Доброго ранку, шановні народні депутати України, гості Верховної Ради! Прошу підготуватись до реєстрації. Прошу включити систему „Рада”. [[10:01:53]] В залі зареєструвалося 392 народних депутатів України. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, інформація про підсумки роботи Верховної Ради України за період з 1 по 4 грудня 2009 року. За цей період відбулось шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 25 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 1 закон та 13 постанов, 5 законопроектів та 2 проекти постанов прийнято за основу, 1 законопроект прийнято у другому читанні та направлено на третє читання, 1 законопроект та 1 проект постанови відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України подолано вето Президента на 1 закон, 5 законів відхилено; проголошено 113 депутатських запитів. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій. Будь ласка, прошу, запишіться. Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Особливо я в черговий раз звертаюся до виборців. Я прошу запам’ятати дату: 3 грудня 11 година 34 хвилини 5 секунд. Сесійна зала набирає лише 218 голосів за подолання вето Президента на Закон України „Про мораторій на ліки і фармацевтичні препарати”. Я хотів би, щоб кожен, кого зачіпав і зачіпає цей закон, бо, поза всяким сумнівом, поза всяким сумнівом, ліки потрібні в кожну сім’ю, ліки, на превеликий жаль, потрібні майже кожному громадянину. Нещодавно засоби масової інформації розкрили певні тіньові схеми того, як фармакологи мають прибуток до 900 відсотків, до 900 відсотків! Купують ліки за 10 гривень, продають у кінцевому результаті за 250 гривень. І продають одна одній, другій, 10-ій, 5-ій фірмі. Остання так звана фірма „Яма”, яка купує нібито ліки по досить високій ціні сама у себе, потім само ліквідовується, і в кінцевому результаті те, що ви платите за ліки, повертається знову ж той фірмі, яка продала ці ліки або купила, точніше, ці ліки у виробника за 10 гривень. А прибуток, я ще раз наголошую, більше ніж 900 відсотків. І я хотів би, щоб ви, шановні виборці, звернули увагу, що ті, хто найбільше сьогодні кричить і волає про те, що вони захищають вас, ті не дали голосів за подолання вето. І що дивно? Звичайно, дивуватися, що фракція "Наша Україна – Народна Самооборона” не проголосувала за цей закон, за подолання вето Президента, мало чого дивуватися, бо вони – фракція Президента. Дивує інше: чому фракція, яка постійно виступає проти Президента, чому фракція, яка постійно долає всі вето на закони, які накладає Президент, а саме фракція „Блоку Тимошенко”, не проголосувала за подолання вето? Хоча нібито виступала з аргументами, що всі аптеки повинні бути державними. Вони били себе в груди і їздили по всіх регіонах, роздавали марлеві пов’язки із технічної марлі, як потім виявилося, або з марлі, які прогнили, і говорили про те, що все зроблять аби трудящих захистити не тільки від грипу, а й від усіх інших хвороб. Що сталося? У кого знайшлися аргументи для цієї фракції, так званої народної фракції, що вони не проголосували за подолання закону? І тому я хотів би, шановні виборці, щоб 17 січня, коли ви будете іти на виборчі дільниці, ви дуже добре і уважно дивилися і звіряли ті слова, які лунають з екранів, із інших бігбордів із тими реальними діями, які відбуваються насправді. Ще одна проблема. У ці дні, ви знаєте, відзначають урочисто вони, керівники держави, влада, урочисто відзначають День рятівника Чорнобильської атомної станції. В той же ж час, коли вони покладають квіти і згадують мертвих, живим ні за що жити. Живі пікетують Кабінет Міністрів, тому що, ви знаєте, яке фінансування і які бюджетні видатки з приводу саме Чорнобильського фонду. Це знову ж таки фарисейство. З одного боку – покладання квітів, а з другого – жодної копійки на реалізацію чорнобильських фондів. За останніми інформаціями, які знову сьогодні лунають із засобів масової інформації, вибачте за тавтологію, в державі продовжується тотальна боротьба з пам’ятниками. Ви знаєте, що днями намагалися розбити вандали черговий пам’ятник, який знаходиться на площі Дзержинського, пам’ятник воїнам, пам’ятник тим, хто був і захищав нашу державу в органах ВЧК КДБ. На щастя, поставленість такого граніту ще не вдалося розбити. Але дивує інше, що міліція не тільки не забороняла, а й майже фактично допомагала в руйнуванні цього пам’ятника. До якого часу буде продовжуватися цей вандалізм і до якого часу наша держава буде такою безславною? Знову і знову напрошується висновок, що так далі жити не можна і дійсно 17 січня є реальна можливість змінити цю ненависну владу. Дякую.
Кожем’якін Андрій Анатолійович.
Шановні колеги, шановні виборці! Розпочинаючи сьогоднішній пленарний тиждень, від імені фракції „Блоку Юлії Тимошенко” хочу звернутися до колег усіх фракцій Верховної Ради України. У цьому році нам залишилося працювати лише 2 пленарні тижні, в той же час активно йде виборча кампанія. Тому я хотів попросити колег по залу: сконцентруймо всі свої зусилля на питаннях, які потребують нагального і першочергового вирішення. І першим таким питанням є ситуація, яка склалася в системі охорони здоров’я в Україні. Останні події з захворюванням продемонстрували: потрібно змінювати і вдосконалювати саму систему захисту здоров’я наших громадян. Система охорони здоров’я потребує не гасел, а реальних ресурсів. Блокування Президентом Ющенком та його спільниками з Партії регіонів протягом місяців бюджетних пропозицій уряду щодо збільшення заробітної плати медпрацівниками, технічного переобладнання лікарень – це бойові дії не лише проти уряду, це війна проти мешканців Донецька і Львова, Луганська та Тернополя, Києва та Севастополя. Саме тому фракція „Блоку Юлії Тимошенко” буде наполягати, щоб Верховна Рада України сьогодні прийняла зміни до Держбюджету про виділення коштів у сумі не менше 608 мільйонів на потребу системи охорони здоров’я, тим більше що Національний банк України офіційно підтвердив: такі кошти є. Я хочу звернути увагу наших колег з Партії регіонів. Допомоги потребують люди в тих областях, де мешкає багато ваших прихильників. Ви свідомо затягуєте час, розповідаючи, що неможливо освоїти кошти. Уряд Тимошенко не „освоює” кошти [[в лапках]], а пропонує реальну програму їх застосування на користь населення нашої держави. Партія регіонів на цьому тижні планує розглянути питання бюджету на 2010 рік. Це питання, з якого наші опоненти намагаються зробити чергову сенсацію і обвинуватити уряд. Ви постійно згадуєте постанову Верховної Ради, яка зобов’язує уряд подати проект бюджету. Але, шановні народні депутати, бюджет був поданий. Ви його відхилили, ви не подали жодних пропозицій і зауважень, жодних висновків, чому проект бюджету був відхилений, чому він когось не влаштовував. Спочатку дайте фахове пояснення на ці питання, а потім подайте в Кабмін всі необхідні пропозиції і висновки. А вже потім вимагайте щось від уряду. Наступне питання, яке необхідно вирішити в найкоротший термін. Це прийняття нової редакції закону про вибори Президента України. Я розумію, чому наші опоненти не підтримують цю ініціативу. Тому що у редакції старого закону є положення, які дозволяють застосовувати механізм масштабної фальсифікації. Саме тому наша фракція пропонує проглянути проект закону про вибори Президента у новій редакції. Головна наша вимога: внести у виборче законодавство поправку про неможливість внесення виборців у списки пізніше, ніж за два дні до голосування. Або закон має передбачити можливість внесення виборця у список за рішенням суду, а не територіальної комісії, як вимагає Партія регіонів. Очевидно, практика возіння колон автобусів з виборцями-туристами не дає вам спокою. Наступне питання, на розгляді якого буде наполягати наша фракція – це створення і розгляд Тимчасовою слідчою комісією Верховної Ради України по вивченню ситуації щодо привласнення Віктором Федоровичем Януковичем державної резиденції площею 140 гектарів у межигір’ї. Автором проекту Постанови є народний депутат нашої фракції Сергій Міщенко. Унікальність ситуації полягає в тому, що всій країні лідер Партії регіонів, до речі, кандидат в Президенти України, демонструє свою безкарність. Перебуваючи при владі, він прихопив урядову резиденцію, можливо, його бажання стати Президентом продиктовано тим, що йому подобається, наприклад, Маріїнський палац і той парк, який довкола нього. Новостворене ТСК також повинно дати пояснення щодо належності пану Януковичу мисливських угідь у Сухолучі, де він володіє тридцятьма тисячами гектарів. Крім того, є питання щодо фальсифікації своєї особистої декларації. Сьогодні фальсифікується власна декларація, а завтра, як це було у 2004 році, - результати виборів. Саме про такі плани пана Януковича свідчить спроба Партії регіонів разом з паном Ющенко та іншими сателітами та технічними кандидатами заблокувати роботу Міністерства внутрішніх справ, намагаючись скомпрометувати та відправити у відставку його керівництво. Верхівка Партії регіонів сподівається, що це остаточно відкриє їм шлях до безкарної фальсифікації виборів, підкупу, залякування виборців, силового тиску на суди та члени виборчих комісій. Шановні колеги, ваша спроба провести генеральну репетицію масштабних фальсифікацій у стінах Верховної Ради зазнає поразки. Дякую за увагу.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановні громадяни, шановні колеги! Відсутність продуманої державної політики щодо селян призводить до того, що проблеми, які виникають в Україні, на селі збільшуються в рази. Не просто кидається на призволяще третина власних громадян, нас позбавляють історії, обрубують традиції, носієм яких є село. Те саме село, на чиїх плечах фактично була розбудована економіка України. Коли прийняли рішення про розпаювання колгоспної землі, мабуть, ніхто не розрахував на те, що через час земля стане одним з найдорожчих товарів українського тіньового ринку. Не розраховував, бо із землею так явно не відбулася профанація, як наприклад, з приватизаційними сертифікатами. Селяни, дійсно, мали отримати ту землю, на якій поколіннями трудилися їх предки. Але лише з часом, зрозумівши реальну цінність та ціну землі, окремі ділки поспішили привласнити її будь-яким чином. При цьому не зважаючи ні на право, ні на справедливість, селян почали позбавляти майна, що століттями належало їм. До „Блоку Литвина” постійно надходять звернення з проханням захистити селян і розібратися із свавіллям місцевих і столичних ділків, службовців місцевого самоврядування та держадміністрацій, які, викупивши за безцінь чи просто відібравши землю в селян, уже уявляють себе феодалами зі своїми угіддями. Ще б пак, адже в їх руках судова влада, яка почасти вже стала не правосуддям, а засобом виправдання несправедливих зазіхань олігархів, латифундистів на народне майно. І мова йде не лише про землі навколо Києва, де тисячі гектарів переводяться із власності сільських громад у власність багатіїв. Земельне рейдерство, де куплені суди, перекручують законодавство на користь багатих, де державні виконавці виконують лише проплачені рішення, стає характерними для всієї України. Ось звернення від Вілінської та Піщанської сільських рад Бахчисарайського району Автономної Республіки Крим. Селяни обурені тим, як влада постійно закриває очі на їх проблеми. Вони з 2004 року відстоюють свої права в судах. Справа проходить по судових інстанціях вже не перше коло, а за цей час агрофірма „Крим”, яка забрала їх землі, вже привласнила і соціальні об’єкти сіл, школи і дитячі садки, в яких на думку бізнесменів логічніше розмістити готелі, ніж навчати дітей. А що ж суди? А там все просто. По-перше, для замовників не існує термінів позивної давності; а по-друге, щоб виправдати зазіхання агрофірми на землі селян суди посилаються на акти 56-го і 69-го року. Якщо і далі діяти за цією логікою, то скоро у селян почнуть забирати і паспорти, а потім скасують реформу 1861 року і повернуть село до кріпосного права. Не дивно, бо угіддя латифундії вимагають і рабської праці. При цьому постійно закриваються очі на те, як фірми, які забрали у селян землю, провадять свою діяльність. Нецільове використання земель, зловживання службовим становищем, фінансові махінації, до цього діла немає нікому, бо за це ніхто не заплатить. Не дивно, що в Україні вже є випадки спротиву, і це не лише мирні акції протесту, селяни перегороджують дороги, не допускають державних виконавців до впровадження незаконних і несправедливих рішень. Якщо держава не повернеться до них обличчям такі випадки зможуть набути ширшого та ще більш агресивного характеру. "Блок Литвина", для якого не лише на словах, але і на ділі важливі інтереси селян, переконаний, що реальний захист інтересів села, захист права на землю можливий лише тоді, коли буде зупинено тіньовий ринок землі. А це відбудеться тоді, коли судді діятимуть в інтересах народу, тобто нестимуть перед ним відповідальність і ним же, народом будуть обиратися. І село може піднятися лише тоді, коли ці суди зможуть прибрати злочинців від управління не лише державою, але і окремими фірмами. "Блок Литвина" переконаний, земельне рейдерство буде зупинено, питання лише в тому, чи зупинить його сьогодні держава, чи зупинять його завтра самі селяни, а це вже може бути і не мирними методами. Варто задуматися. Дякую за увагу.
Пеклушенко Олександр Миколайович.
Уважаемые избиратели, уважаемые народные депутаты, я, как и большинство присутствующих здесь моих коллег, регулярно в своем округе в Запорожской области встречаюсь с избирателями. На этих встречах в жесткой форме получаю вопросы, почему вы, депутаты в парламенте, перед выборами имитируете законодательную деятельность, разве у вас сегодня нет по-настоящему важных вопросов. Какие вопросы волнуют наших с вами избирателей, когда будут повышены пенсии и зарплаты, что будет с бюджетом 2010 года. Вы знаете, спрашивают меня, как за последний год подорожали все продукты, все лекарства, вы знаете, до какого уровня обнищания доведена страна и народ. А наиболее часто звучит вопрос, почему власть не реагирует на факты коррупции и воровства бюджетных, а значит, народных денег. Кстати, сегодня три выступающих их четырех говорят именно на тему коррупции. Не так давно мой коллега, человек, которого знают все аграрии, Рыжук Сергей Николаевич с этой трибуны озвучил убийственные факты коррупции, которые выявлены в Счетной палате, речь идет о Госкомрезерве. Руководство этой государственной компании под прикрытием высших должностных лиц страны, войдя в сговор с группой дельцов, закупила 10 тысяч тонн мяса, 4,5 тысячи тонн сливочного масла, 10 миллионов банок консерв. Это объемы продуктов в течении года могли бы прокормить пенсионеров Ивано-Франковской, Черкасской и Запорожской областей. И плохо не то, что они закупили эти продукты, а страшно то, по каким коррупционным ценам. На момент покупки рыночная цена по данным Госкомстата и Счетной палаты, стоимость мяса не превышало 20 гривен на килограмм. Деляги же из Госрезерва купили его почти по 30, сливочное масло стоило 22 – купили по 32. Это им показалось мало, они решили заработать на этих же продуктах, которые потом снимали с хранения. Здесь схема, механизм хищения был с точностью наоборот. Говядину, которую через свои фирмочки покупали для государства по 30, себе продали по 6 – в 5 раз дешевле! Масло сливочное для государства через свои фирмочки по 32 – себе продали по 7. Казнокрады из госрезерва не гнушались зарабатывать на всем. Пшеница при закупочной цене в тысячу гривен за тонну продавалась для своих по 274. Потом попадала на столы пенсионерам в виде хлеба по цене из зерна за тысячу гривен. Те же схемы использовались на покупку бензина, дизтоплива. Для себя ненаглядных они продавали бензин и солярку со скидкой в 400 процентов. Всего группой мошенников под прикрытия Госкомрезерва по оценкам специалистов Счетной палаты было украдено из бюджета страны около двух миллиардов гривен или сумма, дважды покрывающая необходимый ресурс для повышения минимальных пенсий и зарплат. Я передам в президиум название фирм, участвующих в краже века. Первая в этом списке фирмочка из города Миргород с необычным названием «Бабусины рецепты». Я не знаю хто вона, эта бабушка, но все ее рецепты и рецепты ее подельников по требованию фракции Партии регионов сейчас тщательнейшим образом изучает Генеральная прокуратура. Я обращаюсь к Президенту, к Премьеру, к Министру внутренних дел, которые на сегодняшний день всю свою работу свели к ругани и оскорблению друг друга через средства массовой информации, к коллегам из правящей фракции большинства. Сколько вашим ставленикам в Госрезерве и других государственных структурах еще нужно украсть у пенсионеров, врачей, учителей, чтобы вы потребовали отстранить от должностей и наказать мародеров из бюджета. Юля Владимировна в своем интервью сказала, что ее задача не перевоспитывать недоумков,а не допускать их к власти. Вы их уже допустили! И зачем ждать завтра, если можно было это сделать вчера. Один ответ: недоумки из Госрезерва выполняют приказ и тот, кто отдал этот приказ, ничего с ними не сделает ни вчера, ни сегодня, ни завтра. Мой коллега, выступая сегодня, абсолютно правильно сказал: уряд Тимошенко не осваивает.
Завершуйте, будь ласка.
Уряд Тимошенко, сказал мой коллега, не осваивает средства. Я абсолютно согласен, он их присваивает!
Мартиненко Микола Володимирович.
Шановні співгромадяни, шановні колеги! Перш за все дозвольте поздоровити з професійним святом всіх працівників судової системи, побажати їм міцного здоров’я і плідної роботи на користь громадян нашої країни, громадяни, рядові громадяни, дуже чекають чесної, справедливої, законної роботи всієї судової системи. Тепер далі. Напередодні президентських виборів в Україні відбуваються небезпечні політичні ігри. Ситуація в країні і так напружена і тут перед виборами Президент раптом прозрів та почав звинувачувати всіх керівників силових структур у всіх можливих гріхах. На перший погляд це схоже на намагання погратися „в солдатиків” хоча б в останні дні, але насправді ситуація значно серйозніша. Критикувати силовиків є за що, але що буде з країною, якщо обезголовити МВС та СБУ у момент, коли політичне протистояння сягає піку, тим паче, я всім нагадаю, що ми, країна живе в даний час без міністра оборони. Чи сприятиме це контрольованості ситуації, спокійному перебігу виборів, недопущенню фальсифікацій? Зрозуміло, що конфлікт глави держави з силовиками це не тільки спроба кандидата в президенти здобути рейтингові очки на критиці, не тільки його спроба зняти із себе відповідальність за стан справ в Україні. Це складова великого політичного протистояння. Спільними зусиллями Секретаріат Президента та опозиція здійснили вже дві спроби відставки уряду Тимошенко. Третю гучну анонсували, але, навіть не зареєстрували в проект відповідної постанови. Очевидно так і не зібрали необхідні 150 підписів депутатів. Я впевнений, що сесійний зал не підтримає і спроб відставки Міністра внутрішніх справ, яка б мала стати черговим пробним каменем для відставки всього уряду. Поясню, чому я вважаю авантюрною цю пропозицію Президента, підтриману Партією регіонів. Справді, ситуація у правоохоронних органах не найкраща. Але не справедливо намагатися перекласти всю провину на нинішнього Міністра МВС Луценка. Проблеми створені задовго до нього і Юрій Віталійович намагається їх вирішувати. Ми отримали важкий спадок і вся правоохоронна система потребує реформування. На жаль, Президент, який, до речі, сам висунув Луценка на посаду міністра, лише вносив деструктив у діяльність МВС. Чого варті лише незрозумілі маневри з Державтоінспекцією. Її волею Глави держави, то розганяли, то відновлювали. Нині Президент просто зводить рахунки з неугодним міністром, а фактично – з усією міліцією. Вперше в День міліції не видадуть державні нагороди тим, хто загинув при виконанні свого обов’язку. Не хочеться думати, що це своєрідна відповідь на той факт, що після 2004 року фігурантами кримінальних справ стали 600 чиновників, які призначаються указами Глави держави або керівниками президентської вертикалі. Небезпека в тому, що обезголовлення найпотужнішої силової структури на передодні напружених виборів – крок до дестабілізації ситуації в країні. І питання не лише в тому, що міліція – це єдиний орган, який охороняє виборчі дільниці та комісії, а значить, бюлетні та протоколи. Міліціонери взагалі забезпечують громадський порядок, безпеку на масових виборчих заходах. І рішення з усіх ключових питань приймає саме міністр. Зрозуміло, що нового міністра Верховна Рада до виборів призначити не може. Закриття МВС на амбарний замок, як цього хоче Президент, може полегшити здійснення фальсифікацій та підтасовок. Кому потрібно повторення 2004 року. Тому пропоную шановним колегам, в тому числі і з опозиції не бути тут співучасниками. Через два місяці країна отримає нового Президента, наділеного мандатом довіри народу. Переконаний, що сформується і нова парламентська коаліція, яка включатиме представників усіх фракцій, вона призначить уряд національної єдності. І саме вони здійснять всі необхідні кадрові призначення у силових відомствах і займуться наведенням порядку в них та в країні загалом. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи від фракцій завершились. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Найперше у нас запропоновані до розгляду два питання, які стосуються внесення змін до Державного бюджету України поточного року. Ми ухвалили в першому читанні обидва законопроекти і також ухвалили рішення про підготовку їх до другого читання за скороченою процедурою. На превеликий жаль, комітет не розгляд ці питання на друге читання і не виконав відповідних регламентних вимог. Поруч з цим порівняльні таблиці оформлені Апаратом Верховної Ради України відповідно до вимог Регламенту. Зважаючи на те, що питання, які вирішуються в цих законопроектах є суспільно-важливими і отримували консенсусну підтримку в Верховній Раді України, я пропоную, щоб ми сьогодні розглянули ці питання без рішення бюджетного комітету. Я можу це зробити тільки з вашої згоди. Є в сесійній залі хтось, хто заперечує, щоб ми розглядали ці питання? Немає. Тобто ми одностайні в тому, що ми розглядаємо зараз ці питання. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" [[щодо фінансування правосуддя]] [[реєстраційний номер 5238]]. Микола Іванович Деркач, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, запрошені! Верховна Рада 3 грудня прийняла за основу законопроект про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет Україна на 2009 рік” [[щодо фінансування правосуддя]], поданий урядом за номером 5238. Цей законопроект визначений Президентом України як невідкладний для позачергового розгляду і передбачає збільшення видатків для державної судової адміністрації на 124, 3 мільйона гривень для вирішення нагальних та невідкладних питань функціонування судів загальної юрисдикції за рахунок збільшення державних внутрішніх запозичень. Відповідно до доручення Верховної Ради терміново, за добу, на 4 грудня підготувати зазначений законопроект до другого читання, 3 грудня планувалося провести засідання Комітету з питань бюджету. Проте, засідання не відбулося через відсутність кворуму, з цієї ж причини не відбулось засідання Комітету з питань бюджету зранку 4 грудня. Хочу звернути вашу увагу на те, що Комітет з питань бюджету ще при розгляді даного законопроекту в першому читанні рекомендував Верховній Раді прийняти його за основу та в цілому як закон з урахуванням необхідності внесенням змін до статті 11 Закону „Про Державний бюджет на 2009 рік” з метою збільшення граничного розміру державного боргу на 124 мільйона 282,6 тисяч гривень у зв’язку із збільшенням державних запозичень у цьому законопроекті, а також уточнення підсумкових показників державного бюджету для забезпечення узгодження зазначеного законопроекту з чинною редакцією Закону про Державний бюджет на 2009 рік. Тому, виходячи з важливості зазначеного питання мною як народним депутатом 4 грудня направлено на розгляд Верховної Ради порівняльну таблицю до другого читання з урахуванням моїх пропозицій, які по суті є редакційними та техніко-юридичними уточненнями до законопроекту, насамперед, у частині корегування підсумкових показників державного бюджету та були підтриманні у рішенні Комітету з питань бюджету від 18 листопада щодо зазначеного законопроекту. Виходячи із зазначеного, пропоную розглянути подану мною порівняльну таблицю до даного законопроекту, підтримати запропоновані мною поправки до закону та прийняти законопроект за номером 5238 у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління у своєму висновку до поданої порівняльної таблиці звертає увагу на необхідність узгодження цифрових показників доходів та видатків Державного бюджету при внесенні відповідних змін шляхом прийняття законопроектів за номером 5238 – правосуддя та номером 5383 – следующий по грипу. Тому, на думку юристів, доцільно було б на стадії підготовки до другого читання об’єднати зазначені законопроекти в один. Проте це неможливо процедурно.
Завершуйте, Микола Іванович.
без відповідного рішення Верховної Ради. Тому при розгляді наступного законопроекту за номером 5383 про грип необхідно врахувати цю думку Головного юридичного управління. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, у нас було два проекти законів від різних суб’єктів законодавчої ініціативи. І ми розуміємо, що може бути різне ставлення до кожного з них. Ми прийняли у першому читанні обидва і обидва будемо розглядати у другому читанні в приймати у цілому як закон. До закону 5238 у нас є чотири поправки, внесені головою комітету Миколою Івановичем Деркачем. Оскільки комітет не розглядав поправки, ми з вами зараз маємо обов’язково визначитись по кожній з них. Поправка перша Миколи Івановича. Будь ласка, Микола Іванович коментар ваш щодо першої вашої поправки.
Пропонується врахувати. Таблиці роздані. Здесь имеется в виду привести все итоговые цифры в бюджете, которые. по ранее принятым законопроектам, это было и по «Евро-12», и по соцстандартам, и по запорожскому мосту, то есть это обычная техническая процедура. Я прошу поставить на голосование.
Поправка номер 1 народного депутата Деркача Миколи Івановича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:36:11]] За-299 Підтримана поправка. Друга поправка. Микола Іванович, будь ласка, суть вашої поправки, другої.
Суть поправки заключается в том, что мы вносим изменения по внутреннему долгу на 124 миллиарда 268 тысяч. Поэтому все остальные расходные статьи касаются. Миллионы, прошу прощения, 124 миллиона. Спасибо. Поэтому прошу поставить на голосование.
Поправка номер 2 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:37:01]] За-356 Підтримується. Поправка номер 3. Будь ласка, Микола Іванович.
Это также касается внесения изменений в статье 11, связанной с той же цифрой, 124.
Микола Іванович, я прочитав уважно. Я знаю. В мікрофон для залу.
Я прошу поставить на голосование, прошу поставить на голосование.
Шановні колеги, поправка номер 3 народного депутата Деркача ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:37:39]] За-350 Підтримується поправка.
Аналогично поправка 4, до додатку номер 2, также изменения итоговых цифр. Прошу поставить на голосование.
Поправка номер 4 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:38:07]] За-346 Підтримується.
Спасибо.
Шановні колеги, тепер ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік”, реєстраційний номер 5238. Прошу визначатися. [[10:38:41]] За-372 Закон в цілому ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" [[реєстраційний номер 5383]]. Будь ласка, Микола Іванович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, запрошені! Верховна Рада 3 грудня прийняла за основу законопроект про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[щодо фінансування заходів по боротьбі з епідемією грипу]], поданий народним депутатом Азаровим Миколою Яновичем [[номер 5383]]. Для підготовки законопроекту до другого читання до комітету поряд з моїми пропозиціями надійшли пропозиції народних депутатів Ляшка, Макієнка та Комітету з питань охорони здоров’я. Моя пропозиція та народного депутата Ляшка погоджена з урядом та полягає у збільшенні видатків на відповідні заходи з 200 мільйонів гривень до 608,2 мільйона гривень, з яких 330,3 мільйона гривень виділити для Міністерства охорони здоров’я та 277,9 мільйона гривень, як субвенцію місцевим бюджетам з розподілом за адміністративно-територіальними одиницями. При цьому пропонується здійснити перерозподіл між спеціальним та загальним фондами Державного бюджету надходжень від перевищення доходів над витратами Національного банку у сумі 608 мільйонів 216 тисяч гривень та внести інші відповідні зміни. Такий показник є реальним, оскільки підтверджується рішенням Ради Національного банку від 30 листопада про перерахування за підсумками трьох кварталів поточного року до Державного бюджету саме цього обсягу. Комітет з питань охорони здоров’я запропонував зазначені кошти у сумі 608, 2 мільйона гривень розподілити таким чином, щоб не менше половини з них були спрямовані у регіони у вигляді субвенцій місцевим бюджетам, а інша половина направлена Міністерству охорони здоров’я для закупівлі необхідного медичного обладнання та лікарських засобів. Водночас пропонується покласти контроль за використанням відповідних бюджетних коштів на Комітеті Верховної Ради з питань охорони здоров’я та з питань бюджету. Інші пропозиції переважно стосуються приведення законопроекту до вимог законодавчої техніки у частині оформлення законопроекту щодо змін до Державного бюджету. Відповідно до доручення Верховної Ради терміново за добу на 4 грудня підготувати зазначений законопроект до другого читання, зранку цього ж дня планувалося провести засідання Комітету з питань бюджету. Проте засідання не відбулося через відсутність кворуму. Тому, виходячи з важливості зазначеного питання мною, як народним депутатом, 4 грудня направлено на розгляд Верховної Ради порівняльну таблицю до другого читання з урахуванням пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Оскільки Верховна Рада 4 грудня не розглядала зазначене питання, на 9 грудня було призначене чергове засідання Комітету з питань бюджету для доопрацювання законопроекту в установленому порядку. Однак знову засідання комітету не відбулося через відсутність кворуму. Виходячи із зазначеного, пропоную розглянути подану мною.
Завершуйте, Микола Іванович.
даного законопроекту, підтримати запропоновані мною висновки щодо стану врахування пропозицій до законопроекту та прийнятті законопроекту за номером 5383 у другому читанні та в цілому як закону. Головне юридичне управління у своєму висновку до поданої порівняльної таблиці звертає увагу на необхідність узгодження цифрових показників доходів та видатків Державного бюджету при внесення відповідних змін шляхом прийняття законопроектів за номером 5238 „Правосуддя”, який прийнятий, та номером 5383 „Грип”. Тому на думку юристів доцільно було б на стадії підготовки до другого читання об’єднати зазначені законопроекти в один, проте це неможливо процедурно здійснити без відповідного рішення Верховної Ради. Тому у разі прийняття законопроекту номер 5383 в цілому як закон при підготовці його на підпис Голови Верховної Ради Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради мають внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до тексту та додатків до законопроекту з метою забезпечення його узгодженості з вже прийнятим сьогодні законопроектом про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2009 рік" [[щодо фінансування правосуддя]] за номером 5238 в цілому як закон у частині підсумкових показників Державного бюджету, зокрема потрібно збільшити загальні показники видатків загального бюджету на 124 мільйони 282,6 гривень у зв’язку зі збільшенням на таку суму видатків для правосуддя. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Іванович. Переходимо до розгляду поправок, внесених народними депутатами України до тексту закону. Перша поправка: народних депутатів Деркача, Макеєнка, Ляшко.
Она касается чисто названия. Правильное название: „Про Державний бюджет України на 2009 рік”. Поэтому прошу поставить на голосование. Это техническая.
Поправка номер. Секундочку. Будь ласка, Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, якщо ми пристаємо, а я пропоную пристати на думку комітету про те, щоб об’єднати ці два законопроекти, бо, дійсно, тоді інакше немає логіки, звичайно, якщо ми його підтримаємо, тоді об’єднати. Якщо ми їх об’єднуємо, то є логіка зняти у назві ці слова. Якщо ми їх не об’єднуємо, то варто залишити у назві ці слова, щоб було зрозуміло, про що йдеться. Але я пропоную об’єднати і зняти ці слова. Дякую.
Шановний Адаме Івановичу, ми вже прийняли в цілому закон, який розглядався під номером 5238. Тому у нас будуть два закони. Ставиться на голосування поправка номер 1. Прошу визначатися. [[10:45:30]] За-220 Не підтримується поправка. Поправка номер 2. Будь ласка, Микола Іванович.
Я прошу прощения, по первой.
Поправка номер 2: Микола Іванович Деркач і народний депутат Ляшко. Будь ласка, ваша аргументація.
Что касается поправки номер 2, здесь речь идет, предложение по 608 миллионов, и есть в табличке у вас, приведено распределение областей в виде субвенций и Министерству охорони здоров’я. Я бы просил поддержать эту поправку. Она согласована. Области ждут эти суммы. средства.
Будь ласка, народний депутат Чечетов.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Давайте ответим на вопрос: почему появился этот законопроект. Этот законопроект появился только по одной причине – что правительство показало полную свою недееспособность в части борьбы с эпидемией гриппа. Когда даже марлевых повязок не оказалось. Когда с гнилой марли, взятой с Держрезерва, в ручном порядке начали нитками штопать марлевые повязки и шить. Поэтому коль первопричиной появления этого законопроекта была борьба с недееспособностью правительства по защите людей от эпидемии гриппа, то я думаю, слово «эпидемия гриппа» должно фигурировать. Иначе непонятно как, для чего, это что вытаскиваем под елочку правительству 600 миллионов в карман на выборы.
Будь ласка, народнийдепутат Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, щойно лихо-картин уже охопило Одесу – введено. Охопило Донецьку область. Це все із-за того, що не приймалися рішення. Різко, страшенно переповнені лікарні. Сьогодні вони не забезпечені всім потрібним для людей. І ми говоримо про що сьогодні? Про фінансування Міністерства охорони здоров’я і про субвенції місцевим бюджетам. До чого тут уряд? До чого? Я вдячний народному депутату Деркачу і Ляшку за те, що вони правильні пропозиції внесли. І те, що зараз проспали в назві, ми не написали щодо грипу, бо мова не йде тільки про грип. Треба голосувати. Пане Чечетов, я вас закликаю, не робіть дальше те, що ви робите. Не збільшуйте кількість смертей, не робіть. І руку свою, коли ви все знищуєте, майте на увазі, що вона в даному випадку діє, як коса у смерті, - от так діє. Треба голосувати тільки так! Змініть напрям руки.
Співавтор поправки Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Я хотів би звернутися до колег, які не підтримують ці поправки. Цією поправкою пропонується виділити 600 мільйонів гривень на боротьбу з грипом, не 200 мільйонів, як пропонують автори законопроекту, а 600 мільйонів. І ці кошти у Національного банку є. І Національний банк дав офіційну інформацію, що ці кошти в них є. Тому давайте, ви ж звинувачуєте в тому, що немає марлевих пов’язок, немає всього іншого, так давайте голосувати і приймати, і виділяти 600 мільйонів для того, щоб були всі необхідні засоби для боротьби з грипом. У нас он знову чергова хвиля епідемії, давайте будемо копійки ці ділити, треба голосувати цю поправку і підтримувати.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги! Є така конструктивна пропозиція, щоб ми, бодай питання, пов’язані з медициною, не робили предметом виборчих баталій. Я розумію, що звучить 608 мільйонів, можливо для когось вражаюче, але статистика є статистика, візьміть поділіть ці 608 мільйонів гривень на кількість лікарень в Україні і на кількість хворих, а ще враховуючи те, в якому стані вони знаходяться. Мені здається, що це дійсно, капля в морі. Якщо цю каплю в морі може забезпечити наша фінансова система, в чому є підтвердження і Мінфіну, і Національного банку, то мені здається, що треба тут ці виборчі перепалки припинити, а проголосувати за абсолютно нормальну, конструктивну поправку нашого колеги – голови бюджетного комітету пана Деркача. Дякую.
Поправка номер два народних депутатів Деркача і Ляшко ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:50:39]] За-232 Поправка підтримується. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 148, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 37, комуністів – 27, "Блок Литвина" - 19, позафракційні – 1. Поправка номер 3. Микола Іванович, тут взагалі-то не конституційна пропозиція. У нас немає такого суб’єкту законодавчої ініціативи, як комітет. Якщо це важлива поправка, то я думаю, що ми будемо вважати, що це поправка народного депутата Деркача. Будь ласка, ваша аргументація щодо цієї поправки.
Уважаемые коллеги, Комитет з питань охорони здоров’я внес письменно предложение в комитет, почему я включил в таблицу ее. Но поскольку мы проголосовали за поправку номер 2, то 3 поправка шла от Комитета по охране здоровья, разделить между Министерством охраны здоровья и местными бюджетами 50 на 50. То есть 300 – местным бюджетам, 300 – Министерству здравоохранения. Поэтому 3 поправка, уже ее можно не ставить на голосование, она второй поправкой уже исключена, поскольку проголосовали перераспределение.
Оскільки Микола Іванович не бере на себе цю поправку, ми її не будемо ставити на голосування, оскільки це не відповідний суб’єкт. Поправка номер 4. Народних депутатів: Деркача, Макеєнка, Ляшка. Будь ласка, суть поправки, Микола Іванович.
Все остальные поправки, они касаются теперь о внесении изменений в соответствующие статьи и так далее. И я в своем выступлении говорил, что до подписаний. техничные и так далее, я прошу поставить на голосование.Технічні всі.
Поправка номер 4 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:52:52]] За-234 Поправка підтримується.
Аналогичная поправка 5, 6, я просил бы поставить на голосование. 7, 8.
Поправка номер 5. Народних депутатів Деркача, Макеєнка, Ляшка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:53:21]] За-241 Підтримується. Поправка номер 6. Народних депутатів: Деркача, Макеєнка, Ляшка, - ставиться на голосування, прошу визначатись. [[10:53:43]] За-241 Підтримується. Поправка номер 7 народного депутата Макеєнка. Будь ласка, ваша аргументація, Микола Іванович.
6-я? Она так же касается, поскольку. тоже техническая.
Микола Іванович, будь ласка, ваші коментарі щодо цієї поправки. Юрій Анатолійович Кармазін, сядьте, будь ласка, на своє робоче місце.
Предлагается отклонить ее здесь. Так я по 7-й и говорю, відхилити пропонується.
У автора поправки є необхідність її аргументувати? Немає. Поправка номер 7 народного депутата Макеєнка ставиться на голосування, прошу визначатись.
Відхилити тоже предлагается. [[10:54:53]] За-1 Не підтримується поправка. 8 поправка народного депутата Макеєнка. Будь ласка, Микола Іванович.
Ее нужно врахувати і проголосовать, поскольку она касается поправки, назву бюджетной программы изменить, которую мы раньше и где включены другие статьи были. Поэтому она чисто техническая и ее нужно проголосовать.
У автора поправки є необхідність в аргументації? Немає.
Відхилити.
Поправка номер 8 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:55:44]] За-2 Не підтримується. Поправка номер 9 народних депутатів Деркача, Макеєнка, Ляшко.
Пропонується врахувати, она техническая.
Поправка номер 9 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:56:11]] За-235 Поправка підтримується. Ставиться на голосування про прийняття у другому читанні проект Закону [[номер 5383]] про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік".
С предложением, что касается технического права, за.
В другому читанні. [[10:56:42]] За-235 Рішення прийнято. Тепер, Микола Іванович, ви говорили про необхідність доопрацювання. Будь ласка, про що йдеться? Суть того, чи можемо ми голосувати зараз в цілому, чи нам є необхідність, щоб були внесені інші цифри.
Шановні народні депутати, у разі прийняття цього закону 5383 в цілому, не як закону, при підготовці його на підпис Голови Верховної Ради Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради мають внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до тексту, до додатків, до законопроекту з метою забезпечення його узгодженості з вже прийнятим сьогодні законопроектом про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет на 2009 рік” [[щодо фінансування правосуддя]] за номером 5238 в цілому як закону у частині підсумкових показників державного бюджету. Зокрема потрібно збільшити загальні показники видатків державного бюджету на 124 мільйона 282,6 гривень у зв’язку з збільшенням на таку суму видатків для правосуддя. Это чисто техническое поручения нам.
Микола Іванович, це технічна річ. Не може Апарат Верховної Ради міняти цифри в законах, розумієте? Тому у мене тоді, я ж вас просив особисто, щоб підготовлений текст, який б враховував можливість уже прийняття попереднього. Щоб ми могли голосувати за конкретні цифри. Це Державний бюджет. Тут не може бути такого легкого ставлення.
Александр Владимирович,
Будь ласка.
Для того, чтобы привести в соответствие все, тогда мы же не знали, проголосует правосудие или нет. Если оно проголосовано, мы можем эту таблицу підсумкову, подготовить и поставить ее на голосование без того принятия мы не имели права.
Будь ласка, Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, будьте уважні. Певна логіка в словах голови комітету є, але тільки певна. Можна було б тоді погодитись з вами якби попередній закон став уже законом. Але попередній закон, який ми прийняли ще не є законом. І тому вносити зміни в нинішній закон ми не можемо, видатки й доходи, тому що той ще не закон, розумієте. Тому я пропоную нічого не придумувати, зараз проголосувати цей закон в цілому як закон і іншого варіанту в нас немає. Дякую.
Будь ласка, Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые коллеги! Действительно серьезный закон и мы не должны спустя рукава принимать, уже ж было у нас несколько раз когда принимали, потом то спикер не подписывает, то Президент не подписывает. Вот у нас сидят в ложе, видит в ложе представник Президента, он же, вы думаете, что даром зарплату получает, он уже готовит вето, он уже готовит вето. Поэтому, чтобы закон под вето не попал, наверное, нужно принять и направить на повторное на второе чтение и окончательно доработать технически, юридически, чтобы было корректно, чтобы закон был подписан, да, а не сработали на корзину. Спасибо.
Будь ласка, народний депутат Шевчук.
Шановні колеги, ну безумовно дивно, що керівник однієї з фракцій уже наперед знає, де буде готуватися вето і що така узгоджена позиція і двох фракцій. Але я хотів би звернутись до наших колег. Шановні народні депутати, от коли ви приходите в поліклініку на Верхню чи в „Феофанію”, скидаєте свої піджаки зі значками, ви стаєте звичайними хворими і ви хворієте так само грипом, як і іншими захворюваннями, якщо у вас є простуда, ви червонієте, пізніше, якщо не лікувати, ви стаєте жовтими аж до помаранчевого відтінку, а потім синієте. Давайте ми подумаємо зараз не про політичні якісь аргументи, а подумаємо про наших пацієнтів, про наші родини в кінці кінців, про населення України. Це надзвичайно важливий законопроект. Давайте приймемо його в цілому і припинимо цю безглузду дискусію.
Шановні колеги, ставиться на голосування в цілому проект Закону [[номер 5383]] про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік”. Прошу визначатися. [[11:01:33]] За-246 Рішення прийнято. Закон в цілому ухвалено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 152, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 45, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 3. Шановні колеги, зараз ми мали з вами розглядати проект Закону „Про Державний бюджет України на 2010 рік”, який мав бути доопрацьований тиждень тому відповідно до Постанови Верховної Ради України. Але по стану на цю хвилину проект, який мав бути доопрацьований відповідно до трьох положень, сформульованих в Постанові Верховної Ради щодо приведення проекту Закону про Державний бюджет України у відповідність до чинного Бюджетного кодексу, приведення у відповідність до Закону „Про мінімальну заробітну плату і соціальні стандарти”, а також вилучення з проекту тих норм, які передбачають внесення змін в податкове і соціальне законодавство, він не доопрацьований і не надійшов до Верховної Ради України. Тому ми не маємо зараз, що розглядати, оскільки Кабінет Міністрів не виконав свою конституційну функцію. Тому ми маємо переходити до наступного питання порядку денного. Я розумію, що ми можемо обговорити з мотивів, але у нас немає предмету, у нас не внесений проект. ([[Шум у залі]]) Будь ласка, шановні колеги, запишіться зараз з процедури подальшої нашої роботи. Гуменюк Олег Іванович, будь ласка.
Прошу слово передати Кириленку В’ячеславу Анатолійовичу.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, нашу групу турбує, що не розв’язане питання із проектом Державного бюджету на 2010 рік. Ми зрозуміли так вчора, що уряд вносити його не збирається взагалі. Ну, це теж позиція, але вона повинна бути повідомлена у такому випадку Верховній Раді України офіційно. Бо якщо уряд не збирається вносити бюджет на наступний рік, то це означає, що всі розмови про боротьбу з епідемією грипу не більше ніж розмови. От щойно був проголосований законопроект, виділені 600 мільйонів гривень по боротьбі з епідемією. Так всі, хто розбирається у бюджетному процесі, цілком розуміють, що жодної копійки швидше за все уряд використати не встигне. А от з 2010 року, якщо б Рада ухвалила бюджет, ми можемо ухвалити комплексний підхід до цього питання, як і до питань фінансування оборони, національної безпеки, гуманітарної сфери і таке інше. Ми хочемо від уряду офіційної відповіді: буде проект бюджету чи ні? Дякую.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Стены этого парламентского зала помнят разные коллизии юридические, политические. У нас большая кредитная история принятия бюджета. Были случаи, когда несовершенный бюджет был, когда правительство дорабатывало по несколько раз, когда парламент по несколько раз принимал и принимали и в мае, и в апреле, и в июне, по-моему, принимали, было и такое. Но сегодня беспрецедентный случай не только в парламентской практике Украины, но и в парламентской практике всего мира, когда правительство демонстративно отказывается подавать в парламент главную смету страны. Я еще раз повторяю, демонстративно отказывается подавать в парламент главную смету страны. Почему? Да с одной целью: в ручном режиме управлять финансами. А управление финансами в ручном режиме – это коррупция, это коррупция, возведенная в ранг государственной политики. И все разговоры о том,что нужно бороться с коррупцией, они ломаного гроша не стоят.
Шкіль Андрій Васильович.
Я прошу передати слово заступнику голови фракції Андрію Кожем’якіну, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги! Ну, по-перше, я хочу сказати, що під час виступу від фракції я наголошував на то, що уряд своєчасно подасть бюджет до Верховної Ради. І він, до речі, і подавав своєчасно бюджет, ще в вересні місяці. Але не треба було блокувати Верховну Раду і трибуну два місяці. Тоді б ми все розглядали по плану. Тому, якщо надійдуть від комітету Верховної Ради бюджетного і від інших комітетів пропозиції і висновки, зразу буде підготовлений бюджет і проект внесений на розгляд Верховної Ради. А всім іншим так голосно викрикувати слово „корупція” я б не рекомендував у цій залі. Шановний Олександр Володимирович, я просив би вас поставити на голосування Верховної Ради проект постанови 5419 щодо, про внесення змін до Закону України „Про вибори Президента”, як ми і домовились на Верховній Раді. Нехай зал визначиться, треба його вносити першочергово чи.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Шановний Олександр Володимирович! У нас в роботі Верховної Ради зараз складається дивна ситуація. Ряд комітетів взагалі не збирається на засідання. Це стосується бюджетного комітету. Ми вже побачили, що відбулося, спасибі голові комітету, заступнику, що все-таки питання розглядаються. Але це дуже негативно впливає на ситуацію, яка є в державі. Отут стоять ялинки. Вперше ми їх внесли в зал одного з 31 грудень, як нагадування про бюджет. Сьогодні вони мають всім нагадувати про бюджет. Тому треба висновки бюджетного комітету, як це передбачено державним, бюджетним кодексом. Це перше. Друге. Сьогодні день працівників суду. Щиро вітаючи чесних суддів з цією датою, я хотів би звернутися до колег, які блокують засідання комітету з питань правосуддя. Завтра у нас має бути комітет. І ще нам треба до нового року борг, понад 300 суддів.
Глущенко Ігор Миколайович, будь ласка.
Я снимаю.
Народний депутат Сушкевич, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Кожем’якіну.
Олександр Володимирович, я ще раз під стенограму хотів би вас попросити все ж таки виконати рішення Погоджувальної ради. До речі, ви самі запропонували регламентну норму, повинен визначитись зал Верховної Ради – треба його, як першочерговий, ставити чи ні. Будь ласка, це є 5419. Дякую.
Час вичерпаний для внесення пропозицій, завершився. Шановні колеги, щодо нашої подальшої роботи є одна пропозиція, яка стосується внесення до розкладу засідань проекту закону 5419. Мені зараз апарат Верховної Ради повідомив про те, що цей законопроект 8 грудня зареєстровано. Рішення комітету з цього питання і висновок Науково-експертного управління не надходили. [[Шум у залі]] Я прошу колег не кричати, я зараз озвучив те, що мені повідомив апарат Верховної Ради України. Будь ласка, мікрофон народного депутата Боднар.
Ольга Боднар, „Блок Юлії Тимошенко”. Я хочу повідомити, що висновок Науково-експертного управління, а також засідання комітету з позитивним висновком стосовно цього законопроекту було вже станом на вчорашній ранок, я вам доповідала на Погоджувальній раді про це. І мої колеги вам зараз передадуть от копію того, що було роздано сьогодні вранці всім народним депутатам. Тут є і висновок Науково-експертного, і наш проект постанови. Дякую. Прошу поставити його на голосування.
Будь ласка, Єфремов Олександр Сергійович.
Уважаемые Александр Владимирович, я прошу, чтобы вы не нарушали Регламент работы Верховной Рады, и мы на Погоджувальной раде не соглашались с постановкой этого вопроса. Более того, мы подчеркивали о том, что данный законопроект рассматривался уже на этой сессии, и он не имеет права быть опять повернут в зал и рассмотрен. Даже под давлением тех людей, которые пытаются это сделать. Прошу не нарушать Регламент. Спасибо.
Мартинюк Адаме Івановичу.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Можна голосувати. Але є Регламент, яким ми повинні керуватися, і в ньому, я ще раз підкреслюю, те, що сказав голова регламентного комітету, є стаття, яка не дозволяє законопроект, який в ході тої чи іншої сесії розглядався і не одержав необхідної підтримки, розглядати в ході тієї самої сесії. Можна змінювати номер, можна подавити по-новому, але суть від цього не змінюється, суть іде про те, що ви в черговий раз пропонуєте внести зміни в Закон „Про вибори Президента”. Він може під 10-м, під 20-м номером іти, але це не новий проект, це проект, який стосується врегулювання законодавчої проблеми щодо виборів Президента. Минулого пленарного тижня цей законопроект, якщо я не помиляюся, жодна з поправок законопроекту або частина тільки невеличка одержала необхідну підтримку, і сам голова комітету попросив зняти його на доопрацювання. От будь ласка, доопрацьовуйте і повертайтесь. З цього проекту.
Народний депутат Сас, будь ласка.
Дякую. Шановний Олександр Володимирович! Шановні колеги! Ну якщо мову вести про норми Регламенту, то прав і голова регламентного комітету, і Адам Іванович. Але я нагадаю своїм колегам, що сьогодні Регламенту Верховної Ради немає, він визнаний неконституційним, тому в своїй діяльності Верховна Рада може керуватися виключно Конституцією, а відповідно до Конституції [[91 стаття]] рішення Верховної Ради приймаються голосуванням. Якщо більшість від конституційного складу підтримала якусь пропозицію, а пропозиції поступили, ви ставте їх на голосування, то тоді можна розглядати питання. А якщо ні, то тоді розглядати Верховна Рада їх не буде, треба приймати Регламент і керуватися тоді Регламентом. Дякую.
Народний депутат Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Мені дуже подобаються виступи народних депутатів України, які мені нагадують ситуацію сталінської критики деяких літературних творів: я не читав, але я не погоджуюся. Той, хто читав, і це стосується і шанованого мною Адама Івановича Мартинюка, повинен би бачити, що цей законопроект інакше врегульовує відповідні зміни в порівнянні з тими, які пропонувалися в попередній редакції. Він зовсім інший як за змістом, так і за обсягом пропонованих поправок. Я хотів би нагадати вам, що Верховна Рада в умовах дії Регламенту, якого сьогодні немає, свого часу створила прецедент, коли один із законопроектів про внесення змін до Конституції весною 2004 року був відхилений, а інший, визнаний Конституційним Судом тотожним за змістом, але під іншим номером, через 2 місяці був розглянутий і прийнятий в першому читанні, хоча Конституція вимагає, щоб такий законопроект вносився лише в наступному скликанні. Тому я дуже.
Шановні колеги. Завершуйте, будь ласка, Юрій Богданович.
Тому я дуже прошу тих, хто хоче фальсифікувати вибори Президента України, не займатися гачками, а дати можливість Верховній Раді визначитися: не підтримуйте цей законопроект – і його не буде, але дайте можливість проголосувати.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Репліка. Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Ну, народного депутата Мартинюка звинувачувати в тому, що він не читає законів, дуже і дуже важко. Тому заберіть своє слова назад. Це перше. Друге. Мова ж йде не тільки про перше читання. І при будь-якій ситуації, якщо навіть зараз буде цей закон розглядатися і він пройде перше читання, то він піде на друге читання. І всі автори тих поправок, на які ми потратили два дні, мають право і обов’язково внесуть. І я в тому числі внесу до другого читання ті поправки, які вважаю за необхідне. Так що, одна справа, що пропонується поки що, а зовсім інша – чим закінчиться цей законопроект. Тому, будь ласка, не перший раз не в першому ми класі. І будь ласка, без аргументів не звинувачуйте. Тому що, якби ще всі читали так закони, як Мартинюк, порядку в сесійній залі і в державі було б на багато більше. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обмін думками. У нас внесена пропозиція про включення в розклад засідань на поточний тиждень питання 5429. Зараз мені уточнили про те, що надійшли до Апарату Верховної Ради України рішення комітету і висновок науково-експертного управління. Вони зараз готуються до тиражу, вони будуть розтиражовані і роздані народним депутатам України. Якщо у когось є. Шановні колеги, я прошу вас, щоб ви не піднімали папери, які взяли в комітеті, який готував очевидно. Тому що, якщо ви хочете зараз сказати, що керівник Апарату не знає що тиражується, то я думаю, що ви помиляєтеся. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про включення до розкладу засідань поточного тижня проект закону 5419. Прошу визначатися. [[11:17:13]] За-229 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення умов ведення бізнесу в Україні. Реєстраційний номер 5235. Доповідає Гацько Валерій Петрович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 10 листопада 2009 року розглянув порівняльну таблицю до проекту Закону України про внесення змін до деяких законів щодо спрощення умов ведення бізнесу в Україні [[реєстраційний номер 5235]], прийнятий 4 листопада цього року за основу. Метою законопроекту є подолання кризових явищ в економіці та мінімізація впливу фінансової кризи на мале та середнє підприємництво у межах державної політики сприяння розвитку підприємництва, скорочення переліку видів господарської діяльності, здійснення яких потребує одержання ліцензій. До зазначеного законопроекту народними депутатами України внесено 37 зауважень та пропозицій, 18 з них враховано. Члени комітету погодились із зауваженнями поданими народними депутатами: Томенко, Кармазіним, Мартинюком, Семиногою, Присяжнюком, Писаренком тощо. Збереження ліцензування таких видів господарської діяльності будівництво меліораційних споруд та ремонту і реконструкції історичних пам’ятників. Члени комітету пропонують народним депутатам підтримати пропозиції авторів законопроекту щодо впорядкування нормативно-правової бази подачі, видачі документів дозвільного характеру та забезпечення прозорості видачі окремих видів документів дозвільного характеру, скорочення дозвільних процедур при провадженні суб’єктами господарювання господарської діяльності, а саме зменшення кількості видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Закріплення практики довгострокової оренди державного і комунального майна, строком не менші ніж на п’ять років та іншими пропозиціями, які направленими на підтримку суб’єктів господарювання. Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняли рішення проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мінімізації наслідків фінансової кризи для суб’єктів господарської діяльності внести на розгляд Верховної Ради України та пропонують прийняти його в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги! У нас є рішення комітету, і є 37 поправок, які пропонувались до розгляду. Я пропоную, щоб ми розглянули ті поправки, які комітет не рекомендує до ухвалення і розглянули аргументацію суб’єктів законодавчої ініціативи, які пропанували їх врахувати і голосування визначитись, якщо вони будуть наполягати. Після того розглянути поправки, які комітет рекомендує врахувати, якщо будуть наполягання депутатів також визначитись голосуванням щодо їх врахування. І після того визначитись щодо прийняття законопроекту в другому читанні і в цілому. Немає заперечень щодо такої процедури розгляду в другому читанні? Приймається. Будь ласка, поправки, які відхилені, перша поправка народного депутата Писаренко. Наполягає народний депутат України. Не наполягає, на врахуванні цієї поправки. Поправка номер 8, народного депутата Кармазіна. Наполягає народний депутат? Не наполягає. Поправка номер 10. Народного депутата Писаренко. Не наполягає. Поправка номер 12. Народного депутата Писаренко. Не наполягає. Поправка номер 13. Народного депутата Кармазіна. Наполягає. Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я хотів би зрозуміти думку комітету, можливо я і погодився б з аргументацією. Справа в тому, що цією поправкою я пропоную частину доповнити законопроект новим підпунктом такого змісту. Частину першу, статті 19 закону про ліцензування певних видів господарської діяльності викласти в такій редакції. Інформації, що містяться в єдиному ліцензійному реєстрі, є відкритою, крім таких даних про ліцензіатів, як їх паспортні дані, адрес і місце проживання, юридична адреса, банківські реквізити, ідентифікаційні коди або номери. Спеціально уповноважений орган з питань державної реєстрації за рахунок виділених на її утримання коштів, забезпечує цілодобовий безоплатний доступ всіх користувачів мережі Інтернет, де розміщено на офіційному веб-сайті цього органу бази даних з інформацією відкритого характеру, що внесено до єдиного державного реєстру. Оновлення інформації відбувається в реальному часі. Тому я вважав би, що це має стати нормою закону і тут, як написано, що врегульовано іншим законом, але іншим законом щодо.
Будь ласка, Валерій Петрович, ваша аргументація.
Юридичне управління дало нам справку, що ця поправка врегульована законом № 1571 від 25.06.09.
Поправка номер 13. Народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. Зніміть голосування, народний депутат передумав, він відмовляється. Номер 14 поправка. Народного депутата Писаренко. Він не наполягає. Номер 15. Народний депутат Писаренко. Бачу, що не наполягає. Так само 16-та. Писаренко не наполягає. І 17-та. Писаренко не наполягає. Номер 18. Поправка народного депутата Плотнікова. Наполягає депутат на розгляді, на аргументації? Не наполягає. 19-та поправка. Народного депутата Круць. Наполягає депутат? Не наполягає. Поправка номер 20 народного депутата Писаренка. Не наполягає. 23 народного депутата Писаренка. Теж не наполягає. 31 народного депутата Писаренка. Не наполягає. 32 народного депутата Кармазіна. Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я хотів би знову, тут немає ніякої аргументації про відхилення, а суть поправки заключається в тому, що в статтю 14 Закону України „Про захист тварин від жорсткого поводження” записати і викласти в такій редакції: „Ліцензування господарської діяльності пов’язане з використанням та утриманням домашніх тварин. Ліцензуванню, відповідно до закону, підлягають: 1) розведення собак, екзотичних та декоративних тварин у племінних розплідниках; 2) дресування собак; 3) підготовка фахівців в вищезазначених сферах.” Я вважаю, що це наведе більше порядку в країні, бо зараз цим, саме з цими питаннями відбувається вакханалія. Я не побачив чому, як мотивує комітет цю пропозицію, чи може він погодиться, що це треба підтримати, бо тут просто відмітка, що відхилено. Хотів би почути думку. Дякую.
Будь ласка, Валерій Петрович, аргументація комітету.
Обсуждали этот вопрос и очень много было дискуссий по этому вопросу. Поэтому к одному мнению мы не пришли на комитете, поэтому есть просьба поставить на голосование, чтобы в зале определились.
Поправка номер 32 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись [[11:25:10]] За-22 Не підтримується поправка. 33 поправка народного депутата Писаренка, він не наполягає на ній. 35-та, народний депутат Писаренко не наполягає. 36-та, народний депутат Писаренко не наполягає. 37-ма, народний депутат Писаренко не наполягає. Таким чином, шановні колеги, тепер по поправкам, які враховані. Чи є заперечення, щодо врахування в редакції комітету поправка номер 2? Номер 2, є заперечення? Немає. По 3 поправці народних депутатів Томенка, Кармазіна – будь ласка, комітет рекомендує врахувати – народний депутат Жебрівський.
Шановні колеги, в 3 поправці один з підпунктів, який передбачає виключити - поправка депутатів Томенка і Кармазіна, про що гласить. Що передбачалося, що тепер не буде дозволу від архітектурної спадщини на будівництво об’єктів, в тому числі господарських об’єктів. І сьогодні, яка ситуація склалася? Ситуація склалася така, що незалежно є архітектурна спадщина, немає, але цілі черги стоять і, скажімо, такі створені „доходні місця” в управліннях культури, в кожній обл., райдержадміністрації і фактично кожна людина, яка хоче створити бізнес чи ще щось, вона повинна отримати цей дозвіл. Я розумію, що такі питання треба врегульовувати. Але, якщо ми всіх суб’єктів господарювання і просто фізичних осіб відправляємо для того, щоб вони отримували дозвіл, то ми створюємо достатньо серйозну корупційну схему. Я просив би, от питання з приводу отримання дозволів від архітектурної спадщини виключити із цієї поправки.
Тобто ви пропонуєте часткове врахування поправки в заміну саме окремих, сформульованих вами пропозицій? Будь ласка, ще раз уточніть тоді точні частину і речення, які. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми визначимося зараз шляхом голосування. Оскільки тут пропозиція сформульована дуже коротко. Вона стосується того, що в підпункті третьому пункту першого цифри „69” виключити, але це тягне за собою там цілу низку наступних рішень. Значить, я пропоную зараз, якщо немає заперечень у народних депутатів, поставити на голосування пропозицію народного депутата Жебрівського. Пропозицію народного депутата Жебрівського. Якщо вона буде підтримана, після того ми проголосуємо врахування поправки номер 3 з редакцією вже народного депутата Жебрівського. Ставлю на голосування пропозицію народного депутата Жебрівського щодо вилучення частини пропозицій з поправки номер 3. Прошу визначатися. [[11:28:31]] За-151 Не підтримується. Ставиться на голосування поправка номер 3 в редакції суб’єктів законодавчої ініціативи народних депутатів Томенка і Кармазіна. Прошу визначатись. [[11:28:56]] За-69 Поправка не підтримується. Поправка номер 5. Є заперечення по врахуванню? Немає. Поправка номер 9. Є заперечення по врахуванню в редакції, яку запропонував комітет? Немає. Поправка номер 11. Є заперечення щодо врахування в редакції комітету? Немає. Поправка номер 12, а, ця відхилена. Поправка номер 21. Є заперечення по врахуванню? Немає. 22-га. Є заперечення? Немає. 24-та. Є заперечення? Немає. 27-ма. Є заперечення. Будь ласка, мікрофон народного депутата Ляпіної.
Народний депутат Ляпіна, група „За Україну!”. Я хочу звернути увагу на те, що ця поправка 27 корелюється з тільки що не підтриманою залою поправкою номер 3. Це, власне кажучи, там ми не підтримали, вірніше, підтримали вилучення цієї, цього виду ліцензування з Закону про ліцензування, а зараз ми маємо гармонізувати це з Законом про культурну спадщину. І, власне, тоді ми цю поправку маємо врегулювати, інакше буде колізія між двома законами, Законом про ліцензування і Законом про культурну спадщину. Тобто це пов’язана поправка.
Поправка номер 27 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:31:08]] За-0 Поправка номер 27, яку комітет рекомендував врахувати не підтримується. 34-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. Таким чином ми розглянули з вами всі поправки. Дві поправки, які комітет рекомендував для врахування, не підтримані Верховною Радою України. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проект Закону [[номер 5235]] про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення умов ведення бізнесу в Україні. Прошу визначатися. [[11:32:06]] За-325 Рішення прийнято. Шановний Валерію Петровичу, у зв’язку з тим, що дві поправки, які комітет пропонував підтримати, не підтримані, чи виникла необхідність того, щоб приводити у відповідність текст, який зараз прийнято у другому читанні для. Немає? Розбалансування тут ніякого не відбулось. Немає. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон. Що? Є проблема? Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний Олександре Володимировичу! У кого є таблиця, хто слідкує за табличкою, той може побачити на двох аркушах зауваження Головного юридичного управління. Узагальнюючий їх висновок, що законопроект потребує суттєвого доопрацювання з урахуванням зауважень управління та внесення на повторне друге читання. Це перше. Друге. Він передбачає, зокрема, що всупереч вимогам пункту 5 статті 116 Конституції України розділ „Прикінцеві положення” порушуються конституційні вимоги. Тому я не вважаю, що можливо у такому вигляді голосувати за прийняття закону, він потребує доопрацювання. Я розумію, що немає зараз регламенту, але, Олександр Володимирович, ми не можемо не звертати на юридичний висновок, які пишуть, що треба повторний розгляд деяких позицій. Я думаю, що це.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Ну, если юристы не будут давать замечания, тогда надо штат сокращать и закрывать. Они для этого работают, чтобы давать замечания. Это первое. Второе. Законопроект отработан, он неоднократно отрабатывался и выносился в зал, были рабочие группы, совещания с предпринимателями, с малым бизнесом. Я думаю, мы вышли на сбалансированный вариант закона. Те две статьи, которые исключены, они не привели к разбалансировки текста закона. Поэтому согласно действующей в парламенте процедуре и практике, если даже не ссылаться на регламент, есть все основания для того, чтобы принять закон в целом, чтобы Президент подписал и он вступил в силу. Спасибо.
Народний депутат Жебрівський, будь ласка.
Шановні колеги, немає межі досконалості, ми можемо вдосконалювати скільки завгодно. Але відкладати постійно те, що спрощує ведення бізнесу, особливо під час кризи, та насправді це один із ключових антикризових законів. І власне з цього потрібно було розпочати, дати можливість бізнесу запрацювати, створити робочі місця, а не чекати роками, коли нададуть якійсь дозвіл чи нададуть якусь ліцензію. Від цього залежать робочі місця, від цього заробітні плати і соціальний стан людей залежить. Я пропоную доручити профільному комітету узгодити, можливо, якісь неточності в режимі, в такому режимі, але прийняти зараз в цілому. В цілому прийняти з дорученням, можливо, якісь правки потрібно легенькі, але а у нас така практика була. Але закон треба приймати в цілому.
Валерій Петрович, будь ласка, ваше слово.
Згода, згода.
Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення умов ведення бізнесу в Україні. Реєстраційний номер 5235. Прошу визначатись. [[11:36:04]] За-349 Закон в цілому ухвалено. Дякую. Будь ласка, сідайте. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення інвалідів автомобілями. Реєстраційний номер 2740. Доповідає Валерій Михайлович Сушкевич. Будь ласка, мікрофон з місця включіть Валерію Михайловичу.
Дякую. Шановні колеги! Хочу нагадати суть законопроекту 2740. Ним передбачається випадки, які стосуються забезпечення інвалідів автотранспортом з боку держави або в якості гуманітарної допомоги вирішити питання, яке пов’язано з проблемою, коли є ситуація з померлим інвалідом в сім’ї. Питання в тому, щоб залишити цей автомобіль в сім’ї у випадках, коли помер сам інвалід-отримувач цього автомобіля. Ще раз повторюю, в двох випадках, коли виділяє цей автомобіль держава і коли цей автомобіль отримується як гуманітарна допомога. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів на виконання доручення Голови на своєму засіданні розглянув і в першому, і в другому читанні цей законопроект. Розглянув поправки, які надійшли до комітету. Було 23 пропозицій та поправки, які включено до порівняльної таблиці. З них враховано повністю 12, частково враховано 2 і відхилено 9 поправок. Я прошу підтримати цей закон у другому читанні з урахуванням пропозицій і рішення Комітету Верховної Ради у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів і врегулювати цю норму, щоб забезпечити все-таки наявність цього автомобіля в сім’ї померлого інваліда. Дякую за увагу.
Дякую, Валерій Михайлович. Будь ласка, я прошу залишити включеним мікрофон доповідача. Чи приймається та процедура, за якою ми приймали попередній проект закону для розгляду цього проекту? Немає заперечень? Якщо немає, то тоді по поправкам, які відхилені комітетом, які комітет не пропонує враховувати. 1 поправка народного депутата Кармазіна. Наполягає депутат? Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вважаю, що зміст закону не відповідає тій назві, яка зараз пропонується. Якщо ви подивитесь суть поправок, то ви побачите, вони не тільки про забезпечення інвалідів автомобілями. Тому пропоную назву закону на таку: „Про основи соціальної захищеності осіб з обмеженими фізичними можливостями в Україні”. Слово „інвалід” я свідомо викидаю звідси, тому що це громадяни України, але які мають обмежені фізичні можливості. Та саме так у багатьох країнах світу називають цих людей і відносяться до них як до громадян і піклуються про соціальну захищеність цих людей. Я просив би підтримати цю пропозицію. Дякую.
Будь ласка, точка зору комітету. Валерій Михайлович.
Дякую. Шановний Юрій Анатолійович, дякую за увагу і підхід абсолютно позитивний до тих, хто потребує допомоги, як громадяни України з інвалідністю. Хочу нагадати, що все діюче законодавство сьогодні у нас визначено саме термінологічно, як люди, громадяни України, з інвалідністю, тобто інваліди. Щоб зробити в одному законі це питання, це буде несистемно, і фактично робить дисонансом і в колізії з діючим законодавством. Дякуючи вас за співпрацю, я хотів би все-таки наголосити, що для того, щоб реально цей законопроект працював для інвалідів України, потрібно залишити ту назву, яка сьогодні є. Питання врегулювання термінологічне воно опрацьовується сьогодні в дискусіях з громадськими організаціями інвалідів, відповідно ми прийдемо до якоїсь згоди. Дякую.
Поправка номер 1 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:40:44]] За – 19 Не підтримується поправка. Поправка номер 2. Юрій Анатолійович наполягає на цій поправці? Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину 1 статті 38-ї викласти в такій редакції: „інвалідам і дітям-інвалідам надаються безплатно або на пільгових умовах послуги із соціально-побутового і медичного обслуговування, технічні та інші засоби реабілітації, засоби для пересування, протезно-ортопедичні вироби – цього не було в попередній поправці – сурдотехнічні засоби, мобільні телефони, факси і комп’ютери для письмового спілкування тощо, вироби медичного призначення, індивідуальні пристрої, протези очей, зубів, щелеп, окуляри, слухові та голосоутворювальні апарати, ендопротези, сечо- та калоприймачі тощо на підставі індивідуальної програми реабілітації та автомобіл. за наявності відповідного медичного висновку”. Оскільки людям з обмеженими фізичними можливостями в певних умовах доцільніше мати змогу отримувати протези, а враховуючи досвід провідних країн світу, і комп’ютери, оскільки вже існують програмно-апаратні прилади, які дозволяють особам, що практично не в змозі рухатись, спілкуватися зі світом: писали, малювати тощо.
Будь ласка, точка зору комітету.
Дякую, Юрій Анатолійович, також за увагу до того, що торкається потреб інвалідів, їх соціального захисту. Хочу звернути увагу шановних колег і вас особисто на те, що цей законопроект торкається відповідно до його визначеності забезпечення інвалідів автомобілями, тобто він має певний напрямок вирішення проблем. Крім того, хочу звернути вашу увагу, що протезні вироби – це ширше поняття, воно включає і. в тому числі і ортопедичні вироби, ортопедичне взуття. Те, що торкається питань, пов’язаних із забезпеченням факсами, комп’ютерами, це питання сьогодні готується відповідно до Закону про реабілітацію інвалідів, він визначається по суті і буде запропонований в іншій редакції, в іншому законопроекті. Дякую.
Поправка номер 2 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:43:11]] За-9 Не підтримується поправка. 3 поправка, народного депутата Карпук. Наполягає народний депутат? Не наполягає. Номер 5, теж народний депутат Карпук. Теж не наполягає. 4 поправка, Мартинюка Адама Івановича, врахована частково комітетом. Адам Іванович, ми спочатку завершимо так, як ми домовились: по тих, які комітет рекомендує не враховувати, а потім повернемося до цієї поправки. 6 поправка, народного депутата Тарасюка Бориса Івановича. Не наполягає. 11 поправка, народного депутата Мартинюка Адама Івановича. Адам Іванович, наполягаєте на розгляді, аргументації 11 поправки? Будь ласка, мікрофон Адама Івановича Мартинюка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, буквально декілька слів про суть тих поправок, які я вношу, і суть цього закону. Пропонується, щоб зараз Кабінет Міністрів встановлював, замість закону – а це встановлюється лише законом, - щоб передати це право Кабінету Міністрів: в ручному управлінні продавати автомобілі. Тобто, якщо інвалід хоче залишити собі автомобіль, то він повинен сплатити все за цей автомобіль: те, що перевозився з-за кордону, якщо це гуманітарна допомога, і так далі і тому подібне. Тобто практично інвалід одержує не безкоштовний транспортний засіб, а інвалід повинен заплатити інколи навіть суму, яка перевищує вартість автомобіля, особливо якщо це йде з-за кордону. І тому, якщо не буде 4-та і 11 поправка враховані, а тут мається на увазі, що саме.
Завершуйте, будь ласка.
про статус ветеранів війни, тоді ми не можемо підтримувати такий закон. Прошу підтримати поправку 11.
Поправка номер 11 народного депутата Мартинюка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:45:59]] За-123 Не підтримується поправка. Поправка номер 18 народного депутата Кармазіна. Наполягає народний депутат? Ні не наполягає. Поправка номер 19 народного депутата Карпука. Не наполягає. 20 поправка народного депутата Тарасюка. Не наполягає. Таким чином ми розглянули зараз з вами поправки, які комітет рекомендував не враховувати. І тепер визначимося по поправках, які комітет рекомендує врахувати або врахувати частково в іншій редакції. Перша така поправка – номер 4 народного депутата Мартинюка. Будь ласка, мікрофон Адаму Івановичу.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги і шановні інваліди, які слухають! Я ще раз і ще раз наголошую. Хороша, благородна ціль: нібито ми хочемо вам допомогти. Але це нібито у виконанні авторів законопроекту [[автором законопроекту є Кабінет Міністрів]], і всі, жодні поправки, які вносилися, поправки, щоб поліпшити цю ситуацію, профільний комітет не врахував, то це благі намірі закінчаться тим, що ви автомобіль будете одержувати навіть інколи дорожче, ніж коштує він вартість, першопочаткову вартість. Тут іде мова про те, щоб не встановлював умови Кабінет Міністрів, а щоб тільки порядок установлював, на основі чого і як продається, залишається, точніше, цей автомобіль у інваліда. Тут же ж пропонується, щоб він встановлював умови, тобто що треба сплатити все мимо і інші податки і так далі, і тому подібне. Тому прошу підтримати поправку.
Поправка номер чотири, народного депутата Мартинюка в редакції, запропонованій народним депутатом України. Ставиться на голосування, прошу визначатись. [[11:48:24]] За-201 Не підтримана в такій редакції. Адам Іванович, ви погоджуєтесь з тим, щоб було врахування в тій редакції, як комітет пропонує? Не погоджується. Тоді ставиться на голосування поправка номер чотири, будь ласка, мікрофон народного депутата Сушкевича аргументація від комітету.
Дякую. Олександр Володимирович! Я хочу з урахуванням позиції шановного Адама Івановича Мартинюка в пункті. в підпункті 22 пункті 4 там, де написано „в порядку і на умовах, що визначається Кабінетом Міністрів” слово „умови” ми можемо вилучити, тоді є абсолютна компромісна ситуація, що Кабмін визначає тільки порядок. І тоді ми приймаємо нормальну ситуацію. Я думаю, що це буде нормальним варіантом проголосувати, це вилучити „умови”, тим більше, що з цього приводу зауваження Науково-експертного управління. І тоді, в принципі законодавчі норми, які визначені приймаються і ми приймаємо закон з врахуванням позиції Адама Івановича.
Пропозиція голови комітету народного депутата Сушкевича про вилучення слова „умови” з поправки номер чотири, ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:50:00]] За-113 Не підтримується. Ставиться на голосування поправка номер чотири в редакції комітету, яка запропонована в правій колонці, прошу визначатись. [[11:50:22]] За-126 Не підтримується. Поправка номер сім, народного депутата Сушкевича, є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. Поправка номер 8. Є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. Поправка номер 9. Народний депутат Семинога погоджується з редакцією, яку пропонує комітет чи ні? Погоджується. Наполягає хтось з народних депутатів України на розгляді цієї поправки? Ні. 10-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 11-та. Це ж ми розглядали. 12-та поправка. Народний депутат Карпук. Є заперечення щодо врахування цієї поправки? Нема заперечень. Поправка номер 13. Народного депутата Кармазіна. Є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 14-та поправка. Є заперечення щодо врахування? Немає. 15-та. Є заперечення? Нема заперечень. 16-та. Є заперечення? Немає заперечень. 17-та. Є заперечення? Нема заперечень. 21-ша. Є заперечення щодо врахування цієї поправки? Немає. 22-га. Є заперечення? Немає. 23-тя. Немає заперечень. Таким чином ми розглянули з вами всі поправки, запропоновані до даного законопроекту. Я ставлю на голосування про ухвалення у другому читанні проект закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо забезпечення інвалідів автомобілями]] [[реєстраційний номер 2740]]. Прошу визначатися. [[11:53:00]] За-140 Не підтримується. Будь ласка, народний депутат Сушкевич, ваша пропозиція.
Шановні колеги, я хочу звернутися до фракцій і комуністів, і Партії регіонів з приводу того, що цей законопроект потрібен для людей і реально він врегульовує всі питання, які сьогодні вирішують моменти, пов’язані з тим, щоб автомобіль в сім’ї інваліда залишився. Питання того, що ставилося на умовах, воно запропоновано і чомусь не проголосовано. Я закликаю, щоб ми повернулися до голосування і все-таки визначилися, щоб цей законопроект пройшов. Прошу підтримати.
Будь ласка, народний депутат Папієву.
Дякую! Шановні народні депутати України, шановні колеги! Ви знаєте, це дуже важливий закон і сьогодні в зв’язку із тим, що законодавчо не врегульовані оці норми, що робити з автомобілем, який отримано через систему соціального захисту, або через фонд від нещасного випадку, або як гуманітарна допомога, що робити з цим автомобілем в разі смерті інваліда. А також у зв’язку із тим, що цим законом переобтяжуються повноваження Кабінету Міністрів, бо умови мають визначатися законом. Кабінет Міністрів має врегульовувати тільки порядок, тобто процедуру в який спосіб це робиться. І, уявімо собі, автомобіль, якому 6 років, який ввезено як гуманітарну допомогу і ту норму, що автомобілем цим інвалід має користуватися ще більше 10 років. Помер він, а користувався 9 років, а автомобілю вже 15 років, його реальна ціна 200 доларів, а сім’ї кажуть, ми вам лишаємо його, якщо ви заплатите 2 тисячі доларів податків і мита. Цей закон на момент ввезення.
Завершуйте, будь ласка, з урахуванням того, що грошова одиниця в Україні гривня.
Дякую. Шановні колеги, в зв’язку із тим, що цей закон в тому вигляді, в якому проголосовано було, він не врегульовує проблему, ми не можемо голосувати за цей закон, бо він тоді більше буде стимулювати зловживання в цій сфері, яких і так достатньо. Я пропоную відправити цей закон на повторне друге читання.
Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Дякую, фракція комуністів, голова Ради організації ветеранів України, Петро Цибенко. Шановні колеги, я пропоную від імені фракції Компартії України, я пропоную повернутися до голосування по цьому документу. Справді, закон треба зберегти, але зберегти з урахуванням поправок 4 і 11, які вносив Адам Іванович Мартинюк. Бо вдумаймося, що ми робимо! Ми пропонуємо, даємо право інваліду залишити в родині цей автомобіль, але з таким обтяженням інвалід сам відмовиться від нього. Навіщо таке право, від якого інвалід відмовиться сам? Тому, справді, якщо автомобіль, скажімо, 8-9-ти років, то може бути так, що його залишкова вартість буде меншою, ніж ті податки і збори, які інвалід має сплатити. Отже, я пропоную ще раз проголосувати цей закон, але з урахуванням поправок 4 і 11, які вносив народний депутат Мартинюк. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович, будь ласка.
Олег Зарубінський "Блок Литвина". Шановні колеги, тут питання стоїть достатньо просто. Або ми зараз уходимо від подальшої роботи над цим законопроектом і питання залишається абсолютно не врегульованим, бо я бачу, що проголосувало всього 140 депутатів, на жаль, до речі, всього 140 депутатів, і я не знаю, коли, відверто кажучи, ми можемо повернутися до цієї ідеї законодавчої, щоб врегулювати цю проблему. Тому я не думаю, що закінчиться тим, і це буде результативно, якщо ми переголосуємо цей законопроект з урахуванням якихось поправок. Очевидно, в даній ситуації абсолютно об’єктивно треба йти на повторне друге читання. Я думаю, що голова відповідного комітету має офіційно висловити таку пропозицію для того, щоб абсолютно слушна і правильна законодавча ініціатива була краще оформлена і знайшла все-таки підтримку в залі. Дякую.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги, Партия регионов за то, что б законопроект был принят сегодня, но в такой редакции, чтоб потом те, кто по этому закону будет работать, не ругали нас и самыми последними словами не обзывали. А будет справедливо, если мы примем, если бы был принят законопроект без поправок 4, 11 Адама Ивановича Мартынюка. Поэтому для того, чтобы закон принять есть предложение вернутся и переголосовать поправки 4 и 11 Адама Ивановича Мартынюка, если они будут проголосованы, тогда можно принимать закон в целом и за этот закон нас люди только поблагодарят. Спасибо.
Будь ласка, пропозиція тепер голови комітету Валерія Михайловича Сушкевича.
Шановні колеги, сенс в тому, що було сказано є. Єдине тут є, як кажуть, необхідність дуже серйозної роботи правоохоронних органів, щоб не було зловживань. Я кажу, про що, яка ситуація, можливо, бути. Можливо, бути й діду дали автомобіль і тут же діда довели до такого стану, щоб забрати цей автомобіль і все, і тоді автомобіль транзитом йде до іншої особи, яка, як кажуть, забезпечувала утримання автомобіля іншої особи. Тут небезпека є безумовно. У зв’язку з цим, пропонувалось з боку відповідних органів, щоб було застереження по цим двом статтям. Але, я думаю, так давайте ми повернемось, щоб зберегти законопроект, повернемось до голосування поправки 4 і 11. Єдине, що по 11 поправці реально ситуація мова йде про те, що передбачає Закон про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту, я б залишив все-таки 22 статтю в тій редакції, в якій пропонується комітетом, а 4 – переголосувати і підтримати все-таки, повернутись до голосування і підтримати цю поправку. Дякую.
Шановні колеги, пропозиції народних депутатів Цибенка, Чечетова і Сушкевича щодо повернення до поправок 4 і 11 народного депутата Мартинюка ставиться на голосування. Прошу визначатися. Повернутись до прийняття рішень щодо поправок 4, 11. [[11:59:57]] За-312 Повернулись. Будь ласка, повертаємось до розгляду поправки номер 4. Поправка номер 4 Адама Івановича Мартинюка в редакції, яку виклав народний депутат Мартинюк, ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:00:29]] За-319 Рішення прийнято. Поправка враховується. Поправка номер 11 народного депутата Мартинюка. Ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:00:55]] За-313 Поправка підтримується. Ставиться на голосування пропозиція про повернення до прийняття рішення щодо ухвалення законопроекту в другому читанні. Прошу визначатись. [[12:01:19]] За-316 Повернулись. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому як закон. проект про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення інвалідів автомобілями. Реєстраційний номер 2740. Прошу визначатися. [[12:01:52]] За-342 Закон в цілому ухвалено. Оголошується перерва до 12 години 32 хвилин.
Оголошується до розгляду проект Закону про доповнення Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні” [[реєстраційний номер 4607]]. Доповідає заступник міністра з питань житлово-комунального господарства Лотоцький Орест Богданович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону урядовий про доповнення Закону про основи соціальної захищеності інвалідів. Проектом передбачається доповнення закону окремою статтею такого змісту. „Власники майданчиків для стоянки забезпечують виділення та облаштування спеціальних місць для стоянки транспортних засобів загального та спеціалізованого призначення, які перевозять інвалідів в обсязі 10 відсотків загальної кількості, але не менше як одного транспортного засобу з позначенням відповідними дорожніми знаками та розміткою. За користування місцем для стоянки зазначених транспортних засобів плата не справляється. Прийняття законопроекту сприятиме полегшенню доступу осіб з обмеженими можливостями до об’єктів загального користування. Уряд просить підтримати законопроект у першому читанні. Дякую.
Питання, будь ласка, запишіться до доповідача. Народний депутат Чорновіл.
Шановний доповідачу, я хотів уточнити. Іде мова про стоянки, тому що у нас вони не врегульовані чітко щодо свого статусу, щодо стоянки короткочасного перебування, скажімо там центральна частина міста, зони близькі до певних установ і тому подібне, чи про ті стоянки, які фактично з тим самим статусом є, де автомобілі ставляться на тривалий період, де часто закріплюються вони за конкретним автомобілем, де іноді якимись там методами викуповуються території на цих стоянках під конкретні автомобіль, де ціни вже теж зашкалюють. Чи йде мова тільки про перший варіант, чи про другий теж він може бути застосований?
Мова іде лише про перший варіант, тобто це парковки, стоянки для тимчасового перебування автомобілів.
Народний депутат Ар’єв, будь ласка.
Дякую. Шановний доповідачу, скажіть будь ласка, чи передбачено в цьому законі заходи впливу на власників приватних стоянок, які можуть теоретично відмовитися надавати такі послуги безкоштовні для інвалідів? Хоча зі свого боку мушу зазначити, що законопроект дуже потрібний. І це є абсолютно нормальна європейська норма для того, щоб підтримати людей з обмеженими можливостями. Так робиться у всьому цивілізованому світі. Але, на жаль, у нас далеко не всі приватні, власники приватних стоянок, є цивілізованими і можуть якимось чином саботувати. Яким чином ви хочете уникнути таких можливостей? Дякую.
Закон передбачає, вірніше розповсюджується на всі стоянки в залежності від форми власності, в тому числі і приватні. Під цей закон уряд прийме правила паркування автотранспортних засобів, де вже передбачено, і вже, до речі, він прийнятий, де передбачено якраз відповідальність тих, хто не виконує ці правила і в тому числі цей закон.
Дякую, Орест Богданович, сідайте будь ласка. Співдоповідь від комітету – Валерій Михайлович Сушкевич. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Сушкевича.
Дякую, Олександр Володимирович. Шановні колеги! Я хочу подякувати уряд за цей дуже вчасний законопроект. Знаєте, ситуація така. Він не стільки підтримує інвалідів, скільки він вирішує права людей, які сьогодні пересуваються на автомобілях, і вони не можуть поставити свій автомобіль на стоянку. Тому цим законопроектом пропонується зробити те, що власники майданчиків для стоянки зобов’язуються забезпечити виділення і облаштування спеціальних місць для стоянки транспортних засобів загального та спеціального призначення, які перевозять інвалідів. Я звертаю увагу, не тільки для тих інвалідів, які самі їздять на автомобілі, а там автомобіль, наприклад, мікроавтобус, який перевозить інвалідів, спеціалізований автотранспорт. Також для них передбачається місце, спеціалізоване місце для стоянки. Не менше 10 відсотків або не менше одного місця відповідно, якщо кількість вирішується в межах 10 місць паркування. Комітет на своєму засіданні розглянув і підтримав законодавчу пропозицію уряду, як таку, яка спрямована на покращання вирішення прав інвалідів. Я хочу звернути увагу на те, що уряд вже 3 грудня на своєму засіданні опрацював відповідну постанову, яка регламенту стоянки для інвалідів України, це також є гармонізовано в тим, що торкається цього законопроекту. Хотів би звернути увагу, що є думка членів комітету про те, що сказав народний депутат Ар’єв, що, можливо, необхідно розглянути питання про внесення змін у чинне законодавство, зокрема, до Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно відповідальності за недотримання цих положень. На жаль, ситуація така, що рівень інколи культури наших громадян такий, що на ці місця можуть ставити все-таки, які зарезервовані для автомобілів інвалідів, можуть ставити автомобілі і звичайні. І це буде проблемою, безумовно, перспективно проблемою. Тому це, власне, деякі питання вирішені на рівні постанови Кабінету Міністрів, але при цьому, безумовно, сьогодні члени комітету вважають, що потрібно внесення змін в чинне законодавство, зокрема, до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Хочу сказати, що Головне науково-експертне управління, висловивши деякі зауваження, пропонує прийняти законопроект за основу і просимо підтримати цей законопроект, і підтриманий він профільним комітетом. Дякую.
Є питання до Валерія Михайловича? Питань немає. Будь ласка, записуємось на обговорення. Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова в цьому законі, в урядовому законопроекті, я думаю, всім зрозуміло, що стосується того, щоб на кожній. на кожному майданчику для стоянки було забезпечено виділення не менше 10 відсотків від загальної кількості стоянок для автомобілів для інвалідів. В усіх абсолютно, наш колега Ар’єв говорив про це, що в усіх цивілізованих європейських країнах передбачені ці місця. Це не значить, що вони буває що не оплачуються [[я маю на увазі, за кордоном]], тут у нас пропонується по закону за користування місця для стоянки цього транспортного засобу, щоб плата не справлялася. Виникає, правда, одне питання: яка черговість заняття цих місць? Але я думаю, це норма не цього закону і думаю, що цей закон в зв’язку з тим, що він має невеличкий предмет регулювання і в зв’язку з тим, що фактично тут у Науково-експертного управління є питання тільки щодо визначення „стоянка”, а мені здається, що розширене тлумачення тут не треба давати так, як пропонується зараз в законі, що це „майданчик для стоянки автомобіля”, ну можна його уточняти, писати „для тимчасової стоянки”, можна цього не робити. Я пропоную цього не робити, а приймати цей законопроект за основу і можна приймати його в цілому, оскільки стаття 30-прим. вона надзвичайно коротка і зрозуміла абсолютно всім громадянам України. Це буде перший крок до цивілізованості і коли приїдуть до нас гості з усього світу на Євро-2012, вони вже побачать, що у нас ці місця об лаштовані, і вони існують. Я думаю, що це ще один доказ того, що Україна стає цивілізованою країною, тому я вношу пропозицію і хочу, щоб висловився з цього приводу і голова комітету, як він мислить щодо цього, щоб цей законопроект прийняти в першому і другому читанні, в цілому. Дякую вам за увагу.
Чечетов Михайло Васильович.
Шановний Олександре Володимировичу , шановні народні депутати! У законопроекті пропонується доповнити Закон України „Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні” вимогою щодо забезпечення власників майданчиків для стоянки транспорту, виділення та облаштування спеціальних місць для стоянки транспортних засобів загального та спеціалізованого призначення, які перевозять інвалідів, в обсязі 10 відсотків загальної кількості, але не менше як для одного транспортного засобу, з позначенням відповідними дорожніми знаками та розміткою. При цьому за користування місцем для стоянки зазначених транспортних засобів плата не справляється. Ми повністю це підтримуємо. Але, підтримуючи ініціативу, звертаємо увагу на один момент: на доцільність уточнення термінології законопроекту, зокрема щодо терміну „стоянка”, оскільки чинним законодавством зазначений термін чітко не врегульований. Під поняттям „стоянка” можна розуміти як місце для тривалого зберігання автомобілів, так і спеціально обладнане місце для припаркування автотранспорту, місце, яке визначено органом місцевого самоврядування для стоянки автотранспорту. В цілому фракція Партії регіонів підтримує цей законопроект. Дякую.
Обговорення завершено. Заключне слово, будь ласка, Орест Богданович. Так, так, будь ласка, Мікрофон в ложі включіть. Нажміть там на кнопочку.
Шановні депутати, я дякую за підтримку. Дійсно, цей законопроект спрямований на покращання умов проживання наших людей з обмеженими можливостями. І ми продовжуємо роботу, в тому числі із профільним комітетом, щодо внесення змін в інші законодавчі акти, які будуть стосуватися якраз от відповідальності за невиконання цих норм, які пропонуються. Дякую.
Заключне слово. Валерій Михайлович Сушкевич.
Дякую, Олександр Володимирович. Шановні колеги, була пропозиція народного депутата Кармазіна щодо прийняття цього законопроекту в цілому. Є одне тільки зауваження стосовно уточнення термінологічно слова „стоянка”. Пропозиція така: щоб з урахуванням уточнення цього терміну разом з Міністерством житлово-комунального господарства прийняти дійсно цей законопроект в цілому, якщо зал не заперечує. Я думаю, що це було б ефективним, швидким підходом до рішення цього права інваліда на пересування на інфраструктурі міст і селищних пунктів України. Прошу підтримати.
Дякую. Ставиться на голосування про прийняття у першому читанні проекту Закону про доповнення Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні”, реєстраційний номер 4607. Прошу визначатися. [[12:46:03]] За-282 Рішення прийнято. Шановні колеги, народний депутат Кармазін запропонував ухвалити в цілому цей проект закону. Чи є у народних депутатів заперечення щодо прийняття в цілому? Заперечення є. Будь ласка, Терьохін Сергій Анатолійович.
Дякую. Шановні колеги, не вирішує цей закон комплексно усі питання по інвалідським стоянкам. Я просто хотів би звернути увагу, що у нас є такий місцевий податок на припаркування. Тобто якщо його не внести в цей закон, то получиться так: місця будуть виділятися, але плата за стоянки як податок буде справлятися, тому що ми не внесли відповідні зміни до Закону про місцеві податки і збори. Тому є прохання – прискорити процедуру підготовки цього закону на друге читання. І зверніть, розробники, будь ласка, увагу на цю проблему, яку я зараз озвучив. Дякую.
Дякую. Оскільки є бодай одне заперечення, у другому читанні не ставимо на голосування. Будь ласка. Як тільки комітет буде готовий, я вважаю, що ми негайно на Погоджувальній раді розглянемо. Шановний Валерію Михайловичу, ми завершили розгляд. У цілому ми голосувати не будемо. Шановні колеги, зараз у нас в розкладі засідання проект номер 3137 – про внесення змін до Закону України "Про систему оподаткування”. Доповідає Терьохін Сергій Анатолійович. Будь ласка, Сергій Анатолійович Терьохін, запрошую вас для доповіді. Включіть з місця мікрофон депутата Терьохіна.
Шановний пане головуючий! Ви прекрасно знаєте [[перед вами лежить лист мій]] про те, що я як автор законопроекту прошу Верховну Раду зняти цей законопроект з розгляду у зв’язку з тим, що він потребує додаткових консультацій, узгоджень з проектом Регламенту Верховної Ради, який розробляється в іншому комітеті. Це було подано вам і неодноразово я про це говорив на Погоджувальній раді. І ще хотів би звернути вашу увагу на те, що Комітет з питань податкової і митної політики подав до Верховної Ради 77 законопроектів. Ми просили, більше дві третини цих законопроектів були раніше подані, ніж цей. Ми просили поставити відповідно до Регламенту ці законопроекти. Якимось чином цей проект, який зараз абсолютно неактуальний, ставиться до Верховної Ради і ми чомусь завантажуємо нашу роботу, інші – не ставляться. Це знову говорить про недосконалість планування нашої роботи. Тому прошу зняти з розгляду, як автор, прошу зняти з розгляду цей законопроект.
Шановні народні депутати! Я вас інформую, що всі проекти включно з цим потрапляють в розклад засідань виключно за поданням профільного комітету і підтримки керівників фракцій парламенту. Якщо змінилась ситуація, змінились підходи, народний депутат вправі заявити свою пропозицію, а після того, коли вже цей проект включений до розкладу, рішення щодо зняття його приймається Верховною Радою України. Я ставлю на голосування пропозицію суб’єкта законодавчої ініціативи народного депутата Терьохіна про відкликання цього законопроекту. Прошу визначатись. [[12:50:15]] За-138 Рішення не прийнято. Таким чином Сергій Анатолійович, ви маєте щось доповнити, щоб доповідати чи ні. Якщо немає необхідності доповідати щось інше, чи є необхідність обговорювати тоді проект закону? Шановні колеги, є необхідність? Немає. Якщо немає необхідності обговорювати, я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проект Закону [[номер 3137]] про систему оподаткування. Прошу визначатися. [[12:51:02]] За-104 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз є пропозиція розглянути питання про включення до порядку денного та прийняття рішення проекту 5237, який стосується внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України” поточного року. Разом з тим я інформую вас, що отримав зараз прохання від чотирьох народних депутатів України: Зарубінського, Єфремова, Кожем’якіна і Мартиненка, щоб також розглянути можливість включення до сьогоднішнього розкладу засідання питання, яке передбачено нами на розгляд в четвер, яке стосується двох законів про внесення змін до Державного бюджету України [[5394 і 5395]], який стосується забезпечення фінансової стабілізації підприємств вугільної галузі та питання врегулювання заборгованості за спожиту електроенергію. Шановні колеги, тому якщо не буде заперечень, я поставлю по черзі ці пропозиції. Перша пропозиція щодо включення до порядку денного та прийняття рішення, щодо проекту закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[реєстраційний номер 5237]]. Прошу визначатися. [[12:52:50]] За-318 Рішення прийнято. Тепер ставлю пропозицію щодо включення до порядку денного та прийняття рішення законопроекту про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[реєстраційний номер 5394]]. Прошу визначатись. [[12:53:20]] За-321 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного та прийняття рішення щодо проекту Закону [[реєстраційний номер 5395]] про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік). Прошу визначатись. [[12:53:50]] За-295 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону „Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[щодо збільшення видатків на лікування громадян за кордоном]]. Реєстраційний номер 5237. Доповідає Микола Іванович Деркач, прошу.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, запрошені! Поданий на ваш розгляд народними депутатами Литвином Володимиром Михайловичем та мною законопроект про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет України на 2009 рік” за номером 5237 розроблено з метою вжиття заходів стосовно врегулювання критичної ситуації, щодо лікування онкохворих дітей за кордоном. За даними Міністерства охорони здоров’я на сьогодні проведення терміново за життєвими показниками лікування за кордоном потребують 49 пацієнтів, з них 25 дітей, про направлення яких прийнято позитивне рішення в комісії цього міністерства з питань направлення громадян України на лікування за кордоном. У Державному бюджеті на 2009 рік Міністерством охорони здоров’я на цю мету передбачено 7,9 мільйонів гривень при загальній потребі в поточному році 30 мільйонів гривень. На даний час передбачені в бюджеті кошти, використані у повному обсязі. Проте деякі діти, не дочекавшись своєї черги, померли. Тому пропонується збільшити обсяг бюджетних призначень на цю мету на 22 мільйони гривень. Джерелом покриття додаткових видатків передбачено збільшення вивізного мита на відповідний обсяг. Це джерело є реалістичним, оскільки вже за 11 місяців поточного року перевиконано річний план надходжень цього податку до загального фонду державного бюджету на 90,3 мільйона гривень. Таким чином зазначений законопроект є збалансованим стосовно показників бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в цілому підтримує внесення законодавчу пропозицію, водночас, вважає доцільним отримати висновок уряду та Мінфіну до даного законопроекту. Міністерство фінансів у своєму експертному висновку відмічає, що немає заперечень стосовно прийняття цього законопроекту. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 20 жовтня розглянув зазначене питання та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу законопроект за номером 5237. Прийняття даного законопроекту дасть можливість забезпечити проведення операції хворим дітям, які потребують трансплантації кісткового мозку, та знаходяться на черзі в Міністерстві охорони здоров’я. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Будь ласка, питання до Миколи Івановича запишіться. Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Я щиро дякую вам за те, що ви знайшли, Микола Іванович, джерело, бо ми всі знали давним-давно, що треба ці заходи профінансувати. Але те, що знайшли джерело тільки зараз поповнення, бо в минулому році ми, коли передбачили 7,9 мільйонів гривень, то ми явно не дофінансували, але знали, що в нас цих хворих багато і, може, ще більше є. Тому я хотів би. суть мого запитання зводиться до одного: чому цей манюпусинький законопроектик ми не можемо прийняти в цілому? Чи ви даєте таку пропозицію, щоб ми прийняли в цілому, чи б знову у нас не сталося так як Законом про стоянки до автомобілів, коли абсолютно безпідставно ми його відхилили, прийняття в другому читанні. Через те, я так вважаю, що норма про оподаткування це норма зовсім іншого закону, а то ми вносили зміни до Закону про інвалідів. Значить, як ви тут вважаєте. Я вважаю, що можна зразу в двох читаннях зробити. Дякую.
Уважаемый коллега, вопрос правильный. Я в своем выступлении решение комитета доповидал о том ,что за основу. Другого решения комитета не принято, поэтому я тут только руководствуюсь решением комитета. Если у депутатов будет такое пожелание, мы должны тогда соответствующие дать поручения комитета и Управлению юридическому привести все показатели бюджета, чтобы они были сбалансованы, те, которые мы уже сегодня приняли и к ним в том числе.
Бахтеєву Тетяна Дмитрівна.
Уважаемые коллеги, я призываю Партию регионов однозначно, чтобы мы поддержали не только в первом чтении, но приняли сегодня в целом как закон, потому что 55 украинцев сегодня ждут надеждой завтрашний день, будет ли у них продлена жизнь или нет. К сожалению, сегодня мы можем говорить о очень сложной ситуации в отрасли здравоохранения и в особенности про программе детской онкологии, которая в 2009 году профинансировала ноль правительство. И поэтому эти несчастные просто копейки, которые ждут и сегодня готовы страны такие как Белоруссия, Россия, Германия, Франция пролечить наших детей и украинцев, мы обязаны выделить эти деньги для того, чтобы завтра же они уже получили то лечение, к сожалению, которого нет в нашей стране, не потому что нет специалистов, а потому что нет у нас оборудования и потому что у нас здравоохранение финансируется по остаточному принципу. Поэтому однозначно поддержать для того, чтобы завтра эти деньги поступили уже в другие страны.
Коновалюк Валерій Ілліч, будь ласка.
Уважаемый Николай Иванович, вне всяких сомнений печальная статистика о детской смертности от онкологических заболеваний она не может не волновать, тем более Украина в этом плане, к сожалению, лидирует и эти проблемы они касаются. Николай Иванович! Они касаются действительно более детального серьезного изучения и финансирования как в текущем году, так и в планировании, в финансировании будущего года. Поэтому я тоже обращаюсь ко всем коллегам, проголосовать в целом и направить этот закон на подпись Президенту. А вопрос следующего плана. Нам роздали сегодня материалы Счетной палаты Украины о результатах аудита эффективности использования бюджетных средств на профилактику и лечение онкологических заболеваний. Бюджетный комитет и вы лично, как председатель комитета, рассматривали предварительно эти материалы для того, чтобы оценить ситуацию в целом с теми нарушениями, которые приняли системный характер, который влияет на состояние здоровья граждан Украины? Спасибо.
Спасибо за вопрос. Мы получили. Будет завтра комитет, будем рассматривать, составление проекта бюджету 2010 года, и эти все замечания будут максимально учтены.
Шкіль Андрій Васильович.
Дякую. Миколо Івановичу, ну звичайно дуже добре, я думав, що і всі вже висловилися переді мною і я приєднаюсь, що треба в цілому проголосувати цей законопроект. Він короткий, ємкий і зрозумілий. Просто є попередники з опозиції, виступали і вони мали знати, що два роки чи три роки іншого керівництва не пробували навіть виділяти кошти на подібне лікування. Тому тут треба вчитися і в подальшому не повторювати свої помилки, а вчитися на тих якісних речах, які робимо зараз. Але в мене є запитання. Миколо Івановичу, а скільки передбачено коштів? Чи передбачається з тим, щоби все-таки збудувати лікарську базу в Україні, щоб ми врешті-решт побачили перспективу за рік, за два, за три роки, за п’ять навіть, але, щоб ми мали потужну таку ж саму лікарську базу в Україні. Оце, я думаю, важливе питання і тут би треба було на нього відповідати, не знаю, може створення якогось фонду державного, який би забезпечував подібне накопичування коштів. Дякую.
Спасибо за вопрос. Очень серьезную тему подняли. Есть предложение. Пожалуйста, к проекту бюджета 2010 года, когда он поступит, оформите как народный депутат предложение, поскольку мы будем рассматривать эти вопросы, в том числе. Вопрос актуальный и этим вопросом, конечно, прежде всего должно заниматься правительство и, думаю, что они слышат наш разговор сегодняшний на сессии уже в проекте 2010 года, в проекте бюджета и в Плане социально-экономического развития должны учесть. Вопрос крайне важен.
Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Микола Іванович, от в пояснювальній записці сказано, що ці діти, які за рахунок, я сподіваюся і надіюсь на це, виділених нами коштів на їхнє лікування, знаходяться на черзі Міністерства охорони здоров’я України. І, можливо, це не до вас запитання, скоріше до охороноздоровчого відомства, але може у вас є інформація. Ще раз скажіть: скільки цих дітей є там, вони всі пройшли комісію відповідну і чи вистачить цих 22 мільйонів? Щоб не вийшло таким чином, що кілька дітей не зможуть потрапити і зрозуміло, який може бути наслідок, потрапити на операцію. Дякую.
Решение комиссии соответствующее Министерства охорони здоров’я есть заключение на 25 детей, которые должны до конца года быть пролечены за рубежом. И эта сумма, которая предлагается, 22 миллиона как раз для того, чтобы по тем контрактам, договорам проплатить. Если законопроект будет подписан вовремя, то до конца года реально профинансировать и пролечить детей.
Дякую, Микола Іванович. Питання завершено. Записуємось на обговорення. Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, очень жаль, что действующее правительство во главе с Юлией Тимошенко вычеркнуло из числа приоритетных отраслей и здравоохранения и образования. Образование – это интеллект нации. Здравоохранение – это здоровье нации. Поэтому в контексте или в разрез этой непонятной антинародной политики правительства, я думаю, законопроект, который представлен, надо поддерживать. Проект Закону про внесення змін до Закону України„Про Державний бюджет України на 2009 рік” розроблено з метою вжиття заходів стосовно врегулювання критичної ситуації щодо лікування онкохворих дітей за кордоном. У Державному бюджеті України на 2009 рік Міністерством охорони здоров’я України передбачено, послухайте, 7,9 мільйона гривень на лікування громадян України за кордоном при загальній потребі – 30! Тобто у 4 раза менше! Законопроект розроблено з метою вжиття заходів стосовно врегулювання критичної ситуації щодо лікування онкохворих дітей за кордоном. Законопроектом передбачається виділення додаткових коштів у сумі 22 мільйона гривен на лікування громадян України за кордоном. Законопроектом пропонується збільшити обсяг бюджетних призначень міністерства охорони здоров’я за бюджетною програмою „Лікування громадян України за кордоном”. Джерелом покриття додаткових видатків передбачено збільшення прогнозу вивізного мита на відповідний обсяг у поточному році. Це джерело є реалістичним, оскільки вже за 9 місяців поточного року перевиконано річний план надходжень цього податку до загального фонду державного бюджету на 15,5 мільйонів гривен. Прийняття законопроекту надасть можливість забезпечити проведення операцій хворим дітям, які потребують трансплантації кісткового мозку та знаходяться на черзі в Міністерстві охорони здоров’я України. Фракція Партії регіонів підтримує даний законопроект і пропонує сесійній залі проголосувати позитивно за цей законопроект. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановні колеги! Є три категорії громадян, ставлення до яких держави визначає цивілізованість або нецивілізованість цієї держави. Це є діти, тим більше хворі серйозно діти. Це є люди похилого віку, які потребують захисту і допомоги з боку держави. І це є люди з обмеженими фізичними можливостями, як ми називаємо, інваліди. Я дуже тішуся, якщо можна так сказати, що сьогодні ми розглядаємо вже другий законопроект, який стосується цих категорій людей. І, можливо, він не виглядає на тлі інших вселенських законодавчих ініціатив з мільярдними витратами, з мільярдними сумами таким великими і значущим. Але, якщо виходити з точки зору елементарного здорового глузду і просто людського гуманізму, хоча це є тавтологія, гуманізм – це і є людяність, то ті кілька десятків людей, доля яких без проведення цих операцій, без здійснення операцій з пересадки кісткового мозку, на жаль, є передбачуваною і негативною, цей законопроект дасть можливість врятувати життя кількох десятків людей, наших громадян, дітей, яким ніхто іншим допомогти не зможе. І тому я щиру вдячність висловлюю і Миколі Івановичу Деркачу, як одному з авторів законопроекту, і Володимиру Михайловичу Литвину. Що вони знайшли, здавалось би, знову ж кажу, не таке масштабне питання, про які часто говорять, які дискутуються і які часто-густо ні до чого не призводять, а реальну можливість допомогти дітям. Я підтримую колегу Кармазіна, і він абсолютно слушно сказав, що немає жодних підстав для того, щоб на два тижні ще відтерміновувати прийняття цього законопроекту в цілому. Бо всі ж розуміють, що таке онкохворі діти. Всі розуміють, я повторююсь, але навмисно, яка може бути доля цих людей у будь-який день, день відстрочки, день відтер мінування. Я дуже прошу, щоб ми всі проголосували за цей законопроект сьогодні в цілому – це людяна місія. Дякую.
Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Шановні народні депутати, законопроект за номером 5237 розроблено з метою вжиття заходів стосовно врегулювання критичної ситуації щодо лікування онкохворих дітей за кордоном. За даними Міністерство охорони здоров’я на сьогодні проведення термінового за життєвими показниками лікування за кордоном потребують 49 пацієнтів, з них 25 дітей, про направлення яких прийнято позитивне рішення комісією цього міністерства з питань направлення громадян України на лікування за кордон. У Державному бюджеті на 2009 рік Міністерством охорони здоров’я на цю мету передбачено 7,9 мільйона гривень при загальній потребі у поточному році 30 мільйонів гривень. Тому пропонується збільшити обсяг бюджетних призначень на цю мету на 22 мільйони гривень. Прийняття даного законопроекту дасть можливість забезпечити проведення операцій хворим дітям, які потребують трансплантації кісткового мозку та знаходяться на черзі в Міністерстві охорони здоров’я. саме тому фракція "Блоку Юлії Тимошенко" голосуватиме за цей законопроект з метою надання невідкладної медичної допомоги людям, дітям в першу чергу, які її, цієї допомоги, потребують. Просимо підтримати цей законопроект.
Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги, я думаю, сесійна зала саме при визначенні долі цього законопроекту як ніколи буде одностайною, у тому розумінні, що всі ми його підтримаємо. Єдине з приводу деяких міркувань з нагоди цих цифр. У мене викликає великий сумнів, що тільки 49 людей потребують допомоги, і з них 25 дітей. Це напевне ті, хто зумів пройти відповідні бюрократичні процедури. Я не думаю, що у нас в державі є тільки 49 людей, із них 25 дітей, які потребують негайної допомоги в зв’язку з цією страшною хворобою віку. Так що тут треба мабуть говорити обережніше і не говорити, що саме тільки 49. Потребують тисячі-тисячі і десятки тисяч людей цієї медичної допомоги. Факт тільки той, що дійсно така кількість людей уже отримала направлення на лікування за кордоном, але ще раз наголошую, що це аж ніяк не остаточна цифра, яка обмежує, на жаль, коло людей, які мають цю страшну хворобу. Це один момент. Другий момент. Мені важко зараз сказати скільки коштує обладнання, хоча мене дуже різанули слова голови комітету профільного, що треба направляти на лікування в Білорусію, в Росію. Невже українська медицина набагато відсталіша від наших цих сусідніх держав? Я не думаю. Щось тут не так. Щось тут не так. Щось тут не так. Це один момент. І друге. Якщо мова йде про те, що в нас не вистачає необхідного устаткування, то, напевно, за ті суми, які ми виділяємо на лікування, мабуть, можна було б придбати необхідне устаткування, встановити його у нас – і лікувати цих людей у наших лікарняних закладах. Це було б набагато ефективніше і набагато швидше. Але оскільки це лише, так би мовити, побажання того, як би треба було щоб керували і управляли державою люди, які повинні цим займатися, поза всяким сумнівом, ми маємо з вами, зобов’язані з вами прийняти цей закон. І враховуючи, шановні колеги, те, що все-таки ми з вами знаходимося на порозі [[бачите, вже і ялинки нам нагадують, в якому ми періоді знаходимось]], якщо ми зараз його приймемо тільки в першому читанні, відправимо ще на друге читання, поки він буде підписаний, то зрозуміло, що вже кошти в цьому році використати не можна буде і дітей, на жаль, ми не пролікуємо. Тому давайте, будь ласка, без будь-яких крючкотворень, хоча вони тут певні є. Я пропоную підтримати цей законопроект і в першому, і в цілому як закон, для того щоб зберегти час і зберегти по можливості здоров’я дітей. Дякую.
Шкіль Андрій Васильович.
Дякую, шановний головуючий. Я впевнений, що зала, напевно, сто відсотків присутніх тут підтримають законопроект. Я вважаю, що він, на відміну від попереднього виступаючого, що він абсолютно вчасний, тому що кошти передбачені. Тут питання в тому, що їх замало. І навіть цим бюджетом просто їх замало на ту кількість хворих, які визначені вже як такі, що потребують лікування за кордоном. І, до речі, голова комітету, який тут стояв, бюджетного, не називав ні Росію, ні Білорусію, але я думаю, що ми говоримо про інші країни. Просто питання в чому - це і мене пече, і кожного тут присутнього, - що необхідно створювати потужну, стійку лікарську базу в Україні. І, звичайно, це не передбачимо ми одним, можливо, роком, але кількома. Хоча, з іншого боку, у жодному випадку це не має права зупиняти діючий процес. Тобто ми зараз маємо надати першу допомогу там, де ми її можемо надати, тим, хто її найбільше зараз потребує. Але у подальшому уряд буде робити все від нього залежне, а ми, сподіваюся, його в цьому підтримаємо з тим, щоб збудувати чітку і потужну лікувальну базу в Україні. Тому що і має опікуватися цим відповідний державний фонд, скоріше за все, тими, за кого не можуть подбати батьки або якісь інші структури. Тут у першу чергу, звичайно, це має торкатися дітей, тому що дуже часто батьки не стані забезпечити належного лікування у зв’язку з величезними втратами, які це лікування потребує. Тому я закликаю зараз тут припинити дискусію. Все ж таки проголосувати у першому читанні і в цілому законопроект. І в подальшому дбати про те разом з урядом, щоб в Україні була потужна лікувальна база, яка би забезпечила лікування і в Україні в тому числі. Хоча зараз, коли ми зіштовхнулися з простою, здавалося б, і щорічною проблемою забезпечення боротьби з грипом, на превеликий жаль, опозиція не підтримала разом із Секретаріатом Президента, з Президентом не підтримали нас у цьому, і мільярд не було виділено, на превеликий жаль, на забезпечення того, щоб у нас не повторилася епідемія весно. Але я сподіваюся, що і це голосування, і наступні будуть нас все ближче стискати лікті у спільній роботі в ім’я і в благо забезпечення нормального і якісного життя наших громадян в Україні. Дякую.
Павловський Андрій Михайлович.
Шановні колеги, ми бачимо з виступів наших колег, що всі фракції налаштовані підтримати цей законопроект. Тому я пропоную без зайвий слів і спекуляцій на хворих дітей проголосувати цей законопроект, і „Блок Юлії Тимошенко” проголосує і в першому, і в другому читанні, в цілому. І закликати Президента не зволікати з підписанням цього законопроекту. Дякую за увагу.
Жебрівський Павло Іванович.
Я думаю, шановні колеги, що жодна людина в цій залі не буде проти цього законопроекту і мабуть це правильно і 49 діток вилікувати, і багато-багато тих інших, що в черзі не стоять і, на жаль, недоотримали. Але я хотів би і думаю, що за цей законопроект треба голосувати і в першому читанні, і в цілому. Але я хотів би привернути увагу до зовсім інших речей. Ми сьогодні в цій залі вже вдруге говоримо про охорону здоров’я, при тому піаримося і в тому числі всі ми розказуємо, як ми любимо, але на справді, сьогодні серйозні розмови про систему охорони здоров’я в Україні немає. Система охорони здоров’я є не ефективною в Україні. Вона є ніякою. До сих пір ми ліжко фінансуємо, до сих пір ми фінансуємо споруди, а не фінансуємо хворого. І це ключова проблема. Сьогоднішнє наше голосування, як по виділенню на грип – мільярд, два. Друзі! Для того, щоб реформувати систему охорони здоров’я треба мінімум 100 мільярдів доларів, а взагалі потрібна добра воля і реальний план дій, який би не перекидували, а хто там буде фондом медичного страхування керувати, те угрупування, чи те угрупування, а потрібен законопроект, який би дав би і медичне страхування і за дітей платили бюджет, за пенсіонерів платив би Пенсійний фонд, за працюючих платили б половину працедавець, а половину сама людина. І тоді у нас не було б проблем, де дитину вилікувати, і не збирали б гроші на лікування майбутнього України. Я дуже сумую з приводу того, що ми, голосуючи, рефлекторно діючи на ті чи інші виклики, не підходимо системно, і це, мабуть, ключова проблема для сьогоднішнього парламенту, для сьогоднішньої влади в Україні. І поки ми не усвідомимо, що не виділення 20, 30, 100, мільярда гривень, вирішить якісь питання, а тільки глибока система реформування охорони здоров’я. І я переконаний, не переконаний, а точно знаю, що сьогодні у надрах парламенту лежить декілька законів про медичне страхування. Ми багато чого розглядаємо, але до цих пір вже скільки років ми не дійшли до цього всього. Сьогодні немає лікувальних стандартів, не затверджені і, власне, той безлад, який існує в охороні здоров’я, приводить до того, що один з найменших в Європі протяжність життя українців є на сьогоднішній день. Я ще раз всіх закликаю депутатів, голів фракцій з приводу того, що нам потрібно прийти до реформування системи охорони здоров’я і тоді таких дій, таких піарів не буде. Дякую.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування про ухвалення в першому читанні проект закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[реєстраційний номер 5237]]. Прошу визначатися. [[13:21:06]] За-377 Рішення прийнято. Шановні колеги, під час обговорення кілька народних депутатів України пропонували ухвалити цей проект закону в цілому. Будь ласка, мікрофон Миколі Івановичу Деркачу.
Уважаемые коллеги, вношу предложение для стенограммы. Оскільки з часу реєстрації даного законопроекту прийнято ряд інших законопроектів про внесення змін до закону про Державний бюджет на 2009 рік, включаючи сьогодні щодо фінансування правосуддя та заходів по боротьбі з епідемією грипу. У разі прийняття законопроекту [[номер 5237]] в цілому, як закону при оформленні його на підпис потрібно Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до тексту та додатки до закону у частині підсумкових показників державного бюджету для узгодження з вже прийнятими законами про внесення змін до Державного бюджету на 2009 рік. Дякую.
Шановні колеги, є заперечення щодо голосування в цілому? Немає. Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому проект закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[щодо збільшення видатків на лікування громадян за кордоном]] [[реєстраційний номер 5237]]. Прошу визначатися. [[13:22:48]] За-389 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" [[щодо фінансової стабілізації підприємств вугільної галузі]] [[реєстраційний номер 5394]]. Доповідає Тітенко Сергій Михайлович.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги! До вашої уваги пропонується дуже важливий законопроект, який дасть можливість забезпечити фінансову стабілізацію у ланцюжку теплоелектростанцій, шахт і заробітна платня шахтарів і проходження осінньо-зимового опалювального сезону. Я хочу вам нагадати, що в цьому році, в зв’язку з фінансово-економічною кризою, зменшився обсяг споживання електричної енергії в країні на 15 відсотків. Відповідно на електростанціях не вироблено на 22 відсотки електроенергії менше, ніж в минулому році. Одночасно, для забезпечення накопичення палива на електростанціях для проходження осінньо-зимового періоду, закуплено вугілля на 1 мільярд гривень більше, ніж то є можливості, було забезпечити фінансово. Тому на 1 грудня накопичились борги електростанцій перед шахтарями на суму 940 мільйонів гривень. Законопроектом пропонується зменшити обсяг надбавки на електричну енергію, яка нараховується зараз на кожен кіловат-час на 245 мільйонів гривень в цьому місяці, в грудні. Це дасть можливість без підвищення оптово-ринкової ціни на електричну енергію і роздрібних цін на електричну енергію для кінцевих споживачів, знайти додатково джерела для виплати шахтарям заборгованості по заробітній платні. Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу розглянув зазначений законопроект, підтримав його, звернувся до Комітету з питань бюджету невідкладно розглянути та внести його позачергово у Верховну Раду для прийняття його за основу та в цілому. Я прошу підтримати це рішення. На жаль, Комітет з питань бюджету в зв’язку з відсутністю кворуму не зміг його розглянути. І, якщо він буде прийнятий, цей законопроект, в цілому, то я прошу, врахувати те зауваження, яке тільки що висловлював Микола Іванович Деркач щодо коригування Комітетом з питань бюджету та Юридичним управлінням тексту і додатків, в зв’язку з необхідністю узгодження з раніше прийнятими законами сьогодні про зміни до бюджету. Дуже вам дякую. Розраховую на підтримку.
Будь ласка, записуємося на питання до доповідача. В’язівський Володимир Михайлович.
Володимир В’язівський „Наша Україна”. [[Я ось тут поруч, ложе Кабінету Міністрів]] Я хотів висловити, запитати, точніше, у вас. Я знаю, що є, навіть не постанова, а розпорядження Кабінету Міністрів, точніше, Прем’єра щодо того, щоб не виплачувати тимчасово, в зв’язку з кризою у Пенсійний фонд, у інші фонди шахтарям, то есть люди отримують на руки гроші, але пенсійний стаж їм не йде, а значить півроку останніх, які працюють шахтарі, їм пенсійний стаж не зараховується. Чи йдеться саме, що ці кошти підуть, в тім числі і на погашення заборгованості в Пенсійний фонд і Фонд від втрати працездатності, який зараз пробуксовує щодо виплат? Хотів би дізнатися.
Да, така ситуація є. І, ну, цей механізм, який ви зараз кажете, він регулюється дійсно не законами України, а постановами і рішеннями Кабінету Міністрів. І тому в даному випадку ми кажемо тільки одне, що ці гроші повинні бути спрямовані на ці шахти, де є заборгованість по заробітній платні. А як рішення уряду буде щодо розподілу його, на жаль, я не можу нічого з цього приводу сказати. Але джерело є, є джерело.
Коновалюк Валерій Ілліч.
Дякую. Шановний Сергію Михайловичу, дійсно вугільна галузь сьогодні в дуже жахливому стані. І ми розуміємо, що це питання не тільки фінансування тих видатків, заборгованостей, які є, тому що заборгованість заробітної плати також зростає, є величезний обсяг кредиторської заборгованості. Скажіть, будь ласка, яке джерело покриття цих видатків 245 мільйонів гривень більш точніше. І мені дуже цікаво, ті рішення, які приймав уряд по залученню додаткових кредитів і для фінансування теплоенергетики через підприємство, державне підприємство „Енергоринок”, як використовувались ці гроші, наскільки ефективно і як це впливає в цілому на цю проблему? Дякую.
Ну я почну з останнього. Дійсно відповідно до рішень уряду державне підприємство „Енергоринок” на протязі цього року залучило більш як півтора мільярда кредитів для розрахунків з шахтарями. Сьогодні є механізми, які дозволяють на протязі наступного і, мабуть, ще півроку наступного поза 2010 зменшити це кредиторське навантаження. Всі гроші автоматично були перераховані, оскільки спец рахунки відкриті не тільки у теплоелектростанції, а і у шахт, були перераховані всім шахтам України на оплату вугілля. На жаль, далі нічого не можу сказати. І по поводу джерела. В даному випадку у нас не джерела покриття 245 мільйонів, а наоборот ми зменшуємо на 245 мільйонів навантаження. Але по відповідному механізму це дає можливість отримати електростанціям 245 мільйонів і джерела в даному випадку как би, ну таке ноль у бублика. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Дякую. Юрій Кармазін. Я хотів би запитати таке. Ось, ознайомлюючись з законопроектом, я побачив, що заключення Експертного управління у нас відсутнє, просто відсутнє. Це не зовсім нормально для таких законопроектів, ви зі мною погоджуєтесь. Також и не вважаєте ви за потрібне заслухати зараз заключення Міністерства фінансів і Міністерства економіки, які зобов’язані в таких випадках давати заключення. Я вважаю, що вирішити цю проблему треба і буду пропонувати, і буду голосувати за прийняття законопроекту в першому читанні, але в цілому його приймати не можна, поки ми не отримаємо відповідних заключить, тому що всі хороші побажання ведуть іноді до того, що деякі керівники вугільних шахт не тільки щомісяця міняють 20-тисячні чи 40-тисячні годинники в доларах, а ще й і купують літаки. І мабуть про це вам також відомо. Дякую.
Юрію Анатолійовичу, по-перше, по поводу першого читання. Значить, якщо би от ви бачили, що всі керівники фракцій звернулися до першого віце-спікера з проханням розглянути сьогодні, хоча він і стояв на четвер. Так от, якщо би ми в четвер прийняли в цілому, то це вже пізно. Тому тут треба або в цілому, або зовсім ні, я маю на увазі повідношенню процедури. Щодо експертних висновків. В даному випадку, дійсно, на жаль, не встиг пан Борденюк розглянути цей законопроект, але він виглядає зовсім технічно. До. витратна частина Спеціального фонду зменшується на 245 мільйонів – все. Більш нічого в даному законопроекті нема. І мова іде про те, що рівно післязавтра ці гроші будуть вже нараховуватись. І якщо ми їх стабілізуємо, то тільки сьогодні. Дякую вам.
Сідайте, Сергію Михайловичу.
Дякую вам.
Записуємося на обговорення. На обговорення записуємося. Жебрівський Павло Іванович.
Шановні колеги, ми завжди щось рятуємо: то село, то вугільну галузь. Я розглядав як голова підкомітету з питань видатків, видатки на вугільну галузь на 2010 рік той проект Закону про бюджет, який ми відхилили. І там передбачається мільярд гривень на так звану статтю „Закриття шахт”. Із цього мільярда гривень реально на закриття шахт іде 100 мільйонів. Все інше – на утримання. На сьогоднішній день по вугіллю, що відбувається? Безумовно, треба підтримати, треба допомогти виплатити. Але сьогодні на теплоелектростанції вугілля продається тільки через ДАК „Вугілля України”. Досить цікава ситуація: 300 гривень на площадці шахти і 600-700 гривень на теплоелектростанцію. Сьогодні от там криється ця вся ситуація. І без наведення порядку в вугільній галузі говорити про якусь нормальність. Там грошей ніколи не хватить, якщо красти шаленими темпами, їх ніколи не хватить. І тоді ми завжди будемо знімати там націнку, надбавку, яка має йти на закриття і переоснащення теплоелектростанцій і атомних станцій і так далі. Але ж проблема не у тому, що грошей у вугільних шахт немає. Проблема у тому, що немає порядку. І тут колега сказав з приводу вугільних баронів, які годинники міняють. Є. Але сама більша проблема навіть не в цих директорах шахт, сама найбільша проблема у тих посередниках, які на сьогоднішній день наклали лапу на цю всю ситуацію. І по великому рахунку отримують надприбутки, не вкладаючи нічого. При тому, що вони мають кабінет, декілька комп’ютерів, декілька людей і пропускають це вугілля через оці прокладки. І визначили таку хорошу прокладку державну, Державна акціонерна компанія „Вугілля України”. Але по яким цінам і як це доходить, через які прокладки це все йде? Без жодного тендера теплоелектростанції отримують вугілля. Закупівля єдиного виробника. А яке ДАК „Вугілля України” має до єдиного виробника, я не знаю. І справа у тому, що. ще раз, шановні колеги, безумовно, зараз потрібно виплатити зарплати шахтарям, зарплати іншим людям, які працюють важко, вони не винні в розхлябаності, безгосподарності і в злодійстві, я хотів би сказати, тих людей, які серйозні суми наживаються. Якби ми ці гроші з акумулювали і насправді чесні тендери були, то грошей хватило б і на закриття, і на реконструкцію шахти. І ми мали б нормальні речі в вугільній галузі. Дякую.
Ляшко Олег Валерійович.
Шановні колеги, законопроект надзвичайно важливий і надзвичайно потрібний. І тому ми правильно зробили, що пришвидшили його розгляд і що розглядаємо саме зараз, бо, як правильно казав доповідач по законопроекту, післязавтра вже буде пізно. Але, якщо ми хочемо, щоб законопроект був підписаний Президентом або хоча б вийшов зі стін Верховної Ради, з нього треба усунути хоча б купу помилок арифметичних, які там є. Я звертаю увагу доповідачів законопроекту. По доходах бюджету ви пишете 245 мільйонів, зменшуєте доходи бюджету, а видатки бюджету на 320 мільйонів. Тобто навіть арифметика, як кажуть, не стикується. Крім того, у законопроекті є посилання на закон 4707, який ми з вами отут прийняли і не подолали вето. Тобто не можна посилатися на закон, якого немає. Аналогічні помилки містяться в законопроекті 5395, який ми будемо за цим розглядати. Тому у цілому і з такими помилками закон приймати не можна. Бо згідно Регламенту, його має підписати голова бюджетного комітету і керівник секретаріату, а вони не зможуть підписати, зважаючи на масу помилок, які є. Тому треба приймати його обов’язково в першому читанні, доопрацьовувати в комітеті до другого читання, бо це зміни до бюджету. І взагалі дивно виглядає, коли ми приймаємо зміни до бюджету без висновків комітету, без висновків Науково-експертного управління, без висновків юридичного управління. Нічого собі, так, 300 мільйонів туди-сюди, без жодного компетентного професійного висновку. Але, зважаючи на вкрайню необхідність в прийнятті цього законопроекту, давайте приймемо рішення, щоб комітет якнайшвидше розглянув, до другого читання підготував ці законопроекти, усунув ті помилки, які є. І завтра вранці щоб ми його проголосували і прийняли в цілому. Але, щоб закон діяв. Давайте ми не будемо робити ведмежу послугу, пане доповідач Сергію Миколайовичу, я до вас звертаюсь. Давайте ми не будем робити ведмежу послугу шахтарям. Бо ми сьогодні впопихах проголосуємо закон, який не буде працювати. Я просто вас про це попереджаю. А для того, щоб він працював реально і щоб ми зменшили оці збори за використання електроенергії, треба усунути всі помилки, які там є. Розумієте? І зробити закон, який шахтарі використають задля розвитку шахтарської галузі. „Блок Тимошенко” підтримує цей закон, але за умови його доопрацювання і щоб він працював в інтересах шахтарів. Дякую.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, уважаемый Александр Владимирович! Так уж получилось, что из-за ошибочного внешнеполитического курса, из-за бездарной внешней политики, которая из России сделала образ врага, у нас на 18 году независимости под сомнение стала энергетическая безопасность страны. Это в бывшем Советском Союзу у нас был бесплатный газ, бесплатная нефть, практически бесплатный бензин, солярка, уголь, а сегодня мы живем в нашем украинском государственном доме. Энергетическая база, энергоресурсы в основном находятся в России. А благодаря усилиям руководства страны, высшего руководства страны, мы практически отрезаны от получения по нормальным ценам энергоресурсов. А хотим мы или не хотим, но сегодня из пяти тонн нефти, которую потребляет Украина, только одну добываем у себя, а четыре получаем из России. А хотим мы или не хотим, а из четырех кубов газа, которые потребляем в Украине, только один добываем у себя, а три из России или из Туркмении через Россию. И сегодня у нас остался единственный энергоресурс – уголь, но, благодаря усилиям бездарного правительства, и эту отрасль мы практически похоронили. Вы смотрите, вот сейчас коллега выступал из БЮТа. Все рассказал для того, чтобы закон был не принят. Практически его выступление забивает последний гвоздь в крышку гроба, в похороны угольной промышленности. Ни копейки денег не надо давать. Ведь если всю шелуху словесную отбросить, деньги углю не надо давать. Они, наверное, думают в копанках угольную промышленность подымать. Да, при Юлии Владимировне копанок появилось в тысячу раз больше. Везде копают, как кроты. До чего довели? Мы же унижаем народ, унижаем шахтеров. Поэтому радикально надо менять политику в области угольной промышленности. Это один единственный энергоресурс, который остался в нашем украинском доме. Забудьте, газа и нефти уже нет. Это не СоветскийCоюз. Так давайте хоть здесь проинвестируем, поможем отрасли, да. Да, 17 января поменяется хозяин на Банковой, Виктор Федорович порядок наведет в угле, но ведь шахтерам надо еще месяц прожить, и людям надо ж выплатить зарплату, шахтеры ж тоже люди, у них тоже семьи, надо ж детям хоть. хоть коробку конфет купить, хоть кусок мяса положить к новому году! Поэтому Партия регионов предлагает. обращается ко всем и предлагает поддержать законопроект Партии регионов, который отдельные депутаты из альтернативных фракций, с других фракций поддержали, и проголосовать сегодня, не откладывать на завтра, на послезавтра. Мы и до лета тогда эти деньги не получим на уголь. Сегодня проголосовать, чтобы шахтеры получили эти деньги. Партия регионов призывает вас проголосовать. Спасибо.
В’язівський Володимир Михайлович, будь ласка.
Дорогие украинцы! Я хотів би сказати, що, приймаючи цей законопроект, що розглядаючи черговий законопроект, який мав би покращити ситуацію в вугільній промисловості, ми в черговий раз констатуємо, що поки в цій державі сьогоднішній прем’єр буде керувати, ми не будемо мати порядку. Це ми вже робимо не один раз, і не один раз законопроекти, які вносять народні депутати чи навіть вносить уряд, тільки це і підтверджують, що не маємо цільової програми виходу з кризи. Виходу з кризи не в окремих галузях чи не подобатися окремим електоральним групам, а вихід з кризи в цілому в державі. Саме цей законопроект сьогодні є твердженням того, що ми знову ж таки, з одного боку, не доотримаємо кошти в Державний бюджет на потрібні статті видатків, бо мусимо рятувати шахтарів, яким дійсно до нового року треба купити, крім куска хліба, ще би і кусок м’яса. Тому я і хотів би сказати, дійсно в першому читанні цей законопроект треба приймати, мусимо до другого читання спільно з Міністерством фінансів, якщо таке ще на сьогоднішній день існує, його допрацювати, бо в цілому складається ситуація, що про шахтарів згадують напередодні виборів так само як і вчителів згадують напередодні виборів, так само як і працівників сільського господарства згадують напередодні виборів. Держава має жити щоденно, і українці в тій державі мають почуватися комфортно. Тому я би хотів, щоб новий уряд – а я переконаний, що дуже швидко він буде сформований, новий український уряд, який буде працювати в інтересах українців, - зможе цілісну програму запропонувати для парламенту. Я переконаний, що якщо не в цьому складі Верховної Ради, то в наступному, більш українському, він знайде адекватну підтримку - і ми приймемо такі закони, які будуть працювати на всю державу і на всіх українців, які живуть в цій держави. Бо найкраще ми можемо як українці зреалізуватися саме в тій державі, ніде нам ніхто не запропонує достойних заробітних плат, хоч сьогодні ми мусимо їхати туди, щоб той кусень хліба заробити, ніхто нам не відстоїть нашу рідну мову, українську, окрім тут, як в державі. Тому відкиньте, хлопці, перед виборами загравати з окремими групами електоральними щодо другої державної мови – давайте будувати нашу державу, і в розумінні економічному, і в розумінні духовного становлення тої держави. Над нами, українцями, дуже багато глумилися, нас морили голодом, нас позбавляли української мови, в нас тепер хочуть в черговий раз забирати в одних, давати іншим. Це неправильно. А тому давайте в комплексі підходити до вирішення питання, давайте цей законопроект приймемо в першому читанні і доопрацюємо до другого читання так, щоб всім українцям, і шахтарям, коли ми цей законопроект розглядаємо, жилося комфортно в державі. Дякую.
Коновалюк Валерій Ілліч.
Шановний Олександре Володимировичу, я розумію, що ці виступи, вони фактично сьогодні погоджуються з тим критичним станом в вугільній галузі. Дійсно, знаєте, попередній виступ чітко сказав, що тільки перед виборами вони починають пригадувати про вчителів, шахтарів, лікарів і таке інше, що 5 років не вистачило, дійсно, провести реформи, забезпечити нормальне фінансування, фінансування, а не те, що сьогодні зробили з Державним бюджетом. Тому я все ж закликаю колег проголосувати в першому читанні. і не тільки профінансувати ці видатки, але зберегти відповідний рівень оплати тарифі на електроенергетику, яка сьогодні є в Україні. Тому що рівень життя людей дійсно сьогодні достатньо низький, що він сьогодні не відповідає ні прожитковому рівню, ні забезпеченню тих соціальних стандартів, які мусять бути в Україні. Дякую.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про ухвалення у першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[щодо фінансової стабілізації підприємств вугільної галузі]], реєстраційний номер 5394. Прошу визначатися. [[13:45:37]] За-369 Рішення прийнято. Шановні колеги, кілька народних депутатів України, які виступали в обговоренні, висловили зауваження до тексту цього проекту закону. У зв’язку з цим існує проблема з пропозицією, яка теж лунає, щодо прийняття в цілому. Ми не можемо зараз це зробити, якщо там є неузгодженості чи помилки. У мене є пропозиція, щоб автори разом з бюджетним комітетом доопрацювали для ухвалення у другому читанні цей проект закону, щоб ми могли його розглянути завтра першим питанням. Приймається така пропозиція? Немає заперечень? Немає заперечень. Приймається така пропозиція. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік", реєстраційний номер 5395. Будь ласка, Сергій Михайлович Тітенко.
Шановні колеги, дякую вам за мудрі рішення. Сподіваюся, що помилки, які знайшов пан Ляшко, дійсно, відповідають. Що перенесення на один день не скажеться на шахтарях. Наступний закон – 5395, який має теж підґрунтя, як і попередній, щодо неможливості сплати шахтарям за відвантажене вугілля, і відповідно багато питань, пов’язаних з доходами електроенергетиків для розплати з шахтарями. Тому я не буду повторювати економічні підстави. А розповім вам тільки про механізм. З минулого року, з 2008 року залишився в бюджеті 260 мільйонів гривень, які отримані як спеціальний збір від надбавки на електричну енергію, та ж сама природа, як і попередніх 245 мільйонів. Але я маю на увазі, що ці гроші є зараз в бюджеті, і не використані ці гроші. Залишилося 15 днів до Нового року і вони не можуть бути використані, окрім тільки як за тим механізмом, який пропонується в нашому законопроекті. Механізм наступний. Є так званні шахти третьої групи, які готуються до закриття, ці шахти повністю фінансуються з Державного бюджету, їх загальна заборгованість за електричну енергію сьогодні складає більш, як 350 мільйонів гривень. Механізм, як і передбачаються цими законопроектами, це змінити цільове призначення залишку цих не використаних коштів спеціального фонду Державного бюджету в розмірі трохи більше як 260 мільйонів і спрямувати їх на програму, яка є, - це погашення. реструктуризації вугільної промисловості, в тому числі погашення заборгованості за електричну енергію минулих років. Далі ці гроші потрапляють в обленерго, обленерго їх, автоматично [[ще раз повторюю тут крадіжок ніяких не може бути]] автоматично перераховують на державне підприємство енергоринок, потім – на електричні станції, які розраховуються з шахтарями за відвантажене вугілля. Тобіш 245 мільйонів минулого законопроекту можна буде додати ще 260 мільйонів, які пропонуються цим законопроектом і таким чином шахтарі отримають приблизно 505, трохи більше ніж 505 мільйонів. І в даному випадку, от мене запитували про Пенсійний фонд. В даному випадку мені відомо, що готується проект постанови уряду, згідно якого в кінці кінців ці гроші попадуть в Пенсійний фонд як погашення заборгованості. Я не можу це так, оскільки не Прем’єр-міністр, але я маю на увазі, я знаю, що таке. Поки що, так. І моє прохання до вас, шановні колеги, аналогічне попередньому. Прийняти за основу і в цілому, і знову ж доручити Комітету з питань бюджету і Юридичному управлінню при підготовці на підпис Голови Верховної Ради, внести деякі технічні зміни відповідно до законопроектів, які ми проголосували сьогодні. Для того, щоб вони були взаємоузгодженні. Дякую вам за увагу.
Дякую, Сергій Михайлович. Є питання до доповідача, будь ласка, запишіться. Юрій Олександрович Колоцей, будь ласка.
Дякую, Олександр Володимирович. Я прошу передати слово Валерію Іллічу Коновалюку, будь ласка.
Дякую. Шановний Сергій Михайлович, загальна заборгованість перед шахтарями складає мільярд сто мільйонів, це на перше грудня. Ми безперечно розглядаємо питання, яке стосується не тільки забезпечення погашення за спожиту електроенергію, але яким чином взагалі стан справ по погашенню заборгованості, заробітної плати, наприклад, для людей і для шахтарів це також важливо. І як плануються видатки на утримання вугільних галузей, на підприємства вугільних галузей, якщо не вистачає тим, хто добуває вугілля, забезпечити сплату за спожиту електроенергію. Яким чином треба змінити механізм планування видатків для того, щоб ми кожен рік це не розглядали наприкінці року? Дякую.
Знаєте, наскільки в минулому. я колись працював в Міністерстві вугільної промисловості і вивчав дуже цікавий досвід країни Людвіга Ерхарда – Німеччину, в якій чітко визначено, що дотації і все таке інше повинні бути, йти на кожну тонну, що це повинні бути стимулюючі платежі, є відповідні директиви ЄС, є відповідне, до речі, і рішення Світової організації торгівлі щодо необхідності впровадження цих механізмів в нашій країні. На жаль, ми в Європу тільки кажемо, що йдемо, нічого не робимо щодо впровадження імплементації відповідних директив ЄС. СОТ нам дав 5 років на те, щоб подумати і таким чином залишається все, що є, от такі що є, хоча всі механізми відомі. Я от не хочу просто зараз так професійно розповідати про ці механізми, вони відомі і дуже гарно працюють в тій же Німеччині. Дуже дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Я б хотів би поставити аналогічні питання, бо законопроект дещо схожий, але, я маю на увазі про експертні заключення, також хочу вас запевнити, що за перше читання я буду голосувати. За друге читання юридичних підстав я не бачу, підкреслюю, юридичних підстав. Чому? Тому що із тих документів, які я отримав, я побачив, що реалізація законопроекту потребує збільшення видатків. А що говориться про джерела, то говориться, що маємо використовувати невикористані кошти в 2008 році по спецфонду Державного бюджету, це 260 мільйонів 478,6 тисячі гривень. Я не впевнений, я не знаю, чи ці кошти ще урядом не використані і чи при прийнятті тих законів, які ми розглядали, ми їх не передбачили на інші цілі. Чи є у вас таке переконання? Просив би вас повідомити. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович! Ці гроші зараз знаходяться на реєстраційному рахунку в Державному казначействі. Нікуди вони не використані, вони мають цільове призначення, може їх „ні” по факту, але ж на папірцях вони є офіційно. От я кажу вам, це по офіційній довідці Державного казначейства, оці 260, кома, і так далі, і так далі. Ну це нехай розкажуть, де ж вони поділися, це ж як би вже корупцією „попахивает”. Вони повинні бути. [[Шум у залі]] Почекайте! Ще раз вам кажу, гроші ці зі спеціального фонду з цільової надбавки на електричну енергію мають перехідний характер. Вони перейшли, залишок, оскільки він нараховується от до кінця, до 01.01, а гроші приходять вже в наступному році, то вони автоматично не можуть бути використані в цьому році. І от в минулому, в 2008 році, 260 мільйонів перекочувало в цей рік. На жаль, вони і досі не використані. І ми кажемо зараз тільки про одне, що давайте змінимо цільове призначення, 260 мільйонів цих не використаних коштів.
Зрозуміла ситуація, є різниця коштів загального і спеціального фонду державного бюджету. Будь ласка, Олег Валерійович Ляшко.
Дякую, шановний Олександре Володимировичу. Сергію Михайловичу, в мене до вас питання. От ви щойно, починаючи свій виступ, сказали, що будемо сподіватися, що помилки, які знайшов Ляшко у попередньому законі 5394, і вони справді є. Це, як вас розуміти? Ми розказуємо про неузгодженості, про неточності в законі, а їх немає? Це ви як автор вважаєте? Це ви звинувачуєте чи підозрюєте у тому, що хтось навмисно не хоче дати шахтарям гроші? То в мене питання до вас: чого ви і ваша фракція не голосували, коли впродовж року уряд кілька разів вносив законопроекти, спрямовані на збільшення фінансування галузі, і ви не голосували. А тут зареєстрували закон 2 грудня, 2 грудня і розказуєте, давайте швиденько мені за один день це розгляньте, без рішення комітету і з помилками, які там, маса помилок. Ви ж, я ж уже казав, що ви робите ведмежу послугу шахтарям. Ви приймаєте закон, який не діятиме, не працюватиме. Для чого? Щоб потім розказувати, що хтось у цьому винен? Давайте.
Можна відповісти? Хочу поділити на дві частини. Перша. Жодного законопроекту про збільшення фінансування вугільної галузі, ми тут не голосували. Більш того, я вам скажу. Є і Постанова Верховної Ради від 14 липня, яка зобов’язувала Кабінет Міністрів підготувати законопроекти щодо оцих механізмів. На жаль, в офіційній відповіді відповідних працівників Кабінету Міністрів написано, що вони так не рахують. Зараз є листи обох міністерств про те, як їм потрібен цей законопроект. Це щодо того, як ми не голосуємо, як ми не любимо шахтарів. Щодо помилок. Я пишу закони сам, хочу вам сказати. Вчора, коли я розмовляв з тими людьми, які зараз знайшли, вони помилок в мене не побачили. Я їх брав, кажу: тут написано 2 грудня. Брав їх станом на 1 грудня з офіційного сайту Верховної Ради. Якщо там є помилки, то звертаємося, давайте до працівників Апарату Верховної Ради, і дамо їм по шапці, що вони на офіційному сайті дають не ті цифри, які може сьогодні зранку знайшли працівники вашого, ну.
Дякую, Сергій Михайлович. Сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати?
У нас вибір такий, або ми записуємось тоді зараз на виступи і будемо.
Якщо немає заперечень, я ставлю на голосування про ухвалення в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[реєстраційний номер 5395]]. Прошу визначатися. [[13:58:05]] За-365 Рішення прийнято. Доповідач вносив пропозицію про ухвалення проекту закону в цілому. Є заперечення народних депутатів Ляшко і Кармазіна. Таким чином, шановні колеги, я вношу пропозицію вчинити з цим проектом закону аналогічно до попередньо. Є заперечення? Є заперечення. Будь ласка, Олег Валерійович Ляшко.
Шановний Олександре Володимировичу, немає заперечень. Я пропоную завтра розглянути цей закон. Але ми з вами щойно проголосували в першому читанні 5394. Зараз ми розглядаємо 5395. Давайте ми їх об’єднаємо в один і завтра до другого читання винесемо як один закон, бо там і предмет і той, і той вони однакові, питання, які розглядаються в цих законах. Тому до другого читання завтра допрацювати і винести як один узгоджений закон без помилок, збалансований по видатках, по доходах тощо. Доручити комітету це зробити.
Шановний Олег Валерійович, я висловлю свою думку з цього приводу, це ускладнить ситуацію, оскільки там є різні джерела і там загальний, а там спеціальний фонд і ми прийняли вже той проект в першому читанні і цей прийняли в першому читанні. Тому, щоб ми не ускладнювали, у мене є пропозиція, щоб ми таки працювали з двома конкретними проектами. Немає заперечень? Шановні колеги, ніхто не заперечує, щоб завтра після розгляду в другому читанні проекту 5394, ми розглянули проект 5395? Ніхто не заперечує?
Звернутись до уряду, щоб дав заключення!
Ніхто не заперечує. Таким чином завтра другим питанням буде стояти проект закону 5395. Шановні колеги, ранкове пленарне засідання оголошую закритим. О 16 годині розпочнеться вечірнє пленарне засідання.