Добрий день, шановні колеги! Добрий день, шановні представники засобів масової інформації! У зв’язку з пропозицією народних депутатів України, поданої відповідно до частини другої статті 83 Конституції України, про скликання позачергової сесії Верховної ради України дев’ятого скликання, та згідно статті 11 Регламенту Верховної Ради України сьогодні ми проводимо позачергову сесію Верховної Ради України дев’ятого скликання. Прошу народних депутатів України підготуватися до реєстрації. Як завжди нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки. Це перша зліва. Пам’ятаєте. Я дякую. Або, як підказує Руслан Олексійович, третя справа. Готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[12:09:21]] В залі зареєстровано 289 народних депутатів України. Позачергову сесію Верховної Ради України оголошую відкритою. Державний Гімн. [[Лунає Державний Гімн України]] Прошу сідати. Шановні народні депутати, надійшла заява від двох фракцій про перерву, про реальну перерву: "Батьківщина" з. З "Довірою"? Юлія Володимирівна! З "Довірою". Оголошується перерва на 30 хвилин, до без п’ятнадцяти тринадцять. Перерва. Ви наполягаєте на виступі зараз? Може, краще після перерви? Будь ласка, виступайте. Шановні колеги, спочатку надійшла заява про перерву з заміною на виступ від "ЄС", виступ – 3 хвилини. Після цього оголошується перерва на 30 хвилин. "Голос", "Європейська солідарність" взяли перерву, перерву з заміною на виступ. Андрій Володимирович Парубій.
Шановні колеги! Українці! Вчора прозвучала, цими днями прозвучала тривожна інформація, що знову планується винести на позачергову сесію законопроект про знищення української мови. "П’ята колона" не полишає спроб розпочати фронтальну атаку на засадничий, державотворчий Закон про українську мову. Минулого тижня тисячі людей на вулицях українських міст і ефективні дії і фракції "Європейська солідарність", і інших українських фракцій в парламенті і поза парламентом не дали винести цей закон на порядок денний. Але планів своїх "п’ята колона" не зреклась і має намір винести це питання на позачергову сесію. Я можу вам сказати, що можливість винесення цього питання можливе тільки або за підписом Президента України або за ініціативи 150 депутатів. Президент Зеленський неодноразово робив заяви про необхідність перегляду Закону про мову. Це хибна, помилкова і небезпечна позиція. Її ще не пізно виправити. Ми маємо усвідомити, що генеральний штаб наступу на українську мову розташований у Кремлі. Там ніяк не можуть змиритися з існуванням українського народу, української держави і української мови. Президент України і Головнокомандувач не може іти у фарватері московської пропаганди адже атака на мову це частина гібридної атаки Росії на Україну. Питання мови – це також питання і безпеки. Тому "Європейська солідарність" вимагає від Зеленського зайняти державну позицію і не ініціювати винесення того питання на позачергову сесію. Також "Європейська солідарність" звертається до усіх народних депутатів і також до тих, хто поставив свій підпис до цього закону, не давати 150 підписів для перегляду Закону про мову. У цьому питанні ми повинні залишити у повній ізоляції всю п’яту колону і промосковські сили, які є в цьому залі. "Європейська солідарність" попереджає про масові акції протесту у випадку, якщо влада піде на поводу у реваншистських проросійських сил і допустить позачергову сесію з мовного питання. Перегляд Закону про українську мову це червона лінія, порушення її призведе до загострення політичної ситуації в Україні. І повністю буде на відповідальності монобільшості і Президента Зеленського. Не чіпайте мову! Мова об’єднує! Мова робить нас сильними! Мова – це наша зброя! Слава Україні!
Оголошується перерва до без п’ятнадцяти перша. Прошу голів депутатських фракцій та груп зібратися в моєму кабінеті для наради. Шановні голови депутатських фракцій та груп!
Шановні колеги! Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Повертаємося до роботи. Герус Андрій Михайлович є в залі? Підійдіть, будь ласка. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали, займіть свої місця, переходимо до розгляду питання. Я так розумію, до голосування за правки. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення умов підтримки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії (реєстраційний номер 3658). До слова запрошується голова Комітету енергетики та житлово-комунального господарства Герус Андрій Михайлович. Зараз переходимо до розгляду правок. Три правки на початку, да? [[Шум у залі]] Ні, виступу не буде. З процедури. З процедури даю слово Герусу. 2 хвилини дайте.
Доброго дня, шановний головуючий, доброго дня, народні депутати! З процедури, у нас вчора було засідання комітету, де ми оперативно опрацювали більше ніж 1200 правок. І для того, щоб уникнути технічних неузгодженостей в різних статтях закону, сьогодні ми провели ще один комітет, де технічно узгодили положення різних статей, а саме: 21.07.2020 року відбулося засідання комітету, на якому розглянуто додаткову порівняльну таблицю до цього законопроекту і прийнято рішення врахувати правку народного депутата Геруса Андрія Михайловича 694 у такій редакції: абзац тринадцятий статті 9.4 викласти в новій редакції такого змісту: "на рівні 0,4 – для суб’єктів господарювання, які виробляють електричну енергію з енергії сонячного випромінювання на об’єктах електроенергетики або чергах їх будівництва (пускових комплексах) встановленою потужністю від 1 до 75 МВт, що введені в експлуатацію з 1 квітня 2021 року" та доповнити після абзацу тринадцятого новим абзацом у такій редакції: "на рівні 0,4 – для суб’єктів господарювання, які виробляють електричну енергію з енергії сонячного випромінювання на об’єктах електроенергетики або чергах їх будівництва (пускових комплексах) встановленою потужністю 75 МВт та більше, що введені в експлуатацію з 1 листопада 2020 року". Ця відповідно правка є технічною, вона роздана депутатам у роздрукованих матеріалах. Спасибі.
Добре. Я правильно розумію, що ви правку свою на підтвердження спочатку ставите?
Так, я ставлю на підтвердження.
Шановні колеги, почекайте, в мене є питання. Хто планує ставити правки на врахування? Я бачу: Батенко, Анна Костянтинівна, Шахов три, Совсун дві. Не буде Шахов? Батенко, скільки правок ви будете ставити? Тарас Іванович, включіть, будь ласка, мікрофон.
У мене одинадцять правок.
Одинадцять правок? Добре. Анна Костянтинівна, ми з вами домовились. Інші фракції будуть наполягати на правках? Інші фракції. Я почув. Не будуть. Тобто якщо та редакція, яка запропонована, то будуть два представники "За майбутнє" і один представник від ""Голосу". Я правильно розумію? Давайте просто домовлятися, що якщо так, то так і йдемо. Так? Всі фракції згодні? Добре. Герус Андрій Михайлович.
Я прошу поставити на голосування правку 1203, вона стосується податкового законодавства. По-перше, в редакції першого читання було закладено норму про те, що не можуть бути змінені податки саме для галузі відновлювальної енергії. На мою думку, це не зовсім правильно тому що у нас податки міняються для різних галузей і теоретично такі податки в майбутньому якось можуть бути змінені. По-друге, ця норма є не зовсім правильною тому що всіма податками повинен займатися податковий комітет. Тому правка 1203 виключить цю норму щодо незмінності податкового законодавства, тому прошу підтримати та проголосувати.
Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Правка 1203, вона була не врахована комітетом. Однак, я правильно розумію, що автор правки Герус Андрій Михайлович наполягає на тому, щоб вона була підтримана, правильно?
Так, я наполягаю, щоб була підтримана.
Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Правку ставимо на врахування. Ілля Володимирович, я бачу, що ви готові голосувати, я бачу. Готові голосувати? Ставлю на голосування правку 1203, комітетом була відхилена, однак автор наполягає на її врахуванні. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:55:44]] За-279 Рішення прийнято. Правка врахована. Андрій Михайлович, ви ще якісь правки писали на підтвердження, да?
Так, хочу поставити на підтвердження правку номер 881, автор Кисилевський, вона врахована комітетом, але хочу, щоб відповідно була врахована і при голосуванні в залі.
Правка номер 881. Правильно?
Правильно.
Вона була врахована комітетом, ви її ставите зараз на підтвердження. Правильно?
Так.
Ставлю на голосування правку 881, в таблиці. Він тільки що сказав. Правка номер 881, ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати 881. [[12:56:53]] За-277 Правка підтверджена. Наступна. Андрій Михайлович.
Ще одну правку хочу поставити на підтвердження – це правка номер 939. Вона врахована комітетом, і ставлю її на підтвердження в залі.
Шановні колеги, правка 939 комітетом врахована, Герус ставить її на підтвердження. Шановні колеги! Шановні колеги, а можна трохи тихіше в залі? Ставлю на голосування для підтвердження правку 939-у. На підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:58:00]] За-289 Рішення прийнято, правка підтверджена. Шановні колеги, в нас зараз три виступаючі: Совсун, Батенко і Скороход. Так? Совсун Інна Романівна. Правка 72 і 577-а. По черзі: одна, друга.
Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, законопроект, який ми зараз голосуємо, називається "про вдосконалення умов підтримки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії". В рамках цього удосконалення що ми робимо: ми просто скорочуємо тарифи, зменшуємо виплати для виробників "зеленої" енергії. Разом з тим, переважна більшість виробників – це люди, які інвестували в позичені гроші, це люди, які розраховували повернути ці кошти відповідно до запланованого тарифу. Зараз ми просто скорочуємо цей тариф на 15 відсотків. Що пропонує моя правка номер 72 – це при скороченні на 15 відсотків подовжити термін виплати цього тарифу на два роки. Про це просять бізнес-асоціації, про це просить бізнес, це те, на що люди розраховували. І це те, що потрібно прийняти для того, щоби ми не знущалися над інвесторами в українську економіку. Ми сьогодні будемо голосувати закон про "інвестиційні няні". Так от, закон про "інвестиційні няні" нічим не допоможе, якщо ми будемо постійно змінювати умови для інвесторів в українську економіку. Тому я дуже прошу підтримати цю правку і подовжити термін дії тарифу на два роки.
Ви не наполягаєте на голосуванні? 72-а? Позиція комітету.
Позиція комітету була не врахувати цю правку, коротко поясню чому. "Зелені" тарифи сьогодні в Україні є на 150-200 відсотків вищі, аніж, наприклад, в Німеччині. І ми прекрасно розуміємо, що навіть те зниження, яке є, 15 відсотків, воно взагалі некатастрофічне і взагалі не створює серйозних проблем для учасників, які працюють по "зелених" тарифах. Ми розуміємо, що, звичайно, вони пишуть листи, щоб дати їм додаткові роки "зеленого" тарифу, але, з іншої сторони, цей "зелений" тариф платять всі українці, український народ. Тому ми, приймаючи рішення, повинні враховувати обидві сторони: і тих, то отримують, і тих, хто платять. Тому прошу не підтримувати.
Ставлю на голосування правку 72. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:00:40]] За-45 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 577 правка, Совсун.
577 правка стосується малої генерації. Ми розуміємо, що переважно бізнес, який працює у сфері енергетики, - це великий бізнес. Але бізнес, який треба підтримувати і на якому, власне, повинна розвиватись українська економіка – це малий і середній бізнес. Що пропонує 577 правка? Вона пропонує для сонячної енергетики, для малих виробників, для малої генерації до 1 мегавата не скорочувати "зелені" тарифи. На комітеті ми погодились про те, щоб зменшити скорочення для малої генерації, але все-таки я попрошу поставити на голосування правку, щоб, в принципі, не скорочувати тариф для малої генерації. Дякую.
В такій редакція ця правка не була підтримана на комітеті, але вона була підтримана трошки в іншій редакції. Для генерації до 1 мегавату зниження буде вдвічі менше, аніж для усіх інших, тобто не 15 відсотків, а 7,5. Таким чином, ми підходимо трошки інакше, дійсно, до дрібних електростанцій, і у них тариф буде вищий, аніж в крупних електростанцій. Тому ми вже підтримали її в іншій редакції, тому в цій редакції прохання все-таки не підтримувати.
Наполягаєте на голосуванні? 577 правка. Вона врахована редакційно. Автор наполягає на повному врахуванні. Комітет пропонує залишити в тій редакції, яка є. Ставлю на голосування пропозицію автора правки, щодо 577 правки, щодо повного врахування цієї правки. Прошу визначатись та голосувати. [[13:02:35]] За-45 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Батенко Тарас Іванович.
Дмитро Олександрович, у мене 11 поправок, я буду наполягати на 8-ми. Можна 2 хвилини часу?
Да, будь ласка, добавте хвилину часу.
Шановні колеги, отже, наша депутатська група "Партії "За майбутнє" підготувала та подала свої пропозиції до цього проекту закону. Ми вважаємо, що це насамперед лобістський закон, тому що ніби благі наміри, благими намірами вимощена дорога все-таки до пекла для людей з так званим пониженням "зеленої" енергетики. Тому що ми розуміємо, що "зелені" тарифи мають працювати насамперед на людей, які за них же ще й платять, а не на окремих олігархів, які клопочуть за ці тарифи. Тому ми неодноразово наголошували, що зменшення "зеленого" тарифу для суб’єктів господарювання, які виробляють електричну енергію з альтернативних джерел енергії, мають бути реальними і відчутними для населення. "Зелена" енергетика повинна працювати на користь України, а не на інтереси окремих бізнесменів з вузької галузі, колеги. І недоречно в умовах кризи в енергетичній галузі України в інтересах окремих олігархічних груп, які вклалися в "зелену" енергетику, знищувати дешевші і екологічні атомну і гідроенергетику, про що ми постійно заявляємо з різних трибун. Наші зміни до поправок, які я вношу, спрямовані на зниження тарифів на сонячну і вітряну генерацію на 50 відсотків і 40 відсотків відповідно, щоб припинити державне фінансування надприбутків окремих інвесторів. Ми також проти спецтарифів для заводів окремих олігархів. Такі спецтарифи дають сотні мільйонів прибутків у рік. Ми порахували: тільки 200 мільйонів у рік прибутків для п’яти підприємств. І голова комітету, і частина залу про це знають. Ми також пропонуємо збалансувати інтереси інвесторів "зеленої" енергетики і питання національної безпеки України. Для цього пропонуємо заборонити використання в "зеленій" енергетиці обладнання виробникам і постачальникам, з яких є резиденти держави-агресора. І це дозволить забезпечити належний захист національної безпеки в такий важливій сфері економіки як енергозбереження, а також в кінцевому результаті зберігатиме життя захисників України, зменшуючи доходи держави-агресора. Тому я прошу поставити врахувати поправки 609, 627, 645, 671, 686, 703, 750 і 776. Дякую.
На яких правка ви наполягаєте, Тарасе Івановичу?
609.
Вони всі не враховані, да?
Вони не враховані.
609.
627.
627.
645.
645.
671.
71.
686.
86.
703.
703.
750.
750.
І 776. Прошу зал підтримати ці поправки.
Ще раз останню, будь ласка.
776.
776. 609 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:05:49]] За-41 Рішення не прийнято. 627-а. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:07]] За-37 Рішення не прийнято. 645-а. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:25]] За-42 Рішення не прийнято. 671-а. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:44]] За-38 Рішення не прийнято. 686-а. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:03]] За-40 За-41. Рішення не прийнято. Правка не. Вибачте, за – 40. Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 703 правка. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:25]] За-40 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 750 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:46]] За-42 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 776 правка, Батенко. Не підтримана. 776-а, да, остання правка? Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:08:13]] За-39 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Мазурашу - одна правка.
Дякую. Георгій Мазурашу, "Слуга народу", 203 округ, Чернівецька область. Чули би ви, що говорять люди, наші виборці про цих інвесторів у "зелену" енергетику, але це складна тема. Я прошу колег почути. Ми живемо в Україні, і я прошу підтримати цю правку, яка відв’язує тарифи від євро. Ми живемо в Україні, у нас національна валюта в гривнях. Тому треба, щоб тарифи для, у тому числі і для них, були в гривнях. Прошу колег почути і підтримати цю правку. Дякую.
Номер правки ще раз, будь ласка.
71-а.
71 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:09:25]] За-87 Рішення не прийнято. Скороход Анна Костянтинівна.
Дмитро Олександрович, я попрошу 5 хвилин за 17 правок.
5 хвилин. І ми не голосуємо по правкам?
Ми голосуємо правки, але виступ тільки 5 хвилин за 17 правок.
5 хвилин включіть, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, всі, хто зараз проголосує за цей законопроект опосередковано голосує за те, щоб після місцевих виборів підняли тариф на електроенергію для населення. Бо іншого виходу для того, щоб сплачувати найвищі тарифи в світі на "зелену" електроенергію не буде. Якщо ви побачите, то на сьогоднішній день середня ціна за 1 кіловат, яку ви сплачуєте сонячній генерації становить 4 гривні 80 копійок. За рахунок кого ви збираєтеся це оплачувати? Звісно, виключно за рахунок населення, а також іншої промисловості, які вже підвищили тарифи на електроенергію. Тому я дуже прошу всіх схаменутися і не голосувати за даний законопроект. Також хочу сказати, що в нас дуже багато депутатів, якщо пам’ятають свої декларації, задекларували доходи від "зеленої" генерації. Тому я нагадую, що голосування за даний законопроект – це є конфлікт інтересів і можна звернутися до НАБУ щодо оскарження голосувань певних депутатів, а також корупційної складової у голосуванні цих депутатів, що мною буде зроблено. Також хочеться наголосити, що в нас іде повне знищення атомної енергетики. На сьогоднішній день "Енергоатом" бере кредити – ви тільки вслухайтесь, будь ласка – бере кредити для того, щоб погасити заборгованість по заробітній платі. Україна просто не може сплачувати такі надвисокі тарифи за "зелену" генерацію. Тому я прошу, щоб все-таки відбулося доцільне зниження цього тарифу і ми їх вирівняли на рівні з тими, які у нас є в світі, а також з тими, які є в Європі. Шановні колеги, я також хочу наголосити, що в нас всі інвестори, які так сильно кричать, що вони інвестори, на 65-75 відсотків закредитовані в державних банках і закредитовані під нижчий процент, ніж всі інші. Тобто у нас стоїть пріоритет у тому, щоб давати кредити на розвиток "зеленої" генерації, але нікого не цікавлять кредити під житло для населення, нікого не цікавлять кредити дешеві для малого і середнього бізнесу. То на кого ми працюємо! Будь ласка, подивіться лист всіх "зелених" виробників, які є на сьогодні, і в кого у нас найбільший відсоток належить в "зеленій" генерації? Компанії ДТЕК. То за кого ви голосуєте, скажіть мені, будь ласка? Будь ласка, схаменіться, тому що ми не можемо піднімати людям тариф. А це буде зроблено одразу після місцевих виборів, тому що іншого виходу для того, щоб сплачувати за даними тарифами просто не буде. На сьогоднішній день гарантований покупець сплачує лише 3,9 відсотки від тієї суми, що дорівнює по виплаті "зеленій" генерації. І ціна питання по року понад 50 мільярдів гривень. Ви берете кредити в МВФ, ставлячи всю країну на коліна, але при цьому ви зберігаєте надвисокі тарифи на "зелену" генерацію. Тому я прошу всіх схаменутися і не приймати участі в тому, що ви обіцяли. А обіцяли ви на виборах, я вам нагадаю, не підвищувати тарифи для населення, а навпаки їх знизити. Тому не можна голосувати даний законопроект в такій редакції. Я дуже всіх прошу схаменутися і нажати червону кнопку по цьому закону або хоча б підтримати правки. Мої правки, які були подані для того, щоб хоч якось врегулювати ціну на "зелену" генерацію. І, будь ласка, оті "лякалки" що ми будемо платити по міжнародних арбітражах, теж прошу, не ведіться на це. Згадайте досвід Іспанії, яка просто загинула в тих високих тарифах і потім повністю відмовилась по ним платити. Тому, шановні колеги, я ще раз прошу нажати червону кнопку тому що якщо цей закон пройде, тариф для населення після місцевих виборів буде піднятий. Дякую. Правки, які я прошу поставити на голосування: 91, 92, 93.
Анна Костянтинівна, скажіть, будь ласка, можете мені дати список, я просто поставлю, щоб ми не втрачали час. А я поки дам виступити колегам. Добре, домовились? Аліксійчук 2 хвилини. Є в залі? Є, бачу. І одна правка на голосування. Правильно? В нього – шістдесят. Включіть мікрофон Аліксійчуку.
Доброго дня! Пане Голово, дякую. Олександр Аліксійчук фракція "Слуга народу", виборчий округ 154, Рівненщина. Колеги, що ми маємо на сьогодні на ринку "зеленої" енергетики? На сьогодні ми маємо преференції деяким учасникам ринку і підписання "лайтового" меморандуму або "лайтового" законопроекту призведе до неминучого підвищення тарифу кінцевим споживачам. І що ще гірше, до додаткового зупинення атомних енергоблоків, які в тому числі є в моїй рідній області Рівненській. Ви вдумайтеся, у 2019 році на виплату "зеленій" генерації було направлено 26 мільярдів гривень. Тобто при залишенні деяких норм, таких, як є сьогодні, у 2020-2021роках нам необхідно буде додатково 34 мільярди гривень. Ми шукаємо кошти для підвищення пенсій, соціальних стандартів для населення і при цьому віддаємо шалені гроші олігархам, які отримують надприбутки, наголошую на слові "надприбутки". Бо якщо порівнювати "зелені" тарифи, до прикладу, з такою країною як Німеччина, то різниця сягає 234 відсотки. У нас вартість 1 кВт електроенергії 15 євроцентів, у Німеччині – 4,5, при цьому там теж є цей бізнес, і він є окупним. Навіть за умови, якщо ми дійдемо компромісу, пониження сонячної електроенергії на 30 відсотків, а енергії вітру – на 12,5 відсотків, бізнес залишиться привабливим, з точки зору окупності в термін шість-сім років. При цьому можна структуризувати закон таким чином, щоб держава не зазнала поразки в позовах до Арбітражного суду. Мої правки враховують інтереси як рядового користувача, для якого не буде підвищено вартість тарифу на електроенергію так і основних гравців, потенційних інвесторів, а також інтереси держави. Прошу поставити одну правку 52. [[не чути]]на підтвердження і, колеги, прошу підтримати. Дякую.
525-а? 521-а, да? Ставлю на голосування 521 правку, комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:17:22]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Копанчук правка, одна хвилина.
Дякую. Шановний головуючий, в мене пропозиція, правка 844. Це пропозиція стосується більш техніко-юридичного впорядкування законопроекту, так як попередній комітет підтримав встановлення особливостей щодо тарифів з 1 серпня, то в цій нормі маємо передбачити, що держава зобов’язується саме з 1 серпня 2020 року гарантувати виконання взятих на себе зобов’язань. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 844 правку, автор наполягає на врахуванні. Пропонується залишити в тій редакції, яка була запропонована комітетом. 844 правка. Прошу визначатися та голосувати. [[13:18:26]] За-45 Рішення не прийнято, правка залишається в тому вигляді, в якому була запропонована комітетом Верховної Ради України. Шановні колеги, зараз переходимо до голосування за правки Скороход, і після цього голосуємо за закон в цілому. Запросить народних депутатів до зали. 91 правка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:00]] За-25 Рішення не прийнято, правка не врахована. 655 правка, Скороход. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:19]] За-34 Рішення не прийнято, правка не врахована. 676 правка, Скороход. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:39]] За-38 Рішення не прийнято, правка не врахована. 695 правка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:59]] За-43 Рішення не прийнято, правка не врахована. 707 правка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:20:21]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 46 поправка, Скороход. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:20:45]] За-45 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 880 правка, остання, правка Скороход. Прошу визначатись та голосувати. [[13:21:10]] За-39 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до залу. Климпуш-Цинцадзе, остання правка, хвилина.
Шановні колеги, я хотіла би поставити 26 правку на підтвердження. Чому я так вважаю, що її необхідно просто передбачати зовсім в інших законопроектах: або в законопроекті, Законі про електричну енергію, або в Законі про бюджет України чи Бюджетний кодекс. І тоді вона буде, дійсно, мати право на життя в якомусь форматі як інструмент для використання і покриття державою боргів, і використання державного бюджету. А в цьому випадку, так, як вона прописана, вона пропонує, ну, власне кажучи, хитрий і потенційно корупційний спосіб відшкодування частини витрат інвесторів.
Ставлю 26-у на голосування. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та. Підтримана? Почекайте! Так ви зараз на врахування чи підтвердження? Підтвердження? 26 правка, позиція комітету.
Позиція комітету, щоб схвалити цю правку, підтвердити, тому що цією правкою передбачається можливість погашення боргів із державного бюджету. Я не знаю про які корупційні ризики тут може бути. Є борги перед "зеленими" виробниками. І є Державний бюджет України. Є чітке розуміння або є побоювання, що в тарифи закласти ту суму грошей, яка є сьогодні, може бути неможливо. Тому в багатьох країнах світу також використовуються кошти бюджету для того, щоби оплачувати виробникам за "зеленими" тарифами. Тому прохання підтримати.
Ставлю на голосування 26 правку. Комітетом вона підтримана. І комітет наполягає, щоб вона залишилась в тій самій редакції. Готові голосувати? Ставлю правку 26 на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:44]] За-282 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Переходимо до голосування за закон в цілому. Підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення умов підтримки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії (реєстраційний номер 3658). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:24:48]] За-288 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю! По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо належного фінансового забезпечення відновлення інституту фахівців із соціальної роботи для виявлення і супроводу сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах (реєстраційний номер 3807, 3807-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:25:48]] За-246 Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. До слова запрошується народний депутат України Шпак Любов Олександрівна.
Дякую. Шановний Голово, шановна президія, шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект (реєстраційний номер 3807) про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо належного фінансування забезпечення відновлення інституту фахівців із соціальної роботи для виявлення і супроводу сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах. Про що взагалі цей законопроект? Як слідує з самої назви законопроекту, основна мета – внесення змін до Державного бюджету на поточний рік, це забезпечення належними коштами, відновлення роботи з 1 вересня 2020 року, поточного року, інституту із соціальної роботи для виявлення і супроводу сімей, які перебувають у складних життєвих обставинах. Планується в рамках даного проекту забезпечити діяльність 11 тисяч соціальних працівників на всіх територіях громад і міст нашої країни. В чому полягає надважливість взагалі цього законопроекту? В тому, що в 2012-2013 роках дійсно існував такий законопроект, який дав можливість, на той час працювало 12 тисяч соціальних працівників, і це дало можливість попередження вилучення дітей з сімей, також досягнуто найбільших показників влаштування дітей в прийомні сім’ї і також попередження вилучення дітей у біологічних сімей. Взагалі, якщо говорити, то дана ситуація є достатньо критична в зв’язку з тим, що ми знаємо в нас негативний вплив на забезпечення прав дітей внесла ситуація з вимушеною самоізоляцією, спричиненою заходами запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19. Інститут фахівців.
Дякую. Шановні колеги, слово надається народній депутатці України Королевській Наталії Юріївні. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Колеги, хочу вашу увагу звернути на альтернативний законопроект, тому що ми вважаємо, що нарешті в цьому залі у нас з вами є можливість прийняти дуже важливе і дуже відповідальне рішення – це поновити такий важливий інструмент як існування інституту фахівців із соціальної роботи. Ми послідовно наполягали на тому, що держава сьогодні обов’язково повинна надавати якісний соціальний супровід людям, які сьогодні потребують підтримки держави. І ми з вами дуже добре знаємо, що по даним Госслужби статистики у нас на 1 січня 20-го року на учете із складними життєвими обставинами було 1 мільйон 250 тисяч громадян в нашій країні, які потребують сьогодні допомоги, підтримки з боку держави. І ми з вами дуже добре розуміємо, що в більшості своїй це люди поважного віку, люди одинокі, люди, які опинилися в складних життєвих обставинах, а також це родини з дітьми. І ми з вами сьогодні спрямовуємо нашу діяльність на те, щоб дитина залишалась в родині, а для цього нам і потрібно з боку держави надати їм якісну підтримку та якісну допомогу. І ми з вами в цьому залі 4 червня прийняли Постанову парламенту про звернення до уряду щодо вжиття заходів, спрямованих на забезпечення належного соціального захисту дітей, вихованців інтернатних закладів. І уряду було рекомендовано терміново прийняти рішення та звернутися до парламенту, щоб ми внесли зміни до державного бюджету та залишили нормальне існування наших інтернатних закладів та можливість там дітям якісно проводити час. Але ж, на жаль, уряд нічого не зробив. Тому ми зробили свій альтернативний законопроект і просимо його підтримати. Дякую дуже.
Дякую, Наталіє Юріївно. Запрошую до слова заступника голови Комітету з питань бюджету Олександра Миколайовича Трухіна. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітет з питань бюджету розглянув законопроект 3807 про внесення змін до Закону про Державний бюджет, що передбачає реалізацію соціального пілотного проекту за рахунок збільшення доходів з державного бюджету та визначений Президентом України як невідкладний. Президент України визначив його як невідкладний тому що це дуже важлива соціальна функція цього законопроекту плюс цей законопроект запускає іпотеку та іпотечне кредитування в Україні для молодих сімей, плюс цей законопроект дає можливість для місцевих бюджетів дійсно використати той законопроект 3510, котрий ми ухвалили в стінах Верховної Ради та забезпечить понад обсяг в 200 процентів від доходів, що вони можуть брати собі в кредит для розвитку інфраструктурних проектів. Також цей законопроект дає можливість для розвитку "портфельного" кредитування для малого та середнього бізнесу під низький відсоток та можливість підтримки нашої країни та нашого уряду для середнього та малого бізнесу. Також цей законопроект розширює можливості по фінансуванню інфраструктури. Тому загалом комітет рекомендує Верховній Раді України законопроект 3807 за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуваннями і пропозиціями комітету викладених у листах-висновках комітету від 16 і 17 липня. Відповідно комітету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні на підпис Голові Верховної Ради законопроекту 3807 належить внести необхідні техніко-юридичні уточнення. Прошу підтримати Президента та наших виборців. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Тоді прошу записатись: два - за, два - проти. Народна депутатка Королевська Наталія Юріївна фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, я перед цим мала слово і виступала за наш альтернативний законопроект, а зараз я хочу сказати щодо цього законопроекту. Знаєте, в кожній "бочці є ложка дьогтю", так от саме про це цей законопроект. Тому що з гарними гаслами, з правильним настроєм, з пропозиціями, але ж туди, на рівні підготовки цього законопроекту у комітеті, раптом попали дуже цікаві моменти і це стосується видачі держгарантії на 5 мільярдів гривень банкам, це стосується питання права Міністерству фінансів без обмежень залучати через ОВДП кошти для Державного фонду сприяння молодіжного будівництва і це стосується права, дозволу місцевим бюджетам значне залучення кредитних ресурсів для дорожнього будівництва. Все це було б дуже добре, коли б у нашій країні вже не існувала така велика кількість боргів і таке велике навантаження сьогодні на бюджет. І тому ми все ж таки з вами вважаємо, що давати такі права безмежні сьогодні уряду, який взагалі не відповідає там запитам суспільства, яке є, уряду, який не може прийняти антикризовий план, уряду, який сьогодні повинен іти у відставку, а не приймати рішення, як нам з вами далі країну погружати у борги, ми вважаємо, це буде не коректно. І тому ми утримаємося у прийнятті рішення щодо законопроекту 3807. І також я прошу моє звернення наступне вважати депутатським запитом. І я хочу нагадати, що з 2014 року і по сьогодні в Україні існує військовий збір. Так от за цей час з кишень людей влада витягла вже понад 88 мільярдів гривень. І я звертаюся до уряду з вимогу надати нам офіційну інформацію куди ці гроші були витрачені та запропонувати інструмент реорганізації цього податку.
Дякую. Я надаю слово народному депутату Забродському Михайлу Васильовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Павленко, будь ласка. Доброго дня.
Шановна президія, шановні колеги народні депутати, дорогі українці. Цей законопроект і підхід, який в ньому застосований, у народі називають "мухи, мед, глина і бджоли". Дуже хороша технологія, береться соціальна назва, говориться про соціальну підтримку людей і про підтримку соціальних працівників, але забувають про кілька дуже важливих деталей. По-перше, де би взяли гроші, виходячи з того, що 38 мільярдів гривень дірка в бюджеті. При тому висуваються нереальні законодавчі ініціативи і ігноруються речі, які давно треба зробити. Зокрема "Європейська солідарність" наполягає на тому, щоби було використане соціальне страхування для медиків у разі захворювання на коронавірусну хворобу, бо досі законопроект, який ще навесні вносився, не розглянутий в цьому залі, а з 65 мільярдів гривень, які передбачені на фонд боротьби з коронавірусною хворобою лише заледве три спрямовані на медиків, а використовуються на що завгодно: на поліцію, на дороги і таке інше. І цей законопроект, який ми розглядаємо, якраз із тієї ж сфери. Почали про соціальних робітників, потім на комітеті без розгляду в залі вносяться питання про гарантії для бізнесу, по виділенню коштів для ОВДП на місцях. Потім ще й цього мало: інше засідання комітету – спрямовують кошти на конкретні відрізки доріг. Шановні колеги, це підхід, який не дозволить прозоро витратити ці кошти, це проект для відкриття "годівничок" у бюджеті, і цей проект відтак не можна підтримувати. Не робіть "годівнички", а робіть соціально відповідальні рішення. Дякую.
Слово надається народному депутату Бондару Віктору Васильовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, шановні депутати, суспільство! Ми не можемо не вітати організацію соціальної роботи із сім’ями і дітьми, які належать до вразливих категорій і груп населення, якби не одне "але": коли питанням дітей прикриваються, змінюючи кодекс державного бюджету і коли державний борг фактично кладуть на плечі дітей, тобто прикриваючись належною турботою про них. Ми розуміємо, що йдуть вибори, ми розуміємо те, що фахівці соціальної роботи перед виборами завжди були супровідним ешелоном роботи для провладних партій за результат на цих виборах соціально неблагополучними когортами населення. І ми розуміємо, для чого ця стаття збільшується. Турбуватися про дітей треба завчасно, бюджетуючи ці питання в наступному бюджеті, і кожного бюджету поспіль. Ми вважаємо, що в цьому законопроекті прихована банальна спроба сподобатися населенню, особливо перед виборчим процесом. І 280 мільйонів гривень – це не кошти, але вони забираються з споживання на виплату пільг і житлових субсидій громадян, на оплату житлово-комунальних послуг, на придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу. Невже ці кошти не потрібні населенню як компенсаторні кошти? Ну, і не можна за рахунок дітей збільшувати державний борг країни. Це питання, рішення комітету, яке стосується 5 мільярдів гривень державних гарантій для забезпечення часткового виконання боргових зобов’язань, це питання права Мінфіну здійснювати за рішенням уряду випуски облігацій внутрішньодержавної позики. Отже, законопроект суттєво призведе до значного збільшення державного боргу в країні. Ми вважаємо, що за це голосувати неможна, і цей законопроект доцільно направити на друге повторне читання. Дякую.
Кучеренко Олексій Юрійович. Не наполягає? Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я хочу запитати, коли ми пропустили той момент, коли Верховну Раду перетворили в осередок чорної, брутальної корупції? Ви знаєте, як називається цей законопроект? Про відновлення соціальних працівників, допомоги там сім’ям з дітьми, там і так далі. Ви що, не усвідомлюєте, що перед першим читанням в цей законопроект всупереч всім регламентам внесли позиції тих двох законопроектів, які відхилили? Це корупційні законопроекти про те, що дається право у випадковому режимі надавати державні гарантії невідомо яким приватним компаніям. У мене питання одне: перше – хто буде видавати дозвіл компанії "А" або компанії "Б" дати державну гарантію. По-друге. Хто буде сидіти на касі? І третє. Який розмір відкатів за надання такої державної гарантії? 5 мільярдів гривень з бюджету. Ми в своєму розумі? Коли у нас немає чим платити ні вчителям, ні освітянам, ні лікарям. 5 мільярдів роздається на чисту корупцію. Дорогі друзі, мало того, що ви проголосували проти цих двох законів в минулий раз. Їх таємно заштовхали в соціальний закон, так, щоб ви це не побачили. А ще одна важлива деталь. Що Комітет Верховної Ради по боротьбі з корупцією одностайно, включаючи в тому числі "Слуг народу", визначив ці два законопроекти, які сюди імплементовані в цей закон, як такими, що мають корупційну складову. Я прошу вас голосувати червоними кнопками. Не дайте себе ввести в оману. Не будьте співучасниками корупції. І покажіть, що Верховна Рада не може так брутально працювати проти свого власного народу. Голосуйте червоними. Ми будемо голосувати червоними.
Ще бажаючі виступити є, з мотивів? Ні. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Підготуйтесь до голосування. Олександр Сергійович, з мотивів не бажаєте виступити, поки народ збирається? Включіть, будь ласка, мікрофон Корнієнко. Після цього переходимо до голосування.
[[Не чути]]
Роксолана? Роксолана Підласа. Будь ласка, включіть мікрофон. Будь ласка. Шановні колеги! У вас карточка в іншому слоті.
Шановні колеги, це дуже важливий законопроект. Ми просимо його підтримати. Фракція "Слуга народу" буде голосувати "за".
Запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, підготуйтесь до голосування. Це перше читання. Шановні колеги, скільки я розумію, виступи від депутатських фракцій та груп, ми голосуємо за основу і в цілому? Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо належного фінансового забезпечення відновлення інституту фахівців із соціальної роботи для виявлення і супроводу сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах (реєстраційний номер 3807). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:45:06]] За-212 Рішення не прийнято. Ставлю на. Підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету. [[Шум у залі]] Правильно. Я спочатку по одному ставлю всі пропозиції? Ні, а потім переходимо до іншого, обов’язково. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо належного фінансового забезпечення відновлення інституту фахівців із соціальної роботи для виявлення і супроводу сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах (реєстраційний номер 3807). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:46:14]] За-228 Рішення прийнято. Дякую. По фракція покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону. Вибачте. Шановні колеги, проект Постанови про визначення представників до складу конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (реєстраційний номер 3773). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:47:24]] За-211 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань антикорупційної політики пропонує Верховній Раді України визначити наступних осіб представниками Верховної Ради України в комісію з обрання Голови Національного агентства з розшуку, управління та виявлення активів, отриманих корупційним та іншим шляхом. Це пан Берзін Павло Сергійович – завідувач кафедри кримінального права юридичного факультету Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Це Шевчук Людмила Афанасіївна – наразі безробітна, до цього працівник Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини І це Іваненко Михайло Анатолійович – керуючий партнер адвокатського об’єднання "Конвента Ліґал". Дякую дуже, колеги.
Необхідне обговорення? Можемо голосувати? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови про визначення представників до складу конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (реєстраційний номер 3773). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:49:36]] За-116 Рішення не прийнято. Наступне питання, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо створення передумов для сталого розвитку та модернізації вітчизняної промисловості (реєстраційні номери 3739, 3739-1, 3739-2). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:50:27]] За-211 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович. Від авторів, так? Від авторів. 2 хвилини від авторів, будь ласка, включіть мікрофон.
Колеги, мої вітання. Дуже коротко, минулої суботи 18.07, МЗС України повідомило про те, що їм вдалося домовитись про поставку 16 катерів Mark VI для ВМС України. Це беззаперечно велика перемога, але умови контракту нам невідомі. Але виходячи з цін 2014 року один такий катер коштував 15 мільйонів доларів США, ми їх придбаємо 16, тобто це виходить десь 240 мільйонів доларів США. Тепер, до чого я це розповідаю? Якщо би був прийнятий цей закон про який нам належить проголосувати прямо зараз, від 15 до 30 відсотків цієї суми, тобто від 1 до 2 мільярдів гривень, були би виділені на заводи українські, на верфі, на робочу силу, які би створили частину цих катерів. Закон про локалізацію має дуже просту мету. Він хоче, щоб українська держава, коли вона витрачає гроші за кордон на придбання певних товарів, об’єктів таких, як локомотиви, вагони, катери і інші історії, отримувала назад на свої заводи, на свої переробні фабрики, які збанкрутіли, у яких немає бюджетів, від 15 до 30 відсотків від цього замовлення. Це законопроект про реіндустріалізацію нашої країни, це, без заперечення, напевно новий закон, який забезпечує декларацію про економічний суверенітет нашої держави. Цей закон, беззаперечно, є одним з тих, який буде історичним і який кожен з вас може пишатися, тому що саме з нього почнеться той процес, коли українська промисловість стає знову сильною, а українська економіка знову почне приходити в себе. Тому дуже прошу вас підтримати цей законопроект, за який нікому з нас не буде соромно дивитися в очі людям. Дякую.
Народний депутат України Железняк Ярослав.
Шановні колеги, доброго дня. Я не буду сьогодні робити виступ про законопроект, з ним все зрозуміло, це створення чергової корупційної годівниці, кращого назвати "Купуй у олігархів" ніж "Купуй у українців". Я хочу зробити сьогодні політичний виступ. Ви знаєте, майже рік тому я зайшов до цієї зали і побачив нові прогресивні обличчя, і я вірив, що ми будемо змінювати країну, і я вірив, що ми будемо впроваджувати позитивні, прогресивні зміни. Але, на жаль, за рік я переглянув свою думку, тому що практично по кожній з надбань, по кожній реформ, які залишилися, був здійснений напад. Медична реформа майже зупинена, судова реформа так і не почалася, реформа правоохоронних органів, ми бачимо тільки напади на незалежні інституції, до речі, про незалежність, Національний банк її вже втратив. Реформа поліції, навіть не згадували, антимонопольна реформа залишилася лякалкою, а не для олігархів. І так найпопулярніша в суспільстві реформа децентралізації теж зазнала значної частини спотворення. І сьогодні цей законопроект не про підтримку бізнесу. Почитайте уважно текст. Це про ручник Кабміну. А ще це про спотворення конкурентоспроможності, а ще це напад на ще одну реформу – реформу публічних закупівель і систему ProZorro. І сьогодні зелена кнопка – це буде саме вдарити по ним. Друзі, я дуже хотів би, щоб ті прогресивні і нові обличчя, які я побачив в перший рік роботи у Верховній Раді, впроваджували зміни. Я хотів би, щоб ми запам’яталися будівельниками, реформатори, а не тими, хто просто черга за чергою руйнує кожну реформу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Цабаль. Будь ласка.
Шановні колеги, я не буду говорити про те, що вже казали – про корупційні ризики основного законопроекту й інші речі, я поговорю про свій альтернативний законопроект. Так, я є прихильником підтримки національного виробника, але те, як це було зроблено в основному законопроекті, це не витримує жодної критики. Бо підтримка, вона має бути, по-перше, стимулюючою, тобто такою, яка допомагає національному виробнику бути більш конкурентним, а не дає йому преференції. В минулому наша машинобудівна промисловість стала неконкурентною саме тому, що ми 30 років давали їй обмежуючі преференції, а не стимулюючі. Друге. Підтримка має бути такою, щоб загальний ефект на економіку був позитивний, а не позитивний для декого, а негативний для інших, наприклад, для експортерів, проти яких зараз почнуть вводити квоти. І третє. Підтримка має бути позитивною для державного бюджету, тобто вона має бути такою, коли державний бюджет буде менше платити за закупівлі, а не більше, як це пропонує основний закон, оскільки він обмежить конкуренцію. Відповідно мій альтернативний законопроект, він враховує всі ці три принципи, і він на базі цих трьох принципів дає підтримку тим самим індустріям, як і основний законопроект. Але він допомагає нашим виробникам бути більш конкурентними за рахунок того, що вони одержать дешевше кредитування в разі, якщо вони виграють тендер. Тобто це допоможе цим виробникам створювати більш конкурентний продукт, з одного боку, а, з іншого боку, це допоможе державному бюджету економити гроші, а не переплачувати за менш конкурентний, але національний продукт. Тому, колеги, прошу не підтримувати основний законопроект. Прошу підтримати мій, нормальний законопроект, який не має ні корупційних ризиків, не йде проти асоціації з ЄС. Дякую за увагу.
Дякую. Слово від комітету надається народній депутатці Роксолані Підласій. Будь ласка.
Шановні колеги, доброго дня! Члени Комітету економічного розвитку зайняли майже одностайну позицію щодо законопроекту 3739 про локалізацію. Незалежно від наших політичних поглядів, незалежно, влада чи опозиція, ми усі погоджуємося: українська промисловість та машинобудування потребують підтримки. Аргументи на підтримку законопроекту беззаперечні. За розрахунками авторів, в разі прийняття законопроекту додаткове зростання ВВП становитиме 3,9 відсотка за 5 років. Законопроект в разі його коректного та сумлінного застосування може створити понад 62,5 тисячі нових робочих місць та зберегти 200 тисяч вже існуючих робочих місць. Важливо розуміти, що запропонована модель підтримки забезпечує конкуренцію українських виробників та локалізаторів продукції за кожним видом продукції, які враховані в законопроекті. Від законопроекту виграють понад 600 українських виробників, біля 70 виробників або локалізаторів кінцевої продукції та понад 550 підприємств-виробників комплектуючих і матеріалів. Український ринок цікавий для виробників, потреба в модернізації за вказаними напрямками в держзакупівлях оцінюється в 150 мільярдів гривень в наступні 5 років. Саме тому Комітет економічного розвитку рекомендував Верховній Раді України рекомендувати законопроект 3739 прийняти за основу, а законопроекти 3739-1 і 3739-2 відхилити. Дякую.
Дякую. шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, від фракції політичної партії "Слуга народу" Роксолана Андріївна Підласа. Хто? Кисилевський, народний депутат, будь ласка. Включіть, народний депутат Кисилевський.
Доброго дня, шановні колеги! Днями в чеському місті Острава скасували результати тендеру на поставку тролейбусів, який виграло українське підприємство. Воно виграло з вимогою 50 відсотків локалізації в Чехії. Але цей тендер все одно скасували, бо там є чеські виробники. Так європейці і всі інші країни захищають свого виробника. Усі країни, окрім тільки нашої, окрім України. Наші державні закупівлі безпрецедентно відкриті для імпорту. Просто вдумайтесь: в ЄС і США проникнення імпорту в держзакупівлі 5-7 відсотків, а в Україні майже 40. Це означає, що грошима українських платників податків ми створюємо робочі місця в інших країнах. Колеги, у нас епідемія коронавірусу і економічна криза. До кінця року біля 250 тисяч українців можуть втратити роботу. У нас падіння промислового виробництва майже 9 відсотків, а в переробній промисловості – 15,6 відсотків за 5 місяців. Чи має Україна можливість подібно до США чи ЄС залити свою економіку грошима? На жаль, ні, не може. Тому вимога локалізації є логічним державницьким рішенням на підтримку своєї економіки і своїх громадян в умовах пандемії. Хочеш отримати замовлення від української держави, будь ласка, забезпеч долю української складової в своєму товарі, 25-40 відсотків будь-яким способом, використовуй українські запчастини, роби збирання в Україні як завгодно, дай роботу українським громадянам. Законопроект забезпечує зростання ВВП на 3,9 відсотка в перспективі 3-5 років, забезпечує створення 62 тисяч нових робочих місць і збереження 200 тисяч існуючих у машинобудуванні і 8-відсоткове зростання податкових надходжень. Колеги, я хочу закінчити дуже витрезвляючою цитатою Леха Валенси з німецької газети "Die Zeit" від 2012 року. Послухайте уважно, будь ласка, цю цитату: "Бог дав Україні землю, щоб вона могла прогодувати всю Європу. Ми маємо сказати Україні, що вона може давати все зерно для Європи, але не машини. Машини можуть вироблятися в Польщі". Ось це цитата польського лідера. І ми переконані, що такі самі лідери мають бути в Україні. І я закликаю всіх частіше згадувати цю позицію і підтримувати закони, які дозволяють виготовляти локомотиви, автобуси і іншу техніку в Україні.
Дякую. Будь ласка, Іван Степанович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановна президія, шановні колеги, давайте будемо чесними, що Україна знаходиться в економічній кризі, вона поглибилася цього року ще й зв’язку з коронавірусом. Ми чітко розуміємо, що у квітні місяці ми прийняли секвестр бюджету на 140 мільярдів гривень, ми видатки скоротили на 120 мільярдів і зафіксували цифру в мінус 44 мільярди. Ми розуміємо сьогодні, що тільки промисловість і тільки формування нової політики дозволить сьогодні змінити позицію в Україні. Очевидно потрібно запроваджувати преференції для тих, хто створює продукт тут в Україні, про що говорили виступаючі і про що було обговорено в нас на комітеті. Також ми точно знаємо, що продукт, який виробляється в Україні, повинен бути конкурентний як на внутрішніх так і на зовнішніх ринках. Разом з тим підтримка вагонобудування, важкого машинобудування в галузях створення спеціалізованої техніки – це те, що ми повинні підтримувати на сьогоднішній день українські підприємства. Прикладів є дуже багато, починаючи від літакобудування так і до інших промислових передовиків. Я розумію, що є підписана Угода між Україною і Європейською спільнотою. Я розумію, що між першим і другим читанням потрібно нам максимально врахувати підтверджені наші позиції. Я розумію занепокоєність наших міжнародних партнерів, бо за таких умов стане складніше продавати Україні вироблені продукти. Але великим імпортерам доведеться подумати: відкривати виробництво в Україні, створювати спільні підприємства в Україні, формувати політику, яка сьогодні дозволить змінити конкурентне середовище в промисловій галузі. І в форматі українського ринку не можна тільки відкривати ринок і конкурувати імпортом. Ми за виробництво, ми за промисловість і ми за те, що Україна повинна бути абсолютно конкурентною в світі. Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, передайте слово Ярославу Рущишину.
Рущишин Ярослав Іванович.
Доброго дня, шановні колеги. не така вже у нас була дискусія, беззаперечно, факти не витримують критики і я був тим, хто голосував проти на комітеті і хочу привести свою позицію до вашої уваги. У нас виробилася впродовж тисячоліть традиція захисної політики, прийшов Яничар, він не їсть кабанчика, у нас розвивається свинарство, прийшли поляки і сказали, що ми загнобимо українців, у нас світ до свого про своє, хоча кооперація якраз успішна у західній Україні стояла на гаслі "Купуй всередині, продавай назовні". З тим самим у нас прийшла культура інша, підписати контракт і потім героїчно його не виконувати. Я хочу пригадати, 6 років тому ми стояли на Майдані, це була Революція Гідності, яка якраз в асоціації записані пункти, які ми зараз збираємося героїчно порушувати. Ви скажете проти нас таке застосовують і говорять. Якби у нас був американський ринок з такими потребами і з таким споживанням, я був би за цей законопроект, а оскільки ми продаємо назовні, проти нас це закриють. ProZorro, рівні правила гри, основний принцип ProZorro, який ми захищаємо з вами на комітеті вже впродовж року, проти всіх нападок, які є, рівні правила гри, ми їх знову ж таки порушуємо. Десятки тисяч тендерів, а ще більше учасників, їх треба буде всіх перевірити. Шановні, яку команду перевіряльників треба створити, щоб довести, що продукт локалізований в Україні? А я знаю українських перевіряльників, вони будуть приймати суб’єктивне рішення, вони не докопаються до кожного десятитисячного документу для того, щоб довести його походження. Реальні перешкоди насправді серед нас це судова система, це захист права власності. Ми творимо "нянь" для наших інвесторів, а насправді ми їм робимо тут не захист їхнього права власності, вони сюди прийдуть не через те, що їх буде за ручку хтось водити, вони прийдуть сюди через те, що знатимуть, що ми передбачувані і не будемо змінювати правила гри на ходу.
Дякую. Німченко. Колтунович Олександр Сергійович, да? Дякую. Чекайте, Олександр Сергійович, вибачте! Одну хвилинку! Після цього – давайте просто, щоб ми зрозуміли – Колтунович, Бакунець, Бондар. Хтось ще буде наполягати на виступах від депутатських фракцій так груп? Тарута. Все? Три. Після Колтуновича три з мотивів. Тарута підняв руку від вас. Будь ласка, включіть мікрофон Олександру Сергійовичу.
Дякую, вельмишановний Дмитро Олександрович. Я хотів би виступити в підтримку даного проекту Закону, тому що, на мій погляд, це напевно що один з небагатьох системних структурних економічних документів, які подаються за рік діяльності Верховної Ради. Чому так важливо в нинішніх умовах підтримати вітчизняного товаровиробника? Та тому що ми маємо асиметричні дискримінаційні умови зони вільної торгівлі з Європейським Союзом, які були підписані в 2014 році. Саме не ми ці умови приймали, але ми мусимо по ним працювати. Ми маємо від’ємне сальдо зовнішньої торгівлі, якщо ми беремо за 2019 рік – мінус 10 мільярдів, або 9,8 мільярдів доларів – це від’ємне сальдо зовнішньої торгівлі. Це означає, що ця цифра вимивається з національної економіки, недоотримують вітчизняні товаровиробники. Тому питання з локалізації – це один з механізмів, який, безумовно, є важливим, і він заслуговує на увагу. І наша фракція "Опозиційна платформа - За життя" підтримає перш за основу даний проект Закону. На що хотіли би звернути увагу. Перше – це те, що нам до другого читання необхідно збільшити рівень локалізації. Для цього нам необхідно внести зміни до тієї методології, яка була запропонована – це раз. Друге. Рівень локалізації має якраз збільшувати свій перелік по тим проектам і об’єктам, які будуть в подальшому виходити на публічні закупівлі для того, щоб все-таки вітчизняний товаровиробник був у пріоритеті. А що стосується дискусій, які тут лунали щодо вільного ринку і так далі, то я хочу звернути увагу на Сполучені Штати, на інші країни, де якраз вводяться захисні мита, де домінує політика протекціонізму зовнішньої торгівлі, де захищають вітчизняного товаровиробника, високотехнологічне виробництво і додану вартість у себе в країні. Ті, хто сумнівається, знайте, що мінус 8,7 відсотки падіння промислового виробництва. Для того, щоб його зупинити, ми маємо прийняти хоч деякі зміни. Дякую. І прошу підтримати за основу. Дякую.
Дякую. Вельмишановні колеги, є ще хтось, хто бажає виступити? Будь ласка, народний депутат Бакунець.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Даний законопроект є надважливим для розвитку нашої вітчизняної економіки, адже іноземні постачальники машин і обладнання все ще досі не мають великого бажання інвестувати в Україну, а саме: будувати свої виробничі приміщення тут, тут створювати робочі місця, тут платити податки, - а розглядають нашу країну лише як територію для збуту. Даний законопроект, власне, спрямований на те, щоб при публічних закупівлях застосовувати вимогу щодо необхідної локалізації виробництва тут, в Україні. Це допоможе притягувати нам інвесторів, а відповідно збільшувати доходи нашого бюджету. Тому пропоную даний законопроект проголосувати за основу з доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко, "Батьківщина". Шановні колеги, і після цього, я попрошу, займіть свої місця, ми будемо переходити до голосування.
Я зараз хочу звернутися і до країни, і до Верховної Ради. Про що цей законопроект? Дуже просто: за державні кошти, за кошти державного бюджету для державних підприємств ми закуповуємо вітчизняні продукти машинобудування чи ми закуповуємо іноземні продукти машинобудування, ми направляємо кошти державного бюджету на підтримку своєї економіки чи допомагаємо сусідам. Я думаю, що тут однозначна відповідь. Якщо ви подивитеся зараз політику європейських країн, Сполучених Штатів під час пандемії коронавірусу, ви побачите, що майже всі країни світу прийняли такі рішення – і направили у зв’язку з економічною кризою гроші своїх бюджетів на чіткий, зрозумілий протекціонізм свого машинобудування, своїх індустріальних підприємств. Нам теж це потрібно робити. Партія "Батьківщина" є співавтором разом з вами цього законопроекту. Ми його підтримуємо. Просимо проголосувати "за".
Шановні колеги, попрошу. А! Ще хто? Бондар Віктор Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, надзвичайно цікавий законопроект, здавалося би направлений на те, щоб підтримати вітчизняних виробників і зробити преференції по відношенню до імпортних товарів, які заїжджають в Україну і рухаються на державні тендера. Але, на жаль, він так прописаний, що тільки під окрему маленьку групу товарів окремих двох фінансово-промислових груп. Не може бути такої практики. Ми пропонуємо до другого читання зараз розширити перелік і зробити так, що, якщо локалізація виробництва будь-якого підприємства в Україні складає більше ніж 51 відсоток, тобто товарів власного виробництва, то всі підприємства, українські, отримають преференцію по відношенню до імпортних товарів. Якщо більше ніж 75 відсотків, то всі українські підприємства тільки приймають участь, а іноземні навіть не будуть допускатися до цих тендерів. І це буде протекціоністська політика України. Так само є правки, які стосуються ПДВ. Якщо нам імпортується товар, то їм там в їхніх країнах вже повертається ПДВ. А у нас наше підприємства сплачують і вже не конкурентні на ці 20 відсотків. Теж можна переглянути цю.
Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Переходимо до голосування за цей закон. [[Шум у залі]] Зараз. Ваших же колег і чекаємо. Будь ласка, підготуйтесь до голосування, шановні колеги. Олександр Рафкатович, ви щось хотіли сказати? Вас просто тут погано чутно. Зараз. Не всі колеги зі всіх фракцій підійшли і депутатських груп. Підходять. Я бачу. Ярослав Іванович, я дякую за підказку. Я зараз дочекаюся всіх колег і обов’язково поставлю на голосування. Ми ж нікуди не спішимо, ви ж знаєте. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо створення передумов для сталого розвитку та модернізації вітчизняної промисловості (реєстраційний номер 3739). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:16:23]] За-248 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Дякую. Наступне питання порядку. "Слуга народу" – 176, "Опозиційна платформи – За життя" – 20, "Європейська солідарність" – 5, "Батьківщина" – 18, "Партія "За майбутнє" – 10, "Голос" – 0, "Довіра" – 8, позафракційні – 11. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про управління відходами (реєстраційний номер 2207-1-д). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:17:27]] За-234 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Бондаренку Олегу Володимировичу.
Шановні колеги, проблема управління відходами чекає свого вирішення декілька десятиліть. В Україні щорічно утворюється близько 400 мільйонів тон відходів. Тільки 6 відсотків з цих відходів переробляється. Для порівняння, в країнах ЄС переробляється близько 40 відсотків. Решта розміщується на полігонах та сміттєзвалищах, яких зараз понад 5 тисяч, з них 5 відсотків перевантажені, а 30 – не відповідають вимогам екологічної безпеки. Велика частина скидається на нелегальні звалища. Вирішення цієї проблеми лежить в декількох площинах: це запровадження в національному законодавстві принципів та положень європейського законодавства в сфері управління відходами, це створення належної інфраструктури збирання та оброблення відходів, це забезпечення належного екологічного контролю та підвищення рівня свідомості населення. Ми презентуємо законопроект, який покликаний вирішити ці питання. І це є комплексним рамковим законопроектом – законопроект про управління відходами. Він доопрацьований, підготовлений до повторного першого читання народними депутатами України, членами комітету. При його доопрацюванні враховані зауваження і пропозиції народних депутатів України, комітетів Верховної Ради, міжнародних організацій, бізнесу та населення і громадських організацій. У доопрацьованому законопроекті введена стаття щодо розширення відповідальності виробника, розділ щодо муніципальної системи управління відходами доповнено нормами щодо європейських вимог до захоронення відходів. Прийняття законопроекту також вкрай важливе через наближення вітчизняного законодавства до законодавства Європейського Союзу. Воно значно знизить обсяги відходів, які спрямовуватимуться на полігон та звалища, тим самим сприятиме поліпшенню стану навколишнього природного середовища та здоров’я людей. Шановні народні депутати, нас постійно закликають розробляти та приймати законопроекти, направлені на поліпшення стану життя населення і створення додаткових умов для бізнесу. Саме на це і спрямований цей законопроект. Прошу підтримати.
Слово для виступу надається заступнику голови Комітету з питань екологічної політики та природокористування Маріковському Олександру Валерійовичу.
Шановні колеги, шановні народні депутати, нарешті Україна готова прийняти законопроект, який чекали останнє десятиріччя. Цей рамковий законопроект, доопрацьований в комітеті, закладає перехід на європейську класифікацію відходів, відповідає директивам ЄС, принцип "забруднювач платить" та принцип розширеної відповідальності виробника закладається в цей закон. Основні вимоги до функціонування системи розширеної відповідальності виробників, в подальшому провадження таких систем буде здійснюватись окремими законами підрамковими, бо це є рамковий законопроект. Чіткі та розмежовані повноваження органів державної влади та місцевого самоврядування. Основні вимоги до функціонування системи управління побутовими відходами в громадах. В тому числі розгортанні муніципальних пунктів роздільного збирання відходів, як це працює в країнах ЄС, створення прозорих умов для залучення інвестицій у будівництво сміттєпереробних об’єктів. У порядкування сфери захоронення побутових відходів та забезпечення умов для ліквідації стихійних, несанкціонованих сміттєзвалищ, від яких потерпає наша країна сьогодні. Жорсткі екологічні вимоги до спалювання відходів, ми також закладаємо, що має бути принцип від 800 градусів спалювання. Основу для розроблення технічних вимог до захоронення відходів основаних на європейських директивах. Якісну дозвільну систему та систему звітності, яка надасть нам можливість відслідкувати рух відходів від моменту їх утворення до повної утилізації. Удосконалення ліцензійної системи. Колеги, дуже прошу вас, цей законопроект який дійсно чекали десятиліття, взяти, набратися волі і підтримати його в першому читанні. Я розумію, що статус-кво існує, що ті люди, які зараз працюють на полігонах, не хотіли би приймати цей законопроект, бо краще захоронювати ці відходи за гроші. Давайте просто наважимося і зробимо це. Дякую. Прошу підтримати.
Прошу запишіться: два - за, два – проти, по фракціям. Пушкаренко Арсеній Михайлович. А хтось ще з мотивів буде виступати? "Довіра", "За майбутнє" і "Голос", всі будуть виступати, я зрозумів.
Пушкаренко "Слуга народу". Прошу Мезенцевій передати.
Мезенцева Марія Сергіївна.
Доброго дня, шановні колеги! В моїх руках знаходиться еко-торбинка – це символ сучасного світу і символ того, до чого ми йдемо з цим законопроектом. Я хочу вам і нашим виборцям розказати невеличку історію, як важко проходив цей законопроект через профільний еко-комітет, через євроінтеграційний комітет, були ряд, не побоюся цього слова, лобістських організацій, які, прямим чином, проривалися на засідання комітету, але всі набралися сили і вирішального духу для того, щоб запровадити ієрархію управління відходами. Друзі, ми говоримо не просто про якісь там заводи, які будуються в Україні для, так званої, переробки сміття, ми говоримо про наші оселі. І хочу процитувати прекрасного Антуана де Сент-Екзюпері, який у "Малому принці" казав: " Встану зранку, вмиюся, приведу себе в порядок і приведу в порядок і свою планету". Друзі, Україна повинна стати зеленою країною, ми не хочемо нехтувати те, що відбувається у наших оселях, у наших дворах, місцеве самоврядування просто вже веде себе таким чином, що сміття буде на наших порогах будинків. Друзі, дослухайтеся до здорового глузду, поважайте роботу своїх колег і давайте приймемо у першому читанні великий рамковий законопроект по поводженню зі сміттям. Давайте покажемо не тільки нашим європейським партнерам, які нас підтримували в цьому, але й кожному громадянину, що ми піклуємося про те, що ми споживаємо, і як ми поводимося з цими спожитими продуктами. Дуже дякую, колеги. Прошу підтримати, ура!
Княжицький Микола Леонідович.
Дякую. Шановні колеги, цей законопроект доопрацьовувався і знову вийшов не до кінця доопрацьований, подивіться хоча б, що пише ГНЕУ, Які у нас є до нього претензії? Незрозуміло, що входить у тариф послуг з управління відходами? Відповідно до статті 34, до складу послуг відходів включаються тарифи на послуги збирання, вивезення, відновлення, видавлення побутових відходів, а також витрати виконавця послуги з управління побутовими відходами, що необхідно для забезпечення надання послуги, при цьому кожна з цих послуг може мати різних виконавців і з кожним з яких треба укладати окремі договори, і вносити плату, відповідно до затверджених тарифів. За таких обставин виходить, що одна і та ж сама послуга може оплачуватися споживачем двічі, в тарифі на управління відходами та окремо за кожну з послуг. Норми не узгоджуються із змінами до інших нормативно-правових актів. Наприклад, там згадуються муніципальні відходи, але що таке "муніципальні відходи", взагалі не зрозуміло і не розшифровується. Головне – в законопроекті не узгоджується зі змінами до інших. вибачте! В законопроекті не врахована система платити за те, що відкидаєш. Ця система в нас врахована Національною стратегією управління відходами, вона є стимулом для зменшення відходів споживачами: чим менше він викидає, тим менше сплачує за їх вивіз і утилізацію. Натомість у статті 34 передбачена плата на основі загального тарифу, який не залежить від обсягів сміття, а отже є завідомо несправедливим і не додає цілей щодо зменшення кількості відходів. І запропонована система звичайно збільшить ціни на тарифи. Якщо зараз захоронення відходів становить 65 гривень, в цій системі буде збільшення від 10 до 140 євро. Одним словом, дуже багато недоліків є в цьому законопроекті. Ми довго радилися, що робити, і вирішили в першому читанні підтримати, подати правки. Але якщо це не буде змінено, то до другого читання ми його не будемо підтримувати як лобістський. Але в першому зараз.
Тимошенко Юлія Володимирівна.
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Привілей нашої фракції – що ми читаємо закони, дорогі друзі. Читаємо їх дуже детально, до коми, аналізуємо кожне положення. І я хочу просто сказати вам, про що цей закон. Цей закон про те, що свалки, які, на жаль, не переробляються в нашій країні, але потрошку 60 тисяч робочих місць навколо створено і щось вони там ділять, розділяють, сортують, переробляють, цим законом ці 60 тисяч робочих місць знищуються, віддається монополія одній структурі, яка чомусь отримає власність на сміття. І якщо прийде інвестор в Україну, то він мусить заплатити цьому штучному власнику за сміття, щоб взагалі переробити українське сміття. Я хочу сказати, що подобного хамства ми в законах рідко коли читаємо. Це – монополізація під одну структуру, ми з цим розібралися, яка насправді буде корумповувати всю сферу і тормозити стосовно залучення інвестицій для переробки відходів. Ми знаємо навіть прізвище вже того, кому це подарують. Ну, дорогі друзі, це зовсім не боротьба за екологію, це зовсім не боротьба за переробку сміття. Це корупція в чистому вигляді. У мене в руках чотири заключення, чотирьох ваших міністерств: Міністерства розвитку громад та територій України, Міністерства економіки, Міністерства фінансів, Міністерства юстиції, - які прямо написали, що цей закон протирічить інтересам України, праву, Конституції, створює монополію і руйнує 60 тисяч робочих місць. Ваші міністерства це написали. В першому читанні ви, "слуги народу", завалили цей корупційний закон, і були праві. А зараз, в день корупції сьогодні, його знову намагаються протиснути. Ми пропонуємо голосувати кнопками "проти", бо це нічого спільного з переробкою сміття не має. Слава Україні!
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Я, щоб не дублюватись з попередніми виступаючими, тому що вже багато чого було сказано, я скажу, що наша партія "Опозиційна платформа – За життя" не голосуватиме за основу за даний проект закону і утримається, і ось чому. Наприклад, у нас є питання, сьогодні згадували природоохоронних директив, і, в принципі, ми багато з них відпрацювали. І з цієї точки зору, на наш погляд, за відсутності економічних інструментів їх імплементація є неможливою. Крапка. Другий важливий момент. Те, про що казав один з попередніх виступаючих, щодо. у нас виникають сумніви щодо механізму тарифоутворення з управління побутовими відходами. Це другий важливий момент, який, на наш погляд, буде супроводжуватися певними ризиками. Третій важливий момент, що було сказано. Теж, як виявилося, є виступаючі, які також не завжди цікавляться проектами законів, оскільки не тільки побутові відходи і сміття, але і непобутові відходи, а це куди більш складніша проблема, яка потребує зовсім іншого врегулювання. І це питання якраз ліцензування діяльності з управління небезпечними відходами, мова про них йде. І тому в цілому наша фракція, зважаючи на ті критичні зауваження, все-таки вважає, що цей документ необхідно повернути на доопрацювання як такий, який системно не вирішить тих проблем, які є в системі питання охорони навколишнього природного середовища, поводження з побутовими відходами і багато інших, які в цілому не сприятимуть вирішенню ситуації. Хто сумнівається може взяти просто природоохоронні параметри і порівняти їх, наприклад, за півроку, за рік. І тоді ви побачите результати прийняття тих чи інших нормативно-правових актів, або буде покращення, або погіршення. Ось і все. Тому з цієї точки зору є пропозиція утриматись. Дякую.
Дякую. "Довіра", Бакунець. Після цього "За майбутнє", "Голос". І переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Через 3 хвилини голосуємо.
Шановні, в Україні сотні гектарів землі покриті сміттям, сміттєзвалищами. А сортування і переробка відходів є на дуже, дуже низькому рівні. І саме цей законопроект – це крок до покращення ситуації в сфері поводження з побутовими відходами. Він це те чого бракує нашій країні. Але водночас цей законопроект потребує доопрацювання. Адже він відносить до списку відходів металобрухт, чим створює додаткове навантаження для суб’єктів господарювання в даній сфері. Також слід передбачити можливість для металургійних шлаків визнати їх побічними продуктами, які будуть використовуватися і надалі в будівництві, наприклад, будівництві доріг. Крім того, даний законопроект пропонує додаткове навантаження для органів місцевого самоврядування, що є негативом. Потрібно буде приймати і додаткові закони для рециклінгу і роздільного збирання сміття. Тому депутатська група "Довіра" готова підтримати даний проект за основу з подальшим доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Хто від "За майбутнє"? Скороход Анна. Будь ласка.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" підтримуватиме даний законопроект адже він є рамковий, і він навпаки імплементує європейські норми, які ми вже давно, нами були підписані. І ви знаєте, досить захоронювати відходи, нам потрібно їх переробляти, бо ми в них просто всі потонемо, так як тонуть зараз маленькі і великі міста. Тому я прошу даний законопроект підтримати і все-таки не слухати лобістів-пакувальників і користувачів сміттєзвалищ. Депутатська група "За майбутнє" голосуватиме за даний закон в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, і "Голос" – Василевська Леся. Будь ласка. Василенко.
Дякую. Шановні колеги і українці, насправді цей законопроект намагалися прийняти минулі парламенти і кожного разу безуспішно. Але, вдумайтесь, щодня ми з вами, 423 народних депутатів, разом з нашими сім’ями викидаємо майже 1 тонну сміття. 94 відсотки цього сміття іде на сміттєзвалище, де воно лежить, смердить, забруднює воду, повітря і ґрунти. І при цьому в Україні лише 6 тисяч санкціонованих звалищ, що займають близько 9 тисяч гектарів землі. Це фактично площа міста Суми. А ще є близько 33 тисяч звалищ, які є нелегальними. Уявіть собі масштаб катастрофи от прямо зараз. Ми повинні створити умови для зміни поведінки і зміни культури споживання в країні. І незалежно від того, чи ми з вами, чи бізнес є забруднювачем, забруднювач повинен платити і повинен нести відповідальність. Саме про це і є законопроект 2207-1-д. Я дуже прошу підтримати в першому читанні цей законопроект. Фракція "Голос" свою підтримку надасть, тому що ми з вами обираємо, в якому суспільстві ми хочемо жити і де будуть рости наші діти – на сміттєзвалищі чи в чистій, безпечній країні і в чистому довкіллі. Дякую за увагу.
Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, ставлю на голосування. Готові голосувати? На голосування для прийняття за основу проект Закону про управління відходами (реєстраційний номер 2207-1-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:35:38]] За-264 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про розвідку (реєстраційний номер 2412-д). Доповідає заступник голови Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Безугла Мар’яна Володимирівна. З процедури, Мар’яна.
Панове, законопроект спрямовано на вдосконалення.
Мар’яна, не треба доповідати. Ви щось інше хотіли. Все тоді дякую. Переходимо до правок. Хто наполягає на своїх правках? Тоді, як йдемо? Я бачу Мамка. Тоді по правках йдемо? Добре. Мамка, 1 правка.
Шановні народні депутати, на минулому засіданні ми проголосували один законопроект, який вже включає назву нового закону, який ще не проголосований, це назва – про розвідку. У даному законопроекті по суті, який називається і внесений щодо розвідки, як діяльність присвячена лише одна третина статей, всі інші статті проекту даного законопроекту абсолютна більшість його приписів присвячені статусу розвідувальних органів України та їх співробітників. Тому вважаю, що, дійсно, назва не буде відповідати в повній мірі назві даного законопроекту і пропоную назвати його – про основні засади функціонування розвідки України. Тоді це буде: а) вірно, б) об’єктивно, тому що, дійсно, повноваження розвідки є і засади, і все інше, і це буде вірний законопроект. Прошу поставити на голосування.
Ставлю 1 правку на голосування. Правка Мамки комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. Ви на всіх правках будете наполягати? Я зрозумів. [[14:38:12]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 6 правка, Мамка.
Шановні народні депутати, я розумію, що можна з іронією відноситися до даного законопроекту, но щоб ви всі розуміли. Перше. У даному законопроекті пропонується створення розвідувального співтовариства, тобто додаткова прокладка, яка повинна виконувати функцію. Це, хочу звернути увагу, буде додаткове навантаження на сам державний бюджет, на посади державних службовців, але ж по закону не прописано, хто ж туди буде входити, які критерії. Тому що розвідка – це не інститут національного правоохоронного органу чи Національної поліції, тут зовсім інші підходи, різні функції. І що саме основне, є державна таємниця, яка має свої критерії і все інше. В даному законопроекті по суті вводиться нове поняття, але його трактування просто забувається. Прошу поставити правку на голосування.
Григорій Миколайович, я зараз не буду ставити на голосування, почекайте. Слово голові комітету. Завітневич Олександр Михайлович.
Колеги, є пропозиція повернути законопроект на повторне друге читання.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що є деякі питання. Ми ж домовились на повторне друге, тільки що. Виступи не передбачені, ставимо на голосування, ми направляємо на повторне друге читання. Ви ж хотіли доопрацювати? Чи попіаритись? Колеги, або працювати, або піаритись, це різні речі. Ви ж про це говорили? Шановні колеги, готові голосувати? Ще раз, дивіться, я зараз ставлю на голосування пропозицію комітету, ми її не підтримуємо і потім ставимо на голосування пропозицію про направлення на повторне друге. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про розвідку (реєстраційний номер 2412-д). Прошу визначатись та голосувати. [[14:41:08]] За-56 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проект Закону про розвідку (реєстраційний номер 2412-д). Всі ж наполягали, що треба доопрацювати, да? Прошу підтримати цю пропозицію та проголосувати. Да, ви знаєте, що для того, щоб направити на доопрацювання, треба проголосувати. [[14:41:47]] За-231 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, я нагадаю, щоб законопроект направити на доопрацювання, важливий законопроект, треба проголосувати в залі, ви це добре пам’ятаєте, депутати від всіх фракцій. Правда? Дякую. Наступне питання порядку денного це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо визначення суб’єктів, на яких поширюється дія антикорупційного законодавства (реєстраційний номер 3355-1). Красносільська Анастасія Олегівна з місця. З процедури.
Доброго дня, шановні колеги. Комітет з питань антикорупційної політики підготував цей законопроект до другого читання і рекомендував Верховній Раді, за результатами розгляду, ухвалити його в другому читанні і в цілому. Однак, колеги, я мушу проінформувати, що надійшли зауваження від Головного юридичного управління. І, колеги, я візьму на себе сміливість запропонувати для того, щоб ми мали вивірений текст законопроекту, повернути його в комітет на повторне друге читання. Дякую дуже, колеги.
Дякую. Немає заперечень? Дякую, що немає. Процедура так само, спочатку рішення комітету, після цього на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо визначення суб’єктів, на яких поширюється дія антикорупційного законодавства (реєстраційний номер 3355-1). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[14:43:51]] За-34 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо визнання суб’єктів, на яких поширюється дія антикорупційного законодавства (реєстраційний номер 3355-1). Готові голосувати? Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Готові? Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:44:56]] За-214 Рішення не прийнято. Поверніть, будь ласка, Руслан Олексійович. Почекайте! Ставлю на голосування пропозицію. [[Шум у залі]] Я бачу. Почекайте! Ви не кричіть, будь ласка. Я ж все правильно роблю. Відхилено. Ставлю. Вибачте! Шановні колеги, вам запропоновано до розгляду наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення охорони і захисту прав на торговельні марки і промислові зразки та боротьби з патентним тролінгом (реєстраційний номер 2258). До трибуни запрошується заступник голови Комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолана Андріївна. Хто буде наполягати на своїх правках? Гетманцева знаю, а більше ніхто. Княжицький. А скільки у вас правок? Княжицький! Включіть, будь ласка, мікрофон Княжицькому.
Шість правок, але на п’яти я буду наполягати.
Може, 2 хвилини – і 5 голосувань? Зручно так буде?
Дивіться, я буду коротко представляти правки, я не буду зловживати.
Добре. Лише Гетманцев і Княжицький, правильно? Дякую. Дві людини. Дякую. Гетманцев. Я правильно розумію: 2 хвилини – 4 правки? Да? Гетманцев.
Дякую. Шановні колеги, в цілому я, безперечно, підтримую цей законопроект і наступний законопроект, які є в порядку денному.
Не розходьтесь, будь ласка, шановні колеги!
Але в цей законопроект закралася одна норма, яка, на мою думку, є дуже суперечливою. Законопроект спрямований на протидію так званому патентному тролінгу, але за цей патентний тролінг законопроектом передбачається санкція в розмірі від 47 тисяч до – вдумайтесь, будь ласка! – 236 мільйонів гривень, за подання заяви на реєстрацію торгової марки з порушенням прав третіх осіб. Санкція замість відшкодування збитків, які зазвичай передбачаються в такому випадку. Це, крім іншого, суперечить статті 240 Угоди про асоціацію, відповідно до якої сума збитків розраховується на базі таких елементів, як сума роялті або комісійні платежі, які були б сплачені, якби порушник звернувся би до власника прав відповідних інтелектуальної власності. З огляду на зазначене, мною було подано чотири правки: 47, 61, 99 і 101, - які я прошу поставити на голосування та врахувати, зал підтримати. Дякую.
Дякую. Позиція комітету. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Комітет відхилив усі зазначені правки, але після дискусії з автором не заперечує, щоб вони були враховані.
Я правильно розумію, що ці норми прибирають. який розмір штрафу?
Від 10-ти до 50 тисяч мінімальних заробітних плат.
А в цифрах це скільки?
236 мільйонів максимум.
Це ці правки прибирають штраф 23. багато мільйонів гривень. Правильно?
Да.
Да. Всі розуміють, що варто їх підтримати? Мені так здається. Це особиста позиція.
Але покарання при цьому залишається за патентний тролінг суд може присудити відповідно до завданих збитків. Тобто ми лише прибираємо необґрунтовано велике покарання за ці.
Це те, що судом буде визначатися. Правильно я розумію?
Суд буде визначати відповідно до завданих збитків.
У нас же правова держава, тому суд. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові? Ну, це дійсно важливі правки. Готові голосувати? Ставлю на голосування правку номер 47. Комітетом вона відхилена. Зараз позиція комітету. Не заперечує. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. 47 правка, Гетманцева. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:50:14]] За-275 Рішення прийнято. Правка 61. Прошу підтримати та проголосувати. Гетманцева. [[14:50:33]] За-273 Рішення прийнято. Правка врахована. 99 правка. Прошу підтримати та проголосувати. Гетманцева правка. [[14:50:54]] За-273 Рішення прийнято. Правка врахована. 101 правка, Гетманцева. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:51:12]] За-281 Рішення прийнято. Правка врахована. Наступні правки Княжицького Миколи Леонідовича. Номер правки, якщо можна, і хвилина, да, чи дві хвилини? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дивіться, у мене було їх 6, оскільки вони частково перекликалися з правками Гетманцева, я їх не буду ставити. Буду ставити дві. Дозвольте їх зачитати, дві правки?
Да.
Дякую. Отже, 51 правка. Поправкою пропонується вилучити норму законопроекту, згідно з якою Апеляційною палатою може бути визнано недійсними права на промисловий зразок. Апеляційна палата не може бути органом захисту цивільних прав, це функція суду або за деяких умов третейсьеого суду. Натомість запровадження квазі-судової процедури захисту цивільних прав делегування Апеляційній палаті функції суду щодо вирішення спору про цивільні права та про права інтелектуальної власності суперечить статтям 124 і 125 Конституції, які заборонять делегувати функції судів іншим органам і не допускають створення надзвичайних судів. А також статті 6 Конституції в частині розмежування державної влади на виконавчу владу. Конституційний Суд теж в аналогічній ситуації зазначав про гарантію стабільності суспільних відносин, які розкриваються в тому, що подібні органи не можуть скасовувати свої попередні рішення. З огляду на.
Ставлю правку 51 на голосування. Комітетом вона відхилена? Прошу визначатись та голосувати. [[14:52:50]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Микола Леонідович, наступна правка.
Пане головуючий, ви кажете от голові комітету. Додасте мені час? Вона буде коротка. Просто голова комітету може готова була підтримати мою цю правку. Дайте її, будь ласка, висловитись хоча б з наступної коротко. І прошу.
Добре. Номер правки скажіть, будь ласка.
Добре. Правка 86. Пані голово комітету, я прошу вас почути мене. Можна? Правка. Пані доповідаюча, вибачте. Правка 86 для повноцінної роботи з базами даних необхідно встановити вимоги до їх регулярного оновлення. Пропонується доповнити закон вимогами щодо строків, впродовж яких заявка на реєстрацію повинна бути внесена до бази даних. І пропонується встановити такий строк не пізніше 7 днів від дати подання. Прошу підтримати. Дякую.
Позиція комітету.
Позиція комітету – правка відхилена. Ми по філософії погоджуємося, але встановлення подання дати заявки відбувається в момент сплати за заявку і одночасно із здійсненням публікації в бюлетені до бази даних заявок вносяться відомості про заявку. Але в бюлетені неможливо опублікувати цю інформацію одразу, тому ми не можемо встановлювати якісь часові норми. І що стосується попередньої вашої правки про Апеляційну палату, ми насправді, ми розуміємо, що це є квазі-суд, але це свідоме рішення, зроблене для того, щоб розвантажити суд і для того, щоб запустити "post grant opposition" по патентам, так звану.
Тобто комітет вважає.
86 правка відхилена комітетом і пропонує, щоб так і лишилось.
Ставлю на голосування правку номер 86. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:55:02]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Можемо переходити до голосування за закон в цілому. Правильно я розумію? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Ми обідати підемо?
Да, як тільки завершимо, одразу підемо обідати. Хто спитав? Олександр Рафкатович, да, звісно. Та вам і до виходу недалеко. [[Шум у залі]] Я бачу, хто бажає пообідати, бачу. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення охорони і захисту прав на торговельні марки і промислові зразки та боротьби з патентним тролінгом (реєстраційний номер 2258). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:34]] За-252 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому.
Дякую. Шановні колеги, переходимо одразу до розгляду наступного питання. Реєстраційний номер проекту 2259. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо реформи патентного законодавства) (друге читання). Доповідач той же. Чи є необхідність, хтось буде наполягати на своїх правках, шановні колеги? Будете, так. Дві правки. Ще хтось буде? Більше ніхто, так? Будь ласка. Будь ласка, народна депутатка Коваль.
Колеги, я хочу звернути вашу увагу на правки номер 24 і 25. Цими правками пропонується виключити хірургічний або терапевтичний способи лікування людини або тварини, способи діагностики організму людини або тварини із переліку об’єктів, яким не надається правова охорона. Колеги, я хочу наголосити, що в теперішніх реаліях розвитку медичної галузі України патентування способів лікування та діагностики є одним із важливих методів захисту інтелектуальної власності саме лікарів, тих людей, які зараз знаходяться на передовій по боротьбі з коронавірусом. Виключення із об’єктів правової охорони способів діагностики може призвести до зниження винахідницької активності саме у медичній галузі. Колеги, я прошу вас підтримати правки 24 і 25 і дозволити все-таки медикам патентувати свої розробки. Дякую.
Дякую. Позиція комітету. Але я розумію, що більше ніхто не буде наполягати тому прошу після цього зібрати народних депутатів в залі, будемо голосувати. Будь ласка, Роксолана Андріївна. Будете ще? Будь ласка. Я розумів. Будь ласка.
Я хочу звернути вашу увагу, що ці правки ми детально обговорювали з Комітетом охорони здоров’я та з головою комітету паном Радуцьким. І, дійсно, дійшли рішення, що хірургічні та терапевтичні способи потрібно виключити з-під охорони. Чому? Тому що загалом ніде в світі немає такої практики, що хірургічні та терапевтичні способи патентуються саме тому що люди повинні мати доступ до передових способів лікування. Але при цьому це положення не поширюється на продукти, тобто речовини та композиції, які застосовуються при діагностиці та лікуванні, і ці речовини і композиції, будуть охоронятися. Тобто якщо ви. дуже просто УЗД не патентується, а гель для проведення УЗД патентується.
Ви не наполягаєте, так, на їх голосуванні? Пропускаєте. Дякую. Вимагаєте поставити. Шановні колеги, підряд. Ставлю на голосування 24 поправку, комітет її пропонує відхилити, обґрунтування ви почули. Прошу визначатися та голосувати. [[15:00:13]] За-207 Рішення не прийнято. Наступна поправка 25. Є пропозиція поставити на голосування, теж комітет пояснив чому вони не взяли її до уваги і це погоджено з іншим комітетом. Тому прошу визначатися та голосувати, 25 поправка. [[15:00:43]] За-215 Рішення, на жаль, не прийнято, трішки не вистачило. Будь ласка, народний депутат Княжицький. Скільки у вас поправок? Будь ласка.
Дякую. Я все ж таки хочу, шановні колеги, повернутися до логіки як попереднього закону так і цього, це 125 правка. Правкою пропонується теж вилучити статтю законопроекту, відповідно до якої права на винахід можуть бути визнані не дійсним Апеляційною палатою. З огляду на правову природу Апеляційної палати, як внутрішнього органу установи, вона може скасовувати лише процедурні рішення самої установи. Але вона не може визнавати недійсними права інтелектуальної власності, оскільки у такому випадку вона перебирає на себе непритаманні їй повноваження органів судової влади і вирішує спір про право, є рішення з цього приводу Конституційного Суду. Ми створюємо абсурдний і беззаконний механізм, з таким же успіхом баба Маня на базарі може вирішувати ці рішення. Прошу поставити на голосування і підтримати мою правку. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не погоджується, правка 125 відхилена. Чому? Тому що механізм, так званої, пост-гранд опозиції не можна виключати. Чому? Тому що він дозволяє захищати краще і простіше права правовласників, які можуть, які не зобов’язані в такому випадку довго і нудно оскаржувати у суді свої. незаконне ухвалення, точніше надання. незаконне надання патенту, але можуть звернутися до Апеляційної палати і сказати, і показати, що їхні права порушені. Крім того Апеляційна палата існує і зараз. Вона працює, і працює достатньо ефективно. Бізнес та ринок підтримують роботу цієї Апеляційної палати.
Дякую, зрозуміла позиція. Шановні колеги, я ставлю на голосування 125 поправку, але попрошу лідерів політичних фракцій повідомити депутатам, що після цього ми переходимо до голосування за законопроект в цілому. Тому я ставлю зараз на голосування 125 поправку. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[15:03:10]] За-92 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання, переходимо до голосування. Я попрошу народних депутатів зайняти місця в залі. І я ставлю на голосування прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформи патентного законодавства (реєстраційний номер проекту 2259). Шановні народні депутати, готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:04:02]] За-238 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. По фракціях покажіть. Вітаю! Шановні колеги, переходимо до наступного законопроекту (реєстраційний номер проекту 2456) – проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів (друге читання). Чи є необхідність обговорювати цей законопроект? Ой! Пробачте! Поправки, я перепрошую. Хтось буде наполягати на своїх поправках? Вони всі враховані, так? Хто буде, Денис Анатолійович? [[Шум у залі]] Шановні колеги, ніхто не буде наполягати? Ви будете, да? Народний депутат Осадчук, будь ласка. На яких? Ви не наполягаєте? Голосуємо, так? Шановні колеги, я ставлю на голосування питання прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів (реєстраційний номер проекту 2456). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[15:05:52]] За-278 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий в цілому. Дякую. Шановні колеги, далі в нас постанова, так? Шановні колеги, проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 14 липня 2020 року про прийняття Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер проекту 2285-д-П). Є необхідність його обговорювати? [[Шум у залі]] Є. Будь ласка, тоді відповідно до Регламенту це питання без голосування розглядається за скороченою процедурою. І я надаю слово автору проекту постанови народній депутатці України Вікторії Олександрівні Гриб. Будь ласка, Вікторія Олександрівна.
Шановні колеги, в мене на трьох сторінках порушення процедури, порушення Регламенту, то яким чином ми приймали цей закон. Але я не буду його зараз озвучувати. Я буду говорити трошки про інше. П’ять днів тому в цій залі ми приймали участь в урочистому засіданні, яке було присвячено 30-річчю Декларації суверенітету нашої держави. І я дуже запам’ятала виступи пана Кравчука та пана Юхновського. Про що говорили наші батьки-засновники? Вони говорили про створення нашої держави, про розвиток нашої держави. І сьогодні від вас буде залежати яким чином далі буде розвиватися наша держава. Я не знаю ви пам’ятаєте чи ні, але пан Кравчук порівняв засідання нашої з вами Верховної Ради, зараз, дев’ятого скликання, з Бессарабським ринком. І мені було дуже соромно. Але, коли вони говорили про те яким чином треба розвивати далі нашу державу, тоді знаєте можна було б пишатися тими людьми. Так ось сьогодні у вас є можливість все ж таки прийняти рішення як далі буде розвиватися наша держава. Ми з вами підемо шляхом коли будемо легалізувати азартні ігри, коли будемо легалізувати проституцію, тому що вже ми почули про те, що це також можливо. І скоро ми також отримаємо подібний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, є пропозиція, оскільки у нас три ідентичних постанови, провести їх слухання разом, але голосування за кожну окремо. Так як ми робили до цього. Немає заперечень? Дякую тоді. Я запрошую до слова авторку ще однієї проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор (реєстраційний номер проекту 2285-д-П1) народну депутатку України Юлію Володимирівну Тимошенко. Будь ласка, Юлія Володимирівна. І після цього - Скороход Анна Костянтинівна. І далі перейдемо до голосування.
Шановні колеги, можливо, є ще один маленький шанс, ну, майже такий фантастичний, щоб ця Верховна Рада скасувала таки Закон про гральний бізнес. Я не буду вже агітувати вас за те, щоб зберегти країну і зберегти нормальний психологічний моральний стан в країні, тому що я розумію, що в цьому залі корупція, продаж ліцензії, заробляння грошей будь-яким чином на політиці стоїть на першому місці. Але скажу вам тільки, як цей закон, який прийнятий, про гральний бізнес, вже в дії працює. Ви знаєте в центрі Києва готель "Дніпро, я сподіваюсь. Ви знаєте, я думаю, що цей готель "Дніпро" проданий вже компанії, за якою стоїть російський громадянин, якого повиганяли з багатьох країн світу за те, що він грубо будував гральний бізнес. Тепер він купив в центрі Києва "Дніпро". І ви знаєте, що треба не менше 100 номерів там мати. Я думаю, що у нас в центрі Києва буде просто великий такий осередок грального бізнесу, м’яко кажучи, а, в принципі, криміногенної ситуації, проституції, забирання у людей останнього. Я хочу сказати, що все можна було очікувати від цього залу, но так, щоб кинути країну в цей корупційний вір і, по суті, знищувати родини і забирати останні копійки, причому в тому законі, який ви проголосували, про гральний бізнес, закладені алгоритми, які, в принципі, людині не дають виграти. Там все це передбачили. Дуже шкода, що ця Верховна Рада увійде в історію України тим, що в кожній підворотні відкриє вертеп і бордель. Ну, ви в лапках "молодці". Тому я хочу звернутися зараз до всіх депутатів, у кого ще є совість, не голосувати за цей. Вірніше, проголосувати за цю постанову і скасувати Закон про гральний бізнес.
Слово надається автору ще одного проекту 2285-д-П2, проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 14 липня 2020 року про прийняття в цілому як закон проект Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" народній депутатці України Анні Костянтинівні Скороход. Будь ласка, Анна Костянтинівна.
Анна Скороход, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, землю ви продали, розпродаж підприємств влаштували, малий і середній бізнес дохоронюємо, країну в сировинний придаток перетворили, банківську сферу злили за копійки, встали на коліна перед МВФ, людей до повного зубожіння довели, зараз ще закінчите медичну реформу і залишиться в Україні десь 10 мільйонів людей для обслуговування казино та роботи проститутками. Адже азартні ігри де попало ви вже легалізували, ще й проституцію запропонували легалізувати. А то як це казино без повій? Може ми їм там ще окрему ложу влаштуємо. Ви легалізували казино онлайн із рекламою де попало. Нічого вже неможна подивитися в Інтернеті без парі-матчу чи покеру, чи ще якихось ставок та ігор. Ви знищуєте націю, знищуєте наших дітей. Я розумію, що вони для вас низької якості, але незважаючи на це неможна давати хід даному закону в редакції, яка гірша, ніж була у першому читанні. Бо ви купатиметесь в сльозах матерів, батьків, дітей, дружин і чоловіків, рідні яких залежать від азартних ігор. Колеги, схаменіться! Якщо і треба щось легалізовувати в цій країні, то це проституцію і ігри політичні, в які ви граєте, бо ви продаєте мільярдні державні інтереси за копійки у власний карман. Шановні колеги, я дуже прошу підтримати всі ці три постанови та не пускати в хід даний законопроект. А взагалі я думаю, що Верховну Раду треба перейменувати – не Верховна Рада України, а Верховна Рада певних корпорацій і приватних компаній. Дякую.
Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченку. Одразу по трьох постановах, Сергій Віталійович.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув всі три проекти Постанов про скасування рішень Верховної Ради про прийняття Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" в цілому. Що відзначив регламентний комітет? Ну, передовсім у проектах постанов йдеться те, що були допущені порушення, на думку авторів, вимог Регламенту, зокрема статті 119, 120, 121, 123 Регламенту, які стосуються процедури розгляду законопроекту в другому читанні, зокрема щодо голосування пропозицій і поправок. Комітет відзначив, що більшість зауважень авторів проектів постанов стосується саме правового змісту прийнятого закону. Про що відзначено в супровідних документах до поданих проектів постанов в стенограмах пленарних засідань Верховної Ради, в тому числі у виступах народних депутатів України Тимошенко, Гриб та Крулька. Водночас народний депутат України Соболєв зауважив, що не погоджується з процедурою розгляду законопроекту, оскільки авторам дуже тяжко зорієнтуватись. Регламентний комітет у підсумку на підставі частини восьмої статті 48 Регламенту ухвалив висновки на проекти постанов (реєстраційні номери 2285-д-п, 2285-д-п-1 і 2285-д-п-2). І прийняв рішення запропонувати Верховній Раді визначитися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цих проектів постанов. Дякую.
Дякую, Сергію Віталійовичу. І так, ми говорили, що ми будемо обговорювати ці три постанови. Так? Шановні колеги, я прошу записатися: два - за, два - проти. Для обговорення. Слово надається народному депутату Цабалю Володимиру Володимировичу фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Гончаренку.
Гончаренко Олексій Олексійович, "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Колеги, зараз ми з вами маємо передостанній шанс зупинити це знищення тисяч українських родин, десятків тисяч доль людей, які будуть знищені цим гральним бізнесом. Передостанній тому що ще може бути теоретично вето Президента, на що мало надії. Що це за закон? Це закон, який буде знищувати людей. Це закон, коли натиснувши це, "дворукі бандити" які понатискали зелені кнопки і запускають стаю "одноруких бандитів" на всю країну. Подивіться, нам розповідали, що буде система контролю. Державна система онлайн-моніторингу запрацює через 2 роки, може запрацює, лотереї взагалі не будуть підпадати під це і під жодний контроль, то ж знову збрехали. Чому я сказав, що на вето мало надії? Тому що ми знаємо чим там займається Володимир Зеленський, курить свої Айкоси. Ви знаєте, пане Зеленський, вже пора кидати курити Айкоси, а може ще і інше, що ви там курите, тому що це теж залежність така ж небезпечна, як залежність від гри лудоманія. І рівно рік тому ви отримали від українського народу феноменальну владу, феноменальний шанс, карт-бланш, більшість, свою монобільшість у Верховній Раді. Ви могли з цим перегорнути світ, могли зробити економічний ривок, повернути українські території. На що ви все це розміняли? На теплу ванну для себе, на ці забаганки корупційні і лобізм, як зараз ми це з вами розглядаємо, типу грального бізнесу. Це насправді унікальний шанс, який повністю змарнований і зруйнований, проміняний на ваші держдачі, кортежі і все інше, від чого ви обіцяли позбутися. Тож докуріть свої Айкоси і йдіть геть, це все, що ви можете зробити найкраще. Дякую.
Дякую. Южаніна Ніна Петрівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Шановні колеги, насправді прийнятий у другому читанні і в цілому закон має ряд суттєвих недоліків, і несе великі соціально-економічні ризики. Випуск та проведення лотерей, під виглядом яких сьогодні функціонують ще гральні автомати, не віднесені до азартних ігор та відключені з-під сфери посиленого регулювання. Державний онлайн-контроль до них застосовуватися не буде, цього не передбачено у спеціальному Законі про лотереї. Дозвіл на функціонування казино в Інтернеті, букмекерської діяльності в Інтернеті та покору в Інтернеті без запровадження державної системи онлайн-моніторингу створює безконтрольний спосіб отримання доходів для їх організаторів, а доступ неповнолітніх осіб та лудоманів до азартних ігор в Інтернеті буде просто відкритим. Введення в експлуатацію державної системи онлайн-моніторингу, яка має на меті контролювати кожну операцію, буде поперед саме виданням навіть ліцензій на здійснення ігорної діяльності. Без цієї системи не може розпочати організатор взагалі працювати по жодному виду ігорного бізнесу. Але цим законом передбачено через 2 роки і 6 місяців. А якщо ви подивитесь ще проект Закону про оподаткування азартного бізнесу, то зрозумієте, що він ніколи не буде впроваджений, тому що саме так буде побудована система, щоби оподаткувати азартні ігри під нуль. Мені здається, що всіх уже фактичних тут корупційних доказів наведено безліч. Я просто закликаю подумати про себе, про свої родини, про сусідів, про суспільство в цілому і підтримати постанови про скасування прийнятого рішення.
Дякую. Будь ласка, народна депутатка Приходько Наталія Ігорівна, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Колтуновичу, будь ласка, передайте слово.
Колтунович Олександр Сергійович. З трибуни, звичайно, Олександр Сергійович.
Дякую, шановний Руслан Олексійович. "Опозиційна платформа - За життя", Колтунович. Наша фракція виступає проти прийняття і взагалі легалізації грального бізнесу в Україні, і буде підтримувати проект Постанови про скасування даного проекту закону. Взагалі-то в даному випадку ми орієнтувалися на ряд факторів, які насправді жодним чином не відповідають економічним інтересам України, інтересам громадян України. Для прикладу, коли ми говоримо про громадян України, мінус 40 мільярдів з кишені громадян України на так звані "." в рамках грального бізнесу через казино і інші моменти – це раз. Друге – соціологічні дослідження. Київський міжнародний інститут соціології провів дослідження, за результатами якого понад 54 відсотки громадян України виступають проти легалізації грального бізнесу в Україні. Якщо ми беремо соціологію соціологічної групи "Рейтинг", то понад 60 відсотків громадян України виступають проти легалізації грального бізнесу в Україні. Щодо 40 мільярдів і тих 4 мільярдів, які підуть у вигляді податків і зборів в бюджет України, то це лише частина, а якщо ми говоримо, то це 10 відсотків від виграшу. А по інших трьох позиціях уже вносяться пропозиції до Податкового кодексу України, що не будуть оподатковуватися або будуть зі ставкою нуль виграші в певних категоріях. А це означає, що, дійсно, буде тінізація ринку і буде якраз відхід від інших процесів. Безумовно, є фактор там купівлі ліцензій, коефіцієнтів і багатьох інших складних речей, які прописані уже в базовому тілі закону. Але інституційно даний проект закону не буде сприяти ані залученню прямих іноземних інвестицій в національну економіку, ані підвищенню рівня, там, туристичних послуг, чи там розвитку відповідної інфраструктури в депресивних регіонах. В цілому це все свідчить про те, що підтримувати ініціативи щодо легалізації азартних ігор недоцільно. Прошу підтримати дану постанову. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Сергію Євтушку.
Будь ласка, колега Сергій Євтушок. Будь ласка.
Сергій Євтушок, Рівненщина, "Батьківщина". Шановні колеги, серед авторів даних постанов є автор Юлія Тимошенко, яка була Прем’єр-міністром в Україні з 2007-го по 2010-й роки. Саме в ці роки Прем’єр-міністром Тимошенко і її командою було прийнято жорстке, але правильне рішення, аби закрити всі гральні заклади, всі автомати однорукі і всі казино в Україні. Було дуже сильне лобі. Був дуже великий тиск здійснено на Прем’єр-міністра і на профільних міністрів. В той же час, вона вистояла, і український парламент підтримав рішення, і були закриті в Україні всі гральні заклади і казино. Що ж відбувається зараз? Зараз ми маємо можливість бачити пряме політичне шулерство, коли лобісти внесли в цей сесійний зал абсолютно лобістський закон, який принесе дуже величезну біду для українців. Я хочу сказати, що наступним законопроектом, який ми будемо розглядати в цьому контексті грального бізнесу, буде закон, який знімає оподаткування для організаторів грального бізнесу в Україні. Тому ті дуже такі яскраві промови про те, що казино нібито мало і буде працювати лише в п’ятизіркових готелях вони були лише на початку і в першому читанні. До другого читання ми дали можливість з вами, а вірніше ви, ті, хто натиснув кнопку "за", у прохідному дворі таких як трьохзірковий готель відкрити "одноруких бандитів" і в чотирьохзіркових готелях відкрити казино. Тому ми використали свій інструментарій, який максимально блокує даний законопроект. І зробили все можливе аби українці зрозуміли хто автор даних таких пропозицій. Ми також хочемо, щоб зал зараз, всупереч першого рішення, все ж таки підтримав постанову, будь-яку з цих трьох, і не дав можливості запрацювати.
Дякую. Шановні колеги, ми переходимо до прийняття рішення Верховної Ради України. Тому з вашого дозволу я ставлю на голосування, почергово як ми і домовлялися, проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України, від 14 липня 2020 року, про прийняття Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер проекту 2285-д-П) авторства народної депутатки України Гриб Вікторії Олександрівни. Прошу визначатись та голосувати. [[15:26:54]] За-72 Рішення не прийнято. Наступна. По фракціях, будь ласка. Наступна. Я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому як Закону проекту Закону "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер проекту 2285-д-П1) авторства народної депутатки України Тимошенко Юлії Володимирівни. Прошу визначатись та голосувати. [[15:27:36]] За-74 Рішення не прийнято. І остання в цьому блоці постанова. Це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 14 липня 2020 року про прийняття в цілому як закону проект Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" (реєстраційний номер проекту 2285-д-П2), авторства народної депутатки України Анни Костянтинівни Скороход. Прошу визначатись та голосувати. [[15:28:17]] За-76 Рішення не прийнято. Дякую. Ми завершили розгляд цих питань. Ми переходимо далі до розгляду проекту Закону про державну підтримку інвестиційних проектів зі значними інвестиціями (це реєстраційні номера проекту 3760, 3760-1, 3760-2, 3760-3). Насамперед прошу зібратися в залі і підтримати розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою. Шановні колеги, ставлю на голосування розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:29:10]] За-177 Рішення прийнято. Я запрошую до слова доповідача, заступника керівника Офісу Президента України Юлію Ігорівну Ковалів. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, вашій увазі представляється законопроект про державну підтримку інвестиційних проектів зі значними інвестиціями, який внесено Президентом України. Ви, напевно, знаєте, що буквально сьогодні Європейська комісія схвалила безпрецедентний за своїм розміром пакет підтримки економік країн європейської зони, який сягає 750 мільярдів євро на наступні 7 років. Економіка України. і сьогодні завдяки вашій роботі підтримано два важливих законопроекти, які також будуть стимулювати українську економіку. Вказаний законопроект про державну підтримку інвестиційних проектів, який розроблено на основі практики тих країн Європейського Союзу, а також наших сусідів, з якими ми перш за все конкуруємо за отримання інвестицій. Законопроект передбачає можливість надання як українським так і іноземним інвесторам зі значними інвестиціями в переробній галузі, які стимулюють зростання доданої вартості української економіці, створення понад 150 робочих місць у кожному проекті з середньою заробітною платою понад 15 відсотків більшою, ніж середня по регіону, пакету стимулів. Про які стимули йтиметься мова. В першу чергу, держава може надати співфінансування інфраструктури таких проектів: будівництва доріг, приєднання до електричних мереж, які сьогодні, ви знаєте, є одною із найбільших перешкод для бізнесу, податкові пільги, які передбачені пакетом законопроектів про внесення змін відповідно в Податковий кодекс і в Митний кодекс для того, щоб ми стимулювали на сьогодні створення нових робочих місць, росту економіки, адже ми знаємо, що сьогодні, власне, інвестиції в економіку – це один із найбільших драйверів зростання валового внутрішнього продукту. Прохання шановних народних депутатів підтримати даний законопроект до розгляду в першому читанні. Дякую.
Дякую. Я надаю слово народній депутатці України Королевській Наталії Юріївні, вона є авторкою альтернативного законопроекту. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні! В цьому залі сьогодні лунає така конструктивна дуже дискусія по прийняттю важливих для нашої економіки, а головне для нашої промисловості законопроектів. І ми всі дуже добре з вами розуміємо, що без інвестицій Україні піднятися з економічних колін буде дуже-дуже важко, що сьогодні ми повинні зробити всі умови для того, щоб у нашу країну почали вкладати гроші не спекулянти, не з метою заробити і збігти потім, вкрасти та побігти в іншу країну жити, не іноземців запрошувати для того, щоб вони тут експериментували зі своїми технологіями, а для того, щоб українці в першу чергу повірили в те, що в нашій країні є майбутнє. І з цією метою інвестиції бувають різних категорій. То в першу чергу ми наполягаємо на своєму альтернативному законопроекті та створити умови для українських інвесторів і зробити все, щоб в першу чергу підтримати нашого українського інвестора, тому що ми все ж таки за державний протекціонізм відносно нашої української економіки. І в другу чергу ми також наполягаємо на тому, що треба піднімати наші соціальні стандарти, тому що коли ми дамо людям гроші, піднімемо пенсії, піднімемо заробітні плати, то у людей також буде можливість створювати попит нашому внутрішньому ринку і також підтримувати сьогодні нашого національного виробника. І тому у нас з вами є шанс об’єднати всі наші зусилля і як обіцяв представник Офісу Президента, доопрацювати до другого читання так законопроект, щоб там врахувати наші пропозиції. І після цього приймати закон, який дійсно в першу чергу буде захищати українських інвесторів та створювати робочі місця в нашій країні. Дякую за увагу.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата України Ярослава Івановича Железняка, ще одного автора альтернативного законопроекту. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Шановні колеги, дуже дивно спочатку вбивати прозоро, вбивати конкуренцію і порушувати всі угоди з Європейським Союзом, а після цього запрошувати до нас інвесторів. Але що стосується цього закону, давайте я коротко опишу, чим мій законопроект відрізняється від законопроекту поданого Президентом. Перше: ми значно зменшуємо обсяг від якого вам дають "няню", це вже не 30 мільйонів, а 15 мільйонів і вам треба зробити лише 100 робочих місць. Друге і дуже важливе, і це лунало від багатьох фракцій. Ми даємо можливість інвестувати вже в діючий бізнес, не в новий, а в діючий, для того щоб були рівні правила. Третє: об’єктами інвестування може бути не щось нове, що ви купили, а те, що ви реконструювали, добудували, модернізували, тобто ми даємо можливість людям вкладати в свій розвиток, а не тільки в створення. Далі. Ми значно розширюємо сфери інвестицій для того, щоб не звужувати можливість приходу іноземних інвестицій в нашу країну. Ми робимо заборону для юросіб, представників Російської Федерації, країни-агресора для того, щоб вони не отримували такі можливості. Нашій країні, звичайно, потрібні інвестиції, але все ж таки ми повинні не забувати, що у нас іде війна. І останнє. Ми прибираємо обов’язок погоджувати зміни інвесторів з боку Кабміну для того, щоб інвестувати в Україну було простіше. Шановні колеги, у мене дивне відчуття, спочатку ми насправді голосуємо дуже погані корупційні законопроекти, а після цього запрошуємо інвесторів. Але суттєво цей законопроект, який пропонується, за суттю ми підтримуємо. І якщо ці правки, які запропонувала фракція "Голос" будуть підтримані до другого читання, то ми проголосуємо "за". Поки що наша позиція утриматися по основному і закликаємо голосувати за наш законопроект. Дякую.
Шановні колеги, я запрошую до слова народного депутата України Соболєва Сергія Владиславовича, ще одного автора ще одного альтернативного законопроекту, будь ласка.
Шановні колеги, від фракції "Батьківщина", так само, був підготовлений законопроект, ще два місяці тому він був зареєстрований і яке наше здивування було, коли ключові тези ми побачили в альтернативних або перших законопроектах, але тут нічого дивного немає, ключове – поставити діагноз. Що відбувається з інвестиціями? Коли виявляється, ключові інвестори в Україні в останній рік, це ті, хто купував облігації внутрішньої державної позички, і держава змушена була сплатити майже 4,5 мільярди доларів для того, щоб повернути ці кошти, які залучалися, якщо це і є інвестори, то, вибачте, це крах державного бюджету. Інша ситуація, наші українські громадяни, які важко працювали за кордоном минулого року, залучили 13 мільярдів доларів інвестицій в Україну, цей рік очікується трішки більше 4 мільярдів. Ситуація є дійсно критична, тому законопроект, який я маю честь представити, відрізняється від попередніх тим, що там немає преференцій, які не будуть закладені в бюджеті. Бо щоб ми не обіцяли, під 30 мільйонів євро, під 15, якщо це не буде закладено в бюджеті, ніхто ніколи не відчує реальної підтримки таких інвестицій. По-друге, саме держава повинна гарантувати, що ні в якому разі такі інвестори не підуть з ринку. І саме тому мій законопроект підготував як це захистити, таку інвестицію. Саме тому базовий законопроект, а я саме так його називаю, дозволить далі уряду, парламенту ухвалювати ключові рішення стосовно інвестиційного клімату, галузей економіки, які ми підтримуємо, і це дасть можливість рухатися вперед. Законопроект номер 3 прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Сергію Владиславовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати ці законопроекти? Є. Перед тим, як ми обговоримо, я хочу запросити до слова голову Комітету з питань економічного розвитку Дмитра Анатолійовича Наталуху. Будь ласка, Дмитро Анатолійович.
Колеги, мої вітання! Справді, комітет збирався по цьому питанню, навіть двічі збирався. Ми розглядали відповідно сам проект 3760 і альтернативні – пані Королевської і інших авторів, Железняка і інших авторів, Соболєва і інші законопроекти. Дискусія була доволі жвава. В цілому філософія законопроекту позитивна і правильна. Втім комітет не зміг дійти однозначної згоди стосовно, скажімо так, конкретної підтримки цього законопроекту. Тому комітетом було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді визначитися в залі шляхом голосування. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Дмитро Андрійович. Шановні колеги, є необхідність обговорити, я так розумію. Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, народний депутат Княжицький Микола Леонідович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні бізнесмени, представники і малого, і середнього, і великого бізнесу! Насправді, якщо почати з емоцій, то Президент оголосив "вільну касу" і "прийняття спецзамовлень". Юридична особа, спеціально створена і зареєстрована в Україні для реалізації проекту у сфері "переробна промисловість", "інфраструктура та логістика", " поводження з побутовими відходами", "туризм", "охорона здоров’я", "освіта", "спорт" – не знаю, хто визначав ці направлення, виключні направлення – замовляє ту іншу територію, він замовляє, він обирає, де він хоче бути, де йому вигідно, звісно, побудувати чи реконструювати чи реставрувати, чи капітально відремонтувати об’єкти, що стосуються вказаних мною сфер. Проект має бути реалізований не більше чим через 5 років. Реалізований – це значить введені об’єкти в експлуатацію. При цьому така юридична особа спеціально зареєстрована, має створювати у кожному календарному році по 150 нових робочих місць. Це 600 чи 750, я так і не зрозуміла за 5 років, робочих місць. І ви розумієте, що це за проекти, які можуть бути. І найважливіше – це обсяг інвестицій, які мають бути 900 мільйонів гривень. Замовлення прийнято, вартість його вже оголошена. Що тепер має зробити держава? А так собі нічого. Створити установу, спеціальну установу, яка через інвестиційних менеджерів буде здійснювати укладання інвестдоговорів, окремий орган - чи то в складі міністерства, чи спеціально створений, невідомо, і під яку концепцію, з яким баченням розвитку економіки, також невідомо, - але він забезпечить переважне право землекористування земельною ділянкою державної або комунальної власності. А як же думка органів місцевого самоврядування? А в статті 6 написано, що цей орган примусить укласти договір, а потім і продати таку земельну ділянку такому інвестору. Скажіть, будь ласка, а звільнення від сплати окремих податків, які навіть не визначені, це що, ні про що.
Дякую. Слово надається народній депутатці Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра".
Лариса Білозір, депутатська група "Довіра", Вінниччина, 15 виборчий округ. Насправді інвесторам не потрібні "інвестиційні няні" – їм потрібний якісний закон про інвестиції, чесні суди і правоохоронні органі, можливість захистити свої капіталовкладення. І потенційного інвестора менше всього цікавить, чи є у нього ця "няня", чи немає. Як приклад хочу вам навести, що на сьогоднішній день є таке підприємство "Еконія", торгова марка "Малятко", так от, "інвестиційні няні" в погонах, Нацпол, зривають кувалдами двері, розумієте, по якихось там старих справах, де навіть керівниця цього підприємства не є підозрюваною і є просто свідком. Тому я вам хочу сказати, що ми знову повертаємося до того, що найперше необхідно забезпечити якісний правовий захист капіталовкладень будь-якого інвестора в Україні. І нам необхідно думати про державні механізми та гарантії, думати про судову систему, і про правоохоронну систему перш за все.
Слово надається народному депутату. А! Юлія Володимирівна Тимошенко. Будь ласка. Фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, сьогодні якийсь унікальний день. Я можу сказати, що це законопроект, який вніс Президент, який називається "інвестиційні няні", цей законопроект по суті про знищення національної української економіки, національного українського товаровиробника. Я можу вам сказати, що я зовсім не здивована, що цей законопроект тут доповідали грантові люди, які є відвертими і щирими лобістами, ті, хто хоче зовні прийти в Україну. Але вони не лобісти українських підприємців і виробників. Що цим законом передбачається? Просто подумайте. Ті інвестори, які готові вкласти в українську економіку більше 30 мільйонів доларів, вони будуть мати право третину цих інвестицій відшкодувати з бюджету України. Я хочу сказати у нас що самий заможний бюджет в світі, що ми третину інвестицій. А, якщо мільярд хтось внесе? Ми третину мільярда будемо за рахунок вчителів і пенсіонерів відшкодовувати? Мозок де? Хто з’їв мозок? Хочу подивитись на цю людину. Друге. Цей інвестор буде по суті в пільговому оподаткуванні, він не буде платити податок на прибуток. Я хочу запитати чому у нас з вами можуть бути тут наші українські виробники, які, можливо, вклали менше 30 мільйонів доларів, але вони вже будуть не конкурентами по відношенню до того хто вніс ці 30 мільйонів, тому що вони будуть платити податки, а цей не буде платити податки. І для того, щоб отримати відшкодування з бюджету третини інвестицій потрібно всього 150 робочих місць зробити. А скажіть, якщо буде інвестор, який 29 мільйонів вніс і створив півтори тисячі робочих місць? У нього вже таких пільг не буде. Це повна руйнація рівності економічної в нашій країні. Ми будемо це оскаржувати в Конституційному Суді.
Дякую. Будь ласка, запрошую до слова Рущишина Ярослава Івановича, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги, ми, дійсно, сьогодні як з вогню в воду падаємо. З одного боку, ми наших експортерів, перед ними закриваємо попереднім законом про локалізацію зовнішні ринки, фактично закриваємо. А я продавав, я приносив в цю країну, в нашу країну, валюту – не гранти, а заробляли ми гроші. І в даному випадку ми переходимо тепер до іншого, що ми людям тим будемо давати, хто прийде до нас, "нянь". В корпоративних культурах фірм, з якими ми працювали, прописано, і багатьма, до речі, що вони не мають права працювати з державними органами на території країн, в яких корупція зашкалює, в тому числі в нашій країні. І австріяки, які були у нас і хотіли інвестувати, власне, не могли і не хотіли співпрацювати з державним структурами. І тому ми мали ще раз нагадати, що нам треба в першу чергу приділити увагу іншим причинам, які забороняють приходити інвестиціям в нашу країну. Але вітаємо повернення хоч маленьке обличчям до інвестора. І попри те законопроект швидко ввійшов в нашу Раду, він побудований на попередніх даних, коли у нас не було цієї зарази в Україні. Законопроект другий альтернативний побудований на сучасних даних. Ми опускаємо планку до 15 мільйонів і багато іншого для того, щоб ми могли за нього проголосувати. Я просив би вас всіх і агітуємо, фракція "Голос", за те, щоб голосувати за другий альтернативний законопроект для того, щоб ми мали більш-менш якісний закон. Хоча хочу нагадати основна причина, чому у нас немає інвесторів зовсім деінде. Дякую.
Бондар Віктор Васильович, партія "За майбутнє". Після цього ще Колтунович Олександр Сергійович і Арахамія Давид Георгійович. І переходимо до голосування. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, знаєте, інколи мені кажется, що от коли люди йдуть до влади, то розказується одне, потім приходять в цей зал – і як пороблено, як говорять в народі. Вносимо законопроект, здавалося би, все гарно для інвестицій, щоб люди вкладали кошти, але абсолютно забули, тобто для іноземців створюються всі умови, 30 мільйонів євро вніс, тебе від податків звільнили, обладнання завозь скільки хочеш, дають тобі якусь "няню", яка буде за руку водити, землі наділяють, місцеві ради ніхто нічого питати не збирається, просто роздаємо "Кемську волость", забирайте, хто що хоче. А що будемо робити із своїм виробництвом? Що будемо робити із своїми підприємствами? Чому такі самі умови не створити для будь-якого підприємства, яке вкладає кошти у виробництво в Україні? Будь-яке промислове виробництво, харчове, машинобудівне, кабельно-провідникове, да будь-яке, будь-якого напрямку, так само створіть умови, щоб людина вклала кошти 1 мільйон доларів, 2 мільйона доларів, три, неважливо скільки. Звільнення ПДВ від ввезення нового обладнання, зробіть податкові пільги.
Дякую. Будь ласка, Олександр Сергійович Колтунович.
Дякую. Шановна президія, я якраз хотів виступити у підтримку проекту закону і ось чому, кілька цифр. Обсяг прямих іноземних інвестицій у національній економіці скоротився з 53 до 35 мільярдів доларів, це за 5 років. Надходження прямих іноземних інвестицій, ми щороку колись мали по 5,5, зараз 2,5, у минулому році було 2,9. Україні необхідні реальні економічні інструменти для того, щоб стимулювати надходження прямих іноземних інвестицій у національну економіку. Є ініціатива щодо податкових, митних, інших преференцій, ми їх будемо підтримувати, тому що особливий режим інвестиційної діяльності в Україні повинен існувати і для цього необхідні бути, хоча, на наш погляд, спеціальні економічні зони не розділяються, цей погляд, але все рівно мають бути відповідні територіальні зони, куди має бути особливе надходження інвестицій. І, найголовніше, обнуляє інвестиційний потенціал України економічна блокада Донбасу і конфлікт на території окремих районів Донецької, Луганської областей. Тільки після вирішення цих питань ми реально зможемо відродити інвестиційний потенціал. Дякую.
Арахамія Давид Георгійович, після цього переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали, будь ласка.
Колеги, я всіх дуже уважно почув, хотів би просто для вас пояснити про що взагалі закон. У нас є сусіди, ви всі знаєте, що ми в конкуренції живемо, а не самі, у нас є Словенія, є Словаччина, є Угорщина, є Польща, є Прибалтика, да, там Литва, наприклад. І всі знають, що ми вже за попередню владу втратили дуже багато інвестиційних проектів саме тому, що ми не конкурентоздатні. Все, що ми можемо сказати приходьте до нас в нас немає корупції і запрошуємо до вас. Всі інші країни мають пільги для інвесторів, для тих так званих greenfield-проектів, які з нуля будуються в Україні. Прошу вас зараз підтримати. Ми доопрацюємо між першим та другим читанням, внесемо всі необхідні правки. Але треба голосувати і давати країні шанс на життя. Дякую.
Дякую, Давиде Георгійовичу. Ставлю на голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про державну підтримку інвестиційних проектів зі значними інвестиціями (реєстраційний номер. 3760? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:52:48]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стабілізації функціонування системи загальнообов’язкового державного соціального страхування. Хто буде наполягати на правках? Всі будуть наполягати, да? Папієв, 2 правка. Не наполягає. Столар. Не наполягає. Королевська, 5 правка.
Шановні колеги, шановні присутні, ну, це дуже дивний законопроект, тому що вперше за все існування нашої країни ми починаємо з того, щоб порушувати принцип трипартизму, коли чесні є взаємовідносини між урядом, між профспілками та між роботодавцями. І якщо, вибачте, комусь не подобаються профспілки, то це сьогодні ще не привід для того, щоб порушувати їх права. Тому, шановні колеги, ми категорично виступаємо проти того, щоб сьогодні звужувати права профспілок, нравятся вони нам чи не нравятся. Нам і багато депутатів в цій залі не подобаються, але це ж не привід ліквідувати парламент. Тому ми звертаємося до вас з великим проханням від профспілок ні в якому разі це не підтримувати. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Ви вимагаєте на голосування? Коротенько слово для голови комітету.
В мене прохання показати для народних депутатів слайд, який я віддала в секретаріат, для того щоб ми побачили. Ось, подивіться, будь ласка, відсоток фінансування системи соціального страхування за рахунок державного бюджету. Наші фонди соціального страхування давно вже є дотованими від 29-ти до 51 відсотка. А, таким чином, мова йде про те, щоб держава наразі почала контролювати державні гроші, які знаходяться в управлінні системи соціального страхування. Мова не йде про порушення паритету, в тому числі і конвенції МОП. Читайте уважно статтю 6 конвенції МОП, де мова йде про те, що фонди соціального страхування мають контролюватися (англійською там написано is supervise). Це означає регулюватися державою або контролюватися на трипартійних засадах. А тому про порушення ані конвенції МОП, ані Конституції мова не йде.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування 5 поправку народної депутатки Королевської і Столара. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[15:56:05]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка 6-а, Лис. Не наполягає. 7-а, Івченко. Наполягаєте? Вадим Євгенович, будь ласка.
Вадим Івченко, "Батьківщина". У мене, шановний головуючий, 7-а і 16-а, тому прошу дати мені 2 хвилин, щоб я відразу сказав. Колеги, ви знаєте, маніпулятивні цифри зараз стояли. У нас є три фонди, ви їх написали. Покажіть, будь ласка, по кожному фонду, які є: а) автономні і б) чи вони є дотаційними? І ми побачимо, що фактично ці кошти є дотаційними в Пенсійному фонді України. Чому? Тому що так трапилось, що ми зменшили єдиний соціальний внесок, а не зробили нічого щоб сюди заходили інвестиції і сплачувалися відповідні внески і наповнювався Пенсійний фонд. А навпаки кількість людей які сплачують Єдиний соціальний внесок за останні 5 років скорочується. Це перше. Друге. Колеги, а хіба ви не бачите, що це виключно лобістський закон. Ми з вами побачимо по прізвищам, хто буде в відповідних радах цих фондів. Роботодавців і профспілки ми робимо виключно дорадниками, які не будуть впливати на відповідну систему. Це діалог, він розгортався з 2000-х років, коли в цій угоді роботодавці, профспілки і держава втрьох приймали рішення, вони втрьох формували фонд і формували відповідні органи. А на сьогоднішній день ви просто робите так, що держава монополізує становище і тим самим ми можемо призвести до руйнації системи соціального страхування. До руйнації того, що записано в Конституції 46 стаття, колеги. І наостанок, я вам скажу, знаєте хотілося б почути навіть прізвища тих людей або тих лобістів, які будуть ставити у відповідні фонди своїх людей. Чому ви сьогодні руйнуєте діалог з роботодавцями і з профспілками? Кризи 1998, 2014 років довели ефективність цих фондів. Жодна влада не втручалася в механізми управління фондів. Ви сьогодні монополізуєте всі становища. Я закликаю парламент не давати голоси за відповідний законопроект. Людям це не потрібно, це потрібно певним прізвищам, і ви знаєте ці прізвища, хто кому дзвонив, хто до кого підходив і хто просив голосувати за відповідний закон. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку номер 7 народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[15:59:00]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна. І одразу давайте проголосуємо, якщо дозволите, ще одна поправка, ви одразу брали дві хвилини. Також поправка номер 16 народного депутата Івченка. Та сама ситуація. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. 16 поправка. [[15:59:28]] За-64 Рішення не прийнято. Шановні колеги, хто ще? До мене підходив народний депутат Цимбалюк – так? – просив. Ви вже використали, пан Івченко. Королевська, я бачу – так? [[Шум у залі]] Значить. Ні, ну, ви сказали, що ви будете 2 хвилини. Добре, давайте от поки я бачу шановного депутата Цимбалюка. Ми домовилися, у вас 5 поправок, ви берете дві хвилини без голосування. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Дякую. Михайло Цимбалюк, фракція "Батьківщина". Шановний головуючий, шановна голово комітету Галина Миколаївна! Насамперед хочу подякувати вам за те, що на засіданні комітету відбулася професійна непроста дискусія, і дякую, що все-таки дві правки мої враховані. Але по суті, якщо продовжити те, що говорив колега по фракції Вадим Івченко, то в цьому законопроекті є спроба взагалі усунути роботодавців і профспілок від реальної участі в діяльності цього фонду. За діючим законом саме паритетність участі гарантовано, тому що є по 7 представників від держави, від профспілок і роботодавців. Проектом цього закону пропонується, що 10 представників від держави і по 4 – від профспілок і роботодавці. Це вже не паритетність і не трипартизм. Наступна річ, яка тут є небезпечною. Що саме керівника цього фонду призначає уряд. Тобто держава бере на себе повністю всю відповідальність. Це вже не фонд соціального страхування, це вже фонд страхування держави. Більше того, саме правління фонду буде щорічно затверджувати бюджет, видаткову частину, тобто таким чином повністю усуваються від участі і профспілки, і роботодавці. Я хотів би, щоб ми звернули увагу на заключення Головного науково-експертного управління. Саме воно чітко дає ті норми, які порушуються проектом цього закону, і зсилається на міжнародні інституції, тобто що називається нашою Міжнародною організаціє праці. Фракція "Батьківщина" не може.
Дякую, Михайле Михайловичу.
Дякую, Михайле Михайловичу. Ви знаєте, що це не перша спроба змінити систему соціального страхування. Перша відбувалася в 2011 році, коли Пенсійний фонд України дотований з держави, був перетворений в центральний орган виконавчої влади. "Прикінцевими положеннями" було написано, що потім його потрібно перетворити в самоврядну організацію, але цього не відбулося, тому що дефіцит фондів зростає. Для пана Вадима, я не маніпулюю цифрами, цифрами маніпулювали попередні уряди, які штучно розподіляли 22 відсотки єдиного соціального внеску так, щоб два фонди ставали профіцитними. Насправді 22 відсотки фінансують всю систему, три фонди. А те, що попередні уряди домовлялися в корупційний спосіб, як розподілити збитки, то це не до мене питання. Дякую.
Дякую. Вельмишановні колеги, значить, ми домовилися з вельмишановним Вадимом Євгеновичем Івченком про те, що, в нього ще 6 правок, ми даємо 2 хвилини без голосування за ці правки. Наталіє Юріївно, ми можемо з вами так само домовитись, чи ви будете ще всі свої поправки ставити на голосування? Добре. Тоді. Спочатку вона, да? Тоді йдемо так. Більше ніхто не буде ставити поправки? Все, дякую. 14 поправка, народна депутатка Королевська. Будь ласка.
Шановні колеги, я прошу, щоб все ж таки ви звернули увагу, що дивно, що саме цей законопроект розглядається на позачерговій сесії. Тому що цей законопроект не про те, як вдосконалити сьогодні роботу нашого соціального захисту в країні, а цей законопроект про те, як очолити цю роботу, як взяти її під свій вплив. І що дивно, ось рішенням антиковідовського законопроекту, закону, ми з вами прийняли рішення тут, в залі, призупинити виплати з фондів соціального страхування. І "Опозиційна платформа – За життя" звертається сьогодні до спікера, до керівництва парламенту терміново розглянути законопроект 3692 для того, щоб відновити людям виплати. А ви замість цього, щоб людям відновити виплати, ви сьогодні відбираєте під керівництво уряду ці соціальні фонди. Прошу поставити на підтвердження.
Ставлю на голосування поправку номер 14 народної депутатки Королевської. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:04:58]] За-46 Рішення не прийнято. Наступна поправка цієї ж шановної авторки, народної депутатки Королевської, поправка номер 28. Наталія Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, що саме дивно, ось сьогодні, я впевнена, що кожен депутат в цьому залі, як і кожна людина в нашій країні, має питання до нашого уряду. Тому що вони не можуть впоратись з керівництвом податкової, з керівництвом митниці, вони сьогодні втрачають мільярди гривень і недоотримують ці гроші в державний бюджет. Так от, що ви пропонуєте? Ви пропонуєте сьогодні ще віддати уряду під повне керівництво фонди соціального страхування. Ну, цей же уряд, він не може впоратись з тим, що він уже має. Він не може розподілити сьогодні цей ковідовський бюджет, він не може сьогодні нормально керівництво відновити у своїй ієрархії, ви хочете ще додати їм фонди соціального страхування. Ми категорично проти, тому що це порушує Конституцію, і звертаємося до вас, не робіть цього, це цього не варто.
Дякую. Я ставлю на голосування 28 поправку народної депутатки Королевської, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:06:26]] За-43 Рішення не прийнято. Шановні колеги, у нас ще залишилося чотири поправки авторства Наталії Юріївни Королевської, після цього дві хвилини у нас Вадим Євгенович і я попрошу керівників фракцій вже повідомити депутатів збирати їх в залі, тому що буквально, думаю, за хвилин сім ми зможемо перейти до голосування за закон. Будь ласка, Наталія Юріївна, ваша наступна поправка 43. Наталія Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, ще раз до вас звертаюся, це дійсно дуже важливий законопроект, на жаль, сьогодні в залі у нас ніхто не звертає увагу за що вони будуть голосувати. Тому що майже, окрім Галини Третьякової, ніхто не розуміє що вони збираються з цим робити. Але ж ми звертаємося до вас, колеги, ми з вами порушуємо Конституцію, це буде руйнація системи соціального страхування, гарантованого статтею 46 Конституції України, і це не дасть сьогодні можливість держави управляти системою соціального страхування у ручному режимі, це неприпустимо. Це порушення всіх європейських конвенцій, всіх наших міжнародних договорів. Колеги, будь ласка, давайте не будемо сьогодні створювати такі руйнівні приклади в той час, коли ви не можете сьогодні заставити уряд хоча б виконати ті головні завдання, які перед ним стоять. Прошу поставити на голосування.
Я ставлю на голосування 43 поправку народної депутатки Королевської, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:08:17]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна 53 поправка Королевської, будь ласка.
Шановні колеги, ось нам тут наводять приклад, що не можуть сьогодні роботодавці з профспілками ефективно керувати. Ми ж всі дуже добре розуміємо, вони, на жаль, ні разу так і не керували ефективно, їм цього не давали робити. Але, що пропонується в цьому законопроекті? Це просто позбавити права трипартизму в нашій країні, це нариватися на всю міжнародну критику, а головне і не вирішити жодного питання. Ось для прикладу, Пенсійним фондом країни сьогодні керує уряд. І до чого цей Пенсійний фонд докерували? Докерували вже майже до фактичного банкрутства, тому що сьогодні дефіцит Пенсійного фонду за останні 5 років виріс більше ніж у десять разів, тому що там керували. Так навіщо вам сьогодні забирати ще фонди соціального страхування, які поки що бездефіцитні, для того, щоб там все вкрасти, колеги? Ну не можна за це сьогодні голосувати, ви вже накерувалися. Дякую. Прошу поставити на підтвердження.
Дякую. Ставлю на голосування 53 поправку народної депутатки Королевської, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:09:49]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна поправка 61 народної депутатки Королевської. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Шановні колеги, у вас є сьогодні можливість все ж таки конструктивно закінчити цей день і не провокувати сьогодні ні опозицію, ні людей у нашій країні на те, щоб остаточно до вас була втрачена довіра. Сьогодні такий символічний день, тому що рівно рік тому ми всі з вами були на виборах і, я впевнена, що жоден з вас не говорив про те, що ви повністю будете ламати інститут трипартизму в Україні, що ви повністю будете забирати всі соціальні гроші, що ви позбавите людей соціальних виплат з фондів соціального страхування і те, що ви зараз робите. От у нас шостий місяць люди не отримують виплат із фондів соціального страхування. І ми наполягаємо на тому, щоб людям були поновлені ці виплати. А ви замість того щоб поновити виплати, вирішили зібрати під своє керівництво, точніше під свою кришу, фонди соціального страхування. Ми категорично проти виступаємо. І прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 61 правку народної депутатки Королевської. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:11:18]] За-48 Рішення не прийнято. Наталія Юріївна, у вас залишилася ще одна правка. Після цього, ми домовлялися, 2 хвилини Івченко і після цього переходимо до голосування. Попрошу запросити народних депутатів до зали. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Шановні колеги, звертаюсь до вас. Можна?
Секундочку, я оголошу правку. Вам же не все рівно? 76 поправка, Наталія Юріївна, ваша, будь ласка.
Шановні колеги, звертаюсь до вас з проханням від всіх профспілок нашої країни, від усіх роботодавців нашої країни. Ну це ж наші з вами виборці, не робіть цього, подумайте просто навіщо ви ще робите. Сьогодні ми тут покажемо приклад, якщо ви проголосуєте за цей законопроект, як корупція перемагає всі європейські норми коли ви просто починаєте кришувати фонди соціального страхування. Ну якщо б ви там хоча б " в долі", це зрозуміло буде. Але якщо ви тільки щось чули і вам ніхто нічого за це не запропонував, то майте на увазі, це страшенна корупційна схема, коли всі фонди соціального страхування передадуть, без контролю профспілок та роботодавців, під керування уряду. І те, що ми з вами побачили в Пенсійному фонд, те саме ми побачимо, як сьогодні мільярдні борги з’являться в фордах соціального страхування. Просимо не голосувати. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування 76 поправку Наталії Юріївни Королевської. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:13:02]] За-48 Рішення не прийнято.
Я так розумію, 2 хвилини Вадим Євгенович Івченко, після цього переходимо до голосування? Немає заперечень? Вадим Євгенович, 2 хвилини.
Колеги, я ще раз хотів кожному з вас сказати, от сьогодні такий день і виключно я прийшов до однієї думки, нам потрібно вже прийняти Закон про лобізм. Ми повинні по прізвищам знати, хто лобіює відповідні такі новшества, які заносяться в Верховну Раду України. А коли ви не можете зробити реформу економічного зростання? Коли ви не можете зробити наповнення бюджету, ви просто-на-просто рейдеруєте фонди соцстраху, це рейдерство через зміни в законі. Ви фактично унеможливлюєте вплив тих людей, хто сплачує ці податки, роботодавців, тих людей, які є застрахованими, профспілки, впливати на рішення. Ви не даєте цієї можливості, ви рейдеруєте відповідні фонди і в цьому є проблема, людям це непотрібно. Порушувати ж 46 статтю Конституції і взагалі розрушити систему соцстраху – це теж непотрібно, це потрібно певним прізвищам. Загляньте до себе в серце, хто до вас дзвонив і хто просив? Якщо ви не розбираєтесь в тому, що голосуєте. Правильно сказала Наталія Королевська, одна людина, можливо дві, розбираються, що відбувається зараз з цим законом. Виключний лобізм на користь певних осіб. Тому, колеги, я впевнений в тому, що буде реакція Міжнародної організації праці. Я впевнений в тому, що буде редакція і в тому числі українських профспілок і роботодавців. Але вас ще раз закликаю, подумайте, це виключний лобізм і рейдерство фондів соціального страхування. А колезі, яка стоїть на трибуні скажу, ви коли будете показувати наступний раз слайди, ви покажіть слайд по Фонду соціального страхування і по Фонду виплат по заборгованості. І тоді ми будемо бачити, наскільки вони автономні. І наостанок у мене буде 51 правка яку я хотів поставити на підтвердження тому що ви там порушуєте повністю Конституцію, призначення дирекції Фонду соцстраху. Тому що фонд – це самоврядна організація. А ви призначаєте Кабінет Міністрів директором. Яким чином це вписується в законо.
Номер, який, правки? 51-а? Номер правки?
На підтвердження 51-а, будь ласка.
51-а правка. Галина Миколаївна, позиція комітету.
51 правка врахувати. В мене відповідь на заклик пана Вадима. Знаєте, звичайні рейдери, які рейдерили Фонд соціального страхування і захватили управління від 29 до 51 відсотка державного бюджету, який знаходиться у Фонді соціального страхування. Так от той, хто зараз керує ФСС, той і є рейдер. Зазвичай той, хто кричить на іншого, що той вор, зазвичай він частіше вор, і він частіше рейдер.
Ставлю 51 правку на голосування. Комітетом вона була підтримана? Правильно? Ставлю її на голосування для підтвердження, 51 правку. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:16:41]] За-200 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Ні, з мотивів не можна. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стабілізації функціонування системи загальнообов’язкового державного соціального страхування. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:17:43]] За-193 Рішення не прийнято. Почекайте не кричіть, будь ласка. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття. Вибачте. Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію про повернення до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стабілізації функціонування системи загальнообов’язкового державного соціального страхування (реєстраційний номер 2275). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:18:47]] За-209 Рішення не прийнято. Закон відхилений. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 0856). На трибуну запрошується голова. Не шуміть, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань аграрної та земельної політики Тарасов Олег Сергійович. Шановні колеги, є ті, хто будуть наполягати на правках? Можемо голосувати? Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Так ви тоді. я ж задаю питання: хто буде? Ви радієте там чомусь, Вадим Євгенович. Я бачу, ви ж правки свої добре знаєте, що їх обсуждать? На якій правці будете наполягати, Вадим Євгенович? На якій правці будете наполягати?
Шановний головуючий, у мене 11 правок. Я попросив би 3 хвилини на виступ.
Дві хвилини. І не ставимо на голосування?
Я буду просити тільки одну правку підтримати свою на голосування.
Яку? Одну?
Одну свою правку, да.
Добре. Дві хвилини, голосування за.
Три!
Три хвилини, одна правка на голосування, і переходимо до голосування за закон в цілому. Івченку включіть 3 хвилини. Не розходьтесь, шановні колеги!
Колеги, шановний головуючий, я дякую. Хотів кожному з вас сказати, якщо ми прочитаємо статус фактично Європейського кооперативного товариства, ми побачимо таке розуміння, як пайові внески. Покажіть, будь ласка, де в цьому законі пай. Немає. Натомість в цьому законі з’являється статутний капітал, дивіденди, а це означає, що ми повністю руйнуємо систему кооперації як таку. Чому, колеги? Тому що ми убираємо в тому числі і поділ цих кооперативів: обслуговуючі, виробничі. В статутах в Сполучених Штатах в кооперативах, або у Франції, є кооперативи збутові, виробничі, обслуговуючі. Ми з вами робимо цей поділ нікчемним, робимо виключно кооперативи або прибуткові, або неприбуткові. Але, колеги, я вам скажу, що є обслуговуючі кооперативи, які сьогодні є неприбутковими, а свій маленький прибуток вони направляють виключно на те, щоб купляти на кооператив холодильне обладнання та інші засоби для розвитку кооперативу. А члени кооперативу ніколи не відмовляються від своєї продукції. Продукція, виручена членами кооперативу, - це є його власність, він лише збуває через кооператив. Я розумію, що буде далі. Далі буде те, що через податковий комітет будуть намагатися зробити таким чином, щоб ця продукція переходила в кооператив і кооператив вже торгував. Але, колеги, це виключно господарська діяльність, і ми перетворюємо сьогодні кооперацію, яка має об’єднувати людей для захисту інтересів, ми перетворюємо виключно для складання капіталу. Це суть кооперації, яку сьогодні пропонують автори. Я був автором законопроекту в минулому скликанні, він був альтернативний. На жаль, він не набрав голосів, але він був підтриманий всією науковою спільнотою, він був підтриманий фермерами, він був підтриманий маленькими товаровиробниками. І на сьогоднішній день, я вам мушу сказати, що є рішення Конституційного Суду, який вважає, що базові напрямки мають бути, виключно йти через Закон "Про кооперацію". Ми натомість убираємо все те, що прописано в Законі "Про кооперацію", а, таким чином, ми говоримо про те, що цей закон може бути неконституційним. Ми убираємо пайові внески, ми не даємо можливість цим неприбутковим кооперативам виробляти сільськогосподарську продукцію. Я все життя боровся за те, щоб вони були в статусі товаровиробника, і виробляли, і продавали. Ви ж не даєте. Я розумію, що сьогодні ми полегшуємо можливість великим або середньо-великим складатися капіталами для торгівлі або закупівлі відповідних мінеральних добрив, але ми порушуємо систему обслуговуючої кооперації, ми порушуємо повністю можливості об’єднання дрібних і маленьких землевласників. І наостанок я вам скажу, що норма, коли.
Хвилину дайте. Ні, давайте голосувати. Номер правки? Який номер правки?
52-а, будь ласка.
Позиція комітету по правці 52.
Зараз, хвилинку.
52 правка комітетом відхилена?
52 правка комітетом.
Відхилена?
врахована редакційно. Тому прошу підтримати.
Врахована редакційно?
Так.
Вадим Євгенович, ви багато говорили, але так і не сказали, яка правка. Вадим Євгенович!
52 правка комітетом врахована, тому що. Тому прошу її підтримати.
51-а? Включіть мікрофон Івченку.
У мене просто так таблиця зроблена, в мене є.
Вадим Євгенович, давайте без виступу! Номер правки?
51-а і 58-а. Це правки, які. вони взаємопов’язані.
51 правка. Комітетом не підтримана? Ставлю її на. 51 правка.
51 правка комітетом відхилена.
Комітетом відхилена. Ставлю її на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[16:25:07]] За-52 Рішення не прийнято, правка не врахована. 58-а. Врахована 58-а, дякую. Переходимо до закон в цілому. Бажано, щоб народні депутати свої правки хоча б знали, які ставлять на голосування, шановні колеги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 0856). Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Готові? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:26:16]] За-238 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про основні засади молодіжної політики (3718). Можемо голосувати. Ставлю на голосування для прийняття за основу з урахуванням пропозицій комітету проект Закону про основні засади молодіжної політики (реєстраційний номер 3718). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:27:00]] За-265 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки та підвищення міжнародної конкурентоспроможності галузі відео- та кіно-виробництва (реєстраційний 3060). Можемо голосувати? [[Шум у залі]] Давайте виступ , виступ "ЄС" дві. Ні "ні", а "да"! Або так, або можете не виступати. Не наполягає більше ніхто? Княжицький, 2 хвилини, і переходимо до голосування. Не розходьтесь! Рішення комітету – за основу. Ви ж член комітету, ви ж приймали це рішення.
Шановні друзі! Суть цього закону. Може, ви пам’ятаєте, ми колись тут обговорювали державну форму підтримку кінематографії. Є така форма, як tax rebate, або повернення частини податків і витрат, які платять компанії. В нашому попередньому законі це стосувалося і українських компаній, і зарубіжних. На жаль, українські компанії звідти викреслили, лишили лише зарубіжні компанії. Тому наша фракція не буде за це голосувати, хоча цей закон податковий і логіка податкова певна в ньому є, але ми не тільки допомагаємо державними коштами іноземним компаніям, які тут кіно знімають, а під іноземними можуть і російські ховатися, а ще й від податків їх звільняємо! Тому ми не будемо голосувати за цей проект. Дякую.
Ставлю на голосування. Шановні колеги, одразу: колеги з комітету звертаються з пропозицією прийняти і в цілому. Не буде заперечень? Добре! Ставлю на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки та підвищення міжнародної конкурентоспроможності галузі відео- та кіно-виробництва (реєстраційний номер 3060). Прошу підтримати та проголосувати. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:29:21]] За-236 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки та підвищення міжнародної конкурентоспроможності галузі відео- та кіно-виробництва (реєстраційний номер 3060). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:30:00]] За-229 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це два проекти постанови про скасування рішень Верховної Ради України. Давайте без обговорення. [[Шум у залі]] Шановні колеги, давайте без обговорення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу та в цілому проекту. [[Шум у залі]] Ні, почекайте, тоді давайте по процедурі. Да, будь ласка, мені точно не важко. Це ваша думка. Давайте так, щоб ви свою думку нікому не нав’язували, Олександре Сергійовичу, добре? Можемо голосувати? Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 14 липня 2020 року про прийняття в цілому як закону проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо детінізації ринку металургійної сировини та операцій з металобрухтом) (реєстраційний номер 2426-П). Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. [[16:31:43]] За-23 Рішення не прийнято. Наступне теж ставимо на голосування? Шановні колеги, вам запропоновано до розгляду та прийняття рішення, ставлю на голосування пропозицію. [[Шум у залі]] Хвилина "ЄС" і переходимо до голосування. [[Шум у залі]] Чому? А, ну, добре, 2. Давайте. Давайте 2. Правильно, да, давайте 2. Хто виходить? Ніна Петрівна Южаніна. Після цього переходимо до голосування. [[Шум у залі]] Олександре Сергійовичу, я вам теж зараз дам. Ніна Петрівна.
Мене особисто дивує, пане Голово, ваше відношення до такого важливого для бізнесу закону і постанови, яка на сьогодні зареєстрована. Я сьогодні прийшла до вас, колеги, показати лист Федерації роботодавців, де вони категорично виступають проти 2524. Лист руху "Save ФОП", де вони категорично виступають. Відкрийте зараз, будь ласка, сайт Європейської Бізнес Асоціації, що вони написали за результатами прийняття в другому читанні законопроекту 2524. Яка ж наглість була в цей законопроект поставити ці поправки, які стосуються неприйнятними, всією країною неприйнятними змінами в Податковий кодекс, який провели 16 січня цього року Законом 466. Як вам не стидно, коли ви зараз, працюючи в Офісі Президента, врахували деякі поправки від бізнесу, а решту вирішили пустити на самотек. І врахували ті поправки, які вступають щодо норм, які вступають в силу ще через рік, а ті, що вже вступили і є неприйнятними для малого і середнього українського бізнесу, ви не поправили. Всі вам з усіх сторін говорять, ви насправді наперсточники. І ви, пане Голово, також наперсточник, тому що зараз недослухалися до бізнесу і робите, і продовжуєте свою справу. Підтримайте, будь ласка, постанову, скасуйте ганебний закон в частині, якою обдурили насправді бізнес, а не в тій частині, частині позитивної цього закону, яка з самого початку мала бути прийнята в цьому залі. Підтримайте, будь ласка, постанову.
Шановні колеги, будь ласка, не розходьтесь, у нас буде ще закриття сесії і гімн. Гетманцев – з мотивів. Ні. Репліка? Вас згадали? Будь ласка.
Да, назвала голова комітету. Шановні колеги.
Прізвище. Почекайте, прізвище назвала? Вибач. Колтунович – з мотивів. Ви наполягали, я не можу вам не дати слово, Олександре Сергійовичу. Хвилина.
Дякую, шановний пане Голово. Я наполягав на моменті обговорення попередньому проекту закону, тому що він, на наш погляд, є лобістський і є продовженням того ж схематозу, наприклад, як "зелений" тариф в електрометалургії. Це ж такі самі абсурдні взаємовиключаючі речі, які були в підтримку пунктів прийому металобрухту, коли у нас падає промислове виробництво, коли у нас падає металургійне виробництво і багато іншого. Ось в чому була наша принципова позиція, зовсім іншими речами необхідно було займатися. Тому ми і наполягали на нашій репліці для того, щоб озвучити нашу позиція. Я дякую вам за толерантність до усіх представників фракцій і розуміння. Дякую ще раз.
Дякую, Олександр Сергійович. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 14 липня 2020 року про прийняття в цілому як закону проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб-підприємців" (реєстраційний номер 2524-П). Прошу визначатись та голосувати. [[16:36:21]] За-49 Рішення не прийнято. Шановні колеги, відповідно до статті 83 Конституції України позачергову сесію Верховної Ради України дев’ятого скликання оголошую закритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Дякую, шановні колеги. До побачення.