Head ametikaaslased! Austatud Riigikogu! Austatud Vabariigi Valitsuse liikmed! Head infotunni jälgijad! Alustame 4. mai infotundi. Tänases infotunnis osalevad peaminister Kaja Kallas, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt ja kultuuriminister Tiit Terik. Viime läbi kohaloleku kontrolli. Kohaloleku kontroll.
Kohalolijaks registreerus 19 Riigikogu liiget, puudub 82. Head ametikaaslased, ma palun teie koostööd ja palun toetada seda ettepanekut, et kuna registreeritud on kümme teemat, siis iga teema juures võiks olla üks täpsustav küsimus ja üks lisaküsimus. Kui see sobib, siis alustame. Aitäh!
Esimene küsija on Riigikogu liige Helmen Kütt, talle vastab valitsuse liige peaminister Kaja Kallas ja teema on lisaeelarve valikud. Helmen Kütt, palun!
Suur aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud peaminister! Te olete öelnud, ja nii see on, et lisaeelarve, mis on esitatud Riigikogule ja mida täna hakatakse esimesel lugemisel menetlema, on eelkõige energiajulgeoleku, [üldise] julgeoleku suurendamise ja sõjamõjude leevendamise eelarve. Tahaks väga kõigepealt tunnustada selle eest, et selle lisaeelarvega tõstetakse toimetulekupiiri, ühekordne toetus laieneb ka puuduva või osalise töövõimega inimestele, vanaduspensionäridele ja lastele. Need on kõik sellised olulised ja väga tähtsad asjad, mis saavad tehtud, rääkimata muidugi [eraldistest] riigikaitsesse ja mujale. Aga mul on küsimus, mis puudutab just nimelt seda ühekordset toetust 150 eurot. Kas see tugineb mingisugusele analüüsile, et sellest oleks tõesti ka kasu, või see on lihtsalt nii, et te jõudsite keskel kokku: Keskerakond tahtis 100 eurot ja Reformierakond tahtis mingit muud summat? Miks 50, miks mitte 70, 80 või 100?
Kaja Kallas, palun!
Tõesti, esmaspäeval üle antud lisaeelarve on keskendunud just sõja mõjudega toimetulekule. Kõigepealt on seal loomulikult vahendid riigikaitse suurendamiseks, et me oleksime kaitstud. Ja mitte ainult riigikaitse kitsamalt, vaid riigikaitse laiemalt ehk ka elanikkonnakaitse, millest on pikalt räägitud, aga kuhu ei ole raha varem pandud. Teine suur osa on energiajulgeolek, selleks et me saaksime sügisele kindlamalt vastu minna. Ja kolmas osa on tõepoolest sõja otsesed mõjud, mis tulenevad põgenikest ja on ka seotud inimeste toimetulekuga üldisemalt. Kõigepealt, toimetulekutoetust me tõesti tõstame 33% ehk 200 euroni. Seda just selleks, et inimesed, kes seda kõige rohkem vajavad, saaksid ka toime tulla nende hinnatõusudega. Nüüd, me oleme näinud ette lisaeelarvesse tõepoolest puhvri ka sügise jaoks. Alati saab vaielda, kui suur see puhver peaks olema. Paraku meil on ühelt poolt riigieelarve, riigi rahakott, mis täitub maksumaksjate panusega. Ja maksumaksja rahakott ei ole tegelikult põhjatu. See piirang on ühelt poolt. Teiselt poolt loomulikult on vaja inimesi aidata. Summad on alati vaieldavad. Kõikide toetustega paraku on nii, et need, kes saavad, ütlevad, et liiga vähe, need, kes ei saa, ütlevad, et need, kes saavad, saavad valesti. Keegi ei ole lõpuks õnnelik. Ka 50 eurot on paljudele peredele suur summa. Ma seda kuidagi ei alavääristaks. Aga jah, et need on need piirid, mis on ette seatud. Miks me selle puhvri just ka ette näeme sügiseks? Sest rasked ajad on meil ees, see on selge. Sõja mõjud ulatuvad üle piiride ka meile. Ettevõtjad või erinevad majandussektorid saavad pihta küll sanktsioonidega, küll tarneahelate katkemisega. See omakorda mõjutab inimeste toimetulekut, nende palkasid, kes tööl on. See on kogu see murede pakett, millega me tegelikult sügisele vastu läheme.
Ja nüüd täpsustav küsimus. Helmen Kütt, palun!
Suur aitäh! Kui te mu küsimusest lugesite välja selle, et ma 50 eurot kuidagi alavääristan, siis te eksite. Iga summa, mis läheb toetuseks perele, on kindlasti abiks. Aga küsimus on, kas seda on piisavalt ja kas see põhineb mingisugusel analüüsil, mingisugusel arvutusel. Ma kindlasti ei mõtlegi alavääristada. Ja on täiesti selge, et maksutulud tulevad inimeste maksudest, inimesed panustavad. Ja te ütlesite väga kenasti, et ega riigi rahakott ei ole põhjatu. Tegelikult ei ole põhjatu ka kohalike omavalitsuste rahakott. Täna aga, kohtudes sotsiaalkaitseministriga, toodi välja see, et lasteaiakohad on kohaliku omavalitsuse ülesanne. See ongi kohaliku omavalitsuse ülesanne ja oli [jõukohane] seni, kuni ei tekkinud olukorda, kus meil on neid kohavajajaid just nimelt sõja tõttu tunduvalt rohkem. Aga ühtegi meedet, et omavalitsustel aidata lasteaiakohti [juurde] luua, ma ei tea, moodulmaja või millegi muu abil, selles lisaeelarves ei ole. Omavalitsused ei ole kõik selleks valmis. On omavalitsusi, kes võib-olla suudavad selle tagada, kus ei ole lasteaiakoha probleemi, aga valdavalt on siiski olnud kuulda seda, et koolikohad me suudame lahendada, aga lasteaiakohtadega on keerulisem. Ja siit tuleneb ka minu küsimus. Tõepoolest, ei riigi ega omavalitsuse rahakott ei ole põhjatu. Aga selleks, et need sõjapõgenikest naised saaksid tööle minna, on neil hädasti vaja lasteaiakohti. Kas mingi meede, ma ei tea, lapsehoiu soodustamiseks, moodullasteaia rajamiseks või millekski muuks on mõeldav ja kas lisaeelarves võib see raha olla kuskil sellises reas, et ma ei leidnud seda?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Kõigepealt, kohalike omavalitsuste tulubaas on oluliselt suurenenud eelmistel aastatel tänu sellele, et maksud on paremini laekunud. Ja ma pean ütlema, et valitsuses on ka riigihalduse minister Jaak Aab, kes võitleb tulihingeliselt iga teema puhul kohalike omavalitsuste õiguste ja võimaluste eest. Nii et seda, et kohalikud omavalitsused on Vabariigi Valitsuse tasandil väga hästi esindatud, võin ma teile küll öelda. Mis puudutab sõjapõgenikke ja nendega seotud lasteaiakohti ja koolikohti, siis ma olen teiega nõus, et selleks, et inimesed saaksid minna tööle, peavad olema võimalused lapsehoiuks. 45% sõjapõgenikest, kes on Eestisse tulnud, on naised ja 34% on lapsed. Nendest lastest umbes 60% on tegelikult kooliealised, ülejäänud on väiksemad ehk need, kes vajavad hoidu. Eks selle peale on ka palju mõeldud. Nendes kogukondades, kus on palju naisi, saab organiseerida ka niimoodi, et neid lapsi hoiavad Ukraina naised ise kordamööda. Aga kindlasti on see keeruline ja kindlasti lasteaiakohtade küsimus kohalikel omavalitsustel on. See vastab tõele, et vastavalt seadusele on lasteaia või alushariduse pakkumine kohaliku omavalitsuse ülesanne. Lihtsalt praegu on korraga tulnud nii palju lisakoormust nende laste näol, kellega me ei osanud arvestada kas või aasta aega tagasi. Sama kehtib koolikohtade puhul. Nii et me peame vaatama, kuidas me saame koos kohalike omavalitsustega neid probleeme lahendada. Ma tean, et haridusminister kohtub pidevalt ka kohalike omavalitsuste esindajatega, et leida lahendusi, kuidas neid asju koostöös teha selliselt, et kõik need kohad, ka vajalik lastehoid oleks olemas ja haridustee saaks tagatud kõikidele lastele, kes siin parasjagu on. Aga ma möönan, et see ongi keeruline, me oleme sellesse olukorda sattunud äkitselt. Keeruline on ka see, et kõik ei ole endast teada andnud. Me kardame seda, et sügisele vastu minnes me saame liiga hilja teada nendest lastest, kes peaksid kooli minema. Nii et pingutused on ka sinna suunatud, et me selle teadmise saaksime võimalikult ruttu.
Aivar Kokk, teine lisaküsimus, palun!
Austatud Riigikogu esimees! Hea peaminister! Ühiskond karjub energiaarvete all. Energiakandjate kõrge hind on valusalt tabanud nii ettevõtjaid kui ka [muid] tarbijaid. Eesti on euroala kõrgeima inflatsiooniga riik ning riik peab astuma kiireloomulisi samme enda inimeste ja ettevõtete toetamiseks. Hüppelise inflatsiooni pidurdamiseks tuleb rakendada kiiresti kompenseerimise meetmeid. On vastuvõetamatu, et olukorras, kus riigi maksutulud kasvavad, ei astuta ühtegi sammu hinnatõusu leevendamiseks. Märtsis oli keskmine elektri hind 18,38 senti kilovatt-tunni eest, sealhulgas käibemaks 3,06 senti. Eelmise aasta aprillis oli see kolm korda madalam. Isegi siis, kui vähendada käibemaksu 20%-lt 9%-le, laekub riigile ikka rohkem käibemaksutulu võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Üks kasvanud energiakulude mõju leevendamise lahendus oleks langetada gaasi, elektri ja soojusenergia käibemaks 20%-lt 9%-le. Isamaa on andnud sisse käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu, mida arutati eile ja seda jätkatakse täna siin Riigikogus. Eelnõu eesmärk on vähendada gaasi, elektri ja soojusenergia käibemaks 9%-le ja seeläbi vähendada gaasi, elektri ja soojusenergia hinna hüppelise tõusu mõjusid Eesti tarbijatele ja ettevõtetele. Teie kui valitsusjuht, kas teie valitsus toetab Isamaa ettepanekut langetada gaasi, elektri ja soojusenergia käibemaks 20%-lt 9%-le?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! See on muidugi vahva, kuidas te neid numbreid esitate. Te just rõhutatult toote märtsi hinna, aga ei too aprilli hinda. Aprilli hind oli ühe kolmandiku võrra madalam kui märtsi hind, aga see ei sobiks ilmselt esituseks. Aga seda öeldes ma möönan, et gaasi hind on kõrge, elektri hind on endiselt kõrge ja kütuse hind on ka kõrge. See on probleem, meil on suur inflatsioon. See inflatsioon on muidugi võrreldes eelmise aasta aprilliga ja see ei tähenda, et see oleks madal, vaid see on, vastupidi, väga kõrge. Aga lihtsalt see baas, millega võrreldes seda vaadatakse, oli eelmise aasta aprillis väga madal, Loomulikult on aktsiisid ja maksud riigi tööriistad. Aga ei saa olla lõpuni kindel, et hinnad sellest alanevad. Lihtsalt huvi pärast lasin ma endale välja kõik Euroopa riigid, kes on teinud aktsiiside või käibemaksu alandusi. [Võtsin välja] ka kütuse hinnad, et saada aru, kas see on kuidagi mõju avaldanud. Võtame näiteks Portugali, kes on alandanud miinimumini neid makse. Nende kütuse hind on 1,878 ja meie hind on 1,899. Või võtame Saksamaa või Hollandi, kes on samamoodi aktsiise alandanud. Saksamaal on kütuse hind 2,004 ja Hollandis on 2,107. Mida ma tahan öelda? Kui seda pilti vaadata, siis [on näha], et see ei tähenda automaatselt seda, et see avaldab hindades inimestele mõju. Kui me võtame puhtalt kütuse hinna ja kehtestame [aktsiiside] miinimummäära, siis näiteks diisli puhul oleks tarbija võit liitri kohta 23 senti ja bensiinil 24 senti liitri kohta. Loomulikult on see ka mõju, aga me oleme näinud, et tegelikult Eesti kütusemüüjad, kui maailmaturul hind alaneb, ei kipu alandama seda hinda, millega siin müüakse. Siis öeldakse, et nii palju [on varusid]. Aga kui on vastupidi, kui [maailmaturul] hind tõuseb, siis müügihinda otsekohe tõstetakse. Nii et tegelikult meil puuduvad hoovad, mille puhul nende maksude langetamise mõju kindlasti inimesteni jõuaks. Me peame vaatama just seda, et me saame aidata neid, kes abi kõige rohkem vajavad. Ja me kõik peame möönma, et ongi rasked ajad. Rasked ajad seisavad ka ees, see paraku nii on.
Aitäh! Nüüd läheme edasi protseduuriliste küsimuste juurde. Aivar Kokk, palun! Mikrofon teile, palun! Jaa, nüüd on olemas.
Aitäh! Kõigepealt peaminister ei vastanud küsimusele. Ma küsisin gaasi, elektri ja sooja käibemaksu kohta. Vastus oli diisliaktsiisi kohta ja ta unustas ära, et nendes riikides, mis ta [näiteks tõi], on käibemaks teine kui Eestis. Sellest on ka hinnaerinevus. Aga ma ei saanud vastust, kas valitsus on valmis toetama käibemaksu langetust või mitte. Peaminister rääkis aktsiisidest – kütuseaktsiisist, diisliaktsiisist.
Jah, ma tänan, aga ma ei loe seda protseduuriliseks küsimuseks. Protseduuriline küsimus peaks olema, kui midagi ei tööta, mikrofon ei tööta või on mingi muu mure. Mul ei ole võimalik anda valitsuse esindajale sõna, et ta vastaks teie protseduurilisele küsimusele. Te olete nii oskuslikud, et ma lihtsalt palun, et aidake mind. Aga sellega ma nüüd lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi teise küsimuse juurde. Selle esitab Riigikogu liige Helir-Valdor Seeder, sellele vastab peaminister Kaja Kallas. Teemaks on hinnatõus. Helir-Valdor Seeder, palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Ma jätkan sealt, kus Aivar Kokk lõpetas, ja just sobibki sealt jätkata, sellepärast et tõesti, küsimusele vastust ju ei saanud. Aga inflatsioon on Eestis rekordiline, üle 19% viimastel andmetel võrreldes aastataguse ajaga. Euroopa keskmine on 7,5% ehk kordades väiksem. Ja ka see on võrdlus aastataguse ajaga. Hinnad kallinevad iga päevaga, inimeste toimetulek ja ettevõtete konkurentsivõime perspektiivis sellega ju väheneb. Ja kui me arvestame veel sellega, et sisendite hinnad sellel kevadel tootmises, ka toidutootmises näiteks – olgu need väetised, seemned, kütus – kallinevad, siis võib juba praegu eeldada, et sügisel tuleb järgmine hinnatõusulaine ja inflatsioon kasvab veelgi. Samal ajal valitsus esitas lisaeelarve selleks aastaks ja ma usun, et valitsus suudab mõni kuu ette näha neid protsesse, mis praegu toimuvad. Prognoosid on ju meile teada. Ent selles lisaeelarves ei ole ühtegi meedet inflatsiooni ohjamiseks. Mitte ühtegi meedet! Ja valitsusel ei ole inflatsiooni ohjamiseks ka mingisugust muud plaani, mis oleks avalikustatud, mida me teaksime. Minul on nüüd küsimus, mida küsis ka Aivar Kokk, aga veidi laiemana. Valitsus ei ole toetanud ega toeta jätkuvalt Isamaa algatatud eelnõu, mis puudutab gaasi, elektri ja toasooja käibemaksu alandamist ja bensiini- ja diisliaktsiisi vähendamist Euroopa Liidus lubatud miinimumini. Neid maksuerisusi te ei toeta. Samal ajal olete esitanud eelnõu, et vähendada käibemaksu ajakirjandusele 9%-lt 5%-le, mille mõju on ju tegelikult olematu, mille mõju inflatsioonile on marginaalne. Miks te ei toeta sisulisi ettepanekuid, aga vormiliselt olete valmis maksuerisusi tegema?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Kõigepealt, inflatsioon tuleb ju sellest, et on liiga palju raha ja liiga vähe kaupu. Kui me loeme Eesti Panga hinnangut, siis on põhjus ka selles, et Eesti majandus on palju kiiremini taastunud pandeemiast kui teised euroala riigid, sellest räägivad ka konkreetsed numbrid. Eesti majanduskasv oli 8,6% eelmisel aastal, sama kui näiteks meie naabrite Läti, Leedu ja Rootsi majanduskasv oli 4,8% ja Soome majanduskasv sootuks 3,3%. Eesti Panga hinnangul on inflatsiooni mõjutegur olnud ka jõuline palgakasv, ja NB!, see peaks olema teil nüüd väga oluline kõrva taha panna: teisest pensionisambast väljavõetud raha on teiste euroala riikidega võrreldes lisanud siinsele hinnakasvule kõvasti rohkem hoogu. See on Eesti Panga hinnang hinnatõusule. Nii et tegelikult teie olete sellele hinnatõusule konkreetselt kaasa aidanud. Nüüd, see euroala kiireima hinnatõusu [näitaja] Eestis on osaliselt seotud ka eri riikide eri metoodikaga. Sellest räägib Swedbank oma analüüsis. Aga seda kõike öeldes ei väida ma seda, et hinnatõus pole suur. Ma võib-olla vastan veel Aivar Kokale. Mul on need Belgia tabelid siin ees. Ei, Belgia alandas 21%-lt 6%-le nii gaasi kui tegelikult ka kütuse käibemaksu ja tulemus on see, et nende hinnad on täpselt samad, mis meil, ja tegelikult gaasi puhul on nad isegi kõrgemad. Ehk siis ma tahan öelda, et see näitab otseselt seda, et see ei tähenda, et inimesed sellest [võidaksid], et see hinnatõusu reaalselt pidurdaks, kui neid aktsiise või käibemaksu oluliselt kärpida. Kui te teete sellise ettepaneku, siis peab teil olema ka teine pool sellest võrrandist tehtud. Meil on väga rasked ajad. On käimas sõda Ukrainas, mis otseselt mõjutab nii meie majandust kui inimeste toimetulekut. Meil on tõepoolest suur inflatsioon, meil on energiakriis ja tõenäoliselt sügisel naaseb ka COVID-i kriis. See tähendab, et meil on vahendeid riigieelarves vaja rohkem kui kunagi varem. Ja see tähendab seda, et kui me ütleme, et me nende toodete pealt spetsiifiliselt seda maksu ei korja, siis me peame [lahendama] ka teise poole sellest võrrandist: kust me selle raha võtame? Kas te tõstate siis mingit muud maksu selle jaoks [[Juhataja helistab kella.]], et neid kulusid katta?
Täpsustav küsimus, Helir-Valdor Seeder, palun!
Aitäh! Kuidas ka ei küsi, vastust kahjuks ei saa. Millised meetmed on eelarves inflatsiooni ohjamiseks või milline on valitsuse plaan inflatsiooni ohjamiseks, kahjuks mingisugust vastust ma teilt ei saanud. Lugupeetud peaminister, ma siiski palun, et te keskenduksite küsimusele vastamisele, mitte ei räägiks jutupunkte, mis te olete eelnevalt ette valmistanud. Helmen Kütile vastates te ütlesite, et kohalikud omavalitsused peavad ise hakkama saama, ka nende eelarve kasvab seoses kõrgemate hindade ja parema maksulaekumisega. Riigieelarvesse laekub käibemaksu tunduvalt enam prognooside kohaselt isegi alandatud käibemaksu puhul, mis on meie ettepanek – rohkem, kui oli prognoositud eelarve koostamisel. On tegelikult olemas ressurss ja see täiendav raha, mis riigieelarvesse laekub, laekub täna ju inimeste taskutest just nimelt kõrgemate hindade tõttu. Ja see oleks ka mõistlik leevendus inimestele just nimelt ühelt poolt, et nad tuleksid paremini toime, ja teiselt poolt, sellega me ohjame inflatsiooni ja loome stabiilsema majanduskeskkonna. See on igal juhul vajalik ja mõistlik ettepanek. Aga ma küsin hoopis selle 50 euro kohta, mis on lisaeelarves ette nähtud ühekordse toetusena pensionäridele ja lastele. Isamaa on teinud ettepaneku lahendada pensionide küsimus pensionäridele tunduvalt soodsamalt ja riigile lihtsamalt ja vähem bürokraatlikult. Me oleme vastu võtnud seaduse, mis vabastab keskmise pensioni tulumaksust, sellega kaasneks ka pensioni baasosa erakorraline tõus. See seadus jõustub 1. jaanuaril 2023. Kui me jõustaksime selle 1. juulil käesoleval aastal, kuus kuud varem, siis pensionärid võidaksid palju rohkem ja see oleks bürokraatiavabam ja lihtsam leevendus pensionäridele. Kas te olete valmis seda ettepanekut toetama?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Kõigepealt vastan teie esimesele küsimusele. Kõikides majandusteooriates on inflatsiooni ohjamiseks täpselt kaks tööriista: intressimäärade tõus ja eelarvekärped. Meil on praegu olukord, kus meil saavad kokku kõrge inflatsioon ja tõenäoline majanduslangus, mis on tingitud sellest sõjast, mis Ukrainas käib. Ja see on kõige hullem kombinatsioon. Vastasel juhul, kui on kõrge inflatsioon, siis riik peab käituma vastutsükliliselt ehk tõmbama koomale, kui kõik muud kulutavad, ja vastupidi, kui keegi ei kuluta, siis riik kulutab, et hoida majandus töös. Aga meil on olukord kordades keerulisem. Ja miks ta on veel keerulisem, on ka aus öelda. Põhjus on see, et tegelikult headel aegadel, kui näiteks teie olite valitsuses, ei kogutud puhvreid, et minna halbadele aegadele vastu. Miks vanarahvas ütleb ka, et mustadeks päevadeks tuleb kõrvale panna? Need mustad päevad on praegu käes, aga mustadeks päevadeks kogutud reservid on ära kulutatud headel aegadel ja seetõttu me oleme selles kriisis tunduvalt nõrgemana, kui oleme varasemalt olnud. See on erinevus eelmistest kriisidest. Nüüd, keskmise pensioni tulumaksuvabastus. Tõepoolest me sellise ettepaneku tegime ja mul on hea meel, et Riigikogu toetas ettepanekut keskmine pension tulumaksust vabastada. See kindlasti jätab pensionäridele rohkem raha kätte, mis võimaldab tulla toime nende hinnatõusudega. Tegelikult kogu fookus peakski olema sellel, et inimeste palgad, sissetulekud oleksid suuremad kui hinnakasv. Varasematel aastatel me oleme seda suutnud, et hinnad on kasvanud vähem, kui on kasvanud palgad ja pensionid, aga praegu inflatsioon on tõepoolest erakordselt kiire ja seda [eesmärki] on raske saavutada. Nüüd, mis puudutab ettepanekuid lisaeelarve kohta, siis see tulumaksuvabastus kehtib uuest aastast. Lisaeelarve fookuses on sõja mõjudega, nende kahjudega toimetulek, riigikaitselised investeeringud, elanikkonnakaitsesse investeeringud. Nii et seda [muudatust] tõepoolest ei ole plaanis tuua varasemaks.
Ja nüüd lisaküsimus, Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Hea peaminister! Meil oli eile kultuurikomisjonis PGS-i muutmise seadus. Te olete ise oma valitsuses sedastanud, et tervishoiusüsteem on hetkel ülekoormuses. Eriarstiabi kättesaadavus oli raskendatud juba enne Ukraina kriisi algust, aga Ukraina sõjapõgenike tulekuga on kasvanud ülekoormus veelgi ning ka eriarstiabi kättesaadavus on veelgi vähenenud. Me räägime praegu hinnatõusudest, eks ole, selle küsimuse raames, ja ka meditsiinisüsteemis on hinnatõusud tulekul. Needsamad hinnatõusud, ka energeetikas, mõjutavad ju kõike, täpselt samamoodi ka meditsiinisüsteemi. Aga ma kuulan teie vastuseid ja arvan, et ega te ka mulle ei hakka teistmoodi vastama, kui korrutate lapsikult seda, et lihtsalt tulekul on rasked ajad ja sellega me kõik peame arvestama. Saate aru, me ju kõik teame seda? Aga kas saate aru, et teie ülesanne valitsusjuhina on teha kõik selleks, et meie inimesed ei jääks raskustesse, et meie inimesed ei jääks abita? Teisi süüdistada kulutamises olukorras, kus te ise selle lisaeelarvega panete läbipaistmatult huugama sadu miljoneid, on ka täiesti vastutustundetu ja lapsik. Ma küsin: kuidas valitsus kavatseb tagada – kui me räägime tervishoiusüsteemist, millest ma oma küsimust alustasin – meie tervishoiusüsteemi toimepidevuse ja sellega seoses nii tavalise arstiabi kui ka eriarstiabi kättesaadavuse meie inimestele?
Kaja Kallas, palun!
Eriarstiabi on olnud murelaps juba enne selle sõja puhkemist, see vastab tõele. Võib-olla on meenutuseks oluline välja tuua, miks see nii on. [See on nii] sellel põhjusel, et meil on olnud kaks aastat COVID-i kriis. COVID-i kriisi tõttu on haiglad olnud ülekoormatud ja pidanud piirama eriarstiabi kättesaadavust ka sellel põhjusel, et meie vaktsineerimise tase on madal. Me teame, et vaktsineeritud inimesed ei põe COVID-it nii raskelt, et nad haiglates ülekoormuse tekitaks, aga paraku meie vaktsineerituse tase on olnud väga madal. Minu soovitus ja palve ka teile oleks, et kui me läheme sügisele vastu, te kutsuksite ka oma inimesi, kelle hulgas on vähem vaktsineerituid, üles vaktsineerima, et meil ei tekiks enam olukorda, kus meil haiglavõrk on nii ülekoormatud, et haiglad peavad teenuste osutamist piirama. Selge on see, et kui meile tulevad Ukraina inimesed, sõjapõgenikud juurde, siis need on täiendavad inimesed meie ühiskonnas. See tähendab seda, et me peame neile ka neidsamu teenuseid osutama, olgu see siis eriarstiabi, tavaline arstiabi või haridusteenused. See kõik loomulikult on täiendavalt sellele, mida me oma inimestele pakume. Ma olen teiega absoluutselt nõus, et me peamegi tegema kõik selleks, et kõik Eesti inimesed, kõik inimesed, kes Eesti ühiskonnas on, saaksid hakkama. Et nad saaksid hakkama ka nende hinnatõusudega, ka nende raskete aegadega. Te nimetate seda lapsikuks, aga see ei ole lapsik. Tegelikult see on väga keeruline olukord, kus me praegu oleme: kolm erinevat kriisi, mis käivad ja mis kuhugi paraku kadumas ei ole. Nüüd, tervishoiusüsteemile me oleme eraldanud täiendavat raha, et tervishoiusüsteem tuleks selle täiendava koormusega toime. Ja loomulikult loodame, et nende sõjapõgenike hulgas, kes on siia tulnud, on ka inimesi, kellel on tervishoiu valdkonnas oskusi ja kes võiksid seal süsteemis tööle hakata, et jällegi rohkem inimesi aidata. Aga meil on eesti keele nõuded ja nad peavad eesti keele selgeks saama, et seal tööle hakata, kus keelenõue on oluline. Nii et tervishoiusüsteemi kindlasti tugevdada tuleb.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi kolmanda küsimuse juurde. Selle esitab Riigikogu liige Riho Breivel, vastab kultuuriminister Tiit Terik, teemaks Narva Vaba Lava ja selle tulevik. Riho Breivel, palun!
Hea juhataja! Härra minister! Vaba Lava teatrikeskuse loomise eesmärk oli elavdada Narva kultuurielu ja pakkuda võimalusi kohalikele truppidele ning teistele Eesti ja välisteatritele külalisetenduste andmiseks ning muude kultuuriürituste korraldamiseks. Seda just eesmärgiga integreerida Ida-Viru venekeelset elanikkonda meie väärtussüsteemi ja samuti tõsta eestlaste eneseväärikust sellega, et eesti trupid käivad ka Narvas ja [mujal] Ida-Virumaal. Teatrikeskust opereerib Sihtasutus Vaba Lava, mis roteerib oma etendunud programmi Narvas ja Kohtla-Järvel ning toob välja ka uuslavastusi. Seejuures on Narva teatrikeskus avatud ka kõigile teistele Eesti teatritele, olgu need riigiteatrid või linnateatrid. Narva on suuruselt kolmas Eesti linn, kuid Narva elanikkonnal puudus siiamaani stabiilne ligipääs kvaliteetkultuurile, mis aitaks tugevdada narvalaste identiteeti ja soodustada integreerumist Eesti kultuuriruumi. Teatrikeskuse loomine on oluline nii regionaalse integratsiooni kui ka kultuuripoliitika tasandil. Eesti riigi missioon peab olema pakkuda ka Ida-Virumaal elanikele kvaliteetseid vaba aja veetmise võimalusi ja seeläbi integreerida sealset elanikkonda Eesti riigi kultuuri- ja poliitilisse ruumi. See on eesmärk kindlasti ja peab jääma eesmärgiks. Kuid me teame, et Vaba Lava finantsiline seis ei ole üldsegi kiita. Ja ei ole kiita sellepärast, et rahastamist on Kultuuriministeerium, nagu te ütlete ajakirjanduses, küll tõstnud, aga tegelikult on [[Juhataja helistab kella.]] ühekordsed toetused vähenenud ja see muudab integreerumise läbi Vaba Lava [[Juhataja helistab kella.]] väga kahetsusväärselt ...
Hea küsija, teie aeg! Minister Tiit Terik, palun vastake!
Austatud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Härra Breivel! Tõepoolest, teie sissejuhatus enne küsimust, mis kirjeldas Vaba Lava ja tema eesmärke – kirjutan kahe käega alla. See on väga oluline. Ka riigi vaatest on väga oluline, et meil oleks mitmekesine teatrimaastik nii suuremates keskustes kui ka väiksemates keskustes. Riik üldiselt saab teatritele ja nende tegevusele kaasa aidata ühtpidi seadusandliku raamiga, luues võimalusi, ja mis veelgi olulisem, nii nagu te mainisite, loomulikult raha [eraldades]. Riik on läbi aastate toetanud Vaba Lava tegevust nii Tallinnas kui ka Ida-Virumaal ja aidanud ka välja ehitada seda mängukohta, seda asukohta. Loomulikult, peamine seadusest tulenev ja [paraku] ka raamitletud võimalus rahastamise osas on anda iga-aastast tegevustoetust nii [Vabale Lavale] kui ka teistele Eestis tegutsevatele teatritele. Kui me vaatame käesoleva aasta rahastamist, siis komisjoni otsusega on 344 000 eurot eraldatud Sihtasutusele Vaba Lava, kes toimetab nii Tallinnas kui ka Narvas. Ja Narva osas on veel tehtud, kui Vabast Lavast rääkida, otsus 115 000 euro kohta, et toetada mängukoha väljaehitamist. Mis on aga siinjuures kitsaskohaks, on hindamiskriteeriumid, mille tõttu me oleme täna sihtasutusega kohtuvaidluses. Komisjon, kes teeb ettepanekuid ministrile rahastamissummade osas, hindab [ettevõtmiste] rahvuskultuurilist tähendust ja regionaalsust. Vaba Lava juhtidega kohtumistel, mida mul on olnud võimalus mitmeid kordi pidada, on ka välja toodud see, et me ei saa regionaalset tähtsust Tallinna ja Narva puhul sarnaselt hinnata. Aga täna sihtasutus tegutseb ühe kehana, milleks on kokku pandud mõlemad asukohad. Meie ettepanek on olnud see, et kui Narvas oleks eraldi juriidiline keha, siis oleks võimalik selle regionaalset tähtsust vaadata eraldiseisvalt Tallinnast. Mis puudutab erinevaid integratsiooniaspekte, siis teil on tuline õigus. See on lisaks teatrielamuse saamisele väga oluline integratsioonikeskus. Ja ka selle osas on erinevaid võimalusi, kuidas riik saab seda kaasrahastada kehtivate seaduste alusel, mis meil on, ja selle eelarve piires, mis on parlament kinnitanud.
Ja nüüd täpsustav küsimus. Riho Breivel, palun!
See on selge, me saame kõik aru , et see on väga tähtis just meie Ida-Virumaa jaoks. Küsimus on ju selles, et me kulutame väga suuri vahendeid integratsiooniks meie kandis. Ma tahan öelda, et Vaba Lava või üldse teatrite kohalolek annab integratsioonile palju rohkem väärtust kui see, millega me tegeleme seal vahel niimoodi näpu otsast. Nii et ma tahaksin, et see rahastus kindlasti kasvaks, ja ma tahaksin, et te, uidas öelda, võtaksite südameasjaks, et see asi oleks lahendatud. Riigiteatrid saavad ikka palju suuremaid vahendeid selleks, et oma eksistentsi õigustada ja ülal pidada nii hooneid kui ka truppe. Me oleme siin Saaremäega mõelnud, et võiks teha Ida-Virusse ka riigiteatri trupi, aga see asi ei ole niisama lihtne. Ja täna on meil Vaba Lava, kes võiks seda küsimust lahendada. Kohtla-Järve on teine koht, kus on must auk. Kuidas te üldiselt ikkagi vaatate, kuidas me saame selle lahendatud?
Tiit Terik, kuidas te tulete antud küsimuses appi?
Aitäh! Loomulikult me tuleme selles küsimuses appi vastavalt nendele ressurssidele ja seaduseraamile, mis meil on. Olen teiega väga ühte meelt ja ühel nõul, et Vaba Lava Ida-Virumaal on kindlasti oluline koht kultuuri nautimiseks. Ja kindlasti seal toimuvad tegevused soodustavad ka integratsiooni. Võtame kas või keeleõppe valdkonna. Lisaks kursustel ja klassiruumis omandatud keeleoskusele on väga oluline ka keelekeskkond, kus eesti keelt praktiseerida. Need ettevõtmised, mida Vaba Lava ruumides on võimalik läbi viia – erinevad kohtumised, keelekohvikud, kogu see tegevus –, on ka integratsiooni ja keeleõpet toetavad. Lisaks siis see suurepärane kultuurielamus, mida on võimalik Vaba Lava [üritustel] saada. Olen väga teiega nõus ka selles, et rahastamine võiks olla suurem. Jah, vastab tõele, et me opereerime eelarve tingimustega kõikide erateatrite puhul, kes oma taotlused ja plaanid Kultuuriministeeriumile esitavad. Komisjon vaatab need läbi. Komisjoni kuuluvad etendusasutuste esindajad ja ametnikud, kes teevad ettepanekuid. Kui meil oleks vahendeid rohkem, siis kindlasti oleks võimalik rahastada ka erateatreid rohkem. Selles osas me kindlasti riigieelarve läbirääkimistel oma panuse anname ja neid vahendeid juurde taotleme.
Nüüd lisaküsimus, Kalle Grünthal, palun!
Ma tänan! Mulle nii väga meeldis praegu meie Riigikogu juhatuse esimehe härra Ratase selline solidaarne ütlemine: lugupeetud minister, äkki te tulete Riho Breivelile appi. See näitab, et meil ikka tõsine koostöö käib siin majas. Suurepärane! Aitäh teile, Jüri! Ja muidugi mulle meeldis ka lugupeetud ministri lause, et muidugi tulen appi. Kahtlemata on Narva Vaba Lava ja selle tulevik äärmiselt oluline, aga ma tuleksin kõrvalepõikega tagasi meie esmaspäevase arutelu juurde, kui toimus teie ettekanne riigi pikaajalise arengustrateegia teemal. Kui te mäletate – ma arvan, et te mäletate –, ma puudutasin juhtumit Paides, Paide Vallimäel, kus muinsuskaitsetööde käigus, kaevamiste käigus tuli välja 14. sajandist pärit ainulaadne viiekambriline lubjapõletusahi. Ja siis kahjuks juhtus niimoodi, et ühe muinsuskaitseametniku, üheainsa isiku otsusega see ainulaadne ehitis lammutati kopaga. Minu meelest väga dramaatiline sündmus. Ma ei nimeta selle ametniku nime praegu. Ja asemele ehitati mingisugune multifunktsionaalne koolimaja, mille jaoks oleks olnud piisavalt kohti Paide linna erinevates piirkondades. Reformierakonna minister Jürgen Ligi isegi planeeris selle [mujale]. Siin on see küsimus praegu: kas te võtate selle teema oma päevatöökavasse, et selgitada välja [juhtunu] tegelikud põhjused ja et sellised asjaolud rohkem ei toimuks? Minu meelest on see kriminaalkorras karistatav tegu, kultuurimälestise hävitamine.
Tiit Terik, palun!
Aitäh! Härra Grünthal! Ma võtan Riigikogu liikmete palveid ja muresid ja tähelepanekuid väga tõsiselt ja teie välja toodud Kesk-Eesti juhtum on meil majas juba arutusel olnud. Ja nii nagu ma vastasin teile esmaspäeval, saan vastata ka täna, täpsustatud informatsiooni põhjal, et ühe inimese otsus sellise teguviisi puhul ehk et mingi objekt [hinnata] väheväärtuslikuks või kaitse alt välja arvata ei ole seaduspärane. Ja selle küsimuse lahendamine ja uurimine meil kindlasti jätkub. Me kogume täiendavat informatsiooni. Ja vastab ka tõele teie väide, et muinsuse hävitamine on kriminaalkorras karistatav. Juhul kui teie väide tõendust leiab, siis loomulikult tuleb siit ka edasi vaadata. Aga teie mure on meile hästi teada ja võin kinnitada, et minu kolleegid koguvad täiendavaid andmeid ja kui see pilt on selgem, informeerin kindlasti ka teid.
Aitäh! Sellega ma lõpetan antud küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi neljanda küsimuse juurde. Selle esitab Riigikogu liige Riina Sikkut, vastab peaminister Kaja Kallas. Teemaks on eelarvevalikud. Riina Sikkut, palun!
Aitäh, hea esimees! Lugupeetud peaminister! Kriisiaegsel lisaeelarvel muidugi peabki olema selge fookus, nii nagu oli koroonakriisi ajal, siis nüüd samamoodi: julgeolek, sõjapõgenikud ja toimetulek. See ongi õige ja ilus. Küünilisemad kolleegid siin saalis seevastu näevad märke lähenevatest valimistest. Näiteks selle aasta eelarve aruteludel tõusis teemaks erakorralise pensionitõusu ajastamine. [Seda oleks võinud teha] 1. aprillist 2022 koos indekseerimisega. Arvestades seda, et aprilli hinnatõus oli tõesti rekordiline 19%, me nüüd tagantjärgi targana teame, et see 20-eurone erakorraline pensionitõus oleks Eesti pensionäridele väga ära kulunud, eriti kuna 50% eakatest elab meil suhtelises vaesuses. Aga tõus tuleb kaks kuud enne valimisi. Nüüd, erimärgistatud diislikütust puudutavad samalaadsed ettepanekud, mis on opositsioonist tulnud, ei ole varem toetust leidnud. Ja kui eesmärgiks on sisendite hindade langetamine, et üldist hinnatõusu pidurdada, siis olulisem oleks diislikütuse puhul sellise otsuse tegemine. Erimärgistatud diisli puhul mul on väga hea meel põllumeeste ja põlevkivitootjate pärast, sest et erimärgistatud diisli aktsiis langeb madalamaks, kui opositsioon kunagi on unistanud. Suurepärane käik! Aga mis see motivatsioon on olnud? Ja nüüd viimaseks see 50-eurone väga vajalik lisatoetus lastega peredele ja eakatele ja ka töövõime kaotanud inimestele. Kahtlemata see on vajalik. Aga hinnatõus, isegi kui see leeveneb – ega hinnad vanale tasemele ei lange. See ühekordne süst tegelikult leevendust ei paku. Aga näiteks tulumaksuvaba miinimumi tõstmine alampalgani, mis oleks ebavõrdsust püsivalt vähendav meede, ei ole leidnud valitsuse toetust. [[Juhataja helistab kella.]] Miks sellised valikud eelarves on tehtud?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Vastab tõele, et järgmise aasta märtsis on valimised. Selles suhtes saab kõike seda hinnata ka selles võtmes, et valimised on tulemas, ja igal pool näha seda tonti, et kõik tegevused lähtuvad sellest, et valimised on tulemas. Aga selle lisaeelarve fookus on ikkagi julgeolek just selles võtmes, et tegelikult kriis, mis on puhkenud sõja näol Ukrainas, on meile toonud täiesti uued mured. Kõigepealt on mure seoses meie enda riigi kaitsega. Seda tuleb tugevdada lähtuvalt Ukraina õppetundidest, mida me saame teha selle jaoks, et olla ise tugevamad. Ja tuleb mõelda, milliseid samme me peame astuma oma kollektiivkaitse, NATO kaitse tugevdamiseks, et rohkem liitlaste vägesid saaks siin olla. Teiseks, kõik elanikkonnakaitsega seotud küsimused. Need on lisaeelarve valikud, samuti energiajulgeolek, mis on paratamatult üks suur osa kogu julgeolekust, sellest, et me saaksime olla sõltumatud Vene gaasist ja naftast ja et meie toad oleksid ikkagi sügisel soojad. Lisaeelarves on ka otseselt Ukraina sõja mõjudega seotud kulude katmine, mis puudutab põgenikega seotud kulutusi, aga ka toimetulekumäära tõstmist. Ja tõesti on sügiseks ette nähtud puhver. Nüüd on küsimus, miks just sügiseks. Jah, juba praegu on raske. Ongi raske, hinnatõusud on olnud väga suured, aga kuna me tegelikult näeme, et raskemad ajad on veel ees, siis me peame vaatama, kuidas ja kui palju me suudame kõiki toetada. Minnes sügisele vastu, me räägime energia hindadest, eelkõige elektri hinnast, mis tõi ju need šokid kaasa sügisel ja talvel. See, et Riigikogu võttis vastu seaduse, mis annab võimaluse ka oma hinda fikseerida, ma arvan, on väga positiivne. Ja suvel me peame tegelema sellega, et inimesed saaksid ennast ise kaitsta, fikseerides hindu ka madalamal tasemel, et vältida seda närvipinget, mis hindade tõusuga kaasneb. Aga jah, need on need valikud. Ega me ei saa kõiki muresid paraku lisaeelarvega lahendada. See ei ole eelarve, mis kõiki valdkondi puudutab. Loomulikult, alati saab kritiseerida, et üks või teine asi on vähe, aga need on võimalused, mis parasjagu on. Ja tõesti, me püüame astuda samme, et keegi ei jääks maha ja keegi ei saaks liiga palju pihta. Aga me ei saa öelda, et me kõike [[Juhataja helistab kella.]] suudame kinni maksta.
Head ametikaaslased! Me oleme jätkuvalt eelarvevalikute teema juures ja oma täpsustava küsimuse küsib Riina Sikkut. Palun!
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Ma olen täiesti nõus, ei ole võimalik toetustega kõike kinni maksta ja me peame olema valmis, et see sõjaolukord kestab pikemalt ja hinnatõusu mõju on pikem. Seetõttu ma küsisingi, miks eelarves tehti sellised valikud, et erimärgistatud diisli aktsiis langetatakse ajutiselt, seitsmeks kuuks väga madalale tasemele ja pärast seda tõuseb see määr viis korda taas. Ja 50 eurot ühekordselt kätte, selle asemel et näiteks tõsta tulumaksuvaba miinimumi alampalgani. See tähendaks 30 lisaeurot kuus alampalga teenijale, 360 eurot aastas. Me väärtustaksime inimeste tööl püsimist, nende panust ja vähendaksime pikaajaliselt koormust sotsiaalsektorile. Alampalgaga on väga raske toime tulla, rääkimata siis 19%-lise inflatsiooni tingimustes. Selle asemel [oleks võinud] teha ühekordse 30-miljonilise kulu ja leida lahendus, mis meid kannaks järgmise paari aasta jooksul. Ja teiseks, need LNG-terminali kohta tehtud otsused lisaeelarves, põgenike majutusele 44 miljonit, pearaha koolidele 44 miljonit – suurepärane. Ma arvan, et need on kõik väga vajalikud otsused, väga vajalik raha läheb õigesse kohta. Aga kuidas lisaks nende rahastamisotsuste tegemisele on ülejäänud otsustega, et me tegelikult selle terminali saaksime, et need õppekohad oleksid olemas ja et need majutuskohad oleksid olemas? Ma saan aru, et siin ei ole mure mitte rahas, vaid selles, et see pudelikael on kuskil mujal? Ei ole päriselt neid õppe- ja majutuskohti ja ei ole tehtud ka poliitilisi otsuseid, et päriselt sellised riskid, mida saab ainult valitsus maha võtta terminali rajajate jaoks, oleks maha võetud.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Siin oli nüüd tegelikult väga palju küsimusi või väga palju teemasid. Ma üritan vastata. Erimärgistatud diisli aktsiisi alandamine on väga palju seotud toidujulgeolekuga. Me teame, et praegu on Ukrainas väga palju vilja kinni, sellepärast et seda ei saa laevadega välja transportida. Me otsime koos lahendusi ka selleks, et kasutada raudteed teravilja toomiseks. Aga erimärgistatud kütuse aktsiisi alandamine on just selleks, et võtta meie meie põllumajandustootjatelt koormust vähemaks. See on tegelikult osa toidujulgeolekust. Nüüd, tulumaksu miinimumi tõstmine või tulumaksusüsteemi kordategemine. Ma olen teiega absoluutselt nõus, et peakski olema nii, et inimeste palgad tegelikult on seeläbi suuremad ja neil ei ole toetust vaja, vaid nad suudavad teenida nii palju, et see katab hindade tõusu. Lihtsalt probleem lisaeelarve puhul on see, et need summad on väga erinevas mahus. Tulumaksu alandamine tähendab hoopis teisi suurusjärke, pluss seda tuleb näha ette iga aasta just sellepärast, et meil peab see raha kuskil ka olemas olema. Nüüd, mis puudutab LNG-terminali ja õppekohtasid, siis LNG-terminaliga on see, et ma vaatan, et ajakirjanduses käib selline omavahel pommitamine. Seal on muidugi eraettevõtja huvi, mis on see, et riik maksaks kinni kõik kahjumid, võtaks kõik riskid ja nemad võtaksid kasumi. Aga see ei saa olla riigi huvi, sest see tuleb siiski maksumaksja taskust. Meie jaoks on oluline, et need kokkulepped saavad sõlmitud, et tegelikult ka erasektor, need konkreetsed erasektori ettevõtted, kes on saanud COVID-i ajal riigilt päris palju toetust, tuleksid nüüd solidaarselt [kaasa], mitte nõudes absoluutset maksimumi, pressides riigilt midagi oma tuludesse, vaid tegelikult annaksid oma osa sellesse. Need läbirääkimised käivad. Meil on neljapäeval plaanis seda ka valitsuskabinetis arutada. Nüüd õppekohtadest. Haridusminister suhtleb pidevalt kohalike omavalitsustega ja me tegeleme sellega, et neid õppekohti kohti luua. Ma olen teiega nõus, et kuna täiendavalt on nii palju vaja, siis riik peab siin kandma oma osa, aga probleem on ka selles, et tegelikult kõik lapsed ei ole meil kuskil hariduse infosüsteemis olemas, et me teaks ka, kuhu neid kohti on tegelikult vaja rajada. See ongi pidev töö, millega Haridus- ja Teadusministeerium tegeleb.
Ja nüüd lisaküsimus, Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Peaminister! Ma kõigepealt klaariks ära selle jutuajamise teemal "Lapsik". Mina ei öelnud ja ka stenogrammist ei selgu hilisemal ülelugemisel kohe kindlasti mitte, et mina peaksin lapsikuks meie meditsiinisüsteemis ja arstiabi kättesaadavuses juba olevaid ja Ukrainast saabujatega seoses [juurde] tulenevaid probleeme. Ma ütlesin, et teie olete lapsik, kui te vastates küsimustele lükkate vastutuse olukorra eest lihtsalt välistele põhjustele, kas sõjale Ukrainas või eelmise valitsuse tegevusele, öeldes umbes nii, et oi, küll mul on ikka raske, oh ma vaesekene, tundke mulle kaasa nendel rasketel aegadel. Aga kui minna küsimuse juurde ja rääkida eelarvevalikutest, siis me selgelt näeme, et lisaeelarves on sisejulgeolekule minevaid summasid siiski vähe, arvestades asjaolusid. Ja see peegeldub või peegeldus väga selgelt ka PPA peadirektori kummalistes avaldustes, kus ta palub nüüd saabuval teatud perioodil Eesti lipuga mitte välja tulla, sest ilmselgelt võib olukord käest ära minna, tal ei ole ilmselt piisavalt ressurssi sellega tegeleda. Ja ta ütles intervjuus, et ta ei soovita ka Eesti lippu provotseerivalt kasutada. Mina küsin, kas Eesti lipu lehvitamine on või ei ole provokatsioon. Kas Eestis teatud ajal, teatud territooriumil, teatud kohas või selle läheduses tohib Eesti lipuga ringi käia või oleme me tõesti olukorras, nagu PPA peadirektor ütles, et 30. iseseisvusaastal on meil Eesti riigis mingeid territoriaalseid piirkondi, kuhu Eesti lipuga minna ei tohi?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Jaa, ma tõesti vabandan, mina sain aru, et te nimetasite neid kriise lapsikuteks, aga te nimetate mind lapsikuks. Ma lihtsalt sel juhul tahan öelda, et argumenteerimisel on erinevad tasemed ja kõige madalam tase on see, et rünnatakse isikut. Järgmine tase on see, et ründad stiili, ja kõrgemad argumenteerimise või debateerimise tasemed on need, kus sa vastad argumendile argumendiga ja põhjendad oma seisukohti. Ma väga tahaks näha seda, et Riigikogu debateerib ikkagi sellel tasemel, kus ei puudutata ei isikut konkreetselt ega ka mitte stiili, vaid sisu. See oleks minu meelest väga teretulnud areng. Mis puudutab Eesti lippu, siis Eesti lipp on meile kõigile armas. Erinevalt teie toetajatest on meie toetajatel väga selge seisukoht, et Pika Hermanni tornis peaks igal juhul lehvima sinimustvalge lipp, mitte mingi muu lipp. See on see, mis on meie au ja uhkus. Ja seda sinimustvalget igal pool tegelikult uhkusega ka kasutatakse. Mis on positiivne? Positiivne on see, et tegelikult see sõda on toonud ka võib-olla mingites kohtades isegi rohkem liputeadlikkust. Ma pean silmas näiteks Ida-Virumaad. Kui ma käisin Ida-Virumaal, siis seal paljusid, just venekeelset elanikkonda ärritas ka Ukraina lippude kasutamine, kusjuures Narva lipp on väga sarnane Ukraina lipuga. Aga see on lihtsalt kõrvalkommentaar. Samas ka venekeelsed elanikud ütlesid, et mis, meie lipp on sinimustvalge. Minu meelest see on positiivne areng, et ka meie muukeelne elanikkond järjest enam tunneb, et see on meie kogukond, see on see, kuhu me kuulume. Ka nemad tunnevad emotsionaalset sidet pigem Eestiga. See on minu meelest oluline areng. Ja me peaksimegi niimoodi seda asja võtma, et tegelikult siin Eestis me toimetame koos ja oleme koos ja kanname uhkusega sinimustvalget ja tõmbame selle lipuvardasse.
Protseduurilisi küsimusi on siin mitu. Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Ma tegelikult tahaksin tunnustada kõigepealt just nimelt härra spiikrit selle eest, et ta on teinekord korda majja loonud ja seda ka peaministri suunal. Ja mul on hea meel, et peaminister tegi siin küsimusele vastates väga toreda enesekriitilise avalduse, kommenterides oma vastuse sissejuhatuses Riigikogu väitluskultuuri, sest isikustatud verbaalsed rünnakuid ja solvanguid on tulnud ka tema poolt hulgaliselt ja sellele on ka lugupeetud spiiker õige mitu korda tähelepanu juhtinud. Aitäh härra spiikrile selle eest!
Aitäh! Protseduuriline küsimus, Kert Kingo.
Ma tänan! Mul on palve spiikrile, et äkki te annate järgmise küsimuse alguses võimaluse peaministrile ka Moonika Helme esitatud küsimusele vastata. Ma ei saanud vastust, kas Eesti lipuga võib igal pool käia või on [selleks] piiratud territooriumid ja piiratud aeg, kunas seda tohib kasutada ja kunas ei tohi. Äkki ta järgmise küsimuse alguses vastab sellele?
Aitäh! Seda võimalust minul ei ole. Lõpetan antud küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi viienda küsimuse juurde. Selle küsib Riigikogu liige Aivar Kokk, vastab peaminister Kaja Kallas ja teema on energiajulgeolek. Aivar Kokk, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea peaminister! Mulle hetkel tundub, et Reformierakonna valitsus suudab teist korda sama ämbrit kolistada: samamoodi nagu 2014. aastal, kui loobuti LNG-terminali ehitusest soomlaste kasuks. Tänane julgeolekusituatsioon ja Venemaa gaasi hind on loonud olukorra, kus valitsusel tuleks selgelt välja öelda, et Eestis ei tarbita järgmisest aastast Venemaal toodetud gaasi. Selle lahenduseks peab sügiseks valmis ehitama LNG vastuvõtu taristu, ühenduse gaasitorustikuga, rentima LNG-laeva, ostma piisavas koguses [veeldatud] gaasi. Kui me tahame, et LNG [taristu] sügiseks oleks valmis ja laev vastuvõtuks ostetud, siis oleks valitsus pidanud juba hiljemalt märtsis tegema vastavad otsused. Me teame, et iga päev hinnad tõusevad. Alexelal olid juba märtsis tagatud eelbroneeringud laevale, [veeldatud] gaasile ja ka taristu ehituseks kuluvale metallile. Aga enne lõpliku otsuse tegemist peaks riigil olema selge plaan. Hetkel tundub, et peaminister on selgelt öelnud, et tuleks ehitada LNG vastuvõtu punkt. Majandusministrile on antud korraldus. Majandusministeerium on andnud korralduse Eleringile. Tegelikult tänasel hetkel mitte ühtegi otsust või lepingut alla kirjutatud ei ole. Nüüd ma vaatan, et lisaeelarves on 170 miljonit eurot. Seega on tänasest turuhinnast 1,7-korda kõrgema hinnaga võimalus osta 1 teravatt gaasi varustuskindluseks. Aga see ei tohi olla Venemaa gaas. Me teame, et 25. veebruarist alates on Leedu öelnud, et nende kaudu Läti, Eesti ja Soome gaasi ei saa. Mul nüüd tekib küsimus, et Eesti gaasivajadus on aastas 5 teravatti. Elering on öelnud, et ega seda kaid ei olegi vaja, LNG vastuvõttu ei ole Eleringi esimehe ütluse kohaselt vaja. [[Juhataja helistab kella.]] Millega kaetakse see 4 teravatti?
Teie aeg!
Aitäh! Esiteks, valitsus on teinud otsuse, et me loobume Vene gaasist. Selline otsus on valitsuses tehtud. Te ei ole valitsuses, mina olen valitsuses, ma ütlen, et me oleme sellise otsuse teinud. Palun vaadake protokollidest järele, selline otsus on tehtud. Seda esiteks. Teiseks, me oleme otsustanud soetada gaasivaru 1 teravatt-tunni ulatuses. Jah, Eesti aastane gaasitarbimine on 5 teravatt-tundi aastas, 1 teravatt-tunni me kogume Inčukalnsi gaasihoidlasse Lätis. Nüüd see, mis puudutab gaasi hinda, siis loomulikult me oleme näinud ette raha selle gaasivaru soetamiseks. Ma olen teiega nõus ja selline suunis sai ka antud, et gaasivaru loomulikult tuleb soetada võimalikult madala hinnaga. See raha ei pruugi kõik selle jaoks ära kuluda, aga see on ette nähtud puhvriga, arvestades seda, mis need hinnad on. Igal juhul, arvestades ka Eesti riigis kehtivaid reegleid, seda [püütakse ikkagi osta] võimalikult odavalt. Mis puudutab neid valeväiteid, mis te esitate, et Reformierakond on millelegi vastu olnud ja nii edasi. See on vale väide. 2015. aasta oktoobris andis Reformierakonna majandus- ja taristuminister Kristen Michal heakskiidu Euroopa ühendamise rahastu ehk CEF-i energeetika taotlusvooru esitatavatele projektidele. [Need olid] Balticconnector, gaasitoru, mis on tänaseks valmis ja ühendab Eestit Soomega, teiseks Karksi kompressorijaam ja kolmandaks Paldiski veeldatud maagaasi terminal. Need kolm asja Reformierakonna valitsus esitas Euroopa ühendamise rahastule. Nii et palun neid valeväiteid mitte esitada. Nüüd, mis puudutab konkreetset LNG vastuvõtu võimekust, siis me oleme otsustanud, et seal, kus see Balticconnector on, tuleb luua ühendus võimaliku haalamiskaiga. Haalamiskai asukoht on tõesti eraettevõtja omanduses ja seetõttu käivad praegu läbirääkimised selle kokkuleppe sõlmimiseks. Haalamiskai tähendab seda, et saab vastu võtta taasgaasistamise võimalusega laeva. Selle laeva rentimise osas on meil kokkulepped Soomega just sellepärast, et Soome tarbimine on 30 teravatt-tundi aastas, Eesti tarbimine on 5 teravatt-tundi ja me saaksime koos teha nii, et kõigepealt tuleb see laev siia Eestisse haalamiskai juurde, seejärel läheb Soome. Ja igal juhul ka meie ühendus, mis meil Soomega on, tagab selle, et gaasivarustus saab olema. Homme ehk neljapäeval on meil valitsuskabinetis jälle arutelu, ülevaade seisudest, kui kaugel ollakse selle kokkuleppe sõlmimisega. Ma saan aru, et te olete ühenduses Alexela inimestega, kes teile praegu [[Juhataja helistab kella.]] annavad instruktsioone, mida veel küsida. Aga ma ütlen, et meie soov on igal juhul need kokkulepped saada ja ma loodan, et erasektor on riigiga solidaarne ja tuleb vastu.
Austatud peaminister, ka teie aeg läks 20 sekundit üle. Läheme edasi, nüüd on täpsustav küsimus. Aivar Kokk, palun!
čAitäh! Kõigepealt, ma ei ole Alexelaga ühenduses, aga ma otsisin [ühe asja] välja, et teie väidet, et ma valetan, ümber lükata. 25. oktoobril 2014, Postimees: "Taavi Rõivas loovutas LNG terminali Soomele". "Soome kogenud peaministril Alexander Stubbil piisas neljapäeval Brüsselis vaid põgusast koridorikohtumisest Taavi Rõivasega, et sundida noor ametivend Eesti huvidest loobuma." See oli 2014. Ja ma ka oma küsimuses rääkisin 2014. aastast. Teine pool on see, et ärge palun valetage, et kui ei ole selle aasta sügiseks vastuvõtukaid, siis gaasi puhul, mis ei tohi tulla Venemaalt, ei ole varianti. Soomes ei ole LNG vastuvõttu. Te ei vastanud, mis saab: 1 teravatt ja vajadus 5 teravatti. Tänasel hetkel on Eleringile antud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt ülesanne see probleem lahendada. See on kestnud juba üle kuu aja. Lahendust täna ei ole. Ühtegi kokkulepet ei ole. Jah, ma tean, et ehitus käib, aga kokkuleppeid ei ole ja ei ole lahendust, kuidas sinna Inčukalnsi peaks saama gaas, mis ei ole pärit Venemaalt. Kas seda lahendust täna ei ole. Ainuke võimalus on võib-olla Poola ja Leedu käest osta tõesti gaasi 1,7-kordse hinnaga. Kas see on varustuskindlus Eesti tarbijatele, kui gaasi ostetakse võrreldes eelmise aastaga kümnekordse hinnaga? Kas lõpptarbija peab need hinnad kinni maksma? Palun lükake ümber, et 2014. aastal teie erakonna peaminister sellist otsust ei teinud.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Vaadake, 2015 on hiljem kui 2014. Teie räägite 2014. aastast, mina räägin 2015. aasta oktoobris tehtud otsustest, mis ma siin ette lugesin. Tegelikult ei valeta ilmselt teie ega valeta ka mina, sellepärast et 2015 on hiljem kui 2014. Ja need otsused, mis tehakse hiljem, käivad nendest otsustest üle, mis on varem tehtud. Seda esiteks. Teiseks, meil on nüüd valmis saanud ka Poola–Leedu gaasitoru GIPL-i ühendus. See on üks asi. Leedus on ka veeldatud gaasi terminal. Meil on läbi räägitud Leedu, Läti ja Soomega solidaarsuskokkulepped gaasi kohta. Mida see tähendab? See tähendab seda, et ei oleks niimoodi, et näiteks Leedus kõik tehased üürgavad gaasil töötades täisvõimsusel, samas kui Eesti kodutarbijatel ei ole piisavalt gaasi. Me jagame ja oleme selles mõttes üksteisega solidaarsed, et kõigil oleks võimalus. Võimalusi, kust LNG-d saada, otsitakse loomulikult üle maailma. Sellega tegeleb Euroopa Komisjon, et ühiseid hankeid teha, sest Euroopa Komisjoni huvi on selle aasta lõpuks kaks kolmandikku Vene gaasist asendada LNG-ga ja teiste pakkujate [gaasiga]. Meie oleme seal ka osalised, et see tuleks erinevatest allikatest. Loomulikult on gaasi hinna tõus, millele te viitate, olnud väga suur. Tõesti, 36% on gaasi hind viimase kuu jooksul tõusnud. See on otseselt seotud sellega, et Putin peab Ukrainas sõda ja pitsitab sellega Euroopat. Jah, gaas võib olla kallis, aga vabadus on hindamatu, sellepärast kõik need asjad ongi omavahel seotud. Loomulikult, gaasi me üritame hankida ja me teeme kõik pingutused sellesama LNG haalamiskai rajamiseks Paldiskisse. Need läbirääkimised käivad ja nagu ma ütlesin, valitsus ka homme selle küsimusega jälle tegeleb ja saab ülevaate. Ma loodan küll, et nii riik kui ka erasektor mõistavad oma rolli selles kriisis ja me saame need asjad koostöös tehtud. Ja et me saame need asjad tehtud ka koostöös oma Soome ja Läti kolleegidega.
Ja nüüd üks lisaküsimus, Kalle Grünthal, palun!
Suur tänu, härra spiiker! Minu küsimus puudutab julgeolekut. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher soovitab mitte kasutada Eesti lippu provotseerivalt, on öelnud ERR, ja selgitab Vaheri ütlust: soovime vältida olukorda, et politsei võtab inimesel Eesti lipu käest ära. Vaher ütles, et usub, et provokatsioone Eesti lipuga võib tulla. Minu küsimus on. Palun selgitage, lugupeetud peaminister, kuidas on võimalik Eesti territooriumil Eesti lipuga provokatsioone toime panna ja kuidas on võimalik, et politsei võtab Eesti lipu inimese käest ära Eestimaa territooriumil!
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Põhiküsimus on energiajulgeoleku kohta, aga hea küll. Nagu ma vastasin juba teie kolleegile Helle-Moonika Helmele: Eesti riigis on Eesti lipp, mille üle me kõik uhkust tunneme ja mida kõik saavad kasutada. Ja ei tea mina juhtumeid, kus Eesti Vabariigi lipp oleks kelleltki käest ära võetud.
Aitäh! Lõpetan antud küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi kuuenda küsimuse juurde. Selle esitab Riigikogu liige Kert Kingo, vastab peaminister Kaja Kallas. Teemaks on peaministri ülesanded. Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea peaminister! Loomulikult me ei saanud jälle vastust ei Helle-Moonika Helme küsimusele ega Kalle Grünthali küsimusele. Aga teie peaministriks oleku ajal on meie rahva suhtes ellu viidud sundvaktsineerimist, loodud võimalus selle alusel inimeste töölt vabastamiseks ja jäetud inimesed sissetulekutest ilma. Olete valitsusjuhina rikkunud inimeste otsustusvabadust ja nende põhiseaduslikke õigusi. Teie initsiatiivil on politsei korduvalt näidanud omaenda rahva suhtes üles agressiivsust, rünnanud neid füüsiliselt, ässitanud nende kallale koeri, pidanud inimesi kinni ainuüksi selle tõttu, et nad on julgenud meelt avaldada. Te olete oma tegevusega toonud rahva korduvalt tänavatele. Te olete oma õhinapõhise rohepöörde elluviimiseks viinud lakke elektri-, gaasi- ja kütusehinnad, andnud hoogu saabunud 19%-liseks inflatsiooniks, mille tagajärjeks on hinnatõusud igas valdkonnas. Olete teinud kõik elukalliduse võimalikult suureks tõusuks. Teie juhitud valitsusega on rahvas liikumas või juba osaliselt liikunud vaesusesse ja viletsusse. Inimesed on masenduses ja tulevik on must. Seda kõike olete te teinud vähem kui pooleteise aastaga. Oma ametivandes, mille te siin parlamendis ligemale poolteist aastat tagasi andsite, lubasite te kanda vastutust Eesti Vabariigi ees ja jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale. Palun öelge nüüd Eesti rahvale kõike eeltoodut arvestades, kuidas te seda teinud olete. Milles on seisnenud vastutus Eesti riigi ees ja milles on väljendunud teie ustavus põhiseaduslikule korrale, millistes tegudes? Inimesed tahavad seda teie suust kuulda.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Teie kirjeldust tekib küsimus, mis riigis teie elate. Tundub, et teie Eestit ei armasta. Teie Eesti tundub olevat üks õudne paik. Üks õudne paik tundub olevat see Eesti, mida te kirjeldate. Mina elan teistsuguses Eestis. Mina elan Eestis, mis on väga ilus ja kus elavad head inimesed, kus politsei tagab inimeste julgeolekut, kus tegelikult vaktsineerimine on vabatahtlik, kus on pressivabadus – me oleme viiendal kohal maailmas pressivabaduse tasemelt –, kus on meeleavalduste vabadus. Kõik saavad avaldada meelt, rääkida, mida nad tahavad, olla valitsuse vastu, kui nad soovivad. Mitte midagi sellest ei juhtu. Selles mõttes mina elan riigis, mida ma armastan. Seda Eestit mina igal juhul armastan, aga see Eesti, mida teie kirjeldate, seda mina ausalt öeldes ära ei tunne.
Nüüd läheme protseduuriliste küsimuste juurde. Kert Kingo, palun!
Ma tänan, austatud spiiker! Kas ma olen valesti aru saanud, et infotunni mõte on see, et saadikud saavad ministrilt või peaministrilt küsida ja see minister või peaminister, kellelt küsitakse, peaks vastama, mitte vastupidi, et peaminister küsib saadikult ja siis see saadik ei saa isegi vastata?
Aitäh! Infotunni mõte on see, et Riigikogu liikmed küsivad ja valitsuse liikmed vastavad. Protseduuriline küsimus, Helle-Moonika Helme.
Jaa, aitäh! Ma jätkan siitsamast. Kas meil on protseduuriliselt ka selline variant, et peaminister ise küsib ja ise vastab, nagu ta praegu täpselt tegi? Ta ise esitas küsimuse ja siis hakkas ka vastama, ja täiesti ebaadekvaatselt, tekitades nagu mingisugust, ma ei tea, mitut Eestit siin enda arvates, kus meie inimesed elavad, kus tema elab või kus keegi teine elab või tema pensionärist isa elab. Äkki te teete talle märkuse, et see "ise küsin, ise vastan" ei ole selle ürituse formaat.
Aitäh! Ma jään selle vastuse juurde, mis ma ütlesin Kert Kingole. Ja loomulikult – ma saan aru, et teie küsimus ei ole retooriline – mõnikord me vastustes või ka küsimustes [esitame] ise retoorilise küsimuse ja siis läheme sealt edasi. Nii et kuidas keegi sellest aru saab, see arusaamine on kuulaja silmades ja kõrvades, nagu öeldakse. Kalle Grünthal, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja, ma kiirustasin kohe ruttu saali tagasi ...
Ma nägin, et te kiirustasite. Ma nägin seda.
... ja küsimus on selles, et minu hinnangul te praegu tõlgendate natuke valesti küsimustele vastamise korda. Nimelt see meie tark kollane raamat, Riigikogu kodu- ja töökorra seadus, selgitab ilusti lahti: infotunni juhataja ülesanne on hinnata, kas küsimus puudutab taotluses märgitud probleemi ja kas küsimus on saanud piisava vastuse, et selle käsitlemine lõpetada. Mõlemal juhul on teil selle asjaolu tuvastamisel kaalutlusõigus. Ma osundan seda seetõttu, et minu hinnangul praegu Kaja Kallas ei vastanud sellele küsimusele. Te ehk leiate, et ta ikkagi vastas – see on muidugi teie kaalutlusõigus –, aga tegelikult peaks istungi juhataja sellele probleemile tähelepanu pöörama. Ma muidugi pean avaldama teile ka kiitust, et te olete paaril korral seda siiski teinud. Ootaks sedasama järjepidevust [ka praegu].
Aitäh! Ma olen siin viimase tunni ja 17 minuti jooksul viiel korral seda kaalutlusõigust kasutanud ja lõpetanud küsimuse käsitlemise. Tõsi, see eeldas ka kokkulepet teiega, et me teeme ühe täiendava küsimuse ja ühe lisaküsimuse. Viiel korral on küsimuste käsitlemine lõpetatud. Ja nüüd me oleme selles olukorras, kus on täpsustav küsimus. Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud eesistuja! Hea peaminister! Selle aasta veebruaris vallandusid kohutavad sündmused. Venemaa alustas oma agressiooni Ukrainas, algas sõda, mitte sõjaline konflikt, nagu teie ja teised valitsuse liikmed seda nimetavad. Loomulikult tuleb agressiooni sihtmärgiks olevat riiki abistada igakülgselt ja nii palju kui võimalik. Just nimelt nii palju kui võimalik. Seda oleme me riigina ka teinud. Eesti on toetanud Ukrainat rohkem kui 200 miljoni euroga, millega oleme toetajate esirinnas, vaatamata sellele, et oleme pisike, veidi üle 1 miljoni elanikuga riik teiste, suurriikide [kõrval]. See on helde ja väga suurejooneline panus. Lisaks oleme olnud väga abivalmid sõjapõgenike vastuvõtmisel ja toetamisel. Olete neile võimaldanud palju eeliseid võrreldes oma rahvaga. Aga ei tohi unustada, et samal ajal eksisteerib edasi ka meie enda riik, Eesti riik koos oma rahvaga. Suures aitamise tuhinas on oma rahvas lükatud tahaplaanile. Nad on jäetud teisejärguliseks, nemad ei saa hüvesid ega sooduskohtlemist, nemad peavad ise vaatama, kuidas igapäevaelus hakkama saada. Valitseb tuntav ebavõrdsus. Teie Eesti Vabariigi peaministrina olete jätnud omaenda rahva unarusse. Oma ametivandes, mille te siin parlamendis ligemale poolteist aastat tagasi andsite, lubasite te ka pühendada oma jõu Eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele. Palun nüüd seletage, eriti tänase päeva seisu valguses, milles on teie pühendumine seisnenud. Milliseid heaolu kindlustavaid tegevusi te konkreetselt Eesti rahva jaoks olete teinud? Milliste tegevustega konkreetselt olete kindlustanud Eesti rahva tulevikku? Selgitage rahvale seda oma moraalset kompassi.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Kõigepealt korrigeerin, et Venemaa alustas sõda 2014. aastal, mitte selle aasta veebruaris. Seda peab ka meeles pidama, et Ukraina peab seda sõda juba sellest ajast peale. Ja ma ei tea, kust te võtate, et ma nimetan seda sõjaliseks konfliktiks või milleks iganes. Ma olen sellest kogu aeg väga otse rääkinud. Ma ei poe absoluutselt mitte mingite sõnade taha, nii nagu teie seda üritate teha. Seda ma ei tee. Mida me oleme teinud Eesti rahva kaitseks? Selles konkreetses kriisis me teeme Eesti rahva heaolu ninmel seda, et me aitame Ukrainat, et see sõda siia ei tuleks. See on väga selgelt Eesti rahva, Eesti iseseisva riigi püsimajäämise huvides, et see sõda ei laieneks kuhugi kaugemale, et Venemaa kui agressor saaks vastu nina nii korralikult, et neil täiendavaid imperialistlikke mõtteid enam ei tekiks. Mida ma veel oleme teinud? Ma olen Eesti toonud tagasi maailmakaardile. Me oleme NATO-s ja Euroopa Liidus võrdsete liitlastena, me ei solva enam neid liitlasi ja seetõttu meid võetakse võrdsete partneritena, meid kuulatakse. Meid kuulatakse ka selles osas, mida on vaja teha selleks, et meie kaitset siin tugevdada, selleks et inimestel oleks kindlus, et siin on turvaline, siia see sõda ei tule ja me saame siin edasi toimetada nii, nagu me oleme teinud. Nüüd, paar asja tahan veel ära korrigeerida. Kolleeg kultuuriminister viitas mulle, et Eesti ei ole pressivabaduselt mitte viies, vaid neljandale kohale tõusnud. See tähendab, et meil on vabadust rohkem, kui on olnud varem. Teiseks see, et te tõite oma küsimuses välja energiapöörde, justkui see on halb asi. Vastupidi, taastuvenergia on ka praegu kõige odavam energia, nii et see on tegelikult positiivne asi. Eesti rahva heaolu nimel teeb valitsus iga päev tööd. Ta teeb tööd selleks, et siin oleks turvaline, et kõigil oleks kindlus, et ettevõtjad saaksid toimetada. Me oleme hoidnud ühiskonna lahti, tänu sellele on majandus Eestis kasvanud 8,6%. Tänu sellele on palgad kasvanud, inimeste sissetulekud on kasvanud ja elu on Eestis läinud paremaks. Aga seda kõike öeldes ma möönan ka, et rasked ajad on ees. Teie kolleeg ei luba seda küll mainida, aga see nii on, et rasked ajad on ees nende kriiside tõttu, mis meil käimas on. Nii lihtsalt on.
Ja nüüd üks lisaküsimus. Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud peaminister! Jah, loomulikult, ennast kiites ma ei väsi. Aga ma ütlen teile: Eesti riigi ja rahva rahaga olete te maailmakaardil tagasi. Igal pool intervjuudes te käite ja räägite: mina andsin raha, mina annan raha, mina nii, mina naa. (Kaja Kallas ütleb vahele: "Ei räägi!") Aga lähme edasi küsimuse juurde. Küsimus on peaministri ülesannete kohta ja ma tulen ikkagi selle teema juurde tagasi. Peaministri ülesannete hulka kuulub selgelt ka oma alluvate sõnade ja tegude kommenteerimine, hinnangute andmine. PPA peadirektor on öelnud, et Eesti lipu kasutamine 9. mai kontekstis on provokatsioon. Palun teilt kui valitsusjuhilt selgelt artikuleeritud lühivastust, kas te nõustute Elmar Vaheri selle konkreetse seisukohaga või ei.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Ühesõnaga, ma saan aru, et teid kuidagi häirib, et Eesti on tagasi maailmakaardil. Aga see on hea ja Eesti inimesed tegelikult seda toetavad. Üle 60% Eesti elanikkonnast toetab valitsuse tegevust, mis on päris kõrge näitaja. Ühe asja tahan veel ära klaarida. Ma ei tea, võib-olla see [küsimus] tuleneb keeleoskusest, aga jah, ei räägi mina endast, vaid ma räägin loomulikult Eestist ja mida Eesti on teinud. Ma ei saa aru, miks see, miks te seda ... [[Saalist hõigatakse midagi. Juhataja helistab kella.]] Kui te karjute samal ajal, kui ma räägin, siis on väga keeruline teile vastata. Ma püüan teile vastata, aga teist üle karjuda on keeruline. Miks see teid nii häirib, et tegelikult Eesti on tagasi nende laudade taga? See kokkuvõttes on meie julgeoleku küsimus, et me ei sõima oma liitlasi, vaid me tegelikult teeme nendega koostööd ja meid kuulatakse. See on oluline selleks, et see sõda siia ei tuleks, et need kannatused, mis on Ukrainas, siia ei tuleks ja me saaksime jätkata kõige sellega, millega me oleme siin harjunud. Ja teie küsimuse peale ütlen veel kord: Eesti lipp on Eestis au sees igal pool. Sinimustvalge üle me oleme väga uhked ja seda kasutada saab täpselt vastavalt Eesti lipu seaduse reeglitele. Nii et see on Eestis kehtiv kord.
Protseduuriline küsimus, Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud Kaja Kallas! Ma kuulasin kabinetis seda infotundi ja ma pean muidugi ütlema, et teie nipsakus, teie ülbus, teie isiklikud rünnakud ja solvangud küsijate pihta on täiesti vastuvõetamatud. Missugused meie toetajad ei soovi Eesti lippu Pika Hermanni torni? Missugused?! Kui te peate silmas Varro Vooglaidu, siis Varro Vooglaid ütles väga selgelt: talle on talumatud need sigadused, mida teie valitsus selle lipu all teeb. Vaat see oli mõte, mitte see, et sealt Eesti sinimustvalge maha võtta. Nüüd, te eksite ka selles, et Eestis ei ole kunagi kelleltki sinimustvalget lippu ära võetud. 2007. aastal politsei vähemalt kahel korral eemaldas pronksmehe juurest Tõnismäelt sinimustvalge lipuga inimesed. Üks neist oli Jüri Böhm ja teine oli Jüri Estam. Kaks korda on sealt ära viidud sinimustvalge lipuga inimesi, käsitledes seda provokatsioonina. Nii et teie jutt sellest, et Eestis võib alati igal pool sinimustvalget lippu kanda, kartmata sellega mingit repressiooni, ei vasta tõele. Ja ma saan aru, et te vingerdate välja seisukoha võtmisest Elmar Vaheri suhtes. Aga ma võin mürki võtta, tundes teid, teie valitsuse selgrootust, et kui tõepoolest läheb keegi sinimustvalgega 9. mail Siselinna kalmistule, siis politsei viib selle inimese koos sinimustvalgega sealt minema. Ja see on teie valitsuse kahepalgelisus. "Slava Ukraini!" võib siis karjuda karistamatult, aga saba [tõmmatakse] jalgade vahele, siis kui tuleb võidelda. Palun lõpetage see ülbe küsijate sildistamine ja süüdistamine! Vastasel korral ma hakkan kogu aeg võtma protseduurilisi küsimusi ja teile vastu nina andma.
Mul on palve kõigile siin, kõigepealt, me peame austama Riigikogu liikmeid, peame austama valitsuse liikmeid. Loomulikult, ma saan Riigikogu liikmetest aru, et kui on küsimus, siis tuleb sellele küsimusele vastata ja seda kindlasti valitsuse liikmed ka teevad. Vastu nina andmist – ma väga loodan, et see oli kujundlik ütlus – ma loomulikult ei toeta mitte kuidagi. Nii, nüüd me oleme, Kert Kingo, teie küsimuse ära käsitlenud. Nii on. See on see kaalutlusõigus, millest rääkis teie ametikaaslane.
Seitsmes küsimus. Ivari Padar, selle teema olete teie meile ette andnud ja sellele vastab ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt. See teema on gaasivarustuskindlus. Ivari Padar, palun!
Aitäh! Lugupeetud härra minister! Minu soov on üks asi siin selgeks rääkida. Valitsus tegeleb arusaadavalt väga pingsalt Vene gaasile alternatiivide otsimisega. Selge, et Paldiski võimalikud mahalaadimiskohad on teemaks olnud ja need on teemaks ka lisaeelarve menetlemisel. Teiselt poolt jällegi on meie kolleegid, eelkõige EKRE-st, rääkinud sellest, et valitsus teeb tühja tööd, sest see mahalaadimisvõimalus on Paldiskis olemas. Viidatud on Paldiski Põhjasadamale. Andke palun selgust! Kui on raske sõjaaeg, siis mida vähem on kõikvõimalikku kahtlast informatsiooni üleval, [seda parem]. Mõned asjad võiks nagu selgeks rääkida. Kuidas siis tegelikult on? Kas Paldiskis on juba täna olemas võimekus seda gaasi vastu võtta?
Andres Sutt, palun!
Aitäh, hea küsija! Hea spiiker! Lühike vastus sellele küsimusele on ei: täna ei ole Paldiskis sellist võimekust. Ja parim teadmine on see, et lühikeses ajakavas ei ole sellise võimekuse loomine Paldiski Põhjasadamas, millest antud juhul jutt on, võimalik. Sellel on õige mitu põhjust. Esimene põhjus puudutab ühenduse võimalust Põhjasadama ja olemasoleva gaasitorustiku vahel. Kõikide FSRU-lahenduste korral – FSRU on gaasi säilitamise ja reklassifitseerimise alus – tuleb ehitada torustik. Selle torustiku nõuded peavad vastama D-kategooriale. See eeldab päris põhjalikku ehitustööd ja projekteerimist, aga ühtegi kehtivat planeeringut sellise ühenduse jaoks olemas ei ole. Teine põhjus, miks lühikese aja jooksul ei ole seda võimalik teha, on seotud tõsiasjaga, et [igal pool], kuhu FSRU asukohta kaalutakse, on oluline ka LNG-d käsitlev planeering, aga sellist planeeringut Põhjasadama juures tehtud ei ole. Nii et ka sel põhjusel on selge, et see kiire lahendusena ei töötaks. Lisaks on ka see teema, et 500 meetri raadiuses ei tohiks olla mingit majandustegevust ega elanikke. Ja kolmas põhjus on, et puudub navigatsiooniprojekt. Selleks, et FSRU ohutus tagada, on oluline, et oleks olemas plaan kriisiolukordadeks ning ka niinimetatud põgenemistee, et juhul, kui midagi juhtub, saaks selle laeva sealt ära liigutada. Selline projekt eeldab omakorda kooskõlastusi ja need kooskõlastused võtavad kuid. Ja meil kuid, nii nagu me kõik teame, ei ole. Neljas põhjus: Põhjasadam on väitnud, et neil on alus ehk seesama FSRU olemas, samas selle kohta ühtegi kirjalikku tõendit esitatud ei ole. Ja viimane põhjus: ei ole ka selgust, kuidas see ühendus, mis laeva ja kai vahel olema saaks, tehniliselt välja näeks. Seega on viis põhjust, miks lühikese ajaga ei ole võimalik sellist lahendust kasutada.
Teie täpsustav küsimus, Ivari Padar, palun!
Ma tänan! Tegelikult ma isegi ei taha rohkem küsida, ma väga tänan vastuse eest. Niimoodi on see teema laualt maas. Suur tänu!
Ei tahagi rohkem küsida? Selge. See on teie vaba valik. Ja kaalutlusõigusega ma lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Ivari Padar, olete sellega päri? See teema on lõpetatud.
Läheme edasi kaheksanda küsimuse juurde. Selle teema on esitanud Riigikogu liige Üllar Saaremäe, vastab valitsuse liige kultuuriminister Tiit Terik ja teemaks on integratsioon. Üllar Saaremäe, palun!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud minister! Teie valdkonna vastutada on ka täiskasvanute keeleõpe. Pole vaja teha liigseid sõnu kirjeldamaks, kui keeruline on praegune olukord. Eile te andsite kultuurikomisjonis sellest päris põhjaliku ülevaate. Praegune formaat kahjuks nii põhjalikku ülevaadet teha ei võimalda, aga siiski, ehk te kirjeldaksite, millised on kõige suuremad probleemid, mis olukord valitseb täiskasvanute keeleõppes? Ja üks kõige põhilisemaid küsimusi: kas õpetajaid ikka jätkub?
Tiit Terik, palun!
Aitäh! Austatud Riigikogu liige! Alustan teie küsimusele vastamisest selle lõpu mõttest. Õpetajaid on vähe. Õpetajaid on vähe, õpetajad on üle koormatud ja seda mitte ainuüksi täiskasvanute keeleõppes, vaid tegelikult ka koolisüsteemis ja lasteaedades. Õpetajaid on vähe ja sellele me peame väga selgelt tähelepanu pöörama, kui me ükskõik milliseid samme oma tegevustes astume. Sellele probleemile on, kui ma õigesti mäletan, 2019. aastal juhtinud tähelepanu ka Riigikontroll, [käsitledes] keeleõpet. Kui me räägime nüüd täiskasvanute keeleõppest, mis on tõepoolest Kultuuriministeeriumi vastutusala ja Integratsiooni Sihtasutus sellega ka toimetab, siis neid vahendeid, mis sinna suunatakse, on tänases vaates [kaht liiki]. Esiteks on rahalised vahendid nende inimeste eesti keele kursusteks, kes on Eestis juba pikemalt viibinud. Neil on läbi aastate, kui mitte öelda läbi aastakümnete olnud võimalus siin eesti keel selgeks saada. Ja on ka teine kategooria, need on Ukraina sõjapõgenikud. Kui me vaatame 2020. aasta numbreid, siis erinevate ministeeriumite vahenditest – need on Siseministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Justiitsministeerium ja Kultuuriministeerium – vahenditest on suurusjärgus 15 000 inimest keeleõppest osa saanud. 2021. aastal on see olnud samas suurusjärgus ehk 14 000. Kas neid vahendeid on olnud piisavalt? Ma arvan, et alati saaks rohkem. Me teame väga hästi, et meie võimalused eelarveliselt seda õpet toetada ei ole olnud nii suured, kui on huvi keelekursuste vastu. Rääkides keeleõppest nendele inimestele, kes on siia põgenenud sõja eest, siis selleks, et toetada nende lõimumist Eesti kultuuriruumi, Eesti ühiskonda, on oluline õpetada nendele eesti keelt. Selleks on meil tehtud arvestus ja ette valmistatud kõik selleks, et suvel saaks eesti keelt õppima hakata kuni 10 000 sõjapõgenikku. See rahasumma on praegu Riigikogu menetluses olevas lisaeelarves. Meie väga selge huvi riigina on see, et kõik inimesed, kes Eestis elavad, oskaksid võimalikult hästi eesti keelt. See toetab kindlasti nende hakkamasaamist meie ühiskonnas.
Nüüd täpsustav küsimus, Üllar Saaremäe, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Ma ka numbritega siit jätkaks. Kokku on Eesti alates 27. veebruarist vastu võtnud 35 371 Ukraina sõjapõgenikku. Nii ütlevad mulle, on kinnitanud teadjad inimesed. Rahvusvahelise kaitse saajatest oli eilse seisuga registreeritud töötuid 4280. See arv kindlasti kasvab. Suurem osa neist registreeritutest on kõrgharidusega inimesed, kuid nagu me teame, on väga paljudel ametikohtadel väga oluline osata eesti keelt ja selle keeleoskuse puudumine ei võimalda neile ametikohtadele kohe kuidagi tööle asuda. Lisaeelarves on näha, et eraldatakse ainult 0,25 miljonit e-õppeks ja 0,14 miljonit eesti keele õpetajate koolitamiseks. Seega küsimus on väga lihtne. Kas eraldatav raha on teie hinnangul piisav, et tagada sõjapõgenikest täiskasvanutele piisav eesti keele õpe?
Tiit Terik, palun!
Aitäh! Teie osundus selles mõttes on õige, et vahendeid ei ole kunagi piisavalt. Mis puudutab Kultuuriministeeriumi rolli keeleõppes, siis meie oleme nii-öelda tellija rollis ja rahastame neid kursuseid, kus saavad nii sõjapõgenikud kui ka teised Eestis alaliselt viibivad eesti keelt emakeelena mitte kõnelevad isikud eesti keelt õppida. Mis puudutab eesti keele õpetajate ettevalmistust, siis sellega meie ministeerium ei tegele. Siin on kindlasti küsimus haridussüsteemis. Ma arvan, et meie kõrgkoolides ettevalmistatavate õpetajate arv võiks kindlasti olla suurem. Arvan ka, et me oleksime läbi kolme kümnendi sellele teemale pidanud rohkem tähelepanu pöörama. Siin on muidugi väga erinevad aspektid, näiteks kas inimesed seda eriala valivad või mitte ja milline on ülikoolide pakutav õppekava. Aga meie ühiskonnas kindlasti on väga selge vajadus nende pedagoogide järele, kelle ettevalmistus oleks õpetada eesti keelt nendele, kelle emakeel see ei ole. Ehk siis rääkides täiskasvanute õppest, rääkides kooliõpilastest, rääkides alusharidusest, me loomulikult peame riigina vaatama haridusvaldkonna poole, et nende inimeste hulk, kes oleks võimelised eesti keeles haridust andma, [oleks piisav]. Ja ka nende keelekursuste jaoks, mida me tahame pakkuda nendele, kes siia ühel või teisel põhjusel on ümber asunud, peaksid ressursid olema suuremad. See peaks kindlasti meie fookuses olema väga olulisel määral esindatud.
Ja nüüd lisaküsimus, Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea minister! Kui rääkida integratsioonist, siis jaanipäeva paiku peaks siin olema 50 000 ukrainlast. Ma ei hakka küsima, mis [summa] lisaeelarves on, aga kas valitsuses on arutatud, kuidas seda seltskonda integreerida Eesti ühiskonda, või on ettekujutus, et lähevad varsti tagasi?
Tiit Terik, palun!
Aitäh! Loomulikult on valitsus mõelnud, kuidas need inimesed, kes on Eestisse ühel või teisel põhjusel ümber asunud, siin hakkama saavad. See ei ole ainuüksi Kultuuriministeeriumi vaatevinklist oluline küsimus, kuigi meie vastutame lõimumise eest. Ma tean, et hea kolleeg keskkonnaminister on oma haldusalas arutanud, kuidas pakkuda siia saabunud Ukraina sõjapõgenikele ka keskkonnaharidust. Loomulikult Haridus- ja Teadusministeeriumi vaatevinklist on väga olulised suvised noortelaagrid ja õpilasmaleva tegevus. Kindlasti võtavad ka kohalikud omavalitsused sõjapõgenike Eestis hakkama saamist väga olulise küsimusena. Ma saan siit öelda, et minu tunnetus ka kodanikuna on see, et meie ühiskond on väga selgelt abivalmis nende inimeste suhtes, kes Eestisse on tulnud. Kultuuriministeeriumi head partnerid on ka kõik erinevad rahvusvähemuste kultuuriorganisatsioonid. Ukrainlastel on päris mitukümmend ühingut Eestis, nad on koondunud kahte kultuuri katusorganisatsiooni. Meie läbisaamine ja läbikäimine nendega oli hea ja tihe ka enne sõja aktiivse faasi puhkemist 24. veebruaril. Ka enne seda perioodi oli mul põhjust ja võimalust kultuuriorganisatsioonide juhtidega kohtuda ja arutada seda, et kui rakenduvad mustad stsenaariumid, mida me praegu näeme, siis milline on nende inimeste valmisolek õppida eesti keelt ja käia ka kohanemise ja siin sisseelamise koolituskursustel. Ukraina kogukonna esindajate vastus oli väga selge: jah, austusest selle maa vastu me käime läbi keelekursused, me käime läbi kohanemisprogrammi, et siin võimalikult hästi iseseisvalt hakkama saada, ja esimesel võimalusel, kui olukord seda lubab, pöördume koju tagasi. Kui me vaatame seda, kui paljud sõjapõgenikud on näiteks Poolast hakanud tagasi liikuma Ukrainasse, siis see võib anda meile aimu ka sellest, milline saab olema ukrainlaste käitumine siin Eestis. Kodu on kallis ja kui vähegi võimalik, siis tavaliselt pöördutakse koju tagasi.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi üheksanda küsimuse juurde. Selle esitab Merry Aart, vastab peaminister Kaja Kallas, teemaks on julgeolekuolukord. Merry Aart, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Julgeolekuolukord on praegu üsna keeruline ja sellega seoses olen ma saanud päris mitmeid kirju ja mitmeid sõnumeid, millest tulenevalt on mul teile kaks küsimust. Teise küsimuse ma küsin täiendava või täpsustava küsimusena. Ma lihtsalt lisan veel juurde, et meie elu siin jälgitakse ka teistes riikides, seda teevad eestlased nii Soomes, Rootsis kui ka Norras. 29. aprillil te olete Tartu Postimehes öelnud, et Eesti ja Norra julgeolekuolukord on sama. Norrakad arutavad, kas tegemist on reaalsusega või on tegemist soovmõtlemisega. Kas teie väite aluseks on ka mingi julgeolekuasutuse hinnang?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! See oli [viide] sellele, et ma andsin Norra päevalehele intervjuu. Ajakirjanik küsis, et kas te kardate Eestis. Ma küsisin vastu, kas teie kardate Norras. Ta ütles, miks meie peaksime kartma. Ma ütlesin, et teil on ju Venemaaga piir. Jah, on küll. Meil on samamoodi Venemaaga piir. Teie olete NATO liige? Jah, Norra on NATO liige. Eesti on samamoodi NATO liige. Kui Norra ei karda, ei karda meie ka. Tegelikult [tänu sellele], et me oleme NATO liige, oleme me Norraga samas paadis. Julgeoleku seisukohast oleme täpselt samas olukorras. Mida ma tahan sellega öelda? Ma tahan öelda seda, et kuna me oleme NATO liikmed ja NATO [lepingus] on artikkel 5, mis ütleb, et rünnak ühe vastu on automaatselt rünnak kõigi vastu, siis see on heidutus, mis toimib ka Venemaa suunal. Ja täpselt samamoodi, nagu ta toimib Norras, toimib ta ka Eestis. Ja seda rõhutada on oluline. Me näeme seda, et räägitakse, et siin on kuidagi ohtlikum. Ei ole, me ei näe otsest sõjalist ohtu oma piiri taga praegu ja seetõttu me soovime, et majandus saaks edasi toimetada, et turistid tuleksid siia. See on oluline osa meie majandusest. Kõik peab edasi toimima. Nii et selles osas ma jään absoluutselt oma sõnade juurde: julgeoleku seisukohalt on Norra ja Eesti tegelikult samades tingimustes selles kriisis. Ja minu meelest on oluline rääkida mujal maailmas ka, et see ei ole kuidagi vaid meie probleem, sellepärast et me oleme justkui ida pool NATO-st. See on kogu Euroopa julgeoleku probleem. Me oleme selles koos ja me peame koos otsima lahendusi, et oma kaitset tugevdada ja seeläbi ka suuremat heidutust pakkuda, et hoida ära Venemaa igasugused mõtted meie suunal.
Täiendav küsimus, Merry Aart, palun!
Aitäh! Teine küsimus tuleb Eesti kohta. Ja see on selline küsimus, et me oleme justkui eestkõnelejad sanktsioonide kehtestamisel Venemaale. Me oleme sellest hästi palju rääkinud ja kogu aeg seda soosinud ja ettepanekuid teinud. Aga samas meie vetes toimub Vene kütuse ümberpumpamine. Petrogradist tuli mulle sõnum, et eile tuli tanker kuskile Viimsi lähedale. Ja Viimsis on isegi kütusevagunid, mis tulevad Petrogradist ja takistavad liiklust. Palutakse küsida, mis see siis on. Need vagunid ju ei tule Ameerikast, tulevad Petrogradist. Kuidas siis meie sellesse suhtuma peaksime?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Sanktsioonide osas me oleme olnud seda meelt, et selleks, et sanktsioonid oleksid mõjusad, peavad need olema väga selgelt sihitud sellele, mis Venemaa sõjamasinale kõige rohkem kahju teeb, ehk siis sellele, mis võtaks sõjamasinalt raha ära, et ta Ukrainas seda sõda ei saaks pidada. Venemaa eelarvest 40% tuleb [nafta], gaasi ja söe müügist ehk siis see on valdkond, kuhu sanktsioonid oleks vaja suunata. Siiamaani on kehtestatud viis paketti sanktsioone ja laevad lähevad sanktsioonide alla. Mis on probleem? Probleem on selles. Me oleme rääkinud just kaubagruppidest põhjusel, et praegused sanktsioonid puudutavad Vene lipu all sõitvaid laevu. Need laevad, mis sõidavad Venemaa lipu all, lähevad sanktsioonide alla. Aga need laevad, mis siin toimetavad, isegi kui nad veavad Venemaa naftat, ei toimeta Venemaa lipu all, vaid teiste lippude all ja seetõttu nad juriidiliselt nende sanktsioonide alla ei lähe. Me oleme tähelepanu juhtinud sellele, et oleks lihtsam, kui sanktsioonid lähtuksid kaubagrupist, siis saaks vajalikult reageerida. Teine asi, mida me oleme surunud just Euroopa tasandil, on see, et me teeksime sanktsioone koos. Kui neid teeb üks riik – ja me oleme teinud Eestina ka eraldi sanktsioone –, siis see kaubagrupp või majandusosa liigub lihtsalt mõnda teise riiki ja tegelikult jääb mõju olemata. Teha koos on oluline. Aga ma tahaksin veel rõhutada seda, et ka need ettevõted, kes teenust osutavad, peaksid üles leidma moraalse kompassi. Näiteks kui me mõtleme Venemaa peale, siis paljud ettevõtted, kes oma tegevuse seal lõpetasid, ei lõpetanud seda sellepärast, et nende tegevus läks sanktsioonide alla, vaid lõpetasid sellepärast, et nad ei ole nõus selle sõjaga ja nad tahtsid näidata, et nemad Venemaaga enne tegemist ei tee, kui see sõda lõpeb. Sellest võiksid lähtuda ka Eesti ettevõtted. Ja viimane asi, mis ma tahan öelda, on see, et teatud teenuseid peab osutama ka nendele laevadele, isegi kui nad on mööda sõitmas või sanktsiooni all. Tegu on pilsivee võtmisega ja keskkonnast lähtuvate teenustega, et pilsivesi ei satuks meie merre. See on ka meie huvi. Aga jah, suures pildis peab vaatama, et nendest asjadest mööda ei minda. [[Juhataja helistab kella.]]
Ja nüüd lisaküsimus, Kalle Grünthal, palun!
Ma tänan, lugupeetud spiiker! Küsimus on selline. Meile laekub iga päev Ukraina sõjapõgenikke ja väga palju, tuhandeid neid tuleb üle Narva silla agressorriigist. Ja on täheldatud huvitavat fakti, et paljudel on tekkinud uhiuued Ukraina passid. Samas on selge, et me ei kontrolli nende inimeste tausta, seda, kuidas on need passid saadud, kuidas on need inimesed siia tulnud ja mis eesmärgiga. Kuna põhimõtteliselt seda protsessi piirivalveamet ei hooma, vaid võtab inimesi vastu, siis ma küsin: kas see on teie arvates julgeolekuoht Eesti riigile või mitte?
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Esiteks, te väidate kindlalt, et tulevad uhiuute Ukraina passidega. Teil ei ole sellist informatsiooni. Kas te käite ise seal kontrollimas, et uhiuued passid on? Te lihtsalt valetate, Kalle Grünthal. Te valetate lihtsalt nii toorelt, et see on õudne. Aga ma vastan teie küsimusele. Jah, vastab tõele, et praegu enamik sõjapõgenikke tuleb idapiiri kaudu, mitte enam lõunapiiri kaudu. Venemaa on küüditanud Ida-Ukrainast 1,1 miljonit elanikku ja need inimesed jõuavad ka meie piiridele. See ei vasta tõele, et me ei kontrolli neid inimesi. Me kontrollime neid inimesi väga põhjalikult. Kes need inimesed on, kust nad tulevad ja kuhu nad edasi lähevad, mis on nende plaanid – see on meie jaoks väga oluline. Ja kuidas seda tehakse, on loomulikult Politsei- ja Piirivalveameti roll. Ja kui mul juba on võimalus vastata, siis ma tahaksin [märkida] paari asja, mis Mart Helme protseduurilise küsimuse käigus välja tõi. Ma tahaksin juhtida tähelepanu, et Mart Helme paneb mulle süüks midagi, mis toimus 2007. aastal. Mina läksin poliitikasse 2010. aasta novembris ja kandideerisin esimest korda Riigikogu valimistel 2011. aasta märtsis. Enne seda ma olin advokaat, toimetasin erasektoris 14 aastat ja mitte kuidagi ei saa mulle panna süüks midagi, mis toimus 2007. aastal. Ja on ka teine asi, mida ma tahaksin rõhutada, kuna Mart Helme ründas väga selgelt Politsei- ja Piirivalveameti juhti. Mina tahan öelda, et Elmar Vaher on teinud suurepärast tööd. Lisaks sellele tööle, mis puudutab Politsei- ja Piirivalveameti juhtimist, on ta võtnud tegelikult praegu juhtida hädaolukorra, mis puudutab põgenike tulekut ja [sellega seonduva] korraldamist. Ja see on läinud väga hästi. Kui alguses olid põgenike registreerimisel järjekorrad, siis need järjekorrad on kadunud. See töö on olnud lisaks kõigele sellele, mida politsei on teinud. Nii et mina ütlen küll, et Eesti politsei, sealhulgas Politsei- ja Piirivalveameti juht väärib tunnustust tehtud töö eest, mitte sellist ründamist, nagu me siin kuuleme.
Aitäh! Protseduuriline, Kalle Grünthal!
Ma tänan! Kõigepealt ma tahaks öelda meie valitsejale Kaja Kallasele, et ärge sildistage mind kohe valetajaks, kui teil ülevaadet selle kohta ei ole. Mina ütlen hoopis, et teie valetate, sest eile käis kultuurikomisjonis minister Signe Riisalo [[Saalist öeldakse midagi.]] ja ütles et ... Vabandust, Liina Kersna. Ja ta ütles selge sõnaga, et meil puudub ülevaade sellest protsessist. Nii et kui siin keegi valetab, siis olete see teie, Kaja Kallas.
Lõpetan antud küsimuse käsitlemise ja ma loodan, et me mitte keegi ei valeta siin saalis, ei Riigikogu liikmed ega valitsuse liikmed.
Liigume edasi kümnenda küsimuse juurde. Selle teema on esitanud Riigikogu liige Heljo Pikhof, vastab peaminister Kaja Kallas ja teemaks on lastega perede toimetulek. Heljo Pikhof, palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Aasta-aastalt on lastega perede absoluutne vaesus suurenenud, kõik kuhjunud kriisid raskendavad perede toimetulekut veelgi. Kui mõni aasta tagasi tõusis kolmanda lapse toetus ja me hakkasime lasterikkaid peresid oluliselt rohkem toetama, hakkas Eestis sündima rohkem kolmandaid lapsi. Me kõik tahame, et see nii ka jätkuks. Praegu paistab, et selleks, et riigilt pisutki tuge saada, peab pere langema alla toimetulekupiiri. Kas teie arvates on toimetulekutoetuse tõstmine tõhus abinõu sündimuse suurendamiseks? Ja mis te arvate, kas selline riigi koonerdav abi lastega peredele innustab peresid saama teisi ja kolmandaid lapsi? Kõik uuringud ju näitavad seda, et kui peres esimene laps on kasvanud vaesuses, siis sageli teist ja kolmandat last ei sünnigi.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Mul ei ole praegu neid numbreid käepärast, aga ma mäletan, vastupidi, et absoluutne vaesus on tegelikult aastate jooksul vähenenud. Ma kontrollin selle järele. Ma ei tahaks selle väitega nõus olla, absoluutne vaesus minu meelest on Eestis just vähenenud. Toimetulekutoetus ei ole mõeldud sündimuse suurendamiseks. Toimetulekutoetus on mõeldud selleks, et inimesed saaksid hakkama ka siis, kui neil on toimetulekuga raskusi. Ja vastab tõele, et lisaeelarvega on meil ettepanek tõsta toimetulekutoetust 33%, sest hinnatõusud on olnud tõesti suured ja see on kogu olukorda raskendanud. Nüüd, lastetoetused on tõesti tõusud ja ka teie erakonnal on olnud selles suur roll. Esimese ja teise lapse toetus on 60 eurot kuus, aga alates kolmandast lapsest 100 eurot lapse kohta kuus. Nii et suurperetoetus, kui peres on kolm last, on 520 eurot kuus. Ja me oleme näinud, et just neid kolmandaid lapsi sünnib tegelikult rohkem. Aga minu arvates lapsi saadakse eelkõige armastusest, mitte sellepärast, et laste eest saab toetust. Ja ma usun, et see on ka edaspidi nii, et lapsed sünnivad ikkagi peamiselt armastusest. Niimoodi peaks olema. Riik loomulikult saab omalt poolt teha seda, et tõesti aidata neid, kes kõige rohkem abi vajavad, et keegi ei jääks elu hammasrataste vahele ja võimalused toime tulla tänu sellele, et sissetulekud on suuremad, [paranevad]. Ja tegelikult aidatakse ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Ma [pean silmas] lastehoidu ja laste võimalusi. Seda kõike loomulikult tuleb teha. Aga jah, ma usun, et lapsed sünnivad eelkõige siis, kui emad on õnnelikud ja julgevad lapsi sünnitada. See loomulikult on seotud ka toimetulekuga, aga mitte [ainult] majandusliku toimetulekuga, vaid ka sellega, et pered püsivad koos ja toetuvad armastusele. See on kindlasti, ma arvan, oluline.
Lõpetan küsimuse käsitlemise. Head Riigikogu liikmed, ma tänan teid teie küsimuste eest! Head valitsuse liikmed, ma tänan teid teie vastuste eest! Infotund on lõppenud.
Austatud Riigikogu! Alustame täiskogu VII istungjärgu 13. töönädala kolmapäevast istungit. Nüüd on võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Härra Juske, palun!
Head kolleegid, auväärt Riigikogu! Rahastamiskriis Eesti hariduses süveneb iga päevaga. Tulevad üha uued tulekolded. Me oleme rääkinud siin õpetajate palkadest, mis jäävad selgelt maha üha kiiremini kasvavast Eesti keskmisest palgast. Oleme rääkinud sellest, et puuduvad halduslepingud meie ülikoolide ja Eesti riigi vahel. Nüüd on alarahastus tabanud väga tõsiselt ka Eesti kutseharidust. Meie kutseõppeasutused ei saa enam hakkama üha suuremate majanduskuludega. Samal ajal tuleb ka nendes koolides tõsta õpetajate palkasid. Ministeerium aga ütleb, et koolijuhid, leidke oma sisemistest reservidest raha õpetajate palga tõusuks. Aga seda raha lihtsalt ei ole. Majanduskulud on võtnud kogu vaba raha. Lähtuvalt sellest väga tõsisest ja süvenevast kriisist on viis sotsiaaldemokraati esitanud arupärimise meie haridus- ja teadusministrile. Me tahame teada, kuidas see kriis on saanud tekkida. Miks riik ei ole tulnud appi meie kutseõppeasutustele? Kuidas sellest kriisist välja tulla? Kuidas meie õpetajad, meie head õpetajad saaksid neile lubatud väärika töötasu? Arupärimine on antud üle elektrooniliselt. Aitäh!
Tänan! Head kolleegid, kui ma tohin paluda, siis need, kellel on sõnasoove või kes soovivad midagi üle anda, siis seda saab teha siit kõnetoolist. Igasugused muud jutuajamised istungi rakendamisel võiksid jääda siit ruumist väljapoole. Mul on isegi siin juhatajana väga raske kuulda, mida soovitakse üle anda. Proovime siin majas ja saalis korda säilitada. Anti Poolamets, palun!
Austatud aseesimees! Lugupeetud kolleegid! Annan üle välismaalaste seaduse ja kõrgharidusseaduse muutmise eelnõu. Eelnõu on välja töötatud selleks, et vältida Eesti kujunemist odava tööjõu sissevoolu maaks, kuna see pärsib tehnoloogilist arengut ja surub alla Eesti töötajate palgataset. Teine eesmärk on Eesti ülikoolide Eesti maksumaksja kulul ingliskeelestumise peatamine ja ülikoolide õppekvaliteedi toetamine, samuti välistamine, et ülikoolid muutuksid niinimetatud migratsioonipumbaks ehk hüppelauaks, mille kaudu kolmandate riikide kodanikud saavad võimaluse tulla Euroopa Liitu. Kolmas eesmärk on täita Eesti põhiseadust, mille kohaselt on Eesti Vabariik loodud selleks, et tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade. Põhiseaduse täitmist ohustab suuremastaabiline immigratsioon, mille mõistlik reguleerimine ongi eelnõu peamine eesmärk.
Rohkem kõnesoove ei näe. Ühe eelnõu ja ühe arupärimise edasine saatus otsustatakse juhatuses vastavalt kodu- ja töökorra seadusele. Nii. Mõned teated. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istungisaalis koolitoidu toetusrühma asutamiskoosolek. Kokkukutsuja on kolleeg Ivari Padar. Otsige Ivari üles. Aga, Ivari, palve sulle, et proovi kiiresti teha, sest 30 minutit pärast täiskogu istungi lõppu algab täiendav istung. Teine teade ongi sellega seotud. Tuletan teile kõigile meelde, et 30 minutit peale täiskogu istungi lõppu algab meil siin täna täiendav istung. Ja nüüd viime läbi kohaloleku kontrolli. Palun!
Kohalolijaks registreerus 77 Riigikogu liiget. Nüüd on mul teile edasi anda ka üks päevakorra täpsustamise teade. Nimelt on minister Tanel Kiik haigestunud ja sellest tulenevalt lükkub pikaajalise arengustrateegia "Eesti 2035" ettekanne tervise- ja tööministri peetavana edasi järgmisesse töönädalasse. Nii et täna me seda kahjuks arutada ei saa.
Teine päevakorra täpsustus tuleneb eilsest päevast. Nimelt meil jäi eile eelnõu 553 esimene lugemine pooleli juhtivkomisjoni esindaja ettekande juures ja seetõttu on kõnetooli tagasi oodatud Jürgen Ligi. Palun! Aa, sa ei jõudnudki eile? [[Naerab.]] Siis palun kõnetooli Jürgen Ligi. Aga sa oled siin varem käinud, nii et võib öelda ka, et tagasi. Ole lahke!
Aitäh, austatud aseesimees! Austatud kolleegid. Seda eelnõu arutas rahanduskomisjon ja otsustas, et esimese lugemise võib lõpetada küll. Muudatusettepanekute tähtajaks palub komisjon määrata 17. mai.
Härra Ligi, ma korraks vabandan. Ootame viis sekundit. Need kolleegid, kellel olid jutuajamised, läksid praegu välja. Palun!
Ja 17.15 siis kellaajaks. Kuulanud siin seda esitajate nimel ettekannet, peab ütlema, et ka komisjonis oli temalt palju asjasse puutumatut juttu. Ka seal tundus ta häbenevat eelnõu ennast ja oma erakonna seisukohti. Aga ta vist nii palju ei luisanud, nagu ta eile siin puldis [seda teha] jõudis. Kuna tegu on rahanduskomisjoniga ja mina esindan seda, siis ma pean selle eelnõu käsitluse natukene rahanduslikku raami panema. See lagunes eile väga ära. Ettekandja rõhutas korduvalt ka komisjonis, et riik ongi selleks, et oma kodanikke abistada. Noh, vähemalt rahanduslikus mõttes on riik siiski selline kodanike organisatsioon, mis kogub neilt makse, et teha [selle rahaga] midagi, mida ühiselt saab paremini teha kui üksi. Ei ole niimoodi, et toimub selline ühesuunaline rahavoog riigilt kodanikule ja me ei pea vaatama, kes ja kuidas ja kui palju saab. See on minu arust selle eelnõu võtmeprobleem, et on lähtutud asjast sedapidi. Riik kogub makse. Aga ta kogub muidugi tunduvalt vähem, kui ta on viimasel ajal kulutanud. Ja sellepärast ei ole mitte kolmandajärguline küsimus, kui palju see eelnõu maksab. Autorite arvates maksab see 75 miljonit, mul ei ole täpsemaid arvutusi, aga see on kohutavalt suur summa, see ei ole mingisugune peenraha. Ja riik samas on miinuses. Autor veetis siin aega, lõbustas ennast sellega, et süüdistas laenukoormuse kasvus konkreetset erakonda. Tuleb jällegi rahanduskomisjoni poolt täpsustada, et laenukoormuse kasvul on kindlasti hoopis teised põhjused kui selle erakonna süü. Esiteks see, et autorite endi erakond Isamaa lasi eelarve alates 2017. aastast struktuursesse miinusesse, omades rahandusministri portfelli. Asi ei olnud küll nii hull, kui oli järeltulija Martin Helme puhul, kes lihtsalt ütles, et raha ei lähe mutiauku, küll ta kuhugi läheb. Numbreid ta ei tundnud. Asi oli siiski päris hull. Ja laenukoormus hakkas kasvama siis, kui oli reservid ära põletatud. Reservide põletamise järel tuli meil teatavasti COVID-i kriis ja tulid ka hinna- ja julgeolekukriis ja seetõttu tekkinud laenukoormust ei saa mitte kuidagi ühegi erakonna süüks panna. Selles mõttes oli see ettekanne üsna alatu ja üsna kole kuulata. Ja muidugi ei tohiks sellise erakonna esindaja rääkida kogu aeg riigist kui vaenlasest, kes võtab kodaniku taskust, ja kodanikust kui põlisest väetist, kes kogu aeg abi vajab. See on hästi küüniline vaade. Nii ei ole. Mis siis eelnõu enda tulemus on? Kõigepealt, 75 miljonit on liiga palju praeguses olukorras kulutada. See oli kõlanud arvamus. Aga häda on ka selle raha jaotusega. Kui me peaksime subsideerima või kui me peaksime toetama energia tarbimist, siis maksu kaudu toetamine, maksuvähenduse kaudu toetamine saab osaks nendele, kelle tarbimine ja üldreeglina ka sissetulekud on suuremad. Nii et kuigi siin autorid või autorite erakond püüdis väita, et see aitab eelkõige vaesemaid kodanikke, siis tegelikult "makstakse" sel juhul rohkem eelarvest ära just nendele, kellel raha rohkem on. Ja see ei ole sotsiaalpoliitika. Mis veel? Komisjonis käis vaidlus selle üle, kui palju see aitab. Käibemaks ei ole asi, mis kuhjuks tootmissisendina, sellepärast ei puutunud asjasse need võrdlused Soome hindade kohta, mida autor armastas tuua ja millest on ka protokollis pikk lõik. Küll aga on üks fundamentaalne majanduspõhimõte, mida eelnõu ei arvesta, mida autorid ei arvestanud ega tahtnud ka kuulata. See on see, et kui hinnatõus on tingitud defitsiidist – ja defitsiidist ta tingitud on, energiahinnad tulenevad kõige otsesemalt tarne- ja tootmisraskustest ja sanktsioonidest –, siis ei tohi subsideerida, et nõudlust veelgi suurendada. See suurendab kääre nõudluse ja pakkumise vahel ehk tõstab hinda veelgi. See on fundamentaalne eksitus selle eelnõu puhul. Sellele on tähelepanu juhtinud Eesti Pank, sellele on tähelepanu juhtinud [Euroopa] Keskpank. See on asi, mida Euroopa rahandusministrid hästi teavad. Isegi kui nad on teinud otsuse, et vähendavad maksu selleks, et publikule meele järgi olla, on nad tõdenud nõupidamistel seda, et hinnaleevendust märgata ei ole. Energias ja üldse kõigi kaupade puhul kipub olema väike jõnks, mis hiljem lihtsalt kaob ära. Endine trend jätkub. See ei jää püsivaks hinnavähenduseks. Aga rahvas ka rahul ei ole. 10% hinnaalandust oludes, kus kohati on hinnad tõusnud kordades, ei ole tegelikult küünlaid väärt. See on alternatiivne vaade, mis küll ei leidnud selle eelnõu üle otsustamisel poolehoidu, ei saanud enamust. Aga see ikkagi toetub ökonomistidele ja majandusteadusele ja ütleb, et nõudlust ei tohi stimuleerida isegi nii väikses, tühises summas, vaid tuleb investeerida. Tuleb aidata nõrgemaid, kõiki korraga aidates me ainult suurendame inflatsiooni. See on selle eelnõu probleem. Vahest põhimõttelised asjad on öeldud. Aitäh!
Enne kui ma küsimuste juurde saame minna, on Aivar Kokal tekkinud vist protseduuriline küsimus, kui see ikka on protseduuriline.
Aitäh, austatud juhataja! Kas ettekandja, kes on komisjonipoolne ettekandja, peaks rääkima sellest, mis komisjonis toimus? Praegusel hetkel jäi mulje, et komisjon ei toeta seda eelnõu. Aga vastupidi, komisjoni otsus oli selle eelnõu esimene lugemine lõpetada. Jah, Reformierakonna liikmed ei toetanud eelnõu ja ettekandja on sellest erakonnast, aga ettekandja oleks pidanud rääkima komisjonis toimunust ja sellest, et komisjon toetas selle eelnõu esimese lugemise lõpetamist, mitte ei kritiseerinud, nii nagu ettekandja rääkis. Kas ma olen õigesti aru saanud, et komisjonipoolne ettekandja peab tutvustama seda, mis komisjonis toimus?
Ta tegi seda. Ta tegi seda.
Hea küsija, loomulikult me mõistame kõik siin saalis kodukorda ühtemoodi. Komisjoni esindaja tutvustab komisjonis räägitut. Küll on meie praktikas olnud igasuguseid näiteid. Ma väga loodan, et ka sina ise ja kõik teised, kes me siin saalis oleme, kes me komisjonipoolset ettekannet teeme, lähtuksime sellest põhimõttest. Ka võiksime lähtuda põhimõttest, et me ei loe protokolli ette, vaid me anname edasi selle sisu ja heas mõttes kvintessentsi komisjonis toimunust. Mõned komisjoni istungid on kindlasti väga pikad ja ei ole väga praktiline kogu protokolli maha lugeda. Nii et komisjoni esindaja ülesanne tõepoolest on edasi anda komisjoni arutelu käiku, selle iseloomu ja tehtud otsuseid, et suur saal saaks otsuseid vastu võtta. Härra Sibul.
Aitäh! Kas istungi juhataja oskab aidata, kust ma leian komisjonipoolse ettekandja viidatud paberid, et Eesti Pank, keskpank ja Euroopa rahandusministrid on oma arvamust avaldanud selle eelnõu kohta? Kust need dokumendid on leitavad?
Vaat seda oleks õige küsida esineja käest, nii et ma soovitan teil praegu vajutada uuesti nupule "Sõna" ja siis saate küsida ettekandja käest. Või on teil kaks küsimust juba küsitud? Siis on minul raske teid aidata, aga ma soovitan, et kui nüüd Ligi lõpetab, siis on teil võimalik minna tema juurde ja küsida ta käest personaalselt. Aga lähme siis küsimuste juurde. Heiki Hepner saab oma teise küsimuse.
Suur tänu, hea istungi juhataja! Hea ettekandja! Sa oled kogu aeg valjuhäälselt, isegi siis, kui sulle sõna ei ole antud, kritiseerinud ettekandjaid, kui nad ei ole rääkinud sellest, mis komisjonis on toimunud. Ütle mulle palun, miks sa ei käi oma sõnade järgi. Praegust sa ju selgelt väljendasid oma isiklikku arvamust, mitte seda, mis komisjonis tegelikult arutelul oli. Ja nüüd sa muuseas saad vastata Priit Sibula küsimusele, kust kohast need dokumendid siis on leitavad ja kas need on ka komisjoni protokollide juurde pandud.
Aitäh! Ma olen ülimalt korrektne ja ütlen teile, et komisjon ei arutanud seda, miks ma ei rääkinud seda, mida komisjonis räägiti. Küll aga ma tegelikult rääkisin seda, mida komisjonis räägiti. Ja meist kahest teie puudusite komisjoni istungilt, mitte mina. Nii et mina tean komisjoni arutelu käiku ja ma peegeldasin seda. Ja ma olen väga nõus istungi juhatajaga, et siin ei tohi ette lugeda protokolle, vaid [tuleb kajastada] põhimõttelisi vaidlusi. Ma nimetasin, et see vaade ei väljendunud küll lõpphääletusel selle eelnõu saatuse üle, et esimene lugemine [tuleks lõpetada]. Aga et see oli vaidlusteema, selel ma lugesin ette. Ma ei hakka kordama seda, mida rääkis Aivar Kokk. Aivar Kokk rääkis eile väga pikalt asju, mis ei puutu eelnõusse, mis ei ole kuidagi seotud tema erakonna programmiliste seisukohtadega, aga ta muudkui rääkis ja seejuures ta muudkui valetas. Mina esitan neid [seisukohti], mida ma olen esitanud ka isiklikult, ja mitte ainult mina, vaid ka minu mõttekaaslased komisjonis. Ma ei mõtle mitte midagi välja, kaasa arvatud seda, mis puudutab laenukoormust, kuidas see tekkis. Selle kõik on komisjoni seinad talletanud, [on olemas] protokollid läbi aastate. Ja ka selle eelnõu arutelul ma esitasin needsamad seisukohad ja ma ei olnud ainus. Nii et tulge kohale, veenduge. Debatt komisjonis on oluline, aga absoluutselt ei ole oluline selline ettekanne komisjoni nimel, et vaat see inimene ütles seda, too vastas toda ja need inimesed olid kohal. See ei ole poliitiline väitlus ega argumentatsioon.
Aivar Sõerd, palun!
Aitäh! Mina olin komisjonis kohal ja ma täielikult nõustun komisjonipoolse ettekandja ülevaatega. See on väga täpne. Selle hinnanguga olen ka nõus, et komisjonis oli palju asjasse puutumatut juttu. Ja sisuline arutelu sellise kaaluka eelnõu puhul, mis tekitab tohutuid kulusid eelarvele, jäi minu hinnangul puudulikuks. Eile ma küsisin algataja käest, milline on eelnõu mõju inflatsioonile, tarbijahindadele, ja ta vastas – must valgel protokoll on mul ees –, et kui käibemaksu pannakse 20% juurde ja see langeb 9%-le, siis tarbija võidab 10%. Mina ütlen, et ebakompetentne vastus. Teiste riikide praktika ei kinnita seda, et maksulangetuse võrra hind automaatselt väheneb. See on ebakompetentne. Ma küsin, kui tõsiseltvõetav sellise ulatusliku maksueelnõu arutelu meil komisjonis ja siin saalis on olnud. Kas see on olnud üldse tõsiseltvõetav arutelu?
Aitäh! Ma mitte juhuslikult ei alustanud sellest, et oli palju asjasse puutumatut juttu. Vaadake eilne Riigikogu stenogramm üle, millist loba rääkis seesama ettekandja saalis, kui vähe see peegeldas eelnõu sisu, kui vähe ta tegelikult esindas isegi oma erakonna traditsioonilisi seisukohti. Ja nüüd ette heita mulle, et ma kuidagi kaldun kõrvale sellest, mis toimus komisjonis – see on ebaaus, sest komisjonis oli seesama jutt, needsamad argumendid. Need on oluline välja tuua ka suures saalis. Nii et elementaarne ausus ja elementaarne austus oleks olnud eeldused, et ma nii teravalt ei reflekteeriks seda arutelu. Konkreetne teema, kas tarbija võidab 10% või midagi muud – jah, loomulikult on see ebakompetentne. Tekitades ülemäärase nõudluse või ülemäärast nõudlust veel suurendades me teeme kahju nõudluse-pakkumise vahekorrale. Me [võtame] küll ühelt kaubalt näiliselt seda hinda maha, aga nagu ma juba mainisin ja mida on rahanduskomisjonis alati räägitud, reaalsuses see kipub olema ajutine. Hea küll, energiahinnad ei ole nii lokaalsed, võib öelda, et see on globaalsem asi. Aga globaalselt, ka Euroopa tasemel, on sama asja sisendatud, et ärme teeme niimoodi, ärme subsideerime, vaid investeerime ja aitame neid, kes tegelikult abi [vajavad]. Ja kui te küsite, kus see kirjas on, siis jällegi, mitte komisjoni liikmed hiilgavad siin teadmisega, et kuskil ei ole midagi kirjas. See kõlas ka eile rahanduskomisjonis – see ei puudutanud küll seda eelnõu –, et mida arvab asjast keskpank. Ma võin lisada siin saalis ka siseinfot, mida ma olen saanud rahandusministrite üritustelt, ka peaministrite üritustelt. Need asjad ei tööta sellisel moel, et võtame maksu maha, ja siis on korras. Hinnatõus ise on juba kordades suurem ja hinnatõusu põhjusi see ainult suurendab. Inflatsioon tervikuna [tuleneb] ikkagi nõudluse ja pakkumise vahekorrast. Kui me jätame ajutiselt – see on ajutine mõju – tarbijale rohkem raha kätte, siis me tekitame nõudluse mujal ja kokkuvõttes ka inflatsioon summa summarum ei vähene. Nii et selles mõttes, ma ei tea, siin on nagu sada asja, mida seal räägiti, ja kuula ja kannata muudkui. Sellist väide väite vastu debatti meil kahjuks ei tekkinud, nagu ei olnud ka eile seda. Ise küsin ja ise vastan, laon silte, räägin, kuidas riik kiusab kodanikke ja kõik kodanikud on vaesed. Seda võiks rääkida mingisugune vasakpartei, aga Isamaa poolt, kes on seda riiki ehitanud ikkagi kodanike ühendusena, vahelduva eduga küll muidugi, on see väga küüniline. Riik muudkui võtab inimestelt taskust raha, selle asemel et neid aidata. No häbi võiks olla. Tõesti, häbi!
Aivar Kokk, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Täpsustaks paar asja ära, siis oleks võib-olla saalis kõigil aru saada. Kas komisjoni hääletamisel oli nii, et Isamaa, EKRE, sotsiaaldemokraadid ja Keskerakond toetasid seda eelnõu ja Reformierakond ei toetanud? Ja enamushäältega toetati esimese lugemise lõpetamist? Teie fraktsiooni esimees Mart Võrklaev eile andis pressiteatena välja, et Reformierakond toetab esimese lugemise lõpetamist. Kas on see nii?
Ma ei tea sellisest pressiteatest, see on mingi tööõnnetus sel juhul. Me ei hakka seda hääletusele panema, aga komisjonis, nagu ma ütlesin, oli selline hääletustulemus. Ja seda kõigile teada poliitilistel põhjustel: et tehke see koalitsioon siis ära, eks ole. See oli ju suurepärane, mis te siin ajasite. Aga ma arvan, et komisjoni mõte on siiski sisuline debatt. Ja kui rääkida argumentidest, mis kõlasid eelnõu kohta, siis ülekaalukalt jäid peale need argumendid, mis selle eelnõu vastu on. Ülekaalukalt! Sest ega tegelikult eelnõu praktiliselt ei kaitstudki, räägiti ei tea, millest – Soomest ja mingist LNG-st tõenäoliselt, nagu eile saaliski. Need ei puutu asjasse, ausõna.
Rohkem küsimusi ei ole. Tänan! Avan läbirääkimised. Kalvi Kõva, palun!
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Kaks asja, mille pärast ma siia pulti täna tulin. Üks on see, et Isamaal on väga hea eelnõu. Väga hea eelnõu! Sotsiaaldemokraatlik Erakond kindlasti seda toetab, see on olnud ka meie põhimõte kogu aeg. Me teame väga täpselt, mis tänasel päeval toasoe maksab. Ja ma loodan siiralt, et ka Reformierakond seda eelnõu toetab. Täna meil tuleb lisaistungil saali eelnõu 606 ja me vähendame teie ettepanekul – rahandusminister tuleb ju pulti ja kaitseb seda – ajakirjanduse käibemaksu 5%-le. No kindlasti sotsiaaldemokraadid teevad selle eelnõu kohta ka ühe täiendava muudatusettepaneku: mitte 9%, vaid 5%. Teeme 5% peale toasooja käibemaksu. Aga, Jürgen, ära mine ära. Teine nüanss, mis ma tahtsin öelda. On neid asju, milles ma Jürgeniga nõus ei ole, aga üks asi, mida ta räägib komisjonide ettekandjate kõnede kohta, on täpselt nii. Ma olen ka siin saalis üksjagu olnud. Kui komisjoni ettekandja suudab tuua siia saali komisjoni meelsuse, mitte maha lugeda protokolle, siis see on super. Ma mäletan ühte korda, kui endine kolleeg Kalev Kallo viimast ettekannet siin tegi ja majanduskomisjonist rääkis. Tal sai aeg otsa, 20 minutit, ja ta oli jõudnud siis kolme istungi protokollist esimese maha lugeda. No ei olnud konstruktiivne. Ei olnud konstruktiivne! Nii et igal juhul, komisjoni ettekandjad, kui te suudate Jürgeni stiili [järgida], siis au ja kiitus. Aga eelnõu on hea, meie toetame. Teeme muudatusi ja kõik koos võtame selle eelnõu, ma loodan, vastu. Aitäh!
Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni nimel Urmas Reitelmann, palun!
Austatud eesistuja! Daamid ja härrad! Me kipume ennast tihtilugu võrdlema ja tavaliselt on selle võrdluse põhjus, et Eesti paistaks nagu parem ja ägedam välja. Aga lubage võrrelda nüüd olukorras, kus Eesti näeb ikka väga niru välja. Soome inflatsioon on enneolematu: 5,8%. Majandusinimesed on mures, isegi Soome ajakirjandus on mures ja Soome valitsus on väga suures mures. Eestis ei muretse mitte keegi mitte millegi pärast. Ja me saime üleeile siinsamas reibast pioneeri meenutava armulise valitseja poliitilist avaldust kuulates aimu, et Eestis on kõik asjad väga hästi. Eestis on hästi see, et Eesti teeb kogu aeg rekordeid. Kord on see koroonatõbiste maailmarekord ja nüüd on siis inflatsioonirekord Euroopa Liidus. Head Riigikogu liikmed! Kas 19%-line inflatsioon on tingitud juhusest või on see tingitud juhmusest ja kus oli Eesti Pank sellel ajal? Ma ei tea, kuidas teie, mina olen viimastel nädalatel mitmel korral näinud poes, kuidas inimesed võtavad ühe ja teise asja, loevad hinnasilti ja panevad tagasi, võtavad väikese pakendi. Kui te vaatate toidukorvi, siis mis on toidukorvist alles jäänud? Sinna on põhiliselt alles jäänud esmatarbekaubad: seal on mingi odav vorst, seal on piim [ja muu] minimaalne, millest üks pere peab suutma ära elada. Ma ei räägi näiteks kalast, kala hind on täiesti pöörane. Graavilõhe Selveris on 39.90 kilo. Palju õnne, PortoRollo! Meil kõigil on rahakoti vahel kaks Eesti kütusefirma kaarti. Millal me viimati, head kolleegid, vaatasime, mis on selle liitri hind, mida me täiesti süüdimatult oma Volvo maasturi suurde paaki laseme? Kas keegi üldse on viimati vaadanud, mis on lõppsumma? Aga maainimesed vaatavad ja ägavad, sellepärast et maainimestel on tihtipeale autoga sõitmine muutunud liigseks luksuseks. Nende tööl käimisel on kadunud igasugune mõte, odavam on istuda kodus. Ma küsisin siin saalis peaministri käest aasta alguses, kui kütusehinnad ja energiakandjate hinnad järjest tõusid ja tõusid ja terendas sõda Ukrainas, kas valitsusel on mingigi plaan, mis juhtub siis, kui need hinnad tõusevad veelgi. Ja toona ütles Kaja Kallas, et valitsusel mingit plaani ei ole. Ja suure tõenäosusega oli see üks vähestest kordadest, kui Kallas ei valetanud Riigikogu ees. Me näeme, et see valitsus ei ole võimeline oma vigu tunnistama. Ja põhjus, miks me oleme täna sellises kehvas olukorras, peitub tegelikult erakordselt rumalates majandusotsustes ja peitub ka Reformierakonna toiduahela huvide teenimises. Ja olgem ausad, Reformierakond ei erine siin suurt mitte millegi poolest Putini lähikonnast, oligarhidest. Meetodid on samad, modus operandi on üpris sarnane, vahe on ainult selles, et oligarhid tegutsevad globaalselt ja suurelt, Eesti ärieliit on mõõdetav nööbikauplemisega. Kas valitsus saab midagi teha? Sõja ja üleilmsete nähtuste vastu vähe, aga kodus annab asjad korda teha küll, enne kui on lootusetult hilja. President Trump ütles hiljuti, et globalismil ei ole tulevikku, tulevik kuulub rahvusriikidele. Ja viimaste aastate kõik märgid osundavad, et Trumpil oli järjekordselt õigus. Väga hea näide sellest on Poola. Palun lisaaega ka.
Palun, kolm minutit lisaaega!
Hea näide on Poola, kelle valitsusele ei tee peavalu mitte see, kuidas meeldida ülemustele Brüsselis, vaid peavalu teeb see, kuidas oma inimesed hakkama saavad. Me peame tegelikult tagasi pöörduma reaalsust arvestava energiapoliitika juurde ja madaldama aktsiise nii palju, kui see on vähegi võimalik. Ja kui valitsusel ideid napib, siis võib alati Poola suursaadikule helistada. Konservatiividel on Isamaa eelnõust veidi ulatuslikum maksulangetuste plaan ja kuuldavasti tuleb maksulangetuste kavasid ka sotsialistide leerist. Aga olgem ausad, tunnistagem, me oleme nendega hiljaks jäänud. Liiga hilja, liiga vähe – me jookseme sabas. Häda on meist praegu palju kiirem. Ja tegelikult tuleb üle vaadata kõikide toiduainete ja esmatarbekaupade hinna poliitika. Sisuliselt me peame üles ehitama uue riigi. Maailm ei ole enam endine. Roheidiootsusega kaasnev häving ähvardab Eestit elatustaseme drastilise languse, majanduskollapsi ja uue exodus"ega. Kõige eelnenu taustal tundub Reformierakonna plaan rahvastik välja vahetada odavate slaavlaste või muidu hulgustega täiesti loogilise abinõuna. Eelmise valitsuse maksupoliitilised otsused aga seevastu näitavad, et ka halbadel päevadel on võimalik teha häid ja kvaliteetseid otsuseid. Ja selleks ei ole vaja eriti muud kui kasutada oma aju, mitte orjameelselt oodata, millal peremees vilistab. Konservatiivid mõistagi toetavad kõiki eelnõusid, mis inimeste elu kergemaks teevad, ja toetame ka täna. Aitäh!
Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Siiski, Reformierakonna nimel – palun natukene kiiremate näppudega, et jõuaksime järge pidada – Aivar Sõerd. Palun!
Aitäh, austatud juhataja! Head kolleegid! Muidugi on inflatsioon suur probleem on. On probleem majandusele, on probleem inimeste toimetulekule. Aga inflatsioonil on väga palju erinevaid hooandjaid ja nendega võitlemise [vahendid] ei ole meil alati käeulatuses. Kõigepealt keskpankade rahapoliitika, varaostud, negatiivsed intressimäärad, siis tõrked globaalsetes tarneahelates, materjali puudus. Aga jah, energia hinnad on olnud inflatsiooni hooandjaks. Ent nendel on ka tagamaad: sõda, pakkumise-nõudluse olukorra muutus. Nüüd, mis puudutab seda musta pilti, mille eelkõneleja Eestist maalis, siis selle taga on samuti tegureid, miks meie inflatsioon on kõrgem kui mujal euroalal. Aga kogu euroalal on see väga kõrge, kõrgem kui viimasel kümnendil ja veel [kauem aega tagasi] on olnud. Kõigepealt, meie majanduskasv oli eelmisel aastal palju kiirem kui mujal euroalal. Teiseks, meie palgakulud on kasvanud kiiremini. Ja kolmandaks, sellist asja, et pensionisäästud tarbimisse viiakse, ei ole teistes riikides olnud. Pensionisamba raha laialitassimine oli Eesti fenomen ja see tekitas nõudlust ja inflatsioonisurvet. Aga see selleks. Eelnõu kohta ütlen muidugi seda, et nii nagu komisjonipoolne ettekandja rääkis, arutelu komisjonis oli puudulik. Oli palju asjasse mittepuutuvat juttu. Põhiline, mis mind huvitab, on näiteks see, milline on selle eelnõu mõju tarbijahindadele ja inflatsioonile. Seda ma küsisin ka eile eelnõu kaitsnud eelnõu esindajalt: kui suur on mõju inflatsioonile ja tarbijahindadele. Ja ta vastas nii: käibemaksu [puhul pannakse] netokäibele juurde 20%, järgmine kord pannakse 9% ja siis see suurusjärk on natuke üle 10%, mille iga tarbija võidab. Ei ole nii! Ei ole nii! Teiste riikide kogemus näitab, et maksulangetus ei kandu üks ühele ja automaatselt üle hindadesse. Hind on nõudmise ja pakkumise [tulemus]. Ja teiste riikide praktika näitab, et kui on maksulangetus, siis see mõju jääb palju väiksemaks sellest langetusest ja võib jääda lühiajaliseks. Täna oli infotunnis jutuks, et Belgia langetas elektri ja gaasi käibemaksu, aga hindades see maksulangetuse võrra ei kajastu. Või võtame siin mitte küll kütuse valdkonnast, aga Läti näite. Läti langetas põllumajandussaaduste käibemaksu, aga Läti enda majandusanalüütikud on öelnud, et see ei jõudnud kuidagi hindadesse. Palun lisaaega ka.
Palun, kolm minutit lisaaega!
Nii et teiste riikide praktikat arvesse võttes [võib öelda], et ei ole need asjad nii lihtsad. Maksulangetuse mõju ei ole teiste riikide kogemuse kohaselt efektiivne, see tekitab päris suurt kulu eelarvele, aga mõju tarbijale jääb tagasihoidlikuks. Nüüd sellest, mida see tähendab riigieelarvele. Selleks, et selliseid, noh, ütleme ka teiste riikide kogemuse põhjal maksulangetusi ette võtta, peab olema eelarvepuhvreid, eelarvelisi võimalusi. Aga erinevalt 2006. ja 2007. aastast – need olid aastad, mis eelnesid varasemale finantskriisile –, kui Eesti riik kogus reserve, tegi eelarvepuhvreid, eelarvet tehti ülejäägiga, aastatel 2016–2018 oli Eesti eelarve miinuses. Ja samal ajal olid väga paljudel riikidel euroalal, näiteks Saksamaal, ka Leedus ja isegi Kreekas eelarved nendel aastatel ülejäägis. Nii et me läksime sellesse kriisi ja meil on isegi mitu kriisi korraga, ilma ette valmistamata, kui eelarve võimalusi silmas pidada. Eelarve oli nii struktuurses kui ka nominaalses miinuses aastatel 2016–2018. Ja see ongi meie probleem, et unustati ära põhimõte, et headel aegadel tuleb luua eelarvepuhvreid, et kriiside ajal reserve kasutada. Aastail 2016–2018 ei olnud meil mingit kriisi, aga eelarve oli miinuses ja reservid vähenesid. Kokkuvõtlikult: see meede või need meetmed, mida eelnõuga välja pakutakse, on ebaefektiivsed, jäävad lühiajaliseks ja tekitavad suure kulu eelarvele. Ja seda, et need meetmed on ebaefektiivsed, näitab teiste riikide kogemus. Tänan tähelepanu eest!
Isamaa fraktsiooni nimel Aivar Kokk, palun!
Palun kaheksa minutit.
Palun, kaheksa minutit!
Hea juhataja! Head kolleegid! Alustame sellest, et see, mis komisjonis oli, ei olnud see, mida rääkis komisjoni ettekandja. Ja sellepärast me tegimegi selle märkuse. Kui komisjonis [kõik] peale kahe komisjoni liikme toetavad eelnõu, siis ei saa olla, et terve komisjoni ettekanne on selline, et see on väga halb. Ja teine pool. Kui Reformierakonna esindaja tuleb siia esindama fraktsiooni, siis ma loen igaks juhuks ette, et ei tekiks arusaamatust, et Postimehes kirjutab Reformi fraktsiooni esimees Mart Võrklaev nii: "Energiahindade kallinemine on tõesti suur probleem nii inimestele kui ka ettevõtetele, aga peame jälgima ka eelarvelisi võimalusi ning naaberriikide käitumist. Seetõttu toetab fraktsioon esimese lugemise lõpetamist." Selle lause oleks pidanud eelkõneleja siin ette lugema. Ja nüüd me räägime natukene matemaatikast. Jah, hinnad kujunevad tarbimise ja tootmise tulemusena, aga kui küsitakse, mis vahe on 20%-l ja 9%-l, siis on tõesti nii, et kui 10 eurole panete [juurde] 20%, siis see on 12 eurot. Kui panete 9%, siis on 10,9 eurot. Ei ole vaja arutada seda, et Soomes, kui toiduainete käibemaksu langetati, siis tõesti kolme kuu pärast olid hinnad täpselt samasugused kui enne. Aga kui me räägime energiahindadest, siis enamuse elektrienergiat toodab Eesti riigi ja Eesti elanike ühisfirma Enefit ja teistpidi, riigi [osast] 100% omanik on Eesti Energia. Ja kui me räägime gaasist, siis eraettevõtjad küll müüvad gaasi, aga kogu torustiku ja energiajulgeoleku eest vastutab Elering. Kui me nüüd räägime hinnast, siis on hästi lihtne öelda, et elektri hinda mõjutas sõda. Sõbrakesed, sõjast ei olnud veel haisugi, kui me detsembrikuu arved kätte saime, nii gaasi kui elektri omad. Ja kui me räägime elektrist ja elektri hinna tõusust, siis süüdi on ainult üks põhjus. Ärge rääkige mulle kogu aeg gaasi hinnast! Eesti ei tooda gaasiga elektrit, välja arvatud Eesti Energias, mis tuleb põlevkivigaasist natukene seda nii-öelda jääki. Meil on küll olemas gaasi- ja elektrijaam, millest peaminister siin vahel räägib, aga see on Eleringi käes, mida ei panda käima. Ainult siis, kui on kriisiolukord, pannakse see käima ja siis me räägime gaasi hinnast. Tehke endale selgeks, kust ja kuidas tuleb elekter! Elektri hinna kallinemisel on ainult üks põhjus: Elering ehitas Läti ja Eesti vahele ühe kaabli. Selle asemel me oleks saanud Soomest odavat hinda ja poleks võimalik seda edasi müüa. Siis oleks meil olnud ka kolm korda odavam elekter ehk sama mis Soomes. Miks keegi ei räägi seda, et 360 miljonit eurot eelmine aasta võeti Eesti elektritarbijate taskust raha ülekoormustasudena? Kus siin on see Reformierakonna ausus? Tagasi jagati toetustena 170 miljonit. 360 miljonit, pool Eestile, Eleringile, pool Soome põhivõrguettevõtjale. Märtsikuus oli see number 5 miljonit. Siis räägitakse, et ärme oma inimeste eest hoolitseme. Lausa piinlik kuulata! Mille jaoks need 101 inimest? Kelle häältega te siin olete? Te olete ikka nagu meie Eestimaa inimeste poolt valitud häältega siin saalis. Kui hind on tõusnud, gaasi hind on kuus, seitse, kaheksa korda tõusnud, siis on lihtne arvutada, kui palju selle pealt on käibemaksu laekumine riigile suurenenud. Ja siis rääkida kogu aeg, nagu eile rahandusminister ütles, kui ma küsisin, mis arvust, mis prognoosist te räägite, et eelarve on tehtud ju sügisprognoosi [põhjal]. Ei, me räägime nüüd kevadprognoosist. Need on kaks täiesti erinevat aega. Käibemaksu laekumine on tunduvalt parem. Miks ei tule keegi siia laua taha rääkima, kuidas on viimase nelja kuu jooksul Eesti valitsus jaganud sadades miljonites eurodes raha, mida ei ole kuskil eelarverea peal. Kuskil lisaeelarves ma seda ei näe. Ukrainat on toetatud rohkem kui 200 miljoniga, antud sõjalist abi. Teate, milline on vastus? See kõik on maha kantud vara. Ja siis räägitakse, et meil on seoses sõjaga Kaitseväe eelarve, mida [tuleb] toetada. 200 miljoni eest andsime lahingumoona ja relvastust ära ja eelarves ma näen 15 miljonit, millest 7 miljonit on NATO sõdurite elamistingimuste parandamiseks. See 75 miljonit on pandud siia käibemaksu, et näidata, kui palju teoreetiliselt see rahavoog väheneb. Aga eelarves, tegelikult ka siis, kui käibemaks 20%-lt 9%-le lasta, tuleb eelarvesse raha rohkem, kui oli selle aasta eelarvesse planeeritud. Kui mitu nahka me oma inimestelt ära võtame? Jumal tänatud, et teine pensionisammas vabatahtlikuks muudeti. Inimesed suutsid eelmise talve üle elada. Mina, rumal inimene, olen teises pensionisambas täna ka. Selle nelja kuuga olen kaotanud sealt 8%. Oleks võtnud septembris välja, nagu targad võtsid, ja investeerinud õigesse kohta ... Enamikul Tallinna korteritel on samal ajal 30% ruutmeetri hind tõusnud. Rääkida sellest, et viis aastat tagasi võeti laenu või kulutati rohkem ... Jumal tänatud! Sel ajal ehitati teed, mis täna maksaks kaks korda rohkem. Üle-eelmine või eelmine valitsus tegi kaks aastat tagasi otsused aktsiisi langetada ja palgatoetust teha. Tänu sellele oli eelmine aasta Euroopa kõrgeim majanduskasv Eestis: 8,6%. Lätil ja Leedul oli see 4% juures ja Soomel 3% juures. Tähendab, eelmine valitsus julges teha kahe nädalaga kiireid otsuseid. Meil tuuakse siia lisaeelarve, mida me täna õhtul hakkame kiirkorras arutama: 800 miljonit eurot, milles ei ole praktiliselt Eesti inimeste toetuseks rohkem kui kaks rida. Üks mõistlik ja teine häbiväärne 50 eurot. Võib-olla tõesti 50 euroga ostetakse endale hääli, aga ma ei usu. Aitäh!
Keskfraktsiooni nimel Mihhail Stalnuhhin, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Esimesel lugemisel saab siin tõesti rääkida ainult oma fraktsiooni esindaja. Ma pikalt ootasin, kas meil on selline esindaja. Ei ole. No siis esindan mina ja fraktsiooni nimel toetan eelnõu. See eelnõu on õilis, eesmärgid on deklareeritud väga ilusad ja me toetame seda. Nüüd paar sõna omaenda nimel. Olukord on tõesti väga raske ja igaüks, kes siin räägib, kuidas inimesed poes seisavad ja loevad münte, räägib tõtt. Ma olen ise ka sellist asja näinud, see muutub juba süstemaatiliseks. Kas meil on oodata lähiperioodil mingit olukorra paranemist? Eile, võib öelda, et täitsa juhuslikult, ma kuulasin ühte loengut, kus inimene, kes tsiteeris ainult Maailmapanga andmeid – see tähendab, et propagandast ei saa rääkida mitte mingil juhul –, teatas, et jaanuaris ja veebruaris Euroopa pangad kaotasid kokku 250 miljardit eurot. Kogu see likviidne rahamass, mis Euroopas on, Euroopa pangandussüsteemis, moodustab umbes 4 triljonit. See tähendab, et üks kuueteistkümnes osa kahe kuuga läks ära. Kusjuures need olid head kuud, enamasti need möödusid ilma sõjata. Enamasti need möödusid ilma nende uute sanktsioonideta. See tähendab, et paranemist ei ole oodata mitte kuskilt. Mitte kuskilt. Palju räägitakse sellest, et teeme lõpu peale kõrvalriigi majandusele, keeldume neilt ostmast seda ja teist ja kolmandat ja neljandat. Ma näen ainult üht näidet. See on Ungaris härra nimega Orbán, kes ütles, et ta ei tee mitte seda, mida mõtlevad välja Euroopa poliitikud, vaid seda, mida on vaja tema riigi rahvale. Ja selleks, et majandus oleks alles, selleks, et jääksid alles töökohad, et inimestel oleks, mida süüa ja kus elada, kõik need sammud ei korrigeeru mitte kuidagi sellise käitumisega. Ja kui räägitakse naftast, gaasist ja kivisöest, siis kõik arvavad niiviisi, et kui sa keeldud selle isiku käest ostmast, siis teine kohe jooksuga tuleb sulle pakkuma. Tuleb ainult see, kes pakub sulle poolteist kuni kaks või kolm korda [kallimalt], nii nagu on LNG-ga. Hoia siis oma majandus peale seda konkurentsivõimelisena! Nii et paranemist ei ole oodata. Kõik see majanduslik rumalus, mis toimub viimastel aastatel – ma olin pikalt vait, vabandage, kui ma veidi emotsioonidega liialdan, aga seda on väga valus vaadata – on märk sellest, et lähiajal ei parane mitte midagi. Ja miks ma siia üldse tulin? Sest ma arvan, et praegu meil on mõtet vaadata kõige rikkama riigi kogemusele. Kõige rikkam riik maailmas, teate ise, on Ühendriigid. Elanikkond seal on, kui mu mälu ei peta, mingi 340 miljonit. Nendest 39 miljonit elab, saades toiduaineid talongidega. Maailma kõige rikkamas riigis on see süsteem olemas ja see töötab. Ja kui nemad seda ei pelga, siis kui te tahate aidata neid, kellel praegu on raske, siis on vaja tõsiselt mõelda sellele, et Eesti riik oma võimude näol lepib kokku kohaliku tootjaga – kindlasti ainult kohaliku tootjaga – ja kindlustab sellelesamale üksikule pensionärile, et ta saaks piima, mune, leiba, kartulit, mingit liha. Ja et ta saaks selle normaalse hinnaga, et ta saaks hakkama oma pensioniga. Ma arvan, et me tuleme sellele mõttele varem või hiljem, aga parem varem. Parem praegu kui liiga hilja. Aitäh!
Rohkem sõnasoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 553 esimene lugemine lõpetada. Teisi soove ei näe. Seega oleme esimese lugemise lõpetanud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 18. mai kell 17.15.
Läheme edasi meie teise päevakorrapunktiga, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud energiamajanduse korralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 382 kolmas lugemine. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku viia läbi lõpphääletus. Aga loomulikult enne lõpphääletust on kolmandal lugemisel võimalik fraktsioonidel sõna võtta. Sotsiaaldemokraatide nimel Kalvi Kõva, palun!
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Sotsiaaldemokraadid toetavad seda seadust, aga raske südamega, sest ambitsioon, mis selle seadusega võetakse, on liialt väike. Head sõbrad, see on liialt väike: aastaks 2030 ainult 42% [ulatuses] taastuvenergiakandjatele üleminekut. Tegime muudatusettepaneku: 100%. Möönan-möönan, võib-olla see latt oli liialt kõrgele seatud, aga igal juhul 42% on eriti tänases seisus, kus me teame, mis on juhtunud gaasiga, kus me teame, mis fossiilne energia maksab, liiga vähe. Nii et ambitsioon peaks olema tüki maad suurem. Võib-olla natukene ka seda tausta. Aivar siin enne rääkis, et kui palju gaasiga [saadavat] elektrit meil praegu on. Ma võtsin electricityMapi [lehekülje] lahti, kohe vaatan. 3% praegu siin laes põlevast elektrist on saadud gaasiga. Jumal tänatud! Jumal tänatud! Ja ka muud numbrid olgu öeldud, et oleks asi natukene huvitavam. Praegu biomassi abil tuleb meil 23% sellest laes olevast elektrist, söe abil kuskil 30%, tuule abil praegu vähe, 17%, ja päikese abil 28%. See näitab, et meil on võimalust sinnapoole liikuda: kui suudaks ametkonna ära murda, et me saaksime korralikult tuuleparke rajada, siis see ambitsioon 100% oleks täiesti [saavutatav]. Ja üks asi veel. Sügisel on kütteperiood tulemas. Me teame, mida gaasi ärakukkumine on teinud kütte hinnale. Aga on ka üks teine väga suur muutuvtegur, see on biomassi hind. Ma ei saa seda kordamata jätta. Üks põhjus, miks Tallinna ja teiste suurlinnade biomassiga kütmisel on biomassi hind nii kõrge, on just see, et me Narva ahjudes põletame seda meie väga väärtuslikku vara ehk biomassi ebaefektiivselt. Narva ahjudes toodetav elekter müüakse kalli hinnaga maha, rahvas sellest mitte midagi ei võida, küll aga kaotab oluliselt kodukuludes, [makstes] kütte eest. Kokkuvõtteks. See eelnõu on [samm] väga õiges suunas, me toetame seda. Aga ma loodan, et meie ametkond, poliitikud ja ettevõtjad ei võta seda 42% dogmana, et oh, meil on ambitsioon saavutatud. Ei ole. Peame tegema rohkem. Aitäh!
Isamaa fraktsiooni nimel Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Head kolleegid! Kindlasti olen ma samal arvamusel, et see eelnõu on samm õiges suunas. Aga see samm on väga väike. Ja ambitsioonid on veel väiksemad. Me rääkisime ka eelmise eelnõu [arutamisel] energiahindadest. Me teame siin saalis väga hästi, et tegelikult elektrihindade allatoomisel on üks faktor tuuleparkide rajamine, eelkõige meretuuleparkide rajamine. Ma olen eelkõnelejaga nõus, et meil on mõned üksikud – tahan rõhutada seda, et neid on üksikuid – ametnikud, kes teevad kõik selleks, et mitte midagi ei toimuks, sest siis on neil palju lihtsam. Aga õnneks on neid üksikuid. Ma julgen kõva häälega öelda, et erasektoris on palju tegijaid, kes sooviksid investeerida taastuvenergiasse, olgu tuulepargid, olgu päikesepargid või siis biogaas. Aga takistajaid on tunduvalt rohkem. Me pidevalt arutame, räägime, aga lõplikke otsuseid ei tee. [Selline] on ka näide LNG-terminali või praegusel hetkel vastuvõtukai ehitusest. Kahe kuu jooksul ei ole suudetud otsust teha. Otsus on ainult see, et ostame Eesti tarbijatele [tänasest] turuhinnast 1,7 korda kallimalt 1 teravati gaasi. Jaanus Marrandi kirjutab, ma täna lugesin, et põllumehed on valmis biogaasi tootma 1 teravati. See on täpselt see kogus, mida meil kodutarbijad vajavad. Ja 4 teravatti läheb meil ettevõtlusesse. Mis on takistanud, et viimased kümme aastat ei ole tuuleparke rajatud? Tegelikult üksainuke ametnik, kes ühel hetkel sai korraliku positsiooni, sai asekantsleriks ja vetostas selle. Ja peab tunnistama, et nõrgad ministrid ei närinud seda läbi. Mis edasi saab? Viimastel aastatel on olukord veel hullemaks läinud. Kaks riigiettevõtet omavahel vaidlevad, kas Tootsi tuulepark nii või Tootsi tuulepark naa. Mina olin majanduskomisjoni esimees sel ajal, kui viimast korda pikendati päikesepaneelidega kuni 50-kilovatiste päikeseparkide rajamist. Tuuleparkide osas me leppisime sealsamas komisjonis kokku ja isegi seadusesse on sisse kirjutatud, et teoreetiliselt on võimalik saada [elektrit] kahe tuulepargiga: Aidu ja Tootsi. Tootsi on siia sisse kirjutatud. Elering ütleb, et ei saa. Kas Eesti lõpptarbija sellest võidab midagi? Ei võida, sest 500 megavatti on ikka see, mida kompenseeritakse. Kui sa toodad tuuleenergiat näiteks 2000, ega raha rohkem ei jagata. Praegu tuuleparkide rajajad ootavad, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldaks hankeid vähemalt 1 teravati suuruses koguses taastuvenergia müügiks või ostuks. Tehakse aga mingeid pisikesi asju, nagu teeks mõnele väikesele ettevõttele. Meil on ilmselgelt vaja suuri tuuleparke. Liivi tuulepark, kui nüüd takistusi ei tehta, on aastaks 2027 või 2028 valmis. Selle võimsus on 1000 megavatti ehk pool Eesti elektritarbimisest. Ja kui täna uskuda Saksa tuuleparkide rajajaid, siis 270 meetri kõrgusel tuulegeneraatorid 98%-l ajal ... Palun kolm minutit juurde.
Palun, kolm minutit lisaaega!
... 98%-l ajal tuul puhub sellises kõrguses. Maismaatuuleparke, mille rajamist täna tuleks ajada, on kuus, aga arendused on viimased kümme aastat seisnud. Jumal tänatud, et eelmise koalitsiooni ajal lepiti kokku, et need radarid ostetakse, ja tänane valitsus on seda toetanud. Tuuleparkide arendamine läheb lahti. Aga tuleks kokku leppida, et ministeeriumis ei tohi valdkonna asekantslerid ja kantslerid olla sama valdkonna riigiettevõtete nõukogudes. See segab ettevõtlust. Meil on Elering ja Eesti Energia eri ministeeriumide alla viidud, et ei tekiks konflikte, aga vastupidi, konflikt ongi tekkinud. Ma saan aru, et ministrid, kes on veel eri erakondades, ei tahaks omavahel sel teemal kakelda, ja nii antakse vabad käed. Vabad käed on põhjustanud selle, et me näeme, mis on tegelikult viimased poolteist kuud toimunud LNG-ga. Keegi räägib, et Soome ehitatakse. Jääklassi laevu hakatakse ostma. Ei tea, kas tõesti Soome maksumaksja seda laseb. Eesti maksumaksja pigistab silmad kinni ja võib-olla tahab sihukese rumala otsuse teha, aga vaevalt küll. Ühtegi jääklassi LNG-laeva praegu ei ole. Paldiskisse on vaja see sadam, vastuvõtuterminal ära teha ja kindlustada Eestile gaas. Ma mäletan väga hästi seda 2014. aasta arutelu, kui öeldi, et las Soome suurem tarbija teeb omale LNG-terminali. Ja las Leedu teeb, küll Leedu annab ka meile. Leedu terminali võimsus on pea 2,5 korda väiksem kui Leedu, Läti, Eesti ja Soome vajadus. No ei ole võimalik suuremat maakera väiksema maakera sisse panna. No ei ole võimalik! Ja nüüd on väga selge: 25. veebruaril Leedu teatas, et Läti poole gaasi ei hakka tulema. Täna kuulan, peaminister vastab, et Venemaa gaasi me ei osta, ostame Lätist. Kas sellepärast ongi 1,7-kordne hind pandud lisaeelarvesse, et üle maksta Poola või Leedu käest gaasi ostmine? Jumal küll, kuhu me oleme jõudnud! See on see otsustamatus. Kaks kuud ei ole suudetud otsustada. Nii nagu lisaeelarvet arutati kaks kuud, siis toodi see esmaspäeval siia saali ja rahanduskomisjon pidi eile kiiremas korras otsuseid tegema, kuigi nägi esimest korda neid pabereid. Täna on siin arutelu, me peame kiirendatud korras parandusettepanekuid tegema. Ma tean, et majanduskomisjoni esimees on tõsine tegija. Ma palun, põruta seal korra rusikaga laua peale ja ütle majandusministeeriumis, et lõpetame selle pidurdamise, anname eraettevõtjatele võimaluse tuuleparke rajada ja päikeseparke rajada. Ja muidugi sinna, kus on ka tarbijaid, mitte kasuliku põllumaa peale. Ja LNG lahendus võiks homme juba olemas olla, mitte jälle ei räägitaks mitu kuud. Aitäh!
Reformierakonna fraktsiooni nimel Kristen Michal, palun!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma ilmselt lisaaega ei vaja, selleks et öelda, et see, mida kolleegid siin enne ütlesid, on päris oluline. Tegemist on hea eelnõuga ja ega siin ei olegi palju lisada. Te kurdate, et sammud on lühikesed. Aga lühikeste sammudega kaupa see maailm paraneb. Ettekujutus, et selle eelnõuga tehakse kogu energeetikasüsteem valmis, määratakse kõik õiged eesmärgid ja avatakse kõik vajalikud ühendused, ilmselt kuulub ulmeklassika valdkonda. Seda muidugi ei juhtu ja ma arvan, et te saate sellest ka ise aru. Nii et minu soovitus on seda eelnõu toetada. Isegi kui see on väike samm, on see siiski samm õiges suunas, nagu te ütlesite. Ja kõik koos ühiselt ja ka teie heal toel teeme kindlasti neid väikseid ja pikemaid samme juurde. Aitäh!
Rohkem sõnavõtusoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Läheme juhtivkomisjoni ettepaneku juurde, milleks on viia läbi lõpphääletus. Head kolleegid, oleme jõudnud lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud energiamajanduse korralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu numbriga 382. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 55 ja vastu 18 leidis eelnõu toetust ja on seadusena vastu võetud.
Nagu juba mainitud, lükkub meie kolmas päevakorrapunkt edasi järgmisesse nädalasse. Läheme edasi neljanda päevakorrapunktiga, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (keskkonnaregistri seaduse kehtetuks tunnistamine) eelnõu 441 teine lugemine. Palun kõnetooli keskkonnakomisjoni esimehe Yoko Alenderi.
Aitäh, austatud aseesimees! Head kolleegid! Tutvustan teile eelnõu 441 menetlust juhtivkomisjonis esimese ja teise lugemise vahel. Meeldetuletuseks, et eelnõu algatas Vabariigi Valitsus eelmise aasta septembri lõpus. Esimene lugemine lõpetati 8. detsembril ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks esitas eelnõu kohta kaks muudatusettepanekut Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Keskkonnakomisjon vormistas omalt poolt osaliselt nende kahe ettepaneku alusel kolm muudatusettepanekut. Esimese ja teise lugemise vahelisel perioodil on eelnõu käsitletud komisjonis ühel korral, 19. aprillil. Siis tutvustati neid muudatusettepanekuid ja ka Keskkonnaministeeriumi esitatud ettepanekuid eelnõu muutmiseks. Seejärel kujundati seisukohad ja tehti otsused eelnõu edasise menetluse kohta. Nüüd lühidalt sellest keskkonnakomisjoni istungist. Püüan ka arvesse võtta varasemaid märkusi, et tuleks edasi anda meeleolu komisjoni koosolekul. Meeleolu oli töine ja konstruktiivne, ma julgeksin väita. Ja need muudatusettepanekud puudutasid eelkõige metsaandmeid käsitlevaid punkte siin eelnõus. Muudatusettepanekute käsitlemise ajal andis nende esindajana Kalvi Kõva, kes on meil ka komisjoni liige, ülevaate nendest ettepanekutest. Tutvustan teile neid nüüd lühidalt. Esimeses muudatusettepanekus soovib Sotsiaaldemokraatlik Erakond, et [seaduses] oleks kirjas, et metsaregistrisse kantud andmed, millele ei kohaldata avaliku teabe seadusest tulenevalt juurdepääsupiiranguid, on avalikud. Sellel teemal toimus väike arutelu ametnikega. Ministeeriumist olid kohal Annemari Vene, Marku Lamp ja Eda Pärtel, õigusosakonna juhataja. Põhisisu tegelikult selle teema puhul ongi olnud see, et kõik ülejäänud metsaregistri andmed on avalikud, aga just nimelt need andmed, millel avaliku teabe seadusest tulenevalt on juurdepääsupiirangud, jäävad asutusesiseseks kasutamiseks. Komisjon otsustas sisuliselt seda sotsiaaldemokraatide muudatusettepanekut arvestada ja vormistas omalt poolt ettepaneku veel täiendava selgitusega, sõnastades selle nii, et nendesamade andmete hulka, millele kohaldatakse avaliku teabe seadusest tulenevalt juurdepääsupiirangut, kuuluvad teatud andmed füüsilisele isikule kuuluva metsa kohta, kui metsaomanik ei ole neid omal soovil metsaregistris avalikustanud. Siin võtsime komisjonis arvesse ka nii Andmekaitse Inspektsiooni kui ka Justiitsministeeriumi arvamuse ja minu meelest saime lõpuks väga adekvaatse sõnastuse. Teine teema, mida käsitles teine Sotsiaaldemokraatliku Erakonna muudatusettepanek, puudutas seda, et statistilise metsainventuuri püsimõõdutükkide koordinaatidele, mis on muidu asutusesiseseks kasutamiseks, pääseksid ligi teadus- ja arendusasutused, juhul kui keskkonnaagentuur on veendunud, et neid kasutatakse teadustöö eesmärgil. Ja neid lube antakse teadus- ja arendusasutustele lepinguga. Seda sotsiaaldemokraatide muudatust me arvestasime ka sisuliselt ja koostöös ministeeriumiga sõnastasime täpse muudatusettepaneku. Oli veel pisike diskussioon. Andres Metsoja küsis väga otseselt – selle seaduseelnõuga ei ole see küll üks ühele seotud – metsateatiste kohta, mis on Natura 2000 alade kohta, kus raied on peatatud seoses kohtuasjaga, mis on üleval riigi ja Euroopa Komisjoni vahel. Andres Metsoja uuris, kas nende andmete kohta kehtivad samad reeglid. Ta tõdes, et metsateatiste sisu pole terviklikult avalik. Marku Lamp kinnitas, et täpselt nii see on, aga raiete peatamise kohta on info olemas. Ja see vist oligi enam-vähem kogu see meie põhiline diskussioon. Ütlen veel nii palju, et tegelikult suures osas – lihtsalt meenutan – on tegemist IT-arenduste ja keskkonnaregistrite reformimise seadusega. Muudatusettepanekud puudutasid tõepoolest ühte konkreetset osa, aga sellest eelnevast menetlusest on muidugi juba esimesel lugemisel olnud pikemalt juttu ka ministri juuresolekul. Vastan hea meelega ka küsimustele. Aga ma pean ütlema ka seda, et tehti otsused võtta eelnõu täiskogu päevakorda 4. mail (konsensuslikult), samuti teha ettepanek teine lugemine lõpetada (ka konsensuslik otsus) ja kui teine lugemine lõpetatakse, siis võtta eelnõu täiskogu päevakorda ja viia läbi lõpphääletus 11. mail. Seegi oli konsensuslikult langetatud otsus. Aitäh!
Küsimusi ei ole, kõik on selge. Tänan! Avan läbirääkimised. Kalvi Kõva, palun!
Aitüma, hea aseesimees! Hea Riigikogu! Aitäh keskkonnakomisjonile sellise toreda konstruktiivse töö eest! Ma pean kindlasti ütlema aitäh ka Jevgenile, kes need Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni muudatusettepanekud sõnastas ja selle eelnõu puhul üldse leidis, et sellised murekohad on. Komisjon niimoodi puhtjuriidiliselt kahte meie muudatusettepanekut ka sisuliselt arvestas. Ühe muudatusettepaneku ehk teisega, et teadlastel on õigus juurdepääsule, me oleme sada protsenti nõus. See on väga-väga fine. Aga selle esimese muudatusettepaneku puhul meil ikkagi väikse kahtluse koht on. Meie arvates see sisuline arvestamine on ikkagi väga-väga suure perspektiiviga või kuidas iganes ütelda. Meie arvates seda meie muudatusettepanekut on arvestatud, aga natukene vähe. Mis see murekoht siis on? Nagu Yoko väga hästi tutvustas, nii komisjoni kui ka paljude ekspertide arvates kuuluvad andmekaitseseadusest tulenevate tundlike isikuandmete hulka ka metsaandmed. Aga meie arvates väga paljudes registrites on täpselt teada, palju inimesel on autosid, palju tal on kinnisvara ja nii edasi. Need justkui ei ole tundlikud isikuandmed, aga nüüd metsaandmed oleksid. Meie arvates see päris hästi veel ei ole. Sellest tingituna me komisjonis mõne sõnaga sellel teemal debatti pidasime ja me selle muudatusettepaneku sisulise arvestamisega nagu väga hästi nõus ei ole. Me arvame, et tõesti huvilistel, kes tahaksid [neid andmeid] näha, sest on mures mingite raiete pärast oma kõrvalkinnistutel või mujal lähikonnas, juurdepääs andmetele ikkagi väheneb. Sga no parem pool muna kui tühi koor. Aitäh!
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Head kolleegid! Pool muna või terve muna? Tegelikult võiks teile meelde tuletada, et see on väga käänulisel teel kulgenud eelnõu. Tegelikult on ta number nüüd 441, aga sündis ta hoopis numbriga 292. Ja algas see 23. novembril 2020, aga 22. septembril 2021 keskkonnaminister Tõnis Mölder ütles äkki, et võtan selle tagasi, aitab jamast. Paar lugemist oli olemas. Mu pinginaaber Henn Põlluaas küsis – see oli üks varane hommik juunikuus, 16. juuni 2021, teine lugemine kell 6.26 hommikul ja keskkonnaminister Mölder oli taas pukis – ja Henn Põlluaas küsis, et mis jumala ime, et teisel lugemisel keskkonnaminister jälle kohal. Tõnis Mölder ütles, et ta on nõus ka kolmandale lugemisele tulema. Loomulikult see protseduuridega kuidagi kokku ei käi. Nii et tegelikult rabelemist ja kõike seda oli selgelt tunda. No olin ka mina asjaosaline. Ma olin esimesel lugemisel komisjoni nimel siin pukis ja pidin olema ka teisel lugemisel. Aga öösel äkki selgus, et ma ei ole usaldusväärne, ja siis toodigi minister Mölder siia pukki. Nii et seda võiks, lugupeetud kolleegid, meeles pidada, mis siin on toimunud. Aga tegelikult on asi väga lihtne. Kunagi olid keskkonnaandmed kladedes, perfokaartidel, kaustikutes – kus iganes. Igasugused metsad ja kalad ja kõik muu selline. Kui keskkonnaregister omal ajal vastu võeti, oli minister Heiki Kranich. Nii et tegelikult on see tõesti nagu selline tehniline [samm: koguti] kladedest, kaustikutest ja perfokaartidelt need andmed ühte suurde portaali, et oleks kaasaegne ja oleks lihtne teada saada, mis kusagil on. Keskkonnainimesed hindasid seda initsiatiivi kõrgelt, oleks võinud ammu teha. Aga jah, tegemist oli suhteliselt tehnilise [ülesandega], kuidas see kõik koondada. Nii on paljud asjad on ka praegu jäänud sinna koondamata. Näiteks tehakse keskkonnamõjude hindamisi, kohalikes omavalitsustes üldplaneeringud, detailplaneeringud – mis iganes. Need millegipärast ei ole sellesse jõudnud. Aga kõik need kotkapesad või mõne käpalise kasvukohad või nitraaditundlikud alad ja nii edasi ja nii edasi – need on siin kenasti sees. Nii et lühidalt: asi on keskkonnaportaali tegemises keskkonnaregistrist ja kordan uuesti, nende perfokaartide ja kladede andmete viimises kaasaegsetele andmekandjatele, et oleks kergem ja lihtsam tegutseda. Aga kõik see on läinud üle kivide ja kändude. Milles asi on? Ma tuletan teile meelde, mis siin oli. Enne, kui Tõnis Mölder selle ootamatult tagasi võttis, oli eelnõu number 292. Seal oli 11 parandusettepanekut, neist metsa kohta neli parandusettepanekut, mille maht oli 15,3 lehekülge. Neli ettepanekut ja 15,3 lehekülge! Veeseaduse [muutmiseks] oli kaks ettepanekut. Pool lehekülge võtsid seletused. Atmosfääriõhu kaitse seaduse, jäätmeseaduse ja tööstusheite seaduse kohta oli igalühel üks parandusettepanek. Need olid mahu poolest marginaalsed. Nii et tegelikult käsitleb see eelnõu juba teisena sama asja, vaid number on erinev. On seistud just nimelt nende SMI ehk metsainventuuri asjade eest, kuidas neid käsitleda. Siin ühed ütlevad, et erametsaomanikud tahavad varjata oma vara, et siis, kui on näha ... Kolleeg Seeder küsis, miks põllumaa puhul ...
Härra Ernits, kas on vaja lisaaega?
Jah, paluksin küll.
Palun, kolm minutit!
... selline tegevus käib, aga metsaga salatsetakse. Põllumaa puhul võiks ka olla. Ja tuletan meelde veel ühe märksõna: kährikud. Need ei ole mitte need kährikkoerad, kes kunagi toodi meile, vaid on ülekantud tähenduses need, kes siin sõeluvad ja helistavad memmedele ja taatidele, kellel on natuke metsa. Tahetakse see kätte õngitseda ja teha kiire pakkumine ja raseerida metsatükk ära. Nii et see oli see taust, mis tegelikult viis selle eelnõu – kordan, mõistliku eelnõu – lappama ja on venitanud selle arutelu üsna pika aja peale. Ta on saanud uue numbri ja nüüd me oleme siin jõudnud lõpuks teisele lugemisele. Ja nagu te näete, seekord teisele lugemisele ei olegi, oh imet, keskkonnaministrit toodud. Ning tõenäoliselt ka kolmandale lugemisele ei tooda. Nii et mida siin öelda? Tahtsin lihtsalt meelde tuletada kolleegidele, et tegemist on olulise kaasajastamisega kogu nende keskkonnaandmete puhul. Aga see, millega on võideldud keskkonnakomisjonis – kuus istungit oli keskkonnakomisjonis siis, kui eelnõu number oli veel 292 –, need metsateemad, need statistilised metsaandmed moodustavad tegelikult ülimalt marginaalse osa kogu sellest eelnõust. Aga nagu näete, vanakuri võib peituda väga väikestes detailides, ja see eelnõu on suurepärane näide, kuidas on võimalik lappama viia ühe tegelikult päris mõistliku asja. Ja me ei ole tänase päevani suutnud Heiki Kranichi keskkonnaregistri seadust ära tappa. Kuigi Heiki oli nõus, juba eelmine kord oleks võinud ära tappa, et viia kaasaegseks, aga nüüd me oleme teisel ringil teel sinnapoole. Nii et tore eelnõu! Hea, et me oleme nii kaugele jõudnud, aga need metsa salastamise asjad moodustavad sellest eelnõust ülimalt marginaalse osa. Ülimalt marginaalse! Aitäh!
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Head kolleegid! Tõepoolest, seda [teemat] on väga pikalt käsitletud, tõesti, kahe eelnõuga, nii nagu kolleeg Peeter meile just avas. Võiks ütelda, et on nagu päris pikk habe sellel. Iseenesest on see selles mõttes huvitav, et see peaks lahendama suure hulga IT-tehnilisi probleeme ja andma [kõigele] ka nagu sellise õigusliku aluse. Kui eelmine suvi see asi kuidagi stoppama jäi, vastu võetud ei saadud, siis tundus, et tegelikult on aega küll. Aga nüüd me oleme jõudnud niikaugele, et ehk ühel hetkel saab need vajalikud muudatused seadusse valatud, sisse kirjutatud. Aga mis puudutab metsa poolt, siis iseenesest on mul loomulikult hea meel, et me saame mingi õigusselguse statistilise metsainventuuri osas. On väga kahetsusväärne, et on üritatud õhku visata kahtlusi, et neid andmeid justkui võltsitakse, et need ei ole usaldusväärsed. Seda on lihtsalt piinlik kuulata. Ja teinekord räägivad sellist juttu ka inimesed, kelle [nime] ette akadeemilise kraadina kirjutatakse "doktor". Tõesti arusaamatu, miks seda on tehtud ja miks sellist umbusku meie inimeste sekka on külvatud. Tegemist on meetodiga, mida väga pikka aega on kasutatud. Oleme siin omavahel rääkinud, miks on vaja olnud proovitükke kaitsta avalikuks [teabeks pidamise] eest. Siin võiks igaüks ju mõelda ka tavalise statistilise uuringu puhul, kuidas see võiks mõjuda, kui kõik küsitlused oleksid absoluutselt avalikud. Ilmselt tulemused oleksid mitteusaldusväärsed. Selles mõttes on kindlasti hea, et me oleme jõudmas lahenduseni, mis seda usaldusväärsust lõpuks ehk suurendab. Samas ma arvan, ka [pärast] selle seaduse vastuvõtmist [teatud] inimesed oma usku küll muutma ei hakka ja arvavad, et tahetakse jälle neid petta. Aga loomulikult, vähemalt mingisuguse õigusselguse see annab ja annab ka ehk meie ametnikele parema võimaluse argumenteeritud otsuseid teha. Ja kui jälle eelkõnelejale viidata, siis tõesti metsaosa on eelnõus marginaalne, aga teiselt poolt metsast valdavalt selle seaduseelnõu kontekstis räägitakse. See, et erametsaomanike andmed, just füüsilistele isikutele kuuluva metsa andmed ei ole avalikud, on tõepoolest eelkõige tingitud sellest, et vähendada nende inimeste survet, kes sooviksid seda metsa ära osta, raieõigust ära osta. Ja tegelikult on selline veider paradoks, et ühelt poolt need inimesed, kes tahaksid, et vähem raiutaks, ütlevad, et kõik peaks olema avalik, see surve raietegevuse puhul peaks olema suurem. Nii et siin on tõesti täielik dissonants selles põhimõttes. Aga tõesti ma loodan, et nüüd on see kuidagi ikkagi leidnud lahenduse ja ma lohutan sotsiaaldemokraate, et see ei ole mitte pool muna, vaid selle kohta võiks isegi ütelda, et see on poolteist muna. Pole nagu häda midagi sellel lahendusel. Tundke rõõmu! Ma arvan, et me oleme ka siin saanud ikkagi ühe sammu edasi astuda. Aitäh!
Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Esimene, esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on arvestanud sisuliselt. Teine muudatusettepanek, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Kolmas muudatusettepanek, juhtivkomisjonilt, arvestatud täielikult. Neljas muudatusettepanek, esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on arvestanud sisuliselt. Viies muudatusettepanek on juhtivkomisjonilt ja arvestatud täielikult. Kuues ettepanek on ka juhtivkomisjonilt, arvestatud täielikult. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni ettepanek on teine lugemine lõpetada. Teisi soove ei näe, seega oleme teise lugemise lõpetanud ja neljanda päevakorrapunkti ammendanud.
Viies päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse (eriteenistuste ühtlustamine) eelnõu 508 teine lugemine. Siin ootame kõnetooli õiguskomisjoni nimel rääkima Heljo Pikhofi. Palun!
Austatud juhataja! Head Riigikogu liikmed! Politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu eriteenistuste ühtlustamiseks ehk eelnõu 508 algatas Vabariigi Valitsus 10. jaanuaril 2022. aastal. Eelnõu esimene lugemine lõpetati 9. veebruaril käesoleval aastal, muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 23. veebruariks esitas Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon ühe muudatusettepaneku, Anti Poolamets kolm muudatusettepanekut ja õiguskomisjon neli muudatusettepanekut. Kokku on esitatud kaheksa muudatusettepanekut. Õiguskomisjon küsis eelnõu 508 kohta huvirühmade arvamusi 21. veebruariks. Komisjon valmistas eelnõu ette teiseks lugemiseks järgmistel istungitel: 22. märtsil, 12. aprillil ja 21. aprillil ning 2. mail käesoleval aastal. Eelnõu teiseks lugemiseks ettevalmistamisel tutvustasid õiguskomisjoni 22. märtsil istungil oma ettepanekuid huvirühmad. Kui nüüd rääkida 22. märtsi istungi istungist ja huvirühmade oolt tõstatatud teemadest, siis mõne sõnaga räägiksin ka neist. Päästeliit tõstatas [teema], et vabatahtlikud päästjad, sealhulgas vabatahtlikud merepäästjad võiksid saada abipolitseinikega sarnase iseloomuga ülesannete täitmise korral – näiteks inimelu päästmine, päästetööde teostamine, inimeste otsing ning loodusõnnetuse, tulekahju, avarii või katastroofi ennetamise tagajärgede kõrvaldamine – lisapuhkust ja selle eest makstavat hüvitist. Sama teemat käsitleti ka järgmisel istungil, see tähendab 12. aprillil. Seal jagas meile selgitusi Siseministeeriumi pääste- ja ohutuspoliitika osakonna nõunik Marko Põld. Siseministeerium selgitas, miks ta ei toeta seda ettepanekut. Ja selgitus oli, et tegemist on erinevate sihtrühmadega. Vabatahtlikud päästjad täidavad tavapäraseid ülesandeid, osalevad päästetöödel. Abipolitseinikud osalevad erakordsetel sündmustel, kus nad tavapäraselt ei osale. Seega eelnõus ette nähtud tasustamata lisapuhkus on ainult abipolitseinikele ette nähtud ja seda erandolukordades, kus ei täideta rutiinseid tööülesandeid. Oma ettepaneku tegid ka ROTAL-i ja Politseiteenistujate Ametiühingu esindajad. Nemad tõstatasid järgmised küsimused. ROTAL juhtis tähelepanu, et politsei ja piirivalve seadust täiendatakse selliselt, et isiku teenistusse võtmisest keeldumise aluseks olevaid asjaolusid ei avaldata. ROTAL-i hinnangul ei oleks see kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega, kuna määrus sätestab andmesubjekti õiguse tutvuda isikuandmetega. Seda punkti arutasime õiguskomisjonis mitmel koosolekul ja lõpuks selle kohta valmis õiguskomisjonis koostöös Siseministeeriumiga muudatusettepanek nr 5. Hiljem ma ka tutvustan seda. Eelnõuga kaotatakse politseiametniku koondamisel makstavate hüvitiste erisused. Ka seda tõstsid esile ROTAL ja Politseiteenistujate Ametiühing. Aga Siseministeerium põhjendas, miks need kaotatakse. Siseministeerium ei toetanud esitatud ettepanekut, kuna suuremad koondamishüvitised kaotati kõigile teistele ametnikele ja töötajatele uue avaliku teenistuse seaduse jõustumisega. Eelnõu kohaselt kaotatakse viimased suuremad koondamishüvitised, mis on praegu ette nähtud ainult politseinikele, vanglaametnikele ja kaitseväelastele. Nüüd siis lisapuhkuste andmise tingimused ja kord. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või õigemini tema volitatud isik – see on nagu nende pädevuses – ja ROTAL soovisid, et [neid asju] oleks võimalik kokku leppida kollektiivlepingus või muu ameti ja töötajate vahelise kokkuleppega. Siseministeerium ei toetanud esitatud ettepanekut. Selgituseks oli, et politseinike, päästeteenistujate ja vanglaametnike lisapuhkuse regulatsioon kehtib ajast, kui jõustus uus ATS ja kõigil teistel avalikel teenistustel teenistujate lisapuhkuse õigus kadus. Seda lisapuhkust eriteenistujatele on rakendatud juba üheksa aasta vältel. Seda on seni tehtud ametiasutuse juhi kehtestatud korras. Toodi välja ka Häirekeskus, kus ametiühingut ei ole. Nüüd, ROTAL-i ettepanek oli täiendada seaduseelnõu selliselt, et ametniku ebaseadusliku teenistusest vabastamise korral oleks tal õigus nõuda teenistusse ennistamist. Põhjendus oli, et ebaseaduslik teenistusest vabastamine lõpetab ametniku jaoks kogu karjääri. Siseministeerium avaldas arvamust, et sellisel juhul edasine sujuv koostöö võib olla jäädavalt kahjustatud, aga inimesel on ikkagi õigus edaspidi ka sellesse süsteemi siseneda. Nüüd, kui rääkida 12. aprilli istungist, siis arutasime seal Riigikogu julgeolekuasutuste erikomisjoni muudatusettepanekut, mida tutvustas erikomisjoni esimees Jürgen Ligi, ja ka Anti Poolametsa muudatusettepanekuid. Samuti tutvustas Siseministeerium oma ettepanekuid eelnõu muutmiseks-täpsustamiseks. Ja nüüd läheme muudatusettepanekute juurde. Muudatusettepanek nr 1 tuli julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonilt. Küsimus oli avaliku teenistuse tippjuhtide ametikohtadele nimetamises. Ühesõnaga, küsimus oli peadirektori asetäitjates, ja seda just Politsei- ja Piirivalveametis ja kapos. Sooviti, et nende tähtajatuid lepinguid ei muudetaks tähtaegseteks. Aga istungil toodi välja nendele kehtivad tagatised. Seadusmuudatusega kehtestatakse ajateenistuses olevatele peadirektori asetäitjatele – selle tõi välja Siseministeerium – viieaastane üleminekuperiood. See tähendab seda, et pärast muudatust saavad ametis olevad peadirektori asetäitjad jätkata teenistuses vähemalt viie aasta jooksul. Ja peadirektori asetäitja ametikoha tähtajaliseks muutmisega ei seata piirangut teenistustähtaja korduvusele. See tähendab, et peadirektori asetäitja võib jätkata ka pärast viieaastase teenistustähtaja saabumist, kui ta osutub ametikohale valituks. Ja kui rääkida veel täpsemalt, siis komisjonis oli juttu ka sellest, et kõikidel asetäitjatel lõpeb teenistusaeg 2027. aasta 30. juunil ja sellest ajast alates ka edaspidi samal [kuupäeval]. Muudatus, mille esitas Anti Poolamets, oli veelgi piiravam. Tema tegi ettepaneku, et Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja ja Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja saab nimetada ametisse üksnes viieks aastaks. Kolmas muudatusettepanek oli õiguskomisjoni esitatud. Selle sisu on selline, et muudatustest tulenevalt hüvitab edaspidi vabatahtliku merepäästja transpordi-, side-, koolitus- ning muud kulud Vabariigi Valitsuse asemel Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor. Muudatuse eesmärk on luua samad vabatahtlike kulude hüvitamise põhimõtted kui Päästeameti kaasatud vabatahtlike päästjate puhul, kelle kulude hüvitamise korra on kehtestanud Päästeameti peadirektor. Neljas muudatusettepanek on ka Anti Poolametsa esitatud ja selle sisu on järgmine: Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori nimetab ametikohale viieks aastaks Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulates ära ka Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse. Ta leiab ka seda, et mitte ainult üksnes asetäitjad, vaid ka peadirektorid peaksid saama olla ametis ainult ühe valimisperioodi. Viies muudatusettepanek. Viiendas muudatusettepanekus esitatud muudatused on omavahel seotud. Muudatusettepanekuga piiratakse andmesubjekti õigust tutvuda eriteenistusi reguleerivates seadustes taustakontrolli käigus kogutud isikuandmetega, seda tulenevalt isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud eesmärkidest. Seda andmesubjekti õigust saab piirata muu hulgas riigi julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra, süütegude tõkestamise, avastamise ja menetlemise, karistuse täideviimise ning andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse eesmärgil. Need muudatused tehakse eri seadustes taustakontrolli puudutavates sätetes läbivalt: see tähendab siis politsei ja piirivalve seaduses, abipolitseiniku seaduses, päästeseaduses ja päästeteenistuse seaduses. Üks oluline element on see, et erinevates valdkondades teostatavate taustakontrollide eesmärgid on selgitada välja isiku vastavus ameti- või töökohale kehtestatud nõuetele ning hinnata isiku sobivust. Samuti võidakse isiku usaldusväärsust kontrollida muudel eesmärkidel. Näiteks vanglas julgeoleku tagamiseks on oluline tagada, et vanglas teenust osutavad isikud ei oleks kuritegeliku taustaga ning sobiks vanglas teenuse osutamiseks. Võib-olla on vaja üle korrata, et seega võib seadusega luua aluse taustakontrolli käigus saadud andmete väljastamisest keeldumiseks nii riigi julgeoleku ja avaliku korra tagamiseks kui ka näiteks inimese enda kaitseks või ka muudel isikuandmete kaitse üldmääruses nimetatud eesmärkidel. Ja see muudatusettepanek, nagu öeldud sai, seondub ROTAL-i ja Politseiteenistujate Ametiühingu tõstatatud teemaga. Muudatusettepanek nr 6. Selle on esitanud Anti Poolamets. Ja oma muudatust selgitab ta järgnevalt. Kõrgemate riigiametnike rotatsioon võimaldab ametkonnal paremini muudatusi juhtida ning olla kaasaegne organisatsioon. Rotatsioon aitab [ära] hoida korruptsiooni. Riigikantselei on rõhutanud, et määratud ajaks ametisse nimetatavate ametnike ringi tuleks laiendada ning lisada loetellu ka tippjuhtidele vahetult alluvate üksuste juhid, kes nimetatakse ametikohale viieaastase teenistustähtajaga. Oluline on see, et nii tippjuhid kui ka nende asetäitjaid oleksid nimetatud ametisse tähtajaliselt. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja ja Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja ametikoha täitmiseks peaks konkursi läbi viima juba 2022. aastal. 2027. aastasse valiku lükkamine on põhjendamatu. Kaitseväe juhataja nimetatakse ametisse viieks aastaks ning tema ametiaega saab pikendada kahe aasta võrra. See on siis Anti Poolametsa ettepanek. Õiguskomisjon tegi seitsmenda muudatusettepaneku. Siin on tegelikult lihtsalt üks sõna välja jäetud: tingimused. Eelnõus toodud abipolitseiniku seaduse sõnastuse kohaselt kehtestab kriisirolliga abipolitseiniku erialaõppe nõuded, tingimused ja korra valdkonna eest vastutav minister määrusega. Kuivõrd erialaõppe tingimusi ei ole eraldi vaja kehtestada, jäetakse see õigusselguse huvides volitusnormi sõnastusest välja sõnad. Sõna "tingimused" jääb välja. Nüüd siis kaheksas muudatusettepanek. Sellega muudetakse ära eelnõusse sattunud ebatäpsus. Selle muudatusettepaneku on esitanud õiguskomisjon. Kui te seda muudatusettepanekute loetelu loete, siis on ka näha, milliste muudatustega arvestati. Kõigi nendega, mis õiguskomisjon esitas, oldi loomulikult konsensusega nõus. Kolme muudatusettepanekut, mis esitas Anti Poolamets, ei arvestatud ja ei arvestatud ka julgeolekuastuste järelevalve erikomisjoni ettepanekut. Juhtivkomisjoni menetluslikud otsused ja ettepanekud olid sellised. 21. aprillil tegi õiguskomisjon ettepaneku võtta eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda käesoleva aasta 4. maiks ja teine lugemine lõpetada. Kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse, on komisjoni ettepanek võtta eelnõu kolmandaks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda 11. maiks ja viia siis läbi lõpphääletus. Kõik menetlusotsused olid konsensuslikud. Aitäh!
Teile on ka üks küsimus. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Eelnõu eesmärk on nagu üllas: ühtlustada eriteenistujate sotsiaalseid tagatisi, võrdne kohtlemine ja bürokraatia [vähendamine]. Aga lugesin, et ROTAL-i ettepanekud valdavalt ei leidnud toetust. Ja minu küsimus on, kui palju see muudab asja paremaks, kui palju need erinevad silotornid – loll sõna! –, seal olevad inimesed, eriteenistujad [võidavad]. Kas nende sotsiaalsed tagatised ja kohtlemine – kõik see on tõesti muutunud enam-vähem võrdseks või on seal mõned kohad, kus ei ole eesmärgini jõutud millegipärast? [Kui nii], siis mis kohad need on?
Aitäh küsimuse eest! Kui me vaatame kas või täna töötukassa pakutavaid teenuseid, siis on olemas töötukassa teenused, mille puhul on olemas koondamisrahad ja nii edasi. Paljud kohad on jäänud sellest ajast, kui see süsteem täielikult veel ei töötanud.
Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Minule jätab see eelnõu küll väga selgelt niisuguse nõukogudeaegse mulje. Tekitatakse riiklikku nomenklatuuri, kes tiirleb ühe koha pealt teise koha peale ja võimalikult kaua on ühe koha peal. Seda põhjendatakse sellega, et inimene on omandanud kogemusi ja neid kogemusi ei saa raisku lasta minna. Las tema töötab järgmised viis aastat veel ja siis, kui ta on järgmised viis aastat ära töötanud, siis töötab elu lõpuni. Soomlastel on ilus väljend hautakivisopimus ehk hauasambaleping. Kas teile ei tundu, et see tegelikult kõrvaldab meil sellise ühiskondliku terve konkurentsi ja ka alamatel astmetel töötavate inimeste motivatsiooni pürgida kõrgemate vastutavate kohtade peale?
Aitäh, austatud küsija! Te olete ise olnud siseminister, nii et oleks väga oodanud, et juba sel ajal oleks tulnud need muudatused, et asetäitjad ei saa tähtajatult, elu lõpuni töötada. Aga ma olen teiega nõus, et loomulikult me praegu kitsendasime seda võimalust, et need tähtajatud lepingud muutuksid tähtaegseteks. See on igati õigustatud, olen sellega nõus.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Tahaks rotatsioonist rääkida. Need nii sala- kui ka tavapolitseinikud ja päästjad ja vanglaametnikud ja nii edasi – kui suur see rotatsioon tegelikult praegu nendes silotornides on? Ma saan aru, et tammede allee peabki kaua kasvama, muidu see ei saagi tammede alleeks.
Aitäh! Küsimus on väga huvitav, aga ma ei ole siseminister ja ma tõesti ei ole kursis kõigega, mismoodi see rotatsioon seal ministeeriumis toimub, kes vanglaametist läheb ministriks, kes politseinikust läheb politseiametit juhtima ja nii edasi. Ma ei oska sellele küsimusele vastata. Võib-olla teie erakonnakaaslane Mart Helme vastab sellele, tema on selles küsimuses kindlasti hästi pädev.
Rohkem küsimusi ei ole. Tänan! Avan läbirääkimised. Läbirääkimiste soovi ei ole, sulgen läbirääkimised. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Esimene muudatusettepanek, esitanud julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Teine muudatusettepanek, Anti Poolamets, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Kolmas muudatusettepanek, õiguskomisjonilt, arvestatud täielikult. Neljas muudatusettepanek, Anti Poolamets, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Viies muudatusettepanek, juhtivkomisjonilt, arvestatud täielikult. Kuues muudatusettepanek, juhtivkomisjonilt, arvestatud täielikult ... Vabandust! See on Anti Poolametsa ettepanek, lugesin valesti, minu viga. Vaatasin silmadega juba seitsmendat. Kuues muudatusettepanek, esitanud Anti Poolamets, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Seitsmes muudatusettepanek, esitanud õiguskomisjon, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Kaheksas muudatusettepanek, õiguskomisjonilt, arvestatud täielikult. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 508 teine lugemine lõpetada. Teisi soove ei näe, seega oleme teise lugemise lõpetanud.
Liigume edasi meie kuuenda päevakorrapunkti juurde. See on Vabariigi Valitsuse algatatud rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamist käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu 583. Käsil on esimene lugemine. Palun, rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus!
Suur aitäh, austatud istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Teie ees on eelnõu, millega Vabariigi Valitsus teeb Riigikogule ettepaneku ratifitseerida Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitlev konventsioon. Selle näol on tegu Euroopa Nõukogu kriminaaltulu konfiskeerimist puudutava konventsiooniga, mis arusaadavalt eeldab väga paljudel juhtudel piiriülest kiiret infovahetust ja ka efektiivset koostööd koos selge tööjaotusega. Konventsiooni artiklid sätestavad rahvusvahelise koostöösüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise ning teiste raskete kuritegude ärahoidmiseks. Tegemist on Euroopa Nõukogu teise samateemalise ehk kriminaaltulu konfiskeerimist puudutava konventsiooniga. Eesti on juba ratifitseerinud eelmise, 1999. aastal vastu võetud sarnase sisuga konventsiooni. Suur osa praegu ratifitseeritavas konventsioonis olevatest sätetest on identsed sellega, mis olid 1990. aasta konventsioonis või siis on sätted väga sarnased. Mis on muutunud? Euroopa Nõukogu koostatud uues konventsioonis sisalduvad kaks muudatust. Esimene neist on seotud rahapesu andmebüroodega, konventsiooni on lisatud ka rahapesu andmebürood puudutavad sätted. Ja teine on seotud sellega, et konventsiooni lisati terrorismi rahastamise tõkestamist puudutavad sätted. Eesti õigus vasab juba praegu konventsiooni nõuetele. Konventsioonile on allkirja andnud ka Euroopa Liit, kes on sellega seoses vastu võtnud määruseid ja direktiive, et viia oma õigus konventsiooniga vastavusse. Eesti on selle õiguse üle võtnud. Nii et nagu öeldud, Eesti õigus vastab juba praegu sätestatud nõuetele. Konventsiooni ratifitseerimine lihtsustab Eesti uurimisasutuste, kindlasti ka meie Rahapesu Andmebüroo ja prokuratuuri infovahetust, koostööd oma partnerasutustega Euroopas. Konventsioonile tuginemine omakorda võimaldab mõne osalisriigiga koostöös senisest kiiremini ja vahest ka lihtsamini saada informatsiooni, uurimisabi, mis omakorda aitab koostöö tulemuslikkust tõsta. Seetõttu palun teil seda eelnõu toetada. Aitäh!
Aitäh! Tundub, et küsimusi on ka. Kalvi Kõva, palun!
Aitäh, hea Riigikogu aseesimees! Hea Keit! Ma ei küsi üldse selle seaduse kohta, aga rahapesu kohta küsin küll. Vaieldamatult tuleb rahapesu vastu võidelda, aga mulle tundub, et mõni pank on vindi ikka väga üle keeranud. Ma siin Riigikogu saalis stenogrammi huvides ütlen selle välja või küsin sinu käest, kas see on nagu normaalne tegevus. Ma olen kuulnud paljude inimeste käest ja ka minu endaga on juhtunud selline asi, et kandsin ühe enda pangakonto pealt Swedbanki mingi rahasumma ja Swedbankist tuli kohe päring, kust see raha pärineb, kust te selle saanud olete. Ja kui te teatud kuupäevadeks ei vasta, siis sulgeme teie kontod. Niisugused hullud asjad. Ma kandsin oma palga, mis Riigikogu annab, SEB-ist Swedi ja kohe tuli selline küsimus. No ei ole ju normaalne!
Aitäh! Mulle tundub, et see oli retooriline küsimus praegu. Tõepoolest, selle konventsiooni ratifitseerimisega see ei seondu. Aga sarnast kriitikat on jõudnud viimasel ajal avalikkusse üsna palju ja igasuguse kriitika puhul tasub kindlasti sellesse ka sisse vaadata.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Hea minister! Kas te võiksite avada, miks me just täna sellega tegeleme? Kui juba nii palju aastaid on mööda läinud selle protsessi algusest, siis miks me täna sellega tegeleme siin?
Aitäh! On tõsi, et sellest, kui Eesti allkirjastas konventsiooni – see oli 2013. aastal –, on üksjagu aega mööda läinud. Tegu on valdkonnaga, millega tegelemine on jaotunud mitme ministeeriumi [vahel]: see on Justiitsministeeriumi [teema] ja nüüd, kui üsna hiljuti Rahapesu Andmebüroo liikus Rahandusministeeriumi valitsemisalasse, otseselt ka Rahandusministeeriumi [teema]. 2018. aasta oli see aasta, kui erinevad valitsemisalad või, ütleme, asjasse puutuvad ministeeriumid leppisid omavahel kokku, et ratifitseerimise ettevalmistamisega hakkab tegelema Rahandusministeerium. Ja ma arvan, et see iseenesest oli mõistlik otsus. Tõesti, eriti nüüd, kui Rahapesu Andmebüroo tegutseb iseseisva valitsusasutusena. Üldiselt selliste protsesside ettevalmistamisel on mängus hulk nüansse, mida ametiasutused omavahel läbi vaidlevad ja arutavad. Ju see siis on kõik olnud ajamahukam, kui algselt prognoositi. Ma tean, et väga mitme asutuse koostöös on seletuskirja kirjutatud ja seal detaile üle kontrollitud. Just nimelt selles osas, kas Eesti õigus tõepoolest juba praegu vastab kõigele konventsioonis sisalduvale või on vaja veel midagi muuta. Ja vastus on, et jah, vastab küll. See töö on olnud väga ajamahukas, aga sellega on nüüd valmis saadud ja hea on, et valmis on saadud.
Kalvi Kõva, palun!
Aitäh! Retooriline küsimus oli tõesti, aga sa ise ütlesid ka, et on tulnud signaale selle kohta. Kui on tulnud signaale, siis peab seda asja uurima, sellega tegelema. Ma küsingi, kas Rahandusministeerium ka selle probleemiga natukenegi tegeleb. Paljud väikeettevõtted on ütelnud, et see on muutunud juba ettevõtlust piiravaks ja takistavaks. Liialt palju tuleb selliseid bürokraatlikke mõttetuid küsimusi panga käest, kuigi nad saaksid seda kõike ju maksuametist otse [infot] võttes ise vaadata. Kas te pöörate ministeeriumis probleemile ka selle vaatenurga alt vaadates tähelepanu?
Aitäh! No ma olen sunnitud taas ütlema, et see ei seostu selle konventsiooni ratifitseerimisega. Küsija küll ütleb, et mis siis, aga mäletan küll seda, et varasemalt on Riigikogu selles üsna järge pidanud, et päevakorrapunktist väga kaugele ei kaldutaks. Sellegipoolest ütlen, et see kindlasti on küsimus eelkõige ka pangaliidule. Arvan, et ka parlamendifraktsioonidel on kindlasti põhjust sellistel üles kerkivatel teemadel küsimused ära küsida, ja ma usun, et küllap te kasutate seda võimalust.
Aga ministril on kindlasti pädevust vastata sellele küsimusele.
Seda ma ka tegin.
Heljo Pikhof, palun!
Aitäh! Minu küsimus on nii või naa konventsiooniga seotud. Tegelikult ma tahan küsida, kui põhjalikult peab nüüd Eesti inimesi, kellel on kogu aeg siin ju pangaarve avatud olnud, kontrollima, et jumala eest rahapesuga ei tegeletaks. Mul on ühes pangas arve, tahtsin teises pangas arvet avada, läks kaks nädalat, sest nad ütlesid, et nad kontrollivad, kas ma tegelen rahapesuga. Leiti, et ei tegele, ja siis anti teada, et võin tulla arvet avama. Milleks sellised tõkked? Tegelikult sa võid ju sealt teisest pangast uurida või mis iganes. Ma ei saa sellest aru.
Aitäh! Mina ka ei saa iga kord aru. Ja see ei ole seotud sellega, et oleks teie ees olevas konventsioonis mingisuguseid regulatsioone või reegleid, mida kuidagi kehtestataks seda. Ma ei taha pankade eest kõneleda, aga nende vastus enamasti on, et nad maandavad oma riske ja on hinnanud oma riske. Miks nad neid hindavad sageli sellise karmusega nagu teie viitasite ja ka üks eelküsija viitas? Nagu ma ütlesin, neid küsimusi tuleb küsida asjaosalistelt.
Aitäh! Rohkem küsimusi ei ole ei konventsiooni ega rahapesu kohta. Nüüd saame minna kaasettekande juurde ja selleks kutsun siia rahanduskomisjoni esimehe Andrei Korobeiniku. Palun!
Hea istungi juhataja! Head kolleegid! Eelnõu 583 oli rahanduskomisjonis 12. aprillil 2022. Eelnõu sisu tutvustas meile rahandusminister ja seda tegi ta ka siin saalis väga põhjalikult. Komisjoni arutelu väga pikk ei olnud. Rene Kokk küsis sellesama küsimuse, millest on tingitud nii pikk konventsiooniga liitumise protsess, ja sai komisjonis sarnase vastuse nagu siin saaliski. Aivar Sõerd uuris, kas konventsiooni ratifitseerimisega kaasnevad täiendavad kulud ministeeriumile või teistele riigiasutustele. Minister vastas, et täiendavaid kulusid ei kaasne. Ja komisjon tegi järgmised konsensuslikud otsused: võtta eelnõu täiskogu päevakorda 4. maiks, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks 16. mai kell 17.15 ning määrata mind komisjoni ettekandjaks. Aitäh!
Aitäh! Küsimusi ei näe, nii et rohkem siin ei olegi juttu. Juhtivkomisjon on, nagu just kuulsime, teinud ettepaneku eelnõu 583 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõpetatud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 16. mai kell 17.15. Ka tänane kuues päevakorrapunkt on ammendatud.
Ja jõuame seitsmenda punktini: Vabariigi Valitsuse algatatud atmosfääriõhu kaitse seaduse ja tööstusheite seaduse muutmise seaduse eelnõu 568 esimene lugemine. Ettekandja on keskkonnaminister Erki Savisaar. Palun!
Austatud eesistuja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Teile on esitatud Keskkonnaministeeriumi algatatud atmosfääriõhu kaitse seaduse ja tööstusheite seaduse muutmise seaduse eelnõu. Atmosfääriõhu kaitse seaduse muutmisel on kolm peamist eesmärki: esiteks, täiendada seaduse fluoritud kasvuhoonegaase ehk F-gaase käsitlevaid sätteid F-gaaside ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks; teiseks, tõsta trahvimäärasid ja kolmandaks, korrigeerida välisõhku ja müra käsitlevaid sätteid. Kui nüüd lähemalt vaadata neid eesmärke, siis F-gaasid on suure globaalse soojenemise potentsiaaliga kemikaalid. Kõige suurem ja olulisem grupp neist on fluorosüsivesinikud ehk HFC-d, mille põhikasutusala on külmamajanduses. 2018. aastal moodustasid Euroopasse [toimetatud] ebaseaduslikud F-gaasid hinnanguliselt 20% kogu F-gaaside legaalsest turust, kuna nende hind oli kaks või enam korda odavam kui legaalse gaasi hind. Enamik ebaseaduslikest F-gaasidest turustatakse just ühekordselt täidetavates mahutites, mille importimine Euroopa Liitu on keelatud juba 2007. aastast. Ühekordseid mahuteid ei saa taastäita, aga nendesse jääb alati mingi osa gaasi, mida pole võimalik kätte saada ning mis tõenäoliselt lekib atmosfääri. Selleks, et takistada selliste mahutite müüki Eestis, on plaanis täiendada atmosfääriõhu kaitse seaduse esmajoones ühekordselt täidetavaid F-gaasi mahuteid reguleerivaid sätteid, keelustades nende edasiandmise, vahendamise, omandamise ja valdamise. Eelnõukohase seadusega lisatakse riikliku järelevalve erimeetmena võimalus teha kontrolltehingut. Kontrolltehing annab Keskkonnaametile ja Maksu- ja Tolliametile rohkem võimalusi [avastada] ebaseaduslike F-gaasidega seotud rikkumisi ja võidelda sellise põrandaaluse tegevusega. Kontrolltehing laieneb ka e-kaubandust ning muid kaugmüügivõimalusi kasutades müüdavatele keelatud ühekordselt täidetavatele F-gaaside mahutitele. Täiendavad nõuded ja meetmed fluoritud kasvuhoonegaaside järelevalvel aitavad saavutada õiglase turuolukorra ja vähendada ühekordselt kasutatavatest mahutitest pärinevaid lekkeid. Lisaks sellele väheneb tundmatutest ja ohtlikest kemikaalidest tulenev oht inimeste turvalisusele ning keskkonnale. Seega on eelnõu peamine eesmärk vähendada F-gaaside ebaseaduslikku kaubandust ning muuta järelevalve mainitud ainete üle võimalikult tõhusaks. Teine muudatus puudutab karistusmäärasid. Need on eeskätt järelevalve toetamiseks ja peavad olema ebaseadusliku tegevuse ärahoidmiseks piisavalt tõhusad ja hoiatavad. Kehtivad trahvimäärad on pärit 2002. aastast, kuid 2015. aasta 1. jaanuarist on karistusseadustiku järgi võimalik väärteo korral juriidilisele isikule maksimaalse rahatrahvina kohaldada 400 000 eurot. Senine 32 000 euro suurune maksimaalne karistus ei ole mõningate rikkumiste korral piisavalt tõhus ega hoia ära olukorda, kus süütegu on end majanduslikult ära tasunud. Viimati muudetud keskkonnavaldkonna eriseadustes on veeseaduses, maapõueseaduses, jäätmeseaduses ja ka pakendiseaduses samuti tõstetud juriidilise isiku maksimaalseid karistusmäärasid 400 000 euroni. Rahatrahvi ülemmäära muutmine annab paindliku võimaluse rakendada sellise suurusega rahatrahvi, mis täidaks oma eesmärgi ehk sunniks täitma seaduse nõudeid. Trahvimäärade tõstmine peaaegu kogu atmosfääriõhu kaitse seaduse raames on tingitud otsestest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustest tulenevatest nõuetest, keskkonnale või inimese tervisele ohtliku olukorra põhjustamisest ebaausa konkurentsieelise loomiseks ning [olukordadest], kus süütegu võib end majanduslikult ära tasuda. Eelnõuga muudetakse ka tööstusheite seadust. Need muudatused on tingitud nagu atmosfääriõhu kaitse seaduse puhul trahvimäärade muutmise vajadusest. Kompleksloa [saanud] käitised on suurema keskkonnamõjuga ja seetõttu peavad need karistusmäärad olema samaväärsed teiste keskkonnavaldkonna õigusaktide karistusmääradega. Lisaks eelnevale on eelnõu eesmärk täpsustada ja korrigeerida välisõhku ja müra käsitlevaid sätteid. Nende muudatustega ei muutu senise regulatsiooni põhimõtted, vaid vastavalt praktikas ilmnenud vajadusele tehakse täpsustusi. Samuti aitab eelnõu kaasa bürokraatia vähendamisele, tühistades nõude püüdeseadme efektiivsuse mõõtmiseks ja asendades selle püüdeseadme töö korrasoleku hindamisega. Aitäh!
Aitäh! Merry Aartil on küsimus. Palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Ma küsin seda. Külmaseadmed farmides on ka selle teemaga seotud. Polli õuna- või marjahoidla, mis on 40-tonnine, on hästi-hästi oluline põllumajandussektorile, marjakasvatusele. Kas Maaeluministeerium on andnud oma nõusoleku sellega või kommentaarid eelnõu kohta? Kui pikk on näiteks üleminekuperiood, kui on vaja [vanad seadmed] vahetada uute seadmete vastu? See on päris kallis, eriti mis puudutab Pollit. Kas siin on mingeid selliseid arutelusid olnud?
Aitäh! Ei, sellist arutelu ei ole olnud, sest legaalset F-gaasi võib ju edasi kasutada, lihtsalt tuleks osta seda ametlikult turult, mitte kuskilt hõlma alt, illegaalselt.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Hea minister! Kas sul on käepärast ka näiteks viimase kolme aasta trendid, kuidas nende illegaalsete F-gaaside sissetoomine Eestisse on liikunud? On see tõusvas trendis, on see vähenevas trendis – milline see pilt on?
Aitäh! Ei, mul sellist statistikat praegu käepärast ei ole. Nagu ma välja tõin, see moodustas circa viiendiku turust, 20%. Ma tahan uskuda, et viimase aja sündmuste valguses see on iseenesest natukene vähenenud, aga kindlad andmed mul puuduvad. Aga kui Riigikogu liikmetel on huvi, saan kindlasti teha väljavõtte teadaolevast.
Aitäh! Rohkem küsimusi polegi. Nüüd saame kaasettekande juurde minna. Palun pulti keskkonnakomisjoni liikme Heiki Kranichi.
Hää eesistuja! Saadikud! Ega mul ministri kõnele palju lisada ei ole. Komisjon arutas seda teemat 11. aprillil ja komisjoni arutelust jäi vähemalt minu kõrvu kõige kõvemini kõlama Peeter Ernitsa küsimus, et kas nende F-gaasidega ei saaks kuidagi nagu kiiremini ühele poole. Sest tegemist on ilmselgelt sünteetiliste ehk inimtekkeliste gaasidega, mida loodus ise ei tooda ja mis kasvuhooneefekti päris kindlasti suurendavad. Tookord selget vastust sellele kõigele just nagu ei tulnud ja selles mõttes jääb otsus nendesamade F-gaaside kohta Riigikogu teha. On selge, et see ebaseaduslik kaubandus on selle eelnõu kõige olulisem komponent ja just nimelt selle ebaseadusliku kaubanduse piiramine võiks olla meie kõigi südameasi. Kõik muu on enam-vähem tehniline. Mida komisjon otsustas? Komisjon otsustas teha ettepaneku võtta eelnõu päevakorda ja esimene lugemine lõpetada. Sellega ma komisjoni seisukohavõtu sel teemal ka lõpetaksin.
Küsimus on Peeter Ernitsal. Palun!
Hea juhataja! Hea Heiki! Aitäh sellise minimalistliku esinemise eest! Aga sina oled F-gaaside suurim spetsialist meil siin saalis ja juhtisid tähelepanu, kuidas nad tulevad ja kuidas nad liiguvad. Rene ei saanud ministrihärralt selle kohta vastust. Mida sina teeks nende F-gaaside liikumise kiiremaks pidurdamiseks, kui see sinu voli oleks?
Aitäh! Kuna ma praegu olen siin komisjoni esindajana, siis on mul isikliku arvamuse esitamine mõnevõrra komplitseeritud. Aga ületades oma praeguse positsiooni piire, ütleksin ma seda, et on F-gaase, mis tuleks Eestis päevapealt ära keelata.
Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud ettekandja! Selles atmosfääriõhu kaitse seaduses on nüüd viited järjekordselt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele. Ja kui te nüüd hetkeks oma pilgu tõstate ja vaatate minu poole, siis ma näitan teile, siin on olemas Euroopa ...
Ma ei näe nii kaugele.
... Euroopa põhiseaduse leping. Ja selle 5. jaos "Keskkond", mille Eesti on ka allkirjastanud, on artikkel III-233 sisustatud järgmiselt, et keskkonnakaitse nõuetele vastavad ühtlustamismeetmed [sisaldavad] vajaduse korral kaitseklauslit, mis lubab liikmesriikidel majandusvälistel keskkonnakaitselistel põhjustel võtta liidu kontrollimenetlusele alluvaid ajutisi meetmeid. Küsin praegu, tuginedes Euroopa Liidu põhiseadusele: kui palju te rakendasite nimetatud normi selle seaduse väljatöötamisel?
Punkt 1. Keskkonnakomisjon ei ole seda seadust välja töötanud. Punkt 2. Juhul kui keskkonnakomisjon oleks selle seaduse välja töötanud, oleks tõenäoliselt enamus keskkonnakomisjoni liikmetest läinud seda teed, mida meile on hästi palju ette heidetud, et me oleksime olnud paavstlikumad kui paavst ise. Ma arvan, et see, mis puudutab F-gaase, on Euroopa Liidu tasemel nõrgalt reguleeritud ja Eesti peaks siin olema, no kuidas ma nüüd viisakalt ütlen, tugev.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea Heiki! Jah, tõesti, komisjonipoolse ettekandjana sa võid kitsalt võttes öelda või maha lugeda, mis seal tegelikult [toimus]. Aga laiemalt võttes ma küsin nii. Mina keskkonnakomisjoni liikmena oleks saanud sult toona küsida neidsamu küsimusi, et sa saaksid praegu siin vastata, võttes nagu laiemalt. Sina kui F-gaaside suurim spets võiks nüüd avada, mis gaaside [kasutamise] sa päevapealt ära lõpetaks ja millal see päev tuleb või miks ta ei tule.
Aitäh! Peeter, sa näed seda minu parandusettepanekutest, mida ma kavatsen selles seaduseelnõus muuta. Ja ma loodan, et sa toetad neid.
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Aitäh, hea Erki, et sa juhtisid tähelepanu sellele, et ma kasutasin vale sõnastust: seaduse väljatöötamine. Tõesti, seda ei olnud jah. Vabandan oma vale sõnakasutuse pärast. Aga ma tahaksin ikkagi teada seda, et seesama Euroopa põhiseaduse leping, artikkel III-234 punkt 5 sätestab: "[Kui lõikel 1] rajanev meede tekitab liikmesriigi asutustele ebaproportsionaalseks peetavaid kulusid, siis kehtestatakse, ilma et see piiraks võimalust kohaldada põhimõtet, et saastajal tuleb maksta, selle meetme vastuvõtmise õigusaktis asjakohased sätted: [---]" Nüüd ongi küsimus selles, milline [säte] selles viiendas punktis annab võimaluse rahalisi toetusi kasutada. Kas see teema käis ka teie komisjonist läbi? Kui ei käinud, siis miks ei käinud?
Selle kohta on mul vastata ainult järgmist. Hull aeg nõuab hulle inimesi ja nõuab ka hulle meetmeid. Ja sellele, kes läheb, käsi pikal, kõigepealt küsima mingisugust toetust selle eest, et ta naabrimehe õues situb, tuleb anda vastu pead.
Rohkem küsimusi ei ole. Aitäh! Ongi kõik. Nii läks, see pani mõtlema. Saame avada läbirääkimised, kui seda soovi on. Seda soovi ei ole. Siis on niimoodi, et juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 568 esimene lugemine lõpetada. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks käesoleva aasta 18. mai kell 17.15. Nüüd on tänane päevakord ammendunud ja istung on lõppenud, kuid juhin tähelepanu, et 30 minuti pärast algab siinsamas Riigikogu saalis täiendav istung. Seega, kuulutan välja täiendava istungi täpselt 17.00.
Head kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu VII istungjärgu täiendavat istungit tänasel 4. mail, kolmapäeval. Selle istungi on kokku kutsunud Riigikogu esimees vastavalt kodu- ja töökorra seaduse § 49 lõikele 3 ja Riigikogu juhatuse käesoleva aasta 2. mai otsusele. Ja me valmistasime ette ka päevakorra. Aga enne, kui me läheme rakendamise juurde, on meil võimalik eelnõusid ja arupärimisi üle anda, kui sellist soovi peaks olema. Täna on see juba korra olnud, nii et kõik on ilmselt selle soovi saanud rahuldada. Siis teeme kohaloleku kontrolli, palun!
Kohalolijaks registreerus 75 Riigikogu saadikut. Riigikogu täiendaval istungil on Riigikogu otsustusvõimeline, kui kohal on rohkem kui pool koosseisust, mis meil praegu on olemas. Nüüd, Riigikogu täiendava istungi puhul on niimoodi, et kontrollitakse kohalolekut enne hääletust, kui mõni Riigikogu liige soovib kohaloleku kontrolli läbi viia. Kvoorumi puudumisel lõpeb istung automaatselt. Lisaks peame me nüüd täiendava istungi päevakorra kinnitama. Tulenevalt meie kodu- ja töökorra seaduse § 55 lõikest 1 tuleb täiendava istungi päevakord istungi alguses kinnitada. See täiendav päevakord on teil ka laudadele jagatud. Head kolleegid, ma panen hääletusele Riigikogu täiskogu VII istungjärgu 4. mai täiendava istungi päevakorra. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Päevakorra poolt on 60 saadikut, vastu 1 ja erapooletuid ei ole. Päevakord on kinnitatud.
Liigume päevakorra läbivõtmise juurde. Esimene punkt on Vabariigi Valitsuse algatatud perehüvitiste seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 605. Tegemist on esimese lugemisega. Ettekandjaks palun siia sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo.
Austatud istungi juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Olen teie ees eelnõuga, mis on üsna lühike ja konkreetne eelnõu, küll aga on selles mitu väga olulist punkti. Kõigepealt, toimetulekutoetusega seonduvalt on selles eelnõus loodud võimalus meie Eesti inimestele, kellel on eluasemelaen, saada toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetud ka need eluasemega seotud kulud, mida perekond kannab laenulepingutega seonduvalt, sealhulgas laenu põhiosa makse, aga ka intressid. Selle muudatuse me soovime jõustada 1. juulist. Oleme arvestanud ja hinnanud, et umbes 900 leibkonda tuleb toimetulekutoetuse saajatele juurde uusi taotlejaid ja tegelikult ka tänaste taotlejate hulgas pruugib olla neid, kes siia võivad sobituda. Lisaks siis ka olemasolevad pered, nii et kokku umbes 1000 leibkonda oleme arvestanud. Oluline on, et seda toimetulekutoetuse soodustust ei saa perekonnad pidevalt, vaid seda on võimalik kasutada kuus korda kalendriaastas – selle eesmärk on, et inimesel säiliks soov ja huvi leida tööd ja parandada oma individuaalset sissetulekut. Aga teisalt on oluline nüanss ka see, et me ei saa võtta maksumaksja õlule täielikult inimeste pangalaenudega võetud kohustuste kandmist. Igal juhul leevendab see nende perede olukorda, kes on ajutistes makseraskustes. Nemad saavad abi ka toimetulekutoetuse süsteemist. Teine sotsiaalhoolekande muudatus on seotud sõjapõgenikega ja välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse alusel makstava ühekordse eluaseme rendi hüvitisega, mis kehtiva seaduse järgi on 900 eurot ehk siis kuuekordne toimetulekumäär. Lisaeelarve vastuvõtmisel, kui toimetulekupiir tõuseb, tõuseb automaatselt ka nimetatud toetus ja see saab olema 1200 eurot ühe leibkonna kohta. Esmasel rendilepingu sõlmimisel saab seda ressurssi kasutada tagatisraha või ka maaklerikulude katteks. Meil on soov panna seda hüvitist maksma kohalikud omavalitsused. Oleme omavalitsustega mitmel korral kohtunud ja läbi rääkinud. Nende jaoks leevendab kindlasti selle hüvitise maksmist tõsiasi, et sotsiaalteenuste andmeregister võimaldaks teha sinna vajalikke märkmeid ja pidada seda registrit ja saada ülevaadet. Need muudatused on seotud Ukraina sõjapõgenikke andmete kandmisega STAR-i inforegistrisse, eeskätt siis üürikuludega seotud hüvitise, aga väiksemas mahus ka tõlketeenuste saamiseks. Järgmine muudatus on seotud üksi elavate pensionäridega. Me teame, et väga paljud Eesti inimesed on võtnud oma koju üüriliseks või allüüriliseks Ukraina sõjapõgenikke ja kui nüüd peaks olema üksi elav pensionär, kes võtab endale allüürniku, siis võib juhtuda, et inimese rahvastikuregistrisse aadressipõhiselt sissekandmise järel meie süsteem sügisel automaatselt ei pea enam seda pensionäri üksi elavaks pensionäriks. Seetõttu on teie ees ka seadusemuudatus, et seda inimest ei võeta leibkonnas elavana, vaid jätkuvalt üksi elava pensionärina, nii et ta ei kaota sellel aastal oluliselt tõusnud ühekordset üksi elava pensionäri toetust. Meenutuseks: see tõusis 115 eurolt 200 eurole. Ja nüüd viimane sotsiaalhoolekande seaduse muudatus, aga kaugeltki mitte väheoluline. Me teame, et kohalikud omavalitsused on Ukraina sõjapõgenikega väga agaralt tegelenud ja pannud sinna hulga tööd ja energiat. Seetõttu on hästi oluline, et me kompenseerime ka need täiendavad kulud toimetulekutoetuse arvestamisel, mida kohalik omavalitsus suurenenud hulga inimeste tõttu haldustoimingute käigus teinud on. Ja siin me oleme lähtunud üsna lihtsast loogikast. Kohaliku omavalitsuse üksusele hüvitatakse käesoleval aastal toimetulekutoetuste menetlemise ja väljamaksmise kulud lisaks tavapärasele iga taotluse eest, mille võrra on [kasvanud] kohaliku omavalitsusüksuse [töö] 2022. aasta jaanuarist kuni oktoobrini esitatud taotluste suurema arvu tõttu. [Võrdluse aluseks] on 2021. aasta sama periood. Siis ei ole ebaõiglast kohtlemist ja kohalikud omavalitsused saavad rahulikult ja turvaliselt oma tööd teha ja neid ülesandeid täita. Selles paketis on eraldi ka tervishoiuteenuste korraldamise seadus. Seda eesmärgiga, et me saaksime vajalikke tervishoiuteenuseid osutada ka massilise sisserände olukorras ja ka nendele Ukraina kodanikele, kes tulevad siia peale Ukrainas sõdimist ja haavata saamist. Nii et tegemist on haigekassa rahastuse korraldamisega ja võimaluse loomisega, et nii tervishoiuteenuse osutajatele kui ka kiirabibrigaadidele on haigekassa hinnakirja järgi võimalik arveid tasuda eeskätt siis haavata saanud isikute raviks. Etteruttavalt ütlen ära ka selle, et Eesti haiglavõrgu haiglates praegu meil Ukraina haavatud sõdureid ei ole, aga me loome võimaluse olukorraks, kui see tekkima peaks. Ja viimane, selline väike muudatus puudutab perehüvitiste seadust, mille teksti on kahetsusväärselt jäänud üks ebakohasus. Seletuskirjas on küll hästi selgelt öeldud, mis on olnud seadusandja tahe, aga me tõepoolest arvestaksime nende vanemate puhul, kellele määratakse vanemahüvitis ja kes varasemalt pole töötanud, seda piirmäära. Me ei maksa ebaõiglaselt kõrget toetust nendele inimestele, kes ei ole seda oma töise tegevusega välja teeninud. Aga kordan, tegemist on tehnilise parandusega, vea parandusega. Nüüd siis küsimused.
Jah, küsimused. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud minister, aitäh sellise põhjaliku vaimutöö eest! Ei ole jõudnud kõiki numbreid läbi lugeda ja [uurida] tasakaalu, kuidas nad omavahel [klapivad]. Aga ma küsin ühe sellise küsimuse. Iga Ukraina sõjapõgeniku tervisekontrolliks on ette nähtud 400 eurot. Kas see on ette nähtud ka Eestis seni elanud inimeste tervisekontrolliks, muu hulgas nende puhul, kellel haigekassakaarti ei ole?
Aitäh! Hea meel oleks, kui saaksite selle küsimuse esitada töö- ja terviseminister Tanel Kiigele. Kindlasti teab ta minust oluliselt täpsemalt detaile. Küll aga ma võin öelda, et haigekassa hinnakirja alusel on perearstide kaudu meil kõigil võimalik tervisekontrolli teha. Põhjus, mille pärast me teeme tervisekontrolli Ukraina sõjapõgenikele, on rahva tervise kaitse. Kui me räägime erinevatest võimalikest nakkushaigustest ja nende potentsiaalsest levimisest, siis on meil võimalik kontrollida nii COVID-19 kui ka muude nakkushaiguste temaatikat. See on kindlasti see taust.
Helmen Kütt, palun!
Suur aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Need on väga mitmed sümpaatsed ja olulised muudatused, mis selle seadusega tahetakse ellu kutsuda. Eile ma ka komisjonis küsisin laenude kohta. Laenude korral läheb [arvesse] laenu põhiosa, mitte intressid. Kohalikud omavalitsused peaksid ise kehtestama korra, kui suur on piir selle laenu põhiosa puhul. Ma suhtlesin eile vähemalt kuue omavalitsuse sotsiaaltöötajaga ja nad tegelikult väga ootavad selgitust, kuidas seda kehtestada, sellepärast et [summa] suurus sõltub laenuaja pikkusest. Kellelgi on võetud 20 aastaks, kellelgi on võetud kümneks, kellelgi viieks aastaks. Seal oleks vaja selgitustööd. Kui seadus jõustub 1. juulil, siis see aeg, et volikogud jõuaksid need korrad ka vastu võtta, on äärmiselt napp. Mul ei olegi otseselt küsimust, aga lihtsalt kinnitage, et see koolitus, selgitus tuleb.
Jaa, kindlasti me oleme pidevas suhtluses kohalike omavalitsustega. Ma usun, et selliste uute asjade kiiresti rakendamise puhul on ülioluline, et me teeksime koostööd, et kohalikud omavalitsused saaksid ka üksteiselt õppida. Võib-olla just toimetulekutoetust puudutava määruse ülevaatamine kohalikes omavalitsustes, mis on seotud selle muudatusega, annab tõuke selleks, et vaadatakse üle kõik need piirmäärad, mis on kohalikus omavalitsuses autonoomselt kehtestatud energia- ja küttenormide kohta.
Priit Sibul, palun!
Aitäh, austatud koosoleku juhataja! Hea minister! Tõesti, nii nagu Helmen ütles, selles eelnõus on palju häid ettepanekuid. Aga mul on täpsem küsimus selle 1200-eurose toetuse kohta, mis on sõjapõgenikele ette nähtud üüritoetuseks või tagatise maksmiseks, nagu te ütlesite. Ja see hakkab ka omavalitsuste kaudu käima. Osal puhkudel, näiteks Kagu-Eestis, on see 1200 eurot väga okei ja suur summa. Tallinna ja Tartu puhul ma täpselt ei tea, [kuidas sellega] on. Aga mul on laiem küsimus: kui palju on neid, kes täna veel on riiklikes majutuskohtades, ja kui palju on neid inimesi, kes on läinud üüriturule. Kuidas see käib? Ma tean, et Otepää turismitaludes metsade sees elab endiselt sadu sõjapõgenikke. Kuidas nad satuvad sinna? Töökohti seal pole, üüriturgu Otepääl pole. Kuidas need inimesed saavad infot ja satuvad õigetesse kohtadesse? Ja kas see raha läheb Otepääle või sinna omavalitsusse, kus nad tulevikus tahavad [elamispinna] rentida?
Suur aitäh! Kõigepealt, meil on Eestis tänase päeva seisuga 35 000 sõjapõgenikku või natukene rohkem. 4500 on lühiajalisel majutusel, sealhulgas ka need inimesed Otepääl, keda sa nimetasid. Tõepoolest, need, kes on hotellides ja turismitaludes, on lühiajalisel majutusel. Me oleme riigina öelnud, et me vähemalt kuu aega katame nende ülalpidamiskulud. Oleme püüdnud neid kulusid alla viia, sest see on meie ühiskonna ühine ressurss. Seetõttu oleme kasutusele võtnud muu hulgas Tallinnas ka laeva. Kui nendel inimestel kuu aja jooksul ei ole olnud võimalik kas ise või kõrvalise abiga leida püsivat elukohta, siis me loomulikult ei viska neid tänavale piltlikult öeldes, vaid jätkame nende ülalpidamist. Seadusest tulenevalt – taas kord viide välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadusele – on see aeg neli kuud. Me loome aktiivselt neid võimalusi pikaajaliseks majutuseks, olgu need õpilaskodud, mis on tühjalt seisma jäänud, või suured hoolekandeasutused, kust me oleme oma inimesed viinud väikestesse uutesse hubastesse hoolekandeasutustesse. Kaitseinvesteeringute keskuse hoonetest on mitmed kasutusel. Ja selles lisaeelarves on samamoodi alla 2 miljoni selleks, et me saaksime olemasolevaid hooneid korrastada ja inimesi sinna pikaajalisele majutusele viia. Ka koostöö erasektoriga on väga oluline olnud. Portaalis Kinnisvara24 on Ukraina inimestele mõeldud eraldi portaaliosa, kus nad saavad endale neid kohti otsida. Aga ma kinnitan teile, et vaatamata sellele, et meie kohalikud omavalitsused, meie Eesti inimesed, ka Sotsiaalkindlustusamet ja Sotsiaalministeerium teevad jõupingutusi, on kõige suurem probleem sotsiaalsest vaatest just pikaajalised majutuskohad. Me töötame selle nimel iga päev, et neid kohti tuleks. Aga tänane olukord on muidugi juba see, arvestades stabiliseerunud põgenike voogu, et kui meil iga päev tuleb lühiajalisse majutusse inimesi, kes seda vajavad, umbes 40, siis sadakond ja rohkemgi läheb iga päev pikaajalisele majutusele. Nii et see protsess on pidev.
Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Hea minister! Ma kuulsin, et te ütlesite, et üksi elav pensionär selle seaduseelnõu kohaselt seda oma toetust ei kaota, kui ta võtab enda juurde elama allüüriliseks Ukraina sõjapõgeniku. Ma tahaksin küsida ja öelge Eesti rahvale ka, et kui näiteks Eesti üksikema vajaks elamispinda ja üksi elav pensionär võtab ta allüüriliseks, kas ta siis kaotab selle toetuse. Ja kui see nii on, siis miks on tehtud selline erisus? Teiseks ma tahan küsida, kas see on ajutine või alaline muudatus. Kas tulevikus, ma ei tea, 10 aasta jooksul, 20 aasta jooksul kõik, kes Ukrainast tulevad, need Ukraina kodanikud tahavad minna üksi elava pensionäri juurde allüüriseks, siis saavad nad seda teha, aga meie oma üksikema näiteks ei saa, sest pensionär kaotab sel juhul oma üksi elava pensionäri toetuse?
Aitäh küsimuse eest! Meil on 33 000 sõjapõgenikku, kes on tulnud siia väga lühikese perioodi jooksul. Ja nagu te täna juba eelmisest vastusest olete kuulnud, me oleme ühiskonnana suure probleemi ees, et leida pikaajalisi majutuskohti. Meil ei ole Eestis 33 000 üksikema, kellel puudub ka elukoht. Need inimesed, keda me täna peame aitama ühiskonnana, on sõjapõgenikud. Tegemist on ainult sõjapõgenikele mõeldud ajutise meetmega. Ja nii nagu te ka kõik väga hästi teate, Euroopa Liidu direktiivi järgi saavad sõjapõgenikud siin ajutise kaitse aastaks, pikendamise võimalusega kaks korda kuus kuud. Selle aja vältel on võimalik ka seda leevendust seaduse kohaselt rakendada. Tavaoludes on see kõik teistmoodi. Ja lapsi üksi kasvatavatele vanematele on meile teistsugused meetmed, muu hulgas reservi arvestatud ka 50-eurone toetus, mille [kehtestamist] loodetavasti Riigikogu peatselt ka menetleda saab.
Siim Pohlak, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea minister! Te teete vähe ja teete lahjalt Eesti noorte perede ja [üldse] perede toetamiseks. Ilmselt olete kursis, et eestlaste iive on langenud juba aastaid. Eestis on iive languses, lapsi sünnib vähem. Kas teil ei ole häid ideid, kuidas toetada Eesti peresid või miks te teete Eesti perede ja laste toetamiseks nii vähe? Kui teil omal häid ideid pole, laenake EKRE programmist kas või järgmise lisaeelarve tegemisel. Meil oli väga hea plaan kompenseerida noortele peredele iga lapse sünni korral kodulaenust 25%. Tehke midagi suurt, tehke midagi Eesti perede heaks! Miks te peenhäälestate? Ma küsingi: kas järgmise lisaeelarve juures võiks seesama perede kodulaenu kompenseerimise mehhanism ka jutuks tulla?
Suur aitäh küsimuse eest! Siin on täna arutamisel lisaeelarve, mis on sõjaaja eelarve, kus me räägime meie kaitsevõimest, meie sisejulgeolekust ja nii palju kui võimalik lisaeelarve kontekstis, mis on arusaadavalt selle aasta eelarve ega oma mõju järgmistele aastatele, ka meie enda inimeste abistamisest. Selleks on mitmed meetmed ette nähtud. Aga väga hea on kõikidesse nendesse aruteludesse laskuda sellel aastal, mis meil on ees, mis on valimiseelne aasta. Ma usun, et igal erakonnal on palju häid ideid ja kindlasti riigi eelarvestrateegia läbirääkimistel saab tulla ka iga minister oma ettepanekutega. Nii et see on see aeg, kui nendest asjadest rääkida.
Anti Poolamets, palun!
Aitäh, juhataja! Aitäh, ettekandja! Ma tahaksin küsida sõjapõgenike haiguste teemal. Kui Mart Helme võttis siin hiljuti sõna selliste riskide tõstatamisel, siis puhkas üle-eestiline torm. Üle-eestiline! Ja ennäe imet, te tulete nüüd ja pakute lausa 20 miljonit, 400 eurot inimese kohta, et nad minu arust kompuutertomograafist läbi lasta ja vist kõikidest muudest [seadmetest] ka, sest see summa on päris suur. Ma loodan, et neid avalikult häbiposti ei panda. Mõnede ajakirjanike või poliitikute arvates peaksite neid kahtlustama haigeks jäämises. Küllap on siin mingid topeltstandardid. Aga ma küsin, miks see summa nii suur on. 20 miljonit on muljet avaldav summa sellise asja jaoks. Ja samal ajal on otseselt sõjaliste võimete jaoks ainult 16 miljonit.
Suur aitäh küsimuse eest! Kuna tegemist on tervise- ja tööministri valitsemisalaga, siis ma jään siinkohal võlgu selgituse, mida täpselt on kavandatud selle ressursi eest teha. Küll aga ma saan saata teile selle vastuse kirjalikult.
Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Mina pidasin siin kaks nädalat tagasi kõne, mis põhjustas tormi, ja mõned on väitnud ajakirjanduses, et ma sõimasin kõiki naisi litsideks, mida ma ei teinud. Aga praegu on meile tulnud uudis, et kõigest 1500 sõjapõgenikku on läbinud tervisekontrolli. Kõigest 1500! Nende hulgas on juba avastatud laupäevastel andmetel 32 HIV-positiivset. 32 HIV-positiivset laupäevase seisuga! Minu mure ei olnud asjatu ja teie hüsteeria, lugupeetud liberaalid, oli asjatu. Aga mu küsimus on järgmine. Küsimus on selline, et te olete loonud olukorra, kus üks osa hiljuti Eestisse ümber asunud inimestest elavad just nagu kommunismis ja ülejäänud osa peavad seda kommunismi kinni maksma. Kas see on solidaarne ühiskond?
Aitäh! Ma keskendun sellele küsimusele ja kordan, et meil on üle 33 000 inimese, kellest ainult 4500 on ajutisel – rõhutan, ajutisel – riigipoolsel majutusel. Kõik ülejäänud inimesed on leidnud endale kas iseseisvalt või kellegi toel – ja see keegi on tihti sugulane, tuttav, muu hulgas suuresti ka tööandja või kohalik omavalitsus – endale eluaseme. Nad teevad jõupingutusi selleks, et leida endale töökohti. Tööturuametis on end töötuna arvele võtnud enam kui 5000 tööealist inimest, kelle profiil on 25–54-aastane kõrgharidusega naine. Ja ka tööle on saanud juba märkimisväärne hulk inimesi. Nad on inimesed, kes püüavad tulla toime võõras riigis, olles sõjapaos ja tulnud siia koos lastega. See ei ole kindlasti kerge ja meie asi on säilitada empaatiavõime, et toetada, et luua tingimusi, et nad iseseisvalt hakkama saaksid. Ja tõsi, need, kes on haavatavamad, olgu nad puudega inimesed, olgu nad naised, kes tulevad siia suurperega või paljude lastega, või mõned muud inimesed, näiteks vanemaealised, liikumisprobleemidega inimesed – need inimesed, tõsi, vajavad rohkem abi, nagu ka need inimesed, kelle traumad sõjakoledusi näinuna on suuremad.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud minister! Te kogu aeg puiklete, et tervisevärk ei ole sotsiaalkaitseministri [valdkond], aga tervis on juhtumisi ka väga oluline sotsiaalkaitse osa. Ja pealegi, miks me [teilt] küsime: terviseminister ise on haige, nagu olen kuulnud. Nii et teie võiksite natukene valgustada valitsuse tööd. Aga siin on sihtarviks märgitud 32 282, aga täna ma loen, et on 35 000. Miks te tulete sellise ajast ja arust numbriga? Aga küsimus on see, et Otepääl väidetavalt on 600 ukrainlast, aga vallas elab umbes 6000 inimest, nii et 10% [moodustavad] nad seal. Aga nagu ma olen kuulnud, lasteaiakohti ja nii edasi on ainult 60-le. Kas oskate öelda, kui suur see protsent võiks olla, et kannatuste karikas ajaks üle ääre ühel omavalitsusel? Kas 15% või 20%? Või juba 10%?
Aitäh! Ma kõigepealt tuletan meelde, et ma tutvustan teile täna siin esimesel lugemisel sotsiaalhoolekande seadust, mis on seotud toimetulekutoetusega ja veel mõne teise teemaga. Ma tõepoolest ei ole siia tulnud valmistununa terviseteemadel rääkima. Ma vabandan selle eest. Mis puudutab konkreetselt Otepääd, siis selle kohta sai teie kolleegile siin saalis täna juba vastatud. Tegemist on ajutise majutusega. Ajutise majutuse perioodil on tõesti hea, kui on võimalik ka lastehoidu korraldada, et vanemad saaksid tööd otsida ja teha korda oma dokumendid, et siin Eestis [hakata] iseseisvalt toime tulema. Need inimesed ei jää Otepääle kõik, nendele iga päev otsitakse pikaajalist majutust ja nad iga päev liiguvad sealt edasi. Samamoodi ei paigutata täna enam Otepää valda inimesi juurde. Nii et kindlasti Otepääle ei ole vaja kõikidele nendele lastele ei lasteaiakohta ega ka koolikohta, sest see on ajutine viibimiskoht.
Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Me tõepoolest kuuleme siin praegu seda suurt hädapasunat teie suust, kuidas kõik on nii kohutav, kõik on nii raske ja vaesed sõjapõgenikud ja neid on nii palju. Aga vabandust, te ise tassite neid kogu aeg juurde. Täna me kuulsime peaministri käest, et neid tuleb üle idapiiri nüüd juba sadades ja sadades ja sadades. See protsess on kontrolli alt väljunud. Aga ma küsin teie käest, mida ma küsisin ka peaministri käest, aga see on päris teie haldusalas. Teie kantsler Mändmaa ütleb niimoodi: Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on kaardistanud ära 26 000 niisugust maja ja korterit, mille elektriarved viitavad, et neid tõenäoliselt pidevalt ei kasutata. Mis plaan Sotsiaalkindlustusametil nende tühjalt seisvate eluruumidega on? Meil põhiseaduses ikka on kirjutatud, et omand on püha. Kas selle nimel, et need sõjapõgenikud ära majutada, kavatseb Eesti riik hakata rikkuma põhiseadust ja need tühjad eluruumid kuidagi kasutusele võtta?
Aitäh küsimuse eest! Kindlasti ühegi omaniku tahte vastaselt sinna ei minda. Neid tühjalt seisvaid eluruume on proovitud ka kohalike omavalitsuste kaasabil üle vaadata, et kas nende hulgas oleks sobivaid eluruume. [Saaks ehk] omanikega rääkida ja sõlmida vajadusel lepingud. Mitte kellegi omandi kallale loomulikult minema ei hakata.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud aseesimees! Lugupeetud minister! Hea kolleeg Siim Pohlak küsis selle kohta, miks Eesti perede, noorte perede heaks midagi suurt ära ei tehta, ja te vastasite kuidagi sedasi, et tegemist on sõjaaja eelarvega ja see on ajutine. Ehk siis need mõjud ei [kandu] järgmisse aastasse. Ma küsin siin teilt kui valitsuse liikmelt, kuidas see on. Siin on 607 SE, mida me hakkame menetlema ja mis on ka sõjaaja eelarve üks osa. [Selle kohaselt] tuuakse ajakirjanduse käibemaks 9%-lt 5%-le ja seda tähtajatult, alaliselt jääbki nii. Kas ma sain valesti aru? Kas te osa asju teete siis alaliselt selle sõjaaja eelarve puhul, mille kohta te räägite, et see on tegelikult ainult üheks aastaks, selle aasta lõpuni?
Aitäh küsimuse eest! Mul on hea meel öelda, et on tõepoolest mõned meetmed, mis on suunatud Eesti inimestele ja mis on alalised. Näiteks seesama toimetuleku piiri tõstmine. Ja ka toimetulekutoetuse arvestamisel eluasemelaenude arvesse võtmine on Eesti inimeste huvides ja see jääb püsima ka järgmistel aastatel.
Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister. Elektriarvete juurde tagasi tulles: tegemist on ilmselgelt ebaseadusliku jälitustegevusega. Sellele ei saa olla mingit põhjendust, et Sotsiaalministeerium, ma ei tea, kelle kaudu, Eleringi kaudu kontrollib mingeid elamispindasid, kus elektri tarbimine viitab sellele, et need ei ole pidevalt kasutusel. See on ebaseaduslik jälitustegevus. Te ei saa võtta ühendust nende omanikega ja teha neile ettepanekut. Kas te sellest endale aru annate, et te rikute põhiseadust, inimeste eraomandi puutumatust ja nende nende jälitustegevusest vabastatuse õigust? Ühesõnaga, saate ise ka aru, mida mõtlen. Aga mu küsimus on järgmine. Te räägite meile siin, kui hirmus olukord see on, et meil on nii palju sõjapõgenikke. Kes nad siia tõi? Teie olete nad ju siia toonud, tassiti iga päev 500–600 inimest juurde. Ja siis kurdate, et meil ühiskonnas on väga raske ja et meil on sõjaaja eelarve. Meil ei ole sõda. Meil ei ole sõda! [[Juhataja helistab kella.]]
Aeg, Mart!
Ja mu küsimus on, aga mis siis aasta pärast saab. Kas aasta pärast hakkate välja saatma või mis siis on, pikendate või? Mis see plaan on?
Ma vastan küsimusele ja jätan kõrvale sissejuhatuse ja küsimuse selle kohta, miks te neid siia tõite ja miks te neid siia jätkuvalt toote. Te vist olete valesti aru saanud. Nimelt, me oleme Euroopa Liidus ja Euroopa Liit ühiselt võttis vastu ajutise kaitse direktiivi. Ukraina kodanikel on Euroopa piires viisavaba liikumine nii või naa. Sõltumata meie erinevatest otsustest on Ukraina kodanikel alati olnud võimalus siia tulla. Ilma selle ajutise kaitse direktiivita oleks neil olnud võimalus viibida siin kolm kuud. Ajutise kaitse direktiiviga on see võimalus laiendatud aastale. Ja nii nagu ma täna juba olen korra öelnud, on ka võimalus pikendada seda kaks korda kuue kuu kaupa. Pikendamise võimalus tuleb kõne alla ainult sellisel juhul, kui põhjused on jätkuvalt sellised, et inimene ei saa oma koduriiki naasta. Ma väga-väga loodan, et need põhjused langevad ära, et Ukrainal läheb hästi ja inimesed saavad tagasi oma koju minna. Nii palju kui mina olen sõjapõgenikega rääkinud ja ka Ukraina suursaadikuga Eestis, inimeste suur ja siiras soov on naasta oma koju.
On tekkinud protseduuriline. Mart Helme, palun!
Jah. Ma tahan juhtida tähelepanu, et minister valetab meile. Eestil ei ole mingit kohustust, ei siseriiklikku ega Euroopa Liidu alusaktide või muude lepinguliste dokumentide või muude dokumentide alusel võtta vastu üle jõu käivat hulka Ukraina sõjapõgenikke. Eestil ei ole seesugust kohustust. Teised riigid on võtnud oluliselt vähem, [kui silmas pidada] protsenti nende rahvaarvust ja ka absoluutarvu. Kui Eesti on vastu võtnud üle jõu käiva hulga põgenikke, siis on see Eesti valitsuse viga ja ministri õigustused on sõna otseses mõttes valetamine.
See ei olnud küll protseduuriline, aga hea küll.
Jaa. Ma võtan sellisel juhul vist ka õiguse [vastata].
Palun!
Ma jätkuvalt tuletan meelde, et tegemist on Euroopa Liidu ühise otsusega. Eesti on osa Euroopa Liidust. Mitte ükski Euroopa riik ei ole deklareerinud, kust jookseb see piir, kui palju Ukraina sõjapõgenikke vastu võetakse. Vastupidi, meil on äärmiselt meeldiv koostöö näiteks naabri Soomega, kes on teinud kihutustööd muu hulgas ka siia saabuvate sõjapõgenike seas, et näidata neile võimalusi Soome tulemiseks. Ja suur hulk sõjapõgenikke ongi Soome edasi liikunud. Eesti on atraktiivne riik Ukraina sõjapõgenike silmis, seda eeskätt meie sarnase ajaloo ja kultuuriruumi tõttu. Samamoodi ukrainlased tõenäoliselt usuvad, et riik, kes on oma kodanikest pidanud kunagi sõja ajal [ilma jääma] ja kelle inimesed on olnud sõjapõgenikud, et me mõistame seda, milline on nende olukord ja millised on nende vajadused.
Jääme protseduurilise sisu juurde. Mart Helmel on uuesti protseduuriline.
Aitäh! No minister jätkab valetamist. On terve rida Euroopa riike, mis on väga selgelt öelnud, mis on nende ülempiir. Üks on Prantsusmaa, kes on öelnud, et 50 000 on nende ülempiir. Saksamaa on öelnud, et teatud piirist ülespoole nad ei võta. Nüüd, Euroopa Liidust lahkunud Suurbritannias on olnud lausa skandaal, et nad on öelnud, et nad võtavad väga vähe. Te ei loe Soome ajalehti, mina loen. Soome ajalehtedes on juba teemaks ...
Vabandust, aga see ei ole protseduuriline! [[Juhataja katsub selgitada.]]
... Soome ajalehtedes on juba teemaks, et Soome ei taha enam võtta vastu nii palju Ukraina sõjapõgenikke, kui sinna on tulemas. Nii et palun ...
Mart ...
... ma kutsun ministrit korrale. Ja ka Eesti inimeste põhiõigusi ja vajadusi on vaja austada ja seda ei saa teha Ukraina sõjapõgenike arvel.
Mart, see oli juba läbirääkimiste osa, see ei olnud protseduuriline. Heidy Purgal on protseduuriline. Palun!
Suur tänu, lugupeetud istungi juhataja! Ma paluksin istungit juhatada protseduuriliste küsimuste protseduurikaga kooskõlas.
Nagu näed, teengi. Heiki Hepner, küsimus, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Austatud minister! Selle eelnõuga, ma olen nõus, tehakse päris olulisi ja vajalikke muudatusi. Aga nii nagu seletuskirjas on öeldud, päris arvestatavalt kasvab halduskoormus ja seda ka omavalitsustel. Eelnõu seletuskirjas on ka öeldud, et on plaanis kohaliku omavalitsuse üksuste vahel halduslepingute sõlmimine, et need kulud, mis on seotud rahvusvahelise kaitse saajatega, saaks hüvitatud. Palun valgustage natukene lähemalt, mis plaanid nende lepingute sõlmimisega on. Mis samme on kavatsetud astuda ja kuidas see töö peaks kulgema.
Aitäh küsimuse eest! Peame praegu läbirääkimisi kohalike omavalitsustega. Eile toimus meil kohtumine ja selle tulemusena on halduslepingusse tehtud täpsustused ja parandused. Ma usun, et me oleme kohalike omavalitsustega jõudnud ühisele arusaamisele, et muu hulgas ka halduslepinguga üleantavate ressursside arvel on võimalik katta halduskulusid. See on ka lepingusse niimoodi kirjutatud. Täiendavalt otsime vahendeid Euroopa Liidu eelmise perioodi jääkidest, sest Euroopa Komisjon on öelnud, et riigid senisest julgemalt ka Ukraina sõjapõgenike huvides just nimelt Euroopa rahastuid kasutaksid. Ja sealt me plaanimegi anda kohalikele omavalitsustele täiendavat ressurssi.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Ma olen nüüd segaduses. Te määratlesite just ära, et ajutise kaitse tähtaega on pikendatud kolmelt kuult ühele aastale ehk 12 kuule ja vajadusel saab seda veel pikendada omakorda kahe kuu kaupa. Oli vist nii? Aga minul tekib küsimus, miks on vaja ajutiste inimeste kohta eraldi seadusesse kõik nende õigused ja asjad panna. Kas seda ei saaks lahendada näiteks valitsuse tasandil määrustega või korraldustega? Miks nüüd hakatakse kõiki meie seadusi selle järgi muutma, kuigi tegemist on ajutise vajadusega?
Ma kordan üle: ajutine kaitse on üheks aastaks võimalusega pikendada kaks korda kuue kuu kaupa. See on see, mida ütleb Euroopa Liidu ajutise kaitse direktiiv. Ja kordan veel kord üle, et pikendamine on võimalik juhul, kui on põhjused, mis takistavad inimesel koju naasta, ehk lihtsamini öeldes sõjaline tegevus Ukrainas ei ole peatunud. Mis puudutab meie seaduste muutmist, siis me ei muuda ju seadusi ajutise kaitse saajate huvides mitte rohkem, kui see on hädavajalik. Hädavajalikuks me peame praegu sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris selle eelnõu kohaselt teatud andmeid kuvada. See on kõik.
Heljo Pikhof, palun!
Aitäh! Austatud minister! Minu küsimus puudutab seda 1200 eurot, mis siis hakkab olema. Kas seda võib üürileandja kasutada ka näiteks soojapuhuri panemiseks ja ta ei pea seda pärast tagasi andma? Kas on mõeldud nii, et kui üürnik läheb ära, siis see raha tagastatakse kohalikule omavalitsusele, nii nagu käib see sageli esimese sissemakse korral? Kas sellele on mõeldud? Ja nüüd see üüri suurus. Tegelikult on ju kohalikud omavalitsused väga erineva üürituruga, see tähendab ka seda, et üürihind on väga erinev. Ma saan aru, et kohalik omavalitsus kehtestab selle, aga kui näiteks Tartus on 400–500 eurot miinimummüür tegelikult, siis kas see on võimalik, et kohalik omavalitsus selle kõik hüvitab üürileandjale?
Aitäh! Eeskätt on välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse alusel mõeldud üürisuhte alustamise hüvitis selleks, et katta need kulud, mis on seotud näiteks tagatisrahaga, esimese kuu üüriga ja vajaduse korral pisiparendustega. Ma olen kohtunud erinevate kohalike omavalitsustega, kes on öelnud, et neile kuulub eluasemeid, mis on seisnud kasutuseta ja mis vajavad suurpuhastust. Sellise kulutuse võib kindlasti kohalik omavalitsus teha sellest praegu 900 eurost. Nüüd, mis puudutab erinevaid hindasid üüriturul erinevates Eesti piirkondades, siis tõepoolest, need hinnad on erinevad. On kaalumise ja valikute koht, kui palju me ühiskonnana oleme suutelised aitama enda toimetulekut riivamata. See, et me praegu oleme minemas seda teed, et koos toimetulekupiiri tõusmisega saab olema toetussumma või hüvitise summa 1200 eurot, ma arvan, et see on mõistlik ja piisav. Eesmärk ei ole maksta Ukraina sõjapõgenikele kinni kogu üürilepingu alustamist. Enamikul neist on ka endal ressursse ja vahendeid, osa nendest on juba läinud tööle. Ja see tähendab seda, et makstakse vajaduspõhiselt, makstakse neile, kellel on vaja, et üürisuhet alustada. Seda tahame toetada.
Mihhail Lotman, palun!
Aitäh! Austatud minister! Nagu teada, Venemaa agressiivsed plaanid ei ole piiratud Ukrainaga, vaid [on seotud] praktiliselt kogu Lääne-Euroopaga alates Ida-Saksamaast. Selles mõttes paljud ühiskonna- ja poliitikategelased väidavad, et Ukraina praegu sõdib meie kõikide eest, mitte ainult oma territooriumi eest, aga kogu Euroopa vabaduse, väärikuse ja au eest. Selles mõttes on mul üsna kummaline siin saalis kuulda halvustavaid ja tõrjuvaid repliike Ukraina suunas. Minu arvates me ei abista Ukrainat, aga tasume talle oma võlga. Küsimus on see: kas te jagate sellist sentimenti?
Ma kindlasti kuulun nende inimeste hulka, kes tunneb suurt sümpaatiat Ukraina rahva ja inimeste vastu. See vaprus, mida Ukraina rahvas tervikuna, mitte ainult sõdurid, vaid ka tagalas naised, kes kangelaslikult teevad tööd selleks, et toetada sõdureid, on nende kuude jooksul oma kodumaa heaks teinud, kõik see, mida terve maailm on näinud – see on enneolematu. Ja ma arvan, et kõik, mida me saame teha Ukraina abistamiseks, olgu see sõjapidamise tarvis, humanitaarabi tarvis või Ukraina inimeste aitamiseks siin – seda ei ole kunagi liiga palju.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Austatud minister! Mina küsin sellise vahva IT-süsteemi nagu STAR kohta. Seletuskirjas on kenasti kirjas, et Sotsiaalkindlustusamet kannab oma tegevuse käigus rahvusvahelist kaitset taotleva ja kaitset saanud abivajaja isikuandmed STAR-i. See STAR on ühest küljest hästi oluline tööriist ka omavalitsustele, aga üsna tihti on seal ikkagi probleeme: ta ei tööta, ei saa sinna neid andmeid sisse, ei saa neid andmeid sealt kätte ja nii edasi. Kuna see koormus nüüd kasvab, siis ma saan tegelikult aru, et Sotsiaalkindlustusamet ikkagi võtab selle kohustuse enda kanda ja omavalitsused ei pea hakkama ise neid andmeid sinna sisse kandma ja see STAR ikkagi veab kogu selle täiendava halduskoormuse välja. Ma ootangi lihtsalt suhteliselt lühikest vastust: jah. Aga loomulikult on teil võimalik seda ka natukene rohkem avada.
Aitäh küsimuse eest! Kui see oleks nii lihtne, et ma saaksin vastata lihtsalt jah, siis ma teeksin seda. Aga see on hulka keerulisem. Ma tulen taas kord selle juurde, vabandust, aga tõesti, 35 000 ja natuke rohkem inimest on Ukrainast siia jõudnud. Nendest inimestest suurem enamus on ise endale koha leidnud, ise rentinud korteri või elavad tuttavate juures ja nad ei ole Sotsiaalkindlustusameti vaatevälja jõudnud. Kõik need inimesed, kes on ajutisele majutusele tulnud näiteks sellest hetkest, kui avati vastuvõtukeskused Tartus ja Pärnus ja inimesed said sealt ajutise kaitse – kõik need inimesed, jah, on Sotsiaalkindlustusamet STAR-i kandnud. Aga päris kõik ei ole seal. Nii et see on aus vastus.
On tekkinud protseduuriline Peeter Ernitsal. Palun!
Hea juhataja! Protseduuriline on see, et kolleeg Lotman siin andis mõista, et meie rida on siin nii-öelda mustad lambad, keda Ukrainas toimuv jätab külmaks. Ma tahan öelda, et see puudutas mind. Ma olen selgelt Ukraina ja meie poolel, aga eelkõige mina ja meie lähtume, see rida vähemalt, kus ma olen, lähtume eelkõige Eesti rahva olukorrast. See on see vahe.
See polnud muidugi protseduuriline. Anti Poolamets, palun!
Aitäh, ettekandja! Te ütlesite ilusaid sõnu Ukraina kohta, meie ütleme ka, elame ka kaasa kogu südamest, aga üksnes paatosega sõdu ei võida, üksnes paatosega nakkushaigusi ära ei hoia. Ja kui me vaatame, et eelmise aasta lõpul oli meil rekordiliselt väike arv uusi HIV-juhte, siis nüüd oleme olukorras, kus see number, mis eilses ajalehes, EPL-is toodi, oli jahmatavalt suur: 32 juhtumit 1500 uuritu kohta. Kas me ei peaks väga kiiresti ja otsustavalt reageerima sellesama terviseuuringu läbiviimiseks, nende haiguste kaardistamiseks, nende inimeste aitamiseks ja nõustamiseks? Muidu võib asi lappama minna. Kaks aastat oleme maskirallit teinud, valvekordi pidanud, süstirallit teinud, nüüd aga oleme kuidagi liiga muretud, eriti HIV näitel.
Suur aitäh! Kaugel sellest, et me oleme muretud. Ja eks see on ka üks põhjus, mille pärast lisaeelarvesse tervisekontrolliga seotud kulud on sisse kirjutatud. Tegemist on rahvatervise küsimusega, see mõjutab kindlasti kogu Eesti rahvast, mitte ainult siia tulijaid. On väga oluline, et me teame, millised tervisemured on inimestel, kes siia saabuvad. Siis me saame nendele reageerida, neid aidata ja ka enda ühiskonda seeläbi kaitsta.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Minu jaoks jääb see õigusloome loogika väga segaseks ja ma ikka üritan natukene selles selgust saada. Praegust viiakse seadusesse sisse selline kriteerium nagu ajutise kaitse saanud isikud. Samal ajal me teame, et Ukraina taotleb Euroopa Liidu liikmeks saamist. Kui Ukraina võetakse Euroopa Liitu vastu, siis kes on need inimesed? Kuidas nimetatakse neid isikuid, kes on meil praegu sõjapõgenikud? Siis nad on ikka veel ajutise kaitse saanud isikud ja kas siis hakkame jälle seadusesse uusi sätteid viima ja neid seniseid hakkame jälle tühistama? Kuidas see loogika käib? Äkki oskate mulle seda seletada?
No ilmselt aasta jooksul ei ole protseduuriliselt lihtsalt võimalik, et Ukraina Euroopa Liidu täisliikmeks saaks. Mis tähendab seda, et me räägime ikkagi piiritletud ajaraamist. Mitte kunagi varem ei ole me sellist juriidilist konstruktsiooni nagu see ajutine kaitse direktiivi alusel rakendanud ja annaks jumal, et meil ei tule seda ka kunagi hiljem rakendada. Küll aga ei sega see meid ilmselt meie õigusruumis, kui see siia jääb. Kas või selleks juhuks, kui kunagi tuleb meil, ma ei taha seda üldse välja öelda, jälle samasugune olukord ja sama vajadus.
Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Meil on absoluutselt selge ja klaar alus, mille [toel] põgenikud meil on, ja süsteem, mismoodi nad oma viibimist Eestis saavad pikendada. See on kõik selge ja klaar. Kuid oletame, et sõda saab ühel päeval läbi ja kõik need Ukraina põgenikud in corpore lahkuvad oma kodumaale. Aga meie oleme muutnud seadusi. Me ei ole teie suust kuulnud ikkagi vastust küsimusele, miks on vaja need muudatused, mis on seotud põgenikega, viia sisse meie seadustesse. Oletame, et tõesti need ukrainlased lähevad ära, aga need muudatused on meie seadustes endiselt. Miks me ei saa lahendada neid asju valitsuse määrustega näiteks?
Aitäh küsimuse eest! See on õigusteoreetiline küsimus. Kui meil on hädaolukord nagu praegu, siis on valitsusel teatavad volitused. Kui meil oleks eriolukord, siis oleks valitsusel teistsugused ja suuremad volitused. Meil ei ole täna ka seda plaani loomulikult. Kui aga hädaolukord peaks lõppema, siis valitsusel selliseid volitusi ei ole, me peame rääkima igast seadusesättest ka eraldi. Me ei saa üldistada, et kõik need muudatused, mis puudutavad Ukraina sõjapõgenikke, on ebavajalikud seadusesse viia. Minu eelnõus konkreetselt on isikuandmeid puudutavate andmete koosseisu STAR-i registris puudutavad küsimused. Ja need lihtsalt õigusloogiliselt või -tehnoloogiliselt peavad olema seadusega reguleeritud. Kui me inimeste kohta andmeid korjame, sealhulgas ka nende isikukoode, siis [põhjusel], et me tahame ju ometigi teada, kellele me millist abi pakume, et me ei teeks seda topelt mitmes omavalitsuses näiteks. Seepärast me peame need muudatused tegema. Aga erinevate seaduste erinevate sätete puhul on need põhjendused tõenäoliselt erinevad. Siin me konkreetselt räägime isikute kohta korjatavatest andmetest ja see tuleb seadusesse panna.
Vahepeal on tekkinud protseduuriline. Mart Helme, palun!
Jaa, ma ei saa midagi teha, ma protesteerin ministri sõnakasutuse vastu. Meil ei ole sõjaolukorda. Kes on meil välja kuulutanud sõjaolukorra? Kus see sõjaolukord on? Sõda on Ukrainas, tuhat kilomeetrit eemal. Eesti Vabariigi valitsus on tassinud siia 36 000 niinimetatud sõjapõgenikku ja räägib, et meil on sõjaolukord. Meil ei ole sõjaolukorda, meil on rahuolukord. Meil on küll lisaeelarve, aga meil ei ole sõjaolukorda. Palun termineid õigesti kasutada.
Selge.
Palun kuulata mind täpselt. Ma rääkisin hädaolukorrast ja eriolukorrast.
Heljo Pikhof, palun!
Lugupeetud minister! See 900 või 1200 eurot tulevikus, ma ei teagi, kumba kasutada – ma saan sellest väga hästi aru. See on kas tagatisrahaks või esimeseks [üüri] sissemakseks või milleks iganes. Mul on kaks küsimust. Ütleme nii, et kui pool on sellest tagatisrahaks, pool on esimeseks sissemakseks, siis kas see pool, näiteks 450 eurot, küsib pärast kohalik omavalitsus tagasi, sest see oli tagatisraha? See on üks [küsimus]. Aga teine on see, et kui, ütleme, seda raha kasutatakse õhksoojuspumba panemiseks, seda kasutab siis eraisik, mitte ma ei räägi kohalikust omavalitsusest, kas sellisel juhul ka see 1200 eurot läheb mittetagasimaksmisele või tuleb tagasi maksta? Ja kui inimene on toimetulekutoetuse saaja, kui ta näiteks saab seal pool aastat ja nii edasi seda toimetulekutoetust ja makstakse kinni tema üür, kui suur siis see maksimumsumma on? Kas see on ka paika pandud?
Alustan sellest teisest. Üürisummat ei ole paika pandud. Üüriturg on meil vaba turg, seda me ei reguleeri mitte kuidagimoodi. Küll aga on tegu osalise hüvitamisega selle ressursi piires, mida meil on võimalik anda. Ja kui makstakse välja see toetus või, vabandust, hüvitis, siis seda ei küsita tagasi.
Küsimusi rohkem ei näe, aga on tekkinud jälle protseduuriline. Palun, Peeter Ernits!
Hea juhataja! Lugupeetud minister! Ma enne lihtsalt [võtsin] protseduurilise küsimuse , sest mind häiris teie kõnes, et te kasutasite "sõjaeelarvet". See oli varem. Ja kui Mart Helme sellest rääkis, siis mulle tuli meelde, et te kasutasite seda. Kas tõesti on see sõjaeelarve, mis tuleb varsti käsitlusele?
Jah, Euroopa on sõjas, mitte Eesti, aga Euroopa on sõjas. Sõda toimub Euroopa territooriumil. Ja seda ma püüdsin võib-olla liiga kirjanduslikult väljendada.
Merry Aart, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Ma väga vabandan oma küsimust, aga ehk te saate natukene selgust tuua. Mina olen suures segaduses. Me räägime hästi palju ukrainlastest, nende abistamisest. Ma olen sada protsenti sellega nõus. Aga Indrek Tarand, Eesti Vabariigi Välisministeeriumi kõrge ametnik, on oma Facebooki lehe peal kirjutanud, ma tsiteerin: "Minul on olnud alati raskusi selle taipamisega, et mis asi see ukraina rahvas on. Venestatumat seltskonda oli nõukogude ajal raske leida [---] ning nende otsatu panus nõukogude võimutsemisse oli ka kahtlust äratav. Kuidas poola setud, donetski kaevandustöölised, odessa juudid, krimmi tatarlased, mitmesuguste kasakate järeltulijad ja sovetlikud venelased saaksid moodustada rahva? Mis sellest, et Stalini armust sellise rahva esindajad ÜRO asutajate hulgas olid?" Kui kõrge ametnik kirjutab selliseid asju, siis mida me tahame, et inimesed sellest aru saaksid või mõtleksid või kuidas nad suhtuksid asjasse? Kuidas seda tõlgendada? Mul on tõesti piinlik seda küsimust küsida, aga see põhjustab päris palju probleeme.
Aitäh! Aga see küsimus kindlasti kuidagi ei puuduta kõnealust eelnõu ja mul on võimatu seda kommenteerida.
Paul Puustusmaa, palun!
Suur tänu, juhataja! Austatud minister! Mul on mõnevõrra noriv küsimus. See on pisut normitehniline ja puudutab sellesama eelnõu seletuskirja. Seletuskirjas on § 1, määruse reguleerimisala. Üldiselt on õiguses tavaliselt nii, et kui tuuakse sisse tingimusi, siis on niimoodi, et kui on tingimus 1 ja on tingimus 2, siis on selline tulemus. Või kasutatakse teist konstruktsiooni, et kui on tingimus 1 või on tingimus 2, siis on tulemus selline. Vahe on nende kahe konstruktsiooni puhul selles, et ühel juhul peavad olema tingimused koos rakendatavad ja teisel juhul peavad tingimused olema eraldi rakendatavad. Kui ma nüüd loen seda § 1, mis ütleb, et määrusega kehtestatakse COVID-19 põhjustava viiruse levikust tulenevate ning sõjas haavata saanud isikute raviks tervishoiuteenuste eest riigieelarvest Eesti Haigekassa kaudu maksmise tingimused ja kord. Siin on need mõlemad korraga. Kas see on nüüd viga või see peabki olema niimoodi, et need tingimused peavad olema korraga: nii haavata saamine kui ka COVID-i viirus?
Sa loed seletuskirja või [eelnõu] paragrahvi? (Paul Puustusmaa vastab saalist: "See on nüüd seletuskirjas. Jah, see on seletuskiri.") Seaduse mõte on olnud ikkagi [silmas pidada] hädaolukorrast tulenevat või sõjas haavata saanud isikute ravi. Emb-kumb seega. Ma ei oska kommenteerida seda seletuskirja osa praegu.
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Austatud minister! Me teame, et Ukraina piiri pealt või Poolast toodi Eestisse 12 ja 16 bussi kaupa sõjapõgenikke. Kui te käisite meil fraktsioonis tutvustamas hetkeolukorda, siis te väitsite, et selle MTÜ ja valitsuse vahel ei ole mingisuguseid kokkuleppeid, kuidas nende inimestega edasi tuleb tegutseda ja aidata neid, kes sealt sõjakoleduste eest on Eestisse tulnud. Mingi aeg hiljem me lugesime pressiteatest, et mingi kokkulepe valitsuse ja selle MTÜ vahel on olemas. Kas see oli riigi poolt tellitud, et siit teatud MTÜ-d bussidega iga päev tõid piiri pealt inimesi Eestisse, kui samal ajal teised riigid enamuses selliseid operatsioone ei teinud? Ma saan aru, et ühel hetkel teie valitsus seda ei teadnud, teisel hetkel vist olid juba kokkulepped. Kuidas see täpselt oli?
Aitäh! Valitsusel ega ka Sotsiaalministeeriumil [Eesti] Pagulasabiga ei olnud kokkulepet ja me kindlasti ka ei rahastanud neid. Küll aga oli MTÜ-l [Eesti] Pagulasabi võimalik toimetada nende Eesti inimeste ressursi eest, kes raha annetasid. Ainukesed katsed kokkuleppeid saavutada, mida minu ametkond on teinud, on olnud kutsuda neid üles mõõdutundele inimeste siia toomisel. Siia toomisele järgneb ju nende inimeste abistamine, neile töökoha ja elukoha leidmine, lastele lasteaia- ja koolikoha leidmine. On üsna vastutustundetu mõelda ainult ühe sammu peale, alati tuleb läbi mõelda ka kõik järgmised sammud. Sedalaadi vestlused on olnud minul [Eesti] Pagulasabiga.
Aivar Kokk, palun!
Aitäh sisuka vastuse eest! Ja ma tänan, et me saame sellest teemast ühtemoodi aru. See on valus teema ja alati on keeruline parimat lahendust leida, aga ma olen aru saanud, et meie lahendame praegu mõnede inimeste aktiivset tegevust. See on muidugi väga vastutustundlik tegevus, mis nad tegid, aga oleks hea olnud, kui see oleks kooskõlas olnud valitsuse ja omavalitsustega, et ei oleks praegu selliseid olukordi, nagu me ajakirjandust loeme. Otepää vallavanem ütleb, et nii palju abivajajaid on, et lihtsalt omavalitsus ei saa sellega hakkama. Aga ma küsin veel, teine pool [küsimusest on selle kohta], et meil on täna lisaeelarve teema arutelu. [MTÜ] Slava Ukraini on teinud rahanduskomisjoni poole pöördumise, et esmaabipakette oleks vaja Ukrainasse 1,6 miljoni eest osta, aga me ei näe kuskil lisaeelarves selliseid toetusi, et Ukrainat tegelikult aidata. [[Juhataja helistab kella.]] See pidi olema selle eelarve eesmärk.
Aitäh! Ma olen vastutanud selle eelarve kokkupanemise juures selle osa eest, mis puudutab Eesti elanikkonna toetamist, need on toimetulekuga seotud teemad, ja ka sõjapõgenikega seotud teemade eest. See osa, mis on humanitaarabiga seotud, on suuresti Välisministeeriumi kureerida. Ja eks te saate komisjonis seda veel täpsemalt küsida ja arutada, kas selleks kuskil eelarves koht leitakse.
Paul Puustusmaa, palun!
Suur tänu!
Palun-palun!
Hea minister! Mul on veel üks küsimus, mis käsitleb eelnõu seletuskirja. Tähendab, me oleme selle eelnõu juures palju rääkinud rahvusvahelise kaitse saamisest ja sellega seotud tingimustest ja põhjustest ja nii edasi. Ja samas seletuskirjas öeldakse, et see eelnõu ei ole kuidagi seotud Euroopa Liidu õiguse rakendamisega. Kas te saaksite mulle lahti seletada, mida see lause seletuskirjas antud kontekstis tähendab, et ei ole seotud Euroopa Liidu õiguse rakendamisega?
Vaadake, kui me oleme mingit konkreetset direktiivi üle võtmas ja sealt tulevad meile spetsiifilised kohustused, siis on see väga otseselt seotud. Antud juhul me selle direktiivi, mis puudutab ajutist kaitset, oleme juba vastu võtnud. Nüüd me kohandame siseriiklikku seadusandlust, et toime tulla nende inimestega, kes on siin ajutise kaitse saanud. Ja need inimesed ka meie siseriikliku seaduse alusel ei ole tegelikult need inimesed, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset, vaid omavad Eestis ajutist elamiskohta. Nii et selle loogika kohaselt me lihtsalt oleme ühe nimetaja neile praegu seaduses ja ka seletuskirjas loonud, et me saaksime aru, millisest inimeste grupist me räägime. Need on peale 24. veebruari Eestisse tulnud Ukraina kodanikud ja nende pereliikmed. Me nimetame neid siis ajutise kaitse saajateks.
Martin Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud spiiker! Hea minister, mulle jäi kõrva, et te ütlesite, et Sotsiaalministeerium ei ole rahastanud neid busse. Minu teada Mondo saab raha Eesti riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi partnerina ja ka mitmed teised MTÜ-d, inimõiguskeskused ja GoBus on saanud raha pagulaste Eestisse transportimise eest. Ja suur osa sellest on käinud läbi Sotsiaalministeeriumi, ma küll ei või kindel olla, kumba ministrit alt. Aga ma tahaksin täpsustada: kas te saate üle kinnitada, et nad ei ole [riigilt] raha saanud?
Härra Martin Helme! Kui me räägime pagulasabist, mis puudutab sõjapõgenike siia toomist, siis Eesti inimesed annetasid esimestel sõjanädalatel, aga ka kogu esimesel sõjakuul väga heldelt raha, et aidata Ukraina sõjapõgenikke. See oli see ressurss, mille eest pagulasabi sai need bussid liikuma panna. Jah, ühel hetkel pagulasabi pöördus minu poole küsimusega, kas riik võtaks selle rahastamise üle. Isegi ühe päeva hind öeldi mulle. Riik ei võtnud seda üle. Mis puudutab erinevate mittetulundusühingute muud tegevust, väljaspool Ukraina sõjapõgenike abistamist, siis jah, nimetatud MTÜ-de hulgas on ka neid, kes on olnud mingitel aegadel Sotsiaalministeeriumile partneriks. Sõjapõgenike konteksti tagasi tulles ma kinnitan, et Sotsiaalministeerium ei ole rahastanud nende partnerite tegevust.
Martin Helme, palun!
Aitäh, see oli selge vastus küll. Ma saan sellest aru, et meil on võimalik niimoodi ringiratast käia, et ühest küljest andsid inimesed annetusi ja teisest küljest Sotsiaalministeerium andis raha, aga mitte selle tegevuse jaoks. Aga mul on ikkagi küsimus: kas te saate meile öelda, et ükski nendest MTÜ-dest, kes on toonud bussidega Eestisse Ukrainast inimesi, ei ole saanud riigilt raha?
Aitäh küsimuse eest! Aga ei saa vastata nii. Sellepärast et kui te püstitate küsimuse, kas ükski nendest MTÜ-dest, siis ma täpselt ei tea, millistest MTÜ-dest te räägite. Seetõttu ei saa ma ka sellist üldistavat vastust anda. Ja ma kordan: Sotsiaalministeerium ei ole andnud mitte ühelegi MTÜ-le raha selleks, et ta saaks tuua sõjapõgenikke Ukrainast või Poola piirilt või kuskilt mujalt Eestisse.
Austatud minister! Rohkem küsimusi ei ole. Ma tänan teid. Palun nüüd Riigikogu kõnetooli sotsiaalkomisjoni esimehe Siret Kotka. Tahtsin öelda "sotsiaalkaitsekomisjoni esimees", nii nagu minister on, aga meil on sotsiaalkomisjon. Palun!
Austatud hea istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Riigikogu sotsiaalkomisjon käsitles perehüvitiste seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 605 eile, 3. mail. Nii nagu täna siin, andis minister ka meile komisjonis väga põhjaliku ülevaate ja ma ei hakka seda siin tutvustama. Küll aga markeerin ära, missugustel teemadel me küsimusi küsisime või arutasime. Need teemad käisid ka täna siin väga selgelt läbi. Küsiti eluasemelaenu ja selle piiri kohta, kuidas see hüvitamine ikkagi täpselt käiks. Ma ei hakka siin üle kordama, minister oma vastustes korduvalt rõhutas, milline see kompenseerimise meede meil on. Veel uuriti, kui [pikaaegne] see meede on. Nii nagu minister ütles, see on kuus kuud. Kuus korda saab inimene [lasta] kompenseerida oma eluasemelaenu toimetulekutoetuse piiri ületamisel. Ja lisaks veel me [muidugi] kõnelesime 50-eurose lisatoetuse maksmisest, mida ühekordselt antakse kõikidele lastele ja eakatele ja mis makstakse välja sügisel. Minister ütles ka, et seda ei ole praegu siin eelnõus, aga see muudatusettepanek kindlasti veel tuleb. Nii et kui ma teile tutvustan teisel lugemisel seda eelnõu, siis ma kindlasti tutvustan ka seda muudatusettepanekut. Siis juhtivkomisjon tegi otsused: määrata juhtivkomisjoni esindajaks mind, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, milleks oli samamoodi konsensus, ja teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks 11. mai kell 15. Selleks oli samamoodi konsensus. Aitäh!
Hea ettekandja, ma tänan teid. Teile küsimusi ei ole. Aitäh teile! Ja nüüd liigume läbirääkimiste juurde. Avan läbirääkimised. Ma palun Riigikogu kõnetooli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esindaja Mart Helme. Väike lisaaeg?
[[Naerab.]]
Selge, vaatame jooksvalt.
Aitäh, härra eesistuja! Ma mäletan, et te olete andnud ühele minu kõnele väga värvika hinnangu, et see pidi olema õudne ja tülgastav. Ma loodan, et ma seekord nii õudset ja tülgastavat kõnet ei pea. Küll ei saa ma aga vaiki olla. Ja ma pean ütlema muidugi, et väga kurvaks teevad need kolmapäevased päevad, kui meil on siin infotund ja Riigikogu liikmete küsimustele vastatakse nipsakalt ja loetakse moraali. Täna oli tore lugu see, kuidas räägiti, kuidas isiklik solvamine on kõige halvem debati pidamise viis, et kõige parem debati pidamise viis on argumenteeritud vaidlus, ja siis lennati järgmisele küsijale peale kohe isiklike solvangutega. No tore! Aga, lugupeetud minister, palun nüüd tähelepanelikult kuulata! Palun nüüd tähelepanelikult kuulata ja elevandiluust tornist, mis seal Pärnu maantee ääres seisab ja mis on äärmiselt inetu maja, alla tulla! Ma loen teile ette ühe postituse, tänase värske postituse. Ma küll inimest ei maini, kes selle teinud on, sest Eesti Vabariik on muutunud repressiivseks organiks tõerääkijate suhtes, kuritarvitades meie niinimetatud vaba meediat. Ma sain seda omal nahal tunda kahe nädala eest, kui kogu marutõbiste ajakirjanike kari mulle kallale lasti. Aga ma loen teile nüüd ette selle postituse. Kuulasin täna kogemata töövestlust Ukraina põgeniku ja tööandja vahel. Töötasu tunnis viis eurot. Vastus: "Horošo." Küsisin hiljem, kas maksud ka maha lähevad või on viis euri kätte. Vastus: ikka kätte, sest ukrainlaste eest pole vaja sotsmaksu tasuda. Nemad on kindlustatud, töötada eelistavad nad mustalt, et kõik soodustused, tasuta korter, tasuta arstiabi, tasuta kool ja huvialaringid lastele ja nii edasi kehtima jääks. Mis riigis me elame? Riik korraldab meile musta tööjõu massilise sisserände ja soodustab töökohtade liikumist sisserännanutele. Tööandjal on ju ka tore, kui ei pea töötaja eest makse maksma. Maksud on eestlastele, võõrastele kuuluvad aga hüved. Ja vaat see ongi see teema, mida me püüdsime siin kogu selle küsimustevooru jooksul teile selgeks teha. Meile on arusaadav, et Reformierakonna hävituspataljon loomulikult ei kuula, mida rahvasaadikud küsivad, ja ei vasta rahvasaadikute küsimustele, vaid ajavad seda ideoloogilist juttu, mille nad on sujuvalt, ma ei oska öelda, oma ajudesse sisse põletanud. See on äärmiselt kahetsusväärne ja ma ennustan teile, kulla reformierakondlased: kes kõrgelt kukub, kukub valusasti. Need probleemid, millele ma osundasin kaks nädalat tagasi siin puldis, on juba kätte jõudnud. Aga need on alles õied, viljad tulevad. Need konfliktid, mida te Eesti ühiskonda praegu olete importinud, ei ole isegi veel õiteni jõudnud, aga nad jõuavad. Ja see on teie valitsuse kuritegeliku, oma Eesti inimesi alahindava, oma Eesti inimestelt hüvesid ära võtva või hüvesid mitte suurendava poliitika tulemus. Ja siis veel, loomulikult: "Meil on sõjaaeg, Euroopas on sõda." Vaat, te olete nii nooruke võib-olla alles, et te ei mäleta, et Euroopas on sõda olnud varem ka. Üheksakümnendate aastate esimesel poolel oli Bosnia sõda. Hirmsaid asju juhtus. Sõna "Srebrenica" on ehk kõigile tuttav, aga see oli ainult üks [paljudest]. Hirmsaid asju juhtus. Aga meil ei olnud siis sõjaaega, keegi ei rääkinud sellest, et Euroopas on sõda. Meil on sõjaaja lisaeelarve, meil on sõjapõgenikud. Miks siis ei räägitud, miks nüüd räägitakse? Aga võib-olla sellepärast, et sel ajal eestlased ei olnud Reformierakonna hävituspataljoni töö tulemusena saja tuhande kaupa ära põgenenud Eestist, sellepärast, et meil on praegu tuhandeid tühjaks jäänud külasid. Ma käisin nädalavahetusel Pärnus, kohtusin inimestega. Teate, ma olen poliitikas piisavalt kaua olnud ja nahk on üsna paks. Aga mul tulid pisarad silma. Mul oli nutt kurgus. Kui tulevad eesti tädid, eesti mammid ja ütlevad, et me ei saa enam hakkama, me ei tule toime. "Ma ei tea, ma ei jõua maksta." Palun nüüd lisaaega.
Jaa, palun! Kolm minutit.
"Ma ei jõua enam maksta kõige selle eest, mulle ei jää enam toiduraha. Mul tütar läheb ka kahe aasta pärast pensionile, ma ei tea, kuidas me hakkama saame." See on, kulla minister, teie töövaldkond. Teie olete saanud mandaadi mitte ukrainlastelt, kes tegelikult on enamalt jaolt venelased, vaid te olete saanud mandaadi Eesti inimestelt. Esindage neid Eesti inimesi! Seiske nende eest, aga mitte ärge tassige siia kümnete tuhandete kaupa võõraid, kümnete tuhandete kaupa võõraid, kellede hüvesid peavad oma vaesed inimesed kinni maksma. See ei ole solidaarne ühiskond, millest te armastate rääkida, mingit solidaarsust ei ole siin. Oma inimesed vaadaku ise, kuidas hakkama saavad, aga võõrad kuldame üle, sest "mõtle, nad tulid pommide alt!". Muidugi tulid pommide alt! Muidugi tulid pommide alt, aga miks te neid nii palju siia toote? Ja siis te valetate meile: ei, riik ei ole maksnud nende eest. Riik ju maksab nende eest. Kogu aeg on riigieelarve rahastamisel kõik need igasugused MTÜ-d, pagulasabid ja ma ei tea, mis iganes abid nad on. Need rahad on ju ära jaotatud. Me pole ka päris lollakad siin majas, me ju teame, kuidas need rahad on ära jagatud eri eelarveridade peale ja mismoodi riik tegelikult neid rahastab, projektide kaudu ja nii edasi ja nii edasi. Ja siis te tulete ja puhute meile siin hambasse: ei, riik ei ole midagi maksnud. Lihtsalt sõnad jäävad kurku kinni sellise ülbe, alatu valetamise, vassimise ja oma inimestest tankiga ülesõitmise peale. Mõelge oma inimeste peale! Me teeme kõik, mis on meie võimuses, et meie inimesed aru saaksid, et teie ei mõtle oma inimeste peale, vaid mõtlete nende käsulaudade kohaselt, mida te siin tsiteerisite: Euroopa Liidus on nii otsustatud. Huvitav-huvitav, et kõik Euroopa Liidu otsused on Eestile kuhjaga täitmiseks, aga teistele on valikuliselt täitmiseks. Marionettvalitsus ei saagi loomulikult oma inimeste peale mõelda ja oma inimeste eest seista. Ja teie olete marionettvalitsus. See on äärmiselt häbiväärne ja viib Eesti väga tõsiste probleemide ette nii majanduslikult, sotsiaalselt, etniliselt kui julgeolekuliselt. Aitäh!
Aitäh! Austatud Mart, teie alustasite minust, mina aga lõpetan teiega. Ma ütlen, et ma ei ole nõus, et meil on marutõbised ajakirjanikud. Sellega ma kindlasti nõus ei ole. Nii, läbirääkimiste voor, [sõna saavad] fraktsioonide esindajad. Ei soovi. Ma saan aru, et minister soovib võtta läbirääkimistel sõna, see võimalus teil on. Palun teid Riigikogu kõnetooli.
Aitäh! Head saadikud! Mul ei olnud plaanis tulla uuesti sõna võtma. Te hoidsite mind siin kenasti küsimustele vastamas päris pikka aega. Aga kuulanud eelmist sõnavõtu, ma pean ütlema, et palun, head saadikud, andke inimestele õiget informatsiooni tegeliku olukorra kohta. Ärge kiitke palun takka valeinformatsioonile! Kui inimesed on saanud valesti aru ja teevad postitusi, siis parandage ja rääkige, mis on tegelikult. Ei ole Ukraina sõjapõgenikud automaatselt kindlustatud Eestisse tulles. Nad on kindlustatud samadel alustel nagu Eesti inimesed. Kui nad tulevad siia ja saavad ajutise kaitse, on nad ajutised Eesti elanikud. See tähendab seda, et nende kindlustatus tekib koos töötamisega või töötuna arvelevõtmisega. Ravikindlustus on nii nagu meie inimestel ravikindlustusseaduse alusel. Tõsi, lapsed ja vanemaealised, pensionärid on ravikindlustatud, mitte aga tööealised ja automaatselt. Selleks, et saada hüvesid Eesti riigis, peab täitma neid kohustusi, mida Eesti inimesed siin täidavad igapäevaselt. Mis puudutab tööandjate manipulatiivset käitumist ja Ukraina sõjapõgenike võimalikku ärakasutamist, siis kui need üksikud pipraterad rikuvad ära selle meepoti, mis on meie Eesti tööturg ja meie tööandjate hea maine, siis iga õiguskuulekas kodanik annab selle informatsiooni edasi Tööinspektsioonile, et Tööinspektsioon saaks sekkuda inimeste ärakasutamisse. Ja kui räägitakse, et Eesti inimestelt võetakse midagi ära või Eesti inimestele on vähe antud, siis ma tuletan teile kõigile meelde, et need on otsused, millele Riigikogu on kaasa aidanud, et need sünniksid. 7,8% ehk 42 eurot tõusis keskmise pensionäri pension sellel aastal. 20 eurot tõuseb erakorraliselt pension 1. jaanuarist. Üksi elava pensionäri toetus tõusis 115 eurolt 200 eurole. Välja makstakse see selle aasta sügisel. Keskmine pension saab olema järgmisest aastast tulumaksuvaba. Ja selle eelnõu kohaselt tõstetakse Eesti inimeste toimetulekupiir 150 eurolt 200 eurole. Lisaks on antud meie inimestele, kellel on tekkinud ajutine makseraskus või majandusliku toimetuleku tagasilöök, võimalus võtta toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse ka eluasemelaenuga seotud kulud. See on meie inimestele. Aitäh!
Rohkem kõnesoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 605 esimene lugemine lõpetada. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. mai kell 15. Esimene lugemine on lõpetatud ja esimese päevakorrapunkti menetlemine on lõpetatud.
Liigume edasi teise päevakorrapunkti juurde: Vabariigi Valitsuse algatatud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu 606 esimene lugemine. Ma palun Riigikogu kõnetooli ettekandjaks rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse.
Austatud spiiker! Head Riigikogu liikmed! Teie ees on eelnõu, mille eesmärk on lühidalt kokkuvõetuna toetada põllumehi ja põllumajandussektorit sellel ajal ja aastal, kui toidujulgeolek, taas pean ütlema, on Venemaa poolt alustatud, Ukraina vastu peetava sõja tõttu saanud tähenduse, mida me sellele ilmselt tavalistel, rahulikel aegadel ei ole osanud omistada. Selle eelnõu sisuks on vähendada kuni selle aasta lõpuni eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäära Euroopa Liidus lubatud miinimumtasemeni. See on 21 eurot 1000 liitri kohta. Praegu kehtiv määr on meil 100 eurot 1000 liitri kohta. Mõistan täiesti, et järgnev tähendab parlamendi jaoks tavapärasest kiiremat menetlust, aga sellegipoolest ütlen, et ma loodan, et see eelnõu saab seaduseks maikuu jooksul, nii et seda oleks võimalik rakendada 1. juunist. Juhul kui me saame seda rakendada juuni algusest kuni selle aasta lõpuni, on selle eelnõu mõju aktsiisi laekumisele tänavu hinnanguliselt 4,5 miljoni euro ulatuses. See on kogumõju riigieelarve vaates ja see mõjutab ka käibemaksu laekumist täiendavalt kuni 1 miljoni euro võrra. Nagu öeldud, see on eelnõu, mis otseselt toetab põllumajandussektorit, põllumehi. Ja kui me jõuame kahe punkti pärast lisaeelarve menetlemiseni, siis tuleks seda ilmselt koos käsitleda lisaeelarves sisalduva põllumeestele mõeldud toetusega. See sisuliselt moodustab ühe tervikpaketi, mis toetab seda sektorit keerulisest ajast ja kriisist läbitulemisel. Aitäh! Palun teil seda eelnõu toetada.
Aitäh, austatud minister! Teile on vähemalt hetkeseisuga kolm küsimust, neid võib tulla juurde. Ivari Padar, palun!
Aitäh! Lugupeetud proua minister! Igati tervitatav eelnõu – üks osa sellest, mille kohta põllumehed on ettepanekuid teinud, kuidas leevendada kriisi mõju. Nüüd, nagu võib oodata, minu küsimus on lihtne. See on ajaline piir, mis puudutab seda aastat. Praktiline pool on see, et tegelikult hästi keeruliseks läheb põllumajanduses selle aasta lõpul ja järgmise aasta alguses. Lihtsal põhjusel: 90% väetistest oli põllumeestel varutud eelmisel aastal vanade hindadega. Tõeline põrgu läheb lahti sügisel ja kevadel. Selles mõttes võiks seda ajaakent – eeldatavasti ma teen ka muudatusettepaneku selle kohta – pikendada vähemalt näiteks kaheks aastaks. Ma usun, et umbes kahe aasta jooksul loksub paika uus põllumajandusmudel, kust me hakkame saama väetisi ja [muid] sisendeid.
Aitäh selle küsimuse eest! Kuna tegu on lisaeelarvega seotud eelnõuga ja lisaeelarve puudutab seda aastat, siis sellest ka selles eelnõus sisalduv tähtaeg, mis sinna kirjutatud on.
Aivar Kokk, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea minister! Kui me räägime nüüd sellest erimärgistusega kütuse aktsiisist, siis täna on see 100 eurot 1000 liitri kohta ja me viime selle sinna 20 euro juurde. Samas Lätis ja Leedus on see 60 eurot seitsmeks kuuks. Siin kindlasti ei saa rääkida, et lisaeelarvega seoses on meil nii tehtud, sest mõned teised punktid on sellised, millel ei ole üldse tähtaega või on tähtajad pikemad. Meil on praegu 1. maini järgmisel aastal alandatud paljud aktsiisid. Oleks võinud erimärgistusega kütusega olla sama ja siis taastumine ka 25% kaupa. Miks seda ei arutatud? Miks tehti mingi erand, et viidi viis korda madalamaks [kui senine aktsiis] ja kolm korda madalamaks kui naabritel ühe kütuse aktsiis?
Aitäh! Ma nüüd ei saanudki aru, kas te arvate, et seda muudatust ei peaks tegema, et peaks jätkama senise tasemega, kus ta praegu on. Aga üldiselt, ma viitasin ka lisaeelarves sisalduvale põllumajandussektorile mõeldud toetuspaketile seepärast, et vaadati esiteks neid muudatusi koos: sedasama täiendavat toetust, mida meil on lisaeelarvest võimalus põllumajandussektorile maksta, ja sellele lisandub Euroopa Liidu poolt 2,5 miljonit eurot. Neid vaadati koos sellesama täiendavalt ettepanekuna esitatud erimärgistatud diislikütuse aktsiisi miinimummäärani toomisega. Miks ja kuidas hinnati näiteks Läti ja Leedu aktsiisitaset, just erimärgistatud kütuse aktsiisi taset? Jällegi, vaadati ikkagi terviklikku konkurentsiolukorda. On teisi viise, kuidas nimetatud riigid oma sektorit praegusel keerulisel ajal toetavad. Meie valik on selline, nagu siin ettepanek on tehtud. Pean ütlema, et olen saanud põllumajandussektorist endast väga positiivset tagasisidet. Seda pigem oodatakse ja hinnatakse ja leitakse, et see hästi keerulisel ajal tõepoolest pakub tuge. Nii et kui see oli mõeldud kriitikana, miks seda vaja on, siis usun, et tõepoolest on põllumajandussektoril seda vaja. Tähtaja kohta ma eelnevalt teie kolleegi küsimusele juba vastasin, aga tegu on esimese lugemisega. Praegu on see esitatud sellisel kujul.
Peeter Ernits, palun!
Hea esimees! Lugupeetud minister! See on eraldi eelnõu, mitte lisaeelarve. Siin on isegi number, 606 peal. Minu küsimus on, mida kolleeg Padar juba küsis: miks ainult nii lühidalt? Ega see segadus [ei kao], need asjad igal juhul jätkuvad. Te ütlesite, et kuna see on lisaeelarve. Aga see ei ole lisaeelarve, see on 606 SE. Miks see tähtaeg on 31. detsembrini? Miks see on üldse pandud sinna? Tegelikult see võiks olla natuke pikem igal juhul.
Aitäh! Ma ei öelnudki, et see on lisaeelarve. Seda see loomulikult ei ole, sest lisaeelarve eelnõuni me jõuame alles kahe punkti pärast. Küll aga see on lisaeelarvega seotud. Nagu öeldud, tegu on esimese lugemisega. Eelnõude lugemise käigus saab teha muudatusettepanekuid, neid arutada, ja see ei ole eripärane, et eelnõu menetlemise käigus muutub.
Merry Aart, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Ka mina toetan [arvamust], et see periood on väga lühike. Selle aasta kevadkülv on läbi, järgmiseks sellest kasu ei ole. Aga kuivatuskulude puhul on [kasu], nii et parem kui mitte midagi. Selle eest aitäh! Aga minu praktiline küsimus on see, et siin on kirjas, et 1. maist. Aga kui seda seadust kohe vastu ei võeta – täna on esimene lugemine – või võetakse näiteks jaanipäevaks, kas siis see hakkab kehtima 1. maist tagasiulatuvalt või saab see hakata kehtima alles pärast seda, kui seadus on vastu võetud? See lühendaks seda aega veelgi.
Aitäh küsimuse eest! Ma oma sissejuhatavas sõnavõtus ütlesin, et kuna praeguseks me tõepoolest oleme juba maikuus, siis kõige kiiremini, juhul kui parlament on valmis seda nii kiiresti menetlema, on tõenäoliselt võimalik see rakendada 1. juunist. Ja see muudatus tuleb teha. Kui vastuvõtmine jääb hilisemaks, siis see tähendab, et jõustumine nihkub hilisemaks. Andes endale aru, et see on kiire menetlustempo, ma siiski loodan, et õnnestub menetleda ja arutada seda eelnõu nii, et 1. juunist, kuuendast kuust oleks võimalik seadus rakendada. (Saalist kommenteeritakse midagi. Juhataja: "Ei ole võimalust küsida edasi-tagasi.") Riigi Teatajas – mul jäi vastamine pooleli – avaldamine käib tõesti praegu üsna kiiresti, kuna Riigi Teatajas on võimalik ka elektrooniliselt avaldada. See ei võta enam pikka aega.
Kalle Grünthal, palun!
Suur tänu, härra istungi juhataja! Austatud ettekandja! Minu hinnangul on Eesti üks kuramuse imepärane maa. Meil on bensiinihinnad laes, diislihinnad on laes, gaasihinnad on samuti laes, elektrihindadest ma ei räägigi, need on kosmoses täiesti. Toiduained on kallinenud ja kõige selle tulemusena on Eesti inflatsioon – mis ta nüüd oligi, jubedam kogus vist oli? – 19% hinnatõusu. Ja kogu selle õuduse tulemusena on mujal maailmas, näiteks Prantsusmaal nii, et kui kütuse hind tõuseb, siis rahvas mässab tänaval. Aga seletage ära mulle see fenomen, kuidas on võimalik, et pärast sellist tohutut hinnatõusu on Reformierakonna reiting 32%! Mina ei saa aru, mis on selle põhjuseks. Aidake lahti seletada!
Aitäh! Ma mõistan, et teie jaoks on see praegu kõige olulisem küsimus, mille üle te pead vaevate. Aga see ei ole seotud selle eelnõuga, mille eesmärk on põllumehi keerulisel ajal toetada. Kui tänased eelnõud Riigikogu päevakorras ära arutatud saavad, siis võime sel teemal, mida teie küsisite, kindlasti eraldi edasi vestelda.
Aivar Kokk, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Ma kindlasti toetan aktsiiside langetust, ja seda ka põllumeestele [vajaliku] erimärgistatud kütuse puhul. Ja see mõjutab ka kalureid ja kõiki muid. Aga mul on siit edasi küsimus. Kui te leidsite, et peaks ühte valdkonda ehk põllumehi natukene aitama, kas siis oli ka arutelu kõigi teiste kütuste [aktsiisi] üle? Meil on täna uudis, et Läti otsustas biolisandist loobuda. Suure tõenäosusega [võidetakse] liitri pealt, lätlased küll ütlevad, et 12 senti, aga ma arvan, et 8–10 senti liitri pealt läheb kütus odavamaks. Niigi on neil kütus natukene odavam ja nii võib tekkida uuesti piirikaubandus. Suuremad transpordifirmad juba arutavad tankimise võimalust Lätis. Kas olid need arutelud ka, et ikkagi me peaks vaatama natuke suuremat pilti: kogu diisel, bensiin ja pluss siis biolisand? [[Juhataja helistab kella.]]
Aitäh! Ikka olid need arutelud ka, mis puudutasid laiemalt aktsiiside poliitikat ja muudatusi aktsiisides. Ja nagu ma olen ka siinsamas saalis varem öelnud, me kindlasti jälgime seda, milliseid otsuseid meie naabrid teevad. Ja loomulikult konkurentsiolukorda tuleb silmas pidada, et ei tekiks olukorda, kus meie ettevõtted satuvad [raskustesse], kus nende konkurentsivõime saab veel täiendavalt pihta sellest, et naabrid käituvad aktsiisipoliitikas kuidagi teistmoodi. Nii et seda me kindlasti jälgime, jah.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea esimees! Austatud minister! No vaieldamatult aktsiiside langetamine on samm õiges suunas, aga nii nagu tavaliselt selle valitsuse puhul, mitte korralik mehesamm, vaid selline tibusamm. Selle osas tuleb olla kriitiline. Tõesti, probleem ei ole mitte ainult põllumajanduses või siis põlevkivi kaevandamises, vaid tegelikult tuleks vaadata probleemile laiemalt. [See on] tõesti ka energeetikas, näiteks kodude kütmisel. Miks ei ole siia lisatud, et me viiksime aktsiisid alla vähemalt Euroopa miinimumini põlevkiviõli kasutamisel, ka erimärgistatud kütuse ja erimärgistatud diislikütuse kasutamisel näiteks kütteks? Miks on tehtud selliseid kitsendatud valikuid ja miks ei ole astutud sellist korralikku pikka sammu? [[Juhataja helistab kella.]] Energeetika mõjutab otseselt seda metsikut inflatsiooni, mis meid on tabanud.
Aitäh! Üks teie kolleeg just viitas, et see ei ole mitte tibusamm, vaid võib-olla isegi liiga pikk samm, kuna Lätis ja Leedus on erimärgistatud diisli aktsiis kõrgem kui pärast seda muudatust Eestis. Eks see nii on, et üks ütleb, et liiga palju, teine ütleb, et liiga vähe. Ju siis on õige koha peale see muudatus saanud. Konkreetne ettepanek on viia erimärgistatud diislikütuse aktsiisEuroopa Liidu miinimumtasemele. Allapoole seda ei ole võimalik viia. Ja selle eelnõu eesmärk on toetada põllumajandussektorit ja põllumehi. Ja seda sektorit spetsiifiliselt, teades, et tegu on sektoriga, mis seisab lähiajal väga keeruliste olude ees just nimelt Ukrainas käiva sõja tõttu. Sellele sektorile toetust anda on selle eelnõu eesmärk. Ma arvan, et aktsiisi miinimumtasemele viimine seda eesmärki igati toetab ja täidab.
Kalle Grünthal, palun!
Tänan! Austatud ettekandja, te nagu ei tahtnud vastata minu eelmisele küsimusele, mis on see fenomen, mispärast Reformierakonna reiting on tohutule elukallidusele [vaatamata] nii kõrgeks läinud. 32% rahvastikust arvab, et Reformierakond teeb väga head tööd. Te ütlesite, et see ei ole seotud selle eelnõuga. Ma katsun [oma küsimuse] siis eelnõuga siduda. Nüüd te tahate eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäära vähendada. Mida te prognoosite, kui palju siis Reformierakonna reiting võib tõusta pärast seda, kui see muudatus jõustub?
Aitäh, hea küsija! Küllap see on teil praegu mõeldud sellise vaimukusena. Aga ma täitsa tõsiselt ütlen, et minu meelest on ajad praegu sellised, et see teema on küsimus, millega me tegelema peame. Praegu ei ole kõige õigem või üldse mitte õige aeg lugeda kellegi reitingupunkte ja sellisel tasemel kuidagi erakonna populaarsuse üle debateerida. See ei ole selle eelnõuga seotud, ma ei pea seda ka hetkel kohaseks.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea esimees! Austatud minister! No see, et eelnõu eesmärk on põllumajandussektorit toetada, on ju iseenesest positiivne. Aga nii nagu ma ütlesin, samm ja ambitsioon peaks olema kordades suurem. Sest tõesti, inflatsioon on väga suur ja seda mõjutavad vaieldamatult täiendavad aktsiisid igat liiki kütusel. Ja olgu siin ka öeldud, et selle eelnõu kohaselt on vedelkütuse erimärgistamise seaduse järgi eriotstarbelist diislikütust lubatud kasutada põllumajanduses ja tähtajaliselt ka põlevkivikaevandustes. Te olete ekstra selle seletuskirjas välja toonud, et põlevkivikaevandustes on ka lubatud, isegi kui ka kehtiv seadus seda lubab. Ma küsin, kas teil ei tekkinud mõtet, et võib-olla peaks lubama ka teistes kaevandustes. Me ju kasutame ka kruusa, liiva ja paekivi [[Juhataja helistab kella.]] ja see kõik mõjutab meie elu ja tõstab ka nende toodete hinda.
Aitäh! Me tõepoolest lähtusime, nii nagu te ka ise viitasite, sellest seaduseraamist, mille praegu seadusandja ette andnud on. See, kellele konkreetne muudatus laieneb, on juba kehtivas seaduses fikseeritud ja selle juurde me jäime.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud minister! Te olete öelnud, et see aktsiisi langetamine on praegu küll väikese seltskonnale, aga laiadele rahvamassidele kütuseaktsiisi ei ole mõtet langetada, kui me [tahame] solidaarselt käituda naaberriikidega. Kas te olete arutanud Läti või Leedu kolleegiga, et võiks üheskoos langetada kütuseaktsiisi?
Kõigepealt täpsustus, kas see on väikese seltskonna eelnõu või mitte. See puudutab kõiki Eesti põllumajandusettevõtteid, kes erimärgistatud diislit kasutavad. Nii et ma arvan, et see ei ole väga väikese seltskonna oma. See puudutab olulisel määral põllumehi ja seetõttu on vajalik ja oluline muudatus. Olen küll vestelnud ja rääkinud, pidanud nõu nii Läti kui Leedu rahandusministriga, ka Soome ministriga oleme seda teemat arutanud. Üldiselt on ju kõigil meie piirkonnas see mure sama. See olukord, kus me praegu oleme julgeoleku vaates – me ei ole varem olnud nii tõsises julgeolekukriisis, kui me praegu oleme meie piirkonnas. Mis tähendab seda, et kõikidel riikidel on sel aastal väga suuri kulutusi ja ka järgmistel aastatel täiendavaid kulutusi, mida tuleb teha selleks, et julgeolekut tugevdada. Ja mu kolleegid, nii Läti kui Leedu kolleeg, on tõepoolest seda muret ja hoiakut jaganud ja leidnud ka seda, et kui vajadusi tuleb sisuliselt iga nädalaga juurde, mitte need ei vähene, eks ole, siis lihtsalt ei saa teha otsust, et me jätame mingis olulises mahus maksu kokku korjamata. Praegu meil seisab ees väga keeruline aasta ja kui teha selline otsus aasta esimeses pooles, siis see tähendaks seda, et meil tõenäoliselt oleks lihtsalt vähem võimalusi toetada seal, kus seda kõige kriitilisemalt vaja on, ehk teha neid olulisi julgeolekuga seotud otsuseid, mida me tegema peame ja mis rahastamist nõuavad.
Martin Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud spiiker! Hea minister! No ma ei tea, mis julgeolekuolukorra põhjendusega te siin nüüd esinesite. Julgeoleku peale, riigikaitsele läheb lisaeelarve 800 miljonist 15 miljonit ja sisejulgeolekus, kui pagulastele minev raha välja jätta, paarkümmend miljonit. See ei ole julgeolekueelarve. Ma ei tea, miks te seda juttu räägite. Mul muidugi on selline natuke filosoofilisem küsimus. Reformierakond ja ka teie konkreetselt olete olnud alati väga ägedalt vastu kõikvõimalikele maksuerisustele. Ja loomulikult olete te olnud ägedalt vastu maksulangetusele. Ma mäletan ise, kui ma olin seal puldis rahandusministrina ja tõin aktsiisialandused siia saali, siis Reformierakond laiemalt ja teie ka konkreetselt olite väga vastu sellele. Ma nüüd küsiksin kahte asja. Kuidas see tee Damaskusesse on läinud, et te olete nõus ühe maksualandusega ja maksuerisusega? Ja miks te poolel teel seisma jäite? Me oleme siia toonud ka terve hulga muid maksualandusi, mida Eesti inimestele väga vaja oleks. Kuhu need jäid?
Aitäh! Nüüd pean teid taas korrigeerima ja ütlema, et kui teie esitatud eelnõu nägi ette aktsiisi tõusmise päris kõrgele tasemele, siis praegune valitsus muutis seda otsust ja jättis aktsiisitõusu ära. Nüüd, jah, te vist ei olnud päris alguses saalis, kui ma eelnõu tutvustasin. Selle eelnõu eesmärk tõepoolest on konkreetselt ühe sektori toetamine ja see on põllumajandussektor. See on põllumeeste toetamine põhjusel, et see on sektor, mis praeguses kriisis väga teravalt pihta saab. Ja toidujulgeolek nendes oludes, kus tõenäoliselt ka aasta teisel poolel seisab ees väga keerulisi arenguid, igal juhul on tähtis. Seetõttu oleme pidanud mõistlikuks selle ettepanekuga parlamendi ette tulla. Kas oleks parem, kui ei peaks seda ettepanekut tegema? Jah, muidugi oleks parem. Parem oleks, kui Putin ei oleks sõda alustanud, aga alustas.
Kalvi Kõva, palun!
Aitäh, hea Riigikogu esimees! Hea minister! Väga hea eelnõu! Väga hea eelnõu! Mul on suur rõõm, et [mõeldud] ei ole mitte ainult nendele masinatele, mis töötavad põllul, vaid ka nendele, mis kuivatites ja mujal. Aga mu küsimus on, et kui te seda eelnõu ette valmistasite ja seal mõtlesite, siis kas teie analüüsidest käis läbi mõte, et seda sinist kütust võiks kasutada hoonete kütmisel? Praegu see on keelatud. Aegu tagasi oli punane diislikütus, mida kasutati hoonete kütmiseks, aga see kadus ära. Mingil hetkel hakati kütma sinise kütusega, aga see keelati ära, nii et seda kasutada ei saa. Ehk siis: kas te mõtlesite, et võiks ka hoonete kütmist lubada sinise kütusega?
Aitäh! See ei olnud eraldi selle eelnõu tegemise ajal arutelu all. Nagu ma kirjeldasin, see eelnõu tegelikult töötab ühe paketina lisaeelarves sisalduva põllumeestele mõeldud toetusega. Me otsisime lahendust [probleemile], kuidas oleks kõige mõistlikum just nimelt põllumajandussektoris tuge keerulisel aastal pakkuda. Ja see koosneb sisuliselt nagu kahest osast või kahest sambast. Esiteks lisaeelarves sisalduv täiendav tugi, millele lisandub Euroopa Liidu poolt 2,5 miljonit, ja siis erimärgistatud diisli aktsiisi viimine miinimumtasemele. Niipidi oli see arutelu käik ja sel korral tõepoolest fookus oli põllumeestele.
Martin Helme, palun!
Aitäh! Hea minister, ikka vana küsimus. Kust sa tead, et reformierakondlane valetab? No suu liigub! See jutt, et meie oleme või ma olen aktsiisitõuse tekitanud – ma imestan, et te tuimalt ikka seda juttu räägite. Mina tõin siia aktsiisilangetused, mis olid tähtajalised, ja üllatus-üllatus, ka see eelnõu on aktsiisilangetus, mis on tähtajaline. Tuleb välja, et teravalt pihta saanud põllumajanduse kriis lõpeb ära selle aasta lõpuga teie arvates. Ja siis ta teeb läbi räige tõusu – seesama aktsiis teeb läbi räige tõusu. Nüüd, mul on küsimus. Uuesti küsin sedasama: miks te poolel teel seisma jäite oma teel Damaskusesse? Kui põllumajandussektor on teravalt pihta saanud, siis kas teie meelest mitte ükski teine Eesti majandussektor ei olegi teravalt pihta saanud? Miks te ei langeta aktsiise üleüldiselt kütusel ja miks te ei langeta aktsiise elektril ja gaasil? Miks te ei langeta käibemaksu? Sest kõik on pihta saanud. Ja miks te tahate tõsta aktsiisi aasta lõpus?
Aitäh! Sellele küsimusele ma olen täna juba paar korda vastanud, et kuna tegu on esialgselt lisaeelarvega seotud eelnõuga, siis selline ettepanek meil on. Aga ma olen ka rõhutanud seda, et tegu on esimese lugemisega, kaks lugemist seisab parlamendis veel ees. Mis puudutab ülejäänud aktsiise, siis nii nagu me ka varasemalt, nii infotunnis kui ka arupärimistele vastamise ajal oleme seda käsitlenud ja arutanud, me kindlasti jälgime ka seda, mida teevad meie naabrid aktsiisipoliitikas. Just hetk tagasi ma vastasin ühe teie kolleegi küsimusele, kas me oleme arutanud Läti ja Leedu ministritega aktsiisipoliitikat. Oleme küll arutanud. Ja veel kord: kuivõrd on tegu aastaga, kus suuri rahalisi vajadusi, erakorralisi vajadusi, julgeolekuga seotud vajadusi on väga palju, siis me kindlasti oleme olnud topelt ettevaatlikud, võtmaks vastu otsuseid, mis riigieelarvest kümneid miljoneid ära võtavad. See on selle ettevaatlikkuse põhjus olnud. Aga nagu öeldud, jah, seda, mida teevad ja kuidas käituvad meie naabrid, me loomulikult jälgime. Olen seda varem ka öelnud, et kui vaja on, siis sellele kindlasti tuleb reageerida, ja selleks meil valmisolek on olemas.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud esimees! Lugupeetud minister! Kahtlemata on selle aktsiisi langetamine põllumeestele väga hea ja õige otsus. Aga lihtsalt mulle niimoodi läbi huumoriprisma tuleb meelde, et kui eelmine valitsus seda tegi, siis me saime päris palju nahutada, mina kaasa arvatud, et see ka põlevkivikaevandustele kehtib. Ja seda just rohepöörde ja kõige selle võtmes, kuidas me keerame tuksi rohepöörde Eestis, ja nii edasi. Lihtsalt huvi pärast küsin, kas vahepeal on kuidagi prioriteedid muutunud. Reformierakond on rääkinud, et fossiilkütused tuleb kõik kõrgelt maksustada, et aidata kaasa rohepöördule. Ja nüüd ikkagi ... Ma muidugi toetan seda, et põlevkivisektor seda aktsiisilangetusega kütust kasutada saab, aga kas siis Reformierakonna seisukohad on vahepeal muutunud?
Ei ole muutunud. Nagu ma selgitasin, kuna praegu kehtivas seaduses niimoodi on, et need tõesti on võrdsustatud, siis me ei hakanud seda vaidlust hetkel täiendavalt avama. See ettepanek puudutab neid sektoreid, mis ka praegu selle konkreetse määraga hõlmatud on. See oli lihtne põhjus.
Priit Sibul, palun!
Aitäh, austatud esimees! Hea ettekandja! Igati tänuväärne ja mõistlik ettepanek ja erinevad ajad nõuavadki erinevaid meetmeid ja lahendusi. Aga ma tahaks lihtsalt küsida, kuna aktsiiside puhul ja aktsiiside langetamise või nende määrade muutmise puhul on alati juttu olnud eelmistest perioodidest, siis et oleks kõigile ikkagi täpselt selge: mis plaan oli Ratase valitsusel selle aktsiisiga? Kas te pidite siin võrreldes Ratase valitsusega mingeid muudatusi tegema ja päästma kedagi, nii nagu te mitmetel muudel puhkudel olete aktsiisidega teinud?
Aitäh! Selle muudatuse põhjus ja selle eelnõu põhjus on see, et Venemaa alustas Ukrainas uut täiemahulist sõjalist pealetungi. See on olukord, kus me praegu oleme ja millele me peame reageerima. Meil ei ole põhjust siin kuidagi proovidagi sellist sisepoliitilist pallimist minu meelest mängu tuua. See on julgeoleku põhjus. See on seotud ka toidujulgeolekuga ja see on see, millele me peame reageerima ja mille tõttu me selle ettepaneku oleme teinud.
Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Te muudkui räägite sõjaaja eelarvest. See meenutab mulle seda, kuidas vana mees oigab, et tervis on kehva, aga ei tea, mis siis veel saab, kui ma ükskord vanaks jään. Aga mis siis saab, kui tõesti sõda on ja ongi sõjaaja eelarve? Ärge selle sõjaga nüüd üle ka pingutage siin. Aga kuna te räägite sõjaaja eelarvest, siis on mul küsimus. Siin on tegelikult naeruväärselt väikesed summad, mis tegelikult lähevad sisekaitsele ja julgeolekule või Kaitseministeeriumile, ja konkreetikat ei ole praktiliselt üldse. Mida me siis konkreetselt selle kaitsevõime tõstmise ja sisejulgeoleku kindlustamise raha eest saame? Kas võiks konkretiseerida?
Aitäh, hea küsija! Teie küsimus puudutas hoopis teist eelnõu. Me siin praegu arutame aktsiisieelnõu, see küsimus käis lisaeelarve kohta. Selleni me jõuame kahe punkti pärast.
Priit Sibul, palun!
Aitäh, suur tänu! Hea minister, mul on küsimus, et kui valitsus arutas konkreetselt selle erikütuse aktsiisi langetamist, siis kas olid jutuks ka võimalikud teised aktsiiside määrad või ei olnud. Kui olid, siis mis põhjusel te jõudsite arusaamisele, et on mõistlik tegeleda ainult selle kütuse eriliigiga?
Aitäh! Ka sellele küsimusele olen täna juba paar korda vastanud. Selle konkreetse eelnõu raames oli soov keskenduda põllumeeste murele ja see lahendada. Ja see on seotud teise osaga, mis sisaldub lisaeelarves, mille juurde me tuleme kahe punkti pärast. Fookus oli põllumajandussektorile toe pakkumisel.
Austatud minister, ma tänan teid. Rohkem küsimusi ei ole. Palun Riigikogu kõnetooli ettekandeks rahanduskomisjoni aseesimehe Aivar Koka.
Austatud juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu 606 oma 3. mai istungil. Arutelus osalesid Rahandusministeeriumi maksu- ja tollipoliitika osakonna juhataja Erle Kõomets, peaspetsialist Lauri Lelumees, fiskaalpoliitika osakonna riigi rahanduse talituse juhataja Kadri Klaos ning rahandusminister. Me teame, et hetkel on diisliaktsiisi määr 100 eurot 1000 liitri kohta, mis on umbes 10 senti ühe liitri kohta. Eelnõu sisuks on langetada aktsiisimäär Euroopa Liidu direktiivis kindlaks määratud miinimummäärani, mis oleks 21 eurot 1000 liitri kohta. Siis saab aktsiisimääraks 2,1 senti liitri kohta. Eelnõu põhjustab kütuseaktsiisi vähemlaekumise käesoleval aastal 5,3 miljonit eurot. Käibemaksu alalaekumine võib olla kuni 1 miljon eurot, aga seda tuleb arvestada kevadprognoosi, mitte sügisprognoosi järgi. Rahandusministeeriumi esindajad ütlesid, et nad näevad sellist maksumeedet kui võimalust, mis aitab parandada põllumajandustootjate konkurentsivõimet ja mingil määral tagada põllumajandussektoris töökohti. Ja põllumajandussektoriga kooskõlas aitaks see langetada ka põlevkivikaevanduse kulusid. Jürgen Ligi mainis, et tegelikult ei ole meil toidujulgeolekuga mingit probleemi, kui kuludest [rääkida]. Sõja ajal on hinnad üles läinud, sisendhindade langetamisel ei ole mingit põhjust. Viisakas seletus oleks see, kui me saaksime teada, kuidas on naabrite seis, kas me jääme kuidagi alla ja kas see ka toidujulgeolekut mõjutab. Riina Sikkut [küsis], et kas me päriselt 1. jaanuarist viiekordistame aktsiisitõusu ja miks see muudatus siis tehakse, kui sisendhinna mõju on umbes 7% protsenti, ligi 10 senti liitri kohta. Aivar Sõerd ütles, et ta mõistab põllumajanduse seisu ja olukorda ja neid asju, aga me vähendame praegu aktsiisimäära 80% peaaegu ehk siis viis korda, ent selle mõju sisendhindadele on ainult 1,4%. Ebaefektiivne meede, aga eelarvele kulukas. Riina Sikkut märkis ka, et õhukeses riigis peaks suutma targemaid lahendusi välja mõelda. [Ta ütles], et on üllatunud sellest, et on dilemma aktsiisi langetamine versus otsetoetuste maksmine põllumajandustootjatele, mis on keerukam. Seetõttu otsustati aktsiisi langetamise kasuks, samas kui koolitoidu toetamise eelnõu koalitsioon ei toetanud. Mina küsisin, kas arutelul oli ka diisliaktsiisi langetamine, mille tulu oleks tunduvalt suurem ja mõju ka suurem, sest kaupa veetakse poodidesse ikka suurte autodega. Minister vastas, et konkreetse eelnõu raames ei olnud arutelu, kas seda peaks kuidagi täiendavalt laiendama või mitte. Rene Kokk küsis, et kui mais eelnõu vastu ei võeta, siis kas hakkab see aktsiisimäär kehtima 1. juulist. Minister vastas, et aktsiisid kindlasti hakkavad [kehtima] täiskuust, aga ta loodab, et rahanduskomisjon ja Riigikogu töötab ladusalt ja eelnõu võetakse vastu enne 1. [juunit]. Komisjon tegi konsensuslikud ettepanekud määrata komisjonipoolseks ettekandjaks teie ees kõneleja ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. mai kell 15. Selle poolt oli 5 ja vastu 3, erapooletuid ei olnud. Ja oli ettepanek esimene lugemine lõpetada. Aitäh!
Aitäh, hea ettekandja! Küsimusi teile ei ole. Avan läbirääkimised ja palun Riigikogu kõnetooli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja. Ivari Padar, palun! Ja alati on võimalus ka väike lisaaeg saada, kolm minutit, kui on soov.
Paneme igaks juhuks paika. Läheb vaja või ei lähe.
Paneme paika, nii et kaheksa minutit.
Nagu magasiaidas. Lugupeetud kolleegid! Igati positiivne, et see eelnõu täna siin meie ees on. Selle algimpulss tuli märtsikuus põllumajandus-kaubanduskoja tehtud viie ettepaneku näol. Põllumajandus-kaubanduskoda tegi viis ettepanekut, kuidas leevendada põllumajanduses olevat kriisi. Lisaeelarves on lahenduse leidnud kaks ettepanekut. Üks on teie ees olev kütuseaktsiisi langetamine ja teine puudutab Euroopa Liidu kriisiabi maksimaalset kaasrahastamist. Ja selgelt tuleb ütelda, et viiest teemast on need kaks ka kõige vähem rahamahukad. Eelarvestrateegia läbirääkimistel saab kindlasti üks suurem ja rahamahukam teema olema ühise põllumajanduspoliitika strateegiakava riigipoolse kaasfinantseerimise määr, mis praegu on Eestis miinimumi pealt arvestatud. See oleks mõistlik märksa suuremaks tõsta. Nii et viiest ettepanekust kaks on selles eelarves tänasel juhul lahenduse leidnud. On selge, et ega see rahaline mõju sellel aastal ei ole sedavõrd suur. Kui me võtame sisendhindade tõusu, mis on põllumajandussektorit [tabanud], siis kui näppude peal arvutada, siis ma olen vaadanud, et see hinnatõus võib olla sellel kevadel 300–500 miljonit. See on väga suur hinnakasv, mis on olnud. Samas on selge, et väga paljudel põllumeestel olid selleks aastaks väetised muretsetud juba eelmisel aastal vanade hindadega, mis kevadise olukorra teeb mõnevõrra leebemaks, aga ääretult keeruliseks läheb asi sügise poole ja järgmisel aastal, kuigi ka teravilja kokkuostuhind on tõusnud. Siiski, see vahe on seal päris suur. Nii et ma kindlasti teen ettepaneku selle lugemise käigus pikendada seda aega, kui põllumeestel on võimalik kütuseaktsiisi vähendatud määra kasutada, seniajani, kuni põllumajanduse seis uues olukorras stabiliseerub. Küll ta stabiliseerub. Küll leitakse maailmast uusi kohtasid, kust väetisi saada, ja küll ühel hetkel sõda saab ühele poole. Nii et igati tuleb seda edasimenetlemist toetada. Tänan teid!
Suur tänu teile! Ma palun nüüd Riigikogu kõnetooli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esindaja Martin Helme. Ütlen kohe ära, et on võimalus mõnusasti lisaaega võtta kolm minutit, kui soovite, aga saab ka jooksvalt vaadata. Nii et valik on teie.
Võtame kohe alguses ära.
Teeme ära, kaheksa minutit. Saalis ka palun vaikust.
Aitäh! Ma tulen oma sõnavõtus tagasi oma küsimuse juurde. Reformierakond ja tänane rahandusminister on aastaid rääkinud, et maksuerisused on halvad ja maksualandused on veel halvemad. Aga näe, kõigil on võimalik ennast parandada. Meile ikkagi toodi üks maksuerisus ja üks maksualandus. Mul on lihtsalt mõned küsimused. Miks ainult üks maks läheb väiksemaks? Selles marulises hinnatõusu- ja inflatsioonikeerises, kus me oleme, on maksualandused üks kindel administratiivne viis vähendada hinnatõuse ja hinnasurvet. Miks ainult üks maks? Mu teine küsimus: miks ainult aasta lõpuni, ajutiselt? Kallid sõbrad, te tahate ju sisuliselt [maksu tõsta]. Teie retoorika, kui te räägite eelmise valitsuse maksupoliitikast – see maksualanduse eelnõu, mis siia toodi, on tegelikult maksutõstmise eelnõu, sest aasta lõpust see maks jälle tõuseb. Miks see ei võiks olla alaline? Vist ei ole ühtki inimest Eestis, kes arvaks, et kütusehinna tõus või üleüldine hinnatõus maailmas ja energiahindade tõus lõpeb 31. detsembril sellel aastal. Ärge tõstke makse 1. jaanuarist palun! Jutt sellest, et ärge muretsege, me tuleme sügisel lisaeelarve ja RES-iga ja siis me paneme sinna pikenduse sisse – no nüüd ma jõuan oma varasema seisukoha juurde jälle tagasi. Kust me teame, et reformierakondlane valetab? Teame sellest, et suu liigub. Ei usu! Ei usu! Pange parem praegu alaline tähtaeg sellele maksualandusele. Ja ka siis on meil kahtlus hinges, et see varem või hiljem võetakse meilt ära. Nüüd, mis puutub sellesse vabandusse, et me peame Läti ja Leeduga koos seda asja ajama – see tuleb mulle väga tuttav ette. Ametnikud rääkisid seda mulle, kui ma ise minister olin. Ei möödunud ainsatki korda ECOFIN-i ehk siis Euroopa Liidu rahandusministrite koosolekutel, kus ma Läti kolleegiga ei rääkinud maksudest. Vahel rääkisin Leedu kolleegiga ka, aga Läti kolleegiga rohkem. Vahel rääkisin ka Soome kolleegiga maksudest. See on, kuidas nüüd ütelda, rituaalne tants. Sellel jutul on see mõte, et siis saab pärast öelda, et me oleme rääkinud. Iga riik teeb oma maksupoliitikat ikka ise ja see ongi maksusuveräänsus. Ja [iga riik] teeb seda lähtuvalt sellest, mis on kasulik tema majandusele ja tema inimestele. Me võime ju arutada seda, kas Läti ja Leedu tulevad järgi või ei tule järgi. Tegelik fakt on see, et riigid teevad oma maksupoliitikat ja teised riigid reageerivad sellele. Jutt sellest, et meil on riigieelarves niigi kohutavalt suur miinus ja selle tõttu me ei saa makse või, ütleme, teisi aktsiise või ka näiteks käibemaksu alandada, vastab tõele. Reformierakond on käesoleva aasta eelarvega ja käesoleva lisaeelarvega kõigi aegade kõige suurema eelarvemiinuse tekitanud. See on seesama Reformierakond, kes meile on aastakümneid pühalikult, peaaegu käte värisedes rääkinud, et korras riigirahandus on nende peamine elu mõte ja et tuleb ikkagi hoida eelarvet tasakaalus ja et raha saab kulutada ainult nii palju, kui seda parasjagu on. Nüüd tuleb välja, et see kõik oli täielik lora. Raha kulutatakse ikka palju rohkem, kui on. Korras riigieelarve on ainult sellisel juhul vajalik, kui nad on opositsioonis. Tegelikult Reformierakond võimul ja Rahandusministeeriumi [eesotsas] olles tüürib riiki kiirkorras pankrotti. Nii suurt eelarvemahu kasvu, kui on 2022. aastal, ei ole kunagi varem Eestis olnud. Nii suurt eelarvemiinust ei ole kunagi varem Eestis olnud. Ka väga ränkade majanduskriiside ajal ja siis, kui koroonaajal majandus sisuliselt seisma jäi, ei olnud nii suurt eelarvemiinust. Nii suurt võlakoormat, kui Reformierakond meile praegu valmis munsterdab, ei ole Eestil kunagi olnud. Nii et Reformierakond tüürib meid pankrotti. Sellest me oleme aru saanud, need numbrid ei valeta. Isegi eelarvenõukogu, kes muidugi on üleüldiselt teinud meile siin tagurpidi spagaati, et tõestada, et kõik on hästi, oli sunnitud möönma, et me oleme Reformierakonna juhtimisel riigiga sisuliselt pankrotikursil. Tulen jälle valetamise juurde tagasi. Jutt sellest, et nii suur miinus on hädavajalik, sellepärast et meil on sõda, et see on julgeoleku seisukohalt vajalik ja see on kõik üks riigikaitseks tehtav möödapääsmatu kulutus – tegelikult, kui me vaatame riigieelarvet, mitte seda konkreetset eelnõu, mis meil siin ees on, kui me vaatame riigieelarvet, siis 800 miljonit on riigieelarve maht. 800 miljonit! Lisaeelarve maht, vabandust. Aga kui palju läheb riigikaitsesse? Ajad näpuga järge, saad 15 miljonit. Vaatame, kui palju läheb sisekaitsesse. Ajad näpuga järge, saad 20 miljonit. Me räägime 35 miljonist 800 miljoni sees, see on kogu see nii-öelda julgeolekuosa. See ongi see julgeolekuosa: 800 miljonist 35 miljonit. Kuhu muu raha läheb? Kus see julgeolek, kus see sõda on? Aus vastus on, et eks me järgmiste eelnõude käigus püüame selgust saada, aga ütleme siis niimoodi, et lihtsalt kulub ära. Kulub ära lihtsalt. Selles mõttes võiks otsida üles kõik need toredad tsitaadid sellest, et ikkagi eelarvedistsipliin peab olema ja ei tohiks kulutada raha, mida ei ole. Aga näe, kulub ära. Üks väike märkus veel. Miks tehakse erand ja miks tehakse just selles konkreetses valdkonnas erand? Selles valdkonnas on kriis ja nemad ägavad. Ma olen täiesti nõus. Mina olen nõus, et põllumajanduses on väga oluline, et sisendhinnad oleksid madalad. Ma olen eluaeg seda pooldanud. Me oleme ise toonud siia saali eelnõu, mis langetab ka neid aktsiise, aga see ei ole piisav, sest kõik on hädas. Kõik valdkonnad on hädas, kõik ägavad. Omavalitsused on hädas, kiirabil ei ole autosse kütust panna, politseil ei ole autosse kütust panna kütusehinna tõusu tõttu. Inimestel, tavalistel inimestel ei ole autosse kütust panna. Kõik ägavad! See tähendab, et see absoluutselt ei ole piisav, mille te meile siia olete toonud. Vaja on alandada kõikide kütuseliikide aktsiisi miinimumini. Vaja on alandada ka käibemaksu, et inimesed saaksid selles röögatus, Euroopa suurimas [hinnatõusus] – me oleme Euroopas esimene, see on muidugi Reformierakonnale alati tähtis, et me oleksime Euroopas esimesed –, me oleme Euroopas esimesed oma hinnatõusuga, me oleme Euroopas esimesed oma inimeste ostujõu langusega. Et sellest esikohast kuidagigi, natukenegi allapoole kukkuda, on vaja langetada kõikide kütuste aktsiise ja ka käibemaksu. Ja need ettepanekud me kindlasti selle eelnõu kohta teeme. Aitäh!
Ma palun nüüd Riigikogu kõnetooli Isamaa fraktsiooni esindaja Aivar Koka. Kas on lisaaja soovi?
Jah.
Palun, kaheksa minutit!
Hea juhataja! Head kolleegid! Austatud minister! Me olime siin esmaspäeval, 18. aprillil, tuletan meelde, poolteist nädalat tagasi, kui maaeluminister tegi ettekande riigi pikaajalise arengustrateegia "Eesti 2035" elluviimisest. Peale ministri kõnet ma tulin siia kõnepulti ja küsisin selle kohta, et kuidagi ei lähe teod ja jutt kokku. Ma küsisin erimärgistatud kütuse aktsiisi kohta. Jumal tänatud, ma saan aru, et minister läks kiiresti rahandusministri juurde ja probleem lahenes valitsuses ja täna me arutame eelnõu, mille kohaselt seitsmeks kuuks erimärgistusega kütuse aktsiisi alandatakse viis korda. See [määr] läheb kolm korda madalamaks kui Lätis ja Leedus. Aga tõesti, see eelnõu ei ole mitte aktsiisi alandamise eelnõu, vaid see on tänase seisuga 1. jaanuarist aktsiisi viiekordse tõstmise eelnõu. Kui rääkida sisendihindadest, siis on ju väga selge, et me peaksime rääkima sellest, mida riik saab teha. Riik saab viia aktsiisid Euroopa Liidu miinimumini kõikides [valdkondades]. Kui keegi ütleb, et see ei ole rahaliselt võimalik, siis eile rahanduskomisjonis oli natuke naljakas, kui ma küsisin, kuidas see arvutus tehtud on. Kui lisaeelarve arvutamise juures peaks arvestama eelmise aasta sügisprognoosi, siis millegipärast on Rahandusministeeriumi ametnikud arvutanud selle aasta kevadprognoosi järgi, kui palju on kulud ja kui palju on tulud. Selge, et erimärgistatud kütuse kasutamine võrreldes diislikütusega on nagu öö ja päev. Ka põllumeestel on vaja tavadiislit päris palju kasutada, ei saa kõikidesse masinatesse panna erimärgistusega [kütust], seda saab kasutada ainult otse põllu peal tööd tehes. Me jälle nagu kaks kuud oleme arutanud seda eelnõu koos lisaeelarvega ja nüüd meile tuli üllatusena, et lätlased on otsustanud, et biolisandit nad juurde ei pane. Tegelikult selle allahindlus siin on natukene alla 8 sendi liitri pealt. Aga biolisand on samas suurusjärgus. Lätlane ütleb, et see on lausa 12 senti, aga ma arvan, et kui see tanklas lõpuks hinda jõuab, siis on see 8–10 senti. Ühe käega püüame nagu konkurentsieelist saavutada, aga tegelikult teise sammuga me seda ei saavuta. Ja ma ei saa päris ausalt aru, mis toimub Reformierakonna-siseselt, sest kui minister heas mõttes toetab vähemalt ühe rea aktsiisi langetust, siis rahanduskomisjonis mõlemad endised rahandusministrid põrmustasid selle eelnõu ja ütlesid, et see kohe ei sobi mitte. Samas fraktsiooni esimees ütleb, et meie eelnõu, mis oli täna esimene päevakorrapunkt – käibemaksu langetamine – , selle esimese lugemise lõpetamist ta toetab. Ja Keskerakond lubas siin kõnepuldis täna – ma loodan, et ka fraktsiooni esimees, kes Keskerakonna liikmetest ainukesena veel saalis on, pluss Riigikogu esimees –, et raudselt me selle eelnõuga läheme edasi. Ma usun mõlemat, nii fraktsiooni esimeest kui ka Riigikogu esimeest, et paari nädala pärast rahanduskomisjonis teisel lugemisel me teeme ettevalmistusi selleks ja lähme nii käibemaksu kui ka aktsiisidega edasi. Tegelikult kõigi 101 Riigikogu liikme ülesanne on ainult üks: toetada meie inimesi. Samas üks Riigikogu liige ütles täna siin kõnepuldis, et tegelikult see ei ole eesmärk. Riigi eesmärk on makse koguda. Makse kogutakse ikka selle jaoks, et neid ümber jaotada, ja oma inimeste ja ettevõtete toetuseks, mitte millekski muuks. Eesmärk ei saa olla lihtsalt makse koguda. Eesmärk peab olema see, et Eestimaa inimesed saaksid hästi hakkama. Ja tänases eriolukorras, kus Venemaa on Ukrainaga sõjas ja me peame toetama Ukraina inimesi, kes on sõjapõgenikena Eestisse jõudnud, on olukord natuke teine. Aga veel kord: ma loodan küll, et rahanduskomisjonis toetatakse neid parandusettepanekuid, mis, ma usun, mitmest fraktsioonist tulevad. Aktsiisilangetus peab olema terviklik. Minu arvates selle põllumajanduses, kalanduses ja põlevkivikaevanduses kasutatava erimärgistatud kütuse puhul võiks olla selge lahendus nii nagu ülejäänud aktsiisidel: et aktsiisilangetused on esialgu järgmise aasta 1. maini. Uus Riigikogu koosseis saab teha muid otsuseid, kui vaja on. Praegu on ülejäänud aktsiiside osas kokku lepitud, et tõus on järgmise aasta 1. maist alates järgneval kolmel aastal 25% kaupa aastas. See süsteem peaks olema kõikide eelnõude puhul, kui tullakse saali. Ei saa olla nii, et mingi asi on ühtemoodi, teine põhimõte teistmoodi. Täna ikkagi tuleb kogu ettevõtlust toetada ja me teame, et kui rääkida bensiiniaktsiisist, siis üks pool on meil tavainimesed ja teine pool on transpordisektor, mille hinnad mõjutavad meil kõiki sisendeid. Kui biodiisli lisand Lätist ära kaob, siis tankimine sõidab tšuhh-tšuhh-tšuhh jälle üle piiri Lätti ja see tulu, mida kõik on prognoosinud, nii aktsiisid kui ka käibemaksud, jääb Eestis laekumata. Ka selle eelnõu puhul ma oleksin tahtnud näha, et vaadatakse naabreid ja tehakse otsus. Ma usun, et põllumeestele oleks palju kasulikum, kui praegu ei oleks mitte viis korda vähendatud aktsiise, vaid need oleks samal tasemel, mis Lätis, biolisand kõrvale võetud, aga need ei oleks lõppenud mitte 1. jaanuaril, vaid 1. mail ja edasi oleks 25% kaupa hakanud vajadusel tõusma. Aga praegu me loome olukorra, et lootus ja helesinine unistus on see, et järgmise aasta riigieelarves pikendatakse seda varianti. Me jõuame täna lisaeelarve juurde ja ma tahaksin selgeks saada, et kui valitsus on sadades miljonites teinud kulutusi ja seda ei ole selle aasta eelarves ja ma ei näe seda ka lisaeelarves, siis kuidas neid kulutusi tehakse. Aitäh!
Aitäh! Fraktsioonidel rohkem kõnesoove ei ole. Ma palun Riigikogu kõnetooli ettekandeks rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse. Palun!
Aitäh, austatud spiiker! Head Riigikogu liikmed! Pean enda kohuseks vastata mõnele väitele, mis siit puldist eelnevalt kõlas. Kõigepealt sellest, mis puudutab lisaeelarvet ja sellega kasvatatavaid kulutusi riigile, ja sellest, et kuidas see haakub varasemate eelarvetega ja sellega, kuidas neid kohustusi riigile võetud on või planeeritud on, ja kas tegu on läbi aegade kõige suurema kulude võtmisega või mitte. Lihtsalt meenutuseks eelkõnelejale, kes peaks neid andmeid küll ise une pealt teadma. Kui me räägime 2020. aastast, siis tollane rahandusminister plaanis lisaeelarvega puudujääki, mis ületas 10%. Praegu me selle lisaeelarvega, mille me oleme teinud praeguse valitsusliiduga oludes, kus COVID-i kriis ei pruugi veel lõpuni läbi olla ja kus Euroopas käib sõda, jõuame pisut rohkem kui 5%-ni ehk kaks korda väiksema puudujäägini, juhul kui kõik negatiivsed eeldused realiseeruvad. 2021. aastal pärandas minu eelkäija meile eelarve, mille puudujääk oli planeeritud 1 miljardi 682 miljoni euroni. See oli umbes 6% SKP-st. Aasta lõpuks, seda hoolimata sellest, et tegu oli COVID-i kriisi aastaga, jõudsime poole väiksema defitsiidini, ehk me vähendasime seda plaanitud puudujääki poole võrra ja jõudsime –2,4%-ni. Küll oleks, ma arvan, meil kõigil hea meel, kui me ei oleks praegu nendes oludes, kus me selles julgeolekukriisis neid valikuid ja otsuseid tegema peame. Aga nagu öeldud, see ei ole meie valik olnud. Me peame tasandama mõjusid, mis jõuavad Eestisse põhjusel, et Putin alustas Ukrainas uuesti täiemahulist pealetungi. Nüüd kõlas siin suurejooneline üleskutse, et vaja on jätta korjamata kõik aktsiisid ja tuleb korjamata jätta ka käibemaks. Ikkagi ma ütlen, et kui te selle ettepanekuga tulete ja selle ettepaneku teete – see puudutab kümneid miljoneid eurosid, mis jääb laekumata, ja siis tehke palun kohe alguses ausalt ettepanek, millist maksu te selle katteks tõsta soovite. Sellele peab tekkima kate, ilma selleta ei ole seda ettepanekut, millest te suurejooneliselt räägite, võimalik arutada. Miks on vaja seda eelnõu, mis teie ees on? Selle eelnõu ehk siis erimärgistatud diislikütuse aktsiisi langetuse ettepanekuga tuli maaeluminister Urmas Kruuse üsna kohe pärast seda, kui sõjategevus Ukrainas intensiivistus, kui oli selge, et näiteks väetistega seonduv paneb meie põllumehed väga keerulisse seisu. Ja seda põllumajandussektori jaoks olulist algatust, mille maaeluminister esitanud on, oleme toetanud tõepoolest põhjusel, et see on suunatud konkreetsesse väga keerulises seisus olevasse sektorisse. See on toetus põllumajandussektorile ja nii tuleb seda ka käsitleda. Kui suurel määral mõjutab see otseselt hindu, seda on väga keeruline prognoosida ja see ei ole ka otseselt selle eelnõu eesmärk. Selle eelnõu eesmärk on toetada põllumehi ja seetõttu ma palun seda eelnõu toetada. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleb lõpetada. Määran eelnõu 606 kohta muudatusettepanekute esitamise tähtajaks käesoleva aasta 11. mai kell 15. Esimene lugemine on lõpetatud ja teise päevakorrapunkti käsitlemine samuti.
Liigume edasi kolmanda päevakorrapunkti juurde. See on Vabariigi Valitsuse algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu 607 esimene lugemine. Ma palun Riigikogu kõnetooli ettekandjaks rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse.
Austatud spiiker! Head Riigikogu liikmed! Ka see eelnõu on esitatud teile põhjusel, et me oleme julgeolekuolukorras, milles üks kasutatavatest relvadest on infooperatsioonid, infosõda. Et selles olukorras toetada sõna otseses mõttes infosõjas eesliinil olijaid, toetada professionaalset ajakirjandust, on meil ettepanek tuua käibemaksu määr, mis praegu on ajakirjandusväljaannetele 9%, alla 5%-le ja selle abil anda ajakirjanduse väljaandjatele võimalus panustada eelkõige ajakirjanduse kvaliteedi hoidmisesse ja tõstmisesse. Sel viisil saab toetada Venemaa poolt [arendatavas] demokraatia vastu suunatud järjepidevas infosõjas ja inforünnatukute keskkonnas sõltumatut professionaalset Eesti ajakirjandust. Palun teil seda eelnõu toetada. Aitäh! Ja vastan küsimustele.
Aitäh, austatud minister! Teile on ka küsimusi. Priit Sibul, palun!
Aitäh, austatud Riigikogu esimees! Mina tahtsin teada anda, et mina toetan seda eelnõu, austatud minister. See on väga mõistlik eelnõu. Aga need põhjendused, mis te tõite, on ikka päris absurdsed. Ma kuidagi ei taha eitada sõda ja kõike seda, aga selle käibemaksu 9%-lt 5%-le võib ka ilma nende põhjusteta rahulikult langetada. Meil ei ole vaja kõike selle sõjaga siduda. Kui me peame mõistlikuks Eesti ajakirjandusele 9% asemel 5% käibemaksu, siis teeme seda, aga ärme seda kõike sellega seo. Aga mu küsimus. Täna hommikul käis fraktsioonis Andres Sutt, kes rääkis – see on [praeguse teemaga] veidikene seotud – Omniva või Eesti Posti IPO-st. Kui meil universaalteenus on endiselt seotud pakiäriga ja tahame ettevõtet börsile viia, siis tegelikkuses kulud ajalehtedele ja ajakirjadele ei vähene. Mismoodi nüüd kompleksis neid küsimusi näha?
Aitäh! Ma jään eriarvamusele selles küsimuses, kas see on absurdne, kui tõepoolest infosõja oludes on vaja ajakirjandusväljaannetel varasemaga võrreldes veel rohkem pöörata tähelepanu sellele, mis kvaliteediga nad teenust pakuvad. Ja ma väidan ka, et selle olulisus, et meil oleks usaldusväärne ajakirjandus, on eriti teravalt teadvustunud nüüd, kui infosõda käib täie hooga. See on eelnõu sellega seotud, absoluutselt on sellega seotud. Omniva teemasid me selle eelnõu kontekstis ei ole arutanud ja seetõttu ma ei oska sellele kuidagi vastata. Ma ei tea, mida täpselt te arutasite täna oma fraktsioonis. Seetõttu on keeruline neid asju omavahel seostada.
Merry Aart, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Ma pean ka ütlema, et ega mul ei ole selle vastu midagi, et 9%-lt 5%-le langetatakse ajakirjanduse käibemaksu. Kuigi ma väga ei oska sellest päris aru saada, miks see nüüd nii väga kasulik oleks. Aga minu küsimus on see. Me räägime väga palju toidujulgeolekust. Eelmises [päevakorrapunktis] rääkisime väga palju põllumajanduse raskest olukorrast. Tegelikult see tõepoolest on väga raske. Kas te arutasite ka toiduainete käibemaksu vähendamist näiteks Leedu ja Läti eeskujul, kes vähendasid piirkondadele omaste puu- ja köögiviljade käibemaksu 5%-le? Siin on kirjutatud tulude-kulude kohta, et käibemaksu laekumine väheneb. Lätlaste kogemus on see, et tegelikult vähenes tunduvalt varimajandus ja tuli ka eelarvesse raha juurde. Inimestel on võimalik osta, põllumeestele on see ka kasulik. Kas te sellist teemat ka arutasite käibemaksu kontekstis?
Aitäh! Selle eelnõu raames ei arutanud. Pean aga ütlema, et tõepoolest kogemus, millele te viitasite, kinnitab, et mõju hinnale, kui proovida hinda selle kaudu reguleerida, jääb väga lühiajaliseks, kui mitte olematuks. Selle eelnõu eesmärk ei ole niivõrd keskenduda hindadele, vaid tõepoolest, nii nagu eelmise eelnõu puhul oli tegu toetusega põllumajandussektorile, tuleb selle eelnõu puhul seda käsitada nii, nagu asi on. See on toetus sektorile, mis infosõjas on eesliinil. See ei ole ilmtingimata automaatselt hinnaga seotud. Kas selle muudatuse mõju kandub kuidagi edasi hinda? Ei julge seda küll kinnitada. Seda näitab aeg. Aga see ei ole selle eelnõu eesmärk otseselt.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja ja lugupeetud minister! Siin on öeldud, et sadat ajakirjandusettevõtjat toetatakse ... [[Saalis on sumin. Juhataja helistab kella.]]
Palun, härra Ernits!
Et sadat ettevõtjat toetatakse 5,7 miljoniga. Ja siin on öeldud – jälle on seostatud seda Ukraina sõjaga, kõik on nagu jälle ühte potti pandud –, et kvaliteetajakirjandus kajastab Ukraina sõda õiglaselt. Aga siin on öeldud, et see ei puuduta erootika- ja pornoajakirju. Aga need on ka kvaliteetajakirjad, küll vaid omas nišis, ja kui nad käsitlevad Ukraina sõda õigesti, miks nemad on jäänud välja?
Aitäh, hea küsija! See konkreetne punkt lähtub ka praegu seaduses olevast määratlusest. Kui te arvate, et seda peaks muutma ja laiendama, siis seda debatti on teil kindlasti võimalik alustada. Ma küll arvan, et praegu ei ole sobiv aeg selle teema raames seda [debatti] pidada.
Priit Sibul, palun!
Aitäh, esimees! Austatud minister! Teie palusite toetada seda eelnõu, mis vähendab ajakirjandusväljaannetele [kehtivat] käibemaksu. Meie aga hommikul arutasime minister Suti palvel, ma saan aru, valitsuses plaanis olevat Omniva IPO-t ja tema palus sellele toetust. Mina ei tea, kas see oli tema isiklik initsiatiiv või valitsuse initsiatiiv, aga selle ettepanekuga ta Isamaa fraktsiooni tuli ja palus meilt sellele toetust. Te selle eelnõu kontekstis mitu korda viitasite kvaliteedile. Ma tahaksin aru saada, kuhu te valitsuse istungil siis jõudsite. Kui palju 4%-lise käibemaksu langetamisega Eesti ajakirjanduse kvaliteet tõusma peaks ja kuhu ta siis tõuseb? Või kuidas valitsus seda hindas? Millest te seda kvaliteeti näete ja kuidas te hindate, kas see kvaliteedi kasv selles kontekstis maksulangetuse puhul on olnud valitsuse ootustele vastav? Millal see analüüs tuleb?
Aitäh! Ma tajusin siin teatavat irooniat, aga olgu pealegi. Ei, me ei arutanud seda, kuidas mõõta või kuidas täpselt seda kvaliteeti valitsuses hinnata. Seda hindavad lugejad. Lugejad üldiselt on hinnanud Eesti ajakirjanduse usaldusväärsust väga kõrgelt. Ja veel kord: nagu ma juba ütlesin, kriisioludes on ülioluline, et usaldus ajakirjanduse vastu, kes peab infosõjas väga professionaalselt vastuseid ja reaktsioone pakkuma, oleks suur. Kuidas seda on võimalik veel suurendada? Eks neid mooduseid kindlasti on mitmeid, aga ma arvan, et valitsuse liikmele ei ole kohane hakata parlamenditoolist kuidagi, ma ei tea, proovima ajakirjandusele selles vallas midagi ette kirjutama või suunised andma. Meil on kõrgel tasemel hea, professionaalne vaba ajakirjandus, kes teeb seda ise kindlasti suurepäraselt. See ongi nende töö ja sellega nad saavad ise väga hästi hakkama.
Kalle Grünthal, palun!
Tänan, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Ma vaatan, et teil puudub vähimgi ettekujutus, mis asi on kvaliteetajakirjandus, millel te tahate käibemaksu määra vähendada. Tuletan teile meelde, et poolteist aastat ma olen rääkinud sellest, et koroonavaktsiinid põhjustavad inimestele tervisehäireid. Mis ma sain tulemuseks? Mind sõimati koroonabandiidiks, lamemaalaseks pärast seda. Alles hiljuti oli siin vaktsiinikahjustuste fondi loomine. Eile näitas Kanal 2, mismoodi inimesed kannatavad selle all. Täiesti mõttetu on mul kirjutada ühelegi peavoolumeedia kanalile mingisugust artiklit, sealt lükatakse kõik tagasi. Enne kui te hakkate rääkima siin kvaliteetajakirjandusest, ma ütlen: loobuge sellest Ukraina sõja narratiivist ja vaadake reaalselt ette. Öelge, kas minu väljaöeldu baasil me saame rääkida seda, et meil on kvaliteetajakirjandus?
Kas me saame rääkida? No te just rääkisite. Ju siis saab.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea esimees! Austatud minister! Nojah, Ukraina sõjaga selle sidumine on minu meelest ka kohatu, kuigi ma ütlen, et maakondade lehtede jaoks selle käibemaksu alandamine on tegelikult oluline ja seda oleks pidanud võib-olla isegi varem tegema. Aga nüüd ma tõesti küsin ikkagi selle kvaliteedi kohta. 15 aastat tagasi toimus meil pronksiöö. Kas siis pärast seda ei olnud infosõda? Ja üsna varsti pärast seda järgnes meil majanduskriis, mis ajakirjandusele oli väga raske. Kas siis ei tulnud Reformierakonnal, kes juhtis valitsust toona, pähe, et võiks käibemaksu alandada?
Aitäh! No see ettepanek on teie ees praegu ja ma seetõttu ka praegu palun seda toetada.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud minister! Endise ajakirjanikuna, ajakirjanduse juhina pean kahjuks tunnistama, et kvaliteetajakirjandust on häbematult vähe. Ja mind sügavalt solvas see, kui ma lugesin täna, et kohus on trahvinud ühte vähestest Eesti kvaliteetajakirjanikest Tarmo Vahterit selle eest, et avalikustati, et Swedbanki juhid on kriminaaluurimise all. Nende hulgas on ka Ulla Preeden, kes vahepeal pandi megapalgaga noorsooameti juhiks. Minu küsimus teile on selline, kuigi meil on võimude lahusus: kas te kiidate heaks, et üht Eesti vähestest tippajakirjanikest karistatakse avalikku huvi pälviva info avaldamise eest?
Austatud minister, palun tähelepanu korraks, siin võib olla järgmine probleem mikrofoniga. Protseduuriline küsimus, Priit Sibul, palun!
Aitäh! Mul on lihtsalt palve. Eelkõneleja viitas, et Ulla Preeden on noorsooametis. Ta pole seal kunagi olnud, ta on Tartu [Tervishoiu Kõrgkooli] rektor olnud viimased ajad. Nii et tõenäoliselt ajab küsija teda kellegagi segamini.
Selge. See oli stenogrammi huvides, mõnikord öeldakse selliselt. Minister, palun, te saate vastata.
Aitäh! Aga kui siin on juba viidatud sellele, et küsija on midagi segamini ajanud, siis vahest peame seda küsimust täpsustama ja siis vajadusel saame vastamise juurde asuda. Ma üldiselt kindlasti ei soovi selle eelnõu raames eraldi kommenteerima hakata, ma ei tea, ühtegi konkreetset näidet või kaasust, mille tausta ma ei tea.
Merry Aart.
Aitäh! Ma ei tea, kas see ongi nii väga küsimus, aga [märgin seda], et me saaksime ühtemoodi aru ega räägiks erinevatest asjadest. Te rääkisite hindadest. Ma ei tea, kas te mõtlesite hindu tarbijale. Tegelikult lätlaste eesmärk ei olnud mitte vähendada hinda tarbijale, vaid legaliseerida oma toodangu müük ja teiseks toetada tootjat käibemaksu vähendamise abil. Selle nad saavutasid ja selle üle on nad ise väga uhked. Ja see tõi tegelikult ka riigieelarvesse raha juurde. Nii et see eesmärk oli pisut teine.
Aitäh selle täpsustuse eest! Tõepoolest, kuna seda aeg-ajalt esitatakse just nimelt ka tarbijale suunatud [sammuna] või tarbijani jõudva hinna kontekstis, siis sellest ka minu kommentaar.
Martin Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud spiiker! Hea minister! No ma vaatan nende nappide vastuste pealt, mida te siin annate saadikute küsimustele, et ega teil täna hea päev ei ole. Te olete siia tulnud kahe eelnõuga, sellega ja eelmisega, mis on vastuolus teie erakonna pikaaegse ideoloogilise trummipõrinaga. Ja ausalt öeldes [on need] poliitiliselt ja ka rahanduslikult väga kummaliselt põhjendatud. Ma saan aru – seletuskirjas on kirjas –, et sel aastal kingite te Eesti ajakirjandusele 1,7 miljonit, järgmisel aastal juba umbes 4 miljonit. Selle eelnõu puhul ei ole tähtajalist piirangut erinevalt näiteks põllumeestele tehtud soodustusest. Küllap siis on õukonna eunuhhide ja õuelaulikute toetamine sellises summas valitsusele kasulik ka pikemas perspektiivis. Aga mul on selline küsimus: kas see on kõige põletavam probleem Eesti majanduses, et te just selle maksuerisuse täna toote meie ette?
Aitäh! Minu napid vastused tulenevad sellest, et ma austan parlamendiliikmete ajakasutust ja meil seisab ees veel väga pikk arutelu lisaeelarve üle. Ma võin muidugi vastata ka pikemalt ja me võime seda arutelu pidada tunde. Aga see oli tõepoolest eelkõige seetõttu nii ka eelmise eelnõu puhul, ma soovin teie enda aega austada. Kas see on kõige olulisem probleem? See, et infosõda käib, on igal juhul oluline probleem. See, et ajakirjandus peab sellega toime tulema, on samavõrra oluline probleem. Taustal on kindlasti oluline ka see, et nagu te kindlasti mäletate ja teate, on käinud pikalt arutelud selle üle, kas võiks jõustuda digimaks, mis ka üleüldist konkurentsiolukorda ajakirjanduses pisut tasakaalustaks ja aitaks parandada seda seisu, kus me praegu oleme. Tegelikult on nii, et suurkorporatsioonid, kes teenivad tulu muu hulgas ka Eesti turult, ei jäta siia sisuliselt sentigi maksuraha. See oleks tõenäoliselt kujundanud meediamaastikku konkurentsi vaates oluliselt õiglasemalt. Selle maksu jõustumine ja kokkuleppimine on otse öeldes lükkunud teadmata tulevikku. Aga see on olnud taustal üks nendest põhjustest, miks selles praeguses ajas, kus me oleme, on surve meie Eesti ajakirjandusele kindlasti veel suurem. See on teine osa sellest taustast. Kui ühel hetkel on võimalik jõuda kokkulepetele, mis toovad digimaksu, mida hakkaksid maksma suured digikorporatsioonid, siis on põhjust selle teema juurde tervikuna tagasi tulla ja üle vaadata ka need otsused, mille ettepaneku me praegu teinud oleme. Mulle meeldiks, kui see juhtuks varem, aga nähes neid viimaseid arutelusid ka Euroopa Liidu laua taga, rääkimata veel laiemast rahvusvahelisest plaanist, ei ole ma eriline optimist, et kokkulepe selles osas kiiresti võimalik on.
Protseduuriline küsimus enne Kalle Grünthali küsimust. Kalle Grünthal, palun!
Ma tänan! Austatud istungi juhataja! Praegu me kuulsime väga huvitavat fakti, kui lugupeetud minister vastas Riigikogu saadiku Martin Helme küsimusele, miks need vastused on lühikesed. Minister ütles väga selgelt välja, et ta vastab lühikeselt küsimusele sellepärast, et täna on istungil pikk päev ja me tahame kõik varsti koju saada või midagi selles stiilis. Antud kontekstis ma leian, et me ei saa seda eelnõu täna edasi menetleda, sellepärast et ministril on aega niivõrd vähe ja ta ei suuda pikalt vastata. Aga me ei saa poolikult neid küsimusi käsitleda. Ma teen ettepaneku lükata eelnõu 607 esimene lugemine edasi, kuni ministril tekib vastamiseks rohkem aega.
Aitäh! Ministri mõte küll vist oli see, et mitte temal ei ole siin vähe aega [[Saalist hõigatakse midagi.]], vaid ta ütles, et ta tahab hästi kasutada Riigikogu liikmete aega. Mina sain nii aru. Ja nüüd, kui te ütlete, et võiks selle eelnõu edasi lükata – teie ise olete väga täpne selles kodu- ja töökorra seaduses ning kodu- ja töökorra seadus esimesel lugemisel ei võimalda eelnõu edasi lükata, ainult võimaldab tagasi lükata. Kalle Grünthal, palun, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Aga meil on praegu selline olukord, et, hea Jüri Ratas ...
Ma kuulan teid!
Ma väga tänan! Aga jah, kodu- ja töökord ei sätesta sellist olukorda, sest see on ennekuulmatu olukord, kui minister ütleb, et Riigikogu liikmetel pole enam aega. Kust tema teab, mis meil ajaga teha? Meil on aega siin neljapäeval kella kaheni, nii et meie saaksime vastata küll. Selles mõttes, ma ei tea, nüüd on reguleerimata küsimus ja nüüd peaks lugupeetud juhatus kokku tulema ja arutama, et minister on võtnud vale seisukoha siin Riigikogu liikmete aja küsimuses äkki. Mis te arvate sellest?
Aitäh, et te tulete ka minule appi. Aga ma hetkel ei arva sellest hästi, et võtta vaheaeg. Aga ma annan nüüd teile sõna, sest teie küsimus on. Kalle Grünthal, palun!
Suur aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Ma rääkisin sellest kvaliteetajakirjandusest, mismoodi on mind tambitud, mõnitatud ja tõe rääkimise eest põhjuseta karistatud ning minu artiklite mitteilmumisest. Ja ma küsisin, mida te arvate, kas me võime sellest rääkida. Te pikalt mõtlesite ja ütlesite siis, et jah, võime küll rääkida. Aga räägime siis, pikalt seekord. Öelge palun mulle, mismoodi me käsitleme kvaliteetajakirjandusena meie Eesti meediat, kes moonutab tõde, ei avalda tõde! Ma pean silmas praegu koroonaprobleeme, millest ma olen siin pikalt jutustanud. Ja nüüd te toote välja mingisuguse sõjanarratiivi, et infosõjas hakkab paremat infot tulema. Mismoodi on võimalik seda asja teha, kui te ei saa koduste probleemidegagi hakkama? Aga rääkige mulle, milles seisneb siis minu näite varal see eelnev kvaliteetajakirjandus!
Aitäh! Teie näite puhul olen kindel, et teil on olnud võimalust ja on see võimalus jätkuvalt oma seisukohti avaldada väga mitmes meediaväljaandes. [[Kalle Grünthal ütleb midagi saalist.]] Olen märganud, et te olete ka väga aktiivne sotsiaalmeedia kasutaja. [[Juhataja helistab kella.]] Seda, kuidas ja mille alusel üks või teine konkreetne ajakirjandusväljaanne otsustab erinevate lugude avaldamise, seda kindlasti ei pea ma sobilikuks kommenteerida. Ma ei arva ka, et mul oleks paslik sellesse kuidagi sellisel tasemel sekkuda.
Kalvi Kõva, palun!
Aitäh, hea Riigikogu esimees! Hea rahandusminister, hea Keit! Mul on selline küsimus, ei ole poliitiline. Ei ole poliitiline! Mina olen kogu aeg siiamaani aru saanud ...
Aga võib esitada küll.
Jaa. Ma olen aru saanud, et maksuseadusest, õigemini käibemaksuseadusest tulenevalt on Eestis käibemaksu määrad 20%, 9% ja 0%. Nüüd me paneme ajakirjandusele 5%. Siiamaani nii õpikud kui ka ravimid on 9%-lise käibemaksuga. Miks 5% ja miks mitte 9%, nagu on see [teine määr]? Või siis võiksime langetada ka õpikutel, töövihikutel ja ravimitel 5% peale. Me loome nüüd täiesti uue määra, mis on 5%.
Aitäh! 9% praegu kehtib ajakirjandusväljaannetele. Ja kui siin eelnevalt oli üks viide ajalukku, siis ma pean ütlema, et 2008. aastal, kui tehti ettepanek tõsta ajakirjandusväljaannete käibemaks 18%-le, siis tollane valitsus oli väga põhimõtteliselt selle vastu, et me sellisel kujul läheksime ajakirjanduse maksutaset tõstma. 5% on ka Lätis ja Leedus. Ja see 0% tegelikult on väga uus muudatus, mis tuli hiljuti. Ma võin nädalates eksida, aga see on väga värske ettepanek Euroopa Komisjonilt. Kuna siin ka täna on mitmel korral läbi käinud Läti ja Leedu näide, siis 5% on tõesti ettepanek, et sellisel juhul on see tase Lätis, Leedus ja Eestis ühesugune. Nullmäära – ma võin eksida – minu meelest on ajakirjandusväljaannete puhul kasutanud üks või kaks Euroopa Liidu riiki ainult, see ei ole üldiselt väga laialt kasutatav. Pigem on vähendatud määra puhul seda 5% kasutatud.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea esimees! Austatud minister! No tegelikult ka mina pean ära markeerima, et teie vastused vähemalt arutelu esimeses pooles või alguses on olnud üleolevalt napid. Ja see kindlasti teile au ei tee. Aga paistab, et te olete siiski valmis ennast parandama ja viimased küsimused on saanud päris pika vastuse. Aga minu küsimus tuleb natukene kolleeg Kõva küsimuse jätkuks. Kas meil siis see infosõda ei ole nii suur sõda, et selle protsendi peaks päris nullini viima? Ja teiseks, rakendus ei ole ette näinud lõpptähtaega ehk see on tähtajatu. Kas meil siis valitsus näeb ette, et see Ukraina sõda ja infosõda kestab lõputult? Ja kuidas te selle kvaliteedi puhul proovite rakendada neid põhimõtteid?
Aitäh! Tahaks väga öelda, et me näeme, et see sõda lõpeb kiiresti, aga ei saa seda vastust anda. Ja inforünnakud, infosõda on tegelikult olnud relv, mida Venemaa on kasutanud ka enne seda, kui Ukrainas uuesti rünnakud täiemahuliselt algasid. Ei ole praegu küll alust prognoosida, et see lähiajal kuidagi lõpeb. Miks just nimelt 5%, mitte mõni muu määr, seda ma vastasin Kalvi Kõva küsimusele vastates. Praegu on meie ettepanek jah tuua see määr 9%-lt 5%-le.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Praeguses olukorras, kus erinevate valdkondade hinnad on tõusnud kõrgustesse, oleks rahva ootus pigem, et valitsus aitaks seda hinnarallit leevendada kas või käibemaksu üldise alandamise näol. Aga teie tulete siia saali hoopis sellega, et alandate meediaväljaannete käibemaksu määra. Ma sooviksingi teada, kuidas selline ajakirjandusväljaannete käibemaksu määra vähendamine aitab neid inimesi, kes ei suuda nende suurte hinnatõusude tulemusena tasuda oma kodu, kütte ja näiteks söögi eest. Kuidas see aitab neid inimesi?
Aitäh! On veel väga mitmeid probleeme, mida see eelnõu kuidagi ei lahenda ja ei proovigi lahendada. See eelnõu konkreetselt on suunatud ajakirjandusväljaannetele, kes praegustes oludes ja infosõjas on eesliinil ja seda võitlust peavad. Selle eelnõu eesmärk ei ole lahendada neid probleeme, millele te viitasite.
Martin Helme.
Aitäh! No ma korraks tundsin ära reformierakondlase teis. Teil silmad läksid särama, kui te hakkasite rääkima digimaksust ja sellest, et see maks tuleb ja seda maksu saab tõsta. Aga nüüd sellest infosõjast. No vaat, mina ka leian, nagu kolleeg Kalvi Kõva ütles, et meil varem ei olnud seda 5%-list maksukoridori. Ja Kert Kingo juhtis tähelepanu, et päris inimestel on päris probleemid päriselt hakkama saamisega ja neid aitaks lahendada, kui me langetaksime hoopis teistes valdkondades käibemaksu. Aga seda te siin ei tee. Mul on selline küsimus. Mida me üldse räägime siin sõltumatust ajakirjandusest, kui te kingite Eesti väljaannetele – ERR-ist ma ei räägi, see on riigieelarvest rahastatav, aga Postimees Grupile ja Ekspress Grupile – miljoneid ja me ju näeme, et see raha ei lähe raisku. Nii Ekspress Grupp kui ka Postimees Grupp laulavad hosiannat tänasele Reformierakonna valitsusele. Reformierakonna sõjaprintsessi juhitud valitsus ei tee mitte midagi halvasti, see raha läheb jumala hästi [kasutusse]. Aga kas te seda teate, et kogu lisaeelarve on tehtud laenu peale ja seda laenu maksavad tagasi meie lapsed, lapselapsed ja lapselapselapsed? Kas see on õiglane, et nemad maksavad kinni teie kiidulaulu?
Aitäh! Kui te oleksite pärandanud meile reservid, mida kasutada, siis me ei oleks täna olukorras, kus me peaksime laenu võtma. [[Naer saalis.]] Te ei teinud seda.
Riina Sikkut, palun!
Aitäh, hea esimees! Lugupeetud minister! Mina küsiksin samuti Kalvi Kõva tõstatatud teema kohta. Mul oli ka tegelikult arusaam, et käibemaksudirektiiv reguleerib kuidagi seda kasutatavate soodusmäärade arvu. Et ei ole päris nii, et saab igasugust protsenti lõpmatu arvu toodete või teenuste puhul kasutada. Kas tõesti lisaks sellele, et meil on 9%-line soodusmäär, me võiksime teha neid soodusmäärasid erinevate protsentidega rohkem? Kas see on puhtalt siseriiklik otsus ja ei ole vaja mingisugust kooskõlastamist, muudatustest teadaandmist? Ma arvan, see paljude jaoks on see uudis. Me kuidagi ei saanud aru, et see 9%-line soodusmäär on meil kunagi valitud ja peame selle juurde jääma. Võib-olla selgitate, kuidas see tegelikult on.
Jaa, me peame teavitama 5%-lise määra kasutamisest küll, aga meil on võimalus ja õigus kasutada ka 5%-list määra.
Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Ma kuulasin teid ja esialgu mõtlesin, et huvitav, kellega te seda informatsioonisõda nii ennastunustavalt peate. Hilisemast ma sain aru, et te peate silmas Venemaad. Ometigi see, mida venelased kirjutavad, räägivad või laulavad – nad võivad seda nõrkemiseni teha, see Eesti inimesteni kohe mitte kuidagi ei jõua. Ainus kanal, mis sellega saaks võidelda, peaks olema venekeelne. Ja ma mõtlen, kas venekeelne Delfi või venekeelne Postimees oleksid need väljaanded, millel võiks tõesti langetada käibemaksu 5%-le. Miks ta laieneb ikkagi kogu meie n-ö liberaalsele Lügenpresse"le? Miks see eestikeelne Delfi peaks sellest võitma või miks Postimees Grupi rämpsajakirjandus peaks sellest võitma?
Aitäh! Sellised hinnangud siis teie poolt. See ei ole enam ammu nii, et inforünnakud toimuvad või infosõda käib ainult venekeelses meedias või jõuab ainult venekeelsesse meediasse. See on juba ammu oluliselt laiem ja puudutab kindlasti ka eestikeelset meediat ja levib väga kiiresti sotsiaalmeedia kaudu. On küll ja veel näiteid selle kohta, et ka ingliskeelset materjali esitatakse uudise pähe, mis põgusalgi kontrollimisel selgub olevat puhas infooperatsioon, valeinfo levitamine. Ja sellele tuleb reageerida. Nii et ma ei pea õigeks seda, et me kuidagi keele kaudu prooviksime siin läheneda.
Siim Pohlak, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud minister! Teeb rõõmu, et täna saame rääkida maksulangetustest, sest minu meelest igasugused maksulangetused on head, seda ka põllumeestele. Ma loodan, et te jätkate samal lainel ja varsti me saame siin saalis kuulda ka kütuse käibemaksu langetamisest, toiduainete käibemaksu langetamisest jne. Aga minu küsimus puudutab seda, kui pikaks prognoosib valitsus siis selle infosõja kestust. Põllumeestele tehti aasta lõpuni see aktsiisilangetus. Kui pikaks te prognoosite seda infosõja kestust? Kas me jäämegi selle juurde konstantselt või on ka siin mingisugune hetk, kui ajakirjanduse käibemaks tõuseb tagasi 9% peale?
Aitäh! Siin ei ole ajalist piirangut, nagu te eelnõust näete. Ühele varasemale küsimusele ma vastasin, et tegelikult tõepoolest me peame arvestama neid arenguid, mis toimuvad rahvusvahelises maksukeskkonnas. Juba viidatud digimaks puudutaks rahvusvahelisi suurkorporatsioone, nii Facebooki, Google"it kui ka Amazoni, kes täna meie ajakirjandusturul tegutsedes on väga oluliselt kindlasti mõjutanud konkurentsiolukorda, aga keda praegu mitte mingisugune maks Eestis ei puuduta. Kui see olukord muutub ja kui need rahvusvahelised reeglid on lõpuks võimalik kokku leppida, siis on põhjust selle teema juurde kindlasti tagasi tulla. Aga hetkel selles eelnõus konkreetset lõpptähtaega ei ole võimalik olnud määrata.
Kalvi Kõva, palun!
Aitäh, hea Riigikogu esimees! Hea minister! Nüüd ma püüan aru saada, missugust probleemi me selle eelnõuga lahendame. Kui me vähendame käibemaksu määra kogu ajakirjandusele, siis Kalvi Kõva postkasti laekuvad lehed hakkavad maksma mõnevõrra vähem, mis on väga tore. Aga me tõenäoliselt püüame lahendada seda probleemi, et venekeelne inimene või muukeelne inimene saaks adekvaatsemat informatsiooni. Mu küsimus ongi selles – kui see on nii, ma püüan aru saada –, mu küsimus ongi selles, et võib-olla me võiksime selle raha, mida me nüüd käibemaksuga kokku ei korja, panna rohkem näiteks ETV+ ja seda ETV+ teha paremaks, et need inimesed, kes on muukeelses keeleruumis, saaksid adekvaatsemat informatsiooni. Võrumaal Jaanimäe külla ostetakse sama palju lehti, kas käibemaks on 9% või 5%. Sorry, et ma nii arvan.
Aitäh! See ei ole seotud eraldi keeleruumiga ja see ei ole suunatud ainult venekeelsele meediale. Tõepoolest, nagu ma ütlesin, infosõda, inforünnakud, infooperatsioonid ei puuduta ainult venekeelset inforuumi enam ammu. On samavõrra suur vajadus hoida kvaliteeti ka eestikeelses ajakirjanduses. Ja ei ole selle eelnõu tulemusel automaatselt vähenemas ajalehtede hinnad, nagu siin küsija viitas. Kuidas ajakirjandusväljaanded seda mõju kasutavad ajakirjanduse tugevdamiseks, on nende valik. Me otseselt seadusega ei kehtesta mingisuguseid hindasid. Kas me võiksime selle mõju ulatuses suunata seda [raha] mingitele venekeelsetele või muudele ajakirjandusväljaannetele otse? Minu meelest see on keerukas ja paneks ajakirjandusväljaanded väga kummalisse seisu, sest sellisel juhul peaksid nad sisuliselt võtma vastu toetuse kas parlamendilt või valitsuselt. Ma arvan, et meedia sõltumatus on nii oluline küsimus ja nii oluline printsiip, et eraldi suunatud toetuste kaudu sellesse sekkumine ei oleks lihtsalt mõistlik ega hea.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Arvestades seda, et kaheaastase pandeemia jooksul on väga paljud ettevõtted sulgunud ja väga paljud inimesed on tööst ilma jäänud, tekitab minus tõsist hämmastust see, et selle asemel, et mõelda oma rahvale, kuidas te saaksite inimestel aidata toime tulla ja eluga hakkama saada, teie mõtlete sellele, kuidas toetada ajakirjandust ehk siis kuidas osta ajakirjanduselt teile sobivat meelsust. Ma tahan teie käest küsida, kas te tõesti usute seda, et inimesed eelistavad lugeda ajalehte, et see on nende jaoks väga prioriteetne tegevus, selle asemel et mõelda sellele, kuidas saab toa soojaks kütta ja kuidas saab söögi lauale panna või riided selga. Kas see tõesti teie arvates on kõige olulisem, et just see leht peab olema või see ajakirjandus peab olema, olgu ta siis veebis või laua peal?
See, et inimesed usaldavad Eesti ajakirjandust ja et meil on vaba ajakirjandus, seda ka rahvusvaheliselt hinnatuna, kindlasti on oluline. Ja see on eriti oluline ajal, kui meil on julgeolekukriis. Jah, ma pean seda oluliseks.
Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Tõepoolest, Eestis on vaba ajakirjandus, ta on vaba kvaliteedist ja vaba eetikast. Te ütlesite, et ei kaasne kvaliteedi tõus, ei kaasne hindade langetamine. Milleks seda siis ikkagi vaja on? Keda see tegelikult teenib? Ma saan aru, et kui me räägime nišiajakirjandusest, näiteks Vikerkaarest või Loomingust, siis nende puhul võiks tõesti olla mõistlik käibemaksu alandada. Kui me räägime Lügenpresse"st, nagu Delfi ja Postimees, siis kvaliteet tekib heade ajakirjanike palkamisel. Kuidas see mõjub heade ajakirjanike palkamisele, kui mitte midagi ei muutu?
Aitäh! Jaa, ka see on üks nendest võimalikest väljunditest selle eelnõu puhul. Seda täiendavat raha, mida selle eelnõu toetamise korral on võimalik ajakirjandusväljaannetel kasutada, nad kasutavad ajakirjanikele palkade maksmiseks, ka [uute] palkamiseks. Jah, see on üks võimalikest lahendustest. Ma ei öelnud seda, et ei kaasne kvaliteedi tõusu ega kaasne ka hindade langetamist. Ma ütlesin seda, et see eelnõu ei saa sätestada selliseid asju. Otsused, kuidas neid vahendeid kasutada, saavad ikkagi teha ja peavadki tegema ajakirjandusväljaanded ise, me ei saa neile seda ette kirjutada. See oli see, mida ma ütlesin. Võib kaasneda nii üks kui ka teine, loodetavasti kaasnevad mõlemad, aga otsuse selle kohta saab langetada ikkagi ajakirjandusväljaanne ise.
Hea minister, rohkem küsimusi ei paista. Tänan! Avame läbirääkimised. [[Saalist öeldakse midagi.]] Komisjon on ka meil kusagil, jah? No näed, Riina Sikkut. (Saalist öeldakse veel midagi.) Tahad ka tulla? Palun, Riina Sikkut komisjoni poolt!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Vabariigi Valitsuse algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu esimest lugemist valmistas rahanduskomisjon ette oma eilsel arutelul, 3. mail ja see toimus erakorralisel istungil. Arutelu juures osalesid rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus, Rahandusministeeriumi maksu- ja tollipoliitika osakonna juhataja Erle Kõomets, sama osakonna peaspetsialist Aet Külasalu ja fiskaalpoliitika osakonna riigi rahanduse talituse juhataja Kadri Klaos. Komisjon otsustas konsensusega määrata ettekandjaks komisjoni liikme Riina Sikkuti ja teha ettepaneku esimene lugemine lõpetada. Hääletamiseks läks küsimuses, kas muudatusettepanekute tähtaeg peaks olema 11. mai kell 15. Viis komisjoni liiget olid poolt: Andrei Korobeinik, Dmitri Dmitrijev, Ivi Eenmaa, Riina Sikkut ja Aivar Sõerd, kolm inimest oli vastu: Aivar Kokk, Rene Kokk, Urmas Reitelmann. Erapooletuid ei olnud. Eelnõu esimese lugemise ettevalmistava arutelu käigus andis Keit Pentus-Rosimannus ülevaate sellest konkreetsest eelnõust, nii nagu nüüdki saalile. Mida me küsisime? Kõigepealt Aivar Kokk märkis, et käibemaksu vähendamine avaldab küll hinnale mõju, aga kallis on meil ka kojukanne. Kuidas tagada, et samal ajal kojukanne ei kallineks, nii et inimeste jaoks muutust ei oleks? Kas kojukande hindade langetamist on kaalutud, et tarbijal oleks muudatusest rohkem kasu? Rahandusminister märkis, et kojukandetasusid eelnõu ei puuduta, neid ei ole arutatud ja ei kirjutata ei meediale ega ühelegi teisele osapoolele midagi ette hinnakujunduse osas. Seda, kuidas meediaväljaanded reageerivad, kas maksumüüriga kaitsmata tasuta artiklite kättesaadavus suureneb või toimetusi tugevdatakse, see on igaühe enda valik. Riina Sikkut küsis, et kuna eesmärk on infosõjaga paremini toime tulla ja meediaväljaandeid tugevdada, siis kas on meediaväljaannetega juttu olnud ka sellest, et strateegiline kommunikatsioon Eesti jaoks olulistel teemadel persoonilugude kaudu või valeinfo äratundmiseks võiks olla kõigile kättesaadav, mitte maksumüüri taga. Kas seda arutelu on toimetustega või peatoimetajatega toimunud? Minister vastas, et ei ole. Rene Kokk küsis selle kohta, kas käibemaksumuudatus on plaanitud kehtestada tähtajatult. Minister vastas, et jah, tõepoolest tähtajatult. Muudatus ei ole seotud ühegi kuupäevaga, et siis peaks see lõppema või katkema või oleks kohustuslik see üle vaadata. Sellega rahanduskomisjoni arutelu lõppes. Tänasime ministrit ja ootame eelnõu edasist menetlust. Aitäh!
Aitäh! Paistab, et teile küsimusi ei ole. Tänan! Nüüd saame küll minna läbirääkimiste juurde. Isamaa fraktsiooni nimel Priit Sibul, palun!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Ministrit ei ole, aga temale ka: austatud minister ja kolleegid! Valitsus ja minister tuli meie ette selle käibemaksuseaduse muudatusega, et 9%-lt 5%-le ajakirjandusväljaannete käibemaksu langetada. Isamaa fraktsioon pole küll seda arutanud, aga ma julgen arvata, et me seda ideed ja ettepanekut toetame. Küll aga võib-olla tasuks nii komisjonil kui meil endal arutada seda, mis siin saalis praegu välja tuli: et tegelikkuses võiks selle langetada ka 0-ni ja peaks arutama, millist positiivset mõju see endaga kaasa võiks tuua, kui me mitte 5%-le ei langeta, vaid 0%-le langetataks. Nendest põhjustest, miks jäädi 5%-le pidama, mitte ei mindud nulli, ei olnud võimalik aru saada. Aga üks palve mul rahanduskomisjonile siiski on, enne kui me teise lugemiseni jõuame. See [puudutab seda], et nii nagu [rahandus]minister tuli siia selle ettepanekuga, tuli valitsuse teine minister Andres Sutt, nagu ma küsimust [esitades ütlesin], täna hommikul Isamaa fraktsiooni ja temal oli palve arutada Eesti Posti ehk Omniva IPO küsimust. See pole küll otseselt selle eelnõuga seotud, vaid üsna olulisel määral kojukandega, millele komisjonipoolne ettekandja ka viitas. Minister ütles, et seda teemat ei arutatud. Aga minu meelest oleks seda teemat väga asjakohane arutada, sest kui Omniva IPO-t tehakse, siis seal on Omnival kaks valdkonda. Üks on pakiäri, milles ei ole ühtegi turutõrget ega mitte mingit probleemi. Jääb üldse arusaamatuks, miks riik ühe äriühingu kaudu peaks pakimajandusega tegelema. Ja teine on universaalne postiteenus, millele, nagu me teame, et makstakse hulga peale. Kojukanne ei ole universaalne postiteenus, aga sellele makstakse peale ja pealemaksmine käib nii, et doteeritakse seda lepingu kaudu. Universaalne postiteenus tuleb seadusega, ent sellele kahjuks minister ei osanud vastata, et kui see IPO tuleb, siis kuidas see küsimus kavatsetakse lahendada. Me räägime siin, et võib-olla selle seadusemuudatuse tulemusena jääb Eesti ajakirjandusse rohkem raha ajakirjanduse kvaliteedi tõstmiseks. Aga tegelikkuses, kui IPO küsimus on täpselt läbi arutamata ja lahendamata, ei pruugi see nii olla. Võib juhtuda vastupidi, et me küll anname justkui silmamoondusena natukene vahendeid juurde, aga tegelikult, kui Eesti Post on börsil, siis riigil loomulikult sellist mõju ja võimalust mõjutada ei ole, doteerida küll absoluutselt võimalik. Aga see on nii, nagu ma ütlesin, et see ei puuduta kuidagi seadusandjat, vaid see on juba nii-öelda valitsuse ja lepingute taseme küsimus, mis kindlasti niimoodi olema ei peaks. Võib-olla kõige häirivam siiski selle eelnõu puhul on see, mis oli minu esimese küsimuse põhjendus. Mulle absoluutselt ei meeldi, kui me põhjendame mingeid muudatusi vajadusega [arvestada] Euroopa regulatsioonidega, öeldes, et teistel riikidel on nii. Ma arvan, et meil on nii palju oidu küll, et kui me midagi teha tahame, siis me saame teha. Ja nii on ka selle küsimusega. Ei ole vaja siduda seda ei Venemaaga ega millegi muuga. Kui meil on soov ja tahe, et Eesti ajakirjanduses oleks rohkem vahendeid, siis me seda teeme ja langetame käibemaksu 9%-lt 5%-le või 0%-le. Selleks ei ole vaja viidata venelaste rünnakule Ukrainas, kuigi neil võib olla seos. Järgmises [päevakorra]punktis püütakse meile rääkida, et lisaeelarve on seotud ainult ja ainult sõjategevusega ja me tegeleme kõige olulisemate küsimustega, siis nagu me selle eelnõu menetluse käigus nägime, tegelikult see päris niiviisi pole. Infosõda oli, on ja kuigi seda ei tahaks välja öelda, aga kahjuks ka jääb. Ja veel viide, see otseselt küll ei ole seotud, aga me eelmistel puhkudel nii-öelda kriisile reageerides oleme teinud tähtajalised otsused. Ja ka minister Pentus-Rosimannus on pidevalt viidanud sellele, kuidas ta Ratase valitsuse ja Martin Helme poolt pärandatud ja planeeritud maksutõuse ... Palun lisaaega.
Palun, kolm minutit!
... peab edasi lükkama. No seda on lihtsalt jäle kuulata. Aga selles asi ongi, et kui me kriisidele lähenedes teeme tähtajalised [otsused], siis siin me räägime, et see meede on mõeldud kriisi lahendamiseks, aga tegelikkuses ei ole seal mingit tähtaega. Järelikult ei ole ta mingi kriisilahendusmeede. Ja nii nagu ma ütlesin: kui me tahame, siis meil see õigus on. Ja ei ole vahet, kas Lätil, Leedul on 9%, 5% või mingi muu protsent. Meie lähtume sellest, mis mõistlik on, kas seda määra on mõistlik langetada, jätta see 9%-le, langetada 5%-le või nullini. Ja need küsimused, mis puudutavad IPO-t – mul on rahanduskomisjonile palve, kuna ma ise seal ei ole, [arutada] küsimust, kuidas see siis tegelikult terviklikult mõjutab ajakirjandusse jäävaid vahendeid. Kojukanne, millele hea fraktsioonikaaslane Aivar Kokk viitas nii komisjonis kui täna hommikul fraktsioonis, on sama oluline teema kui see käibemaksu langetamise teema. Ei ole mõtet teha niiviisi, et me nii-öelda ühest taskust anname ja teisest võtame ära. Siis ju tegelikult mingit lahendust ei ole. Aga nagu ma ütlesin, Isamaa kavatseb seda ettepanekut toetada. On loogiline, et mida rohkem raha ajakirjandusse sisuliseks tegevuseks jääb, seda parem on. Kui see sinna ikkagi sisuliseks tegevuseks jääb. Aitäh!
Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni nimel Martin Helme, palun! Palun, kaheksa minutit!
Aitäh, lugupeetud asespiiker! Head kolleegid! Selle eelnõuga on küll niimoodi, et see on puhas korruptsioonieelnõu. No mis me imestame, Reformierakond on valitsuses ja nii see asi käib! Ei ole mõtet rääkida siin infosõjast, ei ole mõtet rääkida siin sellest, kuidas me tõstame Eesti ajakirjanduse kvaliteeti. Selle konkreetse eelnõu tulemusel saavad kaks inimest rikkamaks, need on Hans H. Luik ja Margus Linnamäe. Seletuskirjas on isegi kirjas, kui mitme miljoni võrra. Ega siin ole ka imestada, miks seda tehakse. Kui sa kingid erameediale sellel aastal 2 miljonit ja järgmisel aastal 4 miljonit – mis seal ikka, valimised on ju tulemas ja kellel meist ei oleks vaja head sõna. Tasuta reklaam on palju parem kui tasutud reklaam. Ega häda ei anna häbeneda, meil on ju kuude kaupa olnud näha, kuidas nii-öelda sõltumatu ja nii-öelda kvaliteetne ja nii-öelda erapooletu ja nii-öelda vaba meedia kiidab mõõdutundetult – mõõdutundetult kiidab! – sõjaprintsess Kaja ja tema vapraid kaasvõitlejaid, kes tegelevad meil eelarve kummuli ajamise, sõnavabaduse piiramise ja kõikide muude asjadega, sellepärast et Euroopas on sõda. Samal ajal seesama suurepäraselt sõltumatu ja suurepäraselt vaba ja suurepäraselt erapooletu meedia sõimab iga päev mõõdutundetult peamist opositsioonierakonda, tema liikmeid, keeldub avaldamast nende liikmete artikleid ja ehitab üles mingit narratiiviloomet sellest, missugused hirmsad Kremli trollid ja agendid on Eesti rahvuslased. Eks ikka sellesama võimu tellimusel maksumaksja raha abil. Kuidas aitab see nüüd Eesti inimesi, kellel pole raha, et osta kuu lõpus süüa? Kuidas aitab see Eesti inimesi, kellel pole raha, et osta oma autosse kütust, et minna tööle või viia oma lapsi kooli? Kuidas aitab see maksumuudatus, mis tekitab eelarvesse miinust, Eesti inimesi, kellel pole raha, et osta uusi riideid? Meil on olnud Reformierakond, kes on aastakümneid rääkinud, et maksualandusi ei tohi teha ja tarbimismakse ei tohi alandada ja maksuerisusi ei tohi teha, nüüd aga tulevad nad uue maksuerisusega, teevad uue maksukoridori spetsiifiliselt kahele meediagrupile, andes neile spetsiifiliselt miljoneid. Sisuliselt, kallid sõbrad, ostate te endale meediakajastust maksumaksja rahaga, kusjuures see maksumaksja raha on võlgu võetud. Kogu lisaeelarve on miinus, mis võetakse võlgu. Milline suurepärane riik meil lihtsalt on! Milline suurepärane! Ma loodan, Jürgen, et sina ka oled uhke selle üle. Aitäh!
Härra Ligi, kas te soovite vasturepliiki või protseduurilist? [[Naer saalis.]] Stopp! Rahu, rahu, rahu! Jah, on võimalik nii protseduuriline kui ka vasturepliik, kuna see on läbirääkimiste voor praegu.
Ma soovin protseduuriliselt küsida nii teie kui ka teie kolleegi kohta, kes puldist lahkus, Martin Helme kohta. Te mõlemad olete täna, tema mitu korda, kasutanud sõna "spiiker"? Minu arust see on selline põhimõtteline nihe, kui me [seda kasutame], ja üldse ka Martin Helme fraktsioon armastab seda. Kas me lepime omavahel kokku, et me võtame selle võõrsõna, mis üldiselt tähendab natuke teist asja, kasutusele või lepime kokku, et jääme eestikeelse termini juurde? Mis te arvate sellest? See on minu arust kultuuri küsimus siin saalis.
Kui võtta kodu- ja töökorra seadus, millest me lähtuma peame, siis kodu- ja töökorra seadus räägib Riigikogu aseesimehest ja istungi juhatajast. Need on terminid, mida meil kodukorrast on võimalik leida. Spiiker ja asespiiker on pigem olnud selline rahvapärane väljend, rahvusvahelise sõna laen. Nii et seetõttu ... Aga ega me kõnekasutust siin keelama ja piirama ei hakka. [[Saalis räägitakse midagi.]] Härra Ligi! Teil oli küsimus ja ma püüan vastata. Eks igaühe sõnakasutus on tema enda teha. Eks me oleme siin kuulnud ka üht-teist erinevat, aga nagu ma ütlesin, kodukord kasutab kahte terminit. Kodukord räägib Riigikogu aseesimehest ja istungi juhatajast. Võime ka nendest edaspidi lähtuda. Härra Grünthal, kas me hakkame nüüd selle üle debatti pidama? Ma väga loodan, et me saame sisulise tööga edasi minna ja mitte vaielda selle üle, kas on asespiiker, Riigikogu aseesimees või istungi juhataja. Ma arvan, et see ei ole sisuline debatt praegu. Härra Grünthal!
Suur tänu, härra spiiker! Küsimus ...
Ei ole veel valitud, aga võib-olla aasta pärast, kui toetate, saan valitud.
Aa, õige! Väga vabandan, jah. Ma tahaksin heale kolleegile Jürgen Ligile tuletada meelde, mida ütlevad teadjad raamatud: Riigikogu esimees (mitteametlikult ka spiiker) on Eesti Riigikogu liikmete hulgast valitud eesistuja. Seega ei maksaks Jürgenil pahandada selle üle, et siin kasutatakse täiesti legitiimset sõna. Ja ma arvan, et see tema märkus ei ole antud kontekstis absoluutselt asjakohane.
[[Ohkab. Saalis räägitakse läbisegi.]]
Ma siiski arvan, et me võiksime kokku leppida eestikeelses terminis ja mitte omavahel sel teemal jageleda. Siin ei ole juttu erakondlikust ega mingisuguses rivaliteedist, vaid sellest, et me ilmselt teistsuguses kontekstis ja ka teistsuguse funktsiooniga ametimehe nime ei toortõlgiks, ei võtaks toorsõnana siia. See ei ole kuidagi erakondlik ega isiklik rivaliteet. Ma teen ettepaneku, et jääme selle juurde. Eesti keel kõlab sel juhul hästi ja me ei peaks omavahel jagelema.
Ma teen ettepaneku päevakorraga edasi minna. Härra Ernits!
Lugupeetud aseesimees! Ma täpselt ei jälginud, aga kas ma sain õigesti aru, et tegite meile üleskutse minna ja võtta üks pits?
Ei. Ma ütlesin, et vanarahvas ütles niimoodi. Vanasti öeldi niimoodi, aga mina ei kutsunud teid kindlasti üles pitsi võtma. Läheme nüüd edasi päevakorraga. Läbirääkimised oleme ammendanud, juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 607 ... Helle-Moonika Helme, palun!
Ma hea meelega laseks lugupeetud asespiikril oma sõnavõtu ära teha ja siis ma tahaksin tõesti sõna võtta ise ka enne järgmist punkti.
Enne järgmist punkti? Ahah, läksite natukene kiiresti edasi. Selge. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 607 esimene lugemine lõpetada. Ja kuna ma teisi ettepanekuid ei näe, siis on eelnõu 607 esimene lugemine lõpetatud ja määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. mai kell 15.
Nii, läheme edasi neljanda päevakorrapunktiga, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud riigi 2022. aasta lisaeelarve seaduse eelnõu 608 esimene lugemine. Aga enne, kui ma kutsun rahandusministri siia kõnetooli, on Helle-Moonika Helmel protseduuriline küsimus, ma saan aru.
Lugupeetud asespiiker! Et me saaksime sisulise tööga päriselt ka edasi minna, kuna meil on täna erakorraline istung või täiendav istung, siis et ma saaks teada, et meil oleks sisuliseks tööks ka kvoorum olemas, siis ma Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni aseesimehena palun teha kohaloleku kontrolli.
Tänan selle üleskutse eest, aga Riigikogu kodu- ja töökord ei näe seda võimalust ette. Kohaloleku kontrolli on võimalik taotleda enne hääletust. [[Saalist öeldakse midagi.]] Jah, see kunagi tõepoolest nii oli, aga need ajad on möödas. Tark Riigikogu on teinud väikese muudatuse kodu- ja töökorda ja seda täiendaval istungil nii-öelda suvalisel ajahetkel enam nõuda ei saa. (Saalist öeldakse veel midagi.) No vot, tasub olla kursis, kuidas seadust muudetakse. Võtke palun kodukord ette ja lugege läbi, saate teada. Nii, palun nüüd kõnetooli rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse. Härra Grünthal, teil on protseduuriline küsimus. Ma loodan, et mitte sel teemal.
Ei, ma spiikrist seekord rääkima ei hakka. Küsimus on selles, et te viitasite sellele, et põhimõtteliselt hääletamise tulemuse osas peab [kvoorum] olema täiendaval istungil koos. Ma vaatan praegu, et § 76 sätestab selle järgmises sõnastuses: "Riigikogu täiendaval istungil ning erakorralisel istungjärgul on Riigikogu otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole Riigikogu koosseisust." Ja järgmine paragrahv, § 77 sätestab ära ka Riigikogu liikmete kohaloleku kontrolli. Kuna eelmine norm puudutas otsustusvõimelisust, siis tehaksegi § 77 lõike 1 alusel kindlaks, kas Riigikogu on otsustusvõimeline, ja seda tehakse liikmete kohaloleku kontrolliga. Selle kohaloleku kontrolli kohta ei ole öeldud, et seda tehakse ainult enne hääletamist. Küsimus on otsustusvõimelisuses. Ehk siis, ütleme, see hõlmab ka seda, kas Riigikogu liikmed on saalis, et nad saaksid langetada otsuseid selle informatsiooni põhjal, mida siin arutatakse. Otsustusvõimelisus ei seondu ainult hääletamisega, vaid ka sellega, kui palju on isikuid siin saalis, milleks on vaja vähemalt 51 inimese kohalolek.
Härra Grünthal, seaduse lugemine kergendab seadusest arusaamist kindlasti. Ja tuleb lugeda ka § 77 lõiget 3, mis ütleb, millal on täiendav kohaloleku kontroll. Härra Helme, kui ta täiendava istungi avas, juhtis sellele muuseas tähelepanu, millal saab kohaloleku kontrolli nõuda. Täpselt sellise lause ta ütles, et kui on hääletus. Näiteks kui te oleksite taotlenud eelmise eelnõu tagasilükkamist, siis enne sellist hääletust oleks saanud taotleda kohaloleku kontrolli. Härra Grünthal, ma loodan, et me ei hakka juriidilist debatti siin pidama. See tõepoolest on niimoodi, palun mõistke. Nii, palun!
Aitäh! Kuna te viitasite siin kolmandale lõikele, siis Riigikogu täiendava istungi ajal kontrollitakse kohalolekut ka enne muud hääletust. Ka enne! Ehk siis ütleme, kui mõni Riigikogu liige kohaloleku kontrolli nõuab, siis see ikkagi eeldaks seda, et kontrolli saab teostada põhimõtteliselt ka enne.
Härra Grünthal! Palun loeme siis kiiresti koos seadust. Paragrahv 77 lõige 1 ütleb, et kohalolekut kontrollitakse. Paragrahv 77 lõige 2 ütleb, et kohalolekut kontrollitakse istungi alguses. Ja § 77 lõige 3 ütleb, et muul ajal kontrollitakse seda siis, kui on hääletus. Punkt. Tänan! Kas härra Ernitsal on vale nupp või on teil kogemata näpp läinud juba küsimuse peale? See on ka okei, kui te juba registreerite küsimuseks. Nii, ma palun kõnetooli rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse.
Austatud Riigikogu aseesimees! Head Riigikogu liikmed! 2022. aasta lisaeelarvet on vaja ühel põhjusel. Iseseisvuse taastanud Eesti on praegu silmitsi kõige tõsisema julgeolekukriisiga. 70 päeva tagasi alustas Venemaa Ukrainale uut täiemahulist sõjalist kallaletungi. Me teame, et Eestile ei ole praegu otsest sõjalist ohtu, aga me teame ka, et Euroopa seisab vastakuti sõgeda vastasega. Me peame oma julgeoleku, rahvusliku julgeoleku tugevdamiseks tegema kõik, mis selleks vajalik on. Peame praegusel keerulisel ajal hoidma fookust ja suutma kõrvale jätta ahvatluse vahetu julgeoleku tugevdamisele keskenduvat lisaeelarvet oluliselt laiemaks venitada. Mida kindlamalt ja täpsemalt me praegu fookust julgeolekul hoida suudame, seda kiiremini me praegustest oludest välja jõuame. Pean ütlema, et ma mõistan neid, kes näevad praegu teie ees arutelule tulevas lisaeelarves ühte võimalust proovida lahendada kõiki lahendamist ootavaid probleeme ja muresid. Aga kuidas ka ei tahaks, sõjaaja lisaeelarve ei ole paraku õige aeg ega õige koht selleks. Me tuleme kindlasti muudele muredele lahenduse otsimise juurde tagasi varasügisel riigi eelarvestrateegiat tehes, kui selleks ajaks loodetavasti on sõjaudu veidi hajunud ja vaade tulevikku ka täpsem. Esitasime valitsuse poolt parlamendile lisaeelarve eelnõu, milles palume heaks kiita kolme olulise kava rahastamise otsused. Kõik need kolm kava on seotud vältimatu ja ajakriitilise vajadusega tasandada Ukraina vastu peetava sõja Eestisse jõudvaid mõjusid. Need kolm kava on: esiteks, laiapindse julgeoleku ja vastupanuvõime suurendamise kava; teiseks, energiajulgeoleku tugevdamise sammud; ja kolmandaks, Eestisse Putini tapamasina eest varju jõudnud sõjapõgenikega seotud otsused. Ma olen juba kuulnud ka neid küsimusi, et aga mida see lisaeelarve ikkagi meie inimestele annab. See annab kõige olulisema: tugevama julgeoleku. Euroopas lahti rulluvad arengud näitavad väga valusalt, et kui seda ei oleks, siis ei oleks meil tegelikult midagi. Esmaspäeval lisaeelarve üleandmisel kuulsime ka osatusi, et noh, kas nüüd lõpuks võtab Eesti korralikult laenu. Laenuvõtmise teema puhul tuleb panna esmalt asjad pea pealt jalgade peale. Meie eesmärk ei ole kunagi olnud ega ole ka praegu laenamine iseenesest. See eesmärk on rahvusliku julgeoleku tugevdamine ja me kasutame selleks kõiki võimalusi. Kui vaja, kasutame ka laenu. Muidugi oleks parem, kui meil ei oleks sellist olukorda praegu või kui meil oleks praegu kasutada headel aegadel kõrvale pandud reservid, kui me ei peaks samaaegselt sõja mõjudega maadlema juba varasemalt puudujäägis eelarvega, aga meil ei ole seda võimalust praegu. Meile ei ole pärandatud ülejäägis eelarvet, vaid juba tervisekriisieelsetel aastatel, majanduskasvu aastatel miinusesse lastud eelarve. Eelmise, 2021. aastaga vähendasime COVID-i kriisist hoolimata meile pärandatud valitsussektori puudujääki rohkem kui poole võrra. Sel aastal teeb Putini sõda oma töö ja riigi rahaasjade uuesti päris korda saamine võib aeglustuda. Aga see siht ja suund püsib ka praegu. Ilma Putini alustatud Ukraina vastu peetava sõjata oleks Eesti ajakriitiline vajadus oma julgeolekusse investeerida sel aastal 1,6 miljardi euro võrra väiksem. See tähendaks 1,6 miljardi võrra väiksemat eelarve mõju. Aga sõda on. Ja erinevalt heade aegade mugavuspuudujäägist on praegu ajakriitiline vajadus rahastus meie julgeolekule tagada. Head Riigikogu liikmed! Teie ees olev lisaeelarve jaguneb kolmeks suhteliselt võrdseks osaks: Eesti laiapindse julgeoleku ja vastupanuvõimu suurendamiseks 255,6 miljonit eurot, energiajulgeoleku tugevdamiseks 257,3 miljonit eurot ja sõja eest varju tulnud inimestega seonduv 242,7 miljonit eurot. Kõigist nendest kolmest pisut põhjalikumalt. Esmalt, laiapindne julgeolek. Nagu öeldud, kasutame kõiki võimalusi Eesti julgeoleku tugevdamiseks. Meie julgeoleku vahetul tagamisel on kandev roll kollektiivkaitsel, mis tähendab, et ükski riik ei pea ise üksi omama kogu võimekust, vaid kaitse tagatakse kollektiivselt, koos liitlastega. Eesti kaitse on osa NATO plaanidest ja NATO kollektiivkaitse tugevdamise nimel käivad ka praegu iga päev tõsised pingutused. Kollektiivkaitset toetab juba aasta esimestel kuudel, õigupoolest juba enne seda, kui uus agressioon Ukrainas algas, valitsuse antud põhimõtteline heakskiit kavale panustada Eesti laiapindse riigikaitse tugevdamisse järgmiste aastate jooksul täiendavalt üle 800 miljoni euro. See on ajaloolise mastaabiga kava. Sõjalise kaitse tugevdamise pakett, millele viitasin, pandi kokku Kaitseväe juhataja sõjalisel nõuandel ja selle alusel hangitav relvastus peab tooma võimalikult kiire Eesti sõjalise võimekuse kasvu. Kuidas? Mõned näited. Eesti ostab lühimaa õhutõrje tugevdamiseks laskeseadmeid ja rakette, muu hulgas Stingereid. Tankitõrje tugevdamiseks hangime Javeline ja EuroSpike laskeseadmeid. Aga täiendame korralikult ka moonavarusid. Koos Balti riikidega hangime mitmikraketiheitja süsteemi. Ka liitlaste vastuvõtmisega seotud taristu saab täiendust, et oleks võimekus Eestis võõrustada diviisi jagu liitlaste üksusi. Täiendav tugi läheb eelseisvatel aastatel ka Kaitseliidule, kelle panus maakaitsesse tõuseb 20 000 kaitsjani. Lisaeelarvesse jõuab kõigest sellest esimene osa. Lisaks, Siseministeerium investeerib laiapindsesse riigikaitsesse miljoneid eurosid. Oleme neid otsuseid tehes juba tuginenud Ukrainas toimuva kohta tehtud järeldustele. Kui varasemalt ei ole elanikkonnakaitse ülemäära suurt poliitilist tuge leidnud, siis nüüd investeerime näiteks 4 miljonit eurot ohuteavitussüsteemide ja õhusireenide paigalduseks. 16 suuremas linnas luuakse ohuteavitussüsteem. Enam kui 3 miljoni euro eest parandame evakuatsioonivarusid, mis tähendab varude täiendamist alates tekkidest kuni generaatorite, telklaagrite ja voodikohtadeni. Veidi üle 11 miljoni euro suuname kontrolli tugevdamiseks idapiiril. See puudutab nii patrullide tihendamist kui ka näiteks täiendavat võimalikku koostööd Kaitseliiduga. Oluline osa laiapindsest julgeolekust on seotud inimeste toimetulekuga. Keeruline aasta puudutab kõige vahetumalt peresid, kus sissetulek on napp. Neile täiendava turvavõrgu pakkumiseks tõstame toimetulekutoetuse piiri 33%, 50 euro võrra kuus. Kuine toimetulekutoetus tõuseb 200 euroni täiskasvanu puhul ja 240 euroni lapse puhul. Lisaeelarvest võtab see kokku 28 miljonit eurot. Nüüd energiajulgeolekust. Me kõik oleme viimastel aastatel uuesti näinud, kuidas Venemaa ei kõhkle hetkekski enda kontrolli all olevaid energiakandjaid kasutamast poliitilise relvana. Selle relva äravõtmiseks tuleb Vene energiaallikatest täielikult vabaneda. Teie ees olev lisaeelarve annab vahendid Eesti täielikuks lahtisidumiseks Venemaa gaasist. Kuni 170 miljoni euro eest moodustatakse Eesti gaasivaru, mille puhul on valitsus seadnud tingimuse, et seda ei tohi moodustada Venemaa gaasist. Kuni 30 miljonit eurot panustatakse LNG-võimekuse loomisesse. Sugugi mitte vähem oluline ei ole investeerimine energiasäästu, investeerimine väikelahendustesse. Me suuname energiasäästu ja taastuvenergia väikelahenduste investeeringutesse täiendavalt kuni 19 miljonit eurot. Praegune kriis, ka kõrgete energiahindade periood kindlasti on kõigile uuesti meelde tuletanud, miks on kõige odavam energia säästetud ja kasutamata jäänud energia. Hindade subsideerimise asemel on pikaajaline lahendus seotud just investeeringutega ja lisaeelarve sellesse panustab. Ka suuname väiketootjate ehk eelkõige kodumajapidamiste võrku ühendamiseks täiendavalt 8 miljonit eurot. Ka see on olnud üks pudelikael, mis on piduriks olnud, nii et ka seda proovime ja soovime lisaeelarvega leevendada. Kolmandaks, sõja eest varju otsivate põgenikega seonduv. Ukraina sõjapõgenikega seotud vajadused sisaldavad vältimatuid kulutusi nende vastuvõtmisel, näiteks esmane majutus või ka söögikulu, hädavajalik arstiabi, samuti tuge kohalikele omavalitsustele sõjapõgenikega seotud esmase abi andmisel. Teine väga oluline osa on siin kindlasti seotud meie Eesti haridussüsteemi tugevdamisega. Me oleme Ukrainale lubanud, et me võimaldame nende lastel Eestis varjul olemise ajal haridusteed jätkata kõikidel haridusastmetel. Selleks tugevdame Eesti haridussüsteemi 77 miljoni euroga, sealhulgas eesti keele õpet nii alushariduses kui ka üldhariduses. Täna toimuva lisaeelarve arutelu ajaks on Eestisse jõudnud ja jäänud pakku üle 35 000 sõjapõgeniku. Riigipoolset majutust vajab neist praegu umbes 4400. Väga suur osa sõjapõgenikest on oma käel ja ka kohaliku ukraina kogukonna toel leidnud ise endale öömaja ilma riigi eriabi selleks vajamata. Suureks toeks on olnud Eesti inimeste, aga ka meie tööandjate ja kodanikuühiskonna lahkus ja abivalmidus, mis kogu selle julmuse eest põgenevate Ukraina inimeste Eestis hakkama saamist kindlasti on lihtsustanud. Nii et lisaeelarvega jääb meil üle kavandada sõjapõgenike esmaste vajaduste ja rahvusvahelise kaitsega seonduva riigipoolne katmine. Austatud parlament! Aeg on erakorraline ja see nõuab meilt erakorralisi lahendusi, mida lisaeelarve oma loomult on. Me peame tegema oma julgeoleku tugevdamiseks need vajalikud otsused, et me nende tegematajätmist ei peaks ühelgi hilisemal hetkel kahetsema. Ma olen parlamendile väga tänulik selle eest, et teil oli valmisolek lisaeelarvet arutada tavapärasest kiiremas tempos. Ma loodan asjalikku arutelu ja hea meelega vastan kõigile teie küsimustele. Aitäh!
Ja neid on. Peeter Ernits alustab. Palun!
Hea juhataja! Hea minister! Süda läheb soojaks, kui ma loen, et te olete ette näinud 100 000 eurot lemmikloomade marutaudi vastu vaktsineerimiseks. See tähendab seda, et arvestades, et vaktsineerimise hind on umbes 30 eurot, see tähendab 3300 kassi ja koera vaktsineerimist. Samas oli Ukrainas eelmisel aastal 153 koera marutaudis ja 146 kassi. Ja lemmikloomi on seal 8 miljonit kokku. Ja nüüd, kui nad tulevad siia koos põgenikega, siis 100 000 eurot on selleks ette nähtud. Ma küsin: kust te need arvestused võtsite? Ja kas vastab tõele, et [see on] 3300 koera või kassi jaoks on ette nähtud või (Juhataja helistab kella: "Aeg!") kas selle eest tohib kassiliiva ja krõbuskeid osta? Loomaarstid on öelnud, et Ukraina elanikel on rohkem muret nende pärast.
Ei tohi seda kassiliiva ja krõbuskeid osta, nagu te viitate. Ja need numbrid on tuletatud ikkagi esimeste nädalate trendist. Maaeluministeerium on seda hinnanud selle järgi, [kui palju] Eestisse jõudnud põgenikel oma lemmikloomi kaasas on olnud. Sealt on see number tuletatud. Maaeluministeeriumi hinnang on see olnud.
Martin Helme, palun!
Aitäh! No ma kuulasin seda nutulaulu, et eelmine valitsus ei jätnud teile reserve ja selle tõttu tuleb praegu miinust kulutada, aga sellest hoolimata te olete väga vapralt vähendanud eelmise valitsuse jäetud miinust poole võrra. Teie jutt sellest miinuse vähendamisest on lihtsalt jamps, sellepärast et see miinus polnudki kunagi nii suur, nagu te seda siin reklaamisite. Aga las ta olla. Ma muide lihtsalt aitan teid natuke rahandusministrina: reservide kasutamine on ka defitsiit, eelarvedefitsiit. Aga te räägite kogu aeg rahvusliku julgeoleku tagamise eelarvest ja sõjaaja lisaeelarvest ja sellest, et see on julgeoleku eelarve ja sõja tagajärgedega tegelev eelarve. Teate, ma olen nokkinud neid numbreid siin natukene ja neid natukene isegi teile siin täna mõne teise eelnõuga seoses pakkunud. Aga öelge nüüd meile hästi ilusti: kui palju siis on riigikaitseks konkreetses eelarves raha määratud ja kui palju sisejulgeolekuks?
Aitäh! Mis puudutab seda miinust, millele te viitate ja ütlete, et see polnudki kunagi nii suur, siis need numbrid on võetud teie enda esitatud eelarvest. Kui seal olid valed numbrid sees, siis on sellest muidugi väga kahju, aga sealt need pärinevad. Reservide kasutamine loomulikult on puudujääk, aga viide oli sellele, kas sellisel juhul oleks vaja laenu võtta või miks me laenu võtame. Kui oleksid reservid, mis rasketest aegadest aitaksid läbi, siis kindlasti oleks võimalik laenukoormust vähem kasvatada. See oli see viide. Nüüd, kui palju on selles eelnõus ... Te ilmselt mõtlesite sõjalist kaitset, selle kohta see küsimus oli? Me selle aasta jaanuarikuus otsustasime täiendava paketi, mis on [[Saalist õeldakse midagi.]] otseselt mõeldud, härra Helme, julgeoleku ... (Saalist öeldakse veel midagi.)
Härra Helme!
... tugevdamiseks. Selle sisu olen siin varasemalt ka avanud, aga võin seda teha veel. Need uued võimed, mis tänu sellele on hangetes või juba saabumas, nende hulgas on meremiinid, laevatõrjeraketid, ühekordsed keskmaa tankitõrjeraketid, uue põlvkonna tankitõrje granaadiheitjad. Järgmise nelja aasta olulised võimearendused on laskemoona laovarude suurendamine, nagu öeldud, mitmikraketiheitja süsteem, 2. jalaväebrigaadi soomustamine ja nii edasi. Lisaeelarvesse jõuab sellest kõik see, mida on võimalik sel aastal täiendavalt kätte saada. Kui meil oli varasemalt selle aasta kaitsekulutuste tase juba üle 700 miljoni euro, siis sel aastal jõuab see üle 720 miljoni. Lisaeelarves, nagu ka rahanduskomisjon seda eraldi käsitles, on täiendavalt otseselt relvastuse või moona hankimiseks 8 miljonit ja lisanduvad ka vajalikud täiendavad investeeringud meie liitlaste kohalolu suurendamiseks Eestis. Seda on 7 miljonit. Ja loomulikult ma tean, mis selle küsimuse taust on: et miks lisaeelarves ei ole raha rohkem, miks on seda nii vähe? Taust on see, et nagu öeldud, selle otsustatud 300-miljonilisest pluss sellele hiljem lisandunud veel 500-miljonilisest ajaloolise mastaabiga paketist on võimalik lisaeelarvesse lisada need kulutused, mille puhul reaalselt hangitav kaup jõuab sel aastal Eestisse. Praeguseks on hankesse mindud ja lepingutega kaetud sisuliselt kogu jaanuaris otsustatu. Aga nagu te teate, kaitsevaldkonna hanked on sellised, mille puhul kohalejõudmine ei käi mitte paari kuuga. Ent kõik see, mis oli võimalik sel aastal täiendavalt lisada, on lisaeelarvesse lisatud.
Anti Poolamets, palun!
Aitäh, juhataja! Austatud ettekandja! Ma loen just Kaitseministeeriumi valitsemisala kohta seletuskirjast ja näen, et sõjalise kaitsevõime tugevdamiseks suunatakse 7,45 miljonit eurot. Hea küll, me võime ka eelmise valitsuse eelarvetest rääkida, aga räägiks praegu just sellest, mis teil siin kirjas on. Igal juhul proportsiooni mõttes oli see mulle suur ehmatus, kui ma vaatasin, et sõjapõgenike tervisekuludeks on 20 miljonit. Kah vajalik, aga proportsioon nagu ei klapi. Te räägite kogu aeg pateetiliselt sõjaaja eelarvest. See ei klapi. Kui me eraldame sellisteks tavalisteks toiminguteks, mis on küll teistpidi erakorralised, aga meditsiiniline läbivaatus ja mis seal oli, 20 miljonit ja sõjaliseks [otstarbeks] 7,45 – see proportsioon on paigast ära. Kuidas te seda seletate?
Aitäh! Ma vastuseks eelmisele küsijale just pikalt seletasin, et kõike seda, mis jõuab kohale täiendavalt otsustatud 800 miljoni euro suurusest julgeoleku tugevdamise paketist, on võimalik lisaeelarvesse lisada. Ja kui te ütlete, et midagi on paigast ära, siis on küll paigast ära. Paigast ära on see, et kas teie viidatud tervise läbivaatuseks vajalikku raha üldse on vaja kulutada ja kasutada. Meil on seda vaja kasutada põhjusel, et need inimesed on sõja eest [pagendes] Eestisse pakku jõudnud. Ilma selleta me ei peaks seda kulutust tegema. Aga me peame, sest sõda käib.
Priit Sibul, palun!
Austatud istungi juhataja! Hea minister! Ma ka veidi hämmeldusin, et ainult 7,45 miljonit. Nii nagu te tõesti viitasite, et te pikalt seletasite, aga ma päris täpselt ei saa aru, kuidas see eelarve tehniliselt käib. Valitsus on teinud otsuse [eraldada] 300 miljonit täiendavalt ja nii edasi, sellest kulutatakse juttude järgi ära kuskil paar miljonit. Nüüd on siin lisaeelarves 7,45, miljonit, liitlaste jaoks 8, kokku 15. Te viitate kogu aeg, et kõik, mis kohale jõuab, saab lisaeelarvesse lisada. Kas meile tulevad veel täiendavad lisaeelarved, kui siia vahendid jõuavad, või mismoodi eelarves hakkavad kajastuma need valitsuse otsused? Üks konkreetne küsimus puudutab aga meediapoliitikat, mis on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas. Milleks see raha läheb? Ja ma enne unustasin tänada. Ma arvan, et see, mida valitsus on teinud, eraldades vahendeid venekeelse meedia jaoks, on olnud igati õige ja mõistlik.
Aitäh! Siin nüüd oli mitu küsimust. Kõigepealt, mismoodi eelarvetehniliselt või, ütleme, eelarveseaduse kohaselt käib nende kulude kajastamine. Kõigepealt, kaitsevaldkond on üks nendest valdkondadest, kus tehakse pikaajalisi otsuseid. Seda on tehtud alati, ka siis, kui teie tänane kolleeg oli kaitseminister. Ja see tähendab, et see kajastub riigi eelarvestrateegias. Iga konkreetse aasta kohta võetavatele kohustustele saab heakskiidu anda parlament, ja ainult parlament. Ja see kinnitatakse iga-aastase eelarvega. Nüüd teie küsimus, kas sel aastal tuleb veel lisaeelarveid. Tahaks väga loota, et ei tule. Ütlesin tõepoolest seda, et kõik see, mille kohta on teada, et see jõuab Eestisse kohale, kõik see lisaeelarves või eelarves ka kajastub. See nii on, et seda on võimalik ikkagi praeguse seisuga üsna täpselt prognoosida, mis selle aastanumbri sees veel kohale jõuab. Ja kuna meil on eelarve arvestus Riigikogu saali poolt paljukiidetud tekkepõhine, siis see tähendab seda, et kui see relvastus ja moon tõepoolest kohale jõuab, siis selle aastanumbri sees peab ta olema eelarves kajastatud. Seetõttu on see sel aastal nii. Oli üks küsimus veel ja see puudutas meediapoliitikat. Tõenäoliselt on see küsimus konkreetse rea kohta ja kui te viitaksite, siis oleks võib-olla lihtsam vastata. Aga tõenäoliselt on see Kultuuriministeeriumi kaudu ERR-ile suunatud kübervõimekuse tugevdamiseks mõeldud raha. Kui see suurusjärk on umbes 1,7 miljonit, millele te viitate, siis see 1,7 miljonit on otseselt kübervõimekusega seotud täiendav vastupanuvõime tugevdamine ja sellele lisandub täiendav toetus. See on ERR-ile mõeldud täiendav toetus. Kui see on see, mille kohta te küsisite, siis see on selgitus.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Austatud minister! Ma tegelikult tooksin ikkagi sellesama paralleeli, mis sai eelmise eelnõu puhul teile toodud. See samm on kohati imepisikene, just eelkõige kaitsekulutused. Te küll pikalt seletasite, miks see nii on, miks see ainult 15 miljonit on. Aga üks põhjus on kindlasti ka see, et valitsus on venitanud selle eelarve toomisega ja ei ole andnud võimalusi pädevatel ametitel vastavaid lepinguid sõlmida. Samas te ühekordse toetuse pensionäridele 50 eurot lükkate ka kuskil novembrisse, selle asemel et tuua see vähemalt poolaasta peale, 1. juulile. Miks te seda ei ole mõelnud, et tuua see julgeolekuküsimuse lahendamine märksa varasemale ajale?
Aitäh! Eesti oli üks nendest riikidest, kes langetas otsused oma julgeoleku tugevdamise kohta juba jaanuaris, enne seda, kui sõda Ukrainas sellise hoo sisse sai ja kui Putini tapamasin seal sellisel kujul käivitus. See, et me selle otsuse tegime juba jaanuaris ja otsustasime üle 300 miljoni täiendavalt meie julgeolekusse panustada, tähendas seda, et meil oli võimalik sedavõrd kiiresti korraldada hanked, sedavõrd kiiresti teha lepingud, tänu millele meie julgeoleku tugevdamine on võimalik oluliselt kiiremini, kui oleks olnud juhul, kui me selle otsuse oleksime teinud kolm kuni neli kuud hiljem. Lisaks sellele, kui jaanuarikuine rohkem kui 300 miljoni euro suurune tugevduspakett otsustati, oli meil valitsuse poolt võimalik ja põhjus täiendavalt laiapindsesse riigikaitsesse suunata üle 500 miljoni euro, mis siis lisandub sellele 320 miljonile. Need kõik, nagu ma ütlesin, on oma mastaabilt absoluutselt ajaloolised otsused. Me jõuame oma kaitsekulutustega järgmise paari aasta jooksul 2,9%-ni SKP-st. See näitab seda, kui tõsiselt praegust olukorda võtta tuleb, ja see tõepoolest on praegu vältimatu kulutus, vajalik kulutus. Veel kord: tänu sellele, et me need otsused tegime ära jaanuaris, on võimalus meil oma julgeolekut tugevdada oluliselt kiiremini, kui see muidu võimalik oleks. Vastavalt sellele, kuidas nende tehtud otsustega hangitava moona, hangitava relvastuse, tehtavate investeeringute reaalsed maksed kätte jõuavad, saavad need kajastuma ka meie ettepanekuna riigieelarves või siis lisaeelarves. Nii et kogu asja eesmärk on olnud võimalikult kiiresti meie sõjalist valmisolekut tugevdada. See, nagu ma ütlesin, on kokku pandud Kaitseväe juhataja sõjalisele nõuandele tuginedes. Kõik see, mis juba eelarves sisaldunud 750 miljonile on võimalik sel aastal lisada, on lisaeelarvesse kirja saanud ja lisaeelarves teie ees. Aga veel kord: see on kiireim võimalik viis ja selle ajakava suuresti dikteerivad suured rahvusvahelised hanked ja see, millal reaalselt on võimalik neid varusid ja relvastust meile tarnida.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud aseesimees! Lugupeetud minister! Siin kogu aeg käib läbi see, et kõik hinnatõusud ja kogu see olukord, milles me oleme, on tingitud sõjast. Päris õige ei ole nii aga väita, sest tegelikult energiakandjate hinna tõusud olid juba enne sõja algust väga tugevad kogu Euroopas ja need on tingitud ikkagi Euroopa Liidu CO2 kvoodi poliitikast. Aga ma tahtsin küsida seda. Kuna me juba õigel teel olime selle aktsiisilangetusega eridiisli puhul, mis ka põlevkivisektorit aitab, siis äkki on praeguses olukorras olnud ka arutelu uue põlevkivil töötava energiaploki rajamise üle. Minu arust on see ainuõige tee praegu, et Eestile tagada energiajulgeolek. See on meie oma maavara, meil on olemas see knowhow, teadmine. Tuumajaama rajamise ettevalmistamiseks on mingi raha küll ette nähtud, aga kas on mingeid plaane eelarves ette näha tulevikus uue energiaploki ehituseks?
Aitäh! Ei ole. Selliseid plaane ei sisaldu lisaeelarves ja selliseid plaane me ei pea praegu. Küll olen ma nõus selle viitega, mille te tõite energiahindade varasemale kallinemisele. See tõesti ei hakanud toimuma, me ei näinud energiahindade kallinemist mitte pärast 24. veebruari, vaid see kõik algas oluliselt varem. See on olnud osa Venemaa valmistumisest Ukrainale kallaletungimiseks. On olnud soov energiahindadega manipuleerides pingestada olukorda nii lääneriikide vahel kui lääneriikide sees ja tekitada olukorda või olukordi, kus lääneriigid peavad eelkõige tegelema oma sisemiste pingetega. Loodetakse, et selle võrra vähem jääb võimalust pöörata tähelepanu sellele, mis õuduseid paneb Venemaa toime Ukrainas. See soov on selle taga, et energiahindu hakati üles kruttima juba oluliselt varem, kui reaalne konventsionaalne sõjategevus Ukrainas lahti läks. See on olnud relv, mida Venemaa kõhklemata kasutab. Ja ainus viis sellest päriselt üle olla on Venemaalt need relvad ära võtta. Seda saab teha majanduslikke hoobasid kasutades. Seda saab teha sel viisil, et me asendame oma energiaportfellis – ja nüüd ma räägin laiemalt lääneriikide energiaportfellist – Venemaa energiaallikad alternatiivsete allikatega. Ja seda on tegema hakatud. See on asi, mille eest tegelikult Eesti on varem aastaid hoiatanud. Loodame, et see tempo nüüd saab olema piisavalt kiire, et me sellest Euroopas laiemalt võimalikult kiiresti vabaneme. Te viitasite ka tuumaenergia reale või tuumaenergia osale, mis on lisaeelarvesse lisandunud. Ma pean seda tegelikult väga oluliseks asjaks lisaeelarves, hoolimata sellest, et see summa lisaeelarves ei ole võib-olla nii märkimisväärne kui mõni teine rida. Aga ma pean seda oluliseks seetõttu, et kui tõesti varem oli plaan see lõpparuanne, mille alusel me saaksime langetada otsuse, kas [üldse ja kui, siis] kuhu, millal ja milline tuumajaam Eestis rajada, me saame teha alles 2024. aastal, siis nüüd me oleme selle ikkagi oluliselt varasemaks toonud. Meil on soov selle aasta jooksul saada kätte esimene vahearuanne, mille alusel oleks juba võimalik hakata seda arvamust kujundama. Selles esimeses vahearuandes peavad sisalduma kirjeldused arendamisel olevate tehnoloogiate kohta ja selle kohta, kuidas riik ja erasektor saavad koostööd teha või kas siin üldse on koostöövõimalusi, [kui on], siis millised need koostöövõimalused on, millised saavad olema või peaksid olema riigi kohustused. Kindlasti on üks väga oluline küsimus seotud tuumajäätmete käitlemisega: kuidas seda oleks võimalik Eestis lahendada, milliseid seadusi meil selleks vaja muuta on, milliseid võimekusi arendada. Milline on meil üldse praegu olemasolevate töötajate seis ka riigisektoris? Kuidas seda täiendavalt ja kiiresti arendada, millistes ametites konkreetselt? See kõik peaks olema sellessamas esimeses vahearuandes olemas. Ja 2023. aastal ehk järgmisel aastal peab olema võimalik teha põhimõtteline lõppotsus selle kohta, kuidas me tuumaenergia arendamisega Eestis edasi läheme. See on asi, millega meil ei ole lihtsalt võimalik praegu kauem venitada, see eeldab kiirendatud tempos toimetamist. Aga usun, et meie professionaalid saavad sellega hakkama.
Mart Helme, palun!
Aitäh! Ma pean ütlema, lugupeetud minister, kuulanud teie vastuse esimest poolt, et teil on äärmiselt ebaadekvaatne ettekujutus maailma poliitikast ja maailma jõuvahekordadest. 80% maailma elanikest elab riikides, mis ei ole ühinenud Venemaa-vastaste sanktsioonidega. Seda on teinud ainult Euroopa riigid, Ameerika Ühendriigid ja mõned Ameerika ja Euroopa liitlasriigid. See on absoluutne vähemus riikidest. See tähendab seda, et õppige natukene laiemalt vaatama, mis maailmas toimub. See on niisugune väike kommentaar. Aga ma tahan küsida kaitsevõime ja kaitsekulutuste kohta. Ka siin ei ole teil tegelikult mitte mingit adekvaatset ettekujutust. Ainuüksi arvestatava keskmaa õhutõrje muretsemine maksab kuskil 300 miljonit, üks jalaväe toetusmasin – uus, korralik, mitte mingisugune vana Vene romu –, maksab kuskil 7 miljonit. Mida me selle 7,5 miljoni eest, mis on praegu lisaeelarves riigikaitsele (Juhataja helistab kella: "Aeg."), teie arvates saame, nii et see kvalitatiivselt tõstab meie kaitsevõimet?
Aitäh! See viide sanktsioonide kontekstis jäi natukene segaseks. Et meie regioonis, meie kodupiirkonnas on tegu erakordselt tõsise olukorraga – ma eeldan, et selles ei ole meil eriarvamust. Ja see, et sanktsioonid peavad olema sihitud nii, et nad päriselt mõjuksid, aitaksid piirata Vene sõjamasina rahastamist, on poliitika, millele me oleme otsinud toetust rahvusvaheliselt, oleme otsinud toetust Euroopa Liidus. Teisiti ei saagi olla. Nüüd, mis puudutab lisaeelarves sisalduvat Kaitseministeeriumi täiendavat rahastamist, siis eelkõige tankitõrje on see, mida selle raha eest on võimalik sel aastal hankida, mida hangeteni mindud otsustena on võimalik sel aastal lisaeelarvesse lisada. Keskmaa õhutõrje kohta oleme samamoodi otsuse teinud, et juulikuuks Kaitseministeerium esitab konkreetsed hankekavad. Ja kui me arutame ja paneme sügisel kokku riigi eelarvestrateegiat, siis on võimalik ka selle rahastamisega tegelema asuda. Konkreetsed hankekavad saavad valmis juulikuus.
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Austatud rahandusminister! Ma kõigepealt soovitan uskuda teile alluva ettevõtte, Eesti Energia juhtkonda. Siis te saate teada, miks elektri hind sügisel tõusis. Mida kuskil mujal ametnikud räägivad – ma arvan, et nad suures osas blufivad. Eesti Energia teab seda väga hästi. Aga mu küsimus tuleneb hoopis sellest, et ma vaatan investeeringute koha pealt. Kuna kõik on väga oluline, siis 2,64 miljonit on vanglate varustuse ja toimepidavuse, sealhulgas turvalisuse jaoks. Kas meil on hirm, et meile tuleb Ukrainast selliseid inimesi, et me peame vanglaid tugevdama? Sinna on lausa relvastust vaja juurde osta 2,64 miljoni eest. Milleks selline kulutus? Ja siin kõrval on teine: valimiste infosüsteemide tõhusamaks arendamine, järjekordsed miljonid. Kuidas see praeguse sõjaolukorraga seotud on?
Aitäh! See on seotud otseselt sellega, et on vajadus tugevdada või parandada olemasolevate süsteemide võimekust küberrünnakutele vastu pidada. See paraku on seotud selle julgeolekuolukorraga, kus me oleme. Sageli on nii, et teatud vajadused ilmnevad ootamatutes kohtades. Praegu me peame täiendavaid investeeringuid tegema, et end mitte tagantjärgi ebameeldivustest avastada.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea minister! Te olete nimetanud seda lisaeelarvet julgeoleku tagamise ja sõjaeelarveks. Aga millegipärast ma näen siin selliseid kuluridasid, et Vabariigi Presidendi Kantseleile on eraldatud pool miljonit ja Riigikantselei haldusalasse ehk Vabariigi Valitsuse ja peaministri tegevuse toetamiseks suurusjärgus 1,5 miljonit. Äkki te seletate mulle kui võhikule, kuidas sellised kulutused aitavad riiki raskest sõjaajast või sõjaga [seotud toetuse] aegadest läbi viia?
Aitäh! Hea meelega seletan. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on see, kellel on tervikpilt küberohtudest, küberriskidest erinevates valitsemisalades. Ja nii nagu varasemalt, on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium see, kes nende riskide maandamiseks ja vajalike investeeringute tegemiseks ettepanekud teeb. Need konkreetsed küsimused, mida te küsisite – [need kuluread] on seotud just nimelt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tehtud ettepanekuga selleks, et küberturvalisust kiireloomuliselt tõsta. Ja kuna see oskusteave ja selle teema valdamine on tõepoolest kõige parem Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis, kes on selle üsna põhjalikult läbi töötanud, siis ongi nende ettepanek seda investeeringut täiendavalt rahastada.
Jaak Juske, palun!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea minister! Meil hinnad on tõusnud keskmiselt 19%. Ja valitsuse vastus on see, et aitame hädas inimesi ühe kuu lõikes 4 euroga või vabandust, 4 euro ja 17 sendiga. Ma püüan mõista, kas te teete nalja või üritate Eesti inimesi mõnitada. Palun seletage siit Riigikogu kõnetoolist Eesti rahvale, kuidas aitab raskel ajal hädas olevaid inimesi see 4-eurone toetus, kui hinnad on tõusnud 19%. Kuidas?
Aitäh! Ma ei tea, mis 4-eurosest toetusest te räägite. Aga lisaeelarves sisaldub ettepanek, mis on seotud otseselt toimetulekuga, mille pärast minul ausalt öeldes on sel aastal küll väga suur mure. Esiteks on väga pikk osa aastast veel ees ja kogu see aasta on väga keeruline. Sellega on nii, et Ukrainas ukrainlased maksavad eludega selle eest, et Putin on otsustanud Ukrainale kallale minna, meil aga makstakse selle eest kõrgemate hindade näol. See kindlasti paneb osa peresid väga keerulisse seisu. Selleks, et seda keerulist seisu leevendada, tõstame kuist toimetulekutoetust selliselt, et igakuine toimetulekutoetuse piir tõuseb 33% ehk siis 150 eurolt täiskasvanu kohta 200 euroni ja lapse puhul kasvab 180 eurolt 240 euroni. See paraku puudutab sel aastal rohkemaid peresid kui veel aasta alguses. See on igal kuul, ma arvan, väga oluline tugi. Ma tean, et ka sotsiaaldemokraatide fraktsioon on selle ettepaneku varasemalt esitanud – sama ettepaneku, mille esitas ka minister Signe Riisalo. Ma usun, et see on asi, mida tasub toetada küll. See tõepoolest aitab neid peresid, kellel on sel aastal muidu väga raske.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud minister! Eelmine küsimus [puudutas] 100 000 eurot Ukraina põgenike penidele, 3000-le umbes. Marutõve vastu vaktsineerimise puhul on selge, keda eelistatakse, kuna enamik meie penisid ei ole vaktsineeritud. Aga nüüd võtame toimetulekutoetused: 28,57 miljonit, seejuures 10 275 ukraina leibkonnale 22,24 miljonit ja 11 559 Eesti leibkonnale 6,34 miljonit. Kust selline ebavõrdsus, samasugune nagu põgenikpenide ja -kassidega. Miks?
Aitäh! Eelarves, mis on selle aasta põhieelarve, on meil toimetulekutoetuseks juba raha ette nähtud. See on arvestusega, et toimetulekutoetuse piir on 150 eurot. Lisaeelarvega teeme ettepaneku nüüd seda piiri tõsta, tõsta toimetulekutoetus täiskasvanu kohta 200 euroni. See tähendab, et nende perede jaoks, kes on juba praegu toimetulekutoetuse saajad, on suurem osa sellest summast või suurem osa rahast, mis toimetulekutoetuse maksmiseks kulub, juba põhieelarves arvestatud. Seetõttu nende jaoks lisandub lisaeelarve kaudu see raha, mis kulub toimetulekutoetuse piiri tõstmiseks 150-lt 200-ni või siis lapse puhul 180-lt kuni 240-ni. Ja mis puudutab täiendavalt lisanduvaid peresid, kellega me ei saanud arvestada eelmise aasta lõpus eelarvet tehes – nende puhul lisandub kogu summa. Nende puhul ei ole ka praeguses põhieelarves seda 150-eurost toimetulekutoetuse piiri arvestatud. Tõenäoliselt on see teie küsimus sellega seotud. Seetõttu on nii, et nende perede jaoks, kes algselt põhieelarves ei saanudki sisalduda, on see täissumma, mille me lisaeelarvega eraldame, ülejäänute jaoks on lisanduv summa 50 eurot kuus.
Martin Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud asespiiker! Hea minister! Ma küsisin oma esimeses küsimuses, kui palju on riigikaitsele raha lisaeelarves. Te hakkasite siis rääkima midagi valitsuse teistest otsustest ja eelmistest eelarvetest, aga lõpuks ikka jõudsime sinna, et lisaeelarves on riigikaitsele 15,5 miljonit umbes ja see on 800 miljoni kohta 1,88%. Ei ole vaja rääkida, et see on sõjaeelarve või riigikaitse eelarve. No see lihtsalt ei ole! See on immigrantidele raha andmise eelarve või hinnatõusude eelarve või korruptiivsete kingituste tegemine Reformierakonnale soodsate huvigruppide suhtes, aga see ei ole sõjaeelarve või riigikaitse eelarve. Nüüd saime selgeks, et riigikaitselisele suurt midagi ei lähe raha, silmamoondus võib-olla natukene. Aga palju siis sisejulgeolekule läheb? Need numbrid on meil ka siin ees, aga ma tahaksin, et te räägiksite need lahti. Kui palju meil täpsemalt siseturvalisusele raha läheb?
Aitäh! Selles eelarvesse sisalduv iga rida on seotud vajadusega meie julgeolekut tugevdada. Ja me ei teeks seda lisaeelarvet, kui meil seda olukorda, kus me praegu julgeolekukriisi mõttes oleme, ei oleks. Meil on energiajulgeoleku tugevdamine, selle oluliselt kiirem tegemine, meie haridussüsteemi tugevdamine, et see saaks hakkama ja oleks võimalik investeerida täiendavatesse koolikohtadesse, mis on seotud Eestisse sõja eest varju tulevate inimestega. Meie ohuteavitusse ehk elanikkonnakaitsesse investeerimine on seotud selle praeguse olukorraga, kus me julgeoleku mõttes oleme. Nii et see on läbi ja lõhki julgeoleku tugevdamise eelarve. Kui me räägime sisejulgeolekust, siis tervikuna on Siseministeeriumi täiendavad vajadused 67 miljonit eurot, millest osa on seotud vajadusega praegust kriisi juhtida. Ja kui nüüd täpsemalt rääkida, siis näiteks piirivalve tugevdamine võtab 5,9 miljonit, idapiiril piirivalve tugevdamine võtab 6,4 miljonit, ohuteavitus ehk needsamad nimetatud sireenid võtab 5,5 miljonit. Kriisideks valmisoleku arendamine võtab 5 miljonit. Ka näiteks ulatusliku evakuatsioonivõimekuse tugevdamine ...
Õuest kostab mingi heli.
Ulatusliku evakuatsioonivõimekuse tugevdamine on 4,1 miljonit. Need on mõned näited sellest, mida on vaja investeerida ka meie sisemisse julgeolekusse. Elanikkonnakaitseks kriisides valmisolek on 1,9 miljonit, varjumisvõimekus, mis puudutab varjumiskohtade märgistamist ja sellest inimestele teadaandmist, võtab kiireloomuliselt 400 000 eurot. Ja nii edasi. Nii et nagu öeldud, see kõik on seotud otseselt julgeolekuolukorraga, kus me oleme, ja olukorraga, millele me peame reageerima selle lisaeelarvega.
Paul Puustusmaa, palun!
Suur tänu! Mul on kõigepealt see küsimus, et meil on nüüd väga palju olnud juttu seoses varjendite probleemiga ja varjumis[võimaluse] puudumisega. Ja sellega seoses on ka meedias korduvalt juba teatatud, et plaan on eraldada Päästeametile, ma ei ole nüüd päris kindel, kas 40 miljonit või 80 miljonit – algul üks summa, hiljem on teine summa kõlanud, ma ei ole selles kindel. Küsimus ongi: kas see summa, millest on räägitud, need kümned miljonid varjendite jaoks, on siin ette nähtud või on see kuskil mingis teises eelarves?
Aitäh! Kui te räägite varjenditest, siis seda raha ei ole selles lisaeelarves. Lisaeelarves on neljas suuremas linnas varjumiskohtade – mitte varjendite, vaid varjumiskohtade –märgistamine ja sellest inimestele teada andmine, kus on nendele kõige lähem varjumiskoht. Mis on varjumiskoha ja varjendi vahe? Varjumiskoht on näiteks, ma ei tea, maa-alune parkla või tunnel, koht, kus saab – ma ei hakka siin väga detailidesse minema –võimalike negatiivsete stsenaariumite korral varjuda. See on ülesanne selle aasta lõpuks need omavalitsustele ja riigile kuuluvad varjumiskohad märgistada selliselt, et inimesed teaksid, kus need on. Sellest järgmine samm puudutab eraomanikega koostööd, sest ka nendel on kohti, mida saab kasutada varjumiskohtadeks. Varjendite suuremahulist rajamist selles lisaeelarves ei ole. See on asi, mille üle Siseministeeriumi valitsemisalas alles arutatakse.
Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Selle lisaeelarve iga rida räägib sellest, et valitsusel on plaan lennukitelt raha külvata, ja et oleks mugavam külvata, tuleb ka uued lennukid osta. Siin kolleeg Ernits tõi välja pagulaskoerte vaktsineerimise hinna. Mina vaatasin Sotsiaalministeeriumi osa, võtsin lihtsalt esimese lõigu. Siin on 1,99 ehk peaaegu 2 miljonit ette nähtud psühholoogiliseks toetuseks. See kõik on väga tore. Mõeldud on toetusest 2000 sõjapõgenikule, see teeb 1000 eurot per sõjapõgenik. Arvestades, et keskmine psühholoogi tunnihind on umbes 50 eurot, on igale inimesele [võimaldatud] umbes 20 tundi. [[Juhataja helistab kella.]] Öelge, kas ministeeriumidele tundub, et juunikuus on jõulud saabunud. Igaüks kirjutab, mis pähe tuleb ...
Aeg!
Juba üksi see kulurida on nonsenss. Meil ei ole nii palju vene keelt valdavaid psühholoogegi.
Härra Reitelmann!
Aitäh! Need inimesed on põgenenud olukordade eest, mida me ei taha isegi unes näha, mis on seotud nii piinamise kui kõikvõimalike muude julmustega. Nad on pidanud jätma maha oma kodud, väikesed lapsed on pidanud jätma maha oma isad, kes on jäänud Ukrainasse võitlema. See, millises seisundis nad jõuavad Eestisse varju, millist tuge nad vajavad, on väga tõsine asi. Ja seda tuge, igal juhul ka psühholoogilist tuge neile pakkuma peab, et nad jääksid terveks, nii palju, kui see on võimalik nendes oludes. Kui te ütlete, et see on absurdne rida, siis ma ütlen, et see on väga vajalik rida. Ma arvan, et see paralleel, kas tegu on kellegi arvates jõuludega, ei ole siin tegelikult kohane. Need on väga katkised inimesed, kes Eestisse on jõudnud. Nad on katkised sellepärast, et nad on näinud väga kohutavaid ja õudseid olukordi, nad on põgenenud väga hirmsate olukordade eest. Ja kuivõrd tegu on 80% ulatuses naiste ja lastega, kelle mehed ja isad on jäänud Ukrainasse võitlema – nemad võitlevad meie vabaduse eest seal samamoodi –, siis me peaksime nende peresid täpselt samamoodi käsitlema sel ajal, kui nad Eestis varjul on.
Andres Metsoja, palun!
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Austatud minister! Eelmine kriis on meile õpetanud seda, et vabatahtlikest on väga suur abi. Ma viitan siin eelkõige Kaitseliidule. Agressioon Ukraina vastu on toonud Kaitseliitu palju uusi liikmeid. Ja organisatsioon kindlasti on huvitatud sellest, et need inimesed, mehed-naised, noored saavad kaasatud. Aga see vajab instruktorite panust ehk lisaraha. Kaitseliit on juba varem öelnud, et seoses energiakriisiga on tegelikult nende eelarve väga suure surve all ja pingeline. Täiendava väljaõppe vajadus ja varustuse vajadus lisavad seda pinget veel, aga ma ei leia siit eelarvest tegelikult panust Kaitseliidule. Kas me oleme Kaitseliidu juba unustanud?
Ei ole unustanud. Kaitseliidu kaasamine on tõesti olnud juba selles praeguses kriisis ja on ka edaspidi väga olulisel kohal. Kaitseliidu panus sisaldub olulisel määral ka põhieelarves. Meil on ju põhieelarves kaitsevaldkonna jaoks juba enne lisaeelarvet 749 miljonit eurot, kui ma nüüd peast seda numbri täpselt mäletan. Juba see näeb olulisel määral ette Kaitseliidu kaasamist ja sellesse panustamist. Ja lisaks ka minu viidatud paketid, mis on pikaajalised – ka nendes on ette nähtud Kaitseliidu väga oluline roll ja täiendav rahastamine Nii et see on igal juhul väärtustatud ja tähtis ja saab ka rahastatud.
Priit Sibul, palun!
Aitäh, juhataja! Hea minister! Te mitmel puhul olete vastates rääkinud nendest neljast suuremast linnast. On igati mõistlik ja arusaadav, et me alustame suuremate omavalitsustega, kui räägime teavitussüsteemidest ja varjumiskohtadest. Aga mul on selline küsimus. No ma ütlen, et kui Ukrainas on selge, et seal on metrood ja varjendid, mille puhul me räägime varjumispaikadest. Aga millal need varjumispaigad ülejäänud Eestis [olema hakkavad]? Mismoodi valitsus näeb seda? Ja kui lubatakse, siis teine küsimus on järg kolleeg Ernitsa küsimusele, kes [rääkis] siin loomade vaktsineerimisest. On absoluutselt õige, nagu te [ütlete], et me peame neid inimesi aitama, aga kõigepealt panime nad hotelli, nüüd on nad laevakajutites ja peavad sisenema üüriturule. Ma vaatan, et haridusministeeriumis räägitakse 50 000 põgenikust. Sotsiaalkaitseminister rääkis esialgu kuni kümnest ... [[Juhataja helistab kella.]] Milline on see seis, milles me [opereerima]?
Aitäh! See on hea küsimus. Ja minu viga, ma oleksin pidanud seda oma sissejuhatavas sõnavõtus võib-olla täpsemalt välja tooma. Kõikide teie ees olevate otsuste puhul on arvestatud, et 50 000 põgenikku on see arv, mis Eestisse jõuab – mitte siit ainult läbi ei lähe, vaid siia pidama jääb senikauaks, kuni neil on võimalik Ukrainasse naasta. See puudutab nii Haridus- ja Teadusministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi kui ka teisi asutusi, kelle puhul on oluline teenuste või, ütleme, kulutuste arvestamisel ühesugune alus. Ütlen ka seda, et ohuteavitussüsteem, millele te viitasite, ei puuduta mitte nelja linna, vaid 16 linna. Neli linna on tõesti seotud varjumiskohtade märgistamisega: neljas suuremas linnas on selle aasta lõpuks esimesena plaanis varjumiskohad märgistada. Aga ohuteavitussüsteem peab selle aasta lõpuks olemas olema või vähemalt tarnitud olema 16 suurema linna jaoks.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Austatud minister! Täna hommikul selgus riigieelarve kontrolli erikomisjonis tõsiasi, et valitsus on jätnud tähelepanuta meie turbatootjate kirja, kes tegid ettepaneku luua ka riiklik strateegiline reserv turba näol, et sügisel-talvel oleks võimalik kasutada ka seda sooja ja elektri tootmiseks. Meie head naabrid soomlased on seda teinud ja ka rakendavad seda. Teisalt oleme näinud ette osta 170 miljoni euro eest gaasi, mis on praeguste hindadega võrreldes 1,7-kordne hind. Miks me mingid ettepanekud lükkame kõrvale ja omaenda ressurssi ei võta kasutusele? Millega see võib olla põhjendatud?
Aitäh! Energiavarustuskindlust ja selleks valmisolekut on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium väga põhjalikult hinnanud ja nende ettepanekute kohaselt on see [kava] kokku pandud. Nemad valdavad seda teemat peensusteni ja kõige paremini. Nüüd, gaasivaru puhul 170 miljonit eurot – see on ka seletuskirjas lahti seletatud, et see on just nimelt kuni 170 miljonit. Loogika on selles, et me moodustame Eestile gaasivaru 1 teravatt-tunni ulatuses. Ja 170 miljonit on arvestusega, et sel hetkel, kui varu moodustatakse, gaas hangitakse hinnaga 150 eurot. Praeguseks me teame, et see hind on madalam. Nii et seal on üsna arvestatav varu sisse planeeritud. Ma usun – ei taha küll ära sõnada –, aga kui hind sel hetkel, kui gaas hangitakse, on madalam, siis seda 170 miljonit ei võeta kasutusse. Selle kasutusele võtmine käib nii, et hankijaks on varude keskus. Ja siis me riigi poole pealt suurendame aktsiakapitali vastavalt selle summa ulatuses, millega hange tehakse, või hinna ulatuses, mis hanke tulemusel selgub. Nii et seetõttu ei ole 170 miljonit kivisse raiutud, vaid see 170 miljonit on piir. Aga hankida tuleb [gaasi] 1 teravatt-tunni ulatuses, mis on umbes 20% Eesti aastasest tarbimisest kokku.
Aivar Kokk, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea minister! Ma jätkan selle 170 miljoni juurest. Kui päris aus olla, siis te peaks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ka enda valdusesse võtma. Päris tõsiselt, nii Eleringi kui selle juhtimise. Mulle tundub küll, et kõik, mis praegu majandusministeeriumist tuleb, on tegelikult päris jama ja meie inimeste rahatasku [arvel]. Kui ei oleks märtsikuus tehtud otsust, et erasektor võiks tuua LNG-d ja ehitada ka kai, siis põhimõtteliselt võiks siin eelarves olla 3-miljoniline garantii, et kui midagi peaks juhtuma järgmisel aastal, siis makstakse investorile 3 miljonit kinni. Ei peaks gaasi kuskilt mujalt tooma. Siin on taga tingimused, et see ei tohi olla Vene gaas. Kuidas see 1 teravatt gaasi, kus koha pealt see tuleb, kui Leedu on kraani Läti suunas kinni keeranud?
Aitäh! Mina ei oleks nii kriitiline Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning, kui ma õigesti aru sain, ka Eleringi aadressil. See, et oleks võimalik gaasivaru moodustada selliselt, et Vene gaasi ei osteta, on tõepoolest valitsuse seatud tingimus. Ma arvan, et on oluline seda järgida ja täita. Meile on kinnitatud, et sellega saadakse hakkama, ja ma nende inimeste teadlikkust ja hinnangut, kes selles valdkonnas tegutsevad, tuleb meil usaldada. Mis puudutab LNG-võimekuse rajamist, siis selleks tegelikult on meil lisaeelarves eraldatud kuni 30 miljonit. Ei ole mitte nii, et see summa on 30 miljonit, vaid see on kuni 30 miljonit. Seal on kolm eri etappi, eks ole, ja see on konkreetselt seotud laeva rentimisega, mille peaks rentima praeguse seisuga Eesti ja Soome ühisettevõte, kus Eesti poolelt on osaline Elering. Ja me hoiame võimalust kaasuda avatuna kindlasti ka lätlastele, Lätile. Loodame, et ka nemad kaasuvad. Aga hetkel on teada, et Eesti ja Soome on seda ühisettevõtet loomas ja seda laeva rentimas. See ei puuduta gaasitoru maapealset lõplikku väljaehitamist kuni kaini. Ma tean, et kaid konkreetselt puudutav läbirääkimine on praegu erainvestori ja Eleringi vahel käimas. Olen optimistlik ja usun, et neil on võimalus üsna kiiresti jõuda lahenduseni, mis võimaldab selle projektiga alustada ja päris tempokalt edasi liikuda, sest tempo hoidmine on oluline. See lahendus peab olema valmis selle aasta novembriks, mis tähendab, et absoluutselt iga päev on hinnas ja kulla hinnaga. Te küll olite väga kriitiline, aga ma loodan ja usun, et need läbirääkimised lõpevad edukalt.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Te nimetate seda eelarvet, lisaeelarvet siis, põhimõtteliselt sõjaeelarveks. Selle nimel on võetud suurelt laenu, et leevendada kriisi. Loen siit Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas sellist nimetust nagu teenuste mudelite ümberkujundamine. Üldjuhul on seda tihti kasutatud brändingu, tavalise brändingu puhul. Ja selle jaoks eraldati üle 16 miljoni. Äkki seletaksite lahti, mis seos on sellel sõjaajaga ja kriisi lahendamisega? Kuidas aitab kaasa selline tegevus nagu teenuste mudelite ümberkujundamine?
Aitäh! Kõigepealt laenu puudutav. Selle lisaeelarvega me ei suurenda laenulimiite, mis meile põhieelarvega ette nähtud on. Nii et see ei sisalda täiendavat laenu võtmist võrreldes sellega, mis mandaat meile juba on antud. Nüüd, teenuste pool on seotud rahvusvahelise kaitse rakendamisega Eestis. Rahvusvahelise kaitse direktiivist ja rahvusvahelise kaitse laiendamisest tulenevad automaatselt teenused, mida meil on põhjust pakkuda ja mida me pakume, millele on ligipääs nendel inimestel, kes sõja eest siia varju jõuavad. Need on teenused, mis sellega seotud on.
Leo Kunnas, palun!
Austatud istungi juhataja! Hea rahandusminister! Proua peaminister määratles seda eelarvet kui sõjaeelarvet ja Vene laiaulatuslik agressioon Ukrainas käibk. Aga sõjalised kulutused moodustavad siin alla 2%, [nii palju läheb] otseselt sõjalisele riigikaitsele. Kaitseministeeriumi kantsler juba märtsis teavitas meid, et 200 miljonit umbes sellest 340 miljonist, mis esimeses tugevduspaketis oli meil [eraldatud] sõjalisele riigikaitsele, on lepingutega kaetud. Aprillis kaitseinvesteeringute keskuse juht täpsustas seda veelgi: üheksa kategooria osas 12 laskemoonakategooriast on lepingud sõlmitud ja teatud hanked on võimalikud juba sellel ja järgmisel aastal. Väga tubli töö. [[Juhataja helistab kella.]] Aga mul on küsimus: mis on vahepeal juhtunud, et see ei kajastu eelarves?
Aitäh! See on oluline küsimus, sest see vajab selgitamist. Praeguseks peaks olema kõik selles esimeses tugevduspaketis lepingutega kaetud. Nagu te teate, lepingutega kaetud olek tähendab, et asju valmistatakse ja ühel hetkel need Eestisse hangitakse või Eestisse tarnitakse. Eelarve spetsiifika on see, et me saame kajastada lisaeelarves ja põhieelarves ainult ja otseselt neid võimekusi, relvastust ja moona, mis füüsiliselt jõuavad Eestisse 2022. aastal. Juba tehtud lepingute puhul enamik [nende objektidest] jõuab siia 2003. aastal ja see saab olema kajastatud 2023. aasta eelarves. Aga lepingutega praeguseks – ma loodan, et ma ei eksi – peaks olema kogu esimene tugevduspakett kaetud.
Mart Helme, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Ühele küsimusele sisekaitse või laiapindse riigikaitse kulutuste kohta te vastasite ja lugesite ette terve hulga asju, mille peale läheb, noh, mille peale natuke rohkem, mille peale natuke vähem raha. Ma panin tähele, et tegelikult see on lihtsalt laiali pudistatud raha, mis mitte mingisugust uut kvaliteeti ei loo. Meile ei tule uusi varjumiskohti, meile ei tule varjendeid, meil ei ole piisavalt evakuatsioonikohti, meil ei ole tegelikult pööratud piisavalt tähelepanu ja finantsi logistika arendamisele. Meil ei ole turvamise peale, evakueeritute turvamise peale, toidu, medikamentide ja muu turvamise peale absoluutselt vahendeid kulutatud. Kas ma olen sellest õigesti aru saanud või olen ma äkki valesti aru saanud?
Aitäh! Te ei ole sellest õigesti aru saanud. See, mis sisejulgeoleku valdkonnas lisaeelarves sisaldub, on kõik seotud just nimelt uue täiendava võimekuse tekitamise või loomisega. Näiteks me oleme juba rääkinud siin, eks ole, ohuteavitussüsteemist ja sireenidest. Neid ei ole praegu, neid hangitakse ja need luuakse selle aasta lõpuks. See kõik on täiendav. Varingupäästevõime puhul me räägime ka vabatahtlike päästjate varingupäästevõime tõstmisest. See on üks nendest järeldustest, mille me tegime, tuginedes sellele, mida me näeme Ukrainas toimuvat. Päästeameti iseseisva meditsiinivõime loomine esmaabiks, meditsiinivahendite varu, Päästeameti võrgustik, varingupäästevõime tekitamine, vabatahtlikele päästjatele vahendite jagamine alates lõikuritest, hüdraulikast, pneumaatikakomplektidest, toestusvahendite soetamine igasse regiooni varingupäästesündmuste lahendamiseks. See kõik on 8,8 miljonit kokku. See on kõik uus asi, seda ei ole praegu. Evakuatsioonivarude loomine, ulatuslikele evakuatsioonikohtadele toimepidevuse nõuete kehtestamine ja mitte ainult kehtestamine, vaid ka tagamine, et need kohad vastaks nõuetele. Kriisideks valmisoleku tagamine, droonid demineerijatele näiteks ja nii edasi. See kõik tuleb täiendavalt teha ja mis on just nimelt uus võimekus.
Anti Poolamets, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud ettekandja! Vaatasin huvitavat terminit: põhiseadusliku korra tagamine, 15 miljonit eurot. Kas te võite täpsemini lahti rääkida, mida põhiseadusliku korra tagamine, 15 miljonit eurot, endas sisaldab?
Küll oleks olnud kena, kui te oleksite natukene täpsemalt viidanud. Ma nüüd otsin seda lisaeelarvest. [[Anti Poolamets täpsustab kohapealt.]] Siseministeeriumi valitsemisala? [[Lehitseb pabereid.]] Üks hetk. Ma ei suuda seda otse öeldes nii kiiresti leida. Aga Siseministeeriumil on ... See kõigi eelduste kohaselt tähendab ikkagi täiendavat tuge politseile. Aga ma arvan, et on mõistlik, kui ma täpsustan seda hiljem, et siin mitte eksitada teid. Lihtsalt detailides kõikide ridade lahtikirjutust on kohe keeruline leida.
Enne, kui ma Paul Puustumaa küsimuse juurde lähen, ma vaatasin ka selle rea üle. Võib-olla rahandusminister saab täpsustada, aga ma kardan, et see on Kaitsepolitseiametiga seotud kulu. Põhiseadusliku korra tagamine vähemalt põhiseaduse järgi ja siseturvalisuse valdkonna seaduste järgi on Kaitsepolitseiameti ülesanne. Ma ei tea, kas see aitab vastajat.
Ma arvan, et ma täpsustan selle võimalusel. Mulle tundub, et ka küsijale see sobib, ja siis teeme nii.
Paul Puustusmaa, palun!
Suur aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Mul on selline küsimus. No muidugi me saame aru, et olukord, mis on tekkinud seal Ukrainas, on kahetsusväärne. Ja loomulikult me mõistame seda traagikat nii nende inimeste puhul, kes siia tulevad, ja ka Ukraina riigi kui terviku puhul. Lõppkokkuvõttes on ääretult kurb, kui üks riik rahvast tühjaks jookseb. Aga mul on küsimus nende kulude kohta sedapidi, et te olete need valitsusalade kaupa jaganud. Üks oluline artikkel on sõjapõgenike esmaste vajadustega seonduvad kulud nii haridusministeeriumi kui ka Kultuuriministeeriumi all. Need sisaldavad eesti keele õpet. Kusjuures haridusministeeriumi real on toodud 50 000 põgenikku, kellele keeleõpet antakse, ja Kultuuriministeeriumi real on toodud sellesama artikli all 20 000 põgenikku, pluss 10 000 spetsiaalselt ainult keeleõppeks. Kust see erinevus tuleb? Kõigepealt, kokku siis 60 000 või 70 000? Miks see erinevus on?
Seal ei ole tegelikult erinevust. Seal on ka haridusministeeriumi puhul jutt mitte 50 000-st, vaid sellest, et 50 000 neid inimesi, kes Eestisse jõuavad, ja nendest praeguse seisuga on umbes 40% lapsed ja need omakorda jagunevad erinevate kooliastmete vahel või tegelikult mitte ainult kooliastmete vahel, vaid neid on juba ka alushariduses ehk lasteaias. Nii et 50 000 aluseks võetuna on vastavates kooliastmetes või lasteaedades nende osakaalude järgi arvutatud või prognoositud, kui palju lapsi võib jõuda meie koolidesse ja lasteaedadesse. Ja kõigi nende puhul on arvestatud see pearaha, mis liigub kas lasteaeda, mis on erandlik, sest muidu me alusharidust riigi poolt ei finantseeri – aga olukord ongi erandlik –.või siis üldhariduskooli. Pearaha sees on üsna olulises mahus täiendava keeleõppe [raha]. Ja see on mõeldud tõesti nendele lastele, kes on kas lasteaedades või koolisüsteemis. Kultuuriministeeriumi puhul on see keeleõpe mõeldud täiskasvanud inimestele. Ja seal on omad piirid ees nii sellel võimekusel, mida me suudame pakkuda – lihtsalt seetõttu, kui palju meil on õpetajaid, kes neid keelekursusi täiendavalt pakkuda suudavad. Seal tuleb see piir lihtsalt teise koha pealt ette. Haridusministeeriumi poole pealt on olud sellised, et meie koolid on valmis pakkuma koolikohti selliselt, et kõik need, kellel on vajadus Eestis haridust jätkata, saavad kenasti koolikoha ja saavad ka lasteaiakoha. Selles osas on omavalitsused teinud väga kiiresti väga tublit tööd.
Urmas Reitelmann, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Proua minister! Ma tuleksin ikkagi tagasi psühholoogilise abi andmise juurde, mis on vaieldamatult äärmiselt oluline ja väga vajalik. Aga need numbrid näitavad, et on plaan anda psühholoogilist abi circa 40 000 tunni ulatuses. Meil ei ole nii palju vene keelt valdavaid psühholooge, see võtaks aega vähemalt kümme aastat. Siia on nii palju õhku sisse kirjutatud, et paha hakkab. Minu küsimus on: kas te seda lisaeelarvet koostades vaatasite kõik kuluread kriitiliselt üle või te usaldasite kinnisilmi ministeeriume ja läks nii, nagu nad palusid?
Aitäh! Neid ridu vaadati valitsuskabinetis läbi korduvalt ja kõik valitsemisalade juhid tõepoolest on nende kallal detailselt tööd teinud, teinud seda tööd väga põhjalikult. Kui on olukordi, kus on kriitiliselt ja kiiresti vaja tuge või abi osutada ja tekib keelebarjäär, siis tuleb kasutada ka tõlgi abi. Ei ole sugugi nii, et kõik ukrainlased, kes sealt põgenevad, räägivad vene keelt. Ka sellega tuleb arvestada.
Andres Metsoja, palun!
Aitäh, hea istungi juhataja! Austatud ettekandja! Meie e-riigi turvalisusest on pikalt räägitud. Kõikide valdkondade võtmeisikud on rõhutanud tähtsust sinna raha juurde panna, et need turvaaugud [täita]. Küberjulgeolek on väga tähtsal kohal, aga tihti on e-riik võib-olla arengute suunas natuke eest ära jooksnud ja turvamine on jäänud veidi tahaplaanile. Kas teie hinnangul need vahendid, mis lisaeelarvesse on juurde kirjutatud, on piisavad või on tegu osaga suuremast probleemist? Äkki te oskate seda natukene kirjeldada. Ma saan aru, et me saame asja paremaks, aga kas me saame asja ka väga heaks?
Aitäh! See on praktiliselt miljoni dollari küsimus. Kübervaldkond ja üleüldine küberturvalisus on asi, mis ei saa paraku kunagi valmis. Sellist hetke või olukorda, kus me saaksime öelda, et nüüd on kõik tehtud, ei tulegi, sest need, kes pidevalt neid süsteeme proovile panevad, kes neid ründavad, arenevad ka üsna kiiresti. Palju kiiremini, kui me tahaksime. Nii et pidev vajadus kogu aeg uuendada oma võimekust ja [parandada] oma suutlikkust tõrjuda neid, kellel on pahad eesmärgid, nõuab absoluutselt pidevat investeerimist. Me tegelikult juba selle aasta põhieelarvega eraldasime üsna [palju] täiendavat raha, et oma küberlünki tasandada ja saaksime selles valdkonnas riigiametite taseme veel paremasse korda, kui see on olnud. Täiendav lisaeelarvega eraldatav summa kokku 30 miljonit eurot, mis kübervõimekuse ehk küberkerksuse parandamiseks läheb, peab olema piisav. Ma ütleksin ka, et see on asi, mida praegu ei tohi tegemata jätta. Valvel peab olema kogu aeg. Ka siis, kui me täiendava investeeringu teha saame, kuidagi toolileenile nõjatuma jääda ei tohi. See on absoluutselt pidev töö ja jätkub igal juhul järgmisel aastal ka.
Merry Aart, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Me oleme täna päris mitut puhku rääkinud toiduainete esmatootmisest. Aga ma küsiksin seda. Ma ei suutnud kuskilt välja lugeda, kas on olemas lisaeelarves ka toiduainete töötlemisele mingisugune toetus mingil moel. Kas seda ei ole lisaeelarves?
Seda lisaeelarves ei ole jah.
Kalle Grünthal, palun!
Tänan, austatud asespiiker! Lugupeetud ettekandja! Mind huvitab praegu see küsimus, et teatavasti igasugused hasartmängud pole kõige paremad asjad, seal võib rahast tihtipeale üldse ilma jääda. Ei ole mingi saladus, et Eesti riik mängib elektribörsil. Hind on seal kord ühtepidi, kord teistpidi. Äkki te [oskate] mulle öelda, kui palju on planeeritud elektrienergia toetuseks elanikkonnale raha? Me peame ju arvestama selle olukorraga, mille Euroopa Liit on praegu produtseerinud. Elektri hind võib minna sellisesse kõrgusesse, mille kõrval detsembrikuine hinnatõus oli sihuke jalutuskäik kuskil lõbustuspargis.
Aitäh! Energiahindadega seonduvalt on sellest lisaeelarvest tegelikult oluline osa seotud investeeringutega. See, et me investeerime energiasäästu, investeerime ka taastuvenergia väikelahendustesse, aitab meid tulevikus ikkagi üsna oluliselt välja sellest hinna subsideerimise olukorrast ja lõksust. Meil on lisaeelarvest sügise peale mõeldes reserveeritud valitsuse reservfondi ühekordne toetus nii igale pensionärile kui ka lastega peredele – iga lapse kohta 50 eurot ja igale pensionärile 50 eurot. Ka see on selleks, et kui algab uus kütteperiood, uus külm periood, siis oleks nendel sihtrühmadel väike tugi selleks, et nendes keerulistes oludes hakkama saada. Aga tõsi on see, et energiahindade tõusu peamine põhjus ei ole seotud mitte millegi muuga kui sellega, et käib sõda. See on paratamatult nii ja meil ei ole võimalik arvata, et me oma lisaeelarvega või eelarvega suudame seda olukorda kuidagi likvideerida või kõike täielikult kinni maksta. See paraku on nii. Aga need inimesed, kes tuge vajavad, peavad tuge saama. See kindlus peab neil samamoodi olemas olema. Ka toimetulekutoetuse piiri tõstmine 33% on osa sellest, et seda leevendust ja kindlust anda, et riigipoolset turvavõrku tugevdada. Ka seda tuleb mõista praeguses energiahindade tõusu kontekstis.
Leo Kunnas, palun!
Austatud istungi juhataja! Hea rahandusminister! Minu teine küsimus on natuke laiem ja puudutab Ukrainale antud sõjalise abi kompenseerimist. Selle kompenseerimismaksumuse on valitsus ise hinnanud 220 miljonile. Küsiksin nii: mis sellest on leidnud kajastuse teises tugevduspaketis ja kas midagi, mis ei ole veel leidnud kajastust, läheb näiteks kolmandasse paketti koos keskmaa õhutõrjega? Mis teie kavatsus on?
Aitäh! See on täies mahus kaetud. See on kaetud [eelkõige] põhieelarvega ja mis ei ole mahtunud põhieelarvesse, on [kaetud] hilisemate tugevduspakettidega. Nii et selle kinnituse, võin anda, et see on kaetud.
Siim Pohlak, palun!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud minister! Seitsmes punkt Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala juures on sõjapõgenike esmaste vajadustega seonduv. Siin tuleb keeleõppe lõimumise all sisse ka niisugune mõiste nagu "uussisserändaja". Keda selle all täpsemalt mõeldakse? Oskate te natuke lahti rääkida?
Aitäh! Haridus- ja Teadusministeeriumile lisaeelarvest koolidele ja keeleõppeks eraldatud raha puhul on silmas peetud sõjapõgenikke, nende nii ajutiste koolikohtade, lasteaiakohtade kui ka keeleõppe jaoks vajaliku rahastuse andmist.
Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud asespiiker! Austatud ettekandja! Ma küsisin teie käest energiahindade kompenseerimise kohta. Ja te tõite ühe argumendina välja, et põhimõtteliselt on põhjuseks käimasolev sõda Ukrainas. Aga ma ei jää selle vastusega absoluutselt rahule, sellepärast et kui me nüüd kerime [aega] tagasi möödunud aasta detsembrisse, siis oli kõige [suurem] hinnatõus, 1 megavatt-tund maksis 1000 eurot. Ehkki siis ei olnud mingit sõda. Seega, ma tahan väita seda, et see argument on lihtsalt otsitud ja püütakse oma tegematajätmisi varjata suutmatuse taha. Ja samuti ei ole ma nõus sellega, et ühekordne toetus 50 eurot pensionäri ja [lapse] kohta kedagi päästaks sellises mastaabis hinnatõusu korral. Kas teil on olemas ka lisavahendeid selleks, et katta vajadused? [[Juhataja helistab kella.]]
Aitäh! Ma oma vastuses just nimelt viitasin sellele, et energiahindadega manipuleerimine, nende abil pingete tekitamine ja energiahindade üleskruttimine Venemaa poolt algas oluliselt varem, kui algas reaalne kallaletung Ukrainale, mida me veebruaris nägime. See on olnud osa relvadest või osa taktikast, mida Venemaa on kasutanud oma rünnaku ettevalmistamisel, selleks et olukorda lääneriikide jaoks pingestada. See on olnud paraku sellega seotud. Valitsuse ettepanek on lisaeelarvega kasvatada valitsuse reservfondi selliselt, et tänavuste ettenägematute kulude katteks eraldatakse täiendavalt 68 miljonit eurot. See on oluliselt väiksem summa, kui näiteks 2020. aasta lisaeelarvet tehes, kui lisaeelarvega, kui ma õigesti mäletan, taheti reservi suurendada 149 miljoni euro võrra. Aga jah, me oleme tõepoolest praegu ettevaatlikumad maksurahaga [seotud] plaanide tegemisel, just põhjusel, et ees on üsna keeruline aasta. Aga reservfondi, valitsuse reservide mõte on just nimelt [võimalus] teha ka oludes, kus julgeolekuolukorras võib toimuda väga [järske] muutusi, kiireid otsuseid. Valitsus või riik peab siis kiiresti reageerima ja selliselgi juhul peab meil olema võimalus neid otsuseid teha. Ja meil on palve parlamendile selleks vahendid ette näha.
Helmen Kütt, palun!
Suur aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud rahandusminister! Ma kuulsin, et te vastasite nii kolleeg Grünthali küsimusele kui ka ühele varasemale, päris alguses esitatud küsimusele, et kõik algas oluliselt varem kui 24. veebruaril. Ja teil on õigus. Te tõite ka selle [välja], et energiahindade tõusu taga on nagu see. Ma ei ole kindel, et teil selles päris õigus on. Kui see oleks nii ja te sellele oleks mõelnud, siis miks pole toimetulekupiiri tõstetud juba jaanuarist? See oleks konkreetselt neid inimesi aidanud. Hea muidugi, et see nüüd tõuseb, olen seda jätkuvalt öelnud. Aga küsimus puudutab lehekülge 40. Leheküljel 40 on sotsiaaltoetused kirjas. Siin on välja toodud, et erihoolekandeteenuse saajateks on arvestatud 1,15% ajutise kaitse saajatest. Aga on inimesi, kes on sõjapõgenikud ja vajavad üldhooldekodu teenust. Kohalike omavalitsuste rahakott ei ole põhjatu. Eelarveid tõmmatakse tegelikult juba kokku, aga sellega arvestatud ei ole, et kohalikke omavalitsusi toetada.
Aitäh! Kohalikke omavalitsusi toetame me lisaeelarvega küll ja ka kohalike omavalitsuste tehtavate sõjapõgenikega seotud vältimatute kulude katmiseks on ettepanek sihtotstarbelisse reservi täiendavalt raha eraldada. Miks sihtotstarbelisse reservi? Just põhjusel, et ka omavalitsustel oli siis, kui me lisaeelarvega parlamendi ette tulime, keeruline prognoosida, millised täpselt nende vajadused aasta lõpuks olema saavad. Aga meil on küll mitte konkreetselt ainult selle teenuse, vaid laiemalt omavalitsuste vältimatute kulude katmiseks soov ja palve sihtotstarbelisse reservi raha eraldada.
Alar Laneman, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud minister! Selle olukorra lahendamiseks kavandatud meetmed ja sellele tähelepanu osutamine on loomulikult mõistlik ja asjakohane, aga mulle tundub, et mõned rõhuasetused ja võib-olla ka mõte on siin kaotsi läinud. Me oleme kuulnud, et see on meil sõjaeelarve, aga võib-olla oleks pidanud nimetusse kaasama ka "põgenike-"eelarve või midagi taolist. Ma toon ühe näite. Siin on öeldud, et Siseministeeriumi valitsemisala vahendite maht on 67 miljonit eurot, aga edasi selgub, et tegelikult enamus sellest on põgenikega seotud tegevuste katmiseks. Ja Siseministeeriumile endale on ainult 26,7 miljonit. Aga me teame, et nende vajadus on 70 miljoni juures. Mis oli see loogika? Miks ei oleks võinud olla puhtalt Siseministeeriumi valdkond ja põgenikega seotud asjad eraldi?
Aitäh! Sõjaaja eelarve tähendab seda, et ega me sõjapõgenikega ei peaks ju olema sellises olukorras, nagu me oleme, juhul kui sõda Ukrainas ei käiks. See on paraku selle mündi teine külg, et need inimesed just nimelt sõja eest põgenevad ja seetõttu meile varju otsima tulevad. Ja need kulutused, mis on seotud sõjapõgenikega, on Siseministeeriumi kulutused. Ma ei oska öelda, kas seda oleks pidanud kuidagi veel eraldi täiendavalt välja tooma. Ka teie tegelikult ju saate sellele viidata, et seletuskirjas on kenasti see eraldi välja toodud. Üldiselt on Kaitseministeeriumi, Siseministeeriumi ja ka teiste ministeeriumide puhul lisaeelarve puhul ikkagi läbivalt, veel kord rõhutan üle, see loogika, et kui tegu on pikaajaliste vajadustega, pikaajaliste investeeringutega, siis lisaeelarves on võimalik nendest kajastada ainult seda osa, mis reaalselt sel aastal kohale jõuab, mis sellel aastal reaalselt tehtud saab. On hulk probleeme ja ka investeeringuid, mille üle tuleb [otsustada] sügisel eelarvestrateegiat tehes, järgmise aasta eelarvet kokku pannes. Neid ei ole lihtsalt ajaliselt võimalik sel aastal kõike ära teha. Seetõttu on nii, et lisaeelarve saab kajastada puhtalt ja ainult seda, mis sel aastal lõpuni tehtud saab. Muud mured jäävad eelarvestrateegia [lahendada], mis saab kokku sel korral sügisel.
Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! On üks [ütlemine], et tark õpib teiste vigadest, loll ei õpi iial. Ma vaatan, et me teeme kõiki neid psühholoogilisi nõustamisi, arstlikku kontrolli – kõiki selliseid asju –, aga samas me ei ole mõelnud selle peale, et kui konflikt on meie riigis [kohal], siis me alles plaanime varjumiskohtasid. Varjendite ehitamine ei ole keeruline. Me võiksime panna praegusel hetkel kolmes vahetuses Kunda täisraks huugama, et me saaksime selle suve jooksul juba mingid varjendid esmasena valmis tehtud. Muidu on see investeering – psühholoogiline nõustamine, arstlik kontroll –, kõik see on [kasutu]. Võib-olla mõned rohelised ütlevad, et oi, Kunda korstnast tuleb midagi, aga kas või 200 inimest, kelle elu me suudame hoida sellega, on kordades rohkem väärt kui roheliste meelehärm.
Aitäh! Varjumiskohad on praegu juba olemas. Jah, ma olen nõus, et oleks võinud loomulikult olla olukord, kus nad juba on märgistatud, aga paraku ei ole märgistatud. See on see, mida me praegu lisaeelarvega lahendame. Elanikkonnakaitse on olnud üks nendest valdkondadest, mille puhul tõepoolest poliitiline valmisolek sinna täiendavalt raha panna ei ole olnud varasemalt ülemäära suur. Neid ülevaateid ja ettekandeid on ka varem tehtud, need on ära kuulatud, aga need on lihtsalt teadmiseks võetud. Nüüd me reaalselt paneme sinna ka raha. Varjumiskohtade puhul peab selle aasta lõpuks tehtud saama see, et mitte ainult selle valdkonna eksperdid ei teaks, kust varjumiskohad asuvad, vaid et need oleks märgistatud, ja mitte ainult märgistatud, vaid ka inimestele teada antud, kus varjumiskohad asuvad. See peab saama aasta lõpuks tehtud.
Alar Laneman, palun!
Aitäh! Tänan selle eelmise selgituse eest! Ma olen nõus, et siin on teatud loogika, aga minu küsimus tõukus sellest, et nüüd tuli uuesti uudis, et Sotsiaalministeerium vastutab kõigi põgenikega seotud tegevuste eest. Sealt tuli ka minu küsimus. Ja politsei toetab ju igat valdkonda meil ja Siseministeerium, kus on mure. Sealt ka minu küsimus, see minu küsimuse sissejuhatus, et sõjaeelarve minu ettekujutuses ikka räägib pommidest, padrunitest, rakettidest ja sellistest asjadest. Aga ma küsiksin nüüd tuleviku kohta. Järgmisi samme kavandades, ma loodan, teil ei ole sellist rahunemist, et maailmas on tekkinud toetus Ukrainale ja Venemaa hoog raugenud, nii et võib-olla tekib selline võlts kindlustunne, et ta ei ole enam meile ohtlik. Võime kahjustavaks, no võib-olla mitte suureks pealetungiks, aga kahjustavaks rünnakuks on neil tõenäoliselt ka kaugemas tulevikus olemas. Meie sõjalised võimed on siin olulised. Ma küsingi, ega sellist liigset optimismi ei ole tekkimas.
Aitäh! Ohutaju ja -tunnetus on Eestis olnud alati kõrgem kui mõnes teises riigis. Sellisena ja sel põhjusel oleme meie Ukrainale konkreetselt tuge ja abi andnud juba enne seda, kui mitmed teised riigid seda tegid, ja taas kordan, et enne seda, kui veebruari lõpus sõjaline kallaletung uue alguse sai. Ma ei tea ausalt öeldes Eestis otsustajate ringis mitte kedagi, kelle puhul oleks põhjust arvata, et olukorra tõsidust ja selle kestust kuidagi alahinnatakse. Sellist uskumist või lootust, et Venemaa praeguse režiimi ajal kuidagi muutub, et nende plaanid kuidagi muutuvad – sellist naivismi ei saa enam mitte kellelgi olla. See tähendab seda, et nii meie enda täiendav panustamine kui ikkagi ka kollektiivkaitse tugevdamine on need suunad, mida tuleb maksimaalselt forsseerida. Ja nii nagu ma nüüd juba mitu kuud tagasi siin infotunnis ütlesin, me peame oma julgeoleku tugevdamiseks tegema absoluutselt kõik, mis selleks vajalik on. Ja see põhimõte on kestev ja tõepoolest läbiv.
Tarmo Kruusimäe, palun!
Ma tänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Kuskilt on kõrvu jäänud see, et kui me oleme enda relvastust Ukrainale abiks andnud, siis meie liitlased annavad mingi osa, vist oli see summa 77 miljonit äkki, mille ulatuses võiks seal konkureerida, et saada vähe paremat relvastust. Ma küsin, kas see on tavapärane kaitserelvastus või siis sihuke tappev relvastus ehk siis ründerelvastus. Milles minu mõte on? Mõte on see, et Karis ei peaks pärast käima nagu Zelenskõi ja paluma, et andke meile palun relvastust, millega okupant riigist välja lüüa. Olemasolev tehnika aitab praegusel hetkel lihtsalt nagu [vaenlast] pidurdada. Oskate öelda proportsiooni, et juhul kui me saame mingit relvastusabi, kui palju on selle hulgas ründerelvastust ja kui palju kaitserelvastust?
Eestile?
Eestile jaa.
Meie täiendava varustuse ja ka moona hankimine on ikkagi selline, et me suudaksime vaenlasele palju kurja teha. Et me suudaksime mitte ainult kaitsta, vaid kasutusele võtta kõik vajalikud lahendused selleks, et Eesti tõepoolest tugevalt kaitstud oleks. See ei puuduta mitte ainult abi, vaid puudutab ka seda, mida me ise hangime. See on nii relvastus kui ka moon ja varustus. Selles osas on Eesti teinud kindlasti väga kiiresti parimad võimalikud otsused. Ja veel kord: see on tuginenud Kaitseväe juhataja sõjalisel nõuandel, mida kindlasti tasub usaldada.
Helmen Kütt, palun!
Suur aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud rahandusminister! [Seletuskirja] leheküljel 41 – ma küsin ikka sotsiaalvaldkonna kohta, see on sellel lehel – on lõik, mis puudutab rahvapensioni. Ja selleks on 3,1 miljonit eurot. Eeldatakse, et sihtrühmast on 6% pensioniealisi ja rahvapension on 180 eurot kuus. No ei ole. 1. aprillist on rahvapension 275,34 eurot kuus. Ma ei eelda, et te oskate sellele kohe vastata, aga ma oleksin väga tänulik, kui te saadaksite vastuse mulle hiljem kirjalikult. Ehk sotsiaalkaitseminister selgitab seda. See tekitab küsimusi, kuna 180 eurot kuus ei olnud see juba ka eelmisel aastal. Ei saa ju olla, et rahvapension on ühtedel üks summa ja teistel teine summa.
Aitäh! Ma saadan selle täpsustuse.
Rene Kokk, palun!
Aitäh, austatud aseesimees! Lugupeetud minister! Ma vaatan, et Siseministeeriumi valitsemisalas 26,7 miljonit on siin planeeritud elanikkonnakaitsele ja kriisivalmisoleku tõstmiseks ja nii edasi. Palun, kas te avaksite, kas see summa, mis kirja sai, see 26,7 miljonit, oli see, mida Päästeamet ja valdkonnaminister, siseminister küsis. Või kui suur summa oli valdkonna enda soov nende tegevuste jaoks, mida spetsialistid ette näevad, et oleks vaja teha? Kui suured käärid on [palutud summa] ja selle summa vahel, mis siia eelarvesse sai?
Aitäh! See on [raha] selleks, mis on võimalik sel aastal lõpule viia. Ka Siseministeeriumi puhul on otsus, mille me tegime julgeolekusse investeerimise kohta, mitme aasta peale. Saan selle kava, mis puudutab ka järgmist aastat, teile hiljem saata. Aga tõepoolest, nagu ma ka varasemate küsimuste puhul ütlesin, lisaeelarvesse sai lihtsalt lisada kõik selle, mis reaalselt sel aastal kohale jõuab. Ja need vajadused ei puuduta ainult seda aastat, vaid ka järgmist aastat. Me tegime otsuse ka selle kohta, et tänavu sügisel koostatav riigi eelarvestrateegia peab nende vajadustega arvestama ja need peavad seal kajastuma. Nii et need otsused on tehtud. Ma saadan teile detailse ülevaate.
Aitäh! Küsimusi rohkem ei ole. Suur tänu ministrile! Ja nüüd läheme edasi rahanduskomisjoni ettekandega. Kutsun siia rahanduskomisjoni esimehe Andrei Korobeiniku. Palun!
Aitäh, hea istungi juhataja! Head kolleegid! Meil on siin täna eelnõu 608, see on Vabariigi Valitsuse algatatud riigi selle aasta lisaeelarve. Rahanduskomisjonis oli see arutusel eile, 3. mail. Eelnõu tutvustas rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus koos ministeeriumi eelarvejuhi Regina Vällikuga. Eelnõu tutvustas minister ka siin saalis hästi põhjalikult ja vastas küsimustele. Üldiselt on lisaeelarves kolm peamist aspekti. Need on sõjaline kaitse, sisemine turvalisus ning Eesti energiajulgeolek. Nendega seotud vajaduste rahastamine vajab selle eelnõu heakskiitmist. 3. märtsil otsustasid Euroopa Liidu siseministrid käivitada Ukraina sõjapõgenike jaoks ajutise kaitse direktiivi. Põgenikele osutab teenuseid ka Eesti riik ja lisaeelarve arvestab sellega, lähtudes eeldusest, et sõjapõgenikke saabub Eestisse kuni 50 000 inimest. Kulude maht on lisaeelarves 803 miljonit eurot koos käibemaksuga, 780 miljonit ilma [käibemaksuta]. Sellest julgeolek on 248 miljonit ja energiajulgeolek 257 ning sõjapõgenikega seonduvate esmaste kulude katteks on mõeldud 243 miljonit. Kõik need summad käibemaksuga. Enne lisaeelarve koostamise otsust eraldati valitsuse reservist vahendeid kriisideks valmisoleku tugevdamiseks. Lisaeelarvega need summad reservist taastatakse ja reserv suureneb täiendavalt 68 miljoni euro võrra. Selliselt eelmise aasta eelarvest üle kantud summasid kaasates tõuseb reserv taas 100 miljonini. Komisjonis tutvustas eelnõu rahandusminister. Arutelu selle päevakorrapunkti raames kestis paar tundi, poolteist tundi umbes. See oli konstruktiivne, järgmisel nädalal jätkame. Arutelu ilmselt toimub ka hiljem, sest eelarve eelnõude eripära on see, et muudatuste esitamine on võimalik nii esimese ja teise kui ka teise ja kolmanda lugemise vahel. Komisjonis kõlas ettepanek kutsuda istungile tulevikus ministreid tutvustama enda valdkonna punkte lisaeelarves detailsemalt ja seda me kindlasti ka teeme järgmisel nädalal juba. Komisjoni liikmetel olid väga erinevad küsimused. Räägin mõnest lähemalt. Riina Sikkut uuris, millest on tingitud pisimuudatused eelarve ridadel. Neid oli päris palju, mitusada. Rahandusminister ja tema meeskond selgitasid, et enamasti oli soov täpselt näidata detaile ja enamik nendest pisikuludest on seotud infotehnoloogiaga erinevates ministeeriumides, erinevatel valitsemisaladel. Aivar Kokk soovis suuremat detailsust, kuna ministeeriumidel investeeringuteks on suured summad, mis on lahti kirjutamata. Ülevaade investeeringutest valimisalade kaupa saadeti komisjonile kirjalikult. Teatud info on ka seletuskirjas olemas. Riina Sikkut uuris, kas lisaks pearahale on lisaeelarves tagatud ka koolivõrgu võimekus ning majutuskohad põgenike vastuvõtmiseks. Kas taristu on reaalselt olemas? Rahandusminister vastas, et teatud piirkondades on surve üüriturule suur, aga lõviosa põgenikest on leidnud endale elamise ilma riigi abita. Riigi pakutud pindadel elab vaid veidi üle 10%. Paljudele pakuvad elamist ka tööandjad. Koolide ja lasteaedade süsteemi valmisolek on olemas. Tallinna puhul on heaks näiteks Räägu tänava kool, mis on nüüd täiendavalt kasutusse võetud. Sügisel on pilt selgem, kui palju lapsi plaanib õpinguid Eesti koolides jätkata. Teatud murekoht on see, et paljud sõjapõgenikud soovivad suurtes linnades elada ja õppida, nii et väga ühtlane koormus koolisüsteemile praegu ei paista. Aivar Sõerd kiitis, et selle lisaeelarve seletuskiri on väga hästi loetav ja konkreetne. Ta uuris, miks nii mahukas lisaarve ei mõjuta tegevuspõhise eelarve, aastaeelarve tulemusnäitajaid. Seda põhjendati liseelarve koostamise kiirusega, aga riigi eelarvestrateegia koostamise käigus on plaanis ka tulemusnäitajaid uuendada. Lisaks ei pruugi mõned detailid olla selged, näiteks gaasivaru moodustamiseks on praegu ette nähtud lisaeelarves kuni 170 miljonit eurot, aga reaalne summa võib kokkuvõttes väiksem olla. Komisjon langetas lõpuks järgmised otsused. Ettekandjaks määrati konsensuslikult mind. Tehti otsus lõpetada eelnõu esimene lugemine või õigemini teha konsensuslikult ettepanek lõpetada esimene lugemine. Tehti ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. mai kell 15. See oli pingelisem hääletus: poolt 5, vastu 4. Minu poolt kõik. Hea meelega vastan küsimustele. Tean, et mõni fraktsioon on need juba ära kasutanud, aga mõni veel mitte. Nii et äkki tuleb mõni küsimus.
Hoolimata meelitamisest ei paista. Aitäh!
Väga kahju. Aga aitäh!
Siis saame minna läbirääkimiste juurde. Läbirääkimistel saavad sõna võtta fraktsioonide esindajad. EKRE fraktsiooni nimel Urmas Reitelmann, palun!
Austatud härra eesistuja! Daamid ja härrad! Kellelgi ei ole vähimatki kahtlust lisaeelarve hädavajalikkuses. Aga seda eelarvet tutvustades jättis proua minister mainimata või õieti üritas mööda hiilida energiakandjate hindadest või kui päris täpne olla, siis sel teemal hämada. Energia hinnad hakkasid jumala abiga tõusma tänu rohepöördele või sellele rohelisele idiotismile, CO-kaubandusele ja elektribörsile minekule. Seda me nägime ammu enne, kui puhkes kriis. Venemaa osa oli null selles protsessis. Venemaa osa muutus olulisemaks siis, kui sõda puhkes ja järgnesid sanktsioonid. Seda esiteks. Aga tegelikult on ju meile väga hea, et reformierakondlastel on nende toiduahelas hirm hakanud. Reformierakond on uskumatult edukas olnud Eesti kaitsevõime hävitamisel aastakümnete jooksul. Nende multitööriistast minister likvideeris sõjaväeluure, pärssis lahinguvõimekuse arengut, likvideeriti piirivalve. Nende, ütleme ausalt, kuritegelike toimingute jada on päris lõputu. Ja Reformierakond oli ka see, kes arvas, et see karu siin järve taga tudub mõnusalt. Reformierakond ei lugenud 2015. aastal Putini kõnest Müncheni konverentsil mitte kuskilt välja, et see karu hakkab ärkama. Reformierakond ja Eesti, ma ei tea, mingid luureasutused, kui sellised peaksid ka tegelikkuses olemas olema, ei leidnud ka mitte midagi ohtu äratavat, kui kindral Gerassimov 2014. aastal pidas ühe sõjakooli lõpetajatele kõne, kus ta ütles, et sõda Euroopas algab järgmise kümne aasta jooksul. Reformierakond ei teadvustanud ka seda, et Eesti ei võitnud vabadussõda mitte tänu sellele, et Eesti oli sõjaliselt tugev, vaid ainult tänu sellele, et Venemaa oli sõjaliselt nõrk. Nii et uinusime siin nagu kaunitarid. Ja nüüd me oleme siis olukorras, kus meil ei ole relvastust, laskemoona andsime ka ära. Ja kui me täna anname tellimused sisse, head kolleegid, siis me oleme selle järjekorra lõpus. Kes viimasena tellimuse annab, see viimasena saab. Me oleksime pidanud tegema kõiki neid toiminguid siis, kui märgid muutusid juba täiesti arusaadavaks. Reformierakond oli see, kes ütles veel aasta alguses: ei, kõik on koššer, mitte midagi hullu ei ole. Keeldus nägemast ohtu. Jumal tänatud, et teil lõpuks on hirm hakanud. Nii et selline on see lisaeelarve, mis meile lauale visati. Summad on tohutud, kaitseosa selles on marginaalne ja tõepoolest, ministeeriumidel on jaanipäeva paiku jõulud: kõik saavad, mida nad on küsinud, Kuidas seda raha kasutatakse, ei tea. Aga konservatiivid lubavad, et me teeme tublisti tööd selle lisaeelarvega. Me üritame need rahavood kanaliseerida, õigetesse sängidesse suunata, nii et raha saab see valdkond, mis seda hädasti vajab. Ja ilmselgelt on kõik need põgenikele mõeldud summad ülepaisutatud. Põgenikud vajavad abi, aga mitte ülekuldamist. Aitäh!
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Austatud minister! Head kolleegid! Ma alustan selle eelarve arutelu puhul sellest, et see on õhku täis. Kui valitsus oleks suutnud nii kiiresti [tegutseda], kui me kaks aastat tagasi eelmises valitsuses COVID-i kriisi lahenduse tegime kahe nädalaga, siis poolt raha ei peaks siin lisaeelarves olema. Pidevalt räägitakse 2020. aastal üle antud 2021. aasta eelarvest ja seal olnud suurtest miinusnumbritest. Aga tunnistame ausalt, et Rahandusministeeriumi ametnikud ei uskunud ei tolleaegset rahandusministrit ega rahanduskomisjoni esimeest. Tegelikult elatakse ju sellepärast hästi, et 2020 tehti väga head otsused, väga hea eelarve. Loomulikult 2021. aastal oli Euroopa Liidu kõige kõrgema majanduskasvuga riik Eesti. See ei saanud olla tänase valitsuse tegevuse tulemus, sest nad olid sel aastal alles valitsusse astunud. Ma vaatan tänast eelarvet ja võtan lihtsalt mõned read ette. Energiajulgeolek. Mõned päevad tagasi andis Taavi Veskimägi kõva selge [häälega] pressiteate, et Vene gaasist loobudes pole LNG-terminali sugugi vaja. Keegi peab olema loll, aga ma ei tea, kes. Kust koha pealt tuleks täna [veeldatud] gaas? Keegi oskab öelda? Ainuke teoreetiline võimalus – teoreetiline – on läbi Leedu LNG-terminali. Leedu on teinud ametliku otsuse 25. veebruaril, rõhutanud selle aasta 25. veebruaril, et Leedu poolt ei tule ühtegi kuupmeetrit gaasi sellel aastal Läti, Eesti ega Soome poole. Rohkem variante ei ole, Soomes ei ole LNG-terminali. Sügisest alates räägitakse, et Venemaa sõjast ja ei tea, millest muust algas energia hinna tõus. Tegelikult algas see sellest, et Elering tegi otsuse Lätti kaabelühendus teha ja võttis siis meie taskust koos soomlastega üle 300 miljoni euro. Kord juba on ühe asutuse juht teinud sellise otsuse, mille on kinni maksnud Eesti tarbijad. Nüüd tehakse teist korda otsa. Kui oleks märtsis tehtud otsus – Alexela mehed olid Ameerikas lepingud tegemas gaasiostuks ja laevarendiks –, siis peaks täna eelarves olema 3 miljonit eurot garantiiks, kui midagi juhtub. Laev oleks renditud, terminali ehitus käiks – see õnneks käib ka täna –, gaas oleks tulemas ja see gaas ei maksaks mitte 170 miljonit [1 teravatt], nagu on siin eelarves, vaid 50 eurot [megavatt-tund]. Kes maksab kinni selle nii-öelda reservi ostetud gaasi? Mis sellega peale hakatakse? Kas mõni kodutarbija suudaks seda gaasi oma kodus tarbida? 1 teravatt on kodutarbijate kogus, 5 teravatti on vaja Eesti aastatarbimiseks. Räägime julgeolekust. 200 miljoni ulatuses on Eesti julgeolekut vähendatud ja toetatud läbi selle Ukrainat. Kas see toetus on õige? Jah, see toetus on õige. Aga eelarves ma näen siin 15 miljonit, millest 7 miljonit on ... Palun kolm minutit juurde.
Kolm minutit juurde.
... millest 7 miljonit on ju NATO sõdurite eluasemete ehituseks. Kust tuleb see 200 miljonit selle katteks, mis täna on Ukrainale üle antud? Siis räägitakse mingist 800 miljonist, mille kohta on keegi otsuse teinud. Need on rahalised otsused, aga ma ei näe siin lisaeelarves ühtegi otsust garantii kohta, mis nendel lepingutel on. Räägitakse küll, et on võimalik järgmise aasta kulusid teha, võrreldes selle vastavusega, mis on eelarves, aga kas siis kõik muud kulud kaitseväel jäävad ära? Palka ei maksta? Räägime haridusest. Kas tõesti ei olnud 20 miljonit sellest 800 miljonist kõrgharidusele? Eesti, kes on oma haridussüsteemiga maailma tipus, ei suuda esimest aastat kõrghariduses ühtegi lepingut sõlmida. Kantakse iga kuu üle kaheteistkümnendik eelmise aasta summast. Kas tõesti 20 miljonit ei ole? Ma vaatan neid ridasid: pooled read võiks rahulikult sellest eelarvest maha kustutada, sest need on lihtsalt ministrite välja kaubeldud summad, millele ei oska mitte keegi vastata. See investeeringute leht, mis meile saadeti, on nagu tühi leht. Räägime aktsiisidest ja käibemaksust. Lihtsalt piinlik on, kui vaadata. Ma ei tohi rääkida ajakirjandusest ühtegi sõna, sest ma olen ka ühe ajalehe omanik. Aga enne seda jagas valitsus miljoneid ajakirjandusele. Räägitakse käibemaksust. Samas tahetakse Eesti Posti vähemusaktsiad müüki. Küsisime täna, mis siis kojukandest saab. Aga keda see huvitab, sest enamus Riigikogu hääli tuleb Tallinnast ja Harjumaalt. Siin on kojukanne pärast odavam, mis sest, et see maal läheb kalliks. Toimetulekutoetus on ainuke positiivne sõnum. See on ainukene positiivne sõnum selles eelarves tõesti. Aga toimetulekutoetuse [piiri] tõus oleks pidanud ammu tehtud olema. Ja ma ei tea, aktsiisid. Kas tõesti ainult seitsmeks kuuks põllumeestele, kaluritele ja põlevkivi kaevandamisel tehakse aktsiisilangetus, et siis 1. jaanuarist viis korda tõsta või valimistel öelda, et me pikendame seda? Äkki saame siis põllumeeste toetushääled. Või käibemaks. Me saame selgelt aru, et inimeste olukord on keeruline. Soojamajandus, elekter, gaas, ka puit – kõigi hinnad on tõusnud. Miks ma ei näe siin biogaasi rakendust, et oleks võimalik 1 teravatt gaasi ise toota? Olekski võib-olla teatud kodukütte mured lahendatud. Me ei näe siin tuuleenergia lahendust, ei näe päikeseenergia lahendust. Ei näe ka, mis lahendus on põlevkivielektril, kas siin on kuskil see 20 miljonit reservi kulu? Ei ole. Ma arvan, et palju parandusettepanekuid tuleb selle eelnõu kohta teha ja palju raha tuleks siit maha võtta. Neid kulutusi ei ole vaja teha. Aitäh!
Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Ukraina president Zelenskõi ütles mõned nädalad tagasi siinsamas saalis kõneledes, et Venemaa tuleb Ukrainas peatada, või on ohus Euroopa vaba ja tsiviliseeritud elu. Peaminister Kaja Kallas on korduvalt öelnud, et Putin ei tohi Ukraina ründamisel saada ühtegi, ka mitte kõige väiksemat võitu. Just nendest eesmärkidest lähtub valitsuse kokku pandud 802 miljoni euro suurune sõjaaja lisaeelarve, mida parlament praegu arutab. Tahame, et iga viimne kui euro sellest 802 miljonist läheks Venemaa presidendi Putini kaotajaks tegemiseks. Siinkohal lükkan ma ümber EKRE-kolleegi suust kõlanud valed, mis ennastsalgavalt proovivad õigustada Venemaad ja Putini sõjamasina tegevust. Ei vasta tõele, et elektri hinna [tõusul] polnud mingit seost Venemaaga. Sellel oli selge seos gaasi hinna tõusuga, mida mõjutas Venemaa. Ei vasta tõele, et kaitseväeluure on likvideeritud. Tulen just kõrgematelt riigikaitsekursustelt ja seal kuulsin, et kaitseväeluure tegutseb ja on väga tubli. Reformierakonna ja Keskerakonna valitsus oli see, kes otsustas jaanuaris eraldada riigikaitsesse 380 miljonit ja märtsis veel juurde üle 500 miljoni ehk kokku ligi miljard eurot. Kui öeldakse, et me oleme kuskil saba lõpus, siis ei ole. Just see otsus käivitada hanked, hakata otsima ja hankima täiendavat sõjalist varustust [näitab], et me olime ees. Meil on tänaseks need tellimused esitatud ja need asjad meile laekuvad. Miks seda raha ei ole lisaeelarves? Põhjus on see, et kulu tekibki järgmistel aastatel. Aga kordan: Kaitseväe juhataja täna hommikul kinnitas, see kõik on töös ja tuleb ja me olime sammu võrra ees. Samal ajal süüdistas EKRE meid koroona pealt tähelepanu ära juhtimises, kui meie rääkisime sõjast. Just seetõttu ongi Eesti Kaja Kallase valitsuse juhtimisel selles eepilises valguse ja pimeduse jõudude võitluses olnud algusest peale õigel poolel ja võidelnud rahvusvahelisel areenil oma kaalust suurusjärgu võrra kõrgemas kategoorias. Olime esimesed, kes otsustasid saata Ukrainale relvaabi, mis jõudis sinna kohale juba enne sõja puhkemist. Jaanuaris otsustas valitsus suurendada kaitsekulutusi juba mainitud 380 miljoni võrra. Oleme tugevdanud Eesti kaitsehoiakut ja seisnud selle eest, et sama teeksid ka meie liitlased, Venemaa majanduselt sõja pidamiseks vajalikku hapnikku ära võttes. Kõigi nende sammude loogikast lähtub ka lisaeelarve. Seda selle nüansiga, et praegu saame arutada nende rahaeraldiste üle, mis riik võtab kasutusse käimasoleval, 2022. aastal. Kõik kulutused, mis jäävad 31. detsembrist edasi, tulevad arutlusele 2023. aasta eelarvet ja nelja aasta eelarvestrateegiat arutades. Niisiis, mis on need sammud president Putinile meelehärmi valmistamiseks, mida valitsus paneb ette astuda? Esiteks, tugevdame Eesti riigikaitset, seda nii sõjalises kui elanikkonnakaitse vaates. Kui Venemaa tegi panuse, et rünnak Ukrainale toob kaasa demokraatlikel reeglitel põhineva maailmakorra toetajate nõrgestamise ja Venemaa mõju kasvu, siis tegelikult läheb vastupidi. Eesti on valmis oma riigikorda ja meie inimesi kaitsma. Oluline on rõhutada, et selle kaitseplaani on välja töötanud meie parimad eksperdid, lähtudes eesmärgist tõsta kaitsevõimet absoluutselt kõige kiiremal võimalikul viisil. Ma kuulen siin opositsiooni poolt kriitikat, miks ei ole Kaitseväele eraldatud raha, nagu tihti ütleb kolleeg Jürgen Ligi, tagasiulatuvalt ja poole rohkem. See kriitika on ka otsene umbusaldusavaldus meie Kaitseväe ja Kaitseministeeriumi parimatele ekspertidele. Lisaks Kaitseväele tugevdab eelarve enneolematus mahus ka elanikkonnakaitset, et meie inimesed teaksid, mida kriisiolukorras teha ja tunneksid ennast turvaliselt. Politsei ja Päästeamet saavad muu hulgas lisaraha varjumiskohtade süsteemi ja õhuhäiresignaalide andmise väljatöötamiseks. Palun kolm minutit juurde.
Kolm minutit lisaaega, palun!
Me teame, et sõja alustamise puhul näeb Venemaa doktriin ette ka hübriidrünnakuid, mis peavad vastaspoolt nõrgendama. Ukraina ründamisel lootis Putin tekitada Euroopas koguni kaks kriisi: energiakriisi ja põgenikekriisi. Lisaeelarvega astume samme, mis teevad selle võimatuks. Väga oluline valdkond, kus lisaeelarve teeb Putini kaotajaks, on energiajulgeolek. Valitsus võttis juba kuu aega tagasi vastu põhimõttelise otsuse, millega Eesti loobub Vene gaasi kasutamisest. Me teame, et samal ajal kui Euroopa aitab sõjaliselt kõigiti Ukrainat, aitavad Venemaale energia eest makstavad miljardid Putinil oma sõjaväemasinat käigus hoida. Lisaeelarvega loome Eestile veeldatud maagaasi ehk LNG vastuvõtmise võimekuse, mis tähendab, et meie poolt ei lähe juba sel aastal Venemaale sentigi. Täna saime teada, et leping koostöös Soomega FSRU ehk LNG taasgaasistamise võimekusega laeva rentimiseks on sõlmitud. Ma usun, et jõuame koostöös erasektoriga lahenduseni, mis loetud kuudega, aastaid enne teisi meie piirkonna riike LNG vastuvõtu võimekuse loob. Lisaks jätkame meetmeid, mis loovad energiakriisis meie ühiskonnas täiendavalt solidaarsust, et sõja mõjud ei tekitaks meie inimeste vahel lõhesid. Siin on valitsus lähtunud väga selgelt vajaduspõhisuse põhimõttest. Me tõstame toimetulekupiiri 200 euroni. Ja kui siin oli küsimus, miks alles nüüd, siis on vastuküsimus Isamaale: miks alles nüüd? Seda oleks võinud ammu teha. Ja me paneme raha kõrvale, et toetada sügisel kõrgete elektrihindade leevendamiseks eakaid ja lastega peresid. Mis eriti tähtis, see toetusmeede tuleb täielikult bürokraatiavaba. Kolmandaks: eraldame lisaeelarvega raha sõjapõgenike vastuvõtmisega seotud kulude katmiseks. Me teame, et Putini lootus Ukraina inimeste vastu erakordseid koledusi toime panna käskides oli, et sõja eest põgenevad inimesed tekitaksid Euroopas tõelise põgenikekriisi. Seda pole aga juhtunud. Vaatamata Vene infosõdalaste pingutustele on eeskätt Ukraina naaberriigid võtnud vastu miljoneid inimesi, kellest neli viiendikku moodustavad naised ja lapsed. Seega Putin jääb kaotajaks ka põgenikke hübriidrelvana kasutada püües Euroopa lõhestamisel. Loomulikult on seoses tervet maailma tabanud hinnatõusuga Eestis veel palju muresid, mille lahendamisel oleks kiusatus lisajärelevalve kasutusele võtta. Ma loodan siiski, et parlament suudab hoida fookust, et piirduda Putini käivitatud sõja tõttu kõige kiiremat tähelepanu nõudvate probleemidega. Kahjuks ähvardab sõda tulla pikk ja meil peab jaguma püssirohtu ka kriisi järgmiste etappidega tegelemiseks. Oluline on lisaeelarve vastu võtta veel maikuu jooksul, et saaksime raha hakata kohe kasutama. Näiteks toimetulekutoetuse saajad saaksid siis juba sel kuul suuremat leevendust. Head kolleegid, aitäh teile ja kutsun teid üles lisaeelarvet toetama!
Riina Sikkut, palun!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Muidugi, Ukraina võidab. Aga sõjaolukorras on vaja teha erakorralisi otsuseid ja lisaeelarve sellises olukorras on kahtlemata õigustatud. Ja kuidagi ei saa vastu vaielda, et täiendavad kaitsekulud ja energiajulgeoleku tagamine Eesti jaoks, sealjuures Vene naftast ja gaasist [loobumine] ja põgenikega toimetulek – see kõik nõuab lisavahendeid ja uusi otsuseid. Nii et nagu ma täna infotunnis peaministrile küsimust esitades ütlesin: tõesti, õige ja ilus. Aga küünilisemad meist näevad lähenevaid valimisi ja oma senistest põhimõtetest taganemist. Võtame täna siin saalis palju arutletud erimärgistatud diislikütuse. Opositsiooni samateemalisi eelnõusid ei ole toetatud. Igasuguseid aktsiisilangetusi on peetud mittesihtotstarbelisteks meetmeteks, mis ei võimalda kuidagi inflatsiooni mõjutada või praeguses sisendihindade kiire tõusu olukorras leevendust pakkuda. Aga nüüd langeb erimärgistatud diisi [aktsiis] miinimumini, millest keegi seni pole isegi unistanud, ja tõuseb 1. jaanuarist viiekordseks. Seda, kuidas aktsiis tõuseb kaks kuud enne valimisi viiekordseks, ma tahan näha. Me oleme juba näinud ühte ajutist aktsiisilangetust, mis on muutunud selliseks poolpüsivaks ja võib-olla isegi püsivaks. Mul on väga hea meel põllumeeste ja põlevkivitootmises tegutsevate ettevõtete üle, kes saavad vajaliku leevenduse. Aga küsimus on, kas praeguses olukorras, kui me soovime kohalikku toidutootmist toetada, on erimärgistatud diisli aktsiisi vähendamine see [vajalik] meede või oleks see näiteks koolitoidutoetuse tõstmine, mis võimaldaks ebavõrdsust vähendada, laste tervise eest seista ja sel oleks selgelt regionaalne majanduspoliitiline mõju ka. Järgmiseks: täna me samamoodi arutasime käibemaksu langetust meediaväljaannetele, ajakirjandusele. Infosõda kahtlemata võib kunstlikult siduda praeguse sõjaolukorraga, aga infosõjas me ei räägi nii palju ju eestikeelsest peavoolumeediast, vaid sellest, et näiteks ETV+ saaks jõudu juurde. Küsimus on, et kui me soovime näiteks järgmisel aastal selle 4 miljoni ulatuses ajakirjandusele leevendust pakkuda, siis kas praeguses sõjaolukorras pole tegelikult sellele rahale paremat otstarvet olemas. Kolmandaks, see 50 eurot. Tõesti, lisaeelarves Eesti inimeste toimetulekuga tegeldakse väga vähe. Aprillikuine 19%-line inflatsioon meie suhtelise vaesuse osakaalu juures on ikkagi selge ohumärk. Sõjaolukord nõuab kaitsevaldkonna ja infosõjaga tegelemist, aga inflatsioon nõuab meie oma inimeste toimetulekuga tegelemist. See, et lastega pered ja eakad saavad 50 eurot – noh, eakate puhul, kellest ligi 50% elab suhtelises vaesuses, on see kahtlemata tänuväärne. Aga ühekordsel 50 euro laekumisel ei ole mingisugust mõju suhtelise vaesuse määrale. Kui me soovime inimeste toimetulekut tagada, siis sotsiaaldemokraadid on korduvalt teinud ettepaneku tõsta tulumaksuvaba miinimum alampalgani. See annaks 30 lisaeurot kuus, kuni 360 lisaeurot aastas näiteks alampalga teenijale või keskmise pensioni saajale. Praeguse hinnatõusu olukorras oleks see hädavajalik. Sest isegi kui hinnatõus leeveneb, see tähendab, et hinnad edasi ei tõuse, siis ega need ei lange ikkagi eelmise aasta tasemele. Seega kõrgemate hindade tingimustes on vaja ikkagi endise palgaga hakkama saada, poes ei küsi keegi, kas sinu palk on tõusnud või mitte. Ikka küsitakse kartuli eest kõrgemat hinda. Ja minu meelest omamoodi kurioosum on see, et 50 eurot jagatakse lastega peredele ja pensionäridele. Helmen Kütt sotsiaaldemokraatide ridades pööras sellele korduvalt viimastel nädalatel tähelepanu, küsides nii rahandusministrilt kui ka peaministrilt, kas vähenenud töövõimega inimesed saavad ka seda toetust. Esialgu olid vastused kõhklevad ja segaduses, aga Helmeni järjepideva küsimise peale selgus, et jah, tehti otsus, et ka need inimesed saavad seda abi. Ma arvan, et ilma Helmeni küsimuseta oleks see 50-eurone toetus laienenud ainult vanaduspensionäridele ja kõik ülejäänud pensioni saajad, ka vähenenud töövõimega inimesed, oleks muidu sellest ilma jäänud. [[Juhataja helistab kella.]] Palun kolm lisaminutit.
Kolm minutit lisaaega, palun!
Nii, nüüd põgenikega seotud kuludest. Väga tore, et pearaha makstakse omavalitsustele kõrgemas määras, et võimaldada inimestele kohanemist ja keeleõpet. Majutuskulud on eelarves 44 miljonit. Samamoodi psühholoogiline tugi – väga õige! Me oleme valmis seda raha paberil eraldama. Kahtlemata seda saab ainult toetada. Aga mure on selles, et nii koolikohtasid, soodsa hinnaga üüripindu kui ka psühholoogilise abi pakkujaid oli puudu juba enne sõda. Ehk siis vaatamata sellele, et me oleme valmis raha eraldama, on vaja väga suuri pingutusi kõigil valitsemisaladel, et seda abi oleks võimalik füüsiliselt inimestele anda, et need toad ja teenused oleksid olemas. Sellest paberil raha eraldamisest ei piisa. Ja viimaseks, oma inimesed. Nii nagu me siin saalis näeme, ka Riigikogu liikmed on juba väga värvikalt ja sõnakalt põgenikevastast vaenu kütmas. Ja olukorras, kus sotsiaalteenustele ligipääs ja vaimse tervise teenustele ligipääs oli raske juba varem, tulebki pingutada, et seda abi saaksid võrdselt nii põgenikud kui ka oma inimesed. Vaimse tervise mured koroonakriisist tingituna on meie õpilastel ja töötavatel inimestel samamoodi. Et vältida lõhede ja vaenu tekkimist, tuleb olla heldem ka oma inimeste vastu. Nii et vaatamata sellele, et meil on sõjaaja lisaeelarve, ei ole vaja kunstlikult sellega siduda erimärgistatud diislit või ajakirjanduse käibemaksu. Pigem on väga selgelt vajalikud Eesti inimeste toimetulekut ja sotsiaalhoolekandeteenustele ligipääsu parandavad meetmed. Sotsiaaldemokraadid kavatsevad teha selleteemalised muudatusettepanekud. Ma loodan, kolleegid, et te neid toetate. Aitäh!
Sellega on läbirääkimised lõppenud. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 608 esimene lugemine lõpetada. Ühtegi konkureerivat ettepanekut meil siin ei ole. Nii et esimene lugemine on lõpetatud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks käesoleva aasta 11. mai kell 15. Istung on lõppenud.