pénzbe kerül, és a bürokráciacsökkentés első és legfontosabb eszmei megalapozottsága a kormányzat részéről az, hogy olcsóbbá kell tenni a magyar államot, de én úgy gondolom, hogy hosszú távon a társadalmi haszna egyébként az, ha minél tovább próbáljuk a közszolgáltatás rendszerét bővíteni, tehát minél közelebb visszük az állampolgárokhoz az ügyintézést. Igenis a társadalmi haszna ennek jelentősen mérhető lesz, és egyébként pedig a társadalmi költsége annak, hogy próbálunk durván központosítani, jóval jelentősebb lesz, és ez közelebbi távon már rendkívüli károkat fog összességében okozni. Tehát ez a mi hozzáállásunk alapvetően a bürokráciacsökkentéshez. Ezért tehát úgy általában az olyan jellegű javaslatokat, mint amit most a kormányzat is benyújtott, nem tudjuk támogatni, mindamellett, hogy azt elismerjük, hogy rendkívül fontos olyan lépések, intézkedések vannak benne, mint például az adatnyilvántartáshoz való hozzáférések egységesítése, összevonása. Valóban egy gogoli szatíra és bulgakovi abszurd néha az, amikor az ember próbál ügyet intézni. Most éppen az egyik képviselőtársamnak mondtam itt el, mennyire furcsa dolog, hogy egy többgyermekes édesanyának, akinek háromnál több gyermeke van, minden évben igazolnia kell az iskola számára, hogy ez a három vagy háromnál több gyermeke még mindig megvan, ezért a közétkeztetésben és a tankönyvellátásban ő azt a bizonyos engedményt megkaphatja, valamint külön hallgatóijogviszony-igazolást kell kérni folyamatosan az oktatási intézményektől azért, hogy a családtámogatások rendszerében a családtámogatást megkaphassa. És mindamellett, hogy ezt a dékáni hivatalokban külön el kell intézni, utána még el kell menni külön a központi családtámogatási hivatalba, és még külön el kell ezt intézni. Olyan dologról beszélünk, ami egyébként valós, mindenhol elektronikusan rögzített adatoknak egyébként csak az összefésülése, tehát ezeket a felesleges és bosszantó köröket nyugodtan ki lehet iktatni. Erről is szó van a törvényjavaslatban. Ezt a részt mi teljes egészében nyilván támogatni tudjuk. Van még egy olyan dolog, amire külön részletesen szeretnék kitérni, és amiről egyébként a miniszteri expozéban sem volt szó, pedig egy nagyon fontos új elem, ez pedig a vízgazdálkodási törvény bővítése a tekintetben, hogy a kormányhivataloknak is lesz ezentúl hatósági ellenőrzési jogköre a víziközmű-társulatok felett. Egyébként a víziközmű-társulatokat eddig is mind a cégbíróság a törvényességi felügyeleti jogkörében, mind pedig a vízügyi igazgatási szervek szakmai ellenőrzés szintjén ellenőrizhették. Tehát bizonyos értelemben ez a lehetőség biztosítva volt, már két oldalról is lefedve, ugyanakkor azt kellett hogy lássuk, hogy a 2007-2013-as programozási ciklusban megvalósított KEOP-beruházásokból létrejövő víziközmű-fejlesztések esetében hiába volt több oldalról bebiztosítva az ellenőrzés, a felügyelet, ez valami miatt mégsem működött. Hiába voltak egyértelmű kormányzati megnyilvánulások például a miniszter úr részéről is, hogy milyen módon kell ezeket a KEOP-beruházásokat tisztességgel végigvinni, és a lakosság felé is nyilvánvalóan transzparensen eljárni, ennek ellenére ezek a hatóságok egymásra mutogattak, és a teljesen nyilvánvalóan törvénytelen helyzetek előtt, noha látták, hogy mi a helyzet, inkább elfordították a fejüket, becsukták a szemüket, csakhogy nehogy véletlenül valamit intézkedni kelljen. Reméljük, hogy ez az újabb hatósági ellenőrzési jogkör, amit most éppen a kormányhivatalok fognak megkapni, most már érdemi változást fog eredményezni. Engedjék meg nekem, hogy egypár települést csak a közelmúltból felolvassak, ahol ilyen jellegű problémákkal találkoztunk, úgymint Nagybajom, Tamási, Iregszemcse, Simontornya, Kistelek, Baks, Karácsond, Bükkösd, az egész Tápiómente, és így tovább, ezt még hosszan lehetne sorolni. A döbbenetes és elképesztő mindegyik helyzetben gyakorlatilag egy sorozat-bűncselekmény, nevezetesen az, hogy hiába nyújtotta a magyar állam a KEOP operatív programon keresztül ezen víziközmű-fejlesztésekhez 100 százalékban a támogatást, ennek ellenére az önkormányzatok, illetve a társberuházói szerepben lévő víziközmű-társulatok a tagoktól, akinek a víziközmű-fejlesztés az ingatlanát érintette, további hozzájárulást szedtek be. Ez esetenként több százezer forintos hozzájárulást is jelentett, és ezekkel a tagi befizetésekkel bizony nem nagyon akartak elszámolni, mind a mai napig nem akarnak elszámolni. A legutolsó eset kapcsán, tegnap kaptam meg a levelet, ez tényleg egy népi abszurd, hadd osszam meg önökkel ezt a kis színes beszámolót. Ez Nagybajom településen volt, ahol a polgármester asszony látja el egyben a víziközmű-társulat vezetőjének a szerepét is. Amikor a víziközmű-társulat felszámolásához kapcsolódó érdekeltségi hozzájárulások összesítését, az iratjegyzéket és egy csomó minden olyasmit, ami egyébként a kormányrendelet szerint a víziközmű-társulat felszámolásához szükséges, elkértük volna tőle mint közérdekű adatot, akkor ő, bizonyos értelemben tudathasadásban szenvedve, azt mondta, hogy ezeket az iratokat nem tudja kiadni mint polgármester. Az, hogy mint a víziközmű-társulat elnöke, egyébként ki tudná adni, a tisztánlátását nem zavarta meg a polgármester asszonynak. Természetesen és nyilvánvalóan újra írunk neki, meg újra írunk neki, ha kell, bírósági úton fogunk érvényt szerezni a közérdekűadat-igénylésünknek. Mindenesetre ebből csak az következik, hogy teljesen egyértelműen nem szándékoznak ezek a települések tisztességgel elszámolni, noha eléggé vitatható módon használták fel ezeket a lakossági hozzájárulásokat. Én nagyon remélem, tisztelt miniszter úr, hogy ez a lépés érdemi segítséget fog nyújtani a lakosság számára. Képzelje el, hogy Seszták miniszter úr beszámolója volt múlt héten a Költségvetési bizottság előtt, és azt mondta, amikor ezzel a problémával úgy általában szembesítettem őt, hogy: nahát, tényleg van ilyen probléma? A KEOP-beruházásoknál tényleg voltak ilyen jellegű visszaélések? Na már most, hogy így mondtam neki, most már utána fog nézni. [[11.20]] Tehát tisztelettel jelentem a Háznak, hogy a KEOP irányító hatósága jelenleg az NFM. Tehát ha valahol, akkor az NFM-nél össze kellett volna érjenek a szálak, és mint irányító hatóságnak nyilvánvalóan utánkövetési jogosultsága is van, tehát egy projekt zárása után a következő öt évben legalábbis kell tudnia folyamatosan ellenőrzések során érvényt szerezni a jognak meg az igazságnak, ennek ellenére miniszter urat ez meglepte, hogy vannak ilyen problémák. Én ezt a hozzáállást egészen elképesztőnek tartom, de nemcsak e tekintetben volt nyilván elképesztő a hozzáállása, más tekintetben is, de most ez nem ide tartozik. Mindenesetre, ha már ő a saját irányító hatóságát vezetve nem képes ezt a feladatot ellátni, én nagyon remélem, hogy akkor most íme, itt lesz a kormányhivatalok szerepe, és ezt meg fogják oldani. Egy dolgot még hadd tegyek hozzá az idő rövidsége miatt, a többi kérdésről pedig Gyüre Csaba képviselőtársam fog beszámolni önnek. Nagyon nagy kérdés, hogy ezen víziközmű-társulatok felszámolási eljárása mennyi idő alatt zárul le. Mert amit önök ide beletettek mint a vízgazdálkodási törvény bővítése, az arról szól, hogy milyen új hatósági jogköre lesz. De egy dolog még mindig nincsen tisztázva, hogy mennyi idő alatt kell lezárulnia. Vitán felül áll, önök beleírták, hogy 15 napon belül, ha korábban nem alakították meg, akkor a cégbíróságnak ki kell jelölnie az elszámoló bizottság tagjait, de azt már nem írták oda, hogy ennek az elszámoló bizottságnak mennyi időn belül kell érdemi döntéseket hoznia, és mennyi időn belül kell lezárnia az elszámolás eljárását. Köszönöm szépen, lejárt az időm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony, jegyző asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség képviselői felszólalásokra. A Jobbik képviselőcsoportjából Gyüre Csaba képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az indokolás szerint egy olyan törvényjavaslat fekszik előttünk, amely a hatósági jogalkalmazás könnyítésére, az állampolgárok, vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére, az ügyintézési határidő csökkentésére, az eljárásokért fizetett díjak, illetékek csökkentésére vagy megszüntetésére, a párhuzamos nyilvántartások megszüntetésére, a versenyképesség erősítésére, az automatikus döntéshozatal bevezetésére jött létre. Tehát mind olyan dologra jött létre, amivel, azt gondolom, hogy mindenki egyetért és senki sem szeretné azt, hogy ezek ne érvényesüljenek. Önmagában az, hogy mit fogalmaz meg egy törvény indokolásban és mi a valós tartalma, nem biztos, hogy minden esetben egyezni fog. Ki ne akarná a hatósági jogalkalmazás könnyítését? Ki ne akarná az állampolgárok, vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentését? Folyamatosan erről beszélünk minden alkalommal. Valóban, ebben a törvényben aztán vannak olyan megfogalmazások, illetve olyan részek, amelyek valóban csökkentik az adminisztratív terheket, valóban csökkentik a pénzügyi kiadásokat az állampolgárok részéről, illetve valóban gyorsítanak is bizonyos esetekben. Ezzel nincs is gondunk, de Hegedűs Lorántné képviselőtársam az előző felszólalásában már elmondta, hogy mi nem ezeket az apró technikai változásokat várnánk a bürokráciacsökkentésben, hanem sokkal konkrétabban hozzányúlva a magyar bürokráciához sok mindent lehetne csökkenteni. Halljuk a nyugat-európai példákat, hogy milyen egyszerűen tudnak ügyintézni, hogy mennyi ideig tart náluk egy ügyintézés, mennyi ideig lehet megszerezni egy vállalkozási engedélyt, egy építési engedélyt, egy cég beindítását mennyi idő alatt lehet, és bizony nálunk is vannak erre törekvések, hogy minél hamarabb történjen meg, és nyilván a cégbejegyzésnél például nagyon pozitív példákat tudunk elmondani Magyarországon is. Azonban összességében úgy gondolom, hogy ma még egy átlagos magyar ember, egy magyar állampolgár, illetve egy magyar vállalkozás azt fogja mondani, hogy Magyarországon páratlanul nagy a bürokrácia, és nincs szükség arra, hogy az ilyen fokú legyen. Az, hogy most hozzányúlunk az igazolványokhoz, és már korábban hozzányúltunk, hogy illetékmentes legyen, ezt akkor is elfogadtuk. Nem értettük, hogy miért kell ilyen sok igazolványt évente kiadni, ki az, aki azzal dobálózik, vagy nem tudom, mit csinál vele, hogy minden évben sokszor elhagyja, hogy mindig adjunk neki ingyen újat, megmarad az évente egyszeri, ez még éppen elfogadható lenne. Azt, hogy a lakáscélú állami támogatások igénylése kapcsán a hatósági eljárások ingyenesek legyenek, nagyon üdvözöljük, hiszen azt gondolom, hogy minden parlamenti párt célja, hogy ilyen esetben a költségek csökkenjenek, amikor a magyar állampolgárok lakhatását kell megoldani. Az, hogy bizonyos társasházi eljárások esetében is ingyenessé válnak, nyilván ez is a lakhatással van összefüggésben, ezek is elfogadhatóak. Az első sikeres nyelvvizsgával kapcsolatos, illetve az első emelt szintű idegen nyelvből tett érettségi vizsga díjához nyújtott eljárásokban az ingyenesség megint nagyon fontos, csak kérdezem, hogy miért most, hiszen éppen a Jobbik Magyarországért Mozgalom volt az, aki már négy évvel ezelőtt erre vonatkozóan megtette a javaslatait, éppen Farkas Gergely képviselőtársam volt az, aki már négy évvel ezelőtt ezt hangoztatta. Többször adtunk be ezzel kapcsolatosan módosításokat, javaslatokat, és eddig nem került elfogadásra. Örülünk, hogy ez a jobbikos javaslat végül meghallgatásra került, csak furcsálljuk, hogy amikor ezt mi javasoltuk, akkor olyanfajta választ kaptunk ennek a megvalósíthatatlanságáról, amely, úgy látszik, hogy most kiküszöbölődött, és most már megvalósítható. Tehát vannak benne nyilván pozitív dolgok, de vannak benne negatív dolgok is, és erről is szeretnék beszélni. A közbeszerzési törvény is nagyrészt módosul ebben, illetve több ponton módosul ebben a jogszabályban; ami önmagában még nem lenne baj, hiszen ha a közbeszerzésben is gyorsítanánk és egyszerűsítenénk az eljárást, és az adminisztratív terheket csökkentenénk, akkor azt mondjuk, hogy azzal teljesen egyetértünk, de jelen esetben, úgy gondolom, hogy nem csak erről van szó, amikor ez a jogszabálytervezet ide bekerült hozzánk. Ha összehasonlítjuk az eddigi hatályos jogszabályszöveget és a mostani módosítást, akkor bizony egy érdekességet is észrevehetünk benne, mégpedig ez a 137. § (3) bekezdésében van a mostani közbeszerzésről szóló törvénynek, amely a jelenlegi törvény 68. § (1) bekezdése. Mégpedig ez miről szól? Ez arról szól, hogy a közbeszerzéseket mikor lehet semmissé nyilvánítani, mikor lesz semmis egy közbeszerzés, ha milyen törvényellenes módon hajtják végre a közbeszerzési eljárást a törvény megkerülésével, vagy egyáltalán létre sem jön ez a közbeszerzési eljárás, és úgy kötik meg ezt a szerződést, amely egyébként a közbeszerzési törvény hatálya alá került volna. Mi történt eddig? Az eddigi jogszabály szerint volt arra lehetőség, hogy a bíróság a szerződés megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatta, ha fontos közérdekről volt szó; ebben az esetben visszamenőleges hatállyal a bíróság. Most mi történik? Ezt a részt a jogszabály-módosítás elhagyja, kimarad belőle, hogy a bíróság visszamenőleges hatállyal nyilváníthatja érvényessé ezt a szerződést, hanem csak azt mondja a szöveg, hogy amennyiben kiemelkedően fontos közérdek fűződik a szerződés teljesítéséhez, akkor ez nem lesz semmis. De ezt ki fogja megállapítani? A kormány? A minisztérium fogja megállapítani? Ez milyen gumiszabály? Erre mindenki hivatkozhat? Ilyen alapon a közbeszerzési eljárásokat a jövőben teljes egészében ki lehet kerülni, és nem lesz szükség a közbeszerzési eljárás lefolytatására, mert csak azt fogjuk mondani, hogy ez egy kiemelkedően fontos közérdek, ehhez az fűződik, és kikerüljük azt az eddigi bírósági utat, amely garanciát adott az állampolgárok számára vagy mindenki számára, hogy bizony itt nem susmusról van szó, nem mutyiról van szó, nem korrupciós eljárásról van szó, mert a bíróság tudta megmondani. Most ez valamilyen csoda módon ebből az eljárásból kimaradt, a bíróságoknak ehhez ebben az esetben e szerint a törvény szerint nem lesz köze, nem fogja megmondani, tehát ezáltal a közbeszerzési eljárások sokkal könnyebben kikerülhetők lesznek, sokkal kevésbé lehet semmissé nyilvánítani majd egy közbeszerzési eljárást, amennyiben az törvénytelenségekbe ütközött. Amikor Magyarország a korrupciós világranglistán folyamatosan esik, amikor az Európai Unióban Magyarország a 24-25. helyen van holtversenyben a jelenleg még 28 tagállamból, én akkor azt gondolom, hogy nem olyan törvényeket kellene Magyarországnak megalkotnia, amely a korrupció elhatalmasodását Magyarországon továbbra is szolgálná, továbbra is alátámasztaná. [[11.30]] Azt gondolom, hogy ennek a paragrafusnak itt semmilyen formában nem lenne helye, és amennyiben ez benne marad a törvényszövegben, ez semmiképpen nem elfogadható, mert azt gondoljuk, a korrupciót fogja Magyarországon erősíteni. Nem beszélve arról, hogy bizonyos európai uniós támogatások esetében fokozott az ellenőrzés, sokkal fokozottabb a figyelem az Európai Unió részéről is a tekintetben, hogy ezek megfelelő helyre kerülnek-e, hogy törvényesen történik-e ezeknek a megpályáztatása, a pályázati pénzeknek a kiosztása. Így bizony még az is félő lehet, hogy amennyiben ezeket a pályázatokat ellenőrzik a közbeszerzési eljárások során és nem találják szabályszerűnek, akkor ezek a pénzek visszakövetelésre kerülnek, és Magyarország sokkal kevesebb pénzt fog kapni. Tehát itt súlyosan sérülnek, azt gondolom, az ország érdekei is. Még egy gondolat erről a törvényről, amit már korábban más képviselőtársam is jelzett, ez pedig az Ákr.-rel kapcsolatos. Most úgy látom, hogy olyan jogalkotás folyik a parlamentben, illetve az Igazságügyi Minisztérium részéről, amely azt támasztja alá, hogy folyamatosan hozzányúlunk a jogszabályokhoz és folyamatosan változtatjuk azokat. Döbbenetes az, amikor úgy változtatunk meg jogszabályokat, hogy sokszor még hatályba sem léptek, már akkor hozzányúlunk, toldozgatjuk-foldozgatjuk, hetente, kéthetente, havonta kerülnek be azok a jogszabályok, amelyeket módosítani kell. Ez is egy ilyen jogszabály, ezt is többször módosítottuk már ahhoz képest, hogy nemrégen fogadtuk el. Ez bizony minden esetben azt mutatja, hogy a jogalkotási gyakorlattal valamilyen probléma van, valami probléma van az Igazságügyi Minisztériumban, nincsenek megfelelően előkészítve a jogszabályok, nincsenek megfelelően összehangolva ezek a jogszabályok. Ebben a módosításban is sok pont erre utal. Mindezek alapján azt gondolom, hogy vannak benne előremutató dolgok, vannak benne bizonyos részek, amelyek pozitívak, vannak benne olyan részek, amelyek támogathatóak, de vannak benne olyanok is, amelyek viszont teljes mértékben elfogadhatatlanok. Azt gondolom, hogy ilyen formában ez a jogszabály nem támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem, az államtitkár urak közül ki óhajt válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Kovács Zoltán jelentkezik.]] Kovács Zoltán államtitkár úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Én is azt állítom, amit Lázár János miniszter úr, hogy ez a törvény fontos az ország számára, valódi bürokráciacsökkentés található benne, és az eddigi eredmények sem kérdőjelezhetők meg. Hogy mondjak néhány statisztikai adatot, a felfüggesztett eljárások száma - mert csak törvényben lehet eljárást felfüggeszteni - 97 ezerről 26 ezerre csökkent; ez azt jelenti, hogy 73 százalékos csökkenés. Ez mind rövidíti az eljárást. Az, hogy jó néhány jelentős eljárásban 25 százalékkal - idézőjelbe téve - „megvágtuk” az eljárási határidőket, mind az állampolgárokat szolgálja. Vagy a CSOK, amellyel kapcsolatban egyébként köszönöm szépen a képviselőtársak elismerését, 1,3 milliárd megtakarítást jelent az állampolgároknál csak az illetékben, és a korábbi eljárásokban is már csökkentettünk kiadási oldalt. Bárándy képviselő úrnak köszönöm szépen, amiket elismert a törvényben található tartalommal kapcsolatosan. Azt kell mondani, hogy ez a jogalkotás folyamatos jogalkotás, az, hogy megvan az Ákr. és a közigazgatási polgári perrendtartás, azt jelenti, hogy ezekhez az ágazati szabályokat is hozzá kell igazítani. Elismerem, hogy kicsit rövid a felkészülési határidő, de maga a kerettörvény régóta ismert, a főbb eljárások régóta ismertek, az ehhez igazítandó ágazati szabályokat pedig egy hosszas előkészítés után lehetett beilleszteni a rendszerbe, hiszen van az alapja és emellé a különböző ágazatok eljárásai is. Hasonló a cégeljárással kapcsolatos jogalkotási rész a törvényjavaslatban. Ez egy folyamat része, ez már korábban megtörtént. Egy újabb, az élet által megkívánt gyakorlat szerint tettük bele a javaslatba az új jellegű bürokráciacsökkentő javaslatainkat.Az Igazságügyi Minisztérium nincs kihagyva az anyakönyvi eljárásból, a lehetőség számára adott. Tehát azt gondolom, hogy ez nem egy, a korábbi eljárások védelmi szintjének - ahogy mostanában szoktuk ezt nevezni - csökkentése, a lehetőség benne van, nincs kizárva az Igazságügyi Minisztérium. A törvény pedig az Országgyűlés által elfogadottan teremti meg, hogy kormányrendelettel lehessen a hatósági ellenőrzéseket bevezetni, hiszen sokszor az a probléma, hogy maga a törvényalkotás lassabban halad, de ha felhatalmazást adunk kormányrendeletekkel az ellenőrzésekre, az gyorsabb, rugalmasabb lehetőséget nyújt. Itt kanyarodnék Hegedűs Lorántné képviselőtársam felvetéseihez. Egész eddig mindenki a kormányhivatalokat kereste meg a víziközmű-társulások eljárásaival kapcsolatban. Az eljárást vizsgálhattuk, azt, hogy szabályos volt-e a képviselő-testület döntéshozatali rendszere, de a cégbíróságnak és az ön által említett vízügyi ágazatnak volt meg a lehetősége, hogy az eljárásba „belenyúljon”, azt vizsgálja és a szabálytalanságokat feltárja. Úgy gondolom, hogy a kormányhivatali törvényességi ellenőrzés, illetve felügyeleti rendszer bizonyított e tekintetben. Azt gondoljuk, hogy ebben is tudunk korrekten és törvényesen e törvényi felhatalmazás alapján eljárni az elkövetkezendőkben.Azt szeretném még elmondani azzal kapcsolatban, amit ön kis színes történetként elmondott Nagybajomról, hogy sok tévhit van a rendszerben. 2015-ig nem volt összeférhetetlen az önkormányzati világ a vízi közművel, tehát jogszerűen választottak elnököt. 2015-ben pont mi voltunk azok, akik megszüntettük, hogy ne legyen ilyen anakronisztikus különbség, hogy ki milyen szerepben van, hanem éppen a kontroll oldaláról legyen nagyobb lehetősége a helyi közösségnek ebben az ügyben beavatkozni. Ami a létszámokat illeti, itt ül mellettem Csepreghy Nándor államtitkártársam, miniszterhelyettes. Megszólíttatott ebben az ügyben, hogy már többször nyilatkozott a létszámleépítésekkel kapcsolatosan. Ő nem prompt és azonnali létszámleépítésről beszélt, hanem azt mondta, hogy ebben az európai uniós ciklusban, amennyiben végig tudunk haladni a bürokráciacsökkentésen, amennyiben az elektronikus közigazgatást kellő módon be tudjuk vezetni, amennyiben gyorsabbak lesznek az eljárások, valóban kevesebb munkaerőre van szükség. Ennek az első részét egyébként már megléptük a háttérintézmények vonatkozásában, ahol mintegy 3 ezer fő leépítésére került sor, és közel 10 milliárd forint megtakarítására az államháztartás számára. Csináltunk egy összehasonlítást az OECD-országok, illetve az európai uniós országok vonatkozásában a közigazgatásban lévő létszám, illetve az állami szolgáltatások arányát tekintve. Ebben igaza van Csepreghy államtitkártársamnak, hogy mindenhol az élmezőnyben vagyunk. Még például Franciaországgal szemben is, amely pedig egyébként fenntartotta továbbiakban a volt gyarmatain a közigazgatást. Nekünk sajnos ilyen nincs, hogy lennének gyarmataink és ott közigazgatást tartanánk fenn, de szerintem nem is ez a lényeg, és nem is akarom ezt most idecitálni sem történelmileg, sem a jelen helyzetet illetően. Csak példaként mondtam, hogy még abban az országban is kevesebben dolgoznak az állami szférában, amely ország egyébként Francia Guyanán - és még sorolhatnám - fenntartotta a közigazgatást. Tehát azt gondolom, hogy ez egy hosszú távú megoldás lesz, de ehhez el kell érni az elektronikus közigazgatás teljes kiszélesítését, csak a területi közigazgatásban mintegy 300 szakrendszernek az összekapcsolását elektronikusan, és ehhez jön az a törvényben lévő fontos kritérium, hogy az adatnyilvántartásokat összefuttathassuk. Mert integrált kormányzásról beszélünk, a korábbi mintegy 50-70 évi megcsontosodott ágazati szemléletmóddal szemben, amikor mindenki úgy gondolkodott, hogy az én házam az én váram, és az én adatbázisom, az az enyém, és ahhoz nem lehet hozzáférni, akkor sem, ha hatékonyabb és gyorsabb ezáltal az eljárás. [[11.40]] Ez a törvény megteremti majd ennek az alapját is az elkövetkezendő időszakban. Én azt gondolom, hogy az anyagi megbecsülés, amely a közszférában az elmúlt időszakban lezajlott, az ország eredményeihez és a válságból való kilábaláshoz képest szerintem tiszteletre méltó. Akár a rendőrség, akár az oktatás, akár a honvédség területén történt illetményemelkedésnek - de mondhatnám a járási hivataloknál vagy a kormányhivataloknál lévő 30 százalékos emelkedést - nem értünk a végére, azt kell hogy mondjam. Tehát ebben egyetértünk, mindenki egy kicsit lépjen előbbre, most az egészségügyben lesz előbbre lépés, illetve a szociális szférában is. Azt gondolom, hogy ez nem a törvény témája, csak mivel ez felmerült képviselőtársam részéről, ezért gondoltam, hogy reagálok rá. Fontos, hogy egyébként minél közelebb vigyük valóban az állampolgárokhoz az ügyintézést, ezért van maga az integrált ügyfélszolgálat, a kormányablakrendszer, amely országosan most már gyakorlatilag teljesen kiteljesedett; néhány okmányirodából még alakítunk ki kormányablakot, hogy szélesebb legyen a szolgáltatás. Miniszter úr elmondta, hogy több mint 1500 ügytípust lehet elindítani a rendszerben. Januártól az elektronikus közigazgatás is megindul, tehát szélesebb körben lehet otthonról ügyeket intézni, és emellett úgy gondolom, hogy fontos a személyes kapcsolattartás, hiszen készült egy statisztika, amely szerint Magyarországon több mint a fele az állampolgároknak a személyes ügyintézést kéri ügyfélként és nem az elektronikust. Nyilván ebben vannak kulturális különbségek, vannak lehetőségek, hiszen elindult a széles sávú internet programja, amely azt tűzte ki célul, hogy gyorsan és az egész országot lefedve mindenhol a lehetőséget megadja a polgároknak az elektronikus ügyintézéshez, de mi fenntartottuk az ezerfős ügysegédi rendszerünket, akik rendszeresen, folyamatosan a helyi önkormányzati hivatalokban vagy úgynevezett közös hivatalokban tartanak ügyfélfogadást. És ha egyébként az elektronikus közigazgatás kiszélesedik, kiteljesedik, akkor nem papíralapon vagy a laptopján viszik be a hónuk alatt a járási hivatalba a felvett kérelmet, hanem azonnal ügyintézhetővé válik, hiszen elektronikusan össze lesznek kötve rendszerek. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt gondolom, hogy ebbe a törvénybe valóban bekerült néhány nem kifejezetten bürokráciacsökkentési elem, annak az értelmében, ahogyan képviselőtársam is beszélt a bürokráciacsökkentésről - Kbt. vagy adott esetben más jellegű eljárások -, de a törvényalkotás egy és oszthatatlan e tekintetben. Tehát minden törvényi szabályt végig tud vinni bármelyik frakció a szavazásig, módosító indítvánnyal hozzá lehet tenni, vagy el lehet venni adott esetben, és minden ilyen vonatkozásban a képviselők lehetőségei korlátlanok. Én kérem azt, hogy éljenek ezekkel a lehetőségekkel. És ha meg tudom változtatni pozitív vonatkozásban - mert az a legfontosabb jellemzője ennek a törvényjavaslatnak - a frakciók véleményét, akkor kérem, gondolják meg, fontolják meg, hogy a zárószavazáskor mégiscsak támogatják - hasonlóan a korábbiakhoz - a bürokráciacsökkentés kormányzati programját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Lázár János, Kósa Lajos és Dunai Mónika fideszes képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/18307. számon érhető el a parlamenti informatikai hálózaton. Elsőként megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó. [[Dr. Kovács Zoltán: Elnök úr, elnézést, még az én kártyámat érzékeli a rendszer. Egész mostanáig én szerepeltem a táblán.]] Köszönöm szépen. De viszont most már Dunai Mónika képviselő asszony szerepel, úgyhogy visszaállítják az idejét, és máris mondhatja. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A közigazgatás egyre több területén jelennek meg az elektronikus eljárási rendszerek. A magyar emberek számos hivatalos ügyüket tudják elektronikus úton, az ügyfélkapurendszeren keresztül elintézni. A magánszemélyek elektronikus úton kapják meg a NAV által elkészített adóbevallásokat, és ennek a szolgáltatásnak az alanyi köre is folyamatosan bővül. Nem maradhatnak ki a modernizációból a közbeszerzési eljárások sem. A közbeszerzésekkel szemben általános társadalmi elvárás, hogy a közpénzek elköltése ellenőrizhető módon, átláthatóan, valódi versenyben történjen. Ezzel együtt jogos az az elvárás is, hogy az eljárások résztvevői szemszögéből nézve a közbeszerzések egyszerűbbek és gyorsabbak legyenek. Ennek a kettős elvárásnak felel meg a most benyújtott törvényjavaslat. Az Európai Unió új közbeszerzési irányelveiben foglaltaknak megfelelően Magyarországnak is meg kell teremtenie a közbeszerzések elektronikus eljárásban történő lefolytatásának a rendszerét. Az érintett irányelvek rendelkezései ezért előírják, hogy minden tagállamnak biztosítania kell a hirdetmények elektronikus formában történő továbbításának lehetőségét, a dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre bocsátását és a teljes körű, az eljárás minden szakaszára kiterjedő elektronikus kommunikációt. Az elektronikus kommunikáció és a dokumentumcsere tekintetében megjelenő irányelvi előírások szerint a tagállamok a közbeszerzési eljárásokban az ajánlatkérők és az ajánlattevők, illetve a részvételre jelentkezők közötti kapcsolattartást kizárólag elektronikus úton biztosíthatják. A hagyományos papíralapú kommunikációt pedig meg kell szüntetni. Ez azt jelenti, hogy a jövőben az ajánlat benyújtásakor, kiegészítő tájékoztatás bekérésekor vagy a válasz megadásakor valamennyi érintettnek a dokumentumokat elektronikus úton kell a másik fél számára eljuttatnia. Az elektronikus közbeszerzési rendszer kiemelt célja a közbeszerzési eljárások átláthatóságának fokozása, az eljárások gyorsabb lefolytatása, az eljárási cselekmények egyszerűsítése, az adminisztrációs terhek csökkentése, valamint a közbeszerzési eljárások ellenőrzésének támogatása.Ez a rendszer a tervezett határidőben elkészült. Tesztelése most van folyamatban. A napokban lesz kihirdetve egy kormányrendelet-módosítás, amely lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérők önkéntes alapon már november közepétől használják a rendszert. Tisztelt Ház! A közbeszerzések rendszerén belül a teljes elektronikus kommunikációra való áttérés olyan terhet jelent az ajánlattevők számára is, amely tekintetében indokolt egy átmeneti időszak biztosítása. Ebben az időszakban a résztvevők már alkalmazhatják és megismerhetik ezt az új rendszert, de azok számára, akik még nem tették meg a szükséges informatikai beruházásokat, fejlesztéseket, továbbra is megmarad a papíralapú kommunikáció lehetősége. A számos ajánlattevő érdekét képviselő Magyar Kereskedelmi és Iparkamara részéről merült fel egy olyan időszak biztosításának az igénye, amely egy átmenetet képez, és ebben az átmenetben megkönnyítjük az ügyintézésüket és a terheiket. A vonatkozó uniós irányelvek az elektronikus közbeszerzési rendszer teljes körű bevezetésének céldátumaként 2018., vagyis a jövő év október 18-át jelölik meg. Ugyanakkor egy részletszabály már 2018. április 18-ától előírja a tagállamok számára az úgynevezett egységes európai közbeszerzési dokumentum kötelező elektronikus benyújtásának határidejét. Ezért a legkésőbbi határidő, ameddig ki lehet tolni az e-közbeszerzési rendszer bevezetését, április 15-e, 2018. április 15-e. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő, általunk benyújtott törvényjavaslat benyújtására a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara kezdeményezése alapján került sor, annak érdekében, hogy megfelelő átmeneti időszak álljon valamennyi ajánlattevő rendelkezésére az elektronikus közbeszerzési rendszer teljes bevezetéséig. [[11.50]] A javaslat ezzel együtt megfelel az Európai Unió közbeszerzési tárgyú irányelveiben foglalt határidőnek is, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szólás lehetőségét és az alkalmat, hogy egy olyan kérdésről ejthetek szót a kormány nevében, amely, azt gondoljuk, az elmúlt hét év történelmi tanulságai alapján jelentősen járult hozzá ahhoz, hogy a magyar gazdasági szereplők ma már erősebbek, mint amilyenek voltak 2010-ben. Emlékezetes, hogy 2010-ben a második Orbán-kormány egy olyan gazdasági helyzetben vette át Magyarországot, ahol a görög államcsődhöz hasonló helyzet közelében volt a magyar gazdaság. A magyar gazdasági szereplők száműzöttek voltak saját hazájukban, a multinacionális cégek sokkal több megbízást és sokkal több lehetőséget kaptak a 2010 előtti kormányzatoktól, mint a magyar vállalkozások a saját kormányuktól. Ezen a helyzeten szerettünk volna változtatni, és ennek a helyzetnek a feloldására az egyik kézzelfogható eszköz volt a közbeszerzések rendszerének az újraszabása a tekintetben, hogy a magyar vállalkozások legalább akkora eséllyel tudjanak részt venni a közpénzből finanszírozott beruházásokban, mint ahogy azt 2010-et megelőzően a multinacionális cégek uralták. Hét év kormányzást követően elmondhatjuk, hogy a gazdasági növekedés számaiban, a foglalkoztatás számaiban ezek az eredmények már megjelennek. A közbeszerzések súlya jelentősen csökkent a tekintetben, hogy ma már nem kizárólagosan a közberuházások hajtják a magyar gazdasági növekedést, sőt ezt sikerült a piac számára kedvező irányba elmozdítani, ma már a piaci beruházások aránya legalább ekkora súllyal esik bele ebbe a serpenyőbe. A közbeszerzések kapcsán azonban egy folyamatos politikai vitával is szembe kellett nézni. Az Európai Unió által megszabott határidőket megelőzve a magyar kormány elsőként vezette be az új közbeszerzési direktívákat, és most is az Európai Unióban elsők között szeretne egy olyan törvényjavaslatot elfogadtatni az Országgyűléssel, amely lehetővé teszi, hogy a közbeszerzések az uniós versenyjog betartása mellett ne csak a magyar gazdasági versenyzőket, a magyar gazdasági szereplőket támogassák a versenybe való beavatkozást nélkülözve, hanem lehetőséget adjanak arra is, hogy a köz valóban lássa, hogy azok az adóforintok, amelyeket különböző beruházásokra fordítunk, a leginkább ár-érték arányos módon kerülnek felhasználásra. Az elektronikus közbeszerzések működési rendszere 2018. október végétől lehetővé fogja tenni, hogy minden eljárás transzparensen, átlátható módon történjen, és az adófizető állampolgárok is meggyőződjenek arról, hogy a mindenkori kormányzat valóban a köz érdekében használja fel ezeket a forrásokat. Azonban nem mehetünk el amellett sem szó nélkül, és ez az elmúlt hét év gazdaságpolitikai sikereihez nagymértékben hozzájárult, hogy a magyar gazdasági szereplők igényeit, kéréseit időről időre szükséges meghallgatni ahhoz, hogy a hazai szabályozás ne csak jó legyen, hanem végrehajtható is legyen, így a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara megkeresése, amely számtalan korábban meghozott kormányzati döntésben már a gazdasági szereplők irányában pozitív gesztusokat gyakorolt, ismét arra sarkallott bennünket, hogy ha csak egy minimális határidővel is, de toljuk ki az elektronikus közbeszerzés kötelező bevezetésének a rendszerét annak érdekében, hogy valóban lehetőség legyen arra, hogy a szűkebb erőforrásokkal gazdálkodó, a nyugat-európai cégekhez képest kisebb mozgástérrel rendelkező magyar vállalkozások is képesek legyenek felzárkózni ehhez a munkához, és képesek legyenek valóban 2018 tavaszától érdemben labdába rúgni azoknál a beruházásoknál, ahol közpénzek felhasználásával történik meg egy-egy fejlesztés. Az elektronikus közbeszerzés rendszerének a fejlesztése lényegében befejeződött, és nem történik más, mint a kötelező használat határidejét toljuk ki addigra, ameddig a magyar gazdasági szereplőknek is valóban esélyük van vagy esélyük lesz ledolgozni azt a hátrányt, ami ma a multinacionális cégekkel szemben esetükben érvényesül. Azt gondoljuk, hogy az új közbeszerzési rendszer, az elektronikus közbeszerzési rendszer egyszerre fogja biztosítani a megfelelő ár-érték arányú szolgáltatók kiválasztását, és egyszerre tudja megteremteni azt a garanciát, ami minden magyar állampolgár jogos elvárása, hogy időszerű és teljes körű tájékoztatást kapjon a tekintetben, hogy a magyar kormány, a mindenkori magyar kormány miként gazdálkodik a rábízott közjavakkal. Ennek szellemében a magyar kormány támogatja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja messzemenőkig támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és akceptálja, elfogadja a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara kezdeményezését a határidő lehetőségekhez képesti kitolásával azért, hogy könnyebbé, gyorsabbá váljon, és hosszabb felkészülési időt kaphassanak a vállalkozások. Megismételni nem szeretném az előterjesztői felszólalásomban a törvényjavaslat lényegét. Azt szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy a Fidesz képviselőcsoportja az abban foglaltakat támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Heringes Anita képviselő asszony. Parancsoljon képviselő asszony, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Ház! A javaslat értelmében… [[Közbeszólások: Nincs hang!]] Most már jobb?
Egy kézi mikrofont kérek szépen odahelyezni, mert nincs hang. Megvárjuk, amíg odaérkezik. [[Megtörténik.]] Megérkezett. Köszönöm szépen. Parancsoljon, képviselő asszony!
Nagyon szépen köszönöm. A javaslat értelmében az elektronikus közbeszerzési rendszer kötelező bevezetését április 15-ig elhalasztják. Azonban ha csak arról lenne szó, hogy lehetőséget biztosítsunk azon vállalkozóknak, akik nem tudtak felkészülni erre, akkor ez még egy jó javaslat is lehetne, csak van ebben a javaslatban még egy pont: a Miniszterelnökség által üzemeltetett elektronikus közbeszerzési rendszer, ha nem is kötelezővé válik, de választható módon január 1-jétől elérhetővé válik, így az ajánlatkérők dönthetnek arról, hogy az elektronikus rendszer használatát kérik. Innentől kezdve azon kisvállalkozók vagy közbeszerzésre jelentkezők, akik nem tudtak erre felkészülni, kicsúszhatnak, lemaradhatnak ezekről a közbeszerzésekről. Fideszes javaslat esetében ritkán látni olyat, hogy maga az indoklás lényegesen hosszabb, mint maga a normaszöveg. Itt azonban látható, hogy nagyon meg akarták magyarázni, miért kerül sor az elektronikus rendszer kötelező alkalmazásának elhalasztására. Az azonban nehezen érthető, hogy ha nem elegendő a felkészülési idő az érintetteknek, miért kívánják azt mégis kivételesen alkalmazhatóvá tenni. Ezzel csak azt érik, el, mint ahogy az előbb is említettem, hogy egyes kisebb jelentkezők már előre kiesnek, így csak a nagyobb erőforrású, felkészültebb jelentkezők maradhatnak majd játékban, a kiválasztottak. Ugye, ezt mindenki érti, kedves képviselőtársaim? A választási kampány hajrájában mindez egy nagyon kényelmes és persze önök számára elegáns megoldást fog jelenteni a célzott közbeszerzések esetében. Éppen ezért az MSZP ezt a javaslatot ebben a formában nem tudja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elektronikus közbeszerzés bevezetésével a 2014-ben megalkotott új uniós közbeszerzési irányelveknek kíván megfelelni a magyar kormány, amelyek szerint az e-közbeszerzés bevezetése tagállami kötelezettség volt. Az e-közbeszerzés a közbeszerzési eljárások során egyrészt a teljes körű elektronikus kommunikáció biztosítását jelenti, másrészt pedig célja, hogy a 2015 novemberében hatályba lépett közbeszerzési törvény legfőbb üzenetét mintegy kiegészítve magát a transzparenciát növelje. A fentieken túl az e-közbeszerzés bevezetése mintegy új eszközt ad a piac szereplőinek kezébe, amely katalizátorszerepet tölt be a kis- és középvállalkozások megerősödésében, könnyítve mind szélesebb körű belépésüket a közbeszerzések piacára. A nagyobb verseny pedig végső soron a közbeszerzések területén is kedvezőbb árakat és jobb minőséget fog eredményezni. [[12.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az uniós irányelvek alapján 2017. április 18-ig a központi beszerző szerveknél sor került az e-közbeszerzés bevezetésére, majd 2018. október 18-ig minden közbeszerzési eljárásnál kötelezővé válik ennek az alkalmazása. Magyarország ennél korábbi határidővel vállalta az e-közbeszerzés bevezetését: a központi beszerző szervek esetén 2017. február 1-jével, a többi közbeszerzési eljárásnál pedig legkésőbb 2017. december 31-ével. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvény által szabott határidő túl szűknek bizonyult, ugyanis a tapasztalatok azt mutatták, hogy egy ilyen összetett elektronikus rendszernek nemcsak a fejlesztése, hanem a használatának az elsajátítása is komoly feladat, amelyhez a jogalkotónak megfelelő felkészülési és betanulási időt kell biztosítania a jogalkalmazók számára. Kiemelten fontos ez a közbeszerzések területén, hiszen egy közbeszerzési eljárás több, egymásra épülő, fix határidőkhöz kötött eljárási cselekményekből áll, ahol nem megengedhető egy új rendszer használatának kezdeti nehézségei miatti határidők mulasztása. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezekre tekintettel kérem, támogassák a közbeszerzési törvény módosítására vonatkozó T/18307. számú törvényjavaslatot. A KDNP parlamenti frakciója támogatni fogja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a vezérszónoki felszólalásokat. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azon kivételes javaslatok egyike, amelyet támogatni tudunk, és ebben nem értem egyébként az MSZP álláspontját, tehát legalább oda ne vigyük bele a politikát, ahova nem feltétlenül muszáj, nem feltétlenül kötelező, de tényleg ne próbáljunk kierőszakolni tényállásokat vagy éppen normaszövegeket. Igazából az, hogy határidő előtt akartuk volna bevezetni az elektronikus ügyintézést, talán most már belátják önök is, hogy egy túlvállalás volt ebben az értelemben. Túl gyorsan, túlságosan hirtelen akartunk vagy talán megfelelési kényszertől is hajtva eleget tenni ennek a kötelezettségnek, amire egyébként, úgy gondolom, a világon nem kötelezett minket senki, legalábbis arra nem, hogy idő előtt teljesítsük ezt a kötelezettséget. Most történt egy átértékelés, amely azt eredményezte, hogy jövő tavaszig, tavasz közepéig ezt a határidőt ki kell tolni. Megmondom őszintén, bárhogy próbálom erőltetni az agyam, ebben személy szerint én semmilyen veszedelmet nem látok, tehát még az én híresen gyanakvó természetem sem mutat abba az irányba vagy vezet abba az irányba, hogy ebben valamifajta sötét szándékot sejtsek. Már csak azért sem, mert alapvetően nem a közbeszerzési eljárás lebonyolításának módja vagy a papíralapú vagy az elektronikus jellege fogja azt meghatározni, hogy korrupciógyanús lesz a beszerzés vagy éppen korrupció által érintett vagy sem. Ez nem azon fog múlni, hogy papíralapon megy-e az eljárás, mint ahogy egyébként az elmúlt jó egy évtizedben ment vagy folyt, lassan másfél évtizedben, vagy teljes körű elektronikus közbeszerzési rendszerre tudunk átállni. Nem ezen a szabályon fog múlni, és nem azon, hogy 2017 novemberében, decemberében vagy 2018 áprilisában fogjuk ezt a rendszert bevezetni. Ilyen értelemben tehát a jelentősége nem túl nagy ennek a módosításnak. Annak pedig én személy szerint kifejezetten örülök, hogy ha a magyar vállalkozások fellélegezhetnek, és bizonyos kötelezettségüknek még az Unió által előírt határidőn belül, törvényesen, de hosszabb idő alatt, hosszabb felkészülési időt biztosítva tehetnek eleget, hiszen az elmúlt jó majd’ másfél évtized pontosan arról a túlzott megfelelési kényszerről szólt, amelyet egyébként a balliberális kormányok járattak csúcsra, hogy mi mindennek jóval határidő előtt és még az Uniónál megkövetelt mértékhez képest is sokkal szigorúbban akartunk eleget tenni. Ez nemcsak a bürokrácia mennyiségében, hanem minőségében is okozott jelentős túlfutásokat, és ez megfojtja, a mai napig fojtogatja egyébként a magyar gazdasági életet.Mint ahogy nagyon egyenlőtlenek az erőviszonyok a magyar vállalkozások, akár nagyvállalkozások és a nyugat-európai nagyvállalkozások viszonylatában, ugyanakkora különbség van, mondjuk, egy magyar nagyvállalkozás, illetve egy mikro-, kis- és középvállalkozás között. Ha a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak tudunk még jobban kedvezni azzal, hogy hosszabb határidőt biztosítunk számukra, akkor azt egyébként, ha megtehetjük - ezek szerint megtehetjük, mert az uniós előírások erre lehetőséget biztosítanak -, akkor miért ne tegyük meg. Tehát pontosan azoknál a vállalkozásoknál, ahol humán erőforrásban és anyagiakban igencsak komoly hiány mutatkozni, és olykor hónapról hónapra vagy évről évre próbálnak valahogy túlélni, ott miért ne vigyünk be egy ilyen könnyítést. Én ebben tényleg semmilyen kivetnivalót nem látok, és nem hiszem, hogy e tekintetben kormány és ellenzék között kellene frontot nyitni. Abban viszont már erős kritikánk van, hogy sajnos, mivel a közbeszerzési csatornákon évente ezermilliárdos vagy több ezer milliárdos nagyságrendű összegeket költenek el, akár saját költségvetésből megvalósuló, akár uniós támogatásból megvalósuló beruházások, beszerzések, építési beruházások, szolgáltatásmegrendelések, árubeszerzések kapcsán, ott semmi jelét nem látjuk annak, hogy a korrupciót sikerülne megfékezni, és megint mondom, a korrupció megfékezése, csökkentése, visszanyesése nem attól függ, hogy papíralapú vagy elektronikus a beszerzés, nem attól függ, hogy ’17 végén vagy 2018 áprilisában vezetjük-e be vagy állunk át a teljes körű elektronikus beszerzési rendszerre. Viszont e tekintetben nem ártana komoly előrelépéseket tenni, hiszen ha valami egyébként tönkreteszi a magyar mikro-, kis- és középvállalkozásokat, akkor az pontosan ez, a szokásos mértékű ajándék vagy a visszaosztás egyre nagyobb méreteket öltő aránya, hiszen itt már több tíz százalékos visszaosztásokról lehet beszélni. Vagy mint ahogy az egyik fideszes képviselő elhíresült ügyéből látjuk, már esetenként önök meg tudják valósítani a fordított 10 százalék szabályát is, amikor 10 százalék marad az eredeti célra, és 90 százalék menne pártkasszába meg magánzsebekbe a megalapozott gyanú szerint. Megalapozott gyanúról lehet beszélni, hiszen ítélet még nincs az ügyben. Külön kíváncsiak leszünk, hogy milyen jogerős ítélet fog egyébként születni. Hiába voltak a nagy szavak meg adott esetben a jó szándék is, nagyon csekély mértékű az előrelépés a korrupció megfékezése terén. De nem akarok ezen túl sokat rugózni, mert részben már lerágott csont. Viszont a figyelmükbe ajánlanék még egy komoly problémát, ha már egyszer a közbeszerzési törvénynél járunk, még akkor is, ha egy kicsit most kiterjesztőleg értelmezem ezen vita kereteit, mégpedig akár a hazai költségvetésből, akár az uniós támogatásból megvalósuló beszerzések esetén az elképesztően lassú ügyintézést és a teljesen indokolatlanul elhúzódó határidőket. Ez a határidő-módosítás jótékony hatású, de amikor kifizetési határidők módosulnak és folyamatosan kitolódnak, azok önmagukban alkalmasak arra, hogy kivéreztessenek magyar vállalkozásokat, különösen az építési beruházások terén, és természetesen itt is a mikro-, kis- és középvállalkozások a legveszélyeztetettebbek. Itt arra gondolok, tisztelt képviselőtársaim, hogy akár önkormányzati, akár állami beruházások esetén a tápláléklánc alján elhelyezkedő vállalkozások nemcsak a generálkivitelezők esetleges visszaéléseitől szenvednek, hanem abban az esetben is, hogy kisebb munkát elvisznek ők maguk, akik egyébként alvállalkozók szoktak lenni nagyobb munkáknál, de mondjuk, egy kisebb vagy közepes munkát be tudnak vállalni, nagyon ritka az, hogy a 15, a 30, a 60 vagy a 90 napos fizetési határidőt a kedvezményezettek, az ajánlatkérők tudják tartani. Sok esetben ez több hónapra nyúlik, 6 hónapra, 9 hónapra. Nekik ki kell fizetni a bedolgozott anyagot, ki kell fizetni a munkavállalókat, ki kell fizetni a munkavállalók bér- és járulékterheit, és várnák a pénzüket, azt a pénzt, ami jogos, ami a szerződés alapján megilleti őket, amiért ők már munkát végeztek, szolgáltattak vagy árut szállítottak be, és azt tapasztalják, hogy elképesztő méretekben, teljesen indokolatlanul rétestészta hosszúságúan nyúlnak ezek a kifizetések.Elfogadhatunk mi akármilyen profi közbeszerzési törvényt és alacsonyabb szintű szabályozást, kitolhatjuk mi a határidőket, könnyíthetünk mi e téren a helyzetükön; hogyha az indokolatlanul túlburjánzó, még mindig indokolatlanul túlburjánzó bürokrácia tönkreteszi őket, akkor teljesen mindegy lesz számukra, hogy az elektronikus közbeszerzési rendszerre néhány hónappal korábban vagy később kell átállni, mert már nem lesz, aki átálljon, vagy nem lesz, ami átálljon, mert ezek a vállalkozások csődbe fognak menni, tönkre fognak menni. Nem beszélve például arról, ha már most az uniós támogatásoknál járunk, és kicsit evezzünk önkormányzati vizekre, a TOP-os pályázatok elbírálási határidejei elképesztő mértékben kitolódnak. [[12.10]] És ez azt a problémát is felveti, függetlenül az elektronikus vagy papíralapú közbeszerzéstől, hogy amikor az önkormányzataink, jelesül például a kistelepülési önkormányzatok tavaly májusban, másfél évvel ezelőtt beadták a különböző pályázataikat, főleg most az építési beruházásokra gondolok, döntően intézményfelújítási pályázatokat, az azóta eltelt időben az anyagárak és a munkaerőhiány miatt a munkadíjak, illetve a bérköltségek oly mértékben megnőttek, hogy az akkor megállapított költségvetések ma már nem tarthatóak. És most kivételesen nem azért nem tarthatóak, mert sötét szándékok vannak az áremelkedés mellett, hanem mert ezt valóban piaci folyamatok indokolják, ennek tényleges, valós, kézzelfogható, törvényes, a gazdasági folyamatokból következő okai vannak. Ebben az esetben vagy a TOP-os program megvalósítása fog jelentős késedelmet szenvedni és jelentős problémákat okozni, mert vagy elmaradnak beruházások, vagy egész egyszerűen valamelyest meg kell növelni ezeknek a támogatási összegét, és ami a legfontosabb, hogy ha ezek a beruházások mégis elkészülnek, legyünk optimisták, legyünk pozitív gondolkodásúak, ha a kifizetés is úgy fog történni, mint ezen pályázatok elbírálása - magyarul: másfél éve, lassan már közel a két évhez, a második évfordulóhoz tart az elbírálás, illetőleg a kifizetés -, akkor garantálom önöknek, hogy mikro- és kisvállalkozások tömegei fognak tönkremenni. Ezt nem fogják kibírni, nem tudnak ennyi pénzt megelőlegezni. Inkább azt a folyamatot kellene erősíteni, akár úgy, hogy elektronikussá tesszük, hogy ha egy adott munkát elvégeztek, a részszámlát vagy a végszámlát benyújtják, megtörténik 30 napon belül egy ellenőrzés, hogy minden rendben van, vagy ha hiánypótlásokat vagy pótmunkákat kell elvégezni, akkor azok legyenek elvégezve, de a kifizetés történjen meg határidőre, mert higgyék el, nem abban fognak tönkremenni a vállalkozások, hogy mi a közbeszerzési eljárás formája, hogy papíralapú vagy elektronikus, hanem abba fognak tönkremenni, hogy nem fognak pénzhez jutni, kiszáradnak, és egész egyszerűen eltűnnek. Aztán majd a tulajdonosaik lehet, hogy Nyugat-Európában az ottani építőipari piacon próbálnak szerencsét, már mint munkavállalók. Úgyhogy ezeknek a megfontolását ajánlanám az önök szíves figyelmébe. E tekintetben nagyon fontos lenne érdemi lépéseket tenni, a lánctartozásokról meg egyéb, továbbra is fennálló, rendkívül nagy problémát jelentő körülményekről már nem is beszélve. Erről is szívesen látnánk, hallanánk javaslatokat, és a pályázatelbírálási rendszernek és a kifizetési rendszernek a profibbá tétele, az olajozottá, gördülékennyé tétele, higgyék el, sokkal fontosabb, mint ez a javaslat, amit - mint ahogy az előbb elmondtam önöknek - egyébként támogatni tudunk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem a képviselőtársaimat, kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Dunai Mónika képviselő asszonyt, hogy előterjesztőként kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztők nevében köszönöm a vitában elhangzott támogató nyilatkozatokat. A Kereszténydemokrata Néppárt frakciójától, a Jobbik vezérszónokától megfontolandó, jó észrevételek érkeztek. Egyetlenegy észrevételt engedjenek meg, hogy az MSZP vezérszónoklatának egy gondolatához hozzáfűzzek, történetesen az MSZP vezérszónoka nagyon aggódott a kisvállalkozások jövőjéért. Én biztosíthatom önt, hogy a Fidesz-KDNP-kormány mindent megtesz annak érdekében, nemcsak ezzel a törvényjavaslattal, ez sem sújtja semmilyen hátránnyal őket, de nagyon sok intézkedésünkkel segítjük kifejezetten a kis- és közepes vállalkozásokat. Egy példa erre, hogy a mostani uniós kifizetési ciklusban a legtöbb pénzt a kis- és közepes vállalkozások támogatására, megerősítésére szánjuk. Tehát teljesen ellentétes a mi gondolkodásmódunkkal az, hogy bármilyen törvényben mi hátrányba kívánnánk helyezni a kisvállalkozásokat, a családi vállalkozásokat. Erre nagyon nagy szükség van, és nagyon sok van belőle Magyarországon; nem fogja ez a törvény sem őket hátrányba helyezni. Köszönöm szépen még egyszer a támogató nyilatkozatokat, és kérem az Országgyűléstől, hogy majd szavazza meg a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18313. számon a Ház informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előadójának. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény a tavaszi ülésszakhoz hasonlóan ismét az Országgyűlés napirendjére került annak érdekében, hogy az aktuálisan esedékes változtatások megtörténjenek, a hulladékgazdálkodás hatékony és eredményes működését elősegítve. Az átalakult közszolgáltatást illetően a törvényjavaslat a hulladékgazdálkodási közszolgáltatással kapcsolatos egyes kérdések tisztázására irányul, valamint a javaslat bevezeti a közszolgáltatói alvállalkozó fogalmát. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszer átalakításához a jogszabályi környezet 2016. április 1-jével lépett hatályba. A koordináló szerv, a Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt. tapasztalatai alapján a jogszabályi környezet felülvizsgálata vált szükségessé a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás stabilitásának biztosítása, valamint a díjhátralék kezelésével kapcsolatos szabályok alkalmazhatóságának elősegítése érdekében. A törvényjavaslat hulladékgazdálkodási közszolgáltatást érintő főbb pillérei a következők. A koordináló szervnek a feladatkörében eljárva hárommilliós nagyságrendet meghaladó ingatlanhasználói kör adatait kell beszereznie, frissítenie és nyilvántartania. A járási hivatalok nagy száma miatt a személyes és lakcímadatok beszerzése központi nyilvántartásból informatikai úton indokolt. A koordináló szerv díjbeszedését, valamint a díjhátralék-kezelési feladatkörének ellátása során az adóhatóság részére átadja az adós nevét és az azonosításához szükséges adatokat. A jelenlegi szabályozás ezen adatok közlésének kötelezettségét csak részlegesen írja elő, ami jelentős mértékben nehezíti és lassítja a koordináló szerv feladatellátását. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatói alvállalkozókkal kapcsolatban a törvénymódosítás fő célja, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal a közszolgáltatási díj megállapításával kapcsolatos díjelőkészítő tevékenységéhez szükséges információk tekintetében azokat a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásban alvállalkozóként közreműködő gazdasági szereplőket is adatszolgáltatásra tudja kötelezni, akik a szükséges adatokat ténylegesen birtokolják. A normavilágosság és egységes jogértelmezés elősegítése céljából a törvény fogalmai között szükséges elkülöníteni és definiálni a nonprofit formában működő közszolgáltatói alvállalkozó fogalmát a hulladékgazdálkodás egyéb alvállalkozóitól. A félreértések elkerülése érdekében ki kell emelni, hogy például az informatikai alvállalkozók részére a nonprofit követelmény továbbra sem előírás. A közszolgáltatás kérdései után a további hulladékgazdálkodási javaslatokra áttérve azt kell kiemelni, hogy a jelen módosítás részben jogharmonizációs kötelezettséget szolgál az úgynevezett veszélyességi jellemzők körében. A törvény melléklete sorolja föl a veszélyességi jellemzőket, amelyek közül a HP 14 „környezetre veszélyes ” veszélyességi jellemző már régóta részletes szabályozást igényelt uniós és hazai szinten egyaránt. A hulladék keretirányelv szerint a tagállamok az engedélyezési kötelezettség alól mentességet adhatnak a vállalkozásoknak a saját, nem veszélyes hulladékuk termelés helyén való ártalmatlanítása vagy a hulladék hasznosítása esetén. Más tagállamokhoz hasonlóan a hatósági eljárások számának csökkentése érdekében célunk megalkotni a mentességre vonatkozó végrehajtási szabályokat. [[12.20]] Olyan tevékenységek kerülnének a mentességi körbe, amelyek környezetvédelmi kockázatot nem hordoznak, azonban az életszerűség jegyében könnyítést jelent majd a hulladékgazdálkodási szereplőknek. Ilyen lehet az előkészítési műveletek mentessége. Erre példa, amikor az üzletek a csomagolási papírhulladékot tömörítik, ami viszonylag egyszerű művelet, és a későbbi hasznosítást jelentősen elősegíti. A hagyományos háziipari jellegű tevékenységek közé tartozik, ha egy fogyasztásicikk-hulladékból egy új fogyasztási cikket állítanak elő. Ezt a törekvést alapozza meg a törvény kismértékű módosítása. A hulladék keretirányelvnek megfelelően a módosítás kimondja, hogy a hulladékgazdálkodás hivatásszerű szereplőit a Környezetvédelmi Hatóságnak rendszeresen ellenőriznie kell. Az ellenőrzések tapasztalatai kimondottan előnyösek. Több év tapasztalata alapján megállapítható, hogy a rendszeres hatósági jelenléttel lehet megelőzni a nagy társadalmi visszhangot kiváltó súlyos hulladékgazdálkodási visszaéléseket, továbbá azáltal, hogy a szereplőknek tudottan számolniuk kell a rendszeres kontrollal, az önkéntes jogkövetési hajlandóság felerősödik. A módosítás hatályon kívül helyezi a területi hulladékgazdálkodási tervekkel kapcsolatos előírásokat, mivel ezek elkészítése nem kötelező Magyarország számára, és mind a területileg illetékes hatóságok, mind az érintett tárcák számára felesleges szakmai és adminisztrációs többletfeladatot eredményez. Évek óta számos jogalkalmazási vitára adnak okot a kitermelt szennyezetlen talaj jogi státuszával kapcsolatos kérdések. A témát övező értelmezési nehézségek feloldására a jelen módosítási javaslat a kitermelt szennyezetlen talaj és más természetes állapotában meglévő olyan anyag esetében, amelyet nem a helyszínen használnak föl, a termelő vagy - ha az nem állapítható meg - a birtokos szándékát, nyilatkozatát teszi központi elemmé. Az eddigi tapasztalatok alapján önálló jogszabályt követel meg a kitermelt szennyezetlen talaj felhasználása. Magyar szempontként kell érvényesíteni, hogy az európai országokat tekintve hazánkban a legmagasabb az ország területéhez képest a termőföld aránya. A termőföld nemzeti kincs, a kitermelt, de helyben fel nem használt föld máshol történő felhasználása segíti a termőföldvagyon megőrzését. A jogszabály elsődleges szemponttá tenné, hogy megakadályozza a föld hulladékká válását, kizárja a kitermeléssel együtt járó vagy azt követő esetleges szennyeződését, preferálja a hasznosítását, és csak a legvégső esetben legyen lehetőség arra, hogy a földet hulladékként helyezzék el engedélyezett hulladéklerakókban. Tisztelt Országgyűlés! Mindezeknek megfelelően kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy hozzászólásaikkal, szakmai javaslataikkal és szavazatukkal támogassák a hulladéktörvény módosításáról szóló jelen javaslat elfogadását. Elnök úr, köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Államtitkár úr, köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bartos Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt látjuk és figyelemmel kísérjük, hogy a hulladékgazdálkodás az Európai Unióban és hazánkban is egy igen dinamikusan fejlődő terület. A rendszer szervezését, a szabályozási környezetet és a technológiai fejlődést tekintve egyaránt gyors változásokat tapasztalunk. Ezek abba az irányba mutatnak, hogy olyan társadalmi és gazdasági berendezkedést működtessünk, amely a természeti környezetet minél kisebb mértékben terheli. A hulladékgazdálkodással kapcsolatban fontos kiemelni, hogy az emberi tevékenység okozta anyagáramlási rendszert minél inkább egy környezetbarát körforgásos rendszer irányába toljuk, a természeti tőkét felemésztő és az emberi környezetet romboló lineáris anyagáramlási rendszerek helyett növeljük a környezetbarát körforgásos anyagáramlási rendszerek arányát. Ellenzéki képviselőtársaim többször kritikával illettek minket - gondolom, ezt most is meg fogják tenni -, hogy gyakran nyúlunk a hulladéktörvényhez, és toldozgatjuk-foldozgatjuk. Én ezt nem így látom. Én azt gondolom, hogy a hulladékgazdálkodás egy nagy kihívás, nemcsak a hulladék mennyisége okoz a modern civilizált társadalmakban nagy gondot, hanem a hulladék folyamatosan változó minősége is, hiszen a technológia, az ipar fejlődésével olyan anyagok, vegyületek is kerülhetnek a környezetünkbe, amiket meg kell tudnunk tanulni kezelni. A hulladékgazdálkodást mindig a kihívásokhoz kell igazítani. Én azt gondolom, egy törvényhozó akkor követ el mulasztást, ha ezt az igazítást nem követi el folyamatosan. Államtitkár úr több területet is kiemelt expozéjában, amelyek szintén ezeket a kiigazításokat szolgálják. Az előttünk fekvő javaslat is azt szolgálja, hogy a szükséges változások megtörténjenek a hulladékgazdálkodás területén, és egy jobb helyzet álljon elő. Én amikor ezeket a javaslatokat vizsgálom olyan képviselőként, aki a Fenntartható fejlődés bizottságában ül, két szempontot mindig figyelembe veszek. Az egyik az, hogy a javaslat segítse a mindennapi megvalósítást. Tehát valahol az élet írja elő számunkra, hogy hogyan kell a hulladékgazdálkodást jól csinálni. Én úgy látom, hogy az előttünk fekvő javaslatban számos olyan pont szerepel, amelyek valóban az élethez alakítják a már meglévő törvényt. Ilyen például az - ezt államtitkár úr részletesen kifejtette -, amikor a díjbeszedési, valamint a díjhátralék-kezelési kérdéseket próbálja átfogalmazni és az élethez igazítani. Vagy ilyen, amikor a közszolgáltatói alvállalkozókkal kapcsolatos módosításokat teszi. Vagy amikor a hulladéktörvény rendelkezéseinek megsértésével beszedett hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjaknak a Fogyasztóvédelmi Hatóság által elrendelt visszatérítési kötelezettségét rögzíti. Vagy azt mondja, hogy az alternatív tüzelőanyag vegyes települési hulladékból történő előállításának és energetikai célú felhasználásának a szabályairól szóló rendelet megalkotásával összefüggésben, a hulladékstátusz megszűnésével kapcsolatban külön miniszteri felhatalmazást kell biztosítani. De ugyanígy fontos, hogy a szereplőket összehangoljuk, és például az EMMI-rendeletek igazodjanak azokhoz az országos hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tervben foglaltakhoz, ami a megvalósítást segíti. Vagy egy másik pontja a javaslatnak, amikor elhagyásra javasolja a már idejétmúlt és nem alkalmazott eszközt, amit a területi tervezés jelent. A másik szempont, amit én szintén szoktam figyelni, az az, hogy mennyire segíti egy javaslat a fenntarthatóság szempontjainak a kivitelezését, mennyire tud ösztönzőként hatni a különböző szereplőkre, mennyire tudja őket együttműködésre ösztönözni. A mostani javaslatnak számos olyan pontja van, amelyik ezt célozza. Szerintem ilyen pont az, amikor az ellenőrzést hangsúlyozza és igyekszik azt gyakorivá tenni. Ahogy államtitkár úr is mondta, az önkéntes jogkövetési magatartás felelősségét próbálja erősíteni, ami szerintem nagyon fontos. Vagy amikor a kitermelt szennyezetlen talaj jogi státuszát megteremti, és abba a kitermelőket partnerként bevonja, és fontossá teszi az ő nyilatkozattételüket és együttműködésüket. Ugyanilyen elem az, amikor a hulladék keretirányelvvel összhangban előkészíti a hazai mentességi rendeletet azzal, hogy létesítményeket biztosít vállalkozók számára a saját nem veszélyes hulladékuk termelés helyén való ártalmatlanítására, vagy hulladékhasznosítás esetén megnyitja a lehetőséget a hulladékgazdálkodási engedély beszerzési kötelezettsége alóli mentesség előtt. Példa lehet számunkra az, hogy ha egy kistermelő, aki állati termékek előállításával foglalkozik és a melléktermékként keletkező zsírból szappant akar készíteni, akkor eddig mindenképpen engedélyt kellett erre kérni. [[12.30]] Most ez a javaslat szabad utat nyit, és sok költségtől mentesíti ezt a vállalkozót, hiszen ez a fajta mentesség már vonatkozni fog rá. Azt gondolom, hogy ez egy olyan javaslat, ami mind a fenntarthatósági szempontok megteremtésében is segítségünkre lehet, mind pedig abban, hogy az élethez igazítsuk a jogszabályokat. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Heringes Anita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Alelnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Igen, sajnos ismét itt fekszik előttünk a hulladékról szóló törvény. Bartos Mónika képviselőtársam szavainak nagy részével az esetek többségében egyet tudok érteni, mert tényleg fontos az, hogy törvényen akkor javítsunk, ha azzal segítjük, hogy a hulladékot minél nagyobb arányban tudjuk újrahasznosítani, hogy ne lerakják, hanem újrahasznosítsuk a hulladékot, amit megtermelünk, hogy beszéljünk arról, mi a fenntarthatóság, mi a jövőnk ebben a kérdésben. Csak az elmúlt időszakban, mint most is, sok jó ötlet mellett, azt láthatjuk, hogy az NHKV-nak már megint segítséget próbálunk nyújtani, egy olyan cégnek, amelyik nem működik. Azért nem működik, mert tavaly januárban kellett volna véglegesen létrehoznia számlázási rendszerét, megtalálni az összes olyan felet, akinek neki számláznia kell, az összes lakost, az összes vállalkozást, milyen címre kell kiküldeni, hová, kinek, mekkora összeget. Tavaly január óta ezt neki nem sikerült megcsinálnia. Ha egy piaci alapon működő cég nem tudná megoldani két év alatt azt a feladatot, amit rá kirónak, akkor az a cég vagy már bedőlt volna, vagy a vezetőjét leváltják. Itt egyik sem történik meg, hanem egyfolytában toldozgatjuk-foldozgatjuk a törvényeket, hogy segítsük, hátha egyszer véletlenül, lassan sikerül megoldani azt a feladatot, amit rá kiróttunk; hogy küldje ki a számlát a lakosságnak határidőre, mondjuk, az első negyedéves számlák ne a harmadik negyedévben érkezzenek meg, mondjuk, a csekken a befizetési határidő ne a megérkezés előttre szóljon. Ezek apróságok persze, csak az embereket dühíti, mert amikor egyszerre megkapja a háromnegyed évnyi számlát, akkor érti ő, hogy neki nem kell befizetnie rögtön azt a háromnegyed évnyi számlát, de akkor is bekerül a fiókba, és bármi történhet vele. Ez az egyik utolsó csekk, amit az ember be szokott fizetni, a lakosság nagy része sajnos. Tehát a morált nem segítettük és nem javítottuk ezzel a céggel. Nagyon sokszor elmondtam, hogy hihetetlen sokat segített anno a beszedési hajlandóságban, hogy a nonprofit szolgáltató cégek, a helyiek helyi embereket küldtek ki a lakosokhoz, járták végig az utcákat, a házakat, és úgy szedték be a hulladék elszállításának díját. Mert nagyobb volt a fizetési hajlandóság, mert negyedévente egyszer megjelent ugyanaz a hölgy vagy úr abban a lakásban, és ott kifizették az emberek. Itt meg kap egy csekket, és az egy csekk a sok közül. De miután a számlázást elvették a szolgáltató cégektől, és most az NHKV mint koordináló szerv végzi ezt, látszik, hogy romlik a lakosság befizetési hajlandósága. Persze, hogy romlik, mert meg sem kapják a csekket, ez nagyon-nagyon sokat nehezít. Egyszer már módosítottuk a törvényt azzal kapcsolatban, hogy majd az NHKV behajtja a kintlévőségeket. Jó párszor írásbeli kérdésben próbáltam kérdezni, hogy mekkora kintlévőség van ahhoz képest, amikor még a szolgáltatók számláztak és szedték be a díjakat, ahhoz képest mennyivel nagyobb a kintlévőség egyes területeken. Sajnos, a minisztérium nem tudott választ adni rá, mert azt mondták, hogy nem tudják összehasonlítani ugyanazon térségek ugyanazon lakosainak fizetési hajlandóságát. Ha még mindig nagyságrendileg 3 milliót meghaladó ingatlanhasználó kör adatait nem tudjuk beazonosítani, akkor szerintem nagyon nagy baj van ebben a cégben. Merthogy más cégeknek ez valahogy sikerülni szokott. Egységes rendszerben le szokták kérni ezeket az adatokat, és akkor működni szokott a számlázás. Tényleg azt nem értem, hogy miért védik ennyire ezt a céget, amiről látszik, hogy nem működik jól, nem is végzi el a feladatát, dühíti a választópolgárokat. Ugye, választási kampány előtt állunk, gondolom, az a Fidesz-KDNP-kormánynak sem célja, hogy a lakosság azon dühöngjön, hogy vagy meg sem érkezik a szemétszállításról a számlája vagy rosszul érkezik meg, rosszkor, rossz határidővel, rossz címre, rossz névre. Nem hiszem, hogy ez bárkinek előnyére szolgál, hogy egy nem működő rendszert hoztak létre. Most láthatjuk, hogy mostantól a díjhátralék adók módjára történő behajtását kezdeményezhetik a NAV-nál. Sokszor hallhattuk, hogy majd a koordináló szerv végzi ezt a behajtást, és majd jobban fogja csinálni, mint a NAV. Hát látjuk, hogy módosítanunk kell ismét a törvényt, mert nem sikerült ezt a feladatot sem ellátnia. Az ügyfélszolgálatokat mostantól egy speciális, erre szakosodó gazdasági társaság fogja ellátni, nem a helyi szolgáltató cégek vagy az NHKV ügyfélszolgálatát kell majd elérni. Azt gondolom, ezzel egy újabb kifizetőhelyet biztosítunk majd valamilyen cégnek, vagy egy újabb bevételi lehetőséget, semmi másra nem lesz jó. Minél távolabb van az ügyfélszolgálat a lakosságtól helyileg és fizikailag, annál jobban nehezíti egyébként az ügyfélszolgálat elérését. Az NHKV ügyfélszolgálatának elérése így is egy nagyobb kihívás, mert jó pár lakos jelezte felém, hogy napokig kell próbálkozni azzal, hogy egyáltalán az ember a problémáit be tudja jelenteni, hogy nem érkeztek meg a csekkek, vagy éppen egy újabb szemetes igénylésére vagy bármi egyéb problémára felhívja a figyelmet. Abból is tudjuk mondani, hogy nem működik a hulladékgazdálkodás rendszere ma Magyarországon, hogy csak az én térségemben, a Paks melletti kistelepüléseken most már van olyan rész, ahol négy hete nem vitték el sem a műanyagot, sem pedig semmi szelektív szemetet, ott áll a ház előtt. Ez egy nagyon-nagyon jól működő térség volt. Nálunk nagyon-nagyon precízen és jól működött ez a szolgáltatás az elmúlt időszakban. Amióta az NHKV átvette a koordinátori szerepet, és visszaosztja a pénzt, és nem azt a pénzt, amit beszedett, hanem csak egy részét a szolgáltatónak, azóta látszik, hogy akadozik maga a szolgáltatás. És miután négy hete ott állnak a kukák, nem viszi el senki, innentől kezdve persze sajnos megtörténik az, hogy éjszakánként, hétvégente felborogatják ezeket a kukákat, majd a lakosság mehet, szedheti újra össze és rakhatja vissza a szemetesbe. Azt gondolom, egyre jobban látszik, hogy nem működik ez a rendszer. Éppen ezért mondjuk, hogy ne toldozgassuk-foldozgassuk ezt a törvényt, hanem üljünk le és a szakmával beszéljük át, hogy hogyan működhetne ez jól, hatékonyan és fenntartható módon, hogy a lakosságnak, az önkormányzatnak és a szolgáltatóknak is megelégedésére szolgáljon és működőképes legyen ez a rendszer. Azt gondolom, le kéne üljünk egymással és átbeszélni ezeket a dolgokat, főleg szakmai szempontból, merthogy másként ez a dolog nem fog menni. Toldozgathatjuk-foldozgathatjuk, csak ennél nem lesz jobb ez a törvény, főleg, ha csak és kizárólag az NHKV-t szeretnénk segíteni a törvénymódosításokkal, hogy végre el tudja látni a feladatát. Éppen ezért az MSZP-frakció nem fogja támogatni a toldozgatást-foldozgatást, mert azt gondoljuk, hogy az NHKV-t magát meg kéne szüntetni, vezetőit le kéne váltani és felelősségre kéne vonni egy olyan céget, amelyik két éve nem tudja ellátni a munkáját. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Kepli Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy mondani szokás, van egy jó meg egy rossz hírem vagy információm a javaslattal kapcsolatban. Kezdeném talán a negatívummal, hiszen az a fontosabbik része. Amit Bartos Mónika képviselőtársam is elmondott vagy megelőlegezett nekünk, hogy meg fogjuk említeni, hogy sokadjára kerül módosításra a hulladékokról szóló törvény, ami nem azért probléma, mert a kormány foglalkoztatja az ellenzéki pártok és a kormánypártok szakpolitikusait hétről hétre, hónapról hónapra itt a parlamentben. Hiszen nagyon élvezzük ezeket a kis családias vitákat, amiket lefolytatunk a hulladékos törvényről, hanem azért, mert azt mutatja, hogy az a rendszer, amit kitalált a Fidesz-kormány és 2012-ben a hulladékos törvénnyel bevezetésre került, úgy tűnik, nem akar megfelelően működni. Azért kell időről időre újabb és újabb módosításokat a tapasztalatok alapján behozni. És valóban, egy törvénybe vetett bizalmat aknáz alá, ha nagyon sokszor és gyakran kell módosítgatni, változtatni rajta. Ha már-már rendeleti szintű jogalkotást végez a parlament, és olyan technikai részletekbe megyünk bele, amelyek nem méltóak a törvényalkotás szellemiségéhez, de valóban fontos kérdés az, hogy Magyarországon működjön a hulladékgazdálkodási rendszer, és hatékonyan működjön, amit ez a központosított rendszer valamiért nem képes, úgy tűnik, ellátni. [[12.40]] Nem képes a számlázási feladatokat megfelelő hatékonysággal elvégezni, nem képes a díjbeszedési feladatokat megfelelő hatékonysággal elvégezni, és ezért kell ezeken a részeken folyamatosan módosítgatni, hogy egyrészt most adók módjára behajtható köztartozás legyen a díjtartozás, és hogy a NAV intézkedhessen a behajtás felől, másrészt pedig a számlázás maga is már nem feltétlenül megy a központi koordináló szerven keresztül, hanem alvállalkozásokat kell bevonni ebből a célból, illetve több más célból is. Úgyhogy valóban egy kicsit összetákoltnak tűnik a rendszer, lehet, hogy ideje volna változtatni. Nyilvánvalóan ebben a ciklusban ez már nem fog bekövetkezni, a következő ciklusban meg remélhetően egy másik felállással majd más hulladékgazdálkodási elképzelések kerülnek érvényesítésre. Amennyiben a Jobbik kap kormányalakítási megbízást 2018-ban, akkor ez egészen biztosan be fog következni. Most azonban maradjunk a jelenlegi törvény szövegénél és változtatásainál, hiszen vannak ennek pozitív részei is, mint például az építési és bontási hulladékokkal kapcsolatos, kifejezetten a kitermelt földdel kapcsolatos változtatás, amit már 2012-ben, amikor a hulladékostörvény vitája volt itt a Házban, akkor is felvetettem, s azóta jó néhányszor a parlament falai között, hogy ne kelljen hulladéknak minősíteni az egyébként nem szennyezett kitermelt talajt, ami építési és bontási hulladék kategóriába tartozott eddig. Hiszen azt tapasztaltam magam is, még képviselővé válásom előtt, 2010 előtt vállalkozóként jó néhány olyan ügyben kellett eljárnom, ahol vállalkozókat adott esetben a kitermelt talaj mennyisége alapján több tízmillió forintra bírságoltak meg amiatt, hogy hulladékkezelési engedély nélkül egy másik területén feltöltésre felhasználta azt a talajt, ami egyébként az égvilágon semmilyen veszélyt a környezetre nem jelent, hiszen semmiféle mesterséges összetevő nem volt benne. Természetes talajról és kövekről volt szó minden esetben. Hosszas fellebbezgetések útján a bírósági szakaszban már sikerült ezeket a bírsághatározatokat visszavonatni, illetve hatályon kívül helyeztetni, de jó néhány hónapot úgy éltek át ezek a vállalkozók, hogy egy ilyen cselekedet miatt, ami egyáltalán nem számít környezetszennyezésnek, egy hajszálon függött a vállalkozásuk léte és a saját egzisztenciájuk is, és jó néhány ősz hajszálat sikerült ezekkel az intézkedésekkel nekik szerezni, teljesen indokolatlanul. Tehát ne tekintsünk hulladéknak talajt, ez nagyon üdvözlendő és pozitív kezdeményezés, hogy végre a törvény is kimondja, hogy nemcsak akkor, ha ott helyben, a kitermelés helyén van felhasználva, hanem adott esetben bizonyos feltételek mellett, egy nyilatkozat útján, ha más helyen, helyszínen kerül felhasználásra, akkor se minősüljön hulladéknak, kerüljön ki a hulladék kategóriából, és minden ilyen természetes anyagot, ami egyébként a természetben előfordul, ne minősítsünk hulladéknak. A másik fontos kérdés az azbesztmentesítéssel függ össze, ugyanis kimondja a módosítás, hogy az azbeszttartalmú építési és bontási hulladékokat, amelyeket egy szakavatott vállalkozó big-bag zsákokban elhelyez és összegyűjt a bontás helyén, azt a tulajdonos vagy a megrendelő maga is elszállíthassa a legközelebbi depóniára, a legközelebbi kezelési helyre. A probléma ezzel az, hogy hol talál ilyen helyet, ahová lerakhatja az ő azbeszttel szennyezett építési-bontási hulladékát, és hogy milyen áron teheti ezt meg természetesen. Hiszen az volna a cél, hogy az a mintegy 100-200 millió négyzetméter azbesztes palatető, ami van még előreláthatóan, becsülhetően Magyarországon, az minél hamarabb eltűnjön, és szakszerű ártalmatlanításra kerüljön, ugyanis eltűnni most is eltűnik, csak legtöbbször az egyéb sittel, építési-bontási törmelékkel együtt elviszik a lerakókba. Nem kezelik külön, mert nem fordítanak erre figyelmet a bontást végzők, illetve nyilván nem akar méregdrágán ártalmatlaníttatni azbesztes palahulladékot, sokkal egyszerűbb neki, ha egyéb illegális módon tünteti el. És eltűnik fokozatosan, de nem tudjuk nyomon követni a sorsát ezeknek az azbesztes palahulladékoknak, amiknek az egyetlen és legnagyobb környezeti és egészségi veszélyforrása a kiporzás. Tehát mindenképpen az ártalmatlanítás csak olyan módon történhet, hogy ez a kiporzás ne valósuljon meg, ezért nagyon fontos, hogy ki és hogyan végzi a bontást, ki és hogyan szállítja el a hulladékot. Tehát az jó, hogy a tulajdonos hulladékkezelési engedély nélkül maga is elviheti, ha vannak ilyen lerakóhelyek. Márciusban volt egy bizottsági ülés, a Fenntartható fejlődés bizottságának az egyik ülésén V. Németh Zsolt államtitkár úr beszélt a kérdésről, és ő maga is megerősítette azt, hogy jelen pillanatban kézen-közön tűnik el egy része az azbesztes palahulladékoknak, és hogy meg kellene oldani, hogy legyenek lerakók, legyenek depóniák; vagy ahol nem megoldható - ezt is ő mondta -, a településeken kívül különböző speciális konténerekbe összegyűjteni ezeket a hulladékokat, és elszállítani azt a megfelelő lerakóhelyre. Nagyon fontos lenne, hogy ez kormányzati szintről is lendületet kapjon, és minél inkább felgyorsuljon ez a folyamat, minél gyorsabban eltűnjenek Magyarországon az épületekről az azbesztes különböző tetőfedőanyagok, szigetelőanyagok, és az azbesztmentesítés megvalósuljon. Tehát egyik oldalról van egy pozitív része ennek a kezdeményezésnek, hogy engedély nélkül lehet elszállítani, a másik oldala viszont még hiányzik, hogy meglegyenek a megfelelő helyek, ahová el fogja tudni szállíttatni az érintett tulajdonos vagy megrendelő ezeket a hulladékokat. Aztán beszél még a törvényjavaslat az országos hulladékgazdálkodási tervről, illetve a területi tervezési fázis kivezetéséről. Nem tudjuk, hogy ez egy pozitív vagy negatív intézkedés-e, ezt majd az idő dönti el, hiszen egy országos hatáskörű, hatókörű tervet is lehet úgy megcsinálni, hogy régiókra, területi egységekre lebontva tartalmazzon intézkedéseket. Az ország egyes régiói meglehetősen eltérő adottságokkal rendelkeznek a hulladékgazdálkodás tekintetében, ezért a stratégiát is eltérően kell megfogalmazni akár egy kelet-magyarországi térségre, és mondjuk, egy nyugat-magyarországi térségre vonatkozóan, vagy mondjuk, egy fővárosi és egy vidéki, tanyasias térségre vonatkozóan. Úgyhogy az, hogy hogyan fog kinézni egy ilyen országos terv, egy ilyen stratégia, az majd kiderül, amikor ez megszületik, de tény, hogy oda kell figyelni a helyi vidéki, nemcsak vidéki, hanem az egyes eltérő földrajzi régiók specialitásaira a tervezés során. Emiatt, hogy gyakorlatilag az intézkedések egy része pozitív, de magával a hulladékokról szóló törvénynek a koncepciójával nem tudunk továbbra sem egyetérteni, ezért bár azokat a javaslatokat - és ezért is jó, hogy a vezérszónoki felszólalásban külön el tudjuk mondani - támogathatónak tartjuk, azonban mi azt szeretnénk, ha egy teljesen új alapokon nyugvó hulladékgazdálkodási koncepciója lenne az országnak. Ezért ezt a kettősséget a zárószavazás során majd egy tartózkodó állásponttal fogjuk képviselni, és a kormányra bízzuk azt, hogy a saját megalkotott hulladékgazdálkodási stratégiája toldozását-foldozását elvégezze, még ha pozitív intézkedéseket is tartalmaz az. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Nagy István államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az agrárium versenyképességének javítása érdekében egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Győrffy Balázs és Font Sándor fideszes képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/18099. számon a Ház informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Győrffy Balázs úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[12.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az általunk benyújtott törvényjavaslat hat, az agrárágazat versenyképességét érintő törvény módosítását tartalmazza. Sorrendben ezek: a vízgazdálkodásról szóló törvény; a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló törvény; a termőföld védelméről szóló törvény; az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény; a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló törvény; illetve a Mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és szakmaközi szervezetekről szóló törvény. Ezen jogszabályok módosításának közös célja, hogy csökkentsük az adminisztrációs terheket, bizonyos kedvezményeket biztosítsunk, illetve ösztönözzük a gazdálkodók versenyképességét, segítsük azt. Sorra ezek a törvények a legfontosabb módosításokkal a következők.Elsőként a vízgazdálkodásról szóló törvényt hoznám ide. Magyarországon 2006-2016 között a termelőknek az általuk használt öntözővíz után nem kellett vízkészletjárulékot fizetniük. vagy ahogy a szakmai köznyelv mondja, nem kellett vkj-t fizetniük. Az európai uniós jogharmonizáció miatt azonban a fizetési kötelezettséget be kellett vezetni. Ahhoz, hogy az uniós versenytársakkal szemben már így is lemaradásban levő gazdálkodóink felzárkózását segíteni tudjuk, álláspontunk szerint a teher további csökkentése, akár elhagyása is szükséges lehet. Ezt csak úgy érhetjük el, ha olyan kedvezményes kontingenshatárokat vezetünk be, amelyek alapján a gazdálkodók továbbra is mentesülnek ezen fizetési kötelezettség alól. A javaslat egyrészt a halgazdálkodást folytatók és a rizstermesztők helyzetét javítja azzal, hogy számukra is 400 ezer köbméterben határozza meg a jelenleg 300 ezer köbméter helyett a mentességi határt, hasonlóan az öntözést folytatókhoz. A javaslat egyúttal ösztönöz az öntözött területek növelésére azzal, hogy az öntözött terület alapján is igénybe lehet venni a mentességet. Tehát ha valaki növeli az öntözött területe nagyságát, a mentesség mértéke is emelkedik. Ugyanezt analóg módon a halgazdálkodást folytatókra is alkalmazni kell a vízfelszín növelése esetében. Ezenfelül a javaslat immár nem felhasználónként, hanem engedélyenként határozza meg a kedvezményes mennyiséget. Ez azért fontos, mivel jelenleg egy-egy felhasználó egymástól akár több tíz kilométerre levő területe után is egybe kell hogy számolja a felhasznált mennyiséget, hiába több engedély volt kiadva különböző víztestekre. A javaslat értelmében a különböző engedélyek után külön-külön kellene alkalmazni a mentességi határt, ami például egy halastó után akár több millió forintos megtakarítást jelentene az ágazat szereplői számára. A következő törvény, amit módosítani szeretnénk, az a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló törvény. A tervezet az önálló vadászati jog esetében pontosítja a bérvadászat fogalmát, kimondva, hogy írásban, ellenérték megjelölésével kell arról megállapodni, egyúttal kiterjeszti a bérvadászat lehetőségét a vadásztársaságok számára is. Ezekkel a bérvadászat lényegi eleme a gyakorlattal megegyezően egyébként törvényi szinten is rögzítésre kerülne. Az elmúlt években jelentősen megnövekedett vadkár csökkentése érdekében szükséges a vadászat intenzitását is növelni, időtartamát kiterjeszteni. Ehhez biztosítaná a lehetőséget az éjjellátó keresőtávcső használata. Hangsúlyozom, keresőtávcső, tehát nem céltávcsőről beszélünk; azzal, hogy felismerjék az elejtendő vadat, könnyebben felismerjék. Ez egyúttal egyébként a biztonságot növelő módosítás is egyben. A tervezet kiterjesztené a tájegységi fővadász feladatköreit is, kimondva, hogy a vadászatra jogosultak vadgazdálkodási üzemtervének elkészítésében közre kell működniük. Ezáltal a vadászatra jogosultak hiteles forrásból juthatnak majd pontos információhoz, a vadgazdálkodási tájegységi tervek adatai, előírásai alapján készítik el majd a vadgazdálkodók számára a vadgazdálkodási üzemtervet. A jelenlegi szabályozás értelmében főszabály szerint 2017. február 28-án lejártak a vadgazdálkodók üzemtervei, ami alapján a vadgazdálkodást folytatták. Számos esetben azonban ennek megújítására nem került sor. A módosítás ezen érintettek számára biztosítana lehetőséget azzal, hogy 2037. február 28-ig a törvényi szabályok betartásával, változatlan területen folytathassák vadgazdálkodási tevékenységüket. Emellett javításra, pontosításra kerültek szóismétlések, kifejezések is.A következő a termőföld védelméről szóló törvény módosítása. A javaslat egyrészt a kis teljesítményű erőművek definícióját pontosítja jelen törvény vonatkozásában, kimondva, hogy az fél megawattnál kisebb teljesítőképességű és hogy a napenergiát felhasználva állít elő villamos energiát. Ezzel a módosítással a megújuló energia előállítását tudjuk tovább támogatni. A javaslat ezzel összefüggésben kimondja, hogy az átlagosnál gyengébb minőségű földeken ilyen erőművek telepítéséhez nem kell talajvédelmi vizsgálatot lefolytatni. Ez egyébként szakmailag azzal is indokolható, hogy az erőművek, naperőművek létesítésekor a termőtalajt érintő érdemi beavatkozásra egyébként nem is kerül sor.A termőföld közös kincsünk, amelynek megóvása mindannyiunk feladata. Indokolatlannak tartjuk azonban, hogy az ingatlanügyi hatóság engedélyéhez kössük a területek művelés alóli kivonását abban az esetben, ha azt mezőgazdasági célú tereprendezés vagy öntözési létesítmények céljára hasznosítjuk. Ez a gazdálkodók számára jelentős többletterhet eredményez, ráadásul visszatartja őket számos hasznos termelő beruházás megvalósításától.Ebből kifolyólag a javaslat értelmében az öntözési célú létesítmények létesítése és üzemeltetése esetén mentesülnek az érintettek az engedélyezés alól. Egyúttal az Agrárgazdasági Kamara által ’18. május 1-jére kiépítendő országos jégkármérséklő rendszer kiépítéséhez igénybe vett, megközelítőleg 2 négyzetméteres területek mentesítése sem lenne engedélyhez kötött a tervezet alapján.A jégkármérséklő rendszer működéséhez országosan mintegy 850 új talajgenerátort fogunk kihelyezni 2018 elején. Ezen eszközökkel csak az agráriumban 50 milliárd forint termelési értéket fogunk megmenteni évente, emellett természetesen a rendszer ugyanúgy fogja védeni az üzemeket, házakat, autókat is, így a teljes nemzetgazdasági haszna még ennél az értéknél is jóval jelentősebb. Mindez a magyar gazdálkodóknak egy pluszforintjába nem fog kerülni, így ezen a területen is javasoljuk a szabályok egyszerűsítését. A fentiek mellett a földvédelmijárulék-fizetési kötelezettség is megszűnne fenti tevékenységek esetén a bürokráciacsökkentés jegyében. A módosítás egyúttal orvosolja azt is, hogy a jogszabálysértő magatartások tekintetében a korábbi szabályok esetén nem volt elévülési idő. E rendelkezés egyrészt megnöveli az eljáró hatóságok felelősségét az ellenőrzési tevékenységük gyakorlása során, másrészről a jogbiztonságot is erősíti. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A javaslatban alkalmazott jogalkotási technika összhangban van az építésügyi szabályok által alkalmazott szankciórendszerrel, így a jövőben nem lesz arra lehetőség, hogy például egy 8-10 évvel ezelőtti mulasztásért szabjanak ki bírságot. Következik az erdő, az erdő védelméről, az erdőgazdálkodásról szóló törvény módosítása. Az erdészeti tevékenység jellegéből fakadóan csak hosszú távon tervezhető. Ennek eszköze az erdőterv, ami legalább tíz évre kell hogy szóljon. Szeptemberben hatályba lépett az új erdőtörvény, azonban ez nem rendezte a meglévő erdőtervek további használhatóságát. A tervezet azt tenné lehetővé, hogy az új erdőtörvény hatálybalépése már az elkészült üzemtervet is a jelenlegi törvényi feltételekhez igazíthassák, például a természetvédelmi rendelkezések átültetésével. Az elmúlt években előfordulhatott, hogy nyolc hónapig nem lehetett használni a gazdálkodónak a saját tulajdonát, nem tudta elvégezni a számára előírt munkát, nem tudott okszerűen erdőgazdálkodni. Ez az ország egyes területein komoly problémákat okozott, kis túlzással az egyetlen munkalehetőséget vette el a lakosságtól. Az új szabályok az egyensúlyra törekednek, a természet védelme mellett lehetővé téve a gazdálkodást is. Jelenleg 250 ezer hektár erdő nincs használatban Magyarországon. ezeket újra művelésbe kell vonni. Ez megoldaná a jelenleg is tapasztalható tűzifahiányt, munkahelyet teremtene, és emellett jelentős adóbevételt is generálna. 2035-re a jelenlegi 21 százalékról 27 százalékra szeretnénk növelni az erdőborítottságot Magyarországon. Ezen cél nem valósulhat meg ezen jó irányú elképzelések, módosítások elfogadása nélkül. A javaslat az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénnyel való összhang megteremtését is szolgálja.A következő a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló törvény módosítása. A javaslat érintené a kamarai törvényt is. A javaslat értelmében a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara megválasztott tisztségviselőinek a megválasztása esetén 15 napon belül kell az összeférhetetlenségi okot megszüntetni az eddigi 30 helyett, összhangban egyébként a választást követően felmerülő összeférhetetlenség most is hatályos szabályaival. Ez a közelmúltban lezajlott választások miatt egy szükségszerű módosítás. A másik módosítandó rendelkezés a már említett vidékfejlesztési program kereteiben megvalósuló jégkármérséklő rendszert érinti. Mivel a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara nyerte el a pályázati jogosultságot a rendszer kiépítésére, így szükséges ennek törvényi szintű rögzítése is mint agrárkamarai közfeladat. A mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és szakmaközi szervezetekről szóló törvény módosításáról szeretnék most néhány gondolatot mondani. A mezőgazdasági termékpiacok felvásárlói oldalán tapasztalható egyre erősödő koncentráció az erőfölény egyik gyakori jelensége; a felvásárló, a termékek ellenértékének késedelmes kifizetése, illetve a gyorsan romló termékek fogyaszthatósági vagy minőségmegőrzési idején túli reklamációk azok, amelyek időszakosan jelentős károkat okoznak a termelőknek. [[13.00]] A kiegyensúlyozottabb piaci erőviszonyok megteremtése érdekében törvényi szinten szükséges szabályozni ezeket a tisztességtelen piaci magatartásokat, a törvényjavaslat erre tesz kísérletet. A javaslat egyúttal javítaná a termésbecslés pontosságát is. Az Agrárgazdasági Kamara minden évben adatot gyűjt, amit összesít, és ez alapján a Földművelésügyi Minisztérium teszi közzé a termésbecslési adatokat a legfontosabb kultúrákra. A legpontosabb adatokat a tapasztalatok alapján az egységes kérelmek adják. A tervezet lehetővé tenné egy ezek alapján képzett reprezentatív termelői minta átadását. Az átadott adatok alapján a mintában szereplő termelők adatszolgáltatásaiból készülnek a megyei és országos jelentések az országos falugazdász-hálózat közreműködésével. Ezek az eddig alkalmazott módszerhez képest további pontosítást jelentenének. A javaslat rendezi továbbá azon kérdést is, hogy jelenleg Magyarországon nincs olyan elismert nemzeti minőségrendszer, amely megfelelne az uniós előírásoknak, holott a vidékfejlesztési program minőségrendszerekhez kapcsolódó előállítói, termelői csoportosulások tájékoztatása és promóciós tevékenysége, intézkedés támogathatósági feltétele egy, a minőségrendszerek szabályozásáról szóló nemzeti jogszabály elkészítése. Az intézkedés törvényi szintű szabályozását és felhatalmazását jelen módosítás tartalmazza. A hazai agrár- és élelmiszer-gazdaságban jelenleg ténylegesen szaktanácsadói tevékenységet végzők száma ismeretlen. Az Agrárgazdasági Kamra kezelésében lévő névjegyzékben kizárólag azok a természetes személy szaktanácsadók szerepelnek, akik valamilyen módon kötődnek vagy korábban kötődtek az uniós forrásból támogatott szaktanácsadáshoz. Ezt a tevékenységet azonban korábban is és a jelenlegi programidőszakban is a szaktanácsadók csak támogatott tevékenység végzésére jogosult szolgáltatón keresztül végezhetik. A jelenlegi szabályok alapján nem tudjuk, melyek azok a gazdasági társasági formában működő, szaktanácsadói tevékenységet folytató szolgáltatók, akik a rendszerben vannak. Fontos tehát, hogy az átlátható rendszer érdekében számba vegyük és nyilvántartsuk mindazokat, akik részt vesznek a szolgáltatásban, nem csak a támogatott szolgáltatásban. A tervezet a fentiek mellett számos technikai módosítást is tartalmaz. Ezen utolsó passzus egyébként azért is érdekes és aktuális, mert az elmúlt napokban az egyik Copa-Cogeca-munkacsoport ülésén nyilvánvalóvá vált, hogy az Európai Unió is foglalkozni fog ezzel a kérdéssel, az unfair kereskedelmi megoldások vonatkozásában egy európai uniós irányelvet akar a következő néhány hónapban, de reményeink szerint fél évben elfogadtatni. Ezért majd ezen szemüvegen keresztül is érdemes a jogszabály-módosításnak ezt a részét górcső alá venni. Tisztelt Képviselőtársaim! Talán kisejlett az előbb elmondottakból, hogy ezen jogszabálymódosítás-halmaz alapvetően, a nevéből fakadóan, de talán tartalmában is az agrárgazdaság versenyképességét, az agráriumban működők segítését szolgálja. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogató szavazataikkal önök is álljanak ezen ügy támogatói közé. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Győrffy Balázs képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e a kormány nevében felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, Nagy István államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs képviselő úr törvényjavaslata a címéhez hűen olyan elemeit érinti az agrárszabályozásnak, amelyek összességében valóban az agrárium versenyképességét növelik. Ez tetten érhető akár a járulékmentesen felhasználható öntözővíz mennyiségének növelésében és az öntözőberendezésekkel kapcsolatos földvédelmi eljárások egyszerűsítésében, akár a különleges rendeltetésű vadászterületek üzemtervének meghosszabbításában, de a rendezett piaci kapcsolatok működését ösztönző késedelmi kamat vagy minőségi reklamáció szabályozásában egyaránt, ahogyan a termésbecslés működésében vagy a minőségi termékek elterjedését ösztönző nemzeti minőségrendszerekben egyaránt. Szerteágazó kérdések, de köszönettel tartozunk képviselő úrnak, hogy ezeket összegyűjtve felvállalta a törvényi módosításokat. A kormányzat részéről jelen ciklus egyik kiemelt témája a bürokráciacsökkentés volt, örömmel veszem, hogy képviselőtársam is kiveszi a részét ezen munkából. Jelentős könnyítést jelent a gazdálkodók számára, hogy vízkészletjárulék-mentesen használhatnak föl vízjogi engedélyenként évi 400 ezer köbméter vagy vízhasználónként az öntözött terület után hektáronként évi 8 ezer köbméter, a halgazdálkodási és rizstermelési célú vízhasználat esetében vízjogi engedélyenként évi 400 ezer köbméter vagy hektáronként évi 25 ezer köbméter vizet. A bérvadászat meghatározása körében beiktatja a bérvadászati szerződések - a gyakorlatnak egyébként megfelelő - írásbeliséghez kötöttségét, valamint a „díjazás ellenében” kifejezést. A különleges rendeltetésű vadászterületek üzemtervi ciklusára vonatkozó módosítás eredménye lesz, hogy 2037-ben valamennyi magyar vadászterület üzemterve egyidejűleg járjon le, és a vadgazdálkodási tervezés mind a tájegységi vadgazdálkodási tervek, mind a vadászterületekre vonatkozó vadgazdálkodási üzemtervek tekintetében időtartamukban és szakmai szempontjaikban egységesen legyenek kezelhetők. Ez egy végtelenül fontos és eredményes előrelépés lesz. A földhasznosítási kötelezettség teljesítésének a korábbiakhoz képest rugalmasabb lehetőségét teremti meg, kormányrendeleti szintű kivételekre való utalással, a korábbi „csak törvényi kivételek” helyett. A kis teljesítményű naperőművek átlagosnál gyengébb minőségű földeken való létesítését kezdeményezi azáltal, hogy ebben az esetben nem kell talajvédelmi vizsgálatot lefolytatni. A mezőgazdasági célok megvalósítását segítő beruházásokat kívánja elősegíteni azáltal, hogy ezekben az esetekben a termőföld más célú hasznosítását mentesíti a hatósági eljárás teljesítése alól. A mezőgazdasági célú vízellátást, a csapadékvíz összegyűjtésére szolgáló vízi létesítmény létesítése, valamint a kis teljesítményű naperőmű építése esetét mentesíti a földvédelmi járulék megfizetése alól. Fizetési késedelem esetén a késedelmi kamat 20 százalékos mértékben kerül meghatározásra, hiszen mindannyian tudjuk, hogy a jelenlegi alacsony jegybanki alapkamat kétszeresének nincs visszatartó ereje. Győrffy Balázs képviselő úr törvényjavaslata olyan fontos kérdéseket kíván a gazdák javára előmozdítani, amelyhez én is a Földművelésügyi Minisztérium nevében kérem a szíves támogató hozzáállásukat. Elnök úr, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Farkas Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Előterjesztők! Valóban így van, hogy ez a törvénytervezet, ami jelen pillanatban előttünk áll, ez nagymértékben segíti a mai helyzetben, sokszor nehéz helyzetben lévő agrártermelőket, agráriumban részt vevőket, és én is örülök annak, hogy ezek a törvénymódosítások mind hathatósan a gazdálkodók, a gazdák érdekérvényesítését, illetve feladataiknak a könnyítését fogja jelenteni. Ezt az is alátámasztja, hogy az elmúlt napokban megtartott bizottsági ülésen is gyakorlatilag, habár nem akarom az ellenzéktől elvenni a szerepet, de jelentős részben ők is egyetértettek ezekkel a kérdésekkel, ezekre a kérdésekre adott válaszokkal. De talán mint első témakör, ami a vízgazdálkodásról szóló ’95. évi LVIII. törvény módosítása vonatkozásában elmondható, valóban ezek a könnyítések, ezek az új paraméterek, amelyek beépítésre kerültek a törvényjavaslatba, ezek mind-mind meghatározzák az elkövetkezendő időszak öntözési lehetőségeinek egy részét. Természetesen a gazdálkodók jobban örülnének annak, ami korábban fennállt a vízkészlethasználati járadék eltörlése alapján, de tudjuk, hogy az EU-s jogszabályok alapján ez nem működhet tovább. Éppen ezért ezek a könnyítések, attól eltekintve, én úgy gondolom, hogy nagyon sokat jelentenek az öntözéssel foglalkozó gazdák, gazdálkodók számára, és ezek a paraméterek, ezek a számok is jelentős részben ezt a célt szolgálják.A vad védeleméről és vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló ’96. évi LV. törvény módosítása szintén komoly segítséget, illetve útbaigazítást, helyreigazítást tartalmaz, mivel a 2016 óta hatályos megreformált vadászati törvényt korrigálja néhány ponton az eddigi működési tapasztalatok alapján. És itt jegyezném meg, hogy nagyon fontos az, hogy ha a működés során kiderül, hogy egyes törvények, egyes intézkedéseink nem mindig a napi életnek megfelelően történnek, erre megfelelő módon tudjunk válaszolni, megfelelően tudjunk reagálni. [[13.10]] Ezért az eddigi működési tapasztalatok alapján pontosítja a bérvadászat fogalmát, a trófeabírálati rendszert és a tájegységi fővadász feladatainak körét, megteremti a lejáró vadgazdálkodási ütemtervek meghosszabbításának lehetőségét, kiegészíti a vadászfegyverek alkalmazására vonatkozó szabályokat, eltörli a vadászjegyek ötéves lejárati idejét, meghagyva az évenkénti érvényesítési kötelezettséget természetesen. Ezek a vadgazdálkodás szempontjából nagyon fontos gondolatok és nagyon fontos előterjesztések. A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosítása, itt már többször elhangzott, a kisteljesítményű erőművek, vízi létesítmények kialakításának esetében egyszerűsíti az engedélyezési szabályokat, illetve mentesít a földvédelmi járulék megfizetése alól. Azt hiszem, ezt nagyon jól tapasztalhatjuk most, amikor ezek a programok elindultak és elindulnak, hogy azok az erőművek, kisteljesítményű naperőművek, amelyek, ha csak azt mondom, hogy az én választókörzetemben, az Alföld déli részén, azokon a területeken kerülnek megvalósításra jelentős részben, amelyek gyenge termőhelyi adottságú, alacsony aranykorona-értékű földterületeket jelentenek, olyan hasznosítási formák, és ennek a hasznosításnak a megkönnyítését szolgálja ez a törvényi módosítás is. Ugyanakkor tudjuk azt, ezenkívül még például megemlíthetném azt is, a vízi létesítmények esetén okoz sok bosszúságot a gazdálkodóknak, hogy a földhivatali bírság kiszabása is előfordul, amikor például ideiglenes belvízelvezető árkokat létesítenek a földjeiken; ez is jelentős mértékben változhat. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény módosítása egyértelműsíti, hogy a tavaly elfogadott új erdőtörvény erdőtervezésre vonatkozó szabályait a folyamatban lévő erdőtervezési eljárásokban is alkalmazni kell. A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló törvény módosítása szerint a kamara közfeladatai közé bekerül az országos jégelhárító rendszer működtetése, ami jelentős segítséget, biztonságot és nem utolsósorban kármentést is fog jelenteni nemcsak a gazdálkodóknak, hanem mondhatnánk, az egész ország területén a különböző polgári létesítmények vonatkozásában is. Ez egy óriási előrelépés, mert tudjuk, hogy a jégkár évi mértéke általában 50 milliárd forint körüli összeg. Éppen ezért, ha már ezt az összeget csökkenteni tudjuk, a felhasználók vagy a jégkárt szenvedettek vonatkozásában is ez komoly olyan lépés, amire hosszú évek vagy talán évtizedek óta vártunk. Sajnos a klímaváltozás során bekövetkező különböző ciklonhatások és cellák, amelyek ebben az évben is többször kialakultak az ország különböző területein, nagyon komoly károkat okoztak. Nagyon bízunk abban, hogy ez a jégelhárító rendszer nagymértékben tompítani vagy talán minimalizálni fogja ezeket a hátrányainkat, ezeket a veszteségeinket. Ebben a törvénymódosításban a kamarai választások kapcsán kiegészülnek a megválasztott tisztségviselőkre vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok is. A termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről és a termelési szakmaközi szervezetekről szóló törvény módosítása egyértelműen a mezőgazdasági termelők pozícióit erősíti a felvásárlókkal szemben. Tudjuk nagyon jól, hogy ez hosszú évtizedek óta egy olyan probléma, amit nem tudtunk megoldani, de én úgy gondolom, hogy ennek a törvénynek a módosításával közelebb kerülünk a megoldáshoz. Ez azt jelenti, hogy emelik a felvásárló részéről elmulasztott fizetési kötelezettség késedelmi kamatát, meghatározzák, hogy a felvásárló mikor emelhet minőségi kifogást a friss árukkal kapcsolatban, állapotminősítéssel kapcsolatos adatszolgáltatást vezetnek be, megteremtik egy uniós előírásnak megfelelő nemzeti minőségrendszer megalkotásához szükséges jogszabályi hátteret, kiegészítik a szaktanácsadási tevékenységre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy azok a korábbiakkal ellentétben ne csak természetes személyekre vonatkozzanak. Nagyon fontosnak tartom a szaktanácsadás vonatkozásában, hogy olyan szaktanácsadási rendszer, olyan napi plusz- és mondhatnám, prompt információk kerüljenek a gazdálkodók számára elérhetővé, amelyek az ő gazdasági tevékenységüket, mondhatnám, eredményes gazdálkodásukat nagymértékben tudják segíteni. Nem utolsósorban ez a szaktanácsadási rendszer szükséges ahhoz is, hogy megfelelő szakmai képzéssel, szakmai utánképzéssel, prompt, napi friss információkkal bírjanak majd, ehhez is szükséges ennek a törvénynek a módosítása. Mindent összevetve megállapítható az, hogy ezeknek a törvényeknek a módosítása, még egyszer ismétlem, nagymértékben segíti a gazdálkodók tevékenységét, gondjainak enyhítését. Bízom abban, hogy a parlament ezt - az ellenzéki képviselők által is korábban kinyilatkoztatottak alapján - támogatni fogja. Kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor képviselő úr. Most megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
[[Miközben kicseréli a mikrofonját:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Egy kis türelmet hadd kérjek, mert nincsen csipesz ezen a mikrofonon, úgy meg elég nehéz lesz; most akkor a szomszédén nem lesz majd. Elnézést, elnök úr, de ezt valahogy megoldom.
Jó, visszaállítjuk az órát.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megint egy olyan salátatörvény van előttünk, amely nem a kormány előterjesztése, ugyan mi azt szeretnénk, jobb lenne, ha az lenne, mert akkor megelőzte volna egy szélesebb társadalmi egyeztetés. Ebben mindig az a csapda az ellenzéki képviselőknek, hogy nyilvánvaló, hogy egy ilyen salátatörvényben sok olyan rész van, ami támogatható és rendben van, de vannak benne olyan elemek, amelyek nem. Na most, miután a végén egy gombot kell nyomni, ezért nagy valószínűséggel ilyenkor, ha csak kevés olyan van benne, ami nem támogatható, akkor tartózkodás van, ha meg sok, akkor meg ellenszavazat. Ezen még dilemmázunk, meg lesznek még javaslataim, hátha egy-kettőt megfogadnak belőle akár az előterjesztők, akár a kormány, akkor ezt nyilván kezelni lehet. Mindenesetre annak örülök, hogy itt van Tállai képviselő úr, mert az agrárium versenyképességét az javítaná a leginkább, ha mindenhol elintézné, hogy csökkenjen az üzemanyagok ára, mert ebben ő nagyon jó, és nem jövedékiadó-csökkentéssel. Az is fontos lenne, csak miután nálunk, a szakmában a jövedéki adó nagy részét vissza lehet igényelni, ezért jobb lenne, ha a MOL-nál a termelőiár-csökkentést tudná országosan elrendezni. Ahogy látjuk, megvannak ehhez a lehetőségei, és jó lenne, ha ezt folytatná. A másik. Ahogy mondtam, ez egy salátatörvény, és az is látszik, hogy több olyan eleme van, aminek persze a versenyképességhez semmi köze nincs, de most nem mondom azt, hogy soha nem történt még ilyen a parlamentben, hogy mondjuk, a versenyképesség kapcsán vadászati szabályokat módosítunk. Hozzáteszem, az egyik, nem a leghosszabb, de elég sok területet érintő része ez a törvénynek, és azt is meg kell mondjam, hogy ezzel alapvetően nincs is baj, tehát ezek azok az elemek, amelyek jók. Ugyancsak jó az, hogy megemelik a kedvezményeket a vízgazdálkodás kapcsán. Eddig is voltak nyilván, most ez ki lett bővítve szélesebb körre, és azt gondolom, ez már régi igény, hogy több vizet tudjanak olyan helyeken betárolni, ahol egyébként erre konkrétan nem biztos, hogy szükség lenne, de nyilván más okból erre valós igény lehet. Amivel van már baj, például a termőföld védelméről szóló törvény kapcsán. A 14. §-ban az van írva, hogy nincs helye földvédelmi bírságnak, ha a cselekménytől az ingatlanügyi hatóság tudomására jutásától számított egy év eltelt. Ez egy nagyon pikáns megfogalmazás, ugyanis ebben az van benne, hogy bejelenti valaki a földhivatalnál, hogy itt valami galád dolog történt, majd utána ő szépen elrakja az aktát, eltelik egy év, és utána meg azt mondja, hogy ja, eltelt egy év, bocs, de ez elévült ilyen szempontból, és akkor nem foglalkozok vele. Tehát ezt a részt mindenképp ki kellene hagyni. Azzal egyet tudunk érteni, hogy egy cselekménytől számítva öt év múlva már ne legyen releváns a dolog, mert olyan hosszú öt év, főleg a talajvédelem kapcsán, amikor már majdnem hogy biztosan visszafordíthatatlan esemény van, de a hatóságnak ne adjunk már ilyen felmentést ez alól, meg ne adjunk egy olyan lehetőséget, hogy be lehessen avatkozni, mondjuk, máshonnan az ilyen ügyekbe! [[13.20]] Mert ezt akár utasításra is megteszi, ha azt mondják neki - és ez a mai világban, azért valljuk be, nem olyan ritka -, félrerakják, egyszerűen elteszik az ügyet, egy év után meg nem kell vele foglalkozni. [[Közbeszólások az MSZP soraiban.]] Igen, itt a képviselőtársaim azt mondják, valószínű, hogy ezzel nem kell foglalkozni, de van erre azért példa. Tehát én azt javasolom a kormánypárti képviselőknek, hogy ezzel ne foglalkozzanak. A törvényjavaslat erdőkkel kapcsolatos része szerintünk rendben van, tehát én úgy gondolom, hogy az ebben a formájában elfogadható. Kicsit mosolyogtam, amikor megláttam a következő, a kamarai résznél az összeférhetetlenségi szabályt, amiben más nem történik, mint hogy 30 napról 15-re csökken a határidő, de én azt gondolom, hogy több éve van összeférhetetlenségben a kamara egyik vezetője, aki mellesleg még államtitkár is, ami több szempontból nem lehetne, hiába írták nekem az írásbeli kérdésemre, hogy ez így rendben van, minden törvény szerint összeférhetetlen Kis Miklós tevékenysége. Magyarul: ha ezt rendeznék, akkor azt mondom, hogy rendben van, de maga ez a törvény nyilván ezt nem fogja rendezni. Amikor megláttam a következő paragrafust, ami mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről szól, akkor úgy gondoltam, hogy az a munka, amit valamikor a tavasszal kezdtünk el, és azt is meg kell mondjam, hogy jobbikos képviselőtársaim, illetve képviselőtársam, Magyar Zoltán is nyújtott be ezzel kapcsolatban országgyűlési határozati javaslatot, majd utána mi is Harangozó képviselőtársammal; kerestem, hogy ebben a részben hol vannak bent azok a javaslatok, hogy mit kellene. A határozati javaslatban úgy fogalmaztunk, hogy az érintett termelői szervezetekkel egyeztetve jöjjön be egy komplett törvénycsomag, ami ezeket a vitás ügyeket rendezi. Én most ezt nem fogom fölsorolni, de ez egy több paragrafusból álló csomag volt, és sajnos ebből nem nagyon látunk érdemit. Ami benne van, az, hogy 20 százalék legyen a kamat, ezzel egyetértünk, de azért szeretném mondani, hogy az adózás rendjéről szóló törvényben meg ez 5 százalék, tehát ebben már eleve lesz egy ellentmondás, ezt rendezni kellene. Az Art.-ban, amit szintén most tárgyaltunk, azt hiszem, ma szavaztunk róla, akkor abban már módosítóval lehet csak korrigálni, de akkor valahol ezt a kettőt össze kellene hozni, mert így ez a történet lóg a levegőben. Tehát azt hangsúlyoznám, és azt gondolom, miután ilyenkor, nagyjából néhány hónappal a választás előtt annak, hogy módosító javaslatokat írjunk, sok értelme nincsen, meg eddig se sokat fogadtak el, hozzáteszem, volt azért olyan, ami, ha nem is úgy adtuk be, de meghallgatásra talált, én államtitkár úrnak majd azokat az ezzel a témával összefüggésben, tehát a termékpiaci szervezéssel összefüggésben lévő, paragrafusba szerkesztett módosítókat átadom, aztán eldöntik, hogy ezen törvény kapcsán be lehet-e hozni - szerintem be kellene -, vagy pedig egy önálló törvénycsomag formájában, akkor viszont ezt a fejezetet ebből a törvényjavaslatból ki kellene venni.Még egy dologra visszatérnék, ez az a része a törvénynek, ahol az agráradatbázis ügyét próbálják rendezni. Azért az érdekelne, hogy miután egy ilyen adatbázis összeáll, annak ki lesz majd a kezelője. Én azt is elfogadom, hogy szükség van egy ilyenre, mert nyilván nagyon-nagyon sokszor beleszalad a piacszabályozó, az irányító rendszer, hogy nincsen adata és nincs elég információja arról, hogy gyakorlatilag Magyarországon érdemben mekkora volumenű termelés folyik - hozzáteszem, most is van ennek rendje, mert bizonyos statisztikai jelentéseket most is csinálni kell, meg az is rendben van, hogy termésbecslést meg utólagos termésértékelést is -, de azzal óvatos lennék, hogy egy ilyen adatbázist egy nagyon széles körű szervezet; mert ez az igazgatási szervezet, pontosabban mezőgazdasági igazgatási szerv egy elég bonyolult szerv, ennek a leírása nagyjából 10 oldal a törvényjavaslatban, hogy miből áll, ennek több feje van, tehát ennek egyrészt feje az agrárminiszter, másrészt feje Lázár miniszter úr, mert nyilván a kormányhivatalokhoz került ennek az igazgatásnak egy része. Ezért az, hogy most begyűjtünk adatokat - most konkrétan a c) pontról beszélek, hogy az agrárgazdasági adatbázis működtetése céljából kell adatokat szolgáltatni -, azt azért jó lenne tudni, mert a részletes indokolásból se nagyon derül ki, hogy ezzel utána mi a terv, mert lehet, hogy ez jó. Mik ezeket az adatok? Mennyiben tágabb ez, mint mondjuk, konkrétan a gazdálkodást érintően? Konkrétan például most visszatérek egy mondattal arra, hogy az őstermelők adóbevallását a jövőben a törvénymódosítás szerint a kamara fogja elvégezni. Nagyon remélem, csak annak, aki kéri, meg aki kifejezetten kapcsolatban is van az adóhatósággal - ezt a múltkor próbáltuk tisztázni -, mert az nem lenne jó, ha olyan őstermelőket is vegzálna bármelyik hatóság vagy bármelyik rendszer, akiknek mondjuk, eddig nem volt közük az adóhatósághoz, mert olyan kis volumenűek, hogy nincsen bejelentési kötelezettségük. De azért ez a része érdekelne, majd nyilván erre az előterjesztő talán tud is választ adni, hogy konkrétan mit értenek ez alatt. Van erre igény? Vagy lenne erre igény? Piacszabályozási oldalról biztos, hogy van hatása a történetnek, de azért összességében nem lenne baj, ha ezt pontosítanánk. Tehát én azt tudom csak elmondani, tisztelt képviselőtársaim, és ahogy mondtam, majd államtitkár úrnak odaadom ezt a 2-2,5 oldalt, amit elhoztam, hogy mi hogyan gondoljuk, nem fogok én belebonyolódni most módosító írásába, mert annak eddig sem sok értelme volt, de azt szeretném, ha azért ezek a problémák - a tejpiactól kezdve sok minden van ebben, most ezt nem sorolnám végig, nem untatnám vele a képviselőtársaimat - valamilyen módon ebbe a rendszerbe belekerülnének, ha már úgyis idehozták ezt a törvényt, amire kaptunk is ígéretet tavasszal, mert mind a két országgyűlési határozat kapcsán az volt az elutasítás egyik indoka, hogy erre a kormány készül. Hozzáteszem, ha csak a címet nézem, meg azt az egy paragrafust, amiben benne van a 20 százalékos kamat, akkor ez belekerült, de hát nemcsak az a része van, hanem azért ennél sokkal szélesebb. Úgyhogy van ezen a törvényjavaslaton mit javítani, majd meglátjuk, hogy a következő két hétben mi történik azokkal a dolgokkal, amiket én most odaadok az államtitkár úrnak, és utána eldöntjük, hogy milyen szavazási magatartásunk van. De hozzáteszem, hogy több olyan elem van ebben a törvényben, ami valóban támogatható. Ha külön-külön lenne, akkor most mondanám, hogy biztosan szavaznánk meg belőle sok mindent, de ha az egész így marad, akkor annak, hogy az egészet így, ebben a formában megszavazzuk, elég kicsi a valószínűsége. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Gőgös képviselő úr. Most megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr, illetve Előterjesztő Úr! Salátatörvénnyel állunk szemben, amivel önmagában nem lenne baj, hiszen így az év vége felé sokszor kapunk hasonló jogszabályokat, és meg is örültem annak, ami a címét jelenti, hogy az agrárium versenyképességéről fog szólni. Egy hasonló tartalmú - legalábbis a címe szempontjából hasonló - határozati javaslattal már mi is éltünk, ahogy már Gőgös Zoltán képviselőtársam az előbb elmondta, hogy ők is benyújtottak egy hasonlót, és abban bíztam, hogy a cím majd jelentősen tükrözi a tartalmat is. Tényleg van benne bürokráciacsökkentés, és ezt támogatjuk is, de azért ennél sokkal bátrabbnak kellett volna lenni véleményem szerint. Az öntözéssel kapcsolatban, ami benne van, azzal egyébként nincsen problémánk. Értem én, hogy cselekedni kell, és ahogy már említettem, bátrabb lépésekkel is kellett volna, hiszen hagyján, hogy az öntözhető területeink aránya annyira kicsi, hogy az azon való módosítás most már évtizedek óta komoly fejfájást okoz a szakmának, a szakpolitikának, de még a lehetőségeinket sem használjuk ki, messze nem használjuk ki eléggé, így minden lépés, ami esetleg ezt elősegíti, örömteli. Viszont például már a talaj- és földvédelemmel kapcsolatban, amikor olvastam, hogy erre irányuló módosítás is van, titkon abban bíztam, hogy elindulunk abba az irányba, amikor, mondjuk, a talajvédelmet komolyan vesszük, és esetleg példát mutatna hazánk a tekintetben, hogy mondjuk, a talajaink élőanyag-tartalmát vagy egyáltalán a minőségét hogyan tudjuk fenntartható módon kezelni, sőt esetleg javítani is. Ehhez képest egy apró, ámde nyilván az érintettek számára fontos és jó irányú módosítást tartalmaz. A szerződéses jogviszonynál mutatkozik leginkább az a hiány, amit én éreztem, hogy nem elég bátor a lépés. Én már említettem a bizottsági vitában is, hogy amit a Hegyközségek Nemzeti Tanácsával kapcsolatban el tudok mondani - hiszen ők módosítottak a szerződéses jogviszonyon a tavalyi évben -, az nem sült el valami pozitívan, és messze-messze nem érte el azt a hatást, amit reméltünk tőle, azaz hogy a szőlő felvásárlási árai olyan módon legyenek meghatározva, hogy az a szőlészek számára egy kiszámítható helyzetet teremtsen, és ne kelljen azon aggódniuk, ami idén is előállt például az Alföld és még néhány borvidék tekintetében, hogy gyakorlatilag az önköltségi árat sem kapták meg a szőlőikért. [[13.30]] Tudom, hogy nem ez az egész országban az általános tendencia, és vannak olyan borvidékek, ahol szerencsére nem ez a helyzet, de ahogy említettem, főként az Alföld tekintetében inkább rosszabb lett a helyzet a szerződéses jogviszony megjelenésével vagy módosításával, mint ami korábban volt. Tehát általánosságban elmondható, hogy a mezőgazdaságban ennél egy sokkal hatékonyabb lépést és bátrabbat vártunk volna e tekintetben is. Át is térnék aztán a vadászati részre, hiszen az, hogy a keresőtávcső visszakerül, vagy legalábbis a hivatásos vadászok tekintetében az egy mindenképpen támogatható dolog, bár nem értem, hogy miért csak a hivatásos vadászok esetében. Értem én, hogy a vadnak is esélyt kell biztosítani, és ez egy fontos szempont, de itt azért nem a fegyverre szerelhetőről van szó. Így nem értem, hogy miért nem adjuk vissza egyáltalán minden vadásznak ezt a lehetőséget, hiszen sokszor éppen ez szolgálja a vad védelmét. Így van módja például beazonosítani azt, hogy kanról vagy kocáról van szó, vagy egyáltalán olyan vadfajról, olyan egyedéről és olyan neméről van-e szó, amit el szeretne ejteni, vagy esetleg olyanról, amit továbbengedne. Tehát sok esetben éppen a vad védelmét az szolgálná, hogy jobban be tudjuk azonosítani. Ilyen formában én kiterjeszteném ezt minden vadászra. Itt is szeretném hangsúlyozni, hogy természetesen nem a hőkamerákról van szó, hanem kifejezetten ezekről a keresőtávcsövekről. A maroklőfegyverre áttérve itt is értetlenül állok egy kicsit a dolog előtt, hiszen most látunk egy ilyen tendenciát, hogy igyekeznek kivonni a forgalomból, hogy így mondhatom, ezeket a maroklőfegyvereket. Itt közben jelzi Győrffy Balázs, hogy duplikációról van szó. Akkor remélem, hogy majd válaszban segít megérteni, mert elég sok jelzés érkezett be hozzám, hogy például, ha egy sebzett disznó a sűrűbe kerül, ilyen módon eddig azért maroklőfegyverrel nagyobb biztonsággal meg lehetett közelíteni, mint mondjuk, egy hosszú csőhosszal rendelkező sörétes vagy golyós fegyverrel. Remélem, hogy ezt az ellentmondást akkor Győrffy Balázs fel tudja oldani. De mondhatnám az orvvadászokkal vagy a fatolvajokkal szembeni fellépés lehetőségét is, hiszen ha két méterről egy sörétessel valakit lábon kell lőni, mert egyszerűen olyan helyzet adódik, akkor leszakadhat a lába, míg azért egy maroklőfegyverrel csak, mondjuk, leültetjük. Tehát itt ez ügyben azért remélem, hogy kapok némi választ, mert mondom, nagyon sok ijedt megkeresés érkezett ezzel kapcsolatban. Az erdészeti módosítások javarészével is egyetértünk, bár sokkal jobban örültünk volna annak, ha például olyan módosításokat is tartalmaz, amelyek az országos és brutális mértéket öltött fahiányra is megoldást adnak. Erre nem győzöm elégszer felhívni a figyelmet, hogy nem bírálva a szociális tűzifa rendszerét, és megértve azt, hogy le vannak kötve sok esetben a kapacitások az állami erdészeteknél az erőművek irányában, de hát mégiscsak azt az abszurd helyzetet fel kellene oldanunk, hogy az ország egy jelentős részében, itt főleg a nagy állami erdőktől távolabb eső területekre gondolok, hónapokat kell adott esetben várni a tűzifára, ha mondjuk, valaki konyhakészen szeretné ezt megvásárolni, ráadásul olyan árat kérnek érte, ami egészen elképesztő, főleg, ha mondjuk, a tavalyi évhez képesti drágulást figyelembe vesszük. Ezt kezelni kellene. Ez csak úgy lehetséges véleményünk szerint, hogy például azokat az alvállalkozókat, amelyeket ilyen-olyan indokokkal elüldöztek az állami erdészetektől, újra legyen módja, legyen mersze az adott erdészeti igazgatónak alkalmazni és visszahívni, hiszen maga a lábon álló fa mennyisége azt mutatja, legalábbis hozzánk olyan számok jutottak el, hogy elegendő lenne a famennyiség arra ma Magyarországon, hogy ezt a hatalmas, a piaci igények és a tüzépeken megvásárolható fa közötti különbséget oldja, és így enyhítse ezt a drágulást. Tehát jobban örültünk volna ilyen jellegű módosításoknak. Még egyszer szeretném aláhúzni, hogy pont az ezen a területen meglépett módosításokkal nincs problémánk, csak lehettek volna itt is bátrabbak. Tehát amennyiben fel lehet oldani, Győrffy képviselőtársam segít feloldani, mondjuk, a maroklőfegyverrel kapcsolatos észrevételeimet, az ilyen problémáimat, akkor azt tudom mondani, hogy a benyújtott módosító indítványainktól tesszük majd függővé, hogy a jelen módosítást tudjuk-e támogatni. Én is abban a szerencsétlen helyzetben vagyok, hogy a Jobbik-frakció jó néhány bürokráciacsökkentő javaslatot örömmel vesz és támogat, de azért itt az elmondott észrevételeimre szeretnék válaszokat kapni, illetve természetesen akkor megvizsgáljuk azt, hogy a módosító javaslatainkhoz hogy állnak. Úgyhogy Gőgös Zoltánnal ellentétben én még megpróbálkozom azzal, hogy benyújtom hivatalosan is ezeket a módosító indítványokat, aztán meglátjuk, hogy hogyan alakul. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen, Magyar Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki akár két percben, akár hosszabban hozzászólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra tehát senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Látom, készülődik az előterjesztő, Győrffy Balázs képviselő úr, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Igen, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is szeretném az ellenzéki képviselőtársaimnak az alapvetően nem elutasító hozzáállást megköszönni. Azon szellemiségben nyújtottuk be ezt a módosítóhalmazt, módosítócsokrot, hogy valóban az agráriumban élők helyzetét könnyítsük, adott esetben forintálisan is mérhető mértékben, mert nyilvánvalóan ritka az az előterjesztés, aminek egyes részeit legalább ne érné kritika. Itt hadd mondjam Gőgös képviselőtársamnak, feltéve, de meg nem engedve, hogy az összeférhetetlenség fennáll, ebben nem osztom az ön jogértelmezését, de hadd tegyek innen egy ígéretet, hátha sikerül most valami megoldást találni. Én ígérem, hogy teszek egy kísérletet, hogy ezt egy kicsit megboncoljuk, és esetleg még találjunk is olyan megoldást, amivel az ön lelkivilágát itt meg tudjuk nyugtatni. [[Gőgös Zoltán: Nyugodt vagyok!]] Egyébként hadd utaljak vissza, egy korábbi törvénymódosítás kapcsán, azt gondolom, a konstruktivitásomat mutattam [[Gőgös Zoltán: Abszolút, utaltam is rá.]] , és az ön által megfogalmazott bővítését a jogszabály-módosításnak befogadtuk, egyébként azért, mert tényleg egy okszerű és jó javaslat volt. Magyar Zoltán képviselőtársamnak annyit szeretnék mondani, hogy az éjjellátók használata nagyon pikáns kérdés. Igyekeztünk egy olyan javaslatot benyújtani, ami a társadalom teljes egészének a támogatását bírja. Ha őszinte tudok lenni, és hadd legyek most az, én egyetértek azzal a kiterjesztéssel, amit képviselő úr mond. Ha ebben tudunk politikai konszenzusra jutni, hogy adott esetben ez kiterjeszthető lehet a sportvadászokra is, és nem csak a hivatásos vadászokra, ennek örömmel állok elébe. Ugyanakkor nem óhajtottam egy fölösleges politikai vitát generálni ebből, de hadd súgjam meg, önnel értek egyet ez ügyben. A maroklőfegyverek vonatkozásában egy duplikációt szüntettünk meg, tehát a maroklőfegyverek használatának a lehetősége a jogszabályban ezután is benne fog maradni, csak nem két helyen lesz szabályozva. Ilyen formában is egyetértek azzal, amit ön mond, ez inkább csak egy egyértelműsítő törekvés. A fahiány vonatkozásában nyilván nem ezen jogszabály keretein belül tudunk enyhíteni. Azt gondolom, hogy ez sokkal mélyebb beavatkozást igényelne. Én például nagy örömmel látnám, ha tudnánk az Ausztriában működő példát alkalmazni Magyarországon is. Én személy szerint nem értek egyet azzal, hogy például tavasztól őszig érdemi termelőmunkát az erdőkben nem lehet végezni. Szlovákiában lehet, Ausztriában lehet. Így aztán a magyar kitermelők, mivel ott is munkaerőhiány van, átmennek oda, és már elnézést, bagóznak ránk, amikor télen próbáljuk őket visszacsábítani, mert ott egy egész éven át tartó munkahelyük van, itt meg nincs. Úgyhogy részben egyrészt nem lehet kitermelni az év egyik felében, meg amikor ki is lehet termelni, úgy kell lasszóval összefogdozni azokat, akik erre hajlandóak. Nagyon sok olyan megoldást lehetne találni, de itt már komoly érdekek ütköznek. [[Jakab István: Környezetvédők.]] Itt most a személyes véleményt mondtam el önöknek. De bízom benne egyébként, hogy adott esetben a módosítóik érdemi vizsgálatával, adott esetben befogadásával elő tudunk állítani egy olyan helyzetet, hogy az ellenzéki képviselőtársaim is támogassák ezt a jogszabályt. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Győrffy Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségük. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18317. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Hornung Ágnes asszonynak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, aki a kártyáját most elhelyezi a gépben, és ezt követően megadom a szót. Államtitkár asszony, öné a szó. [[13.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az elnök úr által is felkonferált pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot röviden szeretném ismertetni önökkel. Az előttünk fekvő törvényjavaslatban foglalt szabályozás célja, hogy megteremtse a jogszabályi hátteret a Magyar Nemzeti Bank pénzügyi felügyeleti hatósági eljárásainak az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálya alól történő kikerülése vonatkozásában. Mint ismeretes, az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény alapján a hatósági eljárások alapvető szabályai megváltoznak 2018. január 1-jével. Ez a változás új szabályokat léptet életbe, amelyek több szempontból megakadályoznák a Magyar Nemzeti Bankot abban, hogy a szükséghelyzetekben mihamarabb be tudjon avatkozni az ügyfelek, különösen a fogyasztók érdekeinek védelme és a nagyobb veszteségek elkerülése érdekében. A pénzügyi közvetítőrendszer, valamint az ügyfelek kiemelt fontossága és védelme tehát egy olyan szabályrendszer kialakítását tette szükségessé, amely tekintettel van a Magyar Nemzeti Bank sajátos helyzetére és speciális intézkedéseire is. Jelen törvényjavaslat tehát az e cél érdekében szükséges jogszabály-módosításokat tartalmazza. Tisztelt Országgyűlés! Mindezen indokok alapján szeretném kérni önöket, hogy támogassák a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Manninger Jenő képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkár asszony már ismertette a törvénymódosítás okát. Engedjék meg, hogy a törvényről szóljak még. A javaslat a pénzügyi közvetítőrendszer kiemelt fontossága, védelme és az ágazati sajátosságok miatt az MNB hatósági hatáskörébe tartozó ügyekben nagyobb teret biztosít az ágazati szabályozásnak. A terület szigorú szabályozottságára tekintettel az Ákr.-nek az általánosság minimumára törekvő szabályozása ugyanis nehezen lenne alkalmazható az MNB eljárásaiban. Ilyen sajátosságok például: az ügyfelek speciális jellege, az eljárások bonyolultsága, a hosszabb eljárási határidők vagy a végrehajtás kérdései. A javaslat által módosított MNB-ről szóló törvény 46. § (1) bekezdése pontosan meghatározza azokat az ügyfajtákat, amelyekben szükséges a részletes ágazati szabályozás. Az MNB hatósági eljárására vonatkozó szabályozás logikája a módosítások által fordított lesz. Az MNB-ről szóló törvény 46. § (2) bekezdése ugyanis felsorolja az Ákr. azon szabályait, amelyeket alkalmazni kell az (1) bekezdésben meghatározott eljárásokban. Ez a megoldás egyértelműsíti, hogy melyek az Ákr.-nek azon eljárássemleges szabályai, amelyekhez képest nem szükséges további ágazati szabályozás megalkotása és hogy az eljárásokban az Ákr. ezen szabályait alkalmazni kell. Tisztelt Ház! A javaslat a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény 46. §-ának kiegészítésével meghatározza, hogy az Ákr.-ben meghatározott eseteken túl az MNB milyen esetekben utasíthat vissza kérelmeket: ha az MNB-nek nincs joghatósága, hatásköre, illetékessége; a kérelem lehetetlen célra irányul; a kérelem az előírt határidőt átlépte; a kérelem nem az előterjesztésre jogosulttól származik; a kérelem tartalmából nem állapítható meg, hogy az ügy hatósági ügy. A javaslat a Nemzeti Bankról szóló törvény 48. §-ának (1) bekezdését kiegészíti a felügyeleti ellenőrzés ponttal. Ezen kívül a javaslat egyértelműsíti a (4) bekezdésben, hogy az MNB felhívására az ügyfél köteles közölni a döntéshez szükséges adatokat, ideértve a személyes és szükség esetén a védett adatokat. A javaslat a 49. § módosításával rögzíti, hogy az MNB hatósági eljárásaiban a kérelem nem terjeszthető elő személyesen, illetve kormányablaknál. Rögzíti továbbá az ügyintézési határidő és a hiánypótlás körülményeit, erre vonatkozóan tesz módosítási javaslatot. Rögzíti továbbá, hogy az ügyintézési határidő a hiánypótlás befejezésétől kezdődik. Az eljárás szünetelésére, felfüggesztésére és megszüntetésére vonatkozó szabályok esetében is az MNB-törvény szabályai alkalmazandók, nem az Ákr.-é. Az eljárások bonyolultságára, összetettségére és súlyára tekintettel az Ákr.-hez képest indokoltabb ezen szabályokat részletesebben meghatározni.A javaslat 49/A. §-sal való kiegészítésével a kizárási szabályokkal kapcsolatban szubjektív okot határoz meg az eljárásban részt vevők kizárására. A 49/B. § kiegészítésével az iratbetekintésre rögzít szabályokat úgy, hogy a jelenleg hatályos piacfelügyeleti szabályokat áthelyezi a közös rendelkezések közé. A 49/C. § kiegészítésével az Ákr.-nél részletesebben rögzíti a döntésre vonatkozó előírásokat, a következő pontban pedig rögzíti az érdemi döntések meghozataláig esetlegesen szükséges biztosítási intézkedések szabályait. A javaslat a Nemzeti Bankról szóló törvény 50/A. §-a módosításával a kézbesítésre és a döntésközlésre vonatkozó szabályokat rögzíti, majd az 55. §-t azzal a kiegészítéssel szabályozza, hogy mivel a pénzügyi közvetítőrendszer résztvevőivel szembeni végrehajtási intézkedések az egész gazdaságra is kihatással lehetnek, az Ákr. végrehajtási szabályai alapvetően nem alkalmazhatók csupán az eljárási bírságok és díjak behajtására. A prudens működés fenntartása miatt szükséges az MNB bizonyos döntései ellen közigazgatási perben az azonnali jogvédelem kizárása. Az MNB saját hatáskörben, ha indokoltnak tartja és a pénzügyi közvetítőrendszer prudens működését nem veszélyezteti, dönthet úgy, hogy a döntés végrehajtását felfüggeszti erre irányuló kérelem nélkül a bíróság jogerős döntéséig. Az 57/B. §-ban a javaslat a jogorvoslati lehetőséget szabályozza, míg a 61. § módosításával ügytípusonként rögzíti a szükséges határidő-előírásokat. A javaslat az MNB-ről szóló törvény módosításával lehetővé teszi a felügyeleti ellenőrzés egyszerűsített lezárását, megfelelő garanciák teljesülése esetén - jogsértés megállapítása esetén - az egyszerű lezárását. Ez azért szükséges, mert az Ákr. a jelenlegi szabályozástól eltérően hatósági ellenőrzés lezárásához kötelezővé teszi a hatósági eljárás megindítását. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján kérem, hogy támogassák a javaslatot, amely a 2018. január 1-jével hatályba lépő eljárásrendi törvényi változásokkal összhangban a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét, az MNB eljárásrendjét teszi észszerűbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá, illetve egyúttal szolgálja a kormány bürokráciacsökkentési céljait is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Manninger Jenő képviselő úr. Most pedig megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Aki végigolvassa a javaslatot, az indoklásban az előterjesztő azzal indokolja előterjesztését, hogy megteremtse az MNB eljárásainak és az új általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénynek az elhatárolását. Pontosabban fogalmazhatna akkor az indoklásban, szó szerint akár úgy is, hogy az MNB kívánsága szerint csak rá vonatkozó kényelmesebb, rugalmasabb szabályozás kialakításáról beszélne, ugyanis kétség ne férjen hozzá, hogy a javaslatot valószínűleg a Szabadság téren készítették. Szinte minden szabály sokkal nagyobb teret, sokkal nagyobb rugalmasságot és sokkal kényelmesebb munkát biztosít a jegybanknak, a határidők kitolásáról nem is szólva. Minden könnyítést azzal magyaráznak, hogy az MNB eljárásai sokkal bonyolultabbak. Az egyes kapcsolódó ágazati törvényekből pedig kikerül a közigazgatási hallgatásra vonatkozó szabály. Eddig, ha az MNB 30 napon belül nem bírált el egy kérelmet, az megadottnak volt tekinthető, vagyis ez a 30 napos határidő legalább szorította a jegybankot. Magyarázatot az előterjesztő nem adott, hogy ez az előírás máshol szabályozva megmaradt volna. Látható, hogy az új Ákr. már a hatálybalépés előtt komoly gondokkal küzd. [[13.50]] Az MNB-re igazított szabályok az utolsó pillanatban készülnek el, hatékonyságuk minimum kétséges. Mindez főleg a brókerbotrányok után hihetetlen felelőtlenségről árulkodik. Valamint a jegybank saját magának sokkal kényelmesebb szabályokat, hosszabb határidőt határoz meg, amit a kényelmen kívül túl sok minden nem indokol. Éppen ezért az MSZP-frakció nem fogja támogatni ezt a módosítást, mert nem hisszük, hogy miután az MNB dolgozóinak a bérköltsége másfélszeresére nőtt az elmúlt időszakban, még könnyítésekre is szükségük van ahhoz, hogy ne végezzék normálisan a munkájukat. Sajnos éppen pont az MNB alelnökével folytatott tegnapi azonnali kérdésem, vitám világított rá számomra arra, hogy mennyire szakadtak el az MNB-dolgozók és vezetőik a magyar valóságtól, hiszen ha 2,7 millió forintból nem tudnak félretenni maguknak és VIP-hiteleket kellett felvenniük, és ezt normális dolognak tartják, és azzal indokolják, hogy azért kell ilyen magas bér az MNB vezetőinek, merthogy okos emberekkel és jó szakemberekkel szeretnék körülvenni magukat, akkor erről még mindig az a véleményem, hogy a jó szakembereket a többi szakmában is meg kéne fizetni. S ha tisztességesen állna az MNB a munkájához, és normálisan szeretné végezni a dolgát, akkor nemcsak nekik járna az európai uniós tagállamokkal versenyképes fizetés, hanem a többi szakmának is. Én azt gondolom, hogy a szerénység akkor látszana rajtuk, és lenne bennük némi jóindulat mások felé, hogyha akkor adnának saját maguknak ilyen hihetetlen nagy béreket, amit egyébként egy átlag magyar állampolgár el sem tud képzelni, ha az ápolóknál, az orvosoknál vagy bármely más szakmában is elérné a magyar fizetés az európai uniós tagállamok fizetéseit. Addig pedig több szerénységre lenne szükség, és nem azt kéne mondaniuk, hogy számukra szükséges a jó szakember és az okos szakember, azoknak meg ennyi bért ki kell fizetni. Azt gondolom, hogy képmutatásra és pökhendiségre már nem kell tanítani az MNB-dolgozókat, de látjuk, hogy ebben a törvényjavaslatban legalább rugalmasabb határidőket tudunk biztosítani nekik, hogy ne végezzék jól a munkájukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Most megadom a szót a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának, Vejkey Imre képviselő úrnak.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 2018. január 1-jei hatálybalépése kapcsán a szükséges törvénymódosítások egyeztetése már ez év tavaszán lezajlott. Az IM az Ákr. szabályait olyan szándékkal készítette el, hogy a kivett eljárásokra, azaz főszabályként az Ákr. hatálya alá nem tartozó eljárásokra az új rezsim alatt ne legyen szükség. 2017. szeptember végén azonban felmerült az Ákr. hatálya alóli kikerülésre vonatkozó igény. Az MNB-nek az MNB-törvényben felsorolt feladatai mindegyikének esetében ugyanis indokolt, hogy az MNB hatósági eljárásainak specialitásait teljes mértékben figyelembe vevő eljárásjogi szabályok legyenek alkalmazandók, ugyanis ezen szabályok biztosítják azokat az eljárásjogi megoldásokat, amelyek garantálni tudják az MNB feladat- és hatáskörei megfelelő ellátását. Az Ákr. eltérést nem biztosító rendelkezései pedig ezen MNB feladat- és hatáskörök ellátásának hatékonyságát csökkentenék, így ezen kivételes eljárásjogi keretrendszer kialakítása indokolt, és a törvényjavaslatban előterjesztettek ennek felelnek meg. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot; kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vejkey képviselő úr. Most megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Igyekszem hasonlóan hatékonyan elmondani a vezérszónoki felszólalásomat, mint Vejkey képviselőtársam. A szabályozás célja, hogy megteremtse a jogszabályi hátteret a Magyar Nemzeti Banknak a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben meghatározott pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletével összefüggő eljárásainak az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény hatálya alól történő kikerülése vonatkozásában. A Magyar Nemzeti Bank a jegybanktörvény alapján folyamatos felügyeletet gyakorol a pénzügyi ágazati törvények hatálya alá tartozó szervezetek és személyek felett. Ennek keretében a prudenciális, azaz üzleti megbízhatóságot vizsgáló felügyelés, valamint a piacfelügyelés és a fogyasztóvédelem eszközeivel helyszínen kívül és a helyszínen is figyelemmel kíséri a pénz- és tőkepiaci intézmények, pénztárak, biztosítók, pénzügyi infrastruktúrát alkotó intézmények tevékenységét, szükség esetén pedig intézkedéseket hoz. A felügyelés célja a kockázatok időben történő felismerése és megfelelő kezelése, elkerülendő, hogy azok veszélyeztessék a rendszer stabilitását, a pénzügyi közvetítőrendszerbe vetett bizalmat. A jelen törvénymódosítás részletszabályokat tartalmaz. A Magyar Nemzeti Bank felügyeletének az lenne a feladata, hogy ne mulasszon, és párthovatartozástól függetlenül ellenőrizze megfelelően a brókercégeket, illetve a különböző bankokat, egyéb szervezeteket. Láthattunk már példát arra, amikor a pénzügyi felügyelet mulasztott, nem végezte el a feladatát, nem ellenőrizte vagy nem megfelelően ellenőrizte a brókercégeket, és emlékezzünk vissza, hogy 2015 január-február-márciusában három pénzügyi szolgáltató, a DRB Bank, a Buda-Cash és a Quaestor dőlt be, több száz milliárd forint kárt hagyva maga után és több tízezer károsultat. Tette ezt úgy, hogy szoros felügyelet alatt állt a pénzügyi felügyelet által. 2014 decemberétől 2015 januárjáig a pénzügyi felügyelet kint ült például a Quaestornál. Azt nem tudjuk, hogy milyen megállapításokat tett, de tény, hogy jelen volt. Azt azonban tudjuk, hogy egy hónappal később bedőlt egy 220 milliárdos cég, 32 ezer károsultat hagyva maga után. A Jobbik egyébként már akkor valódi szigorításokat tartalmazó törvénymódosításokkal élt, amelyek valódi megoldást nyújtottak volna a pénzügyi visszaélések megakadályozásában. 2015 májusában több törvényjavaslat is benyújtásra került a Jobbik által. A módosítások célja az volt, hogy a pénzpiaci felügyeletet ellátó Magyar Nemzeti Bank vizsgálati módszereinek hatékonyabbá tételét megoldjuk, illetve a pénzügyi visszaéléseket megelőzzük. Mindhárom törvénymódosítást leszavazta a kormánypári többség. A három törvényjavaslatunk - ha megengedik, hogy ezt két percben ismertessem, bár nem ehhez a törvényjavaslathoz kapcsolódik - a Jobbiknak olyan javaslatai voltak, amelyek megelőzhették volna azokat a történéseket, amelyek a brókercégek bedőléséhez vezettek. A Magyar Nemzeti Bank ellenőrzési tevékenységének hatékonyabbá tétele érdekében az egyes pénzügyi tárgyú törvényeket módosítottuk volna, ez lett volna az egyik törvényjavaslatunk; a másik a pénzügyi intézmények könyvvizsgálatának hatékonyabbá tétele érdekében a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényt módosította volna; a harmadik pedig a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvénynek a pénzügyi visszaélések megelőzése érdekében szükséges módosításáról címet viselte. Még egyszer mondom, hogy annak idején, 2015-ben a kormánypárti többség ezeket egytől egyig lesöpörte az asztalról, pedig ezek segíthettek volna a hasonló esetek megelőzésében. Számtalan szigorítást tartalmaztak az ellenőrzési metodikára, új nyomkövető rendszerre, a büntetési tételekre - akár 2 milliárd forintos büntetési tételt is lehetővé tett volna -, a beszámolási kötelezettségre, az adatnyilvántartásra és a beszámolás gyakoriságára vonatkozóan, továbbá a könyvvizsgálat szabályozásában is számos hatékonyságnövelő, illetve a könyvvizsgálatot végző személyekre vonatkozóan is számos szigorítást tartalmaztak ezek a javaslatok. Mivel ezek annak idején nem kerültek elfogadásra, így továbbra is csak azt tudjuk mondani, hogy különböző részletszabályokat lehet hozni, és lehet azokkal változtatni a pénzügyi felügyelet rendszerén, de valódi hatékonysági áttörést nem fogunk ezzel elérni. Javaslom a kormánynak, hogy a jövőben az ellenzéki javaslatokat is vegye figyelembe - legalábbis abban a néhány hónapban, ameddig a kormányzati pozíciót önök töltik be -, és az ehhez hasonló javaslatainkat a jövőben szíveskedjenek megfogadni. Ennyit szerettem volna a törvényjavaslat kapcsán elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Kepli Lajos képviselő úr. Mielőtt képviselői felszólalásokra kerülne sor, kettő percben megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Amikor a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról esik szó, és olvasva a törvény tervezetét, az ötlik az ember fejébe, hogy a Szabadság téren íródnak már a törvénytervezetek is. [[14.00]] Nem véletlenszerűen mondom ezt a mondatot. Egyszerűen azért, mert olybá tűnik számomra, mintha a törvénytervezet azt igazolná vissza, nemcsak sugallná, hanem azt igazolná vissza, hogy a Nemzeti Bank keretei között mindent másképp lehet, mindent rugalmasabb keretek között lehet, vagy mindent más határidők mellett lehet elvégezni, mint ahogy általában vetten az egyéb szabályozások, egyéb törvénykezési keretek mentén.Heringes képviselőtársam arról is szólt, hogy a javadalmazások tekintetében milyen borzasztó különbségek vannak, és hogy a Nemzeti Bank keretei között már-már azt hallani vezető személyiségek szájából, hogy nem lehet 4-5 millió forintos havi fizetésekért jó szakembereket találni. Két mondatban a következőket szeretném mondani. Ha majd rendben lesz Magyarországon az a több mint 2 millió ember, akinek az egy főre eső havi keresete éves szinten legalább a létminimum összegét meghaladó nagyságrendű lesz, és az alapján történő adóbefizetések zajlanak, akkor ilyen mondatoknak még akkor sincs helye, de az ilyen mondatoknak a sugallatát majd elkezdem érteni - amíg nincs rendben, addig nem. A másik mondatom pedig az, hogy mindenfajta szabályozás, engedmény és sok minden egyéb más helytelen és tarthatatlan, akár a Nemzeti Bank esetében is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Megadom a szót Bárándy Gergelynek, aki felszólalásra jelentkezett.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azért kértem szót alapvetően, mert szeretnék arra rávilágítani, ami egy jogalkotással kapcsolatos probléma. Pár szóval majd én is kitérek arra, amit előttem képviselőtársaim mondtak, ami a tartalmi részét illeti, nevezetesen, hogy honnan származik és jó-e ez a törvény. De azt azért szeretném kiemelni, hogy ez a törvény ma a második, amelyet a parlament tárgyal és az Ákr. szövegén, illetve az azzal összefüggő jogszabályokon módosít.Az Ákr. 2018. január 1-jén lép hatályba, és egész egyszerűen érthetetlen az, hogy az Igazságügyi Minisztérium miért nem tud úgy kodifikálni, hogy ne kelljen a nagy kódexeket számos alkalommal később itt módosítania az Országgyűlésnek, ráadásul úgy, hogy azok még hatályba sem léptek. A másik probléma az, és itt egy kicsit utalok arra is, amit Gúr képviselőtársam és Heringes Anita képviselő asszony elmondott, hogy valójában honnan származik ez a javaslat. Ha ez a kormánytól származna valóban, akkor miért nem lehetett beépíteni abba a két törvénytervezetbe, amit egyébként november 7-én nyújtott be Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter. Rengeteg ponton módosítja az Ákr.-t, illetve az ahhoz kapcsolódó jogszabályokat. Vajon azért nem lehetett beépíteni, mert a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel s a többi nevet viseli ez a törvény, ez meg nem arról szól? Szeretném mondani, államtitkár asszony, hogy ez sem arról szól. Ami ezt a címet viseli, annak sincs semmi köze a közigazgatási bürokrácia csökkentéséhez, nyugodtan elfért volna abban ez a javaslat is. Gondolom, a kormányon belül azért zajlik némi kommunikáció. Tehát ha az Ákr.-t és az ahhoz kapcsolódó törvényeket szeretnék módosítani, akkor már csak tényleg a jogrendszer koherenciája miatt jó lenne, ha azt nem száz törvényben tennék meg, hanem megpróbálnák összefoglalni egy törvénybe, és azt hoznák be; ha már egyébként ennyi ponton szükséges ehhez hozzányúlni a hatálybalépés előtt. [[A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt Gelencsér Attila, Ikotity Istvánt Gúr Nándor váltja fel.]] De azt gondolom, ez utal arra is, amiről, még egyszer mondom, képviselőtársaim beszéltek, hogy ez a javaslat honnan származik. Utal az is rá egyébként, hogy államtitkár asszony nem egészen két percet szánt arra, hogy előadja ennek a javaslatnak a tartalmát. És mondom még egyszer, visszautalva a körülményekre, azok is azt sugallják, arról tesznek tanúbizonyságot, hogy valójában ez az MNB-től származik.Nekem még csak azzal sem lenne problémám, államtitkár asszony, hogy az MNB javaslatait alapvetően a gazdasági tárca csatornázza be ide az Országgyűléshez. Nekem azzal van problémám, hogy a Magyar Nemzeti Bank eddig, amiről kiderült, hogy törvényjavaslatot - hadd fogalmazzak úgy - rendelt vagy a gazdasági tárcától, vagy egyéni országgyűlési képviselőktől, azok mind arról szóltak, hogy a jegybanknak valamivel jobb legyen, vagy a jegybanki vezetőknek valamivel jobb legyen. Erre utaltak képviselőtársaim is. Hogy a két legeklatánsabb példát említsem, az első ilyen rendelt törvény az volt, amikor Matolcsy György fizetését megemelték 2-ről 5 millió forintra, ugyanúgy, ahogy egyébként a többi jegybanki vezetőét is ezzel párhuzamosan, a másik pedig az az elhíresült képviselői egyéni indítvány volt, amire nyilván emlékezünk mindahányan, hiszen az Alkotmánybíróság megsemmisítette. Azóta, hogy talán egy ideillő kifejezéssel szóljak, fut a pénze után a jegybank, ami az alapítványok esetében arról rendelkezett volna, hogy elveszíti közpénzjellegét az oda tolt vagyon azért, hogy ne lehessen közérdekű adatigénylés formájában megtudni azt, hogy valójában mire költik ezek az alapítványok ezt a pénzt. Azóta is, amióta ez megtörtént, botrány van belőle. És most újra itt van előttünk egy olyan javaslat, ami, még egyszer mondom, az általam elmondott előzmények alapján, szintén a jegybanktól származik. És mit tapasztalunk ebben? Hogy már megint a jegybanknak kedvező rendelkezések szerepelnek benne. Nagyon szívesen látnék egyszer itt egy javaslatot is, amit a jegybank javasolt, ami nem nekik jó, hanem az állampolgároknak jó; ami nem a jegybank munkáját könnyíti meg, hanem, mondjuk, a devizahitelesek helyzetén javít. Mert ilyet is javasolhatna, hiszen például a felügyeleti jogkört ő gyakorolja a bankok esetében.Tehát, tisztelt államtitkár asszony, nekem ez a két problémám van ezzel a javaslattal. Nyilvánvalóan egyetértek képviselőtársaimmal, hogy ezt támogatni nem lehet. Az egyik, hogy már megint valaki, konkrétan Matolcsy Györgyék megrendelték azt, hogy nekik hogy legyen jobb. A másik pedig az, hogy képtelenek önök kormányszinten jogrendszeri koherenciát megteremteni. És ezt államtitkár úrnak is mondom, mert ő van itt az igazságügyi tárca képviseletében, hogy képtelenek arra, hogy egy koherens jogrendszert csináljanak, ahol nem kell mindent kijavítani.Trócsányi miniszter úr az ügyvédek napján elmondott egy elég hosszú beszédet, ahol méltatta az Igazságügyi Minisztérium eredményeit. Nos, nyilván sok ponton volna vele vitám, de azért mégis a legfőbb kérdést föltettem volna, hogy milyen minőségű jogalkotásnak tekinti azt a miniszter úr, és ezt most, államtitkár úr, önnek teszem föl, mert ön van itt, hogy ilyen törvényjavaslatokat kell a Háznak naponta kettőt-hármat megtárgyalni, mert képtelenek jó minőségű anyagot az asztalra letenni.Milyennek tekinti azt, hogy egyébként az Igazságügyi Minisztériumtól származó előterjesztéseket kell a legtöbb helyen és a legtöbb ponton kijavítani nyelvhelyességi, pontosítási és koherenciazavaros problémák miatt? Szóval, azt gondolom, hogy ami ennek a javaslatnak a kapcsán is, az előző javaslat kapcsán is még egy következő javaslat kapcsán is itt a Házban történik, erről szól, ezt a rossz gyakorlatot vetíti elénk. Jó lenne ezen változtatni, a jogalkotás színvonalán; és, államtitkár asszony, azon is, hogy a Magyar Nemzeti Bank mindig olyan törvényeket rendel meg önöktől vagy a kormánypárti képviselőktől, amik az ő érdekeit szolgálják. Egyszer visszakérdezhetnének: tessék mondani, Matolcsy úr, lenne egy olyan javaslata is, ami egyébként nem az ön javát szolgálja, hanem az állampolgárokét? Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megadom a szót Hornung Ágnes államtitkár asszonynak, aki láthatóan készül, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak röviden szeretnék válaszolni a felvetett észrevételekre. Nem szeretnék jogdogmatikai vitákba belebocsátkozni, mert nem tisztem. Azt látom, hogy van egy egységes rendszer, és mindenki törekszik arra, hogy a koherenciát és az egységességet megteremtse. Azonban tudjuk, hogy ez lehetetlen, hiszen vannak olyan speciális intézmények, amelyek speciális eljárásokat igényelnek.Többek között ilyen a Nemzeti Bank felügyeleti hatósága, amely a pénzügyi közvetítőrendszer területén egy speciális tevékenységet végez. Ahhoz, hogy a fogyasztók védelme minden percben biztosított legyen, sokkal gyorsabb reagálás szükséges, mint amit egyébként az eljárási szabályok az általános közigazgatási rendszer egészére megkövetelnének. Ezért volt szükség arra, hogy bizonyos módosításokat ebben a rendszerben eszközöljünk, hiszen az elsődleges cél az, hogy a fogyasztók védelme megtörténjen, és hogy erre a megfelelő reakciót a megfelelő időben és módon meg lehessen adni. Ezt szolgálja a jelen törvényjavaslat, és ezért szeretnénk kérni az önök támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.10]]
Köszönöm szépen, Hornung Ágnes államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tizenkettedik életévüket be nem töltött gyermekek sérelmére elkövetett szexuális erőszakkal szembeni fokozottabb büntetőjogi védelemről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Selmeczi Gabriella, Répássy Róbert és Horváth László, fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/18275. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr, Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy először nagyon röviden az előzményekről beszéljek. A bírói gyakorlat az elmúlt időszakban többször is enyhébben ítélte meg a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális erőszakot, akkor is, amikor a pedofil bűnelkövető a gyermek hozzátartozója volt, vagy a gyermek az ő felügyelete alatt állt. A Kúria jóhiszeműen és a gyermekek fokozott védelmét szem előtt tartva adott szigorú iránymutatást a bíróságoknak, azonban túllépte saját hatáskörét. Ezért az Alkotmánybíróság, szintén a kötelezettségét teljesítve, megsemmisítette a Kúria vonatkozó iránymutatását, de lehetőséget is adott a parlamentnek a törvény szigorítására. A gyermekek alkotmányos védelme szerepel az Alaptörvényben is. Magyarország Alaptörvénye kiemelten védi a családokat, valamint a gyermekeket; azon belül is a gyermekek jogát a testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. Az Alaptörvény azt is egyértelműen rögzíti, hogy gyermekeink a sikeres Magyarország garanciái. Éppen ezért azok a bűnelkövető pedofilok, akik veszélyeztetik gyermekeink testi, szellemi vagy erkölcsi egészségét, valójában Magyarország jövőjét is veszélyeztetik. A Fidesz és a KDNP elkötelezetten támogatja a gyermekvállalást és a gyermeknevelést. A gyermekvállalás, gyermeknevelés támogatása mellett azonban az államnak védelmeznie is kell a gyermekeket, ha kell, a büntetőjog eszközével is. Tehát nem elég csak támogatni családpolitikai eszközökkel, hanem ha kell, akkor a büntetőjog eszközeivel is oda kell lépni, ha kell, akkor szigorítani kell a büntetőjogon. Miről szól ez az előterjesztés, ez az indítvány, amit benyújtottam? - és köszönöm szépen azoknak, akik eddig csatlakoztak az önálló indítványhoz. A most előttünk lévő büntető törvénykönyvi módosítás egy egyértelmű szigorítás. Az indítvány lényege, hogy a 12 év alattiak sérelmére elkövetett szexuális erőszakot, ha az elkövető a gyermek hozzátartozója vagy a gyermek nevelése, felügyelete, gondozása, gyógykezelése vagy egyéb módon a hatalma, befolyása alatt áll, akkor 5-15 évig terjedő szabadságvesztéssel büntesse a Btk., függetlenül attól - és itt ez egy nagyon fontos kérdés -, hogy a cselekményt kényszerítéssel vagy a gyermek beleegyezésével követték el. Vagyis felállítjuk azt a vélelmet, hogy a 12 év alatti gyermek akaratnyilvánításra képtelen. A Fidesz-KDNP részéről elfogadhatatlannak tartjuk a gyermekek sérelmére elkövetett bántalmazásokat. A gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények morális és erkölcsi értelemben is a legsúlyosabb bűncselekmények, ezek közül is kiemelten kell büntetni azokat a cselekményeket, amikor pont az az elkövető, akinek gondoskodnia kellene a gyermekről. Az ilyen elkövetőkkel szemben, akik visszaélnek egy gyermek bizalmával, kizárólag csakis a legszigorúbb fellépésnek van helye. Itt egyébként Horváth László képviselőtársam szokta elmondani azt, amivel maximálisan egyetértek, hogy ez az árulásnak a legcsúnyább fajtája, amikor valaki pont azzal él vissza, hogy bíznak benne, valaki azzal él vissza, hogy egy gyermek bízik benne, hiszen rábízták ezt a gyermeket, hogy gondoskodjon róla - egyetértek. Engedjék meg, hogy egypár szót szóljak arról, hogy még milyen előzményei vannak ennek a Btk.-módosításnak, hiszen itt ülünk régóta a parlamentben, tudjuk, hogy már többször hoztunk, módosítottunk, szigorítottunk törvényeket annak érdekében, hogy nagyobb legyen a gyermekek biztonsága az élet minden területén. Csak pár szóval szeretnék kitérni arra, hogy például eleve az új büntető törvénykönyvünk szigorúbban bünteti a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekményeket. Aztán: a kiskorúak sérelmére elkövetett szexuális bántalmazások elévülhetetlensége 2014 decemberében lépett hatályba. Ezen önálló indítvány értelmében a kiskorúak sérelmére elkövetett szexuális tárgyú bűncselekmények - köznyelvben a pedofil bűncselekmények - nem évülnek el. 2017. január 1-jén lépett hatályba az a több törvényt, nemcsak Btk.-t, hanem javarészt gyermekvédelmi törvényt, szociális tárgyú törvényeket, családjogi törvényt, egészségügyi törvényt érintő módosítási csomag - ez egy átfogó módosítás volt -, amelyet Horváth László képviselőtársammal nyújtottunk be. Itt csak kiragadva egy-két példát, nagyon fontosnak érzem, amiket módosítottunk, például a minisztérium honlapján közzétett szakmai módszertant. Ennek a módosításnak a célja az, hogy a gyermekvédelmi jelzőrendszer működésének és működtetésének szakmai módszereit alkalmazva járjanak el a jelzőrendszer tagjai, elősegítve ezzel a veszélyeztetett gyermek érdekében történő egységes fellépést. Itt mondanám, hogy nagyon fontos, hogy minél korábban lépjünk fel a gyermek érdekében, és nagyon fontos az is, hogy minél hatékonyabb és gyorsabb legyen a gyermeknek vagy adott esetben a családnak nyújtott segítség.Aztán ilyen módosításunk volt a gyámhatósági eljárásban az együtt nevelkedő testvérek ügyeinek együttes kezelése. Fontos módosítás volt, hogy a gyámhatóságnak a gyermek, illetve a gondnokság alatt álló személy érdekében történő gyors és határozott fellépését is segítse az a módosítás, amely szerint nem mellőzhető meghallgatás, tárgyalás megtartása, és ennek érdekében mellőzhető az elővezetés, az előzetes ügyészi jóváhagyás, az akkor él, ha azonnali intézkedés szükséges. Aztán van egy olyan módosítás, amely megtiltja a kiskorúak esetében az ellátás visszautasítását a házi gyermekorvos és a védőnő által nyújtott egészségügyi ellátás tekintetében is. Ez is nagyon fontos, hiszen a gyermekvédelmi jelzőrendszer alappilléreiről beszélünk, a házi gyermekorvosról és a védőnőről. Aztán egyértelművé kellett tennünk azt, hogy a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaként az egészségügyi ágazatban dolgozókra is a gyermekvédelmi törvény szabályai az irányadók. Ez a rendelkezés elősegíti azt, hogy az egészségügyi alapellátásban dolgozók a jelzési kötelezettségüknek meg tudjanak felelni. A mai napon, pár órával ezelőtt fogadta el a Magyar Országgyűlés - három képviselőtársunk kivételével mindenki - a foglalkozástól való eltiltás kötelező végleges hatálya alkalmazását. [[14.20]] Ugye, ez arról szól, hogy ha egy bíró valakiről kimondja, hogy egy kiskorú vagy kiskorúak sérelmére szexuális tárgyú bűncselekményt követ el, akkor köteles végérvényesen a foglalkozástól való eltiltást is alkalmazni mellékbüntetésként. Köszönjük szépen az együttműködést.Visszatérve a most előttünk fekvő, benyújtott önálló indítványra, szeretném még egyszer elmondani, nagyon fontosnak érezzük azt, hogy kimondjuk a büntető törvénykönyvben: egy megdönthetetlen vélelem az, hogy ha szexuális indíttatású bűncselekményt követnek el 12 év alatti gyermek kárára, sérelmére, akkor ne kelljen, ne is lehessen bizonyítani azt, hogy a gyermek beleegyezett, ha hozzátartozóról vagy rábízott gyermekről, ha valamilyen hatalmi viszonyról van szó. Tehát ha ez a gyermek, családtag rá van bízva valakire, felügyeletére van bízva, bármilyen hatalmi viszonyban van ezzel a személlyel, akkor is lehessen szigorúbban büntetni az elkövetőt, tehát ne pusztán 5-től 10 évig terjedő börtönbüntetéssel lehessen büntetni, hanem legyen ennek a felső határa 15 év. És, mint mondtam, ne jöhessen azzal a pedofil bűncselekmény elkövetője, hogy megpróbálja és adott esetben bizonyítja, hogy a rábízott gyermek beleegyezett ebbe az erőszakos szexuális cselekménybe. Ilyen nincs. 12 alatti gyermeket úgy kell venni, hogy nem egyezett bele, nem is egyezhetett bele, hiszen nem is tudja, mi történik vele. Nem egyezhetett bele ebbe a bűncselekménybe, ezért ez már önmagában minősítő körülmény. Tisztelt Képviselőtársaim! A gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények tehát morális és erkölcsi értelemben is a legsúlyosabbak. Ezek közül is kiemelkedően büntetendőek azok a cselekmények, amikor a tettes olyan személy, akinek épp hogy gondoskodnia kellene a gyermekről. Ezen javaslatunk, amely előttünk fekszik, megegyezik a Kúria tavaly novemberi jogegységi határozata szerinti szándékkal, vagyis azzal, hogy attól függetlenül, kényszerítéssel vagy a sértett beleegyezésével követte el a cselekményt a vádlott, 15 évig terjedő szabadságvesztéssel lehessen büntetni az elkövetőt. Az Alkotmánybíróság tulajdonképpen lehetőséget adott a Magyar Országgyűlésnek arra, hogy a büntető törvénykönyvet ennek a célnak megfelelően, ennek szellemében módosítsa. Kérem szíves támogatásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Selmeczi Gabriella képviselő asszony. Megkérdezem államtitkár urat, a kormány nevében most vagy később kíván hozzászólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi Völner Pál államtitkár úr, hogy most. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormányzat támogatja a képviselői indítványt. Kérem annak elfogadását.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Olybá tűnik, mintha a tegnap esti véleménycserénket, diskurzusunkat folytatnánk. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy köszönetet mondjak azért az egységes támogatásért, amely ma megnyilvánult itt a parlamentben gyermekvédelem ügyében. Ez örömteli, mert van egy olyan ügy, véleményem és meggyőződésem szerint fontosságában, jelentőségében minden mást megelőző ügy, amiben képesek vagyunk a részletekben eltérő véleményeink ellenére is egységesen kinyilvánítani a törvényhozói akaratot. Ez a 98 százalékos támogatás, amit ma az egyes törvényeknek a gyermekek fokozottabb védelme érdekében benyújtott javaslatunk kapott, ezt jelzi. Köszönet érte. Nagyon remélem, hogy a most előttünk fekvő, szóban forgó javaslat is hasonló támogatást fog kapni, még akkor is, ha véleménykülönbségek szintén tapasztalhatók lesznek. Minden ilyen, a gyermekek védelméről szóló előterjesztés kapcsán tisztáznunk kell újból és újból a kiindulópontot, mert ezt nem lehet és nem szabad sohasem megunni, és nem szabad sohasem mellőzni. Az alaptétel az, hogy a gyermek biztonsághoz való joga, a védelemhez való joga minden más jogot megelőz, minden másnál előrébb való. Az is alaptétel, hogy az állam ellátási kötelezettsége is talán a legszigorúbb, legfelelősségteljesebb kötelezettség. Az is alapállítás, hogy mindenféle, a gyermekkel szembeni mindenféle erőszak ellen fel kell lépni, és ha kell, szigorúan és a legszigorúbban kell meghozni az idevonatkozó szabályokat. Ahogy szoktam mondani, itt nincs pardon, így az ellen, aki a gyermekekkel szemben erőszakot alkalmaz, ha kell, a teljes szigorral kell fellépni.Nyilván a legjobb gyermekvédelem maga az élet mindazon területének támogatása, ahol a gyermek megjelenik főszereplőként, mert a gyermek mindig főszereplő. Legjobb gyermekvédelmi lépés a családok támogatása, a közoktatási, köznevelési rendszer támogatása, a szociális ellátórendszer erősítése, fejlesztése. Ugyanakkor mindig erősítenünk kell a gyermek védelmét szolgáló rendszert is. Mert az életben elkövetett erőszak mindig olyan eseteket, olyan drámákat, tragédiákat produkál - gondoljunk csak az elmúlt időszak szörnyű híradásaira, amely események gyermekéletekbe kerültek, tragédiákat okoztak -, amelyeket a gyermekek egy életen keresztül hordoznak magukon, soha el nem múló és soha le nem tehető teherként. Arról nem is beszélve, hogy aki áldozattá válik vagy sorozatosan válik áldozattá, abból potenciálisan később, és ez az élet legigazságtalanabb drámája, elkövető is lehet.Hogy az élet hogyan írja ezt a tragikus és sötét forgatókönyvet, arra mi sem jobb példaként, mint egy mai újságcikk, amely itt van előttem, és amely a témánkhoz kapcsolódik. Az alcíme az, hogy „Kényszerítette, hogy valljon másra”, a főcíme pedig az, hogy „Elkábította és teherbe ejtette 13 éves lányát”. A 13 éves lány hasának gömbölyödését pedig az osztályfőnök vette észre, a vád szerint a leányt apja ejtette teherbe, aki a teherbe ejtés előtt a lányt begyógyszerezte. Újból és újból hozzá kell nyúlnunk akár a büntetőjoghoz, akár a gyermekvédelmi jelzőrendszer szabályozásához akkor, ha ilyen esetekkel találkozunk. Elég persze egy ilyen eset is, egy élet megmentése is kötelez minket, egyetlenegy életről sem mondhatunk le, és egyetlenegy élet megnyomorításához sem járulhatunk hozzá.Amit a szexuális erőszak mint a gyermekekkel szemben megnyilvánuló legaljasabb bűncselekmény vonatkozásában el kellett mondani, azt már a tegnapi napon is elmondtam. A jelenlegi javaslattal kapcsolatosan azt szeretném világossá tenni, hogy a Fidesz-frakció ebben az esetben is a legszigorúbb fellépést támogatja olyan szexuális bűncselekményt elkövető emberekkel szemben, akik, ahogy egyébként előbb képviselőtársam is fogalmazott - ezzel teljesen egyetértek -, végletesen visszaélnek azzal a helyzettel, azzal a hatalmi, befolyási szituációval, amely nekik megadatott. [[14.30]] Legyen szó akár szülőről, legyen szó akár gondozóról, legyen szó gyógyítóról és bármilyen vonatkozásról, a szexuális erőszak elkövetőjével szemben sem a büntetés kiszabásában, sem egyéb járulékos következményekben nincs pardon. Egyetértünk azzal, hogy ne lehessen azt figyelembe venni, hogy az áldozat együttműködött-e vagy beleegyezett-e; egyáltalán abszurd ennek a felvetése, hogy egy áldozat beleegyezne abba, hogy vele szemben és rajta erőszakot kövessenek el. Ha csak ezt a mai esetet nézem, hát ennek a kérdésnek már a felvetése is számomra és nagyon sokunk számára nem igazolható. És nem tartjuk indokoltnak ezen jelenlegi szabályozás által megadott lehetőség fenntartását. Úgy gondoljuk, hogy a benyújtott javaslat megfelel az Alkotmánybíróság határozatában rögzített kívánalmaknak, és alkalmas a Kúria által megfogalmazott cél elérésére is, és teljes mértékben egybevág azzal a gyermekvédelmi politikával, amit évek óta következetesen folytatunk, és amit évek óta a kormány következetesen megvalósít. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Horváth László képviselő úr. Most megadom a szót Bárándy Gergelynek, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, azon kár lamentálni, hogy van-e olyan frakció, amelyiknek ne a gyerekek érdeke lenne talán a legfontosabb téma itt az Országgyűlésben. Én örülök annak, hogy Horváth képviselő úr sem szeretett volna beleszállni abba a versenybe, hogy ki utálja jobban a gyermekbántalmazókat, és hogy ki tett többet ellene a kormányzása alatt, hiszen azt gondolom, hogy 1990-től, sőt azt tudom mondani, hogy e tekintetben még azt megelőzően is, minden kormány ezt a témát kiemelt témaként kezelte, és ezt a témát rendkívül fontosnak tartotta. Tartottuk mi is, és tartjuk a továbbiakban is. Ami a konkrét törvényjavaslatot illeti, ahogy Selmeczi képviselő asszony elmondta, valóban így történt, hogy a bírósági jogalkalmazásban komoly problémát okozott és okoz még a mai napig is, hogy a jogalkotó nem szabályozta megfelelően a 12. életévüket be nem töltött személyek sérelmére elkövetett szexuális erőszaknak a minősített eseteit. Ez ugye abból adódott, hogy az új büntető törvénykönyv hatálybalépésével változott a nemi erőszaknak a büntetőjogi szabályozása, és valószínűleg itt történhetett egy olyan hiba, hogy ez a minősített eset nem megfelelőképpen került megfogalmazásra. Ezt a jogalkotói hibát a Kúria megkísérelte egy jogegységi határozat megalkotásával orvosolni, azonban az Alkotmánybíróság alaptörvény-ellenessé nyilvánította, és 2017. október 31-i hatállyal megsemmisítette a 12. életévét be nem töltött személy sérelmére elkövetett szexuális erőszak értelmezéséről szóló büntető jogegységi határozatot. Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában az Országgyűlés feladataként határozta meg, hogy a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények minősítéseit újraértékelje, amire a jövőbeni hatályú megsemmisítéssel lehetőséget is nyitott. Számomra az furcsa, talán államtitkár úr tud erre válaszolni, hogy a kormány nem nyújtott be egyébként egy ennek megfelelő javaslatot. Ezt érzékelve, és úgy tűnik, hogy ezt többen érzékeltük, hiszen Szabó Timea képviselő asszonynak is van egyébként egy hasonló tárgyú benyújtott törvényjavaslata, én magam is 2017. október 30-án benyújtottam a gyermekek fokozottabb védelme érdekében a büntető törvénykönyvről szóló törvény módosításáról szóló egyéni képviselői indítványt. Sőt, figyelemmel a jogegységi határozatban megfogalmazott határidőre, kértem azt, hogy az Igazságügyi bizottság a 2017. november 7-i ülésén vegye napirendre és a törvényjavaslatot vegye tárgysorozatba. Ezt azzal utasította el a bizottság, hogy éppen ezen a napon, tehát november 7-én Selmeczi képviselő asszony is benyújtott egy javaslatot, azt, amit most itt tárgyalunk. Aztán az Igazságügyi bizottság a legutóbbi ülésén ezt a két törvényjavaslatot egymás után tárgyalta közvetlenül. Én egy dolgot emelnék csak ki, amit, ha úgy tetszik, nem tekintek pozitívnak. Az az, hogy ezt a két törvényjavaslatot lehetett volna akár még együtt is tárgyalni, de talán érdemes lett volna tárgysorozatba venni mind a kettőt. Nemcsak azért, mert én korábban nyújtottam be, mert ilyen szempontból mindegy, hogy ki nyújtja be egy héttel előbb vagy később, hanem azért, mert egy olyan megoldásra tettem javaslatot, ami eltérő attól, amit most tárgyalunk, jogi szempontból, tehát szakmai szempontból, és legjobb tudomásom szerint a Kúria ezzel foglalkozó bíráinak az én javaslatom bírja az egyetértését. Nyilvánvalóan képviselő asszony is egyeztetett erről a szakmával, tehát mindkét javaslatnak lehet létjogosultsága, de szerencsés lett volna az, ha itt a parlamenti vitában tudjuk kiérlelni azt, hogy melyik a jobb javaslat, és melyik az, amit a szakma szívesebben el tud fogadni. Én kérdeztem akkor, vagy szerettem volna megkérdezni az Igazságügyi Minisztérium jelen lévő képviselőjét, hogy szakmai szempontból mi a problémája az enyémmel, miért tartja jobbnak ezt a javaslatot. Erre akkor nem kaptam választ, talán államtitkár úr, ha figyel rám, akkor most választ tud adni erre a kérdésre, nevezetesen, hogy szakmai szempontból miért tekinti ezt jobbnak, azt rosszabbnak, vagy azt miért nem tekinti támogathatónak legalább olyan szinten, hogy azt tárgysorozatba lehessen venni. A két javaslat között egyébként a legfőbb különbség, hogy az én törvénymódosító javaslatom bevezetne egy még szigorúbb minősített esetet, mint amit a mostani tartalmaz. E szerint nem 15 év lenne a maximum, hanem 5-20 évig terjedő vagy életfogytig tartó szabadságvesztéssel lenne büntethető, ha a 12. életévét be nem töltött személy sérelmére, azonos alkalommal, egymás tevékenységéről tudva, többen követik el a bűncselekményt. És ha Horváth László képviselő úr azt mondta, hogy a Fidesz a legszigorúbb fellépést támogatja, akkor ebből nekem az következne, hogy az én javaslatomat támogatja. Mert az én javaslatom szigorúbb megítélésű, szigorúbb szankciót helyez kilátásba, mint amilyet egyébként Selmeczi képviselő asszony javaslata, amelyik egyébként kétségkívül tudja kezelni ezt a problémát, tehát a minősített esetet bevezeti a Btk.-ba. Én mindösszesen azt szeretném kiemelni, hogy jó lett volna, ha ezeknél a cselekményeknél valóban a legszigorúbb büntetési tételt határozzuk meg, és nem egy annál enyhébbet. Ha a Fidesz a szigorú büntetőpolitika pártján áll, akkor én azt gondolom, hogy ezt a javaslatot támogatni kellene. Mi, akik az önökéhez képest - szokták önök mondani, bár ez az én meglátásom szerint nem mindig igaz, de - liberálisabb büntetőpolitikát tartunk jónak, ha még mi is ezt gondoljuk, akkor önök miért nem? Annál is inkább kérdezem ezt, mert legjobb tudomásom szerint, és ezt államtitkár úrtól szeretném kérdezni, és örülnék, ha a vitában erről tájékoztatna minket, mert én úgy értesültem, hogy az Országos Bírósági Hivatal javasol egy módosítást ezen a törvényen, és ennek a módosításnak a tárgya pontosan az, ami a kettőnk közötti különbség a javaslatainkat illetően. Magyarán szólva, hogy ne 15 év legyen a maximum, hanem 20 év vagy életfogytig tartó szabadságvesztés. Képviselő asszony, ha gondolja, én nagyon szívesen ezt az ön javaslatához benyújtom módosító javaslatként - mármint az OBH ajánlását, ha ez igaz, államtitkár úr ezt megerősíti -, de ha nem, akkor is szívesen terjesztek elő egy ilyen módosító javaslatot. Örülnék, ha támogatná, és akkor valóban azt tudom mondani, hogy egy közös javaslatként tudnánk elfogadni, amit ön előterjesztett, és valójában tartalmilag akkor teljesen egy platformra tudnánk helyezkedni. Igazából a megítélésbeli különbség szakmai szempontból a következő: olyannyira egyetértek azzal, amit önök elmondtak a beleegyezés vonatkozásában a 12. életévét be nem töltött személyek esetében, hogy a büntetőjog évek óta, nagyon hosszú évek, talán évtizedek óta ezt a dolgot így kezeli - pontosan ez a kodifikációs hiba ebben. Tehát azt mondja a büntetőjog, hogy először is, az ilyen esetekben, amikor a 12. életévét valaki nem töltötte be, akkor szó sem lehet olyanról, hogy ő beleegyezik bármibe, tehát a korábbi szabályok szerint ezt erőszakos közösülésnek kell tekinteni, a mai fogalomrendszer szerint ezt szexuális erőszaknak kell tekinteni. Ez evidens, és ez egy, a büntetőjogban régóta kijegecesedett megoldás és felfogás - nagyon helyesen. Csak azt mondom, hogy régen megvolt - és szeretném, ha most is meglenne - az a különbségtétel, hogy abban az esetben, ha egy ilyen személyt még erőszakkal is kényszerítenek egy ilyen cselekményre, az egy úgynevezett hiperminősített eset legyen, ahogy eddig volt. [[14.40]] Tehát azt tudom mondani, hogy a legsúlyosabb megítélés akkor volt, ha a 12. életévét be nem töltötte, többen, nevelése, felügyelete és a többi alatt álló… - vagy erőszakkal kényszerítik erre. Ezt, azt gondolom, érdemes egy hiperminősített esetben szabályozni, akkor van meg a fokozatosság elve a Btk.-ban. És azt tudom mondani, hogy sok helyen bíráltam meg bírálom az új Btk.-t, és sok helyen dicsértem is egyébként; ez az egyik olyan pont, ahol ez utóbbit teszem. Lehetővé vált ma egy olyan büntetési tételkeret, amelyik a bírónak hallatlanul nagy szabadságot ad a mérlegelésben. Ugyanis van egy 5-től 20 évig terjedő büntetési tételkeret plusz életfogyt. Tehát ez azt jelenti, hogy a bíró adhat 5 évtől életfogytig tartó szabadságvesztés között bármit. Magyarán, az egyedi esetekben a bíró mérlegelhet, hogy valóban a legsúlyosabb büntetés kiszabása szükséges, vagy annál valamivel enyhébb büntetés kiszabása az, ami indokolt. Éppen ezért ennek a tételkeretnek - ami már-már relatíve határozatlan büntetési tételkeretnek tekinthető, már-már szinte határozatlannak, hiszen egy ilyen esetben nyilván öt évnél kevesebbet senki nem nagyon ad, tehát simán lehetett volna azt mondani, hogy, hadd fogalmazzak úgy, nullától húsz évig, mert az öt alá nyilván nem megy épeszű ember ilyen cselekmények esetében, de szinte a határozatlan tartamú vagy meghatározatlan büntetési tételkeretet lehet itt tetten érni -, azt gondolom, az alkalmazása itt mindenképpen indokolt volna. Tehát én azt szeretném pusztán javasolni, hogy ha az OBH ezzel valóban egyetért - nekem e tekintetben a Kúriának és az OBH-nak a véleménye az elsődlegesen irányadó -, akkor próbáljuk meg ezt a minősített esetet beemelni a jogszabályba. Ha ez nem történik meg, félreértés ne essék, akkor is támogatni fogjuk ezt a javaslatot. Tehát itt valóban egy jogalkotási hibát orvosolunk, és azt mondom, hogy óriási érdek fűződik ahhoz, hogy a Ház ezt mielőbb elfogadja és mielőbb hatályba tudjon lépni. Úgyhogy én azt kérem, tisztelt képviselő asszony, öntől - a törekvésünk hasonló, mondhatnám: azonos, a jogpolitikai célunk is teljes mértékben azonos, a szakmai megoldásunk volt különböző -, hogy fontolják meg azokat az érveket, amelyeket én most elmondtam, fontoljuk meg együtt azokat az érveket, amelyeket a szakma részéről ebben a vonatkozásban még kapunk, és együtt alakítsunk ki egy olyan álláspontot, amely mindenki számára a legcélravezetőbb, a legjobb lesz, és - ahogy Horváth képviselőtársam fogalmazott - valóban a legszigorúbb fellépést tudja biztosítani az ilyen aljas cselekmények elkövetőivel szemben. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Bárándy Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy rendkívül fontos témáról beszélünk, rendkívül fontos törvényjavaslat van előttünk. Nyilvánvalóan nem kívánom megismételni azt, amit Selmeczi Gabriella képviselőtársam előterjesztőként elmondott és amit Horváth László képviselőtársam vezérszónoklatként elmondott, de mindenképpen hangsúlyozni kívánom azt, hogy a Fidesz-KDNP a politikájában mindig kiemelt figyelmet fordított és fordít a gyermekek testi, lelki és szellemi védelmére. A 2013-ban elfogadott büntető törvénykönyv, majd az azt követő módosítások és a kormányzati intézkedések szigora is nyilvánvalóan ezt tükrözik. Jelen módosítás - a gyermekek fokozott büntetőjogi védelmének egyik lépése - azt a szándékot fejezi ki, hogy a 12 év alatti gyermek sérelmére elkövetett szexuális cselekmény, ha az elkövető a sértett hozzátartozója, vagy a sértett a nevelése, felügyelete, gondozása, gyógykezelése vagy egyéb módon a hatalma vagy befolyása alatt áll, akkor függetlenül attól, hogy a cselekményt kényszerítéssel vagy a sértett beleegyezésével követték el, súlyosabban legyen büntetendő.A Fidesz-KDNP a gyermekek sérelmére elkövetett bántalmazást elfogadhatatlannak tartja, ugyanis ezek a cselekmények morális és erkölcsi értelemben is a legsúlyosabbak. Én nagyon örültem annak, hogy Bárándy Gergely képviselőtársam is, ha jól értettem, támogatja ezt a törvényjavaslatot, és elfogadta ezeket az álláspontokat. Ezek közül is kiemelendő, amikor a tettes olyan személy, akinek éppen hogy gondoskodnia kellene a gyermekről, és ő visszaél ezzel a gondoskodással, visszaél azzal a bizalommal, amit a szülők és a gyermek táplálnak irányába. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alkotmánybíróság a 12. életévet be nem töltött személy sérelmére elkövetett szexuális erőszak értelmezéséről szóló 2/2016. büntető jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről szóló 19/2007. Ab-határozatával megsemmisítette a 2/2016. büntető jogegységi határozatot. A Kúria az 1/2017. számú büntető jogegységi határozatával a 2/2016. számú büntető jogegységi határozatát pedig hatályon kívül helyezte. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az imént ismertetett Ab-határozat után annak érdekében, hogy a kiemelt gyermekvédelmi politikát folytatni tudjuk, szükségessé vált a Btk. 197. §-ának a módosítása. A törvényjavaslat ezt a módosítást tartalmazza akként, hogy úgy módosítja a Btk. 197. § (4) bekezdésének a) pontját, hogy az megfeleljen a BJE-ben kifejtett jogalkalmazói szempontoknak, lehetővé téve, hogy a 12 év alatti sérelmére elkövetett szexuális cselekmény, ha az elkövető a sértett hozzátartozója, vagy a sértett a nevelése, felügyelete, gondozása, gyógykezelése vagy egyéb módon a hatalma vagy befolyása alatt áll, függetlenül attól, hogy a cselekményt kényszerítéssel vagy a sértett beleegyezésével követték el, 5 évtől 15 évig terjedő szabadságvesztéssel legyen fenyegetett. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot; kérem, támogassák önök is. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Előrebocsátom: természetesen a mi frakciónk is támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot, sőt előrebocsátom azt is, hogy Bárándy Gergely előbb ismertetett módosító indítványait is támogatni fogjuk, amennyiben ezt előterjeszti. Nem kívánom megismételni azt, amit már minden felszólalótól hallhattunk, hogy tulajdonképpen a legsúlyosabb bűncselekményekről van szó, és azért is indokolt - nem jogi szempontból, hanem egy más, szakmai szempontból - akár a benyújtandó módosító indítvány is, mert, még egyszer mondom, nem jogi, szakmai szempontból, de tulajdonképpen és főleg a törvénymódosítás által említett esetekben, amikor egy saját gondjaira bízott 12 éven aluli gyermekkel szemben követ el valaki szexuális bűncselekményt, akkor igaz az a tétel, hogy tulajdonképpen itt is egyfajta gyilkosság, egyfajta ölés történik.Itt nem egy élet kioltása történik meg, hanem tulajdonképpen egy személyiségen elkövetett nagyon súlyos és nagyon erőszakos bűncselekménnyel találkozhatunk. Mondhatnánk azt is, hogy valamilyen szinten ennek a gyermeknek a lelkét megölik, amikor ezeket a cselekményeket elkövetik. Éppen ezért indokolt a minősített eset, és indokolt az, hogy a törvény ereje a legnagyobb szigorral lépjen föl ezekkel az elkövetőkkel szemben. [[14.50]] Nagyon sok esetben egyébként - tanulmányaim során előfordult az, hogy büntetőjogot tanultunk - a büntető törvénykönyvben, illetve a büntetőjogban érthető az az indok, hogy van egyfajta prevenciós jellege is annak az adott intézkedésnek. Sajnos, nekem azt kell mondanom, a szakmai meggyőződésem mondatja azt velem, hogy ezekben az esetekben szerintem sajnos prevenciós jellegről nem beszélhetünk, mert az az ember, aki ezeket a cselekményeket elköveti, az már egy olyan torzult személyiségű ember, egy olyan beteg ember, aki nem igazán fogja egy cselekmény elkövetése előtt azt mérlegelni, hogy akár engem most ezért a cselekményért - nem Magyarországról beszélek, más országokról beszélek - akár ki is végezhetnek. Akkor olyan állapotban van, és olyan torzult személyiséggel rendelkezik, olyan beteg lélekkel rendelkezik, hogy ezeket valószínűleg mérlegelni nem fogja, viszont a társadalmi igazságosság megköveteli azt, hogy a törvény a legszigorúbban sújtson le ezekre az elkövetőkre. A prevenciós eszközöket máshol kell keresnünk ebben a témakörben. Ahogy egyébként Selmeczi Gabriella előterjesztőként el is mondta, más területeken kell keresnünk a prevenciós megoldásokat. Ennek egyik lépése lehet akár a tegnap tárgyalt és ma nagy konszenzussal elfogadott törvényjavaslat is, hogy még a lehetőségét is előzzük meg annak, hogy valakinek a gondjaira olyan, akár 12 év alatti gyermekeket is bízzunk, akikkel szemben ilyen visszaéléseket követhet el.Szóba került a gyermekvédelmi jelzőrendszer is. Igen, nagyon fontos a gyermekvédelmi jelzőrendszer, mert sajnos elmondhatjuk azt, hogy az esetek többségében ezek a cselekmények, amikről most ez a módosító indítvány is szól, általában nem intézményi keretek között történnek meg a gondjukra bízott 12 év alatti gyermekek esetében, hanem nagyon sok esetben sajnos a családban történnek meg. Egy jól működő gyermekvédelmi jelzőrendszer lehet az, amelyik ezeket az eseteket meg tudja előzni. Ezeknek az eseteknek a megelőzését úgy tudja foganatosítani, hogy már az első apró jeleknél felfigyel, már az első apró jeleknél ott van, és az első apró jeleknél már azokat a lépéseket megteszi, akár a legsúlyosabb intézkedést is megteszi, hogy azt a gyermeket, még mielőtt ezek a cselekmények megtörténnének, kiemeli a családból.Csak ne felejtsük el azt, hogy a gyermekvédelmi jelzőrendszer megerősítéséhez nem elég az, hogy a törvényeket szigorítjuk, a törvényeket minél inkább cizelláljuk, és a törvényekben, illetve egyéb jogszabályokban, egyéb módszertanokban, egyéb leírásokban minél jobban szabályozzuk a rendszer működését, hanem a rendszer megerősítése is hozzátartozik ehhez. Ezzel egy nagyon széles kaput nyitnék meg, nem is akarnék bővebben kitérni, de csak egy-két dolgot említenék, hogy a szakma megbecsültsége. Ehhez hozzátartozik akár a szociális életpályamodell bevezetése is. Így lehetőség nyílik arra, hogy a megfelelő létszámú ember vehessen részt akár a gyermekvédelem területén is vagy a gyermekvédelmi jelzőrendszer területén is. Idetartozik az is, amit már nagyon sokszor mondtam, hogy a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjainak a szankcionálása, súlyos szankcionálása abban az esetben, ha nem tesznek eleget a jelzési kötelezettségeiknek.Illetve a megelőzésnek van még egy módja - ez már nem a gyermekvédelmi szakmai területet érinti, hanem az egyéb területeket érinti - a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális bűncselekmények visszaszorítása érdekében. Ezt is már nagyon sok vitában említettem, illetve indítványunk is volt ezzel kapcsolatban, hogy bár nem európai jogrend az, ahol ez az intézkedés és ez a dolog létezik, hanem az Amerikai Egyesült Államok, de valamilyen szinten az európai, illetve a magyar jogkörnyezetre valahogy átültetve, adaptálva meg kellene teremtenünk annak a lehetőségét, hogy valamilyen szinten ezen bűncselekmények elkövetőinek a lakóhelye ismert legyen.Természetesen elfogadom azokat az érveket is, hogy konkrétan úgy, ahogy az Egyesült Államokban működik, hogy lakcímre pontosan tudom, hogy hol lakik ez az elkövető, ezt valószínűleg az európai jogi környezetben nem tehetjük meg, de ennek egy enyhébb fokát igazán bevezethetnénk. Ha már azokat a térségeket tudom, földrajzilag azokat a helyeket tudom, hogy körülbelül hol kell arra számítanom, ahol még fokozottabban kell figyelnem akár a kiskorú gyermekemre, akár a hölgyeknek még fokozottabb figyelemmel kell akár este sötétben, akár egyéb időpontokban közlekedniük, akkor már ennek is lehet egyfajta prevenciós ereje. Adunk egy lehetőséget, adunk egy eszközt akár a szülők kezébe, akár a kiszolgáltatottabb nők kezébe, hogy jobban meg tudják védeni magukat, hogy tisztában legyenek azzal, hogy melyek azok a városrészek, ahol fokozottabban kell figyelniük akár a saját, akár a hozzátartozóik, akár a gyermekük védelmére. Tehát komplexebben kell kezelnünk ezt a történetet. Természetesen tökéletesen egyetértek azzal, amit már elmondtam, hogy a törvény a lehető legszigorúbban kell hogy lesújtson ezekre az elkövetőkre, de még egyszer mondom, az elmondott szakmai érveim alapján ennek a prevenciós jellegében annyira nem hiszek, viszont az egyéb prevenciós eszközöket, illetve rendszereket ki kell építenünk ahhoz, hogy hathatósan föl tudjunk lépni. Tudom, hogy az egy illúzió és egy álom, hogy nullára szoruljon ez vissza, de minél kevesebb esetben történhessenek meg olyan esetek, amikor bárki ellen, de fokozottabban és jobban odafigyelve 12 éven aluli gyerekek ellen bárki is szexuális bűncselekményt követhet el. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Vágó Sebestyén képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kettőperces felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Bárándy Gergely képviselőtársam már szólt arról, hogy október 30-án benyújtott egy egyéni képviselői indítványt. Ez azért fontos csak, mert megítélésem szerint és megítélésünk szerint érdemes összefésülni azokat a dolgokat, amelyek egybe tudnak érni. Sajnos akkor azt, mint ahogy ő is említette, nem sikerült tárgysorozatba venni, pedig vélhetően jó lett volna, hiszen akkor ma arról is beszélni tudnánk.Az őáltala benyújtott egyéni képviselői indítványban még fajsúlyosabb vagy még súlyosabb tételek szerepeltek, gyakorlatilag a legszigorúbb büntetések irányába történő megfogalmazások tekintetében. Horváth képviselőtársam is erről beszélt, azért mondom ezt a mondatot, hogy szexuális erőszak bűncselekménye elkövetése kapcsán 12 év alatti gyermekek esetében nincs és nem lehet határ szinte, tehát a legsúlyosabb büntetések kiszabására kell sort keríteni. Itt a 15 év, Bárándy képviselőtársam javaslatában az 5 és 20 esztendő közötti, illetve adott esetben az életfogytiglan is szóba kerül.Igen, a szexuális erőszak és bűncselekmény az ilyen gyermekekkel szemben a helyzettel való olyan szintű visszaélés, amelyet kőkeményen büntetni kell. Teljesen egyetértek mindenkivel, aki a Ház falai között ezt fogalmazta meg. Egy életet tesznek tönkre e tekintetben, ezt nem lehet megengedni. A gyermekek biztonságáról meg a védelméről gondoskodni kell. Csak azért szólaltam meg, mert azzal a váddal engem nem illethetnek, hogy nem szoktam kritikai éllel élni az önök törvényjavaslatai irányába. Most viszont azt mondom, hogy ez a minimum, amit meg kell tenni e tekintetben. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. [[Jelzésre:]] Köszönöm Bárándy Gergelynek, hogy korrigálta önmagát, öné a szó rendes felszólalásra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Rendkívül rövid leszek, még a 2 percet sem használnám ki. Államtitkár úrtól csak annyit szeretnék kérni, tegye meg, hogy ismerteti az OBH elnökének a levelét. Azért mondom ezt, mert éppen most a vita alatt kaptam meg a levelet elnök asszonytól, hogy megküldte az Igazságügyi Minisztérium számára. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Nem tudom, ha államtitkár úrnak nincs meg, akkor itt a vitában nyilván azt megvitatni nem fogjuk tudni, de akkor arra kérném államtitkár urat, hogy a részletes vita szakaszában ismertesse, illetve tegye meg nekünk azt a szívességet, hogy megküldi nekünk még a részletes vita szakasza előtt az OBH álláspontját, hogy mi is tudjunk dolgozni vele. [[15.00]] Én nem kaptam meg magát a módosítót, én csak egy ismertetést, egy levelet kaptam az OBH elnökétől arról, hogy önöknek megküldte, de a tartalmát velem nem közölte és nem ismertette. Ezért kérném akkor tisztelettel államtitkár urat, hogy küldje meg a frakciók számára, hogy tudjunk belőle dolgozni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Bárándy képviselő úr. A következő hozzászóló Horváth László képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én se fogom valószínűleg kitölteni a kétpercesem, csak szeretnék reagálni egy-két elhangzott dologra.Vágó Sebestyénnel abszolút egyetértek abban, hogy ezekben a kirívó, tényleg megdöbbentő tragédiákban elrettentő szerepe, visszatartó szerepe, megelőző szerepe nem igazán van a szabályozásnak. De azért soha nem mondhatunk le arról, hogy a büntetőjog szigorával is adjunk egy védelmet a gyermekeknek.Ebben az esetben, amiről szóltam, amikor, egyébként megjegyzem, egy 13 éves lányt ejt teherbe úgy az apa, hogy előtte rendszeresen begyógyszerezi minden este, a lány elalszik vagy elájul, és nemi erőszakot követ el. Megszületik a gyermek, a lány anyja ekkor sem tesz semmit, sőt a teherbe ejtett lánynak, illetve most már kismamának azt kell mondania, hogy egy fiatalembertől van a gyermek. Itt jön be a jelzőrendszer, és az osztályfőnök akkor veszi észre, hogy gömbölyödik a lány hasa, amikor már visszafordíthatatlan minden. Nyilván a lelki seb begyógyíthatatlan. De való igaz, és ez nem feltétlenül pénzkérdés, ez valóban világos szabályok és világos együttműködési modell kérdése, hogy a jelzőrendszer tudja érzékelni a bajt akkor is, amikor a sértett nem képes, nem mer, nem tud jelet adni, hanem a jelek, ha úgy tetszik, nem verbális jelek. Ilyenkor a jelzőrendszer tagjainak igenis egy nagyon gyors és határozott fellépési kötelezettsége van.Azzal egyetértek személy szerint, hogy az ilyen elkövetők személye pedig legyen megismerhető, tehát ismerhessük azokat, akik ilyen kirívó bűncselekményeket elkövettek. Egyébként megjegyzem, hogy ebben az esetben is először azt vallotta - és mondom, 13 éves a lány, tehát nem 12 év alatti -, a 13 éves anya azt vallotta, és csak később módosította a vallomását, hogy egyébként ő is akarta ezt, az ő beleegyezésével történt. Köszönöm szépen. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én is nagyon rövid leszek. Két dologra szeretném felhívni a figyelmet. Egyrészt a jogalkotási mechanizmusra, amely abban nyilvánult volna meg, hogy most ezúton kivételesen a kormánytöbbség vagy a fideszes többség nem söpörte le gondolkodás nélkül az MSZP jogalkotási kezdeményezését, egyébként sajnos eljutottunk oda, hogy már ezt üdvözölnünk kell. Természetesen azért nem hazudtolta meg magát olyannyira a Fidesz, hiszen az általunk benyújtott törvényjavaslatról érdemben most sem voltak hajlandóak tárgyalni, de legalább egy saját javaslatot nyújtottak be az általunk jelzett probléma megoldására.Csak szintén szeretnék ráfókuszálni vagy utalni arra, amit szerintem nagyon helyesen Bárándy képviselőtársam benyújtott, ami egy még szigorúbb minősített esetet vezetne be. Ez arról szólt volna, hogy 5-20 évig terjedő vagy életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendő az, ha a 12. életévét be nem töltött személy sérelmére azonos alkalommal, egymás tevékenységéről tudva, többen követik el a bűncselekményt. Bárándy képviselőtársam a vezérszónoklatában már említette, hogy ez lenne a fokozatosság elve. Ez szerintem kifejezetten üdvözlendő. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, a kormány képviseletében államtitkár úr is jelezte felszólalási szándékát. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak néhány kérdés elhangzott, és ne maradjon megválaszolatlanul. Ennek az OBH-levélnek utána fogok nézni, tehát a bizottsági ülés időpontjában szerintem már akkor érdemben tudunk erről beszélni képviselő úrral. [[Dr. Bárándy Gergely: Köszönöm szépen.]] Ami pedig a benyújtott javaslatot illeti, gyakorlatilag a Btk. jelenlegi koherencia-rendszerében - hiszen nemcsak önmagában ezt a tényállást kell tekintenünk, hanem a büntetőjog egész rendszerét - gyakorlatilag a súlyozás alapján koherensebbnek látjuk ezt a javaslatot, ha ennyiben lezárhatnám a magam részéről a vitát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Selmeczi Gabriella képviselőtársamat mint előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a lehetőséget. Miután folytatjuk még erről a törvényjavaslatról a szakmai vitát, ezért mélységébe még nem mennék bele, de azért egy-két pontot hadd szögezzek le már itt most az általános vita ezen szakaszában.Tisztelt Bárándy Gergely Képviselőtársam! Engedje meg, hogy azért azt elmondjam, hogy itt azért nem igaz, hogy jogalkotói hibáról lett volna szó az új büntető törvénykönyv megalkotásakor. A probléma az volt, hogy a Kúria a törvénnyel ellentétesen értelmezte a tényállást, és az Alkotmánybíróság ezt semmisítette meg. A törvényjavaslat indokolásában ez egyébként egyértelműen szerepel. Az Alkotmánybíróság határozatában egyértelműen leszögezte, hogy a most hatályos szabályozás koherens, normavilágos, ezek az alapfeltételek, és nem tartalmaz az új Btk. enyhítést a régi Btk.-hoz képest. [[Dr. Bárándy Gergely: Kimaradt.]] Ez az Ab-határozatban egyértelműen benne foglaltatik. Az Alkotmánybíróság csak természetes módon utalt arra, hogy a jogalkotó, tehát mi itt a parlamentben dönthetünk arról, és mi dönthetünk arról, nem pedig más, hogy eltérően szabályozza a minősített eseteket a hatályoshoz képest, de ezt nem tette kötelezővé. De mi úgy döntöttünk, és afelé megy minden frakció, úgy látom, hogy eltérően szabályozzuk a minősített eseteket, vagyis szigorítsunk a minősítő tényezőkön.Én azt hiszem, hogy folytassuk majd még a szakmai vitát, de azért egy megjegyzést még hadd tegyek. Bárándy képviselő úr amit most javasolt szigorítási tételt, az egyébként a régi büntető törvénykönyvben sem szerepelt. Ez az egyik. A másik pedig, hogy amit ön javasolt, az tulajdonképpen majdnem hogy szigorúbb, mint az emberölés eseténél alkalmazott büntetési tétel. Egyetértek a kormány képviseletében államtitkár úrral azzal, hogy azért arra is kell figyelnünk, hogy az arányosság elve is meglegyen a büntető törvénykönyvben is, hiszen ez is dolgunk, hogy így nézzen ki minden egyes törvény, hogy arányos is legyen. De folytassuk majd a vitát, állok elébe! Nagyon szépen köszönöm a hozzászólásokat, a javaslatokat, köszönöm szépen még egyszer. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen képviselő asszony válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Strasbourgban, 1959. április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18301. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr. [[15.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja a Strasbourgban 1959. április 20-án kelt kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének kihirdetése. A határon átnyúló bűnözés folyamatos elterjedésével különös fontosságot kapott az egyes országok együttműködése az igazságügy területén. A bűnügyi jogsegély eszközei megkönnyítik a bűncselekmények felderítését s az eljárások lefolytatását. Magyarország 1994 óta részese az Európa Tanács kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményének, valamint az egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének. Az egyezménynek az Európa Tanács tagállamai mellett számos más állam is részese, így széles körben könnyíti meg a büntetőügyekben folytatott együttműködést. Az egyezmény lehetővé teszi a felek között a bűnügyi jogsegély számos eszközének alkalmazását, valamint szabályozza a kérelmek és az azokra adott válaszok továbbításának rendjét és a nyelvhasználatot is. Az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvét Magyarország 2003. január 15-én írta alá, azonban annak ratifikációjára eddig nem került sor. A második kiegészítő jegyzőkönyv kiszélesíti a kölcsönös bűnügyi jogsegély eszköztárát, és egyszerűbbé, gyorsabbá, rugalmasabbá teszi a részes államok közötti jogsegélykérelmek teljesítését, valamint adatvédelmi rendelkezéseket is tartalmaz. Az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének első fejezete az egyezmény rendelkezéseinek helyébe lépő rendelkezéseket tartalmazza, a második fejezetben az egyezményt kiegészítő rendelkezések kaptak helyet, a harmadik fejezetben a záró rendelkezések szerepelnek. Tekintettel arra, hogy az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvében szereplő rendelkezések alkalmazásával Magyarország és a nem uniós részes államok viszonylatában a kölcsönös bűnügyi jogsegély eszköztára kiszélesedne, a jogsegélyforgalom egyszerűbbé válna, Magyarország számára kiemelten fontos a második kiegészítő jegyzőkönyv ratifikációja. A második kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetését törvényben szükséges megtenni, mivel az állampolgárok alapvető jogait és kötelezettségeit is érintő kérdésekben kell állást foglalni. Az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyve Magyarország vonatkozásában csak akkor léphet hatályba, ha a nemzeti jognak megfelelően a második kiegészítő jegyzőkönyv rendelkezései kihirdetésre kerülnek. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt képviselőket, hogy fogadják el a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Petneházy Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! A most beterjesztett törvényjavaslat az Európa Tanács kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyve. Kiszélesíti a kölcsönös bűnügyi jogsegély eszköztárát és ennélfogva egyszerűbbé, gyorsabbá és rugalmasabbá teszi a részes államok közötti jogsegélykérelmek teljesítését. Emellett természetesen adatvédelmi rendelkezéseket is tartalmaz, vagyis gyakorlatiasabb lesz a tagállamok közötti együttműködés a nemzetközi bűnügyek terén. Ahogy azt államtitkár úr is elmondta, ez a jogszabály az Európa Tanácsban egyeztetett álláspontot tárja elénk, s maga az Európa Tanács is - az az intézmény, tudjuk, amelyik nemrég 80 százalékban támogatta hazánk álláspontját az ukrán oktatási törvénnyel szemben -, tehát az Európa Tanács garanciát jelent a kezdeményezés jogosságára, fontosságára. A szavazásunk már csak azért sem puszta formalitás, mert bűnügyi téren a nemzetközi együttműködés fontossága napjainkban egyre jobban és jobban nő. Erre külön nem kell az itt ülők figyelmét felhívnom, arra sem, hogy a globalizáció adta lehetőségeket nemcsak jó célokra használják napjainkban, nemcsak az előnyünkre, hanem rossz szándékú emberek ártó szándékkal is teszik ezt, a nemzetközi bűncselekmények felderítésekor nagyon is számít tehát a technikai és szakmai együttműködés. Erre volt egy jó példa, az osztrák és a magyar rendőrség közötti szoros és intenzív együttműködés, amelynek következtében - mindannyian ismerjük az esetet - gyorsan felderítették a Pandorfban megtalált, 71 életet követelő, migránsokat szállító, úgynevezett halálkamion körülményeit, és ennek köszönhetően gyorsan megtalálták az elkövetőket is. Az elmondottak fényében azt hiszem, egyöntetűen tehetjük, képviselőtársaim, hogy támogatjuk ezt az előterjesztést. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. A nemzetközi bűncselekmények felderítése természetszerűleg minden egyes, mondhatni, európai és Európán túli ország számára is fontos, de itt egy kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezményről van szó, a második kiegészítő jegyzőkönyvének a kihirdetéséről. 1959 elég régen volt, 58 évvel ezelőttre nyúlik vissza gyakorlatilag a történet indulása. Jelen állapotban kiszélesíti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyszolgálatnak, jogsegélynek az eszköztárát, gyakorlatilag bővíti mindazt, ami a mai helyzethez igazítottan bővítendő és bővíthető. Mondhatom azt is, hogy egyrészt egyszerűbbé teszi, másrészt gyorsabbá, harmadrészt pedig olvasatom szerint rugalmasabbá is teszi a részes államok, tehát a közreműködő államok közötti jogsegélykérdések teljesítését. Adatvédelmi rendelkezések tekintetében is tartalmaz bizonyos változásokat. A részletekbe való belemenés nélkül egy mondattal mondhatom, hogy a Magyar Szocialista Párt ezt az előterjesztést, ennek az elfogadását támogatni fogja. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország 1994 óta részese az Európa Tanács kölcsönös bűnügyi jogsegélyéről szóló egyezményének, valamint az egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének. Az egyezménynek az Európa Tanács tagállamai és számos más állam is részese. Az egyezmény lehetővé teszi a felek között a bűnügyi jogsegély számos eszközének alkalmazását, valamint szabályozza a kérelmek és az azokra adott válaszok továbbításának rendjét és a nyelvhasználatot is. Az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvét Magyarország 2003. január 15-én írta alá, azonban annak ratifikációjára eddig még nem került sor. Az egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyve kiszélesíti a kölcsönös bűnügyi jogsegély eszköztárát, és egyszerűbbé, gyorsabbá, rugalmasabbá teszi a részes államok közötti jogsegélykérelmek teljesítését, valamint az adatvédelmi rendelkezéseket is tartalmazza. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Magyarország számára kiemelten fontos a második kiegészítő jegyzőkönyv mielőbbi ratifikációja, ezért a Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója azt támogatja, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem rejtegetek zsákbamacskát, a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja ennek az egyezménynek az aláírását. 1959. április 20-án írták alá ennek az alapmegállapodását, az alapegyezményt, amelynek ez a második kiegészítő jegyzőkönyve. Ami számomra kevésbé érthető - 2001. november 8-án kelt ez a kiegészítő jegyzőkönyv, tehát immáron 16 éve, éppen 16 éve keletkezett -, hogy miért vártunk ezzel 16 évig. Ez számomra nagyon nem érthető, hiszen azt gondolom, hogy nem tartalmaz ez az egyezmény olyan újdonságokat, amiért félnünk kellett volna aláírni, vagy lett volna mitől tartanunk, úgyhogy ezt nyugodtan alá lehetett volna írni, korábban is el lehetett volna fogadnia a magyar parlamentnek, azt gondolom, tehát ezt legalábbis nem értem. [[15.20]] Mi a célja ennek a kiegészítő jegyzőkönyvnek? Hogy szélesebb körű legyen a jogsegély nyújtása, illetve sürgősebben tudják megoldani a jogsegéllyel kapcsolatos feladatokat mind az átszállításnál, mind a felek egymás közötti kapcsolattartásában, a költségek viselésében. Amióta 1959-ben aláírásra került ez az egyezmény, azóta nyilván sok minden változott. Ehhez kellett igazítani 16 évvel ezelőtt ennek az egyezménynek a szövegét. Így például tartalmazza már olyan technikai újítások bevezetését is, mint például videokonferenciák útján történő meghallgatás vagy telekonferencia útján történő meghallgatás. Ez nyilván azzal is jár, mivel 16 évvel korábban járunk az időben, hogy nem tartalmaz olyan, ma már teljesen bevett új módszereket, amelyek tovább gyorsítanák ennek a lehetőségét, ezért azt gondolom, hogy hamarosan lesz egy újabb kiegészítő jegyzőkönyve ennek a strasbourgi egyezménynek, amely a sokkal újabb, az elmúlt két évtizedben keletkezett technikai újdonságokat is be fogja vezetni a két állam egymás közötti viszonyába. Foglalkozik még az információcserékkel, a tárgyak átadásával, a kézbesítéssel, szabályozza a határon túli megfigyelést, a fedett nyomozást, a közös nyomozócsoportok felállítását, illetve a tanúvédelmet. Ami még hiányzik ebből, az megint abból fakad, hogy 16 évvel ezelőtt került aláírásra, s nyilván ezért nem naprakész ez a bűnügyi jogsegély. Éppen két héttel ezelőtt tárgyalta a Magyar Országgyűlés az Ausztria és Magyarország közötti bűnügyi jogsegély kiegészítését, amely a mai körülményekhez, a mai átalakuló bűnözői világhoz próbál alkalmazkodni, és már behozza a terrorcselekményekkel kapcsolatos speciális védelmet, behozza a migrációval kapcsolatos speciális védelmet és az ebből fakadó együttműködés lehetőségét, behozza a korrupció felszámolásának a lehetőségét. Mindezek azok, amik, azt gondolom, hogy a következő kiegészítő jegyzőkönyvben is benne lesznek, de a 16 év miatt ezek ebből még hiányoznak. Egyébként természetesen az adott színvonalon ez támogatható, tudomásul véve, hogy ez egy 16 évvel ezelőtti történet és azok vannak benne. Tehát a Jobbik Magyarországért Mozgalom ezt támogatja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselők nem vesznek részt a vitában. Most kettőperces felszólalás következik, megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt szeretném kiemelni az előttünk fekvő javaslattal kapcsolatosan, amely szerintem egy igen fontos folyamat, hogy ha fogalmazhatok így, akkor a bűnözés, a bűncselekmények és a bűnözők már nem igazán ismernek határokat, és ezt most kifejezetten a földrajzi határokra is érteném. Tehát azt látjuk, azt tapasztaljuk, és ez fel is gyorsult az elmúlt időkben, hogy egyre inkább nemzetközivé válik a bűnözés, és gyakorlatilag már nem egy államon belül jellemző a bűnözői csoportok tevékenysége, hanem ez nagyon sokszor államokon, határokon átnyúló és átívelő. Ebből a szempontból kiemelten fontos, hogy ez a bizonyos Európa Tanács általi kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyve mit és hogyan szabályoz, mit és hogyan próbál most már hozzáigazítani az élethez, hiszen ez, ahogyan már említették nagyon sokan, egy 1959-es alapegyezménynek a módosítása. S ebből az egyik leginkább kiemelendő az, hogy pontosítja az úgynevezett átszállítást, amikor is egy bűncselekményt elkövető személyt, ha Magyarországon követi el a bűncselekményt és külföldre távozik, akkor onnan hogyan lehet őt hazahozni - köznyelven kifejezve -, vagy ha esetlegesen valaki hozzánk menekül és itt van nálunk, és őt egy másik állam vádolja bűncselekmény elkövetésével, akkor őt hogyan lehet visszajuttatni. Szerintem ez az, ami ennek a jegyzőkönyvnek az igazi értelmét adja. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha Európa Tanácsról és egy egyezményhez való csatlakozásról beszélünk, akkor talán érdemes felhívni államtitkár úr figyelmét arra, hogy Magyarországnak illene más Európa tanácsi egyezményeket is tiszteletben tartania a napi működése során, hiszen Magyarország egy általános monitoringeljárás alatt áll, s ennek a monitoringeljárásnak a tanulmánya vagy az eredménye, a jelentése nemsokára az Európa Tanács parlamenti közgyűlése elé fog kerülni, a bizottságok fogják megtárgyalni, és bizony ebben az Európa tanácsi monitoringjelentésben nagyon komoly kritika fogalmazódik meg a magyar kormány tevékenységével kapcsolatban. Tehát nagyon szép és jó, s ahogy Gúr Nándor képviselőtársam a vezérszónoki hozzászólásában elmondta, az MSZP természetesen támogatja ezt az előterjesztést, de hadd hívjam fel még egyszer a figyelmet arra, hogy egy papír, egy szerződés annyit ér, amennyit betartanak belőle. Magyarország számos ilyen egyezményt ratifikált, írt alá az Európa Tanáccsal kapcsolatban, de ezeket sorozatosan megsérti valamilyen formában ez a kormányzat. Úgyhogy fontos lenne a már elfogadott, már aláírt, már kihirdetett különböző jogszabályokat és egyezményeket is a magyar kormánynak a napi gyakorlatában megfelelően alkalmazni, és akkor egészen biztosan előrébb tartanánk a demokrácia tekintetében Magyarországon is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Völner Pál: Igen.]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni a frakciók támogatását ebben az előterjesztésben, úgy tűnik, hogy konszenzusra fogunk jutni. Mesterházy képviselő úrnak volt egy észrevétele. Szerintem össze lehetne hasonlítani a különböző kormányzatok tevékenységét ebben a tekintetben is, és nem hiszem, hogy a mostani kormányzat bármiben is hátrább állna, főleg ha a 2006-os eseményekre gondolunk, amelyeket akkor ősszel az akkori kormányzat elkövetett, és amivel még a mai napig sem számoltak el lelkiismeretesen. A dolog másik része pedig az, hogy ezeknél az egyezményeknél azt is mindig figyelembe kell venni, hogy hol van a nemzeti szuverenitás határa, és hol van az, amikor túlterjeszkedni akarnak különböző nemzetközi szervezetek az egyezményekben nyújtotta kereteken. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint a közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18298. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk lévő törvényjavaslat alapvető célja, hogy a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény 2019. január 1-jén történő hatálybalépéséig a közigazgatási szabályszegésekre vonatkozó általános törvényi szabályokat átmeneti jelleggel meghatározza. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénnyel ellentétben, nem tartalmaz anyagi jogi rendelkezéseket, hiszen az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény a jogalkotói célnak megfelelően kizárólag egy szabályozási magot alkot, amelyet az adott ágazati eljárások specialitásainak megfelelő ágazati eljárási joganyag egészít ki sajátos szabályokkal. E szabályozási logika mentén a szankciós törvény 2019. évi hatálybalépéséig terjedő időszakra vonatkozóan az előttünk fekvő törvényjavaslatot készítette el az Igazságügyi Minisztérium, a jelenlegi szankciós rendelkezések egységes és koherens rendszerbe foglalása érdekében. A szankcionálásra vonatkozó szabályanyag struktúrája alapvetően nem fog változni, jelentős különbség ugyanakkor, hogy a figyelmeztetés érdemi döntésben kiszabható szankcióvá válik, a bírság közérdekű munkával történő megváltásának lehetősége pedig megszűnik. A törvényjavaslat átmeneti jellegére tekintettel tartalmazza az önmaga hatályon kívül helyezésére vonatkozó rendelkezést, ezzel egyidejűleg a szükségtelenné váló miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezését is elvégzi. A törvényjavaslat a fentieken túl az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes jogszabályi módosításokat is tartalmazza. [[15.30]] E módosítások alapvető célja az, hogy a szükséges kiegészítő eljárási szabályokat miniszteri rendeletnél magasabb szintű jogforrásban tudják elhelyezni. A törvényjavaslat végül az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó jogrendszeri felülvizsgálat során azonosított, kiüresedett törvények és törvényerejű rendeletek, továbbá az elmúlt évtizedek jogfejlődését nem követő és a hatályosulásra kiható kodifikációs hibában szenvedő törvényi szintű rendelkezések technikai módosítását és deregulációját is elvégzi.Kérem, engedjék meg, hogy röviden reagáljak Bárándy Gergely és Gyüre Csaba képviselő uraknak a mai napon a közigazgatási bürokráciacsökkentésről szóló T/18320. számú törvényjavaslat kapcsán az általános közigazgatási rendtartásról szóló és a hozzá kapcsolódó törvényi átvezetéseket tartalmazó törvényről elmondott, az Igazságügyi Minisztériumban végzett szakmai munka minősítésére vonatkozó kijelentéseire. Ennek keretében rámutatok arra, hogy az Ákr. és a Kp. hatálybalépése miatti jogrendszeri felülvizsgálatot megvalósító 2017. évi L. törvény tavaszi elfogadását elsődlegesen éppen az indokolta, hogy a hatósági eljárásjogban, illetve perjogban érintett valamennyi szereplőnek kellő idő, tehát több mint fél év álljon rendelkezésre az eljárási joganyagban végbemenő változások megismerésére.Nagyon fontos azt is megemlíteni, hogy az Ákr.-Kp. salátatörvény célja nem az egyes eljárási rezsimek teljes megreformálása, átalakítása volt, hanem a két eljárási kódex terminológiájához és szabályozási rendszeréhez való hozzáigazítás, a jogrendszer koherenciájának megteremtése. Azaz eljárási szabályok módosítására került sor. Mindez azért bír különös jelentőséggel, mivel az időközben a tárcák felől felmerülő, előre nem látható szakpolitikai szabályozási igények mind az anyagi jogi feltételek megváltozása miatt következtek be.Egy-egy szakigazgatási ágazat szabályozási igénye anyagi jogi rendelkezéseket érintett, az adott szabályt ugyanakkor eljárási oldalról módosította az Ákr.-Kp. törvény is, így az anyagi jogi változásokból fakadó módosításokat csak úgy lehetett elvégezni, ha a salátatörvényben található eljárási szempontú változásokat egységes szerkezetben jeleníti meg az utóbbi jogszabály, ezzel egyidejűleg pedig természetesen a salátatörvény releváns rendelkezését hatályon kívül volt szükséges helyezni.Kiemelendő továbbá, hogy az Ákr.-rel összefüggő, az elfogadása óta bekövetkezett módosítások elsősorban koncepcionális jellegűek voltak vagy technikai jellegű pontosítások, amelyek a jogalkalmazói munka még gördülékenyebb lehetővé tételét szolgálták. Mindezek alapján, ellentétben állításukkal, az Igazságügyi Minisztérium éppen hogy nem veszítette el a kontrollt a jogrendszer felett, hanem folyamatosan biztosítja azt, ahogy ezt az előttünk fekvő törvényjavaslat is bizonyítja. Felszólalásukból két értelmezést tudok levezetni. Vagy semmibe kívánják venni a jogbiztonság részét képező felkészülési idő követelményét, és arra utalnak, hogy nem lett volna szükséges a salátatörvényt korábban előkészíteni; vagy azt feltételezi, hogy a képviselő urak a jogszabály-előkészítés és jogszabályalkotás alapvető szakmai szabályaival, logikájával nincsenek teljesen tisztában, ami pedig véleményem szerint elvárható lenne egy országgyűlési képviselőtől - de erre az esetre én nem is gondolok. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előbb ismertetett szabályozási célnak megfelelően, a törvényjavaslat a közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat állapítja meg. A hatályos törvényi rendelkezéseknek megfelelően szankció a közigazgatási bírság, az elkobzás, valamint a figyelmeztetés. Egyéb jogszabály pedig külön szankciókat állapíthat meg, amely külön, speciális szankciókra természetesen e törvény nem tartalmaz rendelkezést. A jelen törvényjavaslat nem érinti semmilyen formában az egyéb szankciókat, így ott továbbra is megmarad az eddig alkalmazott rendszer.Kiemelendő továbbá az is, hogy a tárgyi hatályra vonatkozó szabály alapján az ideiglenes jellegű vagy éppen azonnali beavatkozást igénylő intézkedésekre, a nem határozatban kiszabható jogkövetkezményekre, valamint a jogszerű magatartás kikényszerítése végett szükséges intézkedésekre nem terjed ki a törvényjavaslat hatálya.A törvényjavaslat szerint, a jogállami garanciáknak megfelelően, a figyelmeztetés érdemi döntéssel kiszabható szankcióvá válik, így a jövőben e döntés ellen is lehetőség lesz jogorvoslattal élni. Az egyéb szabályok tartalmukban a hatályos rendelkezéseknek felelnek meg, eszerint a figyelmeztetést kizáró miniszteri rendeletek is alkalmazandóak, ahogyan azt a törvényjavaslat átmeneti rendelkezései rögzítik.Kiemelném még azt is, hogy a közigazgatási bírságra, illetve ennek alesetére, a helyszíni bírságra vonatkozó rendelkezések is teljes mértékben a hatályos szabályozást tükrözik mind a mérlegelési szempontok tekintetében, mind pedig az elévülés vonatkozásában. A helyszíni bírság kapcsán kiemelendő, hogy a jogorvoslat kizárására vonatkozó szabály az Alaptörvénnyel összhangban kerül megfogalmazásra, azaz egyértelművé válik, hogy a jogorvoslati jogtól nem a törvény fosztja meg az ügyfelet, hanem arról maga az ügyfél mond le. Végezetül pedig szükséges arra utalnom, hogy az elkobzás szabályai teljes mértékben megegyeznek a hatályos szabályozással; ezt a jogintézményt továbbra is kizárólag külön törvény teheti lehetővé.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy áttérjek a közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggő egyes törvények módosításával kapcsolatos rendelkezések általános jellegű összefoglalására. Figyelemmel az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény rendelkezésére, amely értelmében miniszteri rendelet nem állapíthat meg kiegészítő eljárásjogi rendelkezést, a miniszteri rendeleti szintű, kiegészítő hatósági eljárási szabályokat tartalmazó végrehajtási rendeletek szabályait legalább kormányrendeleti szintre szükséges emelni. Erre tekintettel már idén tavasszal módosításra került több mint 250 törvény az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényben, azonban a jogrendszeri felülvizsgálat ismételt lefolytatásánál olyan, további szakpolitikai igények merültek fel, amelyek további felhatalmazó rendelkezések megalkotásához, módosításához vezettek. Ezért tehát szükséges, hogy a felhatalmazó rendelkezések megalkotására irányuló törvényi módosításokat ez a törvényjavaslat tartalmazza, amely által így lehetővé válik az is, hogy a szükséges kiegészítő eljárási rendelkezéseket miniszteri rendelet helyett kormányrendelet tartalmazza. Ennek megfelelően 18 törvényt módosít a törvényjavaslat, amely során a megfelelő felhatalmazó rendelkezések is helyet kapnak az ágazati törvényekben, valamint az eddig hiányzó, a joggyakorlatot segítő szabályok kerülnek pótlásra. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szabályait egyrészt technikai jellegű pontosítások miatt szükséges módosítani, másrészt egyértelműbbé teszik a javasolt módosítások a normaszöveget. Így például a relatív és az abszolút kizárási okok elhatárolása is világosan megjelenik az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben.A függő hatályú döntéssel kapcsolatos rendelkezések pontosítása azért szükséges, mivel a központi államigazgatási szervek esetén gyakran a szerv vezetője kerül megnevezésre mint a hatáskör címzettje. Tipikus példák erre a feladatkörrel rendelkező minisztériumok. A jogi szabályozás értelmében azonban maga a minisztérium minősül központi államigazgatási szervnek, és nem a példában említett miniszter, így indokolt a szabály pontosítása.Az alkalmazási szabályok pontosítására pedig azért kerül sor, hogy egyértelművé váljon, abban az esetben is végleges döntésnek kell tekinteni a hatóság jogerős döntését, ha azt a törvény hatálybalépését megelőzően indult eljárásban, de már a törvény hatálybalépését követően hozták.A közigazgatási perrendtartásról szóló törvény módosításai jogértelmezést segítő pontosítások, amelyek rendezik a kizárás, a megváltoztatás intézményét, valamint tiszta helyzetet teremtenek a hatályon kívül helyezés és a megsemmisítés eljárási intézményeinek viszonyában. 2011 óta a jogrendszerünkben 77 már kiüresedett módosító törvény maradt, amely már nem rendelkezik joghatással, így azok hatályon kívül helyezése indokolt. A korábbi évek deregulációs törvényeiből kimaradt 6 törvény módosítása, valamint 6 törvény teljes hatályon kívül helyezése, amit szintén ez a törvényjavaslat pótol.Tisztelt Országgyűlés! Záró gondolatként szeretném ismételten hangsúlyozni, hogy a különböző ágazati eljárástípusok megújítását nem tűzte ki célul e javaslat. A törvényjavaslat alapvető célja, hogy az eddig megszokott közigazgatási szabályszegésekkel kapcsolatos törvényi háttér átmeneti jelleggel, a szankciós törvény 2019-es hatálybalépéséig fennmaradjon, és biztosítsa a közrend érvényre juttatásának a társadalom által megkívánt és elvárt biztosítását. A másik fő célja a javaslatnak, hogy a jogrendszeri koherenciát megteremtse, a jogfejlődést nem követő szabályokat hatályon kívül helyezze, a kodifikációs és technikai hibákat pedig orvosolja. Kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmondottak alapján a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném bejelenteni, hogy a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot. [[Dr. Legény Zsolt: Azt a mindenit!]] Bár ez, úgy látom, meglepetést okozott az ellenzék soraiban, de szeretném folytatni mégis a felszólalásomat. Tisztelt Ház! Az államtitkári expozéból is kiderül, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat egy átmeneti rendezést tartalmaz, átmeneti szabályokat tartalmaz, legalábbis ez a fő része ennek a törvényjavaslatnak, ugyanis az Országgyűlés a kormány javaslatára úgy döntött, hogy a közigazgatási eljárásról egy önálló törvényt alkot a 2016. évi CL. törvény formájában, ez az úgynevezett általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény. Ahogyan az államtitkár úr is ismertette, ez azonban nem tartalmaz anyagi jogi rendelkezéseket, így szankciókra sem tesz javaslatot, vagy nem tartalmaz rendelkezéseket szankciókról. Ezért az Országgyűlés úgy döntött, hogy a 2017. évi CXXV. törvénnyel egy külön közigazgatási szankciórendszert alkot meg külön törvényben. Ennek a törvénynek a hatálybalépését elhalasztotta az Országgyűlés 2019. január első napjára. Tehát az előttünk álló mintegy egy évre szükséges átmeneti szabályokat alkotni, különösen a jogalkalmazók felkészülése érdekében. Tehát jogbiztonsági szempont az, hogy a 2019. január 1-jén hatályba lépő törvény életbelépéséig átmeneti rendelkezéseket kell alkotni. Tehát amit most teszünk, az kizárólag csak a jogalkalmazók érdekét szolgálja, a jogalkalmazók jogbiztonságát szolgálja, tehát elsősorban a közigazgatási szervek és természetesen azoknak az állampolgároknak az érdekét szolgálja, akiket a közigazgatási szervek tevékenysége érint. Tehát kérem, hogy ezeket az átmeneti szabályokat az Országgyűlés támogassa.Ahogyan az államtitkár úr is említette, a törvényjavaslat még tartalmaz az általános közigazgatási rendtartás hatálybalépésével összefüggő egyéb módosításokat is. Ez is mind szükséges annak érdekében, hogy a távoli jövőben vagy nem is annyira távoli jövőben, de a jövőben életbe lépő új jogszabály a jogrendszerbe jól illeszkedjen, és a végrehajtása során ne legyenek zökkenők.A törvényjavaslat egy újabb része pontosítja az általános közigazgatási rendtartáshoz kapcsolódó jogszabályokat, egyéb technikai pontosításokat és korrekciókat tartalmaz. És van még egy olyan része is ennek a jogszabálynak, amely deregulációs célból, tehát a jogszabályok értelmetlen elburjánzását próbálja kiküszöbölni és a felesleges jogszabályok hatályon kívül helyezésével kiüresedett törvények és törvényerejű rendeletek deregulálását végzi el ez a jogszabály. Tehát azt is mondhatnám, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat kizárólag azt a célt szolgálja, hogy az állampolgárok jogbiztonsága növekedjen, és emellett a közigazgatási eljárások jogbiztonsági szempontjai erősödjenek, minél inkább a jogbiztonságot erősítse az új törvényi környezet és az átmeneti rendelkezések. Ezért kérem, hogy fogadják el a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. A közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályozásáról szóló törvénytervezet tárgyalásakor azért az első mondatban nem mondhatok mást, csak azt, hogy több mint egy esztendőről beszélünk, mint ahogy Répássy Róbert az előbbi felszólalásában az utolsó mondatban megfogalmazta, 2019. január 1-jével lépne hatályba. A fokozatos szankcionálásokhoz megfelelő felkészülési időre van szükség, mondják. Gondolom, itt az ügyfelektől kezdve a hatóságokon keresztül sok mindenki másra, szakmai irányító szervezetek sokaságára is gondolnak, amikor erről beszélnek. Én valami mást valószínűsítek, persze nem állítom, hogy igazam van, vagy hogy jól látom, de mást valószínűsítek: szerintem nincs kész - példaként - az az informatikai háttér, aminek kész kellene lenni a kérdéskörhöz illesztetten, vagy az a központi nyilvántartási rendszer sem áll rendelkezésre, ami ahhoz szükséges lenne, hogy minden tekintetben meg lehessen felelni a feladatok ellátásának. Egyrészt tehát egy nagymértékű adósságtartalom, ami a hátunk mögött, az önök háta mögött van e tekintetben, másrészt pedig ezzel ellentétben vagy ezzel szembeállítva egy elkapkodott, mondhatni elhamarkodott, ráadásul félkész és nehézségeket okozó törvényjavaslattal nézünk szembe, nehézségeket okoz a jogalkalmazóknak vagy éppen a jogkereső állampolgároknak is.Szeretnék egy konkrét kérdést is felvetni. Itt a kodifikátor a 37. és a 38. § indoklásakor még azt sem vette figyelembe, vagy lehet, hogy nem tudta, hogy a hatályba nem lépett jogszabályi rendelkezés nem helyezhető hatályon kívül; tehát ami hatályba nem lépett, az nem helyezhető hatályon kívül. Ez egyfajta szarvashiba vagy annak a szarvashibának az ejtése a megfogalmazáskor. Mondom, hogy azonosítani lehessen, a 37., 38. § indoklásáról beszélek. Az egyik törvény kezdeményezése sok esetben üti a másikat. Erre mondom azt, hogy részben félkész, részben elkapkodott, részben pedig nehézségeket okozó mindaz, amit előállítottak. Több tucat törvénynek, olyan törvénynek a hatályon kívül helyezésére tesznek javaslatot, amit részben vagy egészben sarkalatos többséggel fogadtak el. Nem akarom ezt tovább folytatni, nem akarom ezt tovább ragozni, azt hiszem, ez kellő alapot nyújt ahhoz, hogy nyugodt lelkülettel mondhassam azt, hogy a Magyar Szocialista Párt nem fogja támogatni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat alapvetően négy témakör köré csoportosítható tárgyban tartalmaz szabályokat, rendelkezéseket. Ezek az alábbiak szerint foglalhatók össze: közigazgatási szankciók, Ákr. hatálybalépésével összefüggő módosítások, egyéb pontosítások és technikai dereguláció. Az első fejezet a közigazgatási szankciókat tartalmazza. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény nem tartalmaz anyagi jogi rendelkezéseket, mivel tisztán eljárásjogi kódex. E szabályozási logika mentén új törvényjavaslat készült a jelenleg a közigazgatási hatósági eljárás és a szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szankciós rendelkezéseinek egységes és koherens rendszerbe foglalása érdekében. A közigazgatási szabályszegések szankcióiról szól 2017. évi CXXV. törvény hatálybalépése ugyanakkor 2019. január 1-jére változott az eredeti tervhez képest. Erre való tekintettel szükséges az Ákr. hatálybalépése és az új törvény hatálybalépése közti időintervallumra átmeneti jellegű szabályozás kialakítása. [[15.50]] Ennek hiányában az egyéves időintervallumban a közigazgatás szankcionáló tevékenysége gyakorlatilag kétséges lenne, ha nem megszűnne. Az I. fejezet tehát a közigazgatási szankciók tekintetében e szabályokat állapítja meg, kifejezetten a hatályos szabályokra építve a szükséges és elengedhetetlen pontosításokkal. Maga a II. fejezet az Ákr. hatálybalépésével összefüggő módosításokat tartalmazza. E módosítások alapvető célja az, hogy az Ákr. a 8. § (3) bekezdéséből fakadó követelményeknek eleget tudjon tenni minden ágazat, és a szükséges eljárási szabályokat miniszteri rendeletnél magasabb szintű jogforrásban tudják elhelyezni, azaz tipikusan felhatalmazó rendelkezések megalkotására, illetve módosítására kerül sor. A III. fejezet két részből áll, van egy első része és egy második része: az első része az egyéb pontosítások, a második része lesz majd a dereguláció. Az első részben tehát e módosítások célja az Ákr.-hez kapcsolódó felülvizsgálat során esetlegesen kimaradt koherenciazavarok kiküszöbölése, valamint egyéb technikai pontosítások, korrekciók elvégzése. Ugyanennek a fejezetnek, tehát a III. fejezetnek a második része a technikai deregulációt tartalmazza, az Ákr. hatálybalépéséhez kapcsolódó jogrendszeri felülvizsgálat során azonosított, kiüresedett törvények és törvényerejű rendeletek technikai deregulálásával. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól szóló törvényjavaslat fekszik előttünk. Azt már hallottuk az expozéban, illetve az eddigi hozzászólásokban is, hogy miért van szükség egy ilyen átmeneti szabály megalkotására. Azt gondolom, nyilván azt minden párt tudomásul veszi, minden parlamenti frakció, hogy ha tolódott egy évvel, ez ténykérdés, és 2019. január 1-jével lép hatályba egy jogszabály, akkor az átmeneti időszakra megfelelő jogszabályt kell alkotni, hogy nyilván egy jogállamban vagy amit jogállamnak mondanak, a jogállamiság látszata is fennmaradjon. Ezért mindenféleképpen szükség van arra, hogy megalkossunk egy ilyen jellegű törvényt.A törvény fő része, amely a címéből is kiderül és a törvény céljából is, az átmeneti szabályozás lenne a közigazgatás szankcióinak a fajtáira. Ezekkel nincs is probléma, hiszen ezek ismertek: figyelmeztetés, közigazgatási bírság, illetve bizonyos esetekben az elkobzás, és bizonyos esetekben pedig más jogszabály egyéb szankciót is behozhat.Azt folyamatosan bíráltuk, amióta a Jobbik Magyarországért Mozgalom az Országgyűlésben van, 2010 óta, sajnos azt tapasztaltuk, hogy nagyon-nagyon sok esetben a bírságolás előtérbe került a figyelmeztetéssel szemben, mintha Magyarországon a végrehajtó hatalom abban lenne érdekelt, hogy minél több bírság folyjon be, illetve sokszor a költségvetés tárgyalásakor tapasztaltuk, hogy a költségvetésbe is betervezték komoly összegekkel azokat a bírságokat, amelyeket majd a végrehajtó hatalom ki fog szabni. Mi mindig azt mondtuk, hogy prevenciósan kell ezt használnunk, illetve nyilván akkor kell a bírságot megfelelő súllyal és erővel odasuhintani, amikor az valóban indokolt, viszont nagyon sok esetben szükség lenne arra, hogy azok az állampolgárok, akik tényleg nem szándékosan, tényleg nem tudatosan akarják a hatóságokat megtéveszteni, abban az esetben ne legyen minden esetben szankció, olyanfajta szankció, aminek súlyos anyagi következményei vannak, ne legyenek olyannal sújtva. Jelen esetben úgy tűnik, hogy ebben a szabályozásban ez a figyelmeztetés megfelelően előtérbe kerülhetne; nyilván, hogy ez majd előtérbe is kerül-e, azt majd a jogalkalmazás fogja eldönteni. A meghatározása is jónak tűnik: az előírások megsértése esetén, ha a jogszabálysértés orvosolható a jogszabálysértés megszüntetésével, akkor megfelelő határidő kitűzésével, a figyelmeztetés együttes kiadásával fel kell hívni az állampolgár figyelmét arra, hogy hol sértette meg a törvényeket, mivel sértette meg a törvényeket, és ez esetben amennyiben megfelelő határidőre teljesíti azt, ami hiányzik vagy pótolja, vagy kijavítja, amit elrontott, közigazgatási bírság kiszabására nem kerül sor, ez esetben egy figyelmeztetéssel megússza. Nyilvánvaló az is, hogy amennyiben ismétlésre kerül ilyenfajta szabálysértés, abban az esetben már újabb figyelmeztetést két évig nem lehet adni. Amikor valaki a figyelmeztetésnek nem tett eleget határidőre, akkor két évig újabb figyelmeztetésben nem részesülhet, hanem a közigazgatási bírságot ki kell szabni. Nyilván ez is a jogállamiságnak az egyik eszköze, hogy ebben az esetben, amikor már ismétlődik valami, akkor a szigornak erősebbnek kell lenni, mint az első esetben. De mint elmondtam, nagyon lényeges az, hogy ezt a figyelmeztetést majd tudatosan is alkalmazzák a hatóságok, és rendszeresen alkalmazzák, ne pedig a közigazgatási bírság legyen az, amit rögtön ki fognak szabni.A probléma az, hogy erre vonatkozóan nincsen egy olyan kötelező jellegű szabályozás szerintem, ami adott esetben jó lenne, hanem csak a lehetősége van meg, és ez pedig majd el fog dőlni a jogalkalmazás során.A közigazgatási bírság esetén a hatóság mérlegelési jogköre kerül előtérbe, nyilván ez kiküszöbölhetetlen, neki kell mérlegelni az okozott hátrányt, a jogsértéssel elért jogosulatlan előnyt, a visszafordíthatóságot, az érintett kör nagyságát, az ismétlődés gyakoriságát, valamint azt, hogy együttműködik-e az elkövető a hatóságokkal, illetve a jogsértés gazdasági súlyát. Azt gondolom, ezek megfelelő mérlegelési szempontok, amelyek bekerültek ebbe a jogszabályba, és ez mindenféleképpen elfogadható. Nyilván az is elfogadható, hogy amennyiben valaki szabályt sértett, és ez megállapításra kerül, akkor akár az elkobzást is lehet vele szemben alkalmazni, ha a jogsértés eszközéül használtak valamilyen tárgyat, vagy aminek a birtoklása jogszabályba ütközik, vagy ami az elkövetés útján jött létre. Ezekben az esetekben nyilván az elkobzást lehet alkalmazni, ez nem új, ez eddig is így volt szabályozva, tehát fontos, hogy az átmeneti időszakban is így legyen.Azt mondanám, ha itt véget érne ez a jogszabály, akkor azt mondanánk, hogy ez teljes mértékben elfogadható, természetesen arra figyelemmel, ha a figyelmeztetést a jogalkalmazás során gyakran fogja alkalmazni a végrehajtó hatalom.A többi része - három része van - az Ákr. hatálybalépésével kapcsolatos, az egyéb módosítások, illetve a dereguláció. Mindig szoktuk bírálni azokat a jogszabályokat, amelyeknek a részei nem szorosan függnek össze egymással. Amikor azt mondjuk, hogy egy átmeneti szabályozást hoz, terjeszt elénk a kormány, amelynek a lényege az, hogy milyen közigazgatási szankciók lesznek ebben az átmeneti, valamivel több mint egyéves időszakban, akkor abba miért kell belehozni azt, hogy az útlevél kiadására hogyan hatalmazzuk fel az illetékes minisztert. Tehát nem biztos, hogy ezekben egyetértünk, hogy ami nem szorosan kapcsolódik a törvényjavaslathoz, a salátatörvénybe azt is belevegyük. Tehát ezzel semmiféleképpen nem tudunk egyetérteni, ezt már sokszor bírálta a Jobbik Magyarországért Mozgalom korábbi salátatörvényekkel kapcsolatos kritikai álláspontjának megfogalmazásában is. Egyébként azt mondom, hogy amennyiben csak az első részről lenne szó, az mindenféleképpen támogatható lenne. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, független képviselők nem vesznek részt a vitában. Most kettőperces felszólalásra megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztői expozéjában az államtitkár úr azt kérte, hogy támogassák a parlamenti pártok ezt a törvényjavaslatot. Vezérszónokként elmondta Gúr Nándor képviselőtársam, hogy mi biztosan nem fogjuk támogatni, tehát határozottan állítom, hogy nemmel szavazunk erre az adott törvényjavaslatra. [[16.00]] Ennek pedig roppant egyszerű az oka: már alapból nem értettünk egyet azzal sem, ahogyan az általános közigazgatási rendtartás megalkotását megpróbálta a kormány és a fideszes többség megoldani, merthogy véleményünk szerint a jogrendszerbe bevezetett ilyen mértékű átalakítások a jogalkalmazó hatóságok számára is sokkal több felkészülési időt igényeltek volna, mint arra lehetőséget ad ennek a törvényjavaslatnak a 2018. január 1-jétől történő alkalmazása. Azt gondoljuk, hogy ez egy meggondolatlan, átgondolatlan, vagy mondhatnám azt is, hogy kapkodó jogalkotási mechanizmus vagy folyamat volt. Akkor is szót emeltünk ez ellen, és akkor is azt mondtuk, hogy ez így nagyon-nagyon nincs rendjén, úgyhogy értelemszerűen most is következetesek vagyunk, és nemmel fogunk szavazni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány többször hangoztatta, ahogy az államtitkár úr is utalt rá, hogy bürokráciacsökkentésre, deregulációra van szükség. Egyébként ez egy helyes célkitűzés. Hozzáteszem, hogy ez több kormánynak is volt már célkitűzése, több-kevesebb sikerrel meg tudták valósítani ezeket a célkitűzéseket. Hozzáteszem, hogy inkább kevesebbel, hiszen mindig mindenki nagy reményekkel áll neki egy ilyen feladatnak, aztán azon az apparátuson, amit szeretnénk csökkenteni, valahogy egy kicsit mindig elbukik, vagy legalábbis nagyon sokat erodálódik ez a szándék. Kicsit úgy érzem, hogy ez történik most is, hiszen most azon túl, hogy hogyan volt előkészítve ez a mostani törvénytervezet is, hogy mennyire átgondolt, mennyire szakmai, mennyire ad ehhez kellő időt, mégiscsak az látszik, hogy a nagy tervek megbuktak tulajdonképpen a napi gyakorlaton. Éppen ezért én arra szeretném ösztökélni a kormányt, hogy ebben a tekintetben, ha szabad így fogalmaznom, ne hátráljon meg. Tehát sokszor halljuk ezt a miniszterelnök úrtól vagy éppen a kormány különböző minisztereitől, hogy a kormány nem hátrál meg, keményen beleáll, végigveri és megoldja, mert ez egy erős kormány, erős Magyarország, s a többi, s a többi. Akkor kérem, a bürokráciacsökkentésnél és a deregulációnál se hátráljanak meg, hiszen nemcsak a közigazgatásban, hanem a cégek tevékenységét szabályozó számos jogszabály esetében is szükség lehetne ilyen típusú deregulációra vagy bizonyos szabályoknak egyszerűen az eltörlésére. Mi korábban a saját programunkban hirdettünk erre egy programot, hogyan lehetne hatályon kívül helyezni, csökkenteni ezeket a bürokratikus akadályokat mind a gazdasági életben, mind az állampolgárok szintjén. Ebben egyébként szerintem lehetne egy nemzeti konszenzust is találni a különböző politikai pártok között, hiszen ez a célkitűzés majd’ minden párt programjában szerepel. Talán érdemes lenne erről komolyabb egyeztetéseket is folytatni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra jelentkezett Legény Zsolt képviselő úr. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bocsánat, hogy újra szót kértem, csak egy dolgot elfelejtettem az előbb megemlíteni. A közigazgatási szabálysértések szankcióiról szóló törvény Országgyűlés elé terjesztésekor eléggé mulatságos volt az az indoklás, amely azt mondta, hogy „a fokozatosság elvének alkalmazása az állam és az állampolgárok közötti bizalom jegyében kiemelt célkitűzése” a kormányzatnak. Ezzel szemben már akkor látszott, hogy az általános feltételrendszer zavaros, hiányzik a belső koherencia meg a belső terminológiai összhang is, úgyhogy ezt azért így el kellett hogy mondjam. És természetesen azt gondoljuk, hogy nem növeli a bizalmat az sem, ami a polgárok és a kormányzat között kellene hogy fennálljon, hogy most egy évre kell átmeneti szabályokat alkotni, ami meg szerintem azért válhatott szükségessé, mert Lázár miniszter meg Trócsányi miniszter egyszerűen nem egyeztettek idejében, akkor, amikor kellett volna. Úgyhogy ezt még el kellett hogy mondjam, elnök úr. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni a napirendi pont keretében. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni a vitában való részvételt, már akik arra érdemesítették a parlamentet - az LMP-re gondolok, akik nem voltak jelen a vitában -, hogy ebben részt vegyenek. Másrészt pedig szeretnék mindenkit megnyugtatni, mert az expozéban, úgy látszik, nem sikerült eléggé, hogy semmilyen olyan hátrányos következménye nem lesz ezeknek az átmeneti szabályoknak, amelyek a koherenciát vagy akár az állampolgárok tömegeit érintenék. Minimális változások vannak benne, tehát egy nyugodt átmenetet biztosít majd az új szankciórendszer megalkotásáig. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18316. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint önök előtt is ismert, az új büntetőeljárásról szóló törvény 2018. július 1-jén lép hatályba. Az új büntetőeljárásról szóló törvény jelentős mértékben alakítja át a hatályos büntetőeljárásról szóló törvény intézmény- és fogalomrendszerét. Ahhoz, hogy az új eljárási törvény szervesen beépülhessen a jogrendszerbe, elengedhetetlenül szükséges a büntetőeljárással összefüggő ágazati, szervezeti, illetve státustörvények módosítása. Számos törvény hivatkozik ugyanis a büntetőeljárási intézményekre vagy a hatályos büntetőeljárásról szóló törvény konkrét rendelkezéseire, használja a büntetőeljárásban szereplő terminológiát és állapít meg büntetőeljárási cselekményekhez ágazati jogkövetkezményeket. Tisztelt Ház! A javaslat legterjedelmesebb része az új büntetőeljárásról szóló törvény fogalomrendszerének átalakításával összefüggő technikai jellegű szabályozás. Ehhez képest kisebb terjedelmű, de tartalmi módosításokat eszközöl a javaslat egyes büntető tárgyú jogszabályokban. Végül a módosítások harmadik része a kodifikáció lezárását követően felmerülő szempontok, illetve észrevételek alapján pontosítja az új büntetőeljárásról szóló törvényt. A módosítások számát tekintve jelentős terminológiai újítás, hogy az új büntetőeljárásról szóló törvény a hatályoshoz képest másként szabályozza az egyes határozati formákhoz kapcsolódó jogerő kérdését. Ennek lényege, hogy a jogerő fogalma alatt kizárólag az anyagi jogerőt érti, anyagi jogerőre pedig csak a bíróság ügydöntő határozata emelkedhet. A terminológiai váltás átvezetése a jogrendszerben azért is kiemelt jelentőségű, mert a folyamatban lévő büntetőeljárás ténye, annak befejezése, az eljárás során hozott határozat jellege kihatással van a büntetőeljáráshoz kapcsolódó következményeket szabályozó törvényi rendelkezésekre.A bírósági határozatokra vonatkozó rendszerhez hasonlóan más büntetőeljárási fogalmak áttekintése alapján is kimutatható volt egyébként az ágazati szabályok esetenként indokolatlanul eltérő, nem feltétlenül koherens szabályozása, amelyek kiküszöbölésére, egységesítésére irányulnak a javaslatban foglalt módosítások.A terminológiai frissítés mellett elengedhetetlenül szükséges volt egyes büntető tárgyú törvények átfogó felülvizsgálata és rendszerszintű hozzáigazítása az új büntetőeljárásról szóló törvényhez. A javaslat a büntető törvénykönyvet érintően, részben az új eljárásjogi intézményekhez mérten, az anyagi jog tartalmi módosítását hajtja végre.A tárgyalásról lemondás az új büntetőeljárásról szóló törvény nyomozási szakában az általános eljárás részévé válik, s az egyezség a bűnösség beismeréséről intézménye révén bármilyen ügyben formális egyezség megkötésére kerülhet sor. Ha az egyezség törvényességéhez nem fűzhető kétely, a bíróság kizárólag az egyezségben szereplő szankciót alkalmazhatja majd. Az új típusú egyezségkötés alkalmazásának a gyakorlattá válását olyan új anyagi jogi rendelkezések segíthetik elő, amelyek a sokféle ügyre figyelemmel rugalmas büntetéskiszabási kereteket jelölnek ki. Az egyezségkötés tehát akkor lehet hatékony intézmény, ha az egyezségben szereplő szankció a résztvevők érdekei és az elkövetett bűntett súlyosságához, egyedi körülményeihez igazodóan, kellően rugalmasan határozható meg. Ezen keretek mellett a javaslat továbbra is fokozatosságra épülő anyagi jogi kedvezményekkel kívánja törvényi szinten is elérni, hogy a beismerésen felül megvalósuló terhelti együttműködés eseteiben, tehát amikor a terhelt más, jelentős bűncselekmények feltárásához, bizonyításához is aktívan hozzájárul, az egyszerű beismeréshez képest is értékelni lehessen a terhelt szerepét. A javaslat másik, a büntető törvénykönyvet érintő módosítása a személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedések beszámításának szabályozása. Az új büntetőeljárásról szóló törvényben ugyanis átalakul a személyi szabadságot érintő kényszerintézkedések rendszere, és egységes bűnügyi felügyelet lép a jelenlegi házi őrizet, lakhelyelhagyási tilalom és jelentkezési kötelezettség helyébe Az új rendszerre tekintettel szükséges a büntető törvénykönyv beszámítási szabályainak formai újraszabályozása. Hangsúlyozandó, hogy az új szabályozás az új büntetőeljárásról szóló törvényben kialakított kényszerintézkedések megváltozott rendszeréhez igazodik, a beszámítás szabályainak kizárólag erre tekintettel történő kiigazítását tartalmazza, azok keretein, alapjain nem változtat. [[16.10]] javaslat továbbra is megtartja azon rendezőelvet, hogy be kell számítani minden olyan kényszerintézkedéssel töltött napot, amely során a terhelt a számára kijelölt lakást, egyéb helyiséget, intézményt vagy az ahhoz tartozó bekerített helyet engedély nélkül nem hagyhatja el.A büntetés-végrehajtásról szóló törvényt érintő módosítások közül kiemelendő azoknak a különleges eljárásoknak a szabályozása, amelyeket az új büntetőeljárásról szóló törvény azért nem tartalmaz, mert azokat a büntetés-végrehajtásról szóló törvényben célszerű szabályozni. A büntetés-végrehajtásról szóló törvénybe kerülő különleges eljárások közös jellemzője, hogy nem érintik az ügydöntő határozat rendelkezéseinek a jogorvoslati jellegű vagy új tény felmerülése alapján szükséges korrekcióját, hanem tárgyuk a büntetés-végrehajtás szakára tartozó döntés. A javaslat átalakítja továbbá a büntetés-végrehajtási ügyekben a kirendelt védő, valamint a költségmentesség hatályos szabályozását is az új büntetőeljárásról szóló törvényhez igazodva. A javaslat tartalmilag módosítja a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvényt is. A javaslat így például az új büntetőeljárásról szóló törvényhez igazodva rendezi a jogi személy képviseletének szabályait, és felhatalmazza a törvényes képviselőt, hogy meghatalmazott útján járjon el. A javaslat lehetővé teszi, hogy a jogi személy képviselője már a nyomozás folyamán is értesüljön a jogi személyt érintő eljárásról, illetve annak lényeges eseményeiről, ezáltal a képviselő hatékonyabban gyakorolhatja majd az eljárási jogait. Lényeges újítás, hogy a javaslat lehetőséget biztosít egyes egyszerűsítő eljárások igénybevételére akkor is, ha a jogi személlyel szemben intézkedés alkalmazásának feltételei fennállnak. Ennek alapján a jogi személlyel szemben intézkedés meghozatalára tárgyalás mellőzésével, büntetővégzés keretei között is sor kerülhet.A javaslat a jogsegélyt szabályozó törvényekre vonatkozóan is az új büntetőeljárásról szóló törvénnyel koherenciát megteremtő módosításokat hajt végre. Így például a javaslat az új büntetőeljárásról szóló törvény telekommunikációs eszközzel történő meghallgatásának rendszerét átülteti a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvénybe és az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvénybe.Az új büntetőeljárásról szóló törvény fogalom- és intézményrendszerének átalakítása lehetőséget teremtett a büntetőeljárásban érintett személyek védelmi programját szabályozó törvény szabályrendszerének felülvizsgálatára, illetve korszerűsítésére is. E körben az elmúlt több mint egy évtizedes jogalkalmazói szakmai tapasztalatoknak megfelelően a javaslat átalakítja, modernizálja a védelmi program szabályozását, ezzel megfelelő összhangot és alkalmazhatóságot biztosít mind magával a büntetőeljárással, az abban részt vevő szervekkel, mind a védelmi programot érintő társszervekkel folytatott nemzetközi együttműködéssel kapcsolatban is.Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat a felsorolt főbb szabályozási pontok mellett számos olyan kisebb léptékű, de tartalmi módosítást hajt végre, amelyek elősegítik a hatékony és igazságos büntetőeljárás lefolytatását. E körben mindenképpen kiemelést érdemel az illetékekről szóló törvény módosítása, amely átalakítását elsősorban az ügyirat megismerésével kapcsolatos új büntetőeljárási rendszer, másrészt az elektronikus iratok továbbításával kapcsolatos új technikai megoldások indokolták. A javaslat erre tekintettel például bevezeti az elektronikus formában rendelkezésre álló ügyirat másolatának kiadása esetén fizetendő illeték szabályozását. A javaslat emellett igazságosabb illetékfizetési szabályokat alakít ki a magánvádas eljárások körében. A magánvádas eljárás egyik kiemelt törekvése, hogy a sértett és a terhelt közötti konfliktust feloldja, és az eljárás a sértett megbocsátásával, büntetés nélkül záruljon le. A javaslat alapján lehetőség nyílik arra, hogy a sértett akkor is illetékmentességben részesüljön, ha az eljárás megszüntetését megalapozó megbocsátás a magánvádas eljárás későbbi szakaszában történik. De emellett nem kell a sértettnek illetéket fizetnie akkor sem, ha a magánvádas eljárásban a bíróság megállapítja a terhelt felelősségét.A javaslatnak a bírósági végrehajtásról szóló törvényt érintő módosítása világos törvényi szabályokkal rendezi a büntetőeljárásban zár alá vett ingatlanok büntetőeljáráson kívüli harmadik fél követelése érdekében történő értékesítésének eddig szabályozatlan kérdését. Az új büntetőeljárásról szóló törvénynek a büntetőeljárásban engedélyezhető költségkedvezményekre vonatkozó szabályozása alapján a kedvezményt valamennyi személy vonatkozásában a jogi segítségnyújtó szolgálat engedélyezi. Erre tekintettel módosítja a javaslat a jogi segítségnyújtásról szóló törvényt. A sértettek mellett e törvényben lesznek megtalálhatók a terhelt részére engedélyezhető költségkedvezmény szabályai is. A javaslat a büntetőügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló törvény módosításával igazságosabb költségviselési szabályokat teremt. Ennek megfelelően a költségek viselése szempontjából a sértett a közvetítői eljárásban sem kerülhet hátrányosabb helyzetbe, mint a büntetőeljárásban.Az új büntetőeljárásról szóló törvény alapján az ülnökök az általános eljárásban nem, csupán két külön eljárásban, a katonai büntetőeljárásban és a fiatalkorú elleni büntetőeljárásban vesznek részt az ítélkezésben A javaslat a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben érvényesíti az ebből következően az ülnökök választása terén szükséges változtatásokat.A javaslat tartalmazza az új büntetőeljárásról szóló törvény módosítását is. Szeretném hangsúlyozni, hogy az új büntetőeljárásról szóló törvény módosításai zömében technikai, kodifikációs, illetve koherencia-szempontú módosítások, azok nem változtatnak az új kódex lényeges tartalmi kérdésein.A legnagyobb terjedelmű módosítás az elektronikus kapcsolattartás és ügyintézés szabályozását érinti. E szabályok nagy részét az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény vezeti be a jogrendszerbe, méghozzá 2018. január 1-jével. A hatálybalépéshez szükséges módosításokat ezen időponttal a hatályos büntetőeljárási törvényben is át kellett vezetni, amelyet az Országgyűlés által nemrég elfogadott novella végez el. Az ennek során szerzett tapasztalatok, illetve a szabályok finomítása miatt és az említett novella közötti összhang megteremtése érdekében a javaslat módosításai érintik az új büntetőeljárásról szóló törvényt is.Az új büntetőeljárásról szóló törvény, illetve az új polgári perrendtartásról szóló törvény alkalmazására való jogalkalmazói felkészülés eredményeképpen felszínre került tapasztalatok szükségessé tették az új büntetőeljárásról szóló törvény polgári jogi igényre vonatkozó szabályozásának módosítását is. Ezek nagy része azt célozza, hogy a büntetőeljárásban a polgári jogi igény érvényesítése gördülékenyebben történjen. A polgári jogi igény visszavonásához a javaslat alapján nem lesz szükséges a terhelt hozzájárulása.Tisztelt Országgyűlés! A javaslat 14 törvény egyes sarkalatos rendelkezéseit is érinti. Hangsúlyoznám azonban, hogy a módosítások nem az ezen törvényekben szabályozott kiemelkedő fontosságú szabályozási kérdések átalakítását, hanem az új büntetőeljárásról szóló törvény terminológiájának átvezetését és egyes új intézmények megfelelő beépítését jelentik. A módosítások tehát kivétel nélkül az új büntetőeljárásról szóló törvény megváltozott fogalmainak átvezetésével összefüggő, illetve technikai módosítások, azok nem változtatnak az érintett törvények tartalmi kérdésein. Így például a rendőrségről szóló törvény módosítására az új büntetőeljárásról szóló törvény szerinti új elnevezések, a bíróságok szervezetéről és a bírák jogállásáról szóló törvények sarkalatos rendelkezéseinek módosítására a megváltozott „jogerő” fogalom, a kényszerintézkedések változó rendszere és a pótmagánvádas eljárás mint önálló eljárás kialakítása miatt volt szükség. [[16.20]] Az ügyészségről szóló törvény, valamint az ügyészségi jogállási törvény módosítását ezen okok mellett a nyomozás megváltozott szerkezete is szükségessé tette. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök is láthatják, hogy a javaslat átfogó és terjedelmes anyag. A javaslat elfogadása azonban mindenképpen szükséges ahhoz, hogy az új büntetőeljárási szabályok az ágazati törvényekben is érvényesülhessenek. A jogrendszer koherenciájának megteremtése, illetve a büntetőeljárások hatékony működése érdekében elengedhetetlen e változások átvezetése az érintett törvényekben. Kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy miként az új büntetőeljárásról szóló törvény esetében is megtették, jelen törvényjavaslat kapcsán is támogassák közös céljainknak megfelelően a büntetőeljárási reformot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot, tekintettel arra, hogy az igazságügyi miniszter által benyújtott törvénycsomag jórészt technikai módosításokon keresztül garantálja az új büntetőeljárási törvény bevezetését, annak átvezetését a jogrendszeren, ezáltal az egységes és következetes jogalkalmazási gyakorlat megteremtését.Az Országgyűlés 2017. június 13-án fogadta el a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényt, amely több új jogintézményt is bevezet vagy tartalmilag más módon szabályoz, mint a jelenlegi büntetőeljárási törvény. Ez számos törvény módosítását teszi szükségessé, egészen konkrétan 173 törvény egyes rendelkezéseit, amelyek elsődlegesen ugyan büntető tárgyú jogszabályok, de nagy számban vannak egyéb tárgykört szabályozó törvények is, amelyek tartalmaznak büntető eljárásjogi rendelkezésekre való utalást, így ezeket szintén módosítani szükséges. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az új büntetőeljárási törvény komplexitására tekintettel egységes módon rendezi valamennyi törvény esetében ezeket a módosításokat. A javaslatban szereplő terminológiai, technikai jellegű pontosítások közül a továbbiakban a következőket emelném ki az új büntetőeljárási törvény logikája szerint haladva.Az új büntetőeljárási törvény egyik kiemelkedő újítása, hogy a bűnüldözési célú titkos információgyűjtés ágazati szabályait a büntetőeljárásba integrálja, és „leplezett eszközök” néven egységes körülményeket, garanciákat érvényesít. A javaslat e változások alapján a leplezett eszközök fogalmát átvezeti az ágazati törvényekben. A javaslat átvezeti a jogrendszeren az ügyész és nyomozó hatóság, valamint a terhelt státuszát érintő változásokat is. A terhelti státuszt érintően a büntetőeljáráson kívüli jogviszonyokban a javaslat a terhelti minőséget a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvény fogalomhasználatával egyezően, a büntetőeljárás hatálya alatt álló személyek köréhez köti. A magyar szervezeti megoldás szerint minden ügyész az ügyészség nevében jár el, ezért az új büntetőeljárási törvény az „ügyész” helyett az „ügyészség” kifejezést használja. Ezzel egyidejűleg, ahol értelmezhető a nyomozó hatóság mellett az ügyészség vagy a bíróság eljárása, ott a javaslat ennek megfelelően egészíti ki a normaanyagot.Fontos kiemelni, hogy az új büntetőeljárási törvény büntetőeljárásban részt vevő személyként nevesíti a vagyoni érdekeltek körét, akik az egyéb érdekeltekhez képest többletjogosultságokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek. A javaslat ehhez mérten az érintett törvényekben is bevezeti a vagyoni érdekelt fogalmát mindazon helyzetekben, ahol ez értelmezhető. Az új büntetőeljárási törvény az ügyiratok megismerésével kapcsolatosan szakít azzal a megelőző rendszerrel, ami az ügyiratok megismerését alapvetően a másolat kiadásán alapuló módon rendezi, ehelyett a másolat kiadását az ügyirat megismerése egyik módjának tekinti. A megkeresés korábbi jogintézményét felváltja az adatkérés, és az új büntetőeljárási törvény az adatszerző tevékenység átfogó kategóriáján belül szabályozza újra ezt az eljárási cselekményt. Az új büntetőeljárási törvény az adatszerző tevékenység keretei között új jogintézményt is bevezet: a feltételes adatkérést. Az új büntetőeljárási törvény a költségkedvezményekkel kapcsolatos eljárást egységesíti, és a terhelt esetében is elkülöníti a bíróság és az ügyészség büntetőeljárási feladataitól, ennek alapján a költségkedvezmény engedélyezése a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat hatáskörébe kerül. Az új büntetőeljárási törvény által a postai kézbesítés kapcsán a polgári perrendtartás új szabályaival párhuzamosan új szabályokat állít fel, amelyek szintén átvezetésre kerülnek. Az új büntetőeljárási törvény a kényszerintézkedéseket érintően bizonyos körben rendszerszintű átalakítást végzett, más körben dogmatikai pontosítást hajtott végre. Jelentősebb tartalmi változást jelent, hogy a házi őrizet és a lakhelyelhagyási tilalom az új büntetőeljárási törvény által bevezetett bűnügyi felügyelet intézményének keretei között alapjaiban is új, jóval rugalmasabb és célravezetőbb rendszerben jelenik meg annak érdekében, hogy a kényszerintézkedés tényleges tartalma ne a törvényben formalizált kategóriák szerint, hanem minden ügyben a terhelt személyéhez igazított magatartási szabályokkal, rugalmasan legyen kijelölhető.Az új büntetőeljárási törvény speciális, a nyomozást megelőző eljárási szakként létrehozza az előkészítő eljárást. A javaslat egyes törvények esetében módosítja a büntetőeljárás kezdeteként értelmezhető eljárási szakaszokat, valamint az előkészítő eljárást folytató szerv korlátozott jogosítványainak megfelelően megteremti az ágazati törvények új büntetőeljárási törvénnyel való összhangját, és minden olyan esetben, ahol az előkészítő eljárást folytató szerv eljárása lehetséges, kiegészíti a módosítással érintett törvényeket. A javaslat alapján minden érintett törvényi rendelkezésben átvezetésre kerül az új büntetőeljárási törvény által felállított elv, hogy a nyomozás bűncselekmény gyanújához, a gyanúsítotti kihallgatás pedig a megalapozott gyanúhoz kötött. A vádemelés feltételes ügyészi felfüggesztés bevezetésével kapcsolatosan a terminológiai váltás is átvezetésre kerül. Fontos, hogy a korábbiakhoz képest átgondoltabb rendszerben szabályozza az új büntetőeljárási törvény a bíróság határozatának különféle formáit és ehhez képest a jogerő fogalmát. Például a bíróság az eljárása során ügydöntő határozattal, nem ügydöntő végzéssel vagy határozati formát nem igénylő bírói intézkedéssel dönt. Az új büntetőeljárási törvény kialakítja a terhelti együttműködés komplex rendszerét, amely a büntetőeljárás egyszerűsítését szolgálja. Az új büntetőeljárási törvény átstrukturálja és logikusabb felépítésűvé teszi a magánvádas eljárás rendelkezéseit is, egyúttal a pótmagánvádas eljárás néven új különeljárásban rendezi a vonatkozó normaanyagot. A két különeljárás megjelölését az új büntetőeljárási törvény következetesen magánvádas és pótmagánvádas eljárásként említi, ezért a javaslat az érintett törvényekben ennek megfelelő fogalmi pontosításokat hajt végre.Összegezve tehát: az előttünk fekvő javaslat az új büntetőeljárási kódex által bevezetett új, átnevezett vagy tartalmilag más módon szabályozott jogintézményekkel összefüggő módosításokat tartalmazza, amelyeket, ahogy mondtam, képviselőcsoportunk támogat. A büntetőeljárási kódex-törvényjavaslat elfogadását hosszas szakmai egyeztetés és kellő idejű pártok közötti konzultáció előzte meg, a hatálybalépéséhez kellő időt biztosítva. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a XXI. század követelményeinek megfelelő új büntetőeljárási kódex gyakorlati alkalmazását lehetővé tevő és a jogrendszer koherenciáját biztosító törvényjavaslatot szavazataikkal támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Erről a törvényről, úgy ítélem meg, a jelen pozíciómban hosszan, részletesen beszélni nem érdemes. Nem érdemes két okból. Egyrészt, mert a tartalmi elemeit államtitkár úr az expozéjában, illetve Répássy képviselőtársam a vezérszónoki felszólalásában ismertette. Nyilván erre még egyszer kár lenne sort keríteni. A másik, ami ennél, hogy úgy mondjam, súlyosabb érv, hogy elvi problémáink vannak ezzel a javaslattal. [[16.30]] Répássy képviselőtársam helyesen mondta azt, hogy a büntetőeljárási törvény kodifikációs folyamata egyébként a Fidesz kodifikációs folyamataitól eltérően egy pártolható és elfogadható eseménysor volt. Egyetértek vele. Sőt mi több, még azt is szeretném kiemelni a korrektség kedvéért, hogy több olyan javaslatot a kormány beépített az új Be.-be, amit az ellenzék javasolt. Hajlottunk is volna a kódex elfogadására, bár voltak kritikai észrevételeink és volt több olyan javaslatunk is, amelyeket nem tettek a kódex részévé, azonban azt láttuk, hogy a titkos információgyűjtésre vonatkozó szabályok, amik a Be.-vel együtt kerültek tárgyalásra és szavazásra, gyakorlatilag agyoncsapták az új Be. ez irányú pozitív változásait.Azért mondom ezt, mert hiába épített be a korábbinál lényegesen jobb és pontosabb garanciarendszert az új büntető eljárásjogi törvénybe a jogalkotó, ez mit sem ért, mert az új titkos információgyűjtésről szóló törvénycsomag gyakorlatilag ezt lerontotta. Éppen ezért azt a törvénycsomagot mi, úgy, ahogy van, nem tudtuk támogatni, tehát erre effektíve nemmel szavaztunk, és ezen okból kifolyólag az új büntető eljárásjogi törvény zárószavazásánál pedig tartózkodtunk.Ez az elvi probléma végigvonul a mostani törvényjavaslaton is, hiszen azokat a jogszabályokat is módosítja, illetve azokat a rendelkezéseket is hozzáigazítja a mintegy 172 megnyitott törvényhelyhez, amely a titkos információgyűjtésről szóló sarkalatos jogszabályban szerepel. Éppen ezért azt gondolom, hogy már ez elég indoka lehet annak, hogy a teljes javaslatot támogatni nem tudjuk.Egyébként nem beszélhetünk a jogalkotás elveit sértő rossz értelemben vett salátatörvényről, hiszen bár valóban közel 200 jogszabályt módosít az előttünk fekvő javaslat, azok alapvetően az új büntető eljárásjogi törvény hatálybalépésével kapcsolatos technikai módosítások. De, még egyszer mondom, a titkos információgyűjtésre vonatkozó szabályok…És hogy ne legyek ennyire általános, csak egy, talán a legfontosabb problémát föl szeretném vetni ebben a vitában is, természetesen mellőzve a problémakör teljes kifejtését és a többi probléma kifejtését is, de a legfőbb gondunk ezzel az volt, hogy a bűncselekmények megelőzése és a bűncselekmények felderítése különvált az új törvényben. A mi meglátásunk szerint a bűncselekmények megelőzése körében folytatható titkos információgyűjtésre gyakorlatilag nem vonatkoznak a Be.-ben megfogalmazott garanciarendszer egyes elemei. Ezért gyakorlatilag mindaz, ami a Be.-ben szerepel, ezzel kijátszható. Ezt az álláspontunkat most is tartjuk. Nyilván nem tudunk egy olyan törvénycsomagot támogatni, ami ezeket a rendelkezéseket vezeti át másik, közel 200 törvényen. Ami másik elvi problémánk a javaslattal kapcsolatban, és én azt gondolom, hogy ezt pedig például nem tartozik még az új Be. hatálybalépéséhez sem, hanem ez egy tartalmi - mondjuk úgy - újítás, ami a bírósági titkárok hatáskörének az ismételt kibővítésére vonatkozik. Államtitkár úr nyilvánvalóan ismeri az érveimet erről, mert már többször elmondtam, hogy úgy ítélem meg, és azt gondolom, ez tényként közölhető, hogy a titkárok nem rendelkeznek azzal a függetlenséggel értelemszerűen, mint a bírák. Ők a státuszukban például kiszolgáltatottak, ha úgy tetszik, a bírósági igazgatási rendszernek. Tehát ugyan a döntési függetlenségük megvan ezekben az ügyekben, de a státuszbeli függetlenségük egyáltalán nincs meg. Éppen ezért nem értek egyet azzal, hogy a bírói jogköröknek most már kifejezetten érdemi részeit delegálják titkárokhoz. Azt is elmondtam többször, hogy az lenne a helyes megoldás e tekintetben, hogyha a megnövekedett ügyteherre tekintettel nem a jogköröket csoportosítanák át a bíráktól a titkárokhoz, hanem a titkárokat neveznék ki bírónak, megemelve a bírói létszámot, és akkor már a függetlenségük értelemszerűen a többi kollégájukhoz hasonlóan biztosított lesz, és elbírálhatják ezeket az ügyeket.Ma egyébként azért nem értem ennek a jelentőségét, és hogy miért ragaszkodnak ehhez, mert az önök által egyébként bevezetett bírósági javadalmazási rendszer szinte lehetővé teszi azt, sőt azt gondolom, hogy van is nem egy példa arra, hogy bizonyos titkárok többet keresnek, mint a bírók. Tehát még csak költségvetési hatása sem lenne feltétlenül komoly annak, hogy több bírót neveznek ki.Én ezzel nagyon nem értek egyet. Ennek tudjuk a hátterét, a miniszterelnök nem hajlandó engedélyezni a bírák jövedelmének a megemelését, és ezért aztán önök mindenféle kerülőutakkal próbálkoznak, ami rendkívüli bérfeszültségeket kelt a bírósági szervezetrendszeren belül. Mondhatnám, mi ezt előre megmondtuk, hogy így lesz, így is lett. De most, hogy ez így van, igazán nem értem, hogy miért nem lehet egyébként több bírót kinevezni. Magyarán, még egyszer mondom, költségvetési hátránya ennek nagyon csekély lenne vagy egyáltalán nem lenne.A másik, amit ezzel kapcsolatban szeretnék mondani, hogy alapvetően ezeknek az ügyeknek az elhúzódása nem is feltétlenül a bírák leterheltsége miatt történik, hanem azért, mert a bíráknak nem áll rendelkezésre megfelelő asszisztencia. Ha még kedvezőbb költségvetési hatásokkal bíró megoldást szeretnénk, akkor azt gondolom, hogy meg lehetne próbálkozni azzal, hogy esetleg ezt az asszisztenciát, ennek a mértékét, a volumenét megnövelni. Ezek az emberek lényegesen kevesebbet keresnek egyébként, mint a titkárok. Az ügyeket egyébként előkészíthetik, mert ezeknek a java része nem bonyolult megítélésű ügy, de a függetlenséget egyébként igényli, és a döntés lenne csak az, amit a bírónak meg kell hozni, az összes többit előkészítik és utókezelik ezek az emberek. Jól járnának ők is, jól járnának az ügyfelek is, és jól járna az igazságszolgáltatás egésze is.Úgyhogy, még egyszer mondom, nem tudom megérteni sem lassan azt, hogy miért ragaszkodnak ehhez a trendhez, hogy bírósági titkároknak újabb hatáskört juttatnak, ahelyett, hogy egyébként más alternatív megoldásokban gondolkodnának.Legvégül, tisztelt képviselőtársaim, még egy elvi felvetés. Mi kétharmados támogatást csak olyan törvénymódosításokhoz tudunk adni, amelyek érdemben módosítják a közjogi berendezkedést, megerősítik a jogállamot, és helyreállítják a fékek és ellensúlyok rendszerét. Mi ezt nem ítéljük ilyennek. Ezt technikai módosításnak ítéljük, amihez most az ellenzék támogatását kérik. Látják, nem a levegőbe beszélünk, hiszen abban az esetben, ha tényleg olyan a javaslatuk, ami a jogállamiság megerősítését célozza és szolgálja, akkor épp a mai nap bizonyítja, hogy azt támogatjuk. Támogattuk a kamupártok elleni fellépésről szóló kampányfinanszírozási törvényüket. Ebben például egy példás együttműködés alakult ki, hiszen módosító javaslatunkat befogadták, és együtt szavaztuk meg, azt hiszem, száznyolcvanvalahány képviselő támogatta ezt a javaslatot. Tehát ha ilyet hoznak, az rendben van. Ha olyanhoz kérik a támogatást, ami nem erről szól, ahhoz mi nem fogjuk megadni. Azt is sokszor jeleztük, hogy közjogi tárgyú törvényeknél lehet persze beszélgetni, és számos olyan felvetésünk volt, ebből talán a legfontosabb, és ebben a Jobbik frakciójával közös állásponton vagyunk, hogy ha tudunk arról tárgyalni, hogy az OBH-elnök pályázatok eredménytelenné nyilvánításával kapcsolatos jogköréhez hozzányúlunk, nem feltétlenül egy az egyben eltöröljük, de hozzányúlunk és újraszabályozzuk, akkor lehet tárgyalni az igazságszolgáltatást érintő más sarkalatos törvények módosításáról is, olyanokról, amiket egyébként a kormány már előterjesztett, csak megfelelő támogatottság hiányában az Országgyűlés nem fogadta el. Ezt én elmondtam többször, elmondtam az OBH elnök asszonyának is, bizottsági ülésen is, hivatalosan, vele való konzultáció, természetesen hivatalos konzultáció kapcsán úgyszintén, államtitkár úrnak is, miniszter úrnak is. Ebben semmi előrelépés nincs. Éppen ezért én azon csodálkozom, hogy akkor miért hoznak ide ilyen javaslatokat elénk, amikor tudják, hogy ezeknek a támogatásának ez a feltétele. Többször elmondtuk, sokszor elmondtuk, most is elmondjuk, most sem fogjuk támogatni. [[16.40]] Mindazonáltal nyitottak vagyunk a továbbiakban is, államtitkár úr, arra, hogy ha hajlandóak ebben a témakörben változtatásra, akkor természetesen újranyithatjuk ennek a csomagnak is a támogatását, a kétharmados résznek is a vitáját és támogatását. Ezt az ajánlatot a mai napig fenntartjuk, úgyhogy, ha gondolják, akkor éljenek vele. Éppen ezen elvi megfontolások alapján, amelyeket elmondtam, mi ezt a javaslatot támogatni nem fogjuk tudni. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18316. számú törvényjavaslat célja, hogy a 2018. július 1-jén hatályba lépő új Be. szabályai összhangban legyenek a jogrendszer többi szabályaival. Az új Be. a régihez képest jelentős mértékben átalakította a büntetőeljárás intézmény- és fogalomrendszerét. A büntetőeljárások hatékony működése érdekében elengedhetetlen e változások átvezetése a büntetőeljárással összefüggő ágazati, szervezeti, illetve strukturális törvényekben, valamint a büntetőeljárással egyéb módon kapcsolatban álló egyéb törvényekben. A törvényjavaslat erre tekintettel 173 törvény módosítását tartalmazza. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Fontosnak tartom kiemelni, hogy ezen törvénymódosítások nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a 2017 júniusában elfogadott új büntetőeljárási kódex 2018. július 1-jétől megfelelően alkalmazható legyen, és szervesen illeszkedhessen a jogrendszerbe. Érdemes felidézni azt az új Be.-t az Országgyűlés kapcsán, hogyan is szavaztuk meg: 154 igen szavazattal, 34 tartózkodás mellett és 10 nem szavazattal fogadta el a tisztelt Ház. Tehát egyértelmű, hogy az új Be. tekintetében széles körű konszenzus volt közöttünk. Nagyon fontosnak tartanám, ha ezen törvényjavaslat vonatkozásában is egy ilyen konszenzus létrejönne, bár az előttem felszólalók tekintetében jelen pillanatban még úgy tűnik, hogy ennek a feltételei nem adottak. De én továbbra is bízom benne, hogy a részletes vita végére ez meg fog változni.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az új Be. által átalakított, illetve bevezetett fogalmak közül ki kell emelni a bírósági határozatokra alkalmazott új rendszert, ítélet, ügydöntő végzés, nem ügydöntő végzés és az egyes határozati formákhoz kapcsolódó, a jogerő és a véglegessé válás kérdését. Jelentős társadalmi érdek fűződik ahhoz, hogy egységes és pontos legyen a szabályozás. Mindemellett az ágazati törvények áttekintése során észlelhető volt más büntetőeljárási fogalmak, jogintézmények eltérő, nem koherens szabályozása, amelyek kiküszöbölésére, egységesítésére ez a törvényjavaslat szintén kísérletet tesz. Erre csak engedjek meg néhány példát: a bűncselekmény gyanúja, gyanúsítotti kihallgatás vagy a magánvádas és pótmagánvádas eljárás kifejezések eltérő tartalmú, értelmű használata, amelyet ez a törvényjavaslat következetesen szeretne definiálni.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az új Be.-vel összefüggő technikai jellegű módosítások mellett szükségessé vált az új Be.-hez szorosan kapcsolódó büntető tárgyú jogszabályok tartalmi felülvizsgálata is. A szóban forgó törvények röviden a következők: a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény. Ennek a módosításából ki kell emelni, hogy az új Be. a terhelti együttműködéssel kapcsolatos rendszerhez igazodóan módosításokat tartalmaz. A büntetések és intézkedések, az egyes kényszerintézkedések és szabálysértési eljárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény, ez a Bv.-törvény. Itt a módosítások közül kiemelendő azoknak a hatályos Be.-ben elhelyezett különleges eljárásoknak a szabályozása, amelyeket a törvényjavaslat az új Be. rendszerével összhangban a Bv.-törvényben helyez már el. A büntetőügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvény, a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény, a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXXIII. törvény, az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény, valamint a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény. Ezek vonatkozásában szintén elkerülhetetlenné vált a jogszabályok tartalmi átalakítása, módosítása, szintén az új Be.-hez történő igazítás fényében. Az új Be. fogalom- és intézményrendszerének átalakítása lehetőséget teremtett a büntetőeljárásban részt vevők, az igazságszolgáltatást segítők védelmi programjáról szóló 2001. évi LXXXV. törvény szabályrendezésének felülvizsgálatára is. Kiemelést érdemel még az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény. Az új Be. átalakítását az ügyiratok megismerésével kapcsolatos rendszerének a jelentős módosulása és az elektronikus iratok továbbításával kapcsolatban ma már rendelkezésre álló új technikai lehetőségek indokolják. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat hatálybalépése előtt módosítja az új Be. egyes szabályait. Hangsúlyozni kell, hogy az új Be. módosításai kivétel nélkül technikai, kodifikációs, illetve koherencia-szempontú módosítások, azok nem változtatnak az új kódex lényeges tartalmi kérdésein. A Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Újra egy olyan jogszabály van előttünk, amely rengeteg más jogszabályt érint. Hogy miért is van erre szükség, ezt már az előttem lévők elmondták, hiszen az új büntetőeljárási törvény hatálybalépésével kapcsolatosan rengeteg új jogszabályt kell módosítani ahhoz, hogy megfelelően illeszkedjen ez az új Be. a magyar jogrendszerbe. Hogy ez milyen nehéz munka, az teljesen egyértelmű, hiszen a sok száz módosítás ezt egyértelműen jelzi. Amikor korábban, akár a Pp.-vel kapcsolatban volt ilyen hatályba léptető rendelkezések vitája, már akkor is elmondtam, hogy egy ilyen új törvényjavaslat esetében - a puding próbája az evés - a gyakorlat fogja eldönteni, hogy mi maradt ki ebből, mi az, ami nem jól sikerült, mi az, amin majd módosítani kell. [[16.50]] Ahogy látjuk, hogy folyamatosan jönnek be a módosítások, illetve ma is volt olyan törvény, például a közbeszerzésről szóló jogszabály, amely két külön módosítást is megért, legalábbis a vitája a mai napon, ami kicsit furcsa, hogy két külön salátatörvényben érintjük a közbeszerzésről szóló törvényt, és külön-külön kerülnek be, lehet, hogy nincsenek is megfelelően koherensen végiggondolva ezek a módosítások. Ugyanígy majd ennek a további módosításai is, úgy vélelmezem, hogy majd folyamatosan fognak hozzánk érkezni. Mint ahogy már itt is vannak azok a problémák, és ebben a törvényjavaslatban is szerepelnek, hiszen az új büntetőeljárási kódex elfogadásra került a parlamentben, és már ahhoz is hozzányúl ez a törvényjavaslat, már abban is vannak módosítások. Ilyenkor nyilván felvetődik az a kérdés, hogy amikor idekerül egy teljesen új kódex, hiszen én azt gondolom, hogy egy ilyen kódexnek úgy kell idekerülnie, hogy az már többszörös szűrőn átment, többszörösen a szakma elitjével végig van egyeztetve paragrafusonként, akkor nem lenne szabad, hogy már egy fél évvel, negyedévvel az elfogadása után, még a jogszabály hatálybalépése előtt már belenyúlunk abba a jogszabályba, már módosítjuk. Nyilván azt mondja, aki a jogalkotásban részt vesz, még akkor is, ha ellenzéki oldalon van, hogy ha az jobbító szándékú, ha az már észrevesz valamilyen hibát, ha az már valamilyen koherenciazavart küszöböl ki, akkor szükség van ezekre a módosításokra. Mi azt szeretnénk elérni, hogy ide, az Országgyűlés elé már olyan jogszabályok kerüljenek, amelyekhez lehetőleg a legkevésbé nyúlunk hozzá. De ezt láttuk a gránitszilárdságúnak mondott Alaptörvénnyel kapcsolatban is, amely első tervezetének a szövegében még az szerepelt, hogy ezt módosítani sem lehet, mert annyira tökéletes, annyira a magyar nemzet minden részének az érdekeit képviseli, mondta ezt a Fidesz-KDNP-s akkori kétharmad, tehát olyan gránitszilárdságú ez az Alaptörvény, hogy ehhez nemhogy még a jelenlegi, akkor ’10-14. éves parlamenti ciklus nem nyúlhat hozzá, hanem ha még egy következő parlamenti ciklusban ugyanúgy kétharmaddal akarják a megváltoztatását, csak akkor lehet hozzányúlni, mert ez annyira szuper és annyira jól sikerült, és lám, már abban a ciklusban is, ha jól emlékszem, ötször módosítottuk az Alaptörvényt, illetve módosította az akkor kétharmados többséggel még bíró Fidesz-KDNP. Tehát ha még egy ilyen jogszabályt is, aminek ekkora jelentőséget tulajdonítottak, s nyilván hatalmas jelentősége is van egy új Alaptörvénynek, ha még azt is így kellett módosítani, akkor nyilván a büntetőeljárásnál is, illetve más jogszabálynál, mint például az Ákr.-nél is ezek a hibák előfordulhatnak. Csak az az eléggé feltűnő, hogy ha még egy hatályba sem lépett jogszabályt fogunk módosítani. S hogy miért is van szükség erre a módosításra? Azért, mert az új büntető eljárásjogi törvény nyilván új terminológiát vezetett be, új átvezetendő szabályokat tartalmaz, és ezeket az új terminológiákat, új fogalmakat, fogalmi meghatározásokat rengeteg más jogszabályban, amelyik a régi terminológiát használta, mind módosítani kell, azokat mind meg kellett találni, azokat mind be kellett módosítani, és ezt mind be kellett hozni ebbe a jogszabályba. Tehát a terminológiai változások, az újítások mind idekerülnek, illetve idekerültek az érdemi változások is. A másik csoportba tartoznak azok, amelyeknél majd 2018. július 1-jén kerül sor az új Be. hatálybalépésére, és egyes rendelkezések nem lépnek hatályba - erről már beszéltem -, illetve megváltozott tartalommal fognak hatályba lépni. Tehát ezek azok a szabályok, amelyekről már kiderült, hogy soha nem fognak hatályba lépni, és ezért már előzetesen módosításokra volt szükség. Kétharmados kérdésekben is jelentős területen érinti ez a javaslat a sarkalatos törvényeket. Ezekkel kapcsolatban általában azt tapasztaltuk, hogy ugyan tényleg fontos törvényeket érint, hiszen kétharmados törvényekről beszélünk, mint például a rendőrségi törvény, a nemzetbiztonsági törvény, az Állami Számvevőszékről szóló törvény, a honvédségi törvény, az alkotmánybírósági törvény, a bírósági szervezeti törvény, a bírák jogállásáról szóló törvény, az ügyészségi törvény, az országgyűlési törvény, tehát nagyon fontos törvényeket érint, azonban ezek általában csak valamiféle fogalomváltozást vagy terminológiai megjelölés változását érintik. Ezzel kapcsolatosan volt ötpárti egyeztetés is, és az ötpárti egyeztetés során, illetve annak következtében a Jobbik szakértői kérdéseket intéztek a kormány szakértőihez. Ebben volt három kérdésünk, amelyekre már választ is kaptunk, csak én éppen most kaptam meg ezeket a válaszokat, úgyhogy ezeket még nem állt módomban elolvasni, illetve értelmezni. Ennek függvényében válik kérdésessé, hogy elfogadható, támogatható-e ennek a törvénynek a kétharmados része vagy sem. Bár az is meggondolandó, és Bárándy képviselőtársam már említette, hogy az ellenzéknek nagyjából egységesen voltak kritikai észrevételei az eddigi jogszabályokkal kapcsolatosan, így például az OBH elnökének a kinevezési jogkört megsemmisítő vagy a kinevezéseket megsemmisítő jogkörének a bírálata, ami felmerült már az ellenzék körében. Ezt Staudt Gábor képviselőtársam is jó néhányszor szóvá tette mind a parlamentben, mind pedig az ötpárti egyeztetések során, és adott esetben nyilván ezeket is figyelembe kellene venni, és itt is szükség lenne a módosításra. Ezeket adott esetben akár figyelembe lehetne venni. Tehát abban az esetben tudnánk gondolkozni azon, hogy szavazzunk-e a kétharmadról avagy sem, illetve arról, hogy megkapjuk-e azokra a kérdésekre a megfelelő választ, illetve azok megnyugtatóak-e. Fölmerült, Bárándy képviselőtársam említette a bírósági titkárok problémáját, hogy ez az új javaslat még jobban kiszélesíti az eljáró bírósági titkárok jogkörét, illetve azt, hogy milyen ügyekben lehet őket döntéshozóként felhasználni. Elmondta azt, hogy neki lenne egy olyan javaslata, hogy több bírót kellene kinevezni ezek közül a bírósági titkárok közül, és akkor sokkal könnyebben, sokkal jogállamibb módon tudnánk megoldani ezt a problémát. Én azt gondolom, hogy ez mindenféleképpen egy pozitív javaslat volt, hiszen azt látjuk, hogy sok esetben azért kell a bírósági titkárokat bevonni az ítélkezésbe, mert a bírák már nem győzik ellátni azokat az ügyeket. S ebben az esetben ha több titkár kerülne kinevezésre bíróként, akkor ezek az ügyek könnyebben és egyszerűbben megoldhatók lennének. S valóban, amióta az igazságügyi alkalmazottak jogállásáról szóló törvény megjelent, azóta már a legmagasabb titkári fizetés körülbelül el is éri a kezdő bírói fizetést, tehát ez semmifajta olyan bérnövekedéssel nem járna, amit az ágazat ne bírna elviselni, sőt az is elképzelhető, hogy effektíve nem is járna bérnövekedéssel, viszont komoly problémát lehetne ezzel megoldani, illetve komoly alkotmányos aggályokat lehetne ezzel elhárítani. S én is azt gondolom, hogy ez mindenféleképpen megfontolandó. Tehát az látszik, hogy itt egy komoly munkát tett le a szakma az asztalra, komolyan végigelemezte az új Be. hatálybalépésével kapcsolatos jogszabály-módosításokat, és a Jobbik-frakció majd az általunk feltett kérdések alapján, illetve az arra adott válaszok alapján még megtárgyalja és eldönti, hogy támogatjuk-e ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselők nem vesznek részt a vitában, kettőperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Most felszólalásra következik a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak. Parancsoljon, öné a szó. [[17.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a T/18316. számú, a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot 2017. november 13-án megtárgyalta, és 12 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül a következő véleményt alakította ki. Az előttünk fekvő törvények módosítását célzó javaslatok közül két törvény érinti a nemzetiségi nyelvhasználatot. Az egyik a büntetőügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvény. A módosítását célzó javaslatban a közvetítői eljárás során felmerült költségekre vonatkozó szabályozás során nem sérülnek a magyarországi nemzetiségekhez tartozók jogai, hiszen az előttünk fekvő javaslat szerint az állam előlegezi azt a költséget, amely annak kapcsán merül fel, hogy a sértett, a gyanúsított vagy a törvényes képviselő az eljárás során a nemzetiségi anyanyelvét használhatta. Szabályozásra került továbbá az is, hogy az állam viseli azt a költséget, amely annak kapcsán merül fel, hogy a gyanúsított az eljárás során a nemzetiségi anyanyelvét használta. A másik törvényjavaslat, amely a nemzetiségi anyanyelvhasználatot érinti, a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény. A nemzetiségi nyelv használata és a tájékoztatáshoz való jog az előttünk fekvő módosítást megelőzően is biztosítva volt, hiszen a végrehajtás során az elítélt és egyéb jogcímen fogva tartott mind szóban, mind írásban használhatja a nemzetiségi nyelvét, továbbá a fogva tartással kapcsolatos ügyekben kifejezett kérésére a határozatokat nemzetiségi nyelvére le is kell fordítani. A tájékoztatáshoz való jog sem sérül, hiszen a végrehajtásért felelős szervnek az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogva tartott részére a végrehajtás rendjére, a végrehajtással összefüggő jogaira és kötelezettségeire vonatkozó jogszabályi rendelkezések lényegi elemeiről, valamint a fogva tartást foganatosító szerv házirendjéről is tájékoztatást kell adniuk nemzetiségi nyelven. A módosításban szereplő szövegcsere, amely a „nem magyar anyanyelvet, nemzetiségi anyanyelvet vagy törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésben meghatározott egyéb anyanyelvet” szövegrészt tartalmazza, egyértelművé és átláthatóbbá teszi a törvényt, és illeszkedik az új büntetőeljárásról szóló törvény fogalomhasználatához. Tisztelt Országgyűlés! Összességében a felsorolt, a javaslatban szereplő módosításokat a Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli és elfogadásra javasolja. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vezérszónoki felszólalásában Bárándy képviselőtársam említette, hogy a Magyar Szocialista Párt frakciója tartózkodott az új büntetőeljárási törvény zárószavazásánál, méghozzá azért, mert az ötpárti egyeztetések során az alábbi kifogásokat és javaslatokat fogalmaztuk meg az új Be.-vel összefüggésben.Úgy véljük, meg kell teremteni az eljáró ügyész szakmai önállóságát. Nem vitatjuk ugyan annak létjogosultságát, hogy az ügyészségnek egy nagyon szigorú hierarchia szerint kell működnie, azonban a garanciáknak, a szervezet jellegéhez igazodó fékeknek és ellensúlyoknak szerintünk az ügyészség esetében is érvényesülnie kell vagy kellene.Ezért az új büntetőeljárásnak szerintünk olyan eljárásjogi garanciákat kellene tartalmaznia, hogy csakúgy, mint az ítéletért felelős bíró személyénél, az ügyért végső soron felelősséget vállaló ügyész személye is kétséget kizáró módon megállapítható legyen. E felelősséggel értelemszerűen együtt kell járnia a szakmai önállóságnak is. Ennek alapja a vádemelésről és a vádelejtésről szóló döntés, aminek kizárólag az eljáró ügyész, mondjuk úgy, hogy legjobb szakmai meggyőződésén alapuló döntésnek kellene lennie.Az új Be.-ben szerintünk meg kellene teremteni ennek a felelős vádhatósági tevékenységnek a kereteit, és azt kategorikusan ki kellene zárni, hogy az eljáró ügyészt a felettes ügyész akár vádemelésre, akár vádelejtésre utasíthassa. Úgy véljük, hogy az előzetes letartóztatás beszámítása szabályait differenciálni kell aszerint, hogy a vádlottat fegyházban, börtönben vagy fogházban letöltendő szabadságvesztésre ítélik.Szerintünk örvendetes, hogy a büntetőeljárás bírósági szakasza kontradiktórius jellegét erősíti, mind a vád, mind a védelem részéről nagyobb felkészültséget követel meg, és nagyobb felelősséget is hárít rájuk. Ahhoz, hogy ez a módosítás ne járjon együtt szerényebb anyagi helyzetű, védőt megbízni nem képes terheltek jogainak sérelmével, indokoltnak tartjuk a védőkirendelés lehetőségét bővíteni és megteremteni a kirendelt védők munkájának szakmai kontrollját.Illetőleg a javaslattal kapcsolatban még azt szeretném rögzíteni, hogy az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság a feljelentés elindítása során figyelembe veheti azokat a tényeket, amelyek köztudomásúak, vagy amelyekről hivatalos tudomása van. Ezt most idéztem pontosan. E rendelkezésekben foglaltakkal szemben a feljelentés elindításakor a köztudomású, illetve a hivatalosan ismert tényeket figyelembe venni nem pusztán lehetősége, hanem kötelessége az ügyészségnek és a nyomozó hatóságnak. Azonban, ahogy említettem, ezen az ötpárti egyeztetésen az új Be.-hez benyújtott módosító indítványainkat a kormány nem támogatta, ezért tehát mi akkor tartózkodtunk, és ahogyan Bárándy képviselőtársam említette már a vezérszónoki felszólalásában, most sem fogjuk tudni támogatásunkat adni ehhez az előttünk fekvő törvényjavaslathoz. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Dr. Bárándy Gergely tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, aki valószínűleg zárszóként válaszolni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakhoz szeretnék annyit hozzáfűzni, hogy a büntetőeljárási törvény elfogadását nagyon hosszú egyeztetési folyamat előzte meg, be lettek vonva mind a hivatásrendek, mind a tudományos élet képviselői ennek megalkotásába. Rendszerszinten alakította át a korábbi rendszert, gyakorlatilag ezért vált szükségessé, hogy az ágazati törvényeket és a többi törvényt is ehhez a terminológiához hozzáigazítsuk. Én értem Bárándy képviselő úr felvetését, de ezt már a büntetőeljárás korábbi vitája során is tisztáztuk, hogy ha önöknek egyéb problémáik vannak a jogrendszerrel, ennek a törvénynek a vitája vagy az ehhez kapcsolódó törvények vitája során ezt nem kívánjuk az asztalra tenni. [[Dr. Bárándy Gergely: Akkor nem szavazzuk meg.]] A másik: nagyon bízom abban, hogy azért összességében az az értékelés született, hogy ezek a módosítások szakmaiak, technikai jellegűek, tehát ezzel nem politikai szempontok vállalhatók föl. Nyilván megértem, hogy a leplezett eszközök használata, illetve a titkos információgyűjtéssel kapcsolatos területen lehetnek önöknek kifogásaik, de összességében azt akkor is mondtuk, hogy ezek a módosítások nem eredményeztek visszalépést a korábbi helyzethez képest, hanem éppenséggel a büntetőeljáráson belül tisztábbá, átláthatóbbá, bírói, ügyészi ellenőrzés alá kerülővé tettük ezeket a folyamatokat, ami inkább előrelépésként értelmezhető. Úgyhogy összességében továbbra is csak azt tudom kérni képviselőtársaimtól, hogy támogassák a javaslatot. És köszönöm szépen a nemzetiségi bizottság munkáját és észrevételeit. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a váltójogi szabályokról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18310. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A váltó olyan speciális és nagy múlttal rendelkező értékpapírforma, amely komplex előnyei révén a modern gazdasági életben is egy sor funkciót tölt be, fizetési és hiteleszközként egyaránt fontos kiegészítője a pénzforgalomnak. A törvényjavaslat célja, hogy a Genfben 1930. június 7-én megkötött és Magyarország által 1965-ben kihirdetett váltójogi egyezmény adta keretek között megújítsa és egységes törvényben rendezze a váltó anyagi jogi és eljárásjogi normáit.A törvényjavaslat ennek megfelelően felváltani rendeli a váltójogi szabályok szövegének közzétételéről szóló 1/1965. IM-rendelet és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény ez év végéig alkalmazandó váltójogi szabályait. [[17.10]] A hazai váltójogi szabályokat 1965-ben hirdették ki. Az akkori gazdasági körülmények nem kedveztek a váltóforgalomnak. A jogszabály emiatt a belföldiek közötti váltóforgalmat tekintve sokáig üres jogi norma volt. Ez a körülmény tükröződik a hatályos norma szövegéből is, mert a jogalkotó csak nagyon szűk körben élt azzal a lehetőséggel, hogy az egyezmény által nem rendezett, de a hazai jogalkotó hatáskörébe utalt kérdésköröket megvizsgálja, és a korábbi gazdasági berendezkedés okán lényegében a nem létező igényekhez igazítsa. A jogi és gazdasági átalakulással azonban minderre igény mutatkozott. Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy a genfi egyezmény megállapítja a részes államok által alkalmazandó úgynevezett egységes váltótörvény szövegét, amelytől csak az általa meghatározott korlátok között lehet eltérni, illetve azt csak a kötelezően alkalmazandó szabályokra figyelemmel lehetséges kiegészíteni; egyéb tekintetben minden részes állam, így Magyarország is alkalmazni köteles. Előbbiek fényében a törvényjavaslat úgy tölti ki a relatív szabályozási űrt, hogy fenntartja az egységes váltótörvény kötelezően alkalmazandó normatételeit. Régi mulasztást pótolva, a törvényjavaslat megalkotja a váltócselekmények pontos helyére vonatkozó szabályokat akként, hogy a váltócselekmények végrehajtására megszabott településen belül megjelöli, hogy az egyes aktusok természetes személy esetén annak tartózkodási helyén, ennek hiányában lakóhelyén, jogi személy esetében pedig annak belföldi székhelyén, ennek hiányában a telephelyén teljesítendőek.Ugyancsak hiányosságot pótol azzal, hogy az 1876-os váltójogunk mintájára bevezeti, hogy a váltóóvást felvevő közjegyző köteles ebből a célból a természetes személy lakcímét, tartózkodási helyét a lakcímnyilvántartás adataiból megtudakolni abban az esetben, ha a szóban forgó váltócselekmény helyét maga a váltó pontosan nem tünteti fel. Ha a lakcím kutatása sikertelen marad, akkor a közjegyző e körülményre utalással is felveheti az óvást, így a váltóban foglalt követelés megtérítési igényként érvényesíthetővé válik.A közjegyző által végzett óvatolással összhangban bevezetésre kerül a hivatalos értesítés rendszere, amely a váltóbirtokos tehermentesítését és a váltókötelezettek értesítési folyamatának hatékonyabb működését szolgálja. A váltószigor érvényesülése és a piaci viszonyoknak való megfelelés érdekében a törvényjavaslat 3 ezrelékről 1 százalékra emeli a váltó szabályszerű teljesítésének elmaradása és a megtérítési igény megnyílása esetén követelhető váltódíj mértékét. Ezáltal a váltódíj újra képes lesz betölteni a neki tulajdonított kárátalány jelleget.Tekintettel arra, hogy önmagában a váltódíj megemelése sem alkalmas kompenzálni azon körülményt, hogy a váltókamat a hatályos váltójogi norma alapján rugalmatlan módon, minden esetben 6 százalékban kerülhet csak megállapításra, a törvényjavaslat a belföldön kibocsátott és fizetendő váltó tekintetében vagylagosan lehetővé teszi a polgári törvénykönyv szerinti késedelmi kamat alkalmazását. Ennek bevezetésével a piaci kamatok esetleges emelkedése esetén is biztosítható a váltótartozás megfizetése, a váltószigor megfelelő érvényesülése. Jelentős újdonság a váltójogban leszámolóhelyként korábban kijelölt Magyar Nemzeti Bank e funkcióban történő felváltása. Az 1965-ös jogszabály megalkotásának idején a Magyarországon működő egyszintű bankrendszer tényéből származott az a körülmény, hogy a jegybank fizetési helyként szolgálhatott az értékpapírban foglalt követelés elszámolása érdekében. Ez a megoldás azonban a kétszintű bankrendszer bevezetésével, a jegybank gazdálkodó alanyokkal való közvetlen kapcsolatának visszaszorulása okán meghaladottá vált. A nemzetközi szerződésben rögzített kötelezettségek teljesítése, valamint annak érdekében, hogy a kijelölt leszámolóhely jogintézménye alkalmas legyen betölteni fizetési szerepét, a Magyar Nemzeti Bank leszámolóhelyi feladatait a kereskedelmi célokat szolgáló hitelintézetek veszik át. A törvényjavaslat, ahol lehetséges, a felsoroltaktól eltérő egyéb esetekben is pontosítja, aktualizálja a váltójogi szabályokat. Nem érinti ugyanakkor a váltójog azon elemeit, amelyekre a genfi egyezmény kifejezett felhatalmazást nem adott. Megújítja a váltóperekre vonatkozó rendelkezéseket, mert az 1952-es Pp.-nek a váltóperekre irányadó néhány szétszórtan elhelyezkedő speciális rendelkezései csak a váltóperek gyors elbírálását voltak hivatottak biztosítani. A tradicionális anyagi jogi váltószigor, a váltókövetelés sajátos és prvilegizált természetéhez igazítottan megteremti az eljárásjogi váltószigort is a váltójogi igény perbeli érvényesítése esetére. Ezzel a javaslat a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény általános szabályaihoz képest szigorúbb, a váltókövetelés érvényesítését elősegítő, támogató eljárási szabályokat állapít meg. A javaslat a váltó speciális értékpapír természetére tekintettel a váltópereket a kötelező jogi képviselettel párosuló törvényszéki hatáskörbe utalja. Az eljárás gyorsítása érdekében a bíróság minden intézkedésére soronkívüliséget ír elő, amely a perorvoslati szakaszban is érvényesül. A váltóperekben a javaslattal bevezetni tervezett eljárásjogi váltószigor indokolja a polgári perrendtartásban megállapított határidők lerövidítését, feszesebb permenetet biztosítva ezáltal a privilegizált váltókövetelésnek. A váltójogi szabályokról szóló törvény összességében a váltóforgalomnak kedvező módon fogja erősíteni a váltófegyelmet, a hatályos élet- és jogviszonyokhoz igazítottan lesz képes biztosítani a jogalkalmazási kereteket. Tisztelt Országgyűlés! A váltójog törvényjavaslat szerinti megújítását egyeztettük a váltó elméletét és gyakorlatát ismerő és magas színvonalon alkalmazó érdekképviseleti szervezetekkel és a jogtudomány képviselőivel, akik azt egyöntetűen támogatták. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezészónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A hatályos váltójogi szabályozást az 1930. évi genfi nemzetközi váltójogi egyezményt kihirdető 1965. évi I. törvényerejű rendelet és az annak felhatalmazása alapján megalkotott, a váltójogi szabályok szövegének közzétételéről szóló 1/1965. évi igazságügyi minisztériumi rendelet - amely január 24-én kelt - tartalmazza, így a megváltozott viszonyok között aktuálisá vált a genfi egyezmény keretei között történő felülvizsgálat. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényerejű rendelet lehetőséget biztosít a váltójogi szabályok modernizálása és pontosítása ügyében olyan kérdésekre, amelyeket a genfi egyezmény nem szabályoz, esetleg kifejezetten a nemzeti jogalkotás számára hagyott nyitva. A kormányzat kihasználva ezt a lehetőséget, egységes koncepciót készített annak érdekében, hogy a váltójogi szabályozás megfeleljen a mai kor kihívásainak és gyakorlatának, valamint a fennálló joghézagok kitöltésre kerüljenek. A törvényjavaslat elkészítésével megalkotásra kerülnek olyan fontos kiegészítő szabályok, mint a váltócselekmények pontos helyére vonatkozó rendelkezések, a megtérítési igény érvényesíthetősége okán felveendő óvás kapcsán a hivatalos értesítés rendszere vagy az óvást felvevő közjegyző lakcímkutatási kötelezettsége a váltóadósra vonatkozóan, ha az érintett váltócselekmény helyét maga a váltó pontosan nem tünteti fel. A törvényjavaslat a váltószigort erősítve, valamint követve a piaci viszonyokat, megemeli a szabályosan nem teljesített váltó után követelhető váltódíj mértékét, továbbá a fizetendő késedelmi kamatot, a váltókamatot is a polgári törvénykönyv szerinti késedelmi kamathoz köthetővé teszi, életszerű rugalmasságot biztosítva a piaci kamatok emelkedésének esetére is. A törvényjavaslat a tradicionális anyagi jogi váltószigor, a váltókövetelés sajátos és privilegizált természetéhez igazítottan megteremti az eljárásjogi váltószigort is a váltójogi igény perbeli érvényesítése esetére. Ezzel a javaslat a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény általános szabályaihoz képest szigorúbb, a váltókövetelés érvényesítését elősegítő, támogató eljárási szabályokat állapít meg. A javaslat az eltérést nem engedő váltójogi szabályok okán jelentős részben változatlanul veszi át a váltókról szóló törvényerejű rendelet rendelkezéseit, és csak annyiban tér el a nemzetközi szerződéssel megállapított egységes váltótörvény rendelkezéseitől, amennyiben arra a törvényerejű rendelet 1-3. függelékei kifejezetten lehetőséget adnak. E törvény hatálybalépésével hatályát veszti a váltójogi szabályok szövegének közzétételéről szóló 1/1965. IM-rendelet. Összességében a törvényjavaslat tehát jelentős mértékben a nemzetközi szabályozásra is figyelemmel racionalizálja a váltójogi szabályokat, és a változó piaci viszonyoknak megfelelően teszi azokat a jogalkalmazók számára kedvezőbbé, és azzal, hogy az állampolgárok által ma már csak kivételesen, a gazdaság által azonban széles körben mind hiteleszközként, mind fizetési eszközként alkalmazható váltó szabályozását korszerűsíti, nagyban javítja a gazdasági élet szereplőinek biztonságát. [[17.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a jelen törvényjavaslatot, amelynek célja egy egységes szerkezetű normaszöveg megalkotása, amely figyelemmel van a mai gazdasági élet gyakorlatára, és a jogalkalmazást is segíti. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. A váltójogról, a váltójogi szabályokról szóló törvényjavaslat gyakorlatilag döntő többségében, jelentős részében nemzetközi egyezményszöveget tartalmaz. A váltó egy egyoldalú és jogcímmentes pénztartozást megtestesítő, egyfajta forgatható értékpapírként kezelődik. Ma Magyarországon ritkán használják, és hozzá kell tennem, hogy még alkalmassá tehető is lenne bizonyos feladatok ellátására, legkiváltképp, ahogy én érzékelem, például a körbetartozások tekintetében játszhatna bizonyos értelemben szerepet, a körbetartozások kezelése vonatkozásában jól használható eszköz is lehetne. Ha történelmileg nézzük a dolgot, akkor látható, hogy a II. világháború előtti időszakban elterjedt volt a váltó, majd a 90-es évek időszakában újra a reneszánszát élte. Viszont más ma a helyzet, mert akár a csődjogi, akár a felszámolásjogi szabályozást követő sokk - mondhatni nyugodtan - visszaszorította a váltó működését. Jelenleg, ha én jól érzékelem, akkor valamelyest a külkereskedelemben, a külkereskedelmi forgalomban van még valamilyenfajta szerepe a váltónak. Azt látom, hogy a hazai gazdasági környezetben és a kialakult pénzügyi kultúránk figyelembevétele mellett gyakorlatilag, mondhatni idézőjelbe tetten, hogy testidegenné vált a váltó, tehát kezd kikopni a használatának a lehetősége, a gyakorlati szerepe bizonyos értelemben, mondhatni, hogy a nullához konvergál. Ebből fakadóan mi úgy érezzük, hogy ennek a törvénymódosítási javaslatnak a beltartalma ma még kérdéses ahhoz illesztetten, hogy a támogatásunkról tudjuk biztosítani a kormánypártot. Azt gondolom, hogy alaposabb, mélyebb elemzés tárgyává kell tudni tenni annak érdekében, hogy ez be tudjon következni. Nem elutasítani kívánom a történetet, nem erről szól a dolog, de mint ahogyan elmondtam, megítélésünk szerint visszaszorulóban van az elmúlt időszakban a váltó szerepe Magyarországon mindenképpen. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni, ismételten elmondani azt, amit Völner Pál államtitkár úr előterjesztőként és Répássy Róbert képviselőtársam vezérszónokként már elmondott, de fontosnak tartom hangsúlyozni azt, hogy a váltójogi szabályozás 1965 óta nem került megújításra, így a megváltozott körülmények között aktuálissá vált a genfi egyezmény keretei között történő felülvizsgálata. Az, hogy maga a váltójogi szabályozás rendkívül poros lett, mint ahogy Gúr Nándor képviselőtársunk is ezt elmondta, odavezetett, hogy gyakorlatilag jelen pillanatban a gyakorlatban egyre jobban visszaszorul, de éppen ez a törvényjavaslat akarja megteremteni újra azt a lehetőséget, hogy ne csak egy elméleti fizetési eszközről legyen szó, hanem egy olyan fizetési eszközről is, amit a gazdaság különböző szereplői a mindennapi életük során megfelelően tudnának alkalmazni. A törvényjavaslat tehát a gyakorlat számára újra lehetővé kívánja tenni egy régi jogintézményét azzal, hogy a gyakorlatban is lehessen alkalmazni, és kialakítaná a leszámolóhelyi fizetést is, amely a váltó fizetés végetti bemutatásának alternatív helyszíneként is szolgálhat az egyébként a váltón megjelölt fizetési hely mellett. A törvényjavaslat megújítja a váltóperekre vonatkozó rendelkezéseket, mert a régi Pp.-nek a váltóperekre irányadó néhány, szétszórtan elhelyezett speciális rendelkezései csak a váltóperek gyors elbírálását voltak hivatottak biztosítani, de magát a garanciális szabályokat nem. A törvényjavaslat a tradicionális anyagi jogi szigort, a váltószigort a váltókövetelés sajátos és privilegizált természetéhez igazítottan újra megteremti; újra megteremti a lehetőségét annak, hogy a váltójogi igényt perben érvényesíteni lehessen, ezzel a javaslat a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény általános szabályaihoz képest szigorúbb, a váltókövetelés érvényesítését elősegítő, támogató eljárási szabályokat állapít meg. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Összességében a törvényjavaslat tehát a mind hiteleszközként, mind fizetési eszközként alkalmazható váltó szabályozását korszerűsíti, nagyban javítva a gazdasági élet szereplőinek biztonságát e vonatkozásban is. Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója rendkívül örül annak, hogy egy ilyen tradicionális intézmény, mint a váltójog visszakerül a magyar gyakorlatba, ezért támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan jogintézmény került elénk, amelyet elég régen szabályozott már a Magyar Országgyűlés, illetve amilyen érdekes, nem is a Magyar Országgyűlés szabályozta, hiszen ez még egy törvényerejű rendelet, amely egy 1930. évi genfi nemzetközi váltójogi egyezményt hirdetett ki Magyarországon, mégpedig 35 évvel később, tehát 1965-ben. Ez volt az első törvényerejű rendelet, az 1965. évi 1. törvényerejű rendelet, tehát ez tartalmazta azokat a szabályokat. Azt láthattuk, hogy a szocializmusban a váltó intézménye nem igazán működött, hiszen nem a szocializmus kereteire találták ki a váltó jogintézményét, és úgy, ahogy már az előttem felszólalók is említették, inkább a két világháború között volt ennek jelentősége, illetve majd a rendszerváltás utáni időszakban ez megélénkült, és bizonyos esetekben fölhasználták, kihasználták, sőt probléma volt, hogy sokszor visszaélésként próbálták a váltó jogintézményét felhasználni. Gyakorló ügyvédként én is kapcsolatba kerültem ezzel a 90-es években, és bizony inkább a negatív tapasztalatokról tudnék beszélni, ha itt a váltó intézményének a 90-es évekbeli magyarországi érvényesülését kellene használni. Szerintem fontos az, hogy ezt újra szabályozzuk és ennek új keretet adjunk, nemcsak önmagában azért, hogy még egy törvényerejű rendelet tartalmazta a magyarországi szabályait, nemcsak önmagában ezért, de azt gondolom, hogy amennyiben valóban használnánk, akkor valóban fontos az, hogy megalkossuk ennek a keretét. [[17.30]] Bár az biztos, hogy a genfi egyezmény, amely mint említettem, még 1930-ban született, elég alaposan szabályozta a váltójog anyagi jogi rendszerét. És amikor a jogalkotó szándéka, illetve a kormány szándéka felmerült egy ezzel kapcsolatos új jogszabály megalkotására, akkor a célok között leginkább azt határozta meg, hogy elsősorban az eljárásjogi részét kell változtatni, vagy azt kell megalkotni, hiszen ez a genfi egyezményben nem nagyon szerepelt, illetve a genfi egyezmény ezt a részét leginkább az egyes országok saját joghatósága alá tartozónak tartotta, hogy ezeket a szabályokat alkossák meg az egyes országok törvényhozó testületei, szervei. Így került ez most ide, hozzánk is, de nemcsak az eljárásjogi része, hanem az anyagi jogi része is idekerült. Nyilván azt látjuk, amikor ez a jogszabálytervezet megalkotásra kerül, hogy az eljárásjog kialakításánál figyelembe veszi az eddigi jogi gyakorlatot, ami nagyon fontos. Nyilván kialakult ennek egy gyakorlata Magyarországon. A jogalkotónak az volt a célja, hogy az új polgári perrendtartási törvény ne szabályozza a váltó érvényesülésének eljárásjogát, a jogok érvényesíthetőségének eljárási menetét ne szabályozza, és ezért is van arra szükség, hogy ebben a jogszabályban azt az eljárásjogi rendet is szabályozzuk, ami a polgári perrendtartásból kimaradt. A jelenlegi jogszabálynak nyilván két része van. Az első, amely az anyagi jogi részéről szól. Ebben meghatározza a saját váltó, illetve az idegen váltó fogalmát, tartalmát, a váltó átruházását, elfogadását, a váltókezességet, a fizetés módját, illetve a megtérítési igény elfogadását fizetés hiányában; meghatározza az elévülést, meghatározza a kamatot, és nagyon sok mindent ezzel egyetemben. Majd a javaslat ötödik része az, amibe a jogalkotói célként megjelölt anyagi vagy eljárásjogi fontosabb szabályok kerültek. Itt az általános hatáskör szerinti bíróság, tehát törvényszék jár el első fokon. Amit nagyon fontosnak talál a jogalkotó, illetve a javaslattevő, hogy a váltóval kapcsolatos eljárás egy soron kívüli eljárás keretében kerüljön a bíróságok elé. Ez egy nagyon fontos része az eljárásjognak, és a soronkívüliség elve gyakorlatilag a teljes eljárás folyamán, az eljárás minden szakaszában érvényesülni fog. Tehát már maximum 30 napos határidőket tűzhet ki a bíróság; szünetelés maximum egy hónapra történhet; beavatkozásnak nincs helye; viszontkeresetnek nincs helye; a tárgyalási időközt 8 napban határozza meg a törvény; az ítéletben 3 napos teljesítési határidőt kell kitűzni; 15 napos az írásba foglalási határidő a bíróság részéről; a fellebbezés lehetősége természetesen adott, illetve a felülvizsgálati kérelem is, azonban a határidő itt 30 nap; mulasztás esetén igazolásnak helye nincs. Tehát egyértelműen mutatják ezek az eljárásjogi szabályok, hogy ez egy soron kívüli eljárás, és nagyon gyorsan be kell, kellene fejezni. Én úgy emlékszem, hogy annak idején, a kilencvenes években is hasonló módú volt a szabályozás, de azért több évig is el tudott tartani egy ilyen jó kis váltós per, úgyhogy kíváncsi leszek, hogy ez a szabályozás valóban fog-e tudni érdemben gyorsítani, de mindenesetre előremutatónak tűnik. S amit már említettem, a gyakorlat figyelembe van véve ennél a javaslatnál. Amit talán ki tudnék emelni negatívumként, hogy a kamatfizetéssel kapcsolatos jogszabály egy kicsit kaotikusnak tűnik. Szabályozva van, de nem látszik teljesen az összhang ezen a területen. Tehát ez az egy, amin talán lehetne egy picit finomítani. Egyébként azt gondolom, hogy a szabályozásra szükség van, a szabályozásnak semmiféle politikai tartalma, felhangja nincs. Nincsenek belecsempészve olyan más jogszabályok vagy módosítások, amelyek politikai indíttatásúak lennének, így ez a javaslat álláspontom szerint támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokat találkozhattunk a családi hagyatékban például a dédszülőktől vagy a nagyszülőktől származó pengőalapú váltóval, ha másutt nem, akkor régi magyar filmekben bukkant fel a váltó és vált ismertté ez a fizetési módozat. A váltó egy egyoldalú és jogcímmentes pénztartozást megtestesítő, forgatható értékpapír. Sajnos az utóbbi időben ritkán használják, pedig megfelelő bizalom esetén alkalmas lenne a ma oly jellemző körbetartozások kezelésére is. Egyébként a második világháború előtt volt nagyon elterjedt hazánkban, majd a kilencvenes évek elején újra reneszánszát élte, aztán a csődjogi és felszámolásjogi szabályozást követő sokk, mondjuk úgy, hogy jelentősen visszaszorította a működését. Jelenleg még a külkereskedelmi forgalomban van némi szerepe. A váltó a fejlettebb pénzügyi kultúrájú országokban elterjedt, élő pénzügyi termék, amelyet nemcsak vállalkozások, hanem egyébként magánszemélyek is jól használnak, azonban Gúr képviselőtársam vezérszónokként már elmondta, hogy tartózkodni fog az MSZP-frakció. Nem vitatva egyébként a nemzetközi egyezményben foglaltakat, ugyanakkor a hazai gazdasági környezet és pénzügyi kultúra gyakorlatilag idegenné tette a váltót, ezért ennek a gyakorlati szerepe igen csekély, mondhatni, hogy a nullához közelít, ezért tehát tartózkodni fogunk majd. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csak nagyon röviden. Valóban, a váltó visszaszorulóban van az utóbbi években, de azok között, akik használják, nagyon fontos eszköznek minősíthető továbbra is. És azok a módosítások, amelyek most ebben a tervezetben szerepelnek, pontosan a gördülékenyebb és hatékonyabb használatát fogják majd biztosítani. Ezért továbbra is kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az üzleti titok védelméről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18315. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az üzleti titok védelméről szóló törvény megalkotásáról és az ezzel összefüggő jogszabályok módosításáról szóló T/18315. számú törvényjavaslat elfogadásának célja a nem nyilvános know-how-k és az üzleti információk jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv magyar jogba történő átültetése.A törvény alapjául szolgáló irányelv megalkotása azért vált szükségessé, mert az innovatív vállalkozások egyre fokozottabban ki vannak téve az üzleti titok eltulajdonítására irányuló tisztességtelen magatartásnak, így például az engedély nélküli másolatkészítésnek, az ipari kémkedésnek vagy a titoktartási kötelezettségek megsértésének. Az utóbbi idők folyamatai, így a globalizáció, a tevékenységek fokozódó kiszervezése, az egyre hosszabb ellátási láncok és az információs és kommunikációs technológiák fokozott használata hozzájárultak az említett magatartásokból fakadó kockázatok növekedéséhez. Az üzleti titok jogosulatlan megszerzése, hasznosítása, illetve felfedése nyomán csökken az üzleti titok jogosultjainak esélye arra, hogy az innovációs erőfeszítéseik révén kihasználják helyzeti előnyüket. Az üzleti titok védelmét szolgáló hatékony és Unió-szerte hasonló jogi eszközök nélkül a határokon átnyúló belső piaci innovációs tevékenység nem kap megfelelő ösztönzést. [[17.40]] z üzleti titkok tehát nem tölthetik be kellő mértékben a növekedést és munkahelyteremtést katalizáló szerepüket. Ennek következtében csökken az innovatív és kreatív alkotásra való hajlam csakúgy, mint a beruházási kedv, ez pedig hátrányosan érinti a belső piac zavartalan működését és növekedésösztönző képességét. Az e probléma kezelése érdekében a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt tett nemzetközi erőfeszítések vezettek a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény megkötéséhez. Az egyezmény többek között rendelkezik az üzleti titok harmadik személyek általi jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával, illetve felfedésével szembeni védelméről, amelyekre vonatkozóan közös nemzetközi standardokat állapít meg. Az egyezmény a tagállamok mindegyikére és magára az Unióra nézve is kötelező. Azonban az egyezmény létrejötte ellenére is számottevő különbségek mutatkoznak a tagállamok jogszabályai között az üzleti titok harmadik személyek általi jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával, illetve felfedésével szembeni védelme tekintetében. Ebből kifolyólag szükségessé vált tehát azoknak uniós szinten történő harmonizálása, a tagállamok által az üzleti titkok számára biztosított jogi védelem különbségei ugyanis azzal járnak, hogy az üzleti titkok nem élveznek egységes szintű védelmet az Unióban. Ez azt eredményezi, hogy a belső piac ezen a területen széttagolttá válik, a vonatkozó szabályok visszatartó ereje összességében véve pedig gyengül. A belső piac állapotát ez akként befolyásolja, hogy a szóban forgó különbségek következtében csökken az ösztönző hatás arra, hogy a vállalkozások olyan határokon átnyúló, innovációval kapcsolatos gazdasági tevékenységeket folytassanak, amelyek üzleti titokként védelmet élvező információk hasznosításától függenek. Az irányelv sikeres és határidőben való átültetésére tett erőfeszítések eredményeként létrejött törvényjavaslattal kapcsolatban kihangsúlyozandó, hogy az üzleti titok védelmére vonatkozó, az irányelvből fakadó új fogalmi megközelítés, jogintézmények és eljárási szabályok nem a polgári törvénykönyvben és az új polgári perrendtartásról szóló törvényben kerültek elhelyezésre, hanem egy új jogszabály megalkotása révén kerülnek beépítésre a nemzeti jog rendszerébe. Ennek megfelelően a törvényjavaslat két fő egységre tagolódik: egy anyagi jogi és egy eljárásjogi részre. Ezen új jogszabály a szellemi tulajdonjogi, úgynevezett ágazati törvények mintájára, az irányelv elvárásainak megfelelően épül fel. Engedjék meg, hogy elsőként, igazodva a törvényjavaslat felépítéséhez, az anyagi jogi rendelkezéseket és az üzleti titok jelenlegi védelméhez viszonyított változásokat ismertessem. A polgári törvénykönyv jelenlegi logikája alapján a magántitkok személyiségi jogi oltalmat élveznek, hasonlóképpen a magántitkok egyik típusaként azonosított üzleti titokhoz. Ezen megoldás egyrészről egy paradox, önellentmondásos helyzetet eredményez, hiszen az üzleti titok bár személyiségi jog, a gyakorlatban mégis annak vagyoni oldala dominál, a kereskedelmi fogalom részét képezi. A jelenlegi megközelítés másrészről azért sem fenntartható, mert az irányelv kifejezetten vagyoni jogi szemszögből szabályozza az üzleti titokra vonatkozó rendelkezéseket. Ennek okán szükségessé vált az üzleti titok védelmére vonatkozó anyagi jogi rendelkezés kivétele a polgári törvénykönyv személyiségi jogi részéből és egy önálló jogszabályban való elhelyezése. Az üzleti titokra vonatkozó rendelkezéseknek a polgári törvénykönyv személyiségi jogi részéből való kikerülésével az eddigi személyiségi jogi alapon nyugvó védelem átalakul. Az üzleti titok a jövőben nem személyiségi jogi jellegű, hanem az új jogszabályban biztosított, vagyoni jogi jellegű védelmet élvez majd. Ez egyrészről feloldja a hatályos polgári törvénykönyv már ismertetett, paradox megoldását, miszerint az üzleti titok és a védett ismeret személyiségi jogi védelmet élvez, ugyanakkor ezzel párhuzamosan forgalomképes és elidegeníthető is. Szükséges ugyanakkor hangsúlyozni, hogy a javasolt megoldás nemcsak az uniós, hanem az irányadó egyéb nemzetközi egyezményekkel, így elsősorban a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezménnyel is összhangban van. A törvényjavaslat elfogadása esetén tehát a természetes és jogi személyek magántitkai az eddigi rendelkezésekkel azonos módon személyiségi jogi védelmet, míg az üzleti titok és a védett ismeret a szellemi tulajdonjogi védelem logikájára és szankciórendszerére épülő, speciális védelmet élveznek majd. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy amennyiben egy üzleti titok egyúttal magántitok is, akkor ne lehetne a polgári törvénykönyv alapján az ott meghatározott igényeket is megfelelően érvényesíteni. Továbbá a törvényjavaslat az irányelvben lefektetetteknek megfelelően tartalmazza az üzletititok-védelem korlátainak új megközelítését, kiegészítve az irányelv által bevezetett új, az eddigieknél kiterjedtebb és hatékonyabb szankciórendszerrel. Az innováció és a verseny ösztönzése érdekében az irányelv és így a törvényjavaslat rendelkezései sem keletkeztethetnek kizárólagos jogokat az üzleti titokként védett know-how-ra vagy információkra vonatkozóan. Ily módon fennmaradhat a lehetősége az ugyanolyan know-how vagy információ független felfedezésének. A jogszerűen megszerzett termékek műszaki visszafejtése szintén az információszerzés jogszerű eszközének tekintendő. Az ilyen szerződéses megállapodások megkötésének szabadsága azonban jogilag korlátozható, a jogsértés megvalósulásához nem elegendő ugyanakkor a jogosult hozzájárulásának hiánya, hanem további feltételként szükséges a jogsértésként nevesített esetek megvalósulása vagy a jóhiszeműség és tisztesség elvével ellentétes magatartás. A kivételek köre ugyanakkor bővül is a jelenlegi polgári törvénykönyvben található rendszerhez képest, biztosítva ezzel többek között a munkavállalók képviseleti jogainak vagy akár a szólásszabadságból fakadó jogok megfelelő gyakorlását. Az irányelv alapján a védelem kivételei között nevesítésre kerül az az eset, amikor az üzleti titok megszerzését, hasznosítását vagy felfedését közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktus vagy törvény teszi lehetővé. Ennek alapján tehát a törvényjavaslatban nem kerülnek felsorolásra azok az esetek, amikor az adott információ ugyan üzleti titoknak minősül, de ezalól jelen jogszabályon kívüli hazai törvény vagy egyéb, közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktus mégis kivételt enged. Külön hangsúlyozandó az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény, amely közérdekből nyilvános adatnak minősít egyes üzleti titkokat. Ezek nem tartoznak az üzleti titok fogalma alá. Ugyanakkor fontos szempont, hogy a tagállamok az irányelvben felhatalmazást kaptak az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseivel összhangban az irányelvben előírtnál szélesebb hatályú védelem előírására is. A védelem teljességéhez szükségesnek mutatkozik, hogy a lehető legteljesebb mértékben át legyenek emelve az üzleti titok védelméről szóló törvénybe a szellemi tulajdoni törvények bevált szankciói, valamint eljárási könnyítései. A teljes átvétel csak ott nem lehetséges, ahol az uniós jogalkotó az üzleti titok sajátos, korlátos védelme miatt tudatosan eltér a bevált szankciórendszertől. A szankciórendszer kiegészül továbbá a magyar jogban eddig ismeretlen, alternatív pénzbeli ellentételezés jogintézményével, a határozatoknak a jogsértő költségére történő közzétételének lehetőségével, valamint a bíróság által figyelembe veendő, kötelező mérlegelési szempontokkal. A szankciórendszer kibővítésével és finomhangolásával olyan eszközök adhatóak a jogosultak kezébe, amelyek teljeskörűen alkalmasak az üzleti titokból fakadó jogokkal kapcsolatos jogsértések elleni fellépésre. Ezek az eszközök tehát a kkv-któl a nagyvállalatokig serkentően hatnak az üzleti tevékenységre, ezen belül különös tekintettel az innovációra és a kutatás-fejlesztési erőfeszítésekre.A törvényjavaslat másik nagy szerkezeti egységére, az eljárásjogi részre áttérve a következőket fontos kihangsúlyozni. Az üzleti titok védelmével kapcsolatos, kifejezetten az üzleti titok megsértésével kapcsolatos polgári peres eljárásokban a polgári perrendtartásról szóló törvény szabályainál szigorúbb titokvédelmi kötelezettség kerül bevezetésre, hasonlóképpen az iratbetekintéssel kapcsolatos rendelkezésekhez. Az ilyen perek sajátossága az, hogy az üzleti titok tartalmának megismerése, vizsgálata elkerülhetetlen, az állítólagos jogsértő ugyanis elsősorban arra építheti érdemi védekezését, hogy a jogosult által állított üzleti titok nem részesül védelemben, emiatt nem írható elő az üzleti titok megismerésének a teljes tilalma, azt legalább a felek mindegyikének és jogi képviselőiknek, a titokjogosulttól különböző fél, illetve jogi képviselője esetében megfelelő titoktartási kötelezettség előírásával megismerhetővé kell tenni, sőt a hozzáférhetővé tétel a szakértő esetében is szükséges lehet. Ezen túlmenően az ideiglenes intézkedésekre vonatkozó joganyag a speciális jogtárgyhoz igazodó különös szabályokkal egészül ki. Bevezetésre kerül továbbá az állítólagos jogsértő által nyújtott biztosíték mellett a jogsértőnek állított magatartások továbbfolytatása engedélyezésének lehetősége is. [[17.50]] Az üzleti titok megsértésével kapcsolatos végrehajtási eljárásokban - ugyancsak a szellemi tulajdonjogi ágazati törvények mintájára, illetve az irányelv rendelkezéseinek megfelelően - lehetővé kell tenni a bíróság ítéletének való meg nem felelés esetén a végrehajtási bírság - akár ismétlődő - kiszabását is, amely a végrehajtás hatékonyságát hivatott növelni. Az üzleti titok fogalmának a polgári törvénykönyv rendszeréből való kiemelése szükségszerűen magával vonja a kódexre hivatkozó jogszabályok rendelkezéseinek módosítását is. Ezek közül is külön kiemelendő a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény módosítása. Az üzleti titok megsértése esetén eddig kettős jogalap, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény és a polgári törvénykönyv alapján is lehetett eljárást kezdeményezni. Ez a kettős rendszer azonban kevésbé volt átlátható. Az irányelv szabályainak átültetésével egyidejűleg átfedés keletkezne a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvényben biztosított védelemmel, ami veszélyezteti az irányelv rendelkezéseinek tényleges érvényre jutását. A kettős jogalap a továbbiakban tehát nem tartható fenn. Mindezek alapján az üzleti titok védelmére vonatkozó szabályozás kivételre kerül a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvényből, és az üzleti titok védelme egységesen, a jelen előterjesztésben foglalt jogszabály szerint valósul meg. Ennek alapján a törvényjavaslat elfogadása esetén mind a piaci hatású, az üzleti tisztesség követelményeibe ütköző, mind pedig az ilyen hatással nem rendelkező üzletititok-sértés ellen az üzleti titok védelméről szóló törvény alapján lehet majd fellépni.A törvényjavaslat társadalmi egyeztetés keretében széles szakmai körben véleményezésre került a jogalkalmazás érintettjei részéről is. Véleményt adott a Magyar Versenyjogi Egyesület, az AmCham Amerikai-Magyar Kereskedelmi Kamara, a Magyar Ügyvédi Kamara, a Magyar Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Egyesület. A társadalmi egyeztetés során beérkezett észrevételek is hozzájárultak egy hatékonyabb, a gyakorlatban jobban alkalmazható jogszabály kialakításához.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A törvény alapjául szolgáló irányelv létrehozása azért vált szükségessé, mert az innovatív vállalkozások egyre inkább ki vannak téve az üzleti titok eltulajdonítására irányuló tisztességtelen piaci magatartásnak, például titoktartási kötelezettség megszegése által. Emiatt az üzleti titok jogosultjainak csökken az esélye arra, hogy kihasználják a helyzeti előnyüket. Mondhatni, az üzleti titkok nem töltik be kellő mértékben a növekedést és munkahelyteremtést katalizáló szerepüket, amelynek következtében csökken a kreatív alkotásra való hajlam vagy a beruházási kedv. A probléma kezelésére létrejött egy megállapodás, többek között ez rendelkezik az üzleti titok harmadik személyek által jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával, illetve felfedésével szembeni védelemről, amelyekre vonatkozóan közös nemzetközi sztenderdeket állapít meg. Az imént említett megállapodás a tagállamok mindegyikére és magára az Unióra nézve is kötelező, azonban a tagállami szabályozás között különbségek mutatkoznak, így elengedhetetlen az uniós szinten véghez vitt harmonizálás. Erre tekintettel a nem nyilvános know-how-k és üzleti információk jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló 2016/943/EU irányelv magyar jogba történő átültetése tekinthető célnak. Ennek elmaradása kötelezettségszegési eljárás megindításához vezethet Magyarországgal szemben.Továbbá szükségessé vált az üzleti titok védelmére vonatkozó anyagi jogi rendelkezések kivétele a polgári törvénykönyv személyiségi jogi részéből és egy önálló jogszabályban való elhelyezése. Az üzleti titokra vonatkozó rendelkezések a Ptk. személyiségi jogok című részéből való kikerülésével az eddigi személyiségi jogon alapuló védelem átalakulóban van, az üzleti titok a jövőben nem személyiségi jogi jellegű, hanem az új jogszabályban biztosított vagyoni jellegű védelmet élvez majd. A természetes és jogi személyek magántitkai az eddigi rendelkezésekkel azonos módon személyiségi jogi védelmet, míg az üzleti titkok és a védett ismeretek vagy know-how-k a szellemi tulajdonjogi védelem logikájára és szankciórendszerére épülő speciális védelmet élveznek majd.A törvényjavaslat az irányelvben lefektetetteknek megfelelően tartalmazza az üzletititok-védelem korlátainak új megközelítését, kiegészítve az irányelv által bevezetett új, az eddigieknél kiterjedtebb és hatékonyabb szankciórendszerrel. A kivételek köre ugyanakkor bővül a jelenlegi polgári törvénykönyvben található rendszerhez képest, biztosítva ezzel többek között a közérdek védelme céljából történő bejelentések megtételének megfelelő gyakorolhatóságát. Az üzleti titok megsértése miatti szankciórendszer kiegészül továbbá a magyar jogban eddig ismeretlen alternatív pénzbeli ellentétezés jogintézményével, a határozatok a jogsértők költségére történő közzétételének lehetőségével, a bíróság által figyelembe veendő kötelező mérlegelési szempontokkal. Elmondható, hogy a jogintézmény korábban már szerepelt az úgynevezett jogérvényesítési irányelv 12. cikkében fakultatív lehetőségként, azonban most kötelezettséggé válik. Az üzleti titok jogosultjainak jogát erősíti a végrehajtás kapcsán beiktatott változások a rendelkezésre álló intézkedések, eljárások és jogorvoslatok hatékonyságát ugyanis alááshatja, ha az illetékes bíróság által hozott vonatkozó határozatoknak nem tesznek eleget. Ezért biztosítani kell azt, hogy az említett hatóságok megfelelő szankcionálási hatáskörrel rendelkezzenek. Mindezért módosul a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 180/A. §-a. Az előbb említett megállapodásnak való megfelelés értelmében a védjegybitorlás, földrajzi árujelző oltalom bitorlása, formatervezési mintaoltalom bitorlása, kiegészítő oltalmi tanúsítvány bitorlása, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmára vonatkozó rendelkezések vagy szerzői jog megsértése miatt indított perben hozott határozat végrehajtása esetén eddig is lehetőség volt a késedelem esetén fizetendő pénzbírság meghatározására, a jövőben a pénzbírság kiszabására az üzleti titokhoz fűződő jog megsértése tárgyában hozott határozat végrehajtása esetén is lehetőség lesz. Összességében az irányelv által keletkeztetett jogalkotási feladat a polgári törvénykönyv és a polgári perrendtartás módosításával nem valósítható meg, amelyről az Igazságügyi Minisztérium által felkért külső szakértőkből álló csoport is hasonlóan nyilatkozott. Az önálló jogszabály megalkotása tekinthető az egyetlen olyan megoldásnak, ami nem érinti hátrányosan az előbbi kódexek és a jogrendszer egységét, emellett pedig egy helyen, átláthatóan tartalmazza a releváns joganyagot, ezzel is megkönnyítve a jogalkalmazást, amelyet így a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja támogat. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az üzleti titok védelméről szóló törvényjavaslat, ha jól számoltuk, több mint 20 törvény módosítását hozza magával. [[Dr. Gyüre Csaba: 25-öt!]] 25-öt, mondja képviselőtársam. A hatályos polgári törvénykönyv szerint az üzleti titok és a magántitok személyi jogi védelmet élvez. Most ezt elvetik. Mostantól az üzleti titok vagyoni jogi védelmet élvez. [[18.00]] 2018. június 1-je az, amikor hatályba fog lépni majd a törvénytervezet, 2018. január 1-je pedig az az időpont, amikor a versenytörvény szabályainak hatálybalépése ezt megelőzi, tehát egy fél évvel hamarabb lép hatályba. Nem veszélyezteti, nem veszélyeztetheti megítélésünk szerint és nem is áshatja alá az alapvető jogokat és a szabadságokat, csak a jogszerű érdekből védett tényeket vagy ismereteket lehet üzleti titokként védeni. A közérdekű vagy a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságához való jog érvényesülésére vonatkozó szabályrendszer erősítésének igényére, ami fogható, ami van, most lehetett volna reagálni. Erre persze, mondhatom nyugodt lelkülettel, nem véletlenül semmifajta reakció nem történt, ez elmaradt. Az üzleti titokként nem védhető közérdekű és közérdekből nyilvános adatok tekintetében mondhatom azt is, hogy így megmaradt a káosz. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény - 2011. évi, ha emlékképeim nem csalnak meg - kimondja, hogy közérdekből nyilvános adatként - csak példákat említek - nem minősül üzleti titoknak például a központi vagy a helyi önkormányzati költségvetés, az európai uniós támogatás felhasználása vagy akár az állami, akár az önkormányzati vagyon kezelése, de annak, tehát a vagyonnak a megterhelése is, azzal való rendelkezés is. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A javaslat szabályait megítélésem szerint szinkronba kellett volna hozni az infotörvény rendelkezéseivel. Úgy látjuk, hogy ez nem történt meg. Ebből és nagyon sok más tapasztalásból fakadóan nyugodt lelkülettel azt mondhatjuk, hogy ez a törvénytervezet egy szakmaiatlannak minősíthető törvényjavaslat. Igen, nyugodt lelkülettel mondhatjuk mindezt, Trócsányi hevenyészett formában összerakott törvényjavaslata, ilyeténképpen ezt a törvényjavaslatot a Magyar Szocialista Párt nem fogja tudni támogatni. Elnök úr, köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Jó estét kívánok mindenkinek. Folytatjuk a vezérszónoki felszólalásokat. Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP vezérszónoka a következő felszólaló. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánom megismételni azt, amit a törvényjavaslat vonatkozásában Völner Pál államtitkár úr oly kimerítően már elmondott, továbbá azt sem, amit Répássy Róbert vezérszónokként kiegészített. De szükségesnek tartom hangsúlyozni azt, hogy mi is a törvényjavaslat célja. A törvényjavaslat elfogadásának a célja a nem nyilvános know-how és üzleti információk jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló - és most tessenek figyelni - 2016/943/EU irányelv magyar jogba történő átültetése.Az imént hallottuk Gúr Nándor képviselőtársunk vezérszónoki felszólalását. Ő azt mondta, hogy az MSZP frakciója nem fogja elfogadni ezt a törvényjavaslatot. Én a magam részéről úgy gondolom, hogy akkor a Gúr Nándor képviselőtársunk által felvetett kifogások nem is igazából bennünket illetnek, hanem azokat a brüsszeli jogalkotókat, akik ezt az irányelvet készítették. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A vállalkozások és a nem üzleti alapon működő kutatóintézetek beruházásának a tudásalapú gazdaság valutájaként szolgáló és versenyelőnyt biztosító know-how-k és információk megszerzésébe, fejlesztésébe és alkalmazásába. Tisztelt Ház! A nyílt innováció serkenti a fogyasztók igényeit kielégítő és a társadalmi kihívásokat kezelő új ötletek megjelenését, és lehetővé teszi azok piacra jutását. Az ilyen jellegű innováció fontos ösztönzője az új tudás létrehozásának, továbbá elősegíti az együttesen létrehozott, tudásra épülő, új és innovatív üzleti modellek kialakulását. A törvény alapjául szolgáló irányelv megalkotása azért vált szükségessé, mert az üzleti titok a szellemi alkotás és az innovatív know-how védelmének a vállalkozások körében egyik legelterjedtebb formája, ugyanakkor az irányelv megalkotását megelőző uniós jogi szabályozás ezt védte a legkevésbé a mások általi jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával, illetve felfedésével szemben.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A polgári törvénykönyv jelenlegi logikája alapján a magántitok személyiségi jogi oltalmat élvez, hasonlóképpen a magántitok egyik típusaként azonosított üzleti titokhoz. Ez a megoldás egyrészről egy paradox, önellentmondásos helyzetet eredményez, tekintettel arra, hogy az üzleti titok, bár személyiségi jog, de a gyakorlatban mégis inkább a vagyoni jogi, a vagyoni oldala dominál. Másrészről pedig azért sem fenntartható, mert maga az irányelv kifejezetten vagyonjogi és nem személyiségi jogi szemszögből szabályozza azt az üzleti titokra vonatkozóan. A törvényjavaslat elfogadásának elsődleges célja tehát a 2016/943/EU irányelv magyar jogba történő átültetése. Ennek elmaradása nyilván kötelezettségszegési eljárás indításához vezetne Magyarországgal szemben. Ezen túlmenően szükségessé vált az üzleti titok védelmére vonatkozó anyagi jogi rendelkezések kivétele a Ptk. személyiségi jogi részéből, és egy önálló jogszabályban való elhelyezése.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat elfogadása esetén a természetes és jogi személyek magántitkai az eddigi rendelkezésekkel azonos módon személyiségi jogi védelmet, míg az üzleti titok és a védett ismeret vagy know-how a szellemi tulajdonjogi védelem logikájára és szankciórendszerére épülő speciális védelmet élveznek majd. Ez természetesen nem jelenti azt, amit Gúr Nándor képviselőtársam vezérszónoki felszólalásában mondott, mert azt fogja jelenteni, hogy amennyiben egy üzleti titok egyúttal magántitoknak is minősül, akkor azt a polgári törvénykönyv alapján továbbra is el lehet bírálni, az ott meghatározott igényeket is megfelelően lehet érvényesíteni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy teljesen új jogszabály az, ami előttünk fekszik. Eddig a polgári törvénykönyv szabályozta azokat a kérdéseket, amelyeket most az új jogszabály tartalmaz. Valamint egy EU-s irányelvnek való megfelelést is szolgál, a 2016/943-as EU-irányelvnek, és ezzel egyetemben ez az új jogszabály, ez az új javaslat még 25 darab jogszabályt is módosít, amennyiben elfogadásra kerül.Hogy fontos-e az üzleti titok védelme? Természetesen fontos minden jogállamban, minden törvényesen működő országban fontos az üzleti titok védelme, hiszen az üzleti titok valami olyan dolog, amelyet egy bizonyos vállalkozás vagy magánszemély, amit maga feltalált, amit maga kifejlesztett, és ezt el is tudja adni, ezt tudja értékesíteni, és ebből neki anyagi haszna származik, és nyilván amennyiben ezt az üzleti titkot mások megtudják, akkor abból neki anyagi kára fog keletkezni. Tehát ugyanúgy, mint bármilyen anyagi jellegű jogot, ezt is, mint egy anyagi jogot, védeni kell. Kérdés, hogy személyi jogként vagy pedig anyagi jogként kell-e védeni. [[18.10]] De hogy néhány példával is ecseteljem: mi Magyarországon talán a legrégebbi ilyen védett titok, üzleti titok? Ez a Zwack Unicum, amely 1790 óta titkot képez. Milyen érdekes, hogy a nevét II. József adta ennek az italnak. Amikor az udvari orvosa, Zwack doktor, lázas betegsége idején az általa kifejlesztett kis elixírrel kínálta meg, akkor azt mondta, hogy „Das ist ein Unicum!” - mondta II. József, és ezt el is nevezték akkor Unicumnak, hogy ez lesz a neve. Az eredeti receptet azóta is őrzik, és ezt maximum két ember tudhatja, hogy mi ez a titok, és az esztergomi Prímási és Főkáptalani Levéltárban van egy titkos letétben elhelyezve ma is a Zwack Unicum receptje.Magyarországon a másik ilyen érdekes titok a Pick téliszalámi, amely, ha nem is olyan régen, mint 1790 óta van kifejlesztve, de már ez is jóval több mint százéves múltra tekint vissza. Ott is egy jól sikerült, fejlesztett hústermék készült, amely köszönhetően az egyedi eljárásnak, a titkos fűszerezésnek és az egyedi érlelésnek, ez adja meg azt a sajátságos zamatát és különleges finomságát, amelyet, azt gondolom, hogy szinte minden magyar ember - és nagyon sok külföldi is, aki megkóstolja - nagyon szeret. És hogy milyen a fűszerezése a téliszaláminak, azt is két ember tudhatja, és gyakorlatilag az érlelési folyamatot is, aminek szintén vannak titkos részei, azt is csak néhány ember fogja tudni. Nemcsak Magyarországon, ilyen például, ami szintén legendás, a Coca-Cola, amelynek a receptjét időnként nyilvánosságra hozzák, hogy egyesek felderítették és tudják, de a valódi receptjét még mindmáig nem sikerült megfejteni, és ezt is letétben tartják egy páncélteremben; mint ahogy a KFC panírjának a 11 gyógy- és fűszernövényből összeállított ízesítését, amely szintén üzleti titkot képez, és ezt is Lewisville-ben egy páncélteremben őrzik. Tehát azt is látjuk, hogy páncélteremben őrzik ezeket a legnagyobb üzleti titkokat, és hogy milyen fontos ez az üzleti titok birtoklójának, hogy ez ne kerüljön ki, hiszen akkor bárki tudna olyat előállítani, és ez neki nyilván anyagi kárral járna. Tehát ezért is fontos, hogy megvédjük, és a törvény hatálya kiterjed az üzleti titokra, valamint a védett ismeretre, a know-how-ra is. Az üzleti titok azonban hasznosítható. Ezt az üzleti titkot el lehet adni, nyilvánosságra lehet hozni, de nyilván, akinek nem érdeke, az ezt nem fogja megtenni. Nem minősül azonban az üzleti titokhoz fűződő jog megsértésének, ha valaki egy ugyanolyan dolgot teljesen magától felfedez, kifejleszt, az nem minősül titoksértésnek, csak akkor, ha ezt jogsértő módon megszerzi. Tehát a jogosulatlan megszerzés számít ennek, illetve jogosulatlan hasznosítás, jogosulatlan felfedezés. Az üzleti titokhoz fűződő jog megsértésének vannak szankciói. A jogsértés megállapítása, abbahagyás, eltiltás, jogvédő áru tiltása, illetve a megsemmisítése ennek az árunak, a visszahívása, a sérelmes helyzet megszüntetése, jogsértéssel szerzett gazdagodás visszatérítése, illetve az ügyben hozott határozat közzététele, és ezen túl még általános kártérítés is kérhető. Törvényszéki hatáskörbe tartozik, az eljárás során természetesen az eljárásban részt vevő személyeket a titoktartás köti, tehát ha az üzleti titok a bírósági eljárás során valamilyen formában kitudódik, akkor a részt vevő feleket a titoktartás ugyanúgy fogja terhelni. Azt gondolom, hogy egy fontos jogintézmény az üzleti titok megőrzése, és ez egy támogatható törvényjavaslat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Dr. Vejkey Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben, kétperces felszólalásra jelentkezett azonban Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, és köszöntöm elnök urat itt az ülésteremben.
Jó estét!
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ha üzleti titokról beszélünk, eddig nagyon sok fontos és hasznos aspektusát vettük végig a vita során, és biztos, hogy nagyon fontos a Pick szalámi, az Unicum és akár még a Coca-Cola is, de én egy másik aspektusra hívnám fel a figyelmet, nevezetesen arra, hogy a kormányzat hogyan próbálja ellehetetleníteni a közérdekűadat-igénylést az üzleti titokra való hivatkozással. Többször fordult elő az, hogy akár a Volán-társaságoktól, akár állami nagyvállalatoktól kértünk különböző adatokat, és sokszor kaptuk azt a viszonválaszt, hogy ilyen-olyan üzleti titok okán nem adhatják ki a kért adatokat.Éppen ezért azt gondolom, miközben persze sokféle európai uniós és sok minden más nemzetközi szervezetnek az ajánlásait figyelembe kell venni, át kell ültetni a magyar jogrendbe, és ez helyes és jó, de eközben azért arra is érdemes odafigyelni, hogy ezeket a jogszabályokat milyen módon és hogyan alkalmazzuk, és mennyire akarjuk arra használni, hogy megnehezítsük az információhoz való hozzáférést. Ezt annak alapján is mondom, hogy tudom, hogy a jogban sokszor vannak egymással ütköző alapvetések és értékek, ami a jogásztársadalomban komoly vitákat vált ki. Itt az üzleti titok kapcsán is lehet ezeket említeni egészen biztosan, de én most ettől elvonatkoztatva egy sokkal profánabb, és még egyszer mondom, földhözragadtabb megközelítés miatt kértem szót, nevezetesen, hogy arra kérjük a kormányzatot, hogy ne bújjon az üzleti titok mögé, amikor ellenzéki képviselők akarnak adatokhoz, információkhoz jutni, vagy akár a média jeles képviselői, hiszen ezek a legtöbbször közérdekű adatok, és a transzparencia, az átláthatóság mindig a bizalmat is növeli, egy kormánynak erre mindig szüksége van. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik, két percben!
Köszönöm szépen a szót. Nagyon fontos, amit képviselőtársam elmondott ezzel kapcsolatosan. Jómagam is el kívántam mondani, és erről megfeledkeztem a vezérszónoki felszólalásom során, hogy nagyon fontos az, hogy üzleti titokra hivatkozva ne lehessen visszaélni közérdekű adatok kiszolgálásával. Tehát ezt nagyon fontosnak tartjuk, hogy ne lehessen esetleges állami korrupciót e mögé rejteni, hogy üzleti titkot kiáltunk ki, és ez esetben meghiúsul az ellenőrzés, meghiúsul az átláthatóság. Nagyon fontos, hogy ez ne kerüljön szóba, de ebben a törvényjavaslatban erre vonatkozóan nincs is előírás, viszont félő, hogy adott esetben ez is alkalmazásra kerülhet. De szeretnénk, ha ez ezzel a törvénnyel kapcsolatban soha nem merülne fel, hogy közérdekű adatok kerülnek titkosításra. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Visszatérünk normál szót kérő felszólalókhoz. Legény Zsolt képviselő úr, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vejkey képviselőtársam vezérszónoki felszólalása kapcsán szerettem volna szót kérni. Képviselőtársam azt mondta, hogy az MSZP-s vezérszónok, Gúr Nándor, igazából egy európai uniós irányelvre hivatkozva ön azt mondta, hogy nem is igazából ezzel a törvényjavaslattal van bajunk, hanem inkább, ahogyan önök fogalmaznak, a brüsszeli bürokratákkal. Nem, képviselő úr, szeretném azt elmondani, hogy nem az európai uniós irányelvvel van gondunk és bajunk, hanem egyszerűen mi azt gondoljuk, hogy a Fidesz-KDNP-s parlamenti többség nem az ország nagyobb dicsőségére vitte véghez a polgári jog, a polgári eljárásjog, a büntetőjog, a büntető eljárásjog vagy éppen a közigazgatási eljárásjog reformját, merthogy számos hiba, bukdácsolás, kapkodás, újabb és újabb korrekció történt már a törvények hatályba léptetése előtt, ahogyan erről ma többször is megemlékeztünk itt, a Parlament falai között. Most kiemelik a polgári törvénykönyvből a személyiségi jog körébe tartozó üzleti titok és ismeret védelmét, ami a jövőben vagyoni jogi jellegű védelemmé alakul át. Ez pozitív lépés is lehetne, ha nem volna most is kifejezetten, ahogyan Gúr képviselő úr fogalmazott, szakmaiatlanul, kapkodva benyújtva ez a törvényjavaslat. És ahogyan említette Gúr Nándor képviselőtársam, most sem fogjuk tudni támogatni a Trócsányi miniszter és a stábja által hevenyészetten összerakott törvényjavaslatot, úgyhogy ezért fogunk nemmel szavazni, és nem a brüsszeli bürokratákkal lenne gondunk vagy az európai uniós irányelvvel. Elnök Úr! Köszönöm a szólás lehetőségét. [[18.20]]
Köszönöm szépen. Gúr Nándor képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Három dologról szerettem volna szólni, de már csak kettőről szólok, mert egyről Legény Zsolt képviselőtársam szólt. Nem fogom megismételni a történetet, de egyetértek vele. A másik két dolog - megerősítő jelleggel teszem mindezt - az, amiről Mesterházy Attila beszélt. Úgy gondoljuk és úgy is látjuk, hogy adott esetben az üzleti titok címszó mögé bújva közérdekű, közérdekűnek minősíthető adatok eltitkolása zajlik. Nyilván messzire mennék, ha elkezdenék taoforrásokkal foglalkozni, ezért nem kezdek el. De ha kimondtam azt, hogy tao, akkor mond önöknek is valamit ez a kérdéskör, hogy hogyan és miképpen próbálnak eltagadni bármit is, még annak ellenére is, hogy a Kúria milyen döntéseket szül. Nem megyek bele, tudják - szégyellhetik is magukat érte! De azt akarom mondani, hogy igenis, inkorrekt és tisztességtelen az, hogyha tényleg valójában az üzleti titok címszó mögé bújva akarják a közérdekű adatokat eltitkolni. A harmadik dolog pedig az, hogy meg szeretném erősíteni még egyszer, hogy az infotörvény és az üzleti titokkal kapcsolatos törvénytervezet kapcsán a szinkronitást és azt a fajta harmonizálást érdemes lenne megtenni, ami meggyőződésünk szerint nincs konkrétan megtéve. Nem véletlenszerűen mondjuk, hogy egy elnagyolt, hevenyészett törvényjavaslattal jönnek a Ház falai közé. De meg kell mondjam, ettől már rosszabbat is láttam. Az elmúlt hét és fél esztendőben, nem mondom, hogy ilyen értelemben ez a legrosszabbul előkészített törvénytervezet, a mai nap is láttam rosszabbat, az elmúlt héten is és az elmúlt hónapban is. S tudják, főleg akkor, amikor egyéni képviselők önálló indítványaként nyújtattak be emberekkel törvénymódosítási javaslatokat vagy törvénytervezeteket. Célszerű és észszerű lenne arra törekedni, hogy minél inkább megalapozott, széles társadalmi egyeztetésen alapuló legyen - államtitkár úr mondott néhány egyeztetést, ami lefolytatásra is került, ezért mondtam, hogy nem a legelőkészítetlenebb -, és ha ezeknek eleget tudnak tenni, s tisztességgel olyan törvénytervezeteket hoznak a Ház falai közé, amelyeket nem kell hetente, kéthetente vagy havonta módosítgatni, mert láttunk ilyeneket, példákat tudok sorakoztatni, akkor joggal el lehet várni az ellenzéki képviselőktől is, hogy adott esetben támogassák vagy módosító javaslataikkal építsék és segítsék a törvénykezés folyamatát. Ezt a három rövid megjegyzést szerettem volna elmondani. Elnök úr, köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés, jelen lévő Képviselők! Béke és barátság! 6 óra 21 perckor kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelentkező.]] Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr kíván reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr, csak röviden. Elhangzott a közérdekű adattal kapcsolatos aggodalmak sora. Az infotörvényt gyakorlatilag nem érinti ez a fajta jogszabály, illetve ennek a szövege, tehát a közérdekű adatokat továbbra is ugyanúgy lehet kérni, ahogy az 2010 után kiszélesítésre került, a korábbihoz képest sokkal szélesebb körben. Az, hogy az üzleti titoknál és a közérdekű adatnál van egyfajta határmezsgye, ahol néha bírói értelmezésre van szükség, nem jelenti azt, hogy a közszférából az adatok túlnyomó többségét első felszólításra ne kapná meg az ellenzéki képviselők közül bárki. Nyilván vannak vitatott esetek, amikor a bíróság dönt, de ezt szerintem nem szabad ennek a törvénynek a számlájára írni, ami itt van előttünk. Lehet, hogy az expozéban túl hosszú voltam vagy unalmas, és Gúr Nándor képviselőtársam nem tudta pontosan követni, de akkor is elmondtam, hogy kivételeket lehet más törvényekben, jogszabályokban meghatározni, el lehet térni, tehát éppenséggel hogy védtelenebbé lehet tenni az üzleti titok fogalmát. Nagyon köszönöm Gyüre Csaba képviselőtársam hozzászólását, aki próbált ténylegesen a témánál maradni. Ami pedig az általános kritikákat illeti, azt nem ennek a törvénynek a kapcsán szeretném megvitatni, mert ez egy politikai polémia lenne, és próbálok szakmai mederben maradni. Köszönöm szépen a felszólalásokat, és kérem, hogy támogassák a javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A következő tájékoztatásom arról szól, hogy a mai ülésnap végére értünk. Köszönöm szépen a munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindannyiuknak és mindenkinek, aki figyelemmel kísérte munkánkat, jó estét, jó éjszakát kívánok. [[Az ülésnap 18 óra 26 perckor ért véget.]]