У зв’язку з вимогою Президента України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Перелік питань, які передбачені до розгляду на позачерговому засіданні, вам наданий. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Сергій Володимирович, пам’ятаєте, як реєструватися? Не будемо повторювати? Готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[14:00:58]] В залі зареєстровано 312 народних депутатів України. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Хто буде виступати? Петро Олексійович Порошенко.
Шановний пане Голово, шановні депутати! Зранку пацієнти задихалися, бо концентраторів не було, хворі сині, бо бракує кисню. Трупи лежать серед живих, бо нема машини, щоб вчасно вивозити. Бракує ліків, медикам не видають зарплат. І щоб дорогі "слуги" не перекручували потім мої слова, я хочу наголосити, що це – цитата з випуску ТСН на каналі, який привів вас до влади. Рік тому ніхто в світі не був готовий до пандемії – це правда. Більшість за цей час країн створили глибокоешелоновану оборону щодо системи захисту людей. І тільки в нас третя хвиля пандемії виявилася повною несподіванкою для влади. Розпродавши на початку пандемії захисні маски, Зеленський обіцяв, що Україна буде серед перших країн, яка проведе вакцинацію. І що? Є держави зараз, де провакциновані 50 відсотків, більшість країн Європи перевищила показник 10 відсотків всіх своїх мешканців. В Україні – лічені долі відсотка. Так, у світі за доступ до вакцин жорстка конкуренція. Це нелегке завдання, але це конкуренція голів держав та урядів. І ми маємо із сумом констатувати, що Зеленський цю боротьбу програв, вакцинацію зірвано. Натомість в антиковідний фонд укатали в позолочений асфальт "великого крадівництва" десятки мільярдів гривень, а Міністерство охорони освоїло лише 40 відсотків виділених коштів. І на днях одна дуже авторитетна лікарка сказала, що на кінець року в Україні сформується таки колективний імунітет, як і в європейських країнах, тільки в тих країнах – завдяки вакцинації, а у нас – через рекордні показники смертності, на які зараз вийшла, на жаль, наша держава. І ми вимагаємо об’єднатися, спільно скликати засідання Ради національної безпеки і оборони, взяти участь всі керівники фракцій та груп Верховної Ради. Ми маємо додаткові пропозиції до нашого плану щодо протидії коронавірусу – виділити кошти на придбання ліцензій по виробництву вакцин в середині держави. Зараз завершується розробка унікальних ліків і щоб не сталося так, як з вакцинами, зараз треба укласти контракти і проплатити їх. Впевнений в тому, що на відміну від вакцин, ми маємо захистити людей ліками і дати можливість на РНБО закупити суб’єктам місцевого самоврядування для того, щоби захистити людей від непрофесійності влади. Вже рік наша команда робить все можливе.
Прийшла ще одна перерва. ще заява про перерву із заміною на виступ. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра". На жаль, за 3 хвилини багато чого не скажеш, але побачити за 3 хвилини можна багато. Я щойно приїхав з Луганської області, щоб взяти участь в позачерговому засіданні парламенту. Своїми очима я бачив знову погорільців, які прийшли до мене в приймальню, а таких 800 хат – 1600 людей. Це діти, які бідкаються по бабушках-дедушках по всій Україні. І досі немає відшкодування за те, що люди ні за що згоріли живцем. Немає відповідальності голови військово-цивільної адміністрації, який живцем спалив 16 людей. І я говорю, як народний депутат від Луганщини, тимчасова слідча комісія вже винесла попередній висновок, що є винність чиновників, які призначалися по вертикалі. Але вони й досі говорять, що вони куми або Президента, або голови Офісу Президента. І немає ніякої покаральності, і ніхто не хоче чути із чиновників класу "А" і Кабінету Міністрів України. Перше. На в’їзді в мирну Україну люди не отримують безкоштовних тестів ПЛР, не отримують безкоштовної допомоги від великої України. Бідкаються в автобусах за 500-1000 гривень, щоб добратися до міста Сєверодонецька. Яким чином ми хочемо закінчити війну, коли всередині країни є диверсанти, які вбивають людей психологічно та фізично? Своїми очами я бачив, як везеться "зеленка" під виглядом "горільника". 40 відсотків лісу спалили, ніхто відповідальність не поніс. 22 мільярди гривень нанесли прямих збитків нашій державі – ніхто відповідальності не несе. Кримінальні провадження не порушуються. Я сьогодні звертаюся до міністра охорони здоров’я, щоби звернули увагу на переїзд в мирну України з тих територій окупованих і подивилися, за що сьогодні беруться гроші на ПЛР. Я звертаюся до міністра МВС Авакова, щоби все ж таки порушили кримінальне провадження і розслідували проти голови військово-цивільної адміністрації Гайдая, який досі керує областю, вбиваючи людей – диверсант всередині країни. Перша пожежа – не було зроблено штабу ліквідаційного. Друга пожежа – немає ліквідаційного штабу і досі, по цих питаннях. І ще раз, безвідповідальність, перше. А по-друге, вони будуть вбивати відкрито і ніхто не буде на це звертати увагу. А ми хочемо, щоб сьогодні в мирній країні люди почали жити нормально і вірити парламенту. Щоб нам вірили і була довіра, треба.
Дякую. Переходимо до розгляду питань. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення окремих питань виконання військового обов’язку та ведення військового обліку (реєстраційний номер 3553) (це друге читання). На трибуну запрошується заступник голови Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Безугла Мар’яна Володимирівна. Хто буде наполягати на правках? Бабак, Шкрум. П’ять народних депутатів. Більше ніхто не буде наполягати? Тоді по прізвищам. Бабак, на яких правках будете наполягати?
271-а.
1 хвилину.
Шановні колеги, в законопроекті, який був підготовлений на перше читання, зазначено, що від призову звільняються ті, хто є здобувачами фахової передвищої або вищої освіти і так далі. Пропонувалося цією правкою додати слова "професійної" і "професійно-технічної освіти". Справа в тому, що діти в однаковому віці перебувають і в фаховій передвищій освіті, і в професійно-технічній освіті. Тому прошу поставити цю правку на голосування і прошу підтримати.
Позиція комітету.
Відхилено. Загалом ми старалися максимально враховувати правки. З 421 правки враховано 103 і враховано частково 55, але наразі це суперечить концепції законопроекту.
Ставлю на голосування правку 271-у. Комітетом не підтримана. Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. 271-а, Бабака правка. [[14:10:14]] За-224 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Лубінець. Ще раз, якщо можна: Лубінець, Шкрум, Цимбалюк і Батенко, бачу. Лубінець. Які правки?
Дмитро Олександрович, у мене 218 правок. Я хочу, щоб мені надали 3 хвилини на виступ. І одне буде запитання до представника.
Запитання не передбачається. Або правку ставите на голосування.
Да, добре, 3 хвилини дайте мені.
Будь ласка, 3 хвилини. Включіть Лубінцю.
Дякую. Шановні колеги, я хочу, щоб ви почули, що цим законопроектом пропонується провести реформування військкоматів. Але фактично можна лише знайти положення про те, як військові комісаріати перейменовуються у територіальні центри комплектування та соціальної підтримки. І все, це єдина серйозна зміна. У мене риторичне запитання, напевно, що замість дійсно серйозної реформи зробили вигляд реформи, тільки перейменувавши центри – і все. В мене знову ж таки, я хотів би, щоб після мого виступу представник комітету прокоментував. Ви в законопроекті і всім публічно розказували про те, що цей законопроект на сто відсотків відповідає тим критеріям НАТО, які існують у цих країнах. Так от у мене запитання. Ви в законопроекті вводите положення про призов резервістів без оголошення мобілізації. От які країни НАТО мають подібні закони, подібні норми, які б дозволяли абсолютно без юридичної процедури, а саме – оголошення мобілізації, робити призов резервістів? Це перше. Наступне. В яких країнах НАТО ви знайшли, що призов резервістів без оголошення мобілізації можна робити безкінечно? Тобто ви надаєте право в будь-який спосіб Президенту оголошувати мобілізацію постійно. Тобто таке враження, що ви будете одних і тих самих військовослужбовців по колу набирати. Наступне. В яких країнах НАТО ви знайшли норми, по яким ви можете набирати військовослужбовців і вирішувати куди їх відправляти? Або відправляти в зону проведення операції Об’єднаних сил або не відправляти. Тобто замість того, щоб позитивні моменти в цьому законопроекті, які були, повинні були використати на підтримку ветеранів нашої війни, російсько-української. Замість того, щоб їх соціально адаптувати, щоб їх налаштовувати на мирне життя. Ті, хто хочуть приймати участь в наступних військових діях, у них повинно було б бути юридичні підстави. Ви замість цього просто перетворили законопроект на законопроект, яким ви будете забирати одних і тих самих військовослужбовців. На жаль. Тому позитиву, я як людина, яка постійно спілкується в зоні проведення операції Об’єднаних сил з військовослужбовцями, ні я ні вони не бачать. Дякую.
Позиція комітету. Дмитро Валерійович, ви не наполягаєте на якихось голосуваннях? Наполягати будете на голосуванні правок якихсь? Ні. Позиція комітету.
Дякую. Було багато питань. Цей законопроект комплексний, він вносить зміни до кількох десятків різних законодавчих актів. Його дуже чекають як Збройні Сили так і військовослужбовці і наш резерв. Це тільки перший етап формування комплексної системи як резерву так і в подальшому територіальної оборони. І нагадаю, що це формування військового резерву. Створення системи підготовки резервістів. Створення єдиного реєстру з подальшим опрацюванням з Комітетом цифрової трансформації реєстрації без участі військкоматів через додаток "Дія", тощо. Це створення на базі військових комісаріатів дійсно сучасних центрів. А приклади країн, це: Сполучені Штати Америки, Фінляндія, Чеська Республіка, держава Ізраїль, Австрійська Республіка. Зокрема, в мене є деталі, ми можемо відповідно їх обговорити. Така система є в більшості країн, які працюють в рамках Альянсу.
Дякую. Батенко Тарас Іванович. Які правки? На яких будете наполягати?
Дмитро Олександрович, у мене багато правок. Я попрошу 2 хвилини, щоб я міг їх узагальнити і одну поставити на голосування.
2 хвилини, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, в контексті того, що сказав мій колега Дмитро Лубінець, я хочу продовжити нашу думку, нашу позицію. Ми говоримо в контексті попереднього питання щодо фронту про те, що нам треба впорядкувати питання мобілізації, по-іншому до цього питання підійти. Але разом з тим ми пропонуємо не вводити новий вид служби, а саме службу резервістів за призовом без оголошення мобілізації. Пропозиція законопроекту порушує, на нашу думку, стандарти соціальної справедливості та унеможливлює ефективне повернення наших ветеранів до мирного життя, отримання комплексної психологічної підтримки, і це дуже серйозно. Чітких підстав для проведення такого призову резервістів, окрім існування особливого періоду, цей законопроект не передбачає. Запровадження можливості неодноразового призову без оголошення мобілізації громадян, які вже виконали свій громадянський і конституційний обов’язок щодо захисту вітчизни, на нашу думку, порушує принципи соціальної справедливості, на чому ми постійно наголошуємо. І концепція законопроекту перекреслює саму ідея створення резерву, який був введений для доступності досвідчених ветеранів на випадок мобілізації під час воєнного стану. Більше того, до другого читання цього закону виключається обмеження строку призову резервістів в особливий період шляхом вилучення норми, що цей строк не може перевищувати півроку. Тому відповідно цей строк тепер може бути необмежений. Ми вважаємо, що недопустимо повністю змінювати концепцію резерву та фактично в односторонньому порядку обнулити гарантії та обіцянки держави перед її захисниками. Тому наша концепція така: ми просимо поставити поправку номер 5, яка, в принципі, узагальнює всі інші поправки, на голосування. Дякую.
Номер 5 поставити на голосування? Позиція комітету. Чи голосуємо одразу? Ставлю на голосування правку номер 5 народного депутата Батенка. Комітетом вона не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:17:47]] За-92 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Зараз Цимбалюк. Зараз Шкрум, після цього Цимбалюк. І переходимо до голосування. Шкрум Альона Іванівна.
Дякую. У мене три поправки в цьому законопроекті. Я прошу дати мені дві хвилини, якщо це можливо.
Скільки правок будете ставити на голосування?
Буду ставити дві поправки і дві хвилини.
Номери?
1-а та 146-а.
1-а, 146-а, добре. Дві хвилини, включіть, будь ласка.
Дякую. Колеги, ця перша поправка надзвичайно важлива. Вона є співавторства мене та Лесі Василенко з фракції "Голос". Але насправді це не наша поправка. Це поправка ветеранів, це поправка тих людей, які самі відслужили на фронті вже і першу, і другу, і третю хвилю мобілізації, і "Юридичної Сотні", яка готувала ці речі та ці зміни. Розумієте, колеги, у Президента, безперечно, у разі необхідності має бути право призивати резервістів, але саме тих, хто уклав контракти на проходження такої служби. Що це означає. Це ті люди, які добровільно підписали контракт, які регулярно проходять навчання, це надзвичайно важливо, які отримують за це заробітну плату професійну. І головне, вони самі добровільно погодились у разі необхідності протягом одного лише дня прибути до військової частини. Чи треба нам більше людей? Можливо, інколи буде в цьому необхідність. І якщо треба більше людей, ніж контрактників, то тоді якраз і має бути мобілізація. І така мобілізація затверджується у парламенті максимум за 1 день. У нас уже було три хвилі мобілізації. І парламент завжди на наступний день максимум давав таке затвердження більшої кількості людей. Я впевнена, що парламент буде підставляти плече і регулювати це обов’язково і в майбутньому. Вже три хвилі мобілізації пройшли. Але саме ветеранська спільнота говорить про те, що Президент не може своїм рішенням у будь-який час призивати тих жінок і чоловіків, які не належать до контрактників, які не підписували контракти на службу і які вже відслужили свої роки і повернулись 4-5 років назад до нормального життя. Повернулися часто з травмами, повернулися часто в непростих умовах, знайшли нарешті роботу і фактично хочуть далі пристосовуватися до мирного життя. На жаль, своїм рішенням Президент буде їх "підвішувати" в такий стан, коли вони не зможуть далі працювати, бо жоден роботодавець не прийме на роботу людину, яка може бути мобілізована в будь-який момент на невизначений термін. Тому, друзі, прошу підтримати мою першу поправку. Президент може призивати резервістів-контрактників. Це правильна історія. Дякую.
Позиція комітету.
Позиція комітету: цю поправку відхилено. Поясню, чому. Ця правка йде врозріз із головною ідею законодавчих ініціатив, розроблених на вимогу рішення РНБО України щодо підсумків введення воєнного стану в Україні. Але, панове, я прошу уникнути спекуляцій і маніпуляцій. Це рішення Президента, сподіваюся, ніколи не буде застосоване за століття нашої історії, тому що воно застосовується тільки тоді, коли парламенту не існує, наприклад, його зруйнували. Тому, звісно, мобілізація можлива тільки за рішенням парламенту. Це додатковий запобіжник, який, повторююсь, ми, сподіваюся, ніколи на застосуємо. Цей законопроект про реформу військових комісаріатів. Але нагадаю, цей запобіжник є у більшості країн. Мало того, наприклад, Фінляндія, вивчаючи досвід агресії Російської Федерації, у 2015 році уже ввела такий запобіжник.
Ставлю на голосування правку номер 1 Шкрум. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:21:45]] За-150 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ставлю на голосування. [[Шум у залі]] Там є технічний збій по платі. Дивіться, я зараз дам виступити Цимбалюку, за цей час спробують вирішити питання технічне. Після цього переходимо далі до. Альона Іванівна, ми повернемось до вашої 146 правки і. На результат голосування за першу правку це точно не вплинуло, але зараз виступить Михайло Михайлович Цимбалюк, а "Рада", будь ласка, вирішіть питання. 3 хвилини, будь ласка, Цимбалюк. І якщо наполягаєте на якихось правках, зазначте. Не наполягаєте, просто виступ. 3 хвилини, включіть, будь ласка. Шановні колеги, 3 хвилини зараз перерва, щоб вони замінили плату.
Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Є пропозиція провести тестове голосування, подивитися, чи у всіх спрацює. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові? Я бачу, що ви хочете зарплату передати у фонд ветеранів. Бачу, бачу, Антон Едуардович Поляков, бачу. Так і зробимо. Можна ще письмову заяву? Дякую. Готові? Це тестове голосування, ще раз повторюю. Готові голосувати для того, щоб подивитися, чи все зараз коректно працює? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:27:32]] За-245 У всіх проголосувало? Ставлю на голосування 146 правку Шкрум, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:28:01]] За-135 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 3 хвилини Цимбалюк, після цього голосуємо за закон.
Дякую, шановний пане Голово. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Насамперед я хотів би відреагувати на відповідь до запитання колеги по фракції Альони Шкрум, що, як на мене, неприйнятно голосувати законопроекти, які найближчих 100 років ніколи не будуть застосовані. Мені видається, що це аргументація, як мінімум, не етична. По суті цього законопроекту. Сьогодні у виступі Головнокомандувача ми чули прохання щодо необхідності цього законопроекту. Справді він необхідний. І військкомати радянської моделі слід реформувати. Але я погоджуюсь з колегами, які виступали до цього, що, в принципі, цим законопроектом змінюється тільки назва на центри. Можливо, законодавець передбачив прийняття інших підзаконних актів Міністерством оборони, іншими нормативними документами для того, щоб насправді військкомати перетворилися в центри, які будуть в тому числі готувати резерв, вести військовий облік, а також займатися реабілітацією і працевлаштуванням наших ветеранів, бо саме вони мають конкретні зауваження до цього проекту закону. Наступна річ, про яку вже згадувалось, стосовно права Президента оголошувати мобілізацію резервістів без участі Верховної Ради. За рішенням Президента в будь-який момент можна протягом особливого періоду призивати і направляти на службу. При цьому граничний термін служби, тобто строк, на відміну від початкової редакції проекту, в ньому не визначений. Наступне. Немає самофункціоналу новоствореного органу замість військкоматів, при цьому спеціальна підтримка, як форма діяльності цих центрів, у проекті не вказана. Ще одна ризикована річ, за цим законопроектом поліцейські будуть мати право проводити так звані "облави" для того, щоби доставляти у військкомати людей, які можуть ухилятися від призову. Але якщо говорити назагал, то законопроект потрібен, тому що він в цей непростий момент заставляє всіх громадян України, і чоловіків, і жінок, пам’ятати, що в державі триває війна. Дуже важливо, щоб підзаконними актами можна було його удосконалити. І команда "Батьківщини" в даному варіанті підтримує і буде голосувати – за. Дякую.
Переходимо до голосування за закон в цілому. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення окремих питань виконання військового обов’язку та ведення військового обліку (реєстраційний номер 3553). Ще раз нагадую, голосування відбувається з застосуванням сенсорної кнопки. Але важливо, колеги ще раз підходять і просять нагадати, що спочатку повинна бути затиснута сенсорна кнопка, після цього кнопка "за", "проти" або "утримався" і необхідно утримувати до кінця голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:32:22]] За-256 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного, це проект Закону про надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (реєстраційний номер 5300). Шановні колеги, надійшов лист від всіх депутатських фракцій та груп з проханням невідкладно розглянути це питання на засіданні Верховної Ради України. Тому зараз ставлю пропозицію, яка надійшла від всіх депутатських фракцій та груп щодо невідкладного розгляду законопроекту (реєстраційний номер 5300, 5300-1). Немає заперечень? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:33:42]] За-303 Рішення не прийнято. Рішення прийнято, вибачте. Наступне питання. Нам необхідно прийняти рішення про включення цього законопроекту до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:34:12]] За-306 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про скорочення строків внесення альтернативних законопроектів до 30 березня 2021 року до позачергового засідання Верховної Ради України. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:34:46]] За-310 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:35:08]] За-273 Рішення прийнято. До слова запрошується Заступник Керівника Офісу Президента України Свириденко Юлія Анатоліївна.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Наприкінці минулого року ми, власне, з вами передбачали можливі нові хвилі коронавірусу і передбачали, що нам доведеться запроваджувати додаткові протиепідеміологічні заходи і, відповідно, пропонувати програми підтримки бізнесу малого, середнього. Власне, тому в кінці грудня ми пропонували пакет підтримки для малого, середнього підприємництва, частини з цих заходів працює і сьогодні. Але Президент України наполягає на посиленні допомоги малому середньому бізнесу. З огляду на це 24 березня було внесено законопроект, яким пропонується фінансова підтримка фізичним особам-підприємцям, найманим працівникам, види діяльності, яких буде обмежено відповідно до того, що певна територія буде віднесена до "червоної" зони, відповідно, до Постанови Кабінету Міністрів України. Законопроектом пропонується державна допомога з двох джерел: перше – це державний бюджет, це гарантована сума в розмірі 8 тисяч гривень, друге джерело – це за рахунок коштів місцевих бюджетів, виключно у розмірі, який приймається відповідним рішенням місцевих рад із місцевого бюджету. Минулого року подібна програма показала свою високу ефективність, 500 тисяч найманих працівників і фізичних осіб-підприємців, мали можливість подати заяву на порталі "Дія" та отримати відповідну допомогу. Власне, ми такий же механізм пропонуємо і в даному законопроекті. Закон набирає чинності з дня його опублікування. 10 днів дається Кабінету Міністрів для розроблення відповідних проектів постанов. Але я хочу сказати, що насправді урядовці вже до цього готуються і затримань з виплатами не буде. Тому, шановні колеги, шановні народні депутати, прийняття цього законопроекту дасть можливість підтримати малий, середній бізнес, а участь місцевої влади допоможе збільшити цю підтримку. Тому просимо ухвалити внесений Президентом України законопроект за основу та в цілому. Дякую за увагу.
До слова запрошується голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! 29 березня Комітет соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув законопроект 5300 про надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних засобів запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19. Розглядав також і альтернативний законопроект тире 1. Заінтересовані центральні органи виконавчої влади підтримують законопроект 5300. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує здійснення державою заходів щодо фінансової підтримки застрахованих осіб на період дії обмежувальних заходів та висловило ряд зауважень та пропозицій щодо окремих положень даного законопроекту. Обговоривши на своєму засіданні всі зауваження та пропозиції, надані народними депутатами України, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України. Перше. Проекти законів 5300 і 5300-1 включити до порядку денного Верховної Ради України, що ми з вами зараз і зробили. Друге. Керуючись пунктом 2 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду в першому читанні відхилити законопроект реєстраційний номер 5300-1. Що стосується законопроекту, поданого Президентом України, 5300. Комітет, керуючись пунктом 1 частини першої статті 114, рекомендує Верховній Раді прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій народних депутатів, які були обговорені і зараз знаходяться на сайті Верховної Ради. А саме: в частині другій статті 2 підпункті 1 змінити слова "квітня-травня" і відповідні місяці надалі, а також врахувати пропозиції народних депутатів щодо включення до такої допомоги працюючих пенсіонерів і пенсіонерів, які мають статус ФОПів. Прошу поставити на голосування зазначені пропозиції та прийняти законопроект реєстраційний номер 5300 за основу та в цілому з наступним техніко-юридичним опрацюванням також у пункті 2 розділу II "Прикінцевих положень". Дякую.
Необхідно обговорення? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Кучер Микола Іванович.
Передаю слово Білозір Ларисі Миколаївні.
Білозір Лариса Миколаївна.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги, шановні українці! Це дійсно дуже важлива ініціатива Президента і держави – забезпечити підтримку підприємців під час пандемії саме з Державного бюджету. Але давайте дивитися правді в очі. В цьому законопроекті теж прописана така річ, як допомога зі сторони місцевого самоврядування, яка має доплатити доплатити до цих 8 тисяч ще додаткові допомоги, щоб це хоча би склало середню заробітну плату по області. Ну, насправді це потребує як мінімум двох мільярдів гривень додаткових видатків саме з бюджетів місцевих. І хочу сказати, що місцева влада з самого початку першої і другої хвилі була першою, хто включилася в закупку засобів індивідуального захисту, ШВЛ, котра також. ви позбавили їх в березні, згадайте, податку на землю, податку на нерухомість, помагаючи при цьому бізнесу. Далі ми позбавили надходжень, тому що певні пільги на три роки по несплаті єдиного соціального внеску. Відповідно їх бюджети тільки втрачають. Так, дійсно є центри громад таких, там, де обласні центри, є у нас Київ, але хочу сказати, що якщо ми подивимося на Вінниччину, звідки я мажоритарниця, то хочу сказати, що Вінниця навіть з їх бюджетом змогла виплатити тільки додаткові кошти медикам – вони це роблять, і закупити станції. Зараз номер один питання – це питання кисню. У нас не вистачає виробників. І зараз навіть не спроможні громади, а їх більше 70 відсотків, які дотаційні, змушені купляти зараз станції і забезпечити себе цим. Тому я вважаю, що ініціатива правильна, її потрібно підтримати, але цей момент з місцевим самоврядуванням виглядає трохи як знущання над ними.
Ар’єв. Геращенко Ірина Володимирівна.
Михайло Продиус священик, Яна і Володимир Резнікови батьки 12 дітей, в тому числі 6-ти усиновлених, переселенці з Макіївки, Анна Липківська критик, Митрополит Хмельницький Антоній, Олексій Іванов фотограф, Володимир Гацук дитячий анестезіолог, Тетяна Лебедєва лікар, депутат "Європейської солідарності" на Закарпатті, Валентина Кучеренко депутат "Європейської солідарності" на Черкащині соціальний працівник, Олександр Сірий продюсер – все це жертви COVID тільки за березень, так само як і тисячі інших українців, які просто не дочекалися від Зеленського і його команди вакцини, не дочекалися допомоги, не дочекалися кисню, якого сьогодні не вистачає в кожній лікарні. Хто понесе за це покарання? Коли буде створена тимчасова слідча комісія у Верховній Раді для того, щоб зрозуміти а хто ж зараз краде на медицині, а хто ж зараз в асфальт вкатує гроші, які мають піти на кисень? Ми подали пропозицію про проведення позачергової сесії не про постраждалі двері на Банковій, а про те, щоби проаналізувати: так а як же була виконана Постанова Верховної Ради про боротьбу з COVID, яку прийняли всі разом ще восени минулого року. Цікаво, що за цю постанову не дали жодного поки що голосу, щоб зібрати таку позачергову сесією, дві фракції – "Слуги" і ще одна фракція, яка з ними в переговорах зараз знаходиться по монобільшості черговій там чи просто більшості. Звичайно, ми підтримаємо це голосування, але ми наголошуємо, що перекладати з хворої на здорову, з державного бюджету на місцеві, які сьогодні намагаються підтримати лікарів, закупити кисень – це по грошам неможливо. І ми хочемо почути від уряду: а де ділися 12 мільярдів гривень, виділених на підтримку ФОПів минулого року, коли. отримали ці гроші не 1,5 мільйони ФОПів, а тільки 500 тисяч малих і середніх підприємців. І, власне, значить.
Железняк Ярослав Іванович. Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, в той час, як розвинені країни починають вже відкривати бізнес, припиняти локдауни, діти йдуть в садочки і в школи, у нас найжорсткіші сьогодні вимоги. Чому? Тому що ті країни, які вчасно почали вакцинацію, сьогодні вже долають COVID-19. Цей законопроект, який ми сьогодні голосуємо, є, безперечно, потрібний. Але ми можемо його довічно ухвалити, бо кожного року восени і навесні Україна буде оголошувати локдаун. Бо сьогодні міністр, який сидить в своєму кріслі, не зданий подолати COVID-19. Мій телефон червоний сьогодні від звернень людей, які не можуть покласти своїх родичів у лікарні. Я впевнена, що вам теж ідуть такі звернення. Місць у лікарнях немає. Позавчора 13 дітей втратили своїх батьків, вони залишилися сиротами. Тому що померли від COVID-19, їм не надали медичної допомоги. Кожного дня у нас гине по 300 людей від COVID, а наш міністр не здатний організувати навіть вакцинацію. Ви знаєте, що у нас вже нема вакцин по факту, бо 200 тисяч людей, які провакцинувалися, потребують другої дози, і ті півмільйона, які Степанов привіз в Україну, вже майже вичерпані. Коли прийдуть наступні вакцини; якими вони будуть; в яких вони будуть кількостях – ніхто з вас не знає. І цього навіть, напевне, і міністр не знає. Ще в грудні я зареєструвала постанову про національний план вакцинації. Я дуже прошу нарешті винести її в зал, тому що там прописані конкретні кроки, що потрібно робити. Щодо цього законопроекту. 10 мільярдів гривень, запланованих минулого року, не були використані. Було виплачено лише 2. У нас є конкретні зауваження до цього законопроекту. Перше. Там потрібно внести зміни, щоб не лише перший КВЕД був взятий до уваги, а і перші п’ять. Треба ввести мораторій на перевірку бізнесу під час локдауну, і дозволити місцевим органам влади знижувати податки на бізнес. І ми будемо пропонувати ці зміни для того, щоб цей законопроект.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Виникає логічне питання: а чому не уряд, це ж його справа? А вони втрачають суб’єктність. Вчора на Комітеті соціальної політики та захисту прав ветеранів відбувалася дискусія, як на мене, фахова, стосовно цього законопроекту. Із внесенням правок депутатів було сьогодні оголошено з трибуни рішення комітету. Насправді фракція "Батьківщина" буде підтримувати таку ініціативу. Але, шановні колеги, чому саме 8 тисяч, а не хоча би середня зарплата по державі? Наступний є ризик, справді органи місцевої влади – держава має гарантувати. Місцеві бюджети не витримують навантаження. Один виділить, а інший – ні. Третій ризик. Законопроектом передбачається, як і в грудні місяці, що тільки тим найманим працівникам, роботодавець яких сплатив соціальний внесок. Хіба винен найманий працівник, що його роботодавець за останній квартал не сплатив? Не винен, мабуть. Це також ризик, що не всі громадяни, які підлягатимуть під ці виплати, їх отримають. І чи зможе місцевий бюджет їм доплатити. Я хотів би звернутися до уряду. Лікарняні не виплачують більше місяця. 2,5 майже мільярди заборгованість. Уряд, дослухайтесь до крику тих людей, які лікарняні, це їхній основний сьогодні дохід, а вони не можуть його отримати! Так само сплата при народженні дитини і інші соціальні виплати. Команда "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект і просить, і вимагає від уряду бути більш активними, коли мова іде про соціальний захист в цей непростий період наших громадян. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Батенко з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко.
Шановні колеги, знаєте, коли ми хочемо, коли влада хоче щось компенсовувати, то не треба, насамперед, забирати. Не забирайте можливості заробляти у громадян. Ми бачимо ситуацію, коли фактично був скасований мораторій на перевірки підприємців (ФОПів). Ми вчора пройшлися з колегами по Майдану Незалежності. Досі ФОПи стоять і протестують, ніхто їх не чує. Це теж частина того, що називається "локдаун" і можливість людей виживати. Я хочу відділяти піар від можливостей реальної допомоги людям, які містяться у цьому законопроекті. І все, що стосується реальної допомоги людям, ми підтримуємо, а все, що стосується нереальної, треба над тим подумати, що стосується того, що уряд хоче перекласти відповідальність за допомогу на місцеві бюджети. Тому що ми знаємо, що влада заявляла одне, а побажання допомогти з місцевих бюджетів нереальні – 2 мільярди гривень. Тому давайте, відділяючи зерно від полови, проголосуємо за реальний законопроект. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ще одне питання. Комітет рекомендує прийняти цей законопроект за основу і в цілому. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (реєстраційний номер 5302). Готові голосувати? Готові? 5300. 5300, да. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:51:36]] За-307 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (реєстраційний номер 5300). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:52:20]] За-312 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" щодо надання допомоги у зв’язку з вагітністю та пологами та ефективного використання бюджетних коштів при фінансуванні одноразової натуральної допомоги "пакунок малюка" (реєстраційний номер 5064). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:53:05]] За-253 Рішення прийнято. Шановні колеги, необхідно обговорення? [[Шум у залі]] Ну, що ні? До слова запрошується народний депутат України Мотовиловець Андрій Вікторович.
Шановні колеги, цей закон про наступне. Перший раз "пакунок малюка" буде закуповуватися через систему ProZorro. Кінцеву вартість "пакунку малюка" буде визначено саме на аукціоні, не від прожиткового мінімуму, а саме прозорий аукціон визначить кінцеву вартість. Чи впаде якість "пакунку малюка"? Ні. Бо буде виписано в технічних умовах. Чому ProZorro? До цього закуповував "пакунок малюка" Міжнародна організація ЮНОПС. Ми вдячні їм за закупівлі. Але в подальшому кошти платників податків ми хочемо використовувати підзвітно і прозоро. Я прошу вас підтримати цей законопроект. Його дуже чекає Державна закупівельна організація, Міністерство соцполітики, в найближчий час. Дякую за увагу.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні колеги! Шановний Головуючий! Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув законопроект 5064 на своєму засіданні від 3 березня поточного року. Ідеться про той законопроект реальний ефект від яких можна буквально потримати у руках. "Пакунок малюка" це піклування держави про молоду сім’ю і під час вагітності жінки, і після народження малюка. Важливо, щоб законодавчий механізм забезпечив одночасно дві речі – якісне наповнення пакунку і раціональне використання коштів державного бюджету. Даний законопроект відкриває можливість переходу до закупівель через тендери ProZorro. Саме завдяки прозорій конкурсній процедурі закупівлі через систему ProZorro ми зможемо сьогодні придбати найкращі товари за найнижчою можливою ціною. Законопроект пропонує виділяти на формування "пакунку малюка" по три прожиткові мінімуми для дітей віком до 6 років. У роздріб вміст пакунка обійшовся би молодим батькам в середньому на 30 відсотків дорожче. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект 5064 за основу та в цілому з урахуванням таких поправок до його тексту, про що зазначено у висновку комітету. Абзац другий пункту 2 частини другої законопроекту викласти в такій редакції:" Для організації бюджетного фінансування вартість одноразової натуральної допомоги "пакунок малюка" становить три розміри прожиткового мінімуму для дітей віком до 6 років, встановленого законом на дату оголошення про проведення конкурсних процедур закупівель, та не зараховується до розміру допомоги, передбаченої частиною першою цієї статті". Дякую. Прошу підтримати рішення комітету.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Якщо хтось не бажає виступати, можна не записуватись, швидше пройдемо це питання. Бажають всі, бачте. Кубів Степан Іванович. Княжицький Микола Леонідович.
Прошу слово. Пане Голово, прошу слово надати Княжицькому Миколі. Дякую.
Шановні колеги, цей законопроект вчергове демонструє, наскільки "професійно" (в лапках) працює український уряд. Коли ми говоримо про те, що не закуплені вакцини – це ж відповідальність не тільки міністра, а цілого уряду. Тому що перші особи: Президент, керівник уряду домовляються про вакцини. Коли ми говоримо про те, що маємо платити по 8 тисяч гривень і покладаємо частину цих зобов’язань на місцеві бюджети, то це уряд мав провести адміністративну реформу у такий спосіб, щоб ці бюджети були платоспроможними, а не дефіцитними, як у половині новоутворених нежиттєспроможних громад. Коли ми говоримо про цей законопроект, то уряд мав відразу передбачити і зрозуміти, коли формується бюджет. Тому, звичайно, наша фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект, але лише з тими зауваженнями, що "пакунок малюка", його вартість обчислюється не на день формування бюджету, не на 1 січня, а так, як сказала заступниця голови комітету, на час проведення тендеру. Оскільки прожитковий мінімум протягом року може змінюватися. В такій формі, в черговий раз виправляючи помилки уряду, ми підтримаємо цей законопроект. Дякую.
Білозір Лариса Миколаївна.
Шановні колеги, дійсно, ми дуже гарно знаємо, як часто хороші ініціативи в нашій державі перетворюються згодом на проблеми для їх громадян. Ми вже приймали один законопроект, який нам дозволив розблокувати те, що сталось в Мінсоці. Там просто був зірваний на більше чим 1 мільярд тендер для 300 тисяч малюків. Ми не знаємо, хто там винний: чи Мінсоц, чи замовник, який встановив захмарні вимоги, чи великі закупівлі, чи учасники, які блокували, чи Антимонопольний комітет. Але факт у тому, що нам прийшлось в авральному порядку замість уряду в жовтні приймати законопроект, щоб вже управління ООН все ж таки закупило ті пакунки. Насправді на сьогоднішній день також батьки мають право отримати ці пакунки, точніше монетизувати – відкрити карточку і отримати 5 тисяч замість пакунка, і отоваритися в місцевих магазинах. Але справа в тому, що дійсно, цей законопроект нам дуже потрібний. Тому що це дасть змогу. По-перше, 5 тисяч, це не є аналог пакунка. Тому що пакунок, він у півтора рази дорожчий насправді. І це дасть можливість батькам все ж таки на сім з половиною тисяч мати можливість купувати те, що вони хочуть. Але хочу зазначити, що на сьогоднішній день є навіть певні зловживання. Я буду звертатися до правоохоронних органів, коли магазини за певні кошти отоварюють, роблять фіктивні чеки і видають готівкою. Тому прошу на це звернути увагу і все ж таки Мінсоцу закупити ці бебі-бокси для того, щоб все ж таки забезпечити дітей напряму цими бебі-боксами. Тому наша депутатська група буде підтримувати і вітає цю ініціативу вести в ProZorro закупівлі "пакунку малюка". Дякую.
Батенко Тарас Іванович.
Дякую. Прошу передати слово пані Ірині Констанкевич.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Ірина Констанкевич, Волинь, 23 виборчий округ. Шановне товариство, група "За майбутнє", звичайно, підтримає даний законопроект, тому що ми вважаємо, що треба суціль підтримувати молоді сім’ї і особливо там, де народжуються діти. Але разом з тим ми хочемо наголосити, що це лише точкове вирішення точкової проблеми. Насправді це складне питання і його потрібно розглядати в контексті перспектив молодих українських сімей. Ми розраховуємо, що уряд все ж таки запропонує комплексну програму підтримки молодих українських родин, адже вони потребують не лише допомоги в частині "пакунку малюка", вони потребують розуміння того, що вони потрібні в українському суспільстві, що вони повинні мати робочі місця, що вони повинні мати стабільні заробітні плати, і багато інших питань, які лишаються невирішеними для молодих українських родин. Тому з огляду на гостроту проблематики ми як точкову проблему зараз підтримуємо даний законопроект. Але сподіваємося, що уряд підійде до конструктивного вирішення даного питання і запропонує нам його вирішення найближчим часом. Група "За майбутнє" підтримує даний законопроект. Дякую.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово моєму колезі Євтушку Сергію Миколайовичу.
Євтушок Сергій Миколайович.
Дякую, пане Голово. Сергій Євтушок, Рівненщина, "Батьківщина". Що роблять уряди країн, які переживають за власні показники по демографії? Вони чітко передбачають механізми державної підтримки стимулювання фінансування кожної родини для народження дітей. Що робиться в Україні? Я можу привести приклад національного уряду, коли у 2007 році Прем’єр-міністр України Юлія Тимошенко разом з урядом, аби покращити демографічну ситуацію в країні, передбачила разову допомогу при народженні дитини. Що ми бачимо сьогодні? Сьогодні ми бачимо фактично при внесенні даного проекту закону, як уряд намагається разом з Міністерством соцполітики мінімізувати, скоротити ті копійки, які, в принципі, вже ми проголосували в сесійній залі і давали можливість матерям, які народили дітей, отримати у вигляді "пакунку малюка". Тому, шановні колеги, давайте скажемо правду, що у нас статтею 7 Бюджетного кодексу, вірніше, Закону України про бюджет передбачено чітке встановлення прожиткового мінімуму тричі на рік: 1 січня, 1 липня і 1 грудня. І я скажу відверто, що якщо ми 1 січня затвердимо такий розмір "пакунку малюка", то ми однозначно тим дітям, які народжуються уже після 1 січня, в липні, в грудні, ми скоротимо видатки на ці закупки. Тому давайте не маніпулювати, а заставляти уряд працювати, бо саме Міністерство соцполітики має, якщо потрібно, раз на квартал проводити тендери ті, але щоб матері не втрачали кошти на дані закупівлі. Дякую. Підтримаємо малюків і матерів.
Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Немає ж заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" щодо надання допомоги у зв’язку з вагітністю та пологами та ефективного використання бюджетних коштів при фінансуванні одноразової натуральної допомоги "пакунок малюка" (реєстраційний номер 5064). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:05:25]] За-307 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозиції комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" щодо надання допомоги у зв’язку з вагітністю та пологами та ефективного використання бюджетних коштів при фінансуванні одноразової натуральної допомоги "пакунок малюка" (реєстраційний номер 5064). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:06:10]] За-307 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до додатків 3 та 4 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо забезпечення діяльності Міністерства аграрної політики та продовольства України (реєстраційні номери 5194, 5197, 5197-1, 5197-2). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Вибачте. Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:07:09]] За-257 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати [[15:07:32]] За-251 Рішення прийнято. Чорноморов? До слова запрошується народний депутат України Чорноморов Артем Олегович.
Доброго дня! Дякую, шановний пане Голово. Шановні народні депутати, проект Закону про внесення змін додатку № 3 та № 4 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо забезпечення діяльності Міністерства агропромисловості і політики України, перш за все, шановні колеги, це питання справедливості, оскільки саме народними депутатами аграрного комітету була подана перша пропозиція щодо забезпечення бюджету Міністерства аграрної політики. Оскільки 3 місяці тому ми обрали міністра аграрної політики і було створено Міністерство агарної політики, ми не отримали коштів. І тільки з подання народних депутатів ми маємо змогу і шанс наразі отримати бюджет для повноцінного функціонування міністерства. Але, вибачте, наразі було ще подано 2 альтернативних, які ми разом з членами колегами аграрного комітету вважаємо, що це милостиня. А Міністерство аграрної політики – це є основний бюджет, який зважений і компромісний. Тому що аграрна промисловість в державі складає 18 відсотків ВВП, і не можна ні в якому разі лишати без коштів головний закон цього міністерства, а саме бюджет. Тому, шановні колеги, прошу вас перед тим як тиснути кнопку, заміркуватись, який саме бюджет ви дійсно хочете прийняти для аграрної країни. Дуже дякую і прошу підтримати нас.
До слова запрошується народний депутат України Халімон Павло Віталійович.
Шановний головуючий, шановні колеги, вашій увазі пропонується альтернативний проект Закону України про внесення змін до додатків № 3 і № 4 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо забезпечення діяльності Міністерства аграрної політики та продовольства України (реєстраційний номер 5197-1). Цей законопроект розроблений у співпраці з аграріями для належного функціонування відновленого Міністерства аграрної політики та продовольства України з метою підтримки фермерства. Проект визначає обсяг фінансування з державного бюджету України у 2021 році видатків на реалізацію своїх функцій Міністерством аграрної політики та продовольства України. Проект пропонує в рамках встановленого загального фінансування програми фінансової підтримки сільгоспвиробників підтримати фермерів шляхом збільшення фінансування програми надання кредитів фермерським господарствам майже на півмільярда гривень. А також переглянути фінансування за програмою "Організація і регулювання діяльності установ в системі агропромислового комплексу та забезпечення діяльності Аграрного фонду" для збільшення фінансування діяльності бюджетної установи Українського державного фонду підтримки фермерських господарств та його регіональних відділень. Поясню, чому це потрібно. На сьогодні, на жаль, в державному бюджеті на так звані "безвідсоткові кредити для фермерів" передбачено нуль гривень. Основна маса українського фермерства в 39 тисяч господарств з 50 тисяч зареєстрованих – це дрібні фермери, чиї господарства мають до 500 гектарів землі. Банки не дають їм кредити, тому що вони не є єдиним інструментом фінансової допомоги, а є Український державний фонд підтримки фермерських господарств. Також досі не створений фонд гарантування кредитів фермерам. Перед відкриттям ринку землі ми фактично позбавляємо малі і середні фермерські господарства інструментів для купівлі цієї землі. Тому вболіваючи за найшвидше відновлення роботи Міністерства аграрної політики і продовольства, ми готові підтримати альтернативний законопроект номер 5197-1, -2, який підтримає саме аграрне міністерство, але виключно під зобов’язання озвучені міністром агрополітики, що після створення Мінагро буде переглянуто розподіл коштів і.
Дякую, Павле Віталійовичу. Слово надається авторці альтернативного законопроекту народній депутатці України Роксолані Андріївні Підласій. Будь ласка, Роксолано Андріївно.
Шановні колеги, доброго дня! Я безперечно приєднуюся до всього, що було сказано раніше, щодо необхідності фінансування Міністерства аграрної політики. 28 грудня уряд утворив міністерство, але воно досі не отримало жодного фінансування і сьогодні ми повинні це змінити, але з урахуванням інтересів обох міністерств, і економічного розвитку, і аграрної політики. Основний законопроект 5197 пропонує передати від Мінекономіки 87 мільйонів гривень, в тому числі з видатків, на зарплату Апарату міністерства 65 мільйонів гривень, а з інших затрат 21,8 мільйонів. 5197-2 альтернативний законопроект пропонує передати від Мінекономіки до Мінагро трохи меншу суму, 72,8 мільйона гривень, це загалом на 14 мільйонів гривень менше. На жаль, при прийнятті основного законопроекту 5197, Міністерство економіки залишиться без необхідних видатків, в першу чергу на заробітну плату Апарату міністерства. Я вважаю, що як Верховна Рада і я як представник Комітету економічного розвитку не можу допустити такої ситуації, тому пропонується підтримати альтернативний законопроект 5197-2. І, наскільки мені відомо, він погоджений всіма зацікавленими міністерствами, і Мінагро, і Мінекономіки, і Міністерством фінансів, я думаю, що представник комітету бюджету саме про це і скаже. Тому прошу колег підтримати законопроект 5197-2. Дякую.
Дякуємо, Роксолано Андріївно. Слово надається народній депутатці, голові підкомітету з питань бюджету Забуранній Лесі Валентинівні, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати і запрошені. Комітет з питань бюджету розглянув законопроекти 5197 і два альтернативних до нього, метою яких є врегулювання питання фінансового забезпечення діяльності Міністерства аграрної політики та продовольства. Законопроектами пропонується визначити Мінагрополітики головним розпорядником коштів та встановити йому бюджетні призначення шляхом перерозподілу відповідних витрат. Взагалі, зважаючи на повноваження Кабінету Міністрів щодо утворення, реорганізації координації роботи органів виконавчої влади, саме уряд мав би ініціювати таку пропозицію. Законопроекти проаналізовано і хотілось би зазначити, що 5197 та 5197-2 є збалансованими щодо витрат бюджету, а законопроект 5197-1 містить неузгодженості за підсумковими показниками. ГНЕУ зауважує про відсутність належного фінансово-економічного обґрунтування, в той же час зазначає про можливість прийняття законопроектів за умови отримання позитивного висновку уряду. Міністерство фінансів висловлює окремі зауваження в основному щодо необхідності внесення техніко-юридичних правок. При цьому саме законопроект 5197-2 підтримується без зауваження: Мінагрополітики, Мінекономіки і Міндовкілля, як узгоджений між ними. Враховуючи наведене та необхідність оперативного вирішення питання належного функціонування Мінагрополітики бюджетний комітет рекомендує Верховній Раді зазначені законопроекти включити до порядку денного сесії за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект 5197-2 за основу і в цілому, як закон з врахуванням редакційних та техніко-юридичних пропозицій, наведених у листі-висновку комітету. Прошу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Так. Прошу записатись: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Лопушанському Андрію Ярославовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу слово передати Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановні колеги, ви просто прекрасні! Ви демонструєте абсолютно броунівський рух, як єдиний засіб управління державою – це те, що сьогодні відбувається. Спочатку влада під оплески сама собі, що робила? Об’єднувала різні міністерства. І обіцяла, що таким собі стрімким домкратом просто візьме і поправить всю економічну ситуацію в країні. Тепер з тою само аргументацією ви наполегливо працюєте, імітуючи бурхливу діяльність, для того щоб роз’єднати ці міністерства. Колеги, можете вже нарешті змінити свій підхід до державних інституцій. Адже ви представляєте владу, яка просто зневажає державні інституції, а головними взагалі важелями впливу ви вважаєте авторитаризм, ви вважаєте непотизм, ви вважаєте особливе особисте втручання. Я не можу зрозуміти, читайте хоча би якісь дослідження того ж Валерія Пекаря, подивіться на те, що кажуть наші друзі з Європейської комісії, які просто, от цитую, кажуть: "Сьогодні в Україні, в керівництві Україною, особисте лідерство переважає над інституційним і це вбивчо діє на структурні реформи". Колеги, ви ж у цьому залі гордо, браво буквально недавно проголосували за те, щоб підтримати фермерів і всіх їх спрямували куди? В Міністерство економіки з документами, а зараз пропонуєте створити інше міністерство і переорієнтувати їх, значить, вони не отримають тої підтримки, яку обіцяють. Знаєте, у математиці є таке правило і пам’ятаєте зі школи, від перестановки доданків сума не міняється, особливо, коли ці доданки нулі. Ось це те, що сьогодні відбувається, тому що ви просто продовжуєте обманювати людей, продовжуєте одночасно робити боляче економіці, робити боляче громадянам і робите боляче країні. Соромно за ваші.
Слово надається народному депутату Лабі Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні друзі, доброго дня колеги! Це алгоритм дій, який і запропонував уряд і відповідно міністерство зараз в трансформації знаходиться, треба прискорити цей процес над цим попрацював комітет аграрний, над тим документом попрацював бюджетний комітет і я думаю, не потрібно гаяти час, підтримати запропонований проект рішення. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, слово надається народному депутату України Ігорю Федоровичу Молотку, депутатська група партія "За майбутнє".
Шановні колеги, прошу передати слово фахівцю з аграрного напрямку Сергію Петровичу Лабазюку.
Будь ласка, Сергій Петрович Лабазюк.
Шановні колеги, ми сьогодні вже чули з цієї трибуни заяви різного характеру про те, що це законопроект і важливий, і чули про те, що це технічний законопроект. Але давайте скажемо відверто, в державі Україна, де настільки потужно розвинутий агропромисловий комплекс, не могло бути апріорі, щоб було зупинено роботу Міністерства аграрної політики. Ми побачили, чим це завершилося за 2020 рік, коли наш агропромисловий комплекс не був представлений достойно відповідно на міжнародних площадках, коли ми крок за кроком втрачали ринки, а нам було важливо навпаки і сертифікувати нашу продукцію, і приводити в належний стан законодавство до європейських норм, і так далі. І сьогодні дуже важливо, що на початку 2021 року добре, що пройшло таке просвітління, і повернули роботу Міністерства аграрної політики. І вже чотири місяці, як роботу міністерства обновили, але не забезпечили ключовим ресурсом – це грошима для роботи. Однозначно, що ми маємо прийняти сьогодні законопроект і дати можливість повноцінно працювати міністерству для того, щоби вже напередодні, на початку посівної і аграрії, і малі фермери, великі підприємства чітко зрозуміли, яка буде політика, яка буде позиція, на яку підтримку зможе розраховувати аграрій. Знову ж таки, ми розуміємо, що в цьому році вступає в силу Закон про ринок землі. І чи має бути сьогодні повноцінна площадка, круглий стіл для розмови? Так. Тому наша група, ми підтримуємо законопроект 5197. Щодо альтернативних законопроектів, вважаю, що дані законопроекти мають відхилення від ключової суті. І якщо ми говоримо про виділення, наприклад, десяти мільйонів гривень сьогодні на культуру, на інші заходи – так, нам потрібно, але ключове завдання – відновити міністерство і дати можливість повноцінно йому функціонувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз я запрошу народного депутата Євтушка. Але хочу запитати: чи будуть ще бажаючі виступити? Будуть. Ще хто буде? Я бачу, "Довіра". Тоді в нас залишається через 4 хвилини ми переходимо до голосування. Прошу запросити народних депутатів до залу. І надаю слово народному депутату України Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція Політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Сергій Євтушок, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Івченку Вадиму.
Вадим Івченко, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, зараз ми героїчно боремося за створення ліквідованого вами Міністерства аграрної політики. Мій перший виступ тут був під час призначення минулого уряду при Президенті України, ми попереджали про наслідки ліквідації такого важливого міністерства. Колеги, як наслідок, я вам скажу, на сьогоднішній день виробництво рослинницької продукції впало на 14 відсотків, обсяг взагалі вирощеної проданої сільгосппродукції впало на 12 відсотків. Колеги, інвестиції в сільське господарство як внутрішні, так і зовнішні впали на 40 відсотків. Фермери відкладають і аграрії кошти на купівлю землі. Вони зараз не витрачають на оновлення виробництва і на створення нових тваринницьких комплексів. Колеги, як насідок на сьогоднішній день мушу сказати, переробні підприємства молочної галузі б’ють на сполох. У нас на сьогоднішній день багато імпортного молока, сухого молока. Борошномели б’ють на сполох, оскільки вивезли зерно, колеги, і не залишили тут, щоби утримати хоч трішки ціни, а ціни на продовольчі продукти, подивіться, будь ласка. Чи допомогло Міністерство економіки нашим аграріям під час посухи? Ні, колеги, не допомого. І вкрай важливо, щоб ми зрозуміли, що ми не завоювали жодного ринку на світовій арені щодо того, щоб продавати наші агропродовольчі продукти. І наостанок, колеги, скажу вам таку річ, закон, який ви приймаєте, 2194, він повністю знищить органічне виробництво. Ті "органікі", які сертифікували свою землю під органічне виробництво, ви віддаєте тим, хто заплатить більше коштів. І тваринники, вони теж стоять під ризиком. Подумайте. А за це голосуємо. Дякую.
Хто ще бажає виступити? Бачу, Микола Іванович. Хто ще? Зараз крайній виступ. Кучер Микола Іванович. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Кучер.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх вас підтримати законопроект 5197-2 про внесення змін до додатків 3 і 4 Закону України про Державний бюджет України, що дасть можливість хоча б частково відновити функціонування АПК-галузі Міністерства аграрної політики України. Я хочу сказати, що закон сугубо технічний і цей закон, який підготували народні депутати, хоча такий законопроект має подавати виключно уряд, готувати Мінфін, це вимога Конституції України (статті 113 і 116). Але я хочу сказати, що як ми героїчно знищували Міністерство аграрної політики, міністерство, яке займається галуззю, яка дає практично 40 відсотків валютної виручки – 18 мільярдів, міністерство, яке дає досить значну частину валового внутрішнього продукту. І навіть ті хлопці, які стояли біля трибуни, красиво все було зроблено, але більшість із вас, шановні "Слуги народу", голосували за знищення цього міністерства. Сьогодні ми його робимо по-новому, але робимо знову, ми всіх обманюємо.
Переходимо до голосування. Перше питання. Скажіть мені, будь ласка, комітет рекомендує за основу і в цілому. [[Шум у залі]] Бачу. Все. Ставлю лише за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до додатків № 3 та № 4 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо забезпечення діяльності Міністерства аграрної політики та продовольства України (реєстраційний номер 5197-2). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:27:26]] За-266 Рішення прийнято. Скорочувати строки? Ставлю на голосування пропозицію, згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій, та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 5197-2). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:28:11]] За-257 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного, це законопроект (реєстраційний номер 4020) і альтернативні до нього про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:28:50]] За-251 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства Панаіотіді Світлана Миколаївна.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Проект закону розроблено з метою визначення переліку тих підприємств, які не підлягатимуть приватизації або частково не будуть приватизовані. Зазначений законопроект є компромісним рішенням уряду для розгляду Верховної Ради і ним пропонується затвердити переліки об’єктів права власності, що не підлягають приватизації. Загалом це складається 659 підприємств, які не підлягають приватизації, статутний капітал підприємств, які можуть бути приватизовані в 49 відсотків, це 9. Передбачається ще 3 переліки об’єктів приватизації, які можуть бути перетворені в господарські товариства. Зазначений законопроект сприятиме, на наш погляд, залученню інвестицій в економіку України, збереженню обмежень інвестиційної діяльності в ринковому середовищі, убезпеченню дійсно важливих для розвитку підприємств об’єктів права власності від необґрунтованої та такої, що суперечить інтересам українського народу, приватизації та збереженню для майбутніх поколінь. Дуже дякую. Пропонуємо проголосувати.
Народний депутат України Негулевський Ігор Петрович. Немає? Народний депутат України Підласа Роксолана Андріївна. Тоді голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги! Я вам дуже вдячний, мені здається, що час збирати каміння. Каміння, яке, в принципі, вельми справедливо летіло в нас із різних сторін за те, що ми в 2019 році, скасувавши перелік стратегічних підприємств, заборонених до приватизації, так і не змогли змусити тодішній уряд стримати обіцянку і направити протягом 3 місяців на затвердження Верховній Раді новий перелік, за що я персонально приношу свої вибачення. З того часу минуло не 3 місяці, а 17. І цей перелік нарешті в залі, і в нас є можливість виправити цю помилку і прийняти новий перелік. Виправити не тому, що ми вважаємо, що держава – кращий власник або міцніший господарник, і на посадах директори держпідприємств раптом перетворяться на суперефективиних менеджерів. А просто тому, що я переконаний, що нам потрібно прийняти цей перелік тільки тому, що держава, яка не розуміє, які підприємства є для неї стратегічними, не має стратегії як такої. Тому зараз у нас є можливість повернути стратегію перш за все до державного управління власністю. Я прошу всі фракції скористатися цією можливістю і підтримати цей законопроект в першому читанні. Чи є у нас впевненість в тому, що цей законопроект досконалий? Ні. Тому що ми не побачили там певні об’єкти культури від профільного міністерства. Ми з подивом виявили, що інше профільне міністерство виключило з цього переліку близько шести спецекспортерів зброї, вочевидь розраховуючи передати їх на приватизацію. Ми не знайшли і інші об’єкти. Але вибір між тим чи відправляти цей перелік на доопрацювання в Кабмін назад, як це передбачено чинним законодавством, чи дати можливість Раді доповнити його між першим і другим читанням, для нас це вибір між оперативністю і відсотністю. Тому прошу підтримати проект закону 4020, який надіслав саме уряд і Кабінет Міністрів України. Дякую.
Дякую. Будь ласка запишіться, два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Хочу погодитися, що дійсно цей законопроект є важливий, але він довго вистражданий і, на превеликий жаль, він не є досконалим. Взагалі для чого потрібно зараз на рівні закону закріплювати перелік об’єктів, які не можуть бути приватизовані? Простими словами це перелік є свого роду запобіжником від втрати і контролю і ефективності. І відповідно те, що найбільш важливо це складова національної безпеки, про що говорив голова комітету, якісні досвідчені кадри і робочі місця тих досвідчених людей, які працюють. Друге. Такі переліки не є нормою для розвинених країн зі сталою економікою. Є країни, багато, де немає жодного державного підприємства, а ефективне управління і робочі місця дуже великі. Третє. Досвід розвинених країн показує, що цей процес не може бути швидким. Четверте. Коли ми говоримо про чотири блоки, там є багато зауважень ГНЕУ, які потрібно обов’язково врахувати між першим і другим читанням. Поки немає достатніх підстав для оптимістичних заяв про вихід стратегічних для держави підприємств на відкритий продаж акцій особливо тих, які сьогодні мають 100 відсотків управління державою. Ідеться про можливість 49 відсотків продати акцій. І п’яте. Мета – вивести ці компанії на міжнародні ринки капіталу є правильною. Але сьогодні в період складний у світі зробити цей аспект, коли немає чіткої і обґрунтованої стратегії потенційного продажу акцій, ні зрозумілої системи впливу і гарантій обґрунтування надходжень. Фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати в першому читанні, але між першим і другим обов’язково просимо врахувати позиції чотирьох блоків ГНЕУ. Це є важливо для держави. Дякую.
Бондар Віктор Васильович.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні колеги, безумовно, питання управління державними підприємствами, точніше, які належать державі в будь-якій частці, – це надзвичайно важливе питання для будь-якої країни. Україна вже майже 30 років намагається розібратися з підприємствами, з власністю. На жаль, це стало "кормушками" для десятків, сотень, а то і тисяч людей, які в Україні збагатились на цих державних підприємствах. А по суті, держава нічого не виграла від того, що залишає в себе тисячі підприємств, причому в основному з пакетами дрібних акцій від 10 відсотків до 50. А по суті, не впливає на рішення по управлінні цими підприємствами, просто імітує свою діяльність. Тому ми підтримуємо питання, що необхідно навести з цим порядок, необхідно скорочувати перелік підприємств, які не підлягають під приватизацію, залишати у власності держави, дійсно, тільки стратегічні підприємства, які впливають на економіку, впливають на безпеку держави. А все інше, той набор підприємств, які займаються звичайними ринковими виробничими операціями, просто виставити на продаж, відкрити аукціони міжнародні і хай зайдуть господарі, які їх куплять і які наведуть порядок. Держава має думати про стратегічні питання: "Енергоатом", "Укрзалізниця" – всі ті підприємства, які, дійсно, формують політику в Україні економічну. І друге: держава має займатися програмами економічного відродження виробництва в Україні. Це підтримка промисловості через пільгове кредитування. Це створення умов, щоб в Україні в промисловість заходили мільярди доларів інвестицій. Щоб підприємства мали можливість взяти кредити під мінімальні відсотки на довгий термін під створення нових робочих місць, під закупівлю нового обладнання. І тоді почнеться відродження української промисловості. А так сьогодні держава, як "собака на сіні", сидить з тисячами підприємств, з дрібними пакетами акцій. Сама нічого не робить, кошти не вкладає і не дає жодному інвестору вкласти кошти.
Дякую. Слово надається народному депутату Немирі Григорію Михайловичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Юлія Володимирівна Тимошенко, будь ласка.
Шановні колеги, ми всі добре пам’ятаємо, що Президент обіцяв першим законом подати в парламент закон про народовладдя. Це про референдуми, щоб запитати у людей, що взагалі робити в країні. І він казав, жоден закон не буде проголосований без того, щоб люди сказали "за" чи "проти". Але замість того, щоб подати один з перших законів – закон про народовладдя, про референдум, подали закон про скасування переліку об’єктів, заборонених для приватизації. Ви розумієте, що це таке. Це означає, що без дозволу народу почали розпродавати всі наші стратегічні підприємства. Тут я зроблю невелику паузу і скажу, що немає жодної країни в світі, яка б не мала мінімум 25 відсотків у своїй державній власності стратегічних об’єктів, які дають можливість захищати безпеку держави, планувати її стратегію, впливати на геополітичні процеси. Україна після того, як зараз все це відбувається, залишиться без жодної власності. Можу сказати вам, що цей закон, який внесений, просто щоб ви знали, виключає заборону на приватизацію підприємств, що здійснюють геологічне вивчення і розробку нафто-, газоносних надр з метою пошуку та розвідки родовищ нафти і газу. Тільки Президент говорив, давайте всі родовища повернемо, а зараз весь контроль за родовищами безкоштовно практично буде роздавати направо і наліво. Теж саме це потужності по зберіганню газу. Так що наші газові сховища тепер будуть з молотка продавати? Чому такий закон? Це категорично недопустимо. І тут все, що стосується продовольчої безпеки, дається на продаж, всі наші транспортні засоби, два наших національних банки, мається на увазі державних "Ощадний" і "Укрексім", і багато чого іншого. Безумовно, зараз через півтора роки розглядається перелік, ми підтримуємо, але треба серйозно доробляти. Дякую за увагу.
Сухов Олександр. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, не один раз з цієї трибуни я наголошував, що треба перевірити всі прихватизовані підприємства, які сьогодні знаходяться в руїні. У кожній області не Україна, а руїна. Ферми, затоплені шахти, молокозаводи, маслозаводи, м’ясокомбінати, Люди лишилися робочих місць, нічого не створюється. Нещодавно наш колега, народний депутат України Олександр Сухов, провів міжфракційне депутатське об’єднання, наприклад, екології в Луганській області. Блимали очима, хто зібрався, чому не перевірили підприємство "Лисичанськ сода", стратегічне підприємство, яке зруйноване, рекультивації землі не відбулося. 15 тисяч сімей викинуті на узбіччя. Місто Лисичанськ і будувалося під ці підприємства, сьогодні жебракує. Також підприємство "Лінас", яке може переробляти нафту і давати українське сьогодні пальне для наших фермерів. Нуль! Стоїть! 15 тисяч сімей також викинуті на узбіччя. Добре, що ще не порізали це підприємство. Місто в місті, і дитячі садочки там, і басейни є, і так далі. РТИ, завод резинотехнических изделий. Знову в Лисичанську. Сьогодні труїть людей, труїть екологію, ніхто ні за що не відповідає, кому взагалі належить це підприємство сьогодні, вандальським шляхом вирізане, ніхто не відповідає. Сьогодні ми говоримо знову за приватизацію. Треба уважно і пильно простежити, що в цьому переліку підприємств і додати ще підприємства, які не можна "прихватизувати" тими, хто завтра зруйнує ці підприємства, виріже на металобрухт, залишить українців на узбіччі голодними, холодними, безхатьками і люди поїдуть знову.
Дякую. Хтось бажає виступити з мотивів? Роксолана Андріївна Підласа. Закон не представили, то хоч з мотивів виступите, да? Будь ласка. Більше ніхто не бажає з мотивів? Після цього переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, шановні українці, я хочу звернути вашу увагу на те, що сьогодні на практиці в нас є достатньо запобіжників, які дозволяють контролювати приватизацію. По-перше, стаття 4 Закону України про приватизацію забороняє до продажу багато типів об’єктів. Це критична інфраструктура, автомобільні дороги, залізничні лінії, нафто і газопроводи, атомні електростанції та багато чого іншого. У нас заборонені до приватизації космічні підприємства, олімпійські бази і заклади освіти. У нас є контроль за приватизацією від Комітету Верховної Ради з питань економічного розвитку. І між першим і другим читанням будь-який депутат зможе додати до списку в законопроекті 4020 разом з Комітетом економічного розвитку будь-яке підприємство, яке він вважає стратегічним. Тому прошу підтримати в першому читанні та доопрацювати разом з нами до другого читання.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Вам запропонований до розгляду, до голосування законопроект 4020. Тільки що ви чули позиції авторів і комітету, і своїх колег по залу. Переходимо зараз до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації (реєстраційний номер 4020). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:45:25]] За-289 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційні номери 5153 і альтернативні). Шановні колеги, я нагадую, що на нараді з керівниками фракцій та груп було домовлено, що це питання ми розглядаємо наступним чином: виступи авторів комітет кожна фракція має по 2 хвилини, по 2 дві хвилини, по 2 хвилини на виступ. Два наступних законопроекти ми голосуємо без обговорення, вони пов’язані між собою. Немає заперечень? Я зараз поставлю цю пропозицію на голосування. Прошу підтримати її та проголосувати. Пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:46:58]] За-297 Рішення прийнято. До слова запрошується представник Президента України у Верховній Раді Стефанчук Руслан Олексійович.
Дякую. Вельмишановний Голово, шановні народні депутати! Хочу зацитувати вам частину програми Президента України: "Усі роки влада штучно створювала ситуацію, за якої чесно вести бізнес в Україні для підприємця було практично неможливо. Тому ми запровадимо одноразову "нульову декларацію" для бізнесу. Кожен бізнесмен за 5 відсотків зможе задекларувати та легалізувати свої доходи. Пройшовши "економічне чистилище", кожен отримає шанс у подальшому чесно вести бізнес в Україні". На виконання цієї обіцянки Президента, я доповідаю вам проект Закону (реєстраційний номер 5153), який внесений Президентом України, про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету. Внесений законопроект спрямований на створення умов для прозорого здійснення економічної діяльності, детінізації економіки та залучення додаткового капіталу в економіку України. Проект пропонує надати платникам податків можливість самостійно виправити допущені в минулому порушення шляхом добровільного декларування активів. Планується протягом одного року з 1 липня 2021 року до 1 липня 2022 року провести кампанію з добровільного одноразового декларування активів фізичних осіб з наданням їм державних гарантій у частині звільнення декларантів від адміністративної та кримінальної відповідальності за несплату податків і зборів з доходів, що стали джерелом походження таких активів, за умови сплати збору з такого декларування, якщо буде диференційованим залежно від виду активів, який підлягає оподаткуванню в Україні та не був оподаткований в порушення податкового та валютного законодавство протягом будь-якого з податкових періодів з 1 січня 2021 року, відповідно 2,5, 5 і 9 відсотків. Підсумовуючи хочу наголосити, що комплексне впровадження заходів, запропонованих проектом, забезпечить додаткову прозорість та створить умови для належної сплати податків громадянами України у подальшому, підвищить загальний рівень податкової культури громадян. Шановні колеги, шановні народні депутати, звертаюсь до вас з пропозицією підтримати законодавчу.
Дякую, Руслан Олексійович. До слова запрошується народний депутат України Нестеренко Кирило Олександрович.
Доброго дня, шановний головуючий та колеги! Історія з запровадженням амністії капіталів в Україні триває вже багато років, а кількість тих хто не сплачує податки, за даними Державної податкової служби України, становить близько шести мільйонів осіб. При цьому обсяги тіньової економіки в Україні, за офіційними повідомленнями Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, на сьогодні сягнули майже 40 відсотків. З огляду на це представляю до вашої уваги поданий мною проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5153-1). Проект є альтернативним до проекту 5153, поданий Президентом України. Основною відмінністю альтернативного проекту є відносно менші розміри ставок, суми збору з одноразового добровільного декларування, що на наше переконання має створити більш привабливі умови, а відтак і потужну мотивацію для детінізації доходів, наповнення вітчизняної економіки фінансовими ресурсами. Так законопроектом пропонується суми збору з одноразового добровільного декларування визначити за такими ставками: 3 відсотки щодо валютних цінностей розміщених на рахунках в банках України, 5 відсотків щодо валютних цінностей та інших активів що знаходяться за кордоном, два з половиною відсотки щодо вартості державних облігацій України. Зниження ставки нульового декларування – це ключовий момент. Адже якщо ставка буде занадто високою, люди знаходитимуть різні шляхи для ухилення від оподаткування. Іншими словами, українці відкривають свої доходи, а в обмін держава гарантує, що їх не будуть переслідувати за це, тобто повне звільнення від юридичної відповідальності. Лише на основі такого суспільного договору між державою та громадянами можлива ефективна і чесна податкова амністія. З огляду.
Ніколаєнко Андрій Іванович.
Ніколаєнко Андрій, фракція "Батьківщина". Отже, колеги, причина, яка нас спонукала подавати альтернативний законопроект до президентського, тому що гарна і потрібна Україні ініціатива податкової амністії або, іноді називають, нульового декларування, амністії капіталів, вона може бути зреалізована у такий спосіб, як ви запустили гральний бізнес, коли були великі очікування, по факту, це не запрацювало, надходження до бюджету мінімальні. І сама головна мета, яка переслідується, щоб кошти, які були виведені свого часу за кордон, вони повернулися і були направлені на розвиток економіки України. Тому ми дещо покращили президентський законопроект і запропонували свій альтернативний. Але, якщо повернутися в історію, то ще у вересні 2019 року нами був зареєстрований, мною також у співавторстві, законопроект з цього питання. Але він чомусь не доходив до залу, тому що у нас доходять до залу тільки законопроект, який ініціює або Президент, або фракції монобільшості. Це неправильна практика, тому що важливо дивитися на суть законопроекту і його фаховість. Якщо ж про відмінності. Отже, в чому різниця між нашим законопроектом і президентським? По-перше, ми пропонуємо прибрати дискримінаційність ставок. Тому що, за президентським законопроектом, тут п’ять, ті кошти, які за кордоном, оподатковуються дев’ять. Якщо ми залишимо цю ідею, то тим, хто заховав гроші свої за кордоном, буде вигідніше їх повернути в Україну іншими способами, через облігації або ряду інших способів, які будуть дешевше ніж запропонована ставка, а значить це не спрацює. Ми кажемо про те, що мінімальним неоподаткованим активом має бути 1 мільйон гривень. Про кого ми взагалі кажемо, про кого цей законопроект? Цей законопроект фактично про середній клас, якщо людина змогла за все життя, працюючи, заробити, але не задекларувати 30 тисяч доларів, умовно кажучи, їх потрібно дати можливість зробити. І нагадую, що це вибіркове правосуддя і це буде стосуватися більше пересічних громадян, тому що політики.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, амністія капіталів потрібна і приклади, нормально проведеної амністії, ви можете подивитися або в Індонезії, або в Аргентині. Але, на жаль, в світовій економіці є багато прикладів, коли амністія не спрацювала. Грузія або Киргизстан – це ті країни, які впроваджували подібні такі ж самі заходи і воно не спрацювало. Чому? В першу чергу через брак довіри до влади. Довіра до влади в економіці складається з простих речей, в першу чергу – це довіра до судової реформи. Я не перестану повторювати, що головна проблема для іноземних інвестицій зараз – це відсутність верховенства права і саме тому "Голос" наполягає на судовій реформі. Друге – це довіра до правоохоронних органів. Ми всі з вами проголосували законопроект про Бюро економічної безпеки, але його треба створити і щоб воно доказало, що до нього є довіра. Саме тому, в цій логіці побудований законопроект від фракції "Голос". Перше. Ми переносимо на рік впровадження амністії капіталів для того, щоб запрацювало Бюро економічної безпеки, для того, щоб ми змогли провести справжню судову реформу. Друге. Ми прибираємо можливість уникнути податкової перевірки тим, що людина подасть нульову декларацію – це не повинен бути штраф для доброчесних платників податків. І, третє, що дуже важливо, і що спрацювало в багатьох країнах, ми даємо можливість розстрочення платежу, для того, щоб ті люди, які хочуть все ж таки провести амністію капіталів мали можливість не одразу, а за три роки сплатити достатню суму в бюджет. Всі ці пропозиції викладені в нашому альтернативному законі і саме його ми будемо підтримувати в першому читанні. І сподіваюсь, що разом з комітетом будемо доопрацьовувати законопроект про амністію капіталів для того, щоб він справді спрацював, як в Аргентині або в Індонезії. Дякую.
До слова запрошується голова Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
Шановні колеги! 30 років громадяни України були змушені перебувати, працювати і отримувати доходи в тіні. Отримували заробітну платню в конвертах, чи отримували доходи від бізнесу. Так працювала економіка найбіднішої і одночасно найбагатшої країни Європи, найбагатшою своїми ресурсами, своїми людьми і найбіднішою внаслідок тіньової економіки, найбільшої тіньової економіки в Європі. Ми розуміємо, що ті традиції - ухилення від оподаткування, які склалися у нас не сумісні з заможною, багатою, цивілізованою країною, і ми розуміємо, що їх треба припиняти. І той закон, який запропонований сьогодні на розгляд Президентом України, а саме його підтримав комітет і рекомендував у залі для прийняття в першому читанні. Він є одним з кроків по детінізації - таким, яким є наший антиофшорний закон, який ми, вперше, проголосували в цій залі з вами рік тому, таким як Закон про фіскалізацію, про зміни до фінансового моніторингу та багато інших наших рішень. Про що він? Про можливість вийти в "білу" для наших громадян, про виведення грошей з тіні і про те, щоб ці гроші на громадян працювали. Дійсно, ця амністія податкова є добровільним заходом і громадянин сам приймає рішення, чи брати участь чи ні. Вона не стосується "білих грошей", які громадяни отримували з сплатою податків. І є мінімум визначений в законопроекті, який амністується незалежно від подання декларації, чиновникам заборонено брати участь в цій амністії. Прошу підтримати законопроект Президента "зеленою кнопкою". Дякую.
Дякую. Переходимо до обговорення. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Регламент до 2 хвилин. Мазурашу Георгій Георгійович.
Георгій Мазурашу, "Слуга народу", 203 округ. Безумовно, це дуже позитивна ініціатива, яка має, як я відчуваю велику підтримку в суспільстві. І, безумовно, реалізація цієї законодавчої ініціативи має принести серйозну користь і державі в цілому, і народу українському. Я би хотів звернути увагу колег на роботу вже до другого читання, тому що треба мінімізувати якісь зайві бюрократичні перепони в цих процесах. І колеги звертають увагу на різні приклади, то я приведу приклад. Це не про амністію капіталів, звісно, а просто про оподаткування добровільне, і приведу приклад свій, наприклад, як я орендую житло як народний депутат України, і людина, в якої я орендую житло, має складнощі в тому, щоби просто чесно сплачувати податок за ті кошти, які отримує за оренду житла. Тобто дивує, що ми самі створюємо перепони для того, щоб люди могли нормально і чесно сплачувати податки, коли в них є таке бажання. От ці перепони треба бюрократичні прибрати, щоби мінімізувати, або в ідеалі прибрати, щоби все було просто для реалізації цього права – чесно декларувати і сплачувати податки. Звісно, що я пропоную підтримати президентський законопроект, і колег прошу підтримати, натиснувши зелену кнопку. Дякую.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Передаю слово Павлу Бакунцю.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Ми вважаємо, що даний законопроект покладе початок виведенню української економіки з тіні. І він, власне, сприятиме і розширенню бази оподаткування в нашій країні, адже цим законопроектом пропонується, що протягом одного року, з липня цього року, буде проведено спеціальне одноразове добровільне декларування активів фізичних осіб. Що ж саме дозволить цей законопроект? Це насамперед повернути колись виведені кошти з України, а також поповнити і бюджет нашої країни, адже від задекларованих сум майже до п’яти процентів буде сплачених податків. Цими податками ми зможемо також і перекрити, наприклад, вільні економічні зони. Серед законопроектів, які сьогодні є зареєстровані в залі Верховної Ради, є, наприклад, законопроект 2070 – про вільні економічні зони. Є і інші законопроекти наших колег і, власне, якщо ми сьогодні голосуємо цей законопроект, який дозволить наповнювати наші бюджети і, так би мовити, розпочинати економіку з нуля, так ми вважаємо, що потрібно також ставити на порядок денний законопроекти про вільні економічні зони, які допоможуть притягувати інвесторів в Україну, а відповідно і кошти в наші бюджети в майбутніх руках, а сьогодні хоча б дадуть можливість нашим громадянам отримувати заробітні плати і достойно жити в нашій країні. Тому ми підтримуємо даний законопроект за основу. Дякую.
Забродський. Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні українці, шановний доповідач проекту Закону від Зеленського про амністію капіталів! Я хочу вам зачитати пряму норму прийнятих законів 1786 і 1117, в якому чітко написано: не включаються до оподаткованого доходу фізичної особи за 2020-2021 рік доходи у грошовій або іншій майновій формі, отримані внаслідок ліквідації, припинення іноземної юридичної особи або іноземного утворення без статусу юридичної особи платником податків. Всі доходи, які будуть отримані з офшорів, легалізовані будуть під нуль. Тому уже одна амністія від Зеленського відбулася із-за цього бюджет недоотримає значущу суму коштів. Яка ж цільова аудиторія амністії 2.0 від Зеленського? Це, звісно, менеджмент та власники українських підприємств, засновки, керівники, топ-менеджери, які за діючої податкової системи і великого навантаження на Фонд оплати труда вимушені були довгий час існувати за мінімальну заробітну плату і якраз у них є відкриті рахунки, в тому числі за кордоном, для навчання дітей, для лікування, це них буде стосуватися, це трудові мігранти, мільйони працюють за межами України, отримуючи в значній частині неофіційні доходи, перераховують їх в Україну і саме ці кошти дають значній кількості населення придбавати активи. В країні офіційно перебуває близько півтора мільйона внутрішньо переміщених осіб і так далі. А норми безумовної амністії! Після цієї кампанії всі, хто має у власності більше зазначених норм, потрапляють в зону ризику. Будьте впевнені в тому, що до них прийдуть податкові органи. Почитайте, будь ласка, думку переважної кількості експертів, які застерігають нас: офшорні доходи уже амністовані під нуль. Не робіть, будь ласка, цієї акції, бо вона не принесе ні доходів.
Альона Іванівна Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Шановні українці! Що таке "податкова амністія"? Податкова амністія – це фактично одноразова акція, як останній шанс жити чесно. Коли ви податки не сплачували, далі ви свої статки відкриваєте, сплачуєте якийсь відсоток і далі живете за новими правилами гри. Але щоб це сталося, нові правила гри мають бути встановлені, друзі. І це абсолютно правильна ініціатива, але вона рідко коли може бути імплементована і працювати правильно. Нам обіцяють в цьому законопроекті, що буде отримано статків, відкритих статків на 20 мільярдів доларів. Вдумайтесь в цю цифру! Дай Боже, щоб ми отримали хоча б одну соту або одну тисячну частини. Бо вдалих прикладів податкової амністії по всьому світу можна порахувати на пальцях однієї руки і навіть менше, а от невдалих прикладів дуже і дуже багато. Ми проаналізували цю історію, і є прості історії, де працює податкова амністія, а де не працює. Друзі, працює вона лише тоді, коли усуваються причини, через які несплата податків сталася першочергово. Без усунення цих причин нічого не може запрацювати. Треба усувати причини, через які жити чесно було неможливо і невигідно, і залишається неможливим і невигідним. А це означає: одна заміна правил гри. Чи це сталося зараз? Не знаю. Податкова реформа. А Закон про податок на виведений капітал вчора після реєстрації прожив чомусь 15 хвилин лише. Це означає – зупинка контрабанди, це означає – реформа митниці, це якісна робота Державного бюро економічної безпеки. І головне – це судова реформа і довіра до судової системи. Чи повірять сьогодні люди в цю податкову амністію? Я дуже сумніваюся. Чи вважають вони справедливими 5 відсотків? Я теж сумніваюся, бо я пам’ятаю, коли політики відкрили свої електронні декларації, і ми побачили, що люди, які все життя працювали на державній службі, задекларували фактично під нульову податкову амністію мільйони доларів кешу, колекційні вина і святі мощі. Тут ви пропонуєте 5 відсотків. Тому давайте почнемо з чесної розмови і зміни податкової системи. Без цього це, на жаль, не запрацює. Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, слово Юлії Клименко передайте.
Клименко Юлія Леонідівна.
Добрий день, шановні українці. Для того, щоб зрозуміти і вилікувати хворобу, треба зрозуміти в чому проблема. У нас уже багато років, 30 років робиться податкова амністія. Кожний Президент, кожний Прем’єр-міністр, який приходить, обіцяє повернути гроші з офшорів, амністію і все найкраще. І нічого не відбувається. Чому ж так? А давайте подивимося на цифри. Наприклад, на прямі інвестиції в 2020 році, за Президента Зеленського що відбулося? А відбулося те, що за 5 років, за 5 останніх років прямі інвестиції мінус 400 мільйонів. Тобто у нас не іде мова про те, що у нас щось надходить до України чи буде надходити. Зараз основна задача для всіх нас – зупинити те, що витікає з України. Дати робочі місця після коронавірусної кризи і після економічної кризи, і дати можливість людям працювати тут. Зараз не питання про те, що хтось поверне сюди гроші, зараз питання про те, що виводять останні інвестиції. Тому схаменіться і зрозумійте, що амністія не відбулася. Не тому, що поганий закон чи гарний закон, а тому що для того, щоб зробити амністію капіталів, треба мати і довіру, і податкову реформу, і право власності, і чесні суди. Тому що те, що пропонує законопроектом "Слуга народу", це пастка для бізнесу. Як тільки сюди зайде перша гривня податкова – амністія буде. Але амністія інших правоохоронних органів не буде. А це означає, що все буде, як завжди, корупційно обкладено і виграють тільки ті, хто вміють домовлятися і корупційно вирішувати питання в Україні. Тому культура оподаткування громадян починається не з громадян, а з державних органів. Наприклад, з податкової інспекції, з реформи податкової і з багатьох інших, і з судової реформи. Тому давайте спочатку введемо судову культуру, податкову культуру, а потім будемо звертатися до громадян. І основне, без Бюро економічної безпеки, яке буде дійсно прозоре.
Дякую. Скороход Анна Костянтинівна, і після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, ухилення від податків – злочин, а от уникнення податків чи їх оптимізація, як дуже люблять казати, – це саме те, що привело багатьох людей в бізнес, зробило багатими людьми, а нас привело до того, що ми з вами розглядаємо такий законопроект. Здавалося, ви знаєте, що влада готова піти на все, аби наповнити державний бюджет, який тріщить по швах. І навіть готова легалізувати або відмити свої і ваші доходи, які колись були набуті незаконним шляхом. Взагалі з однієї сторони тут всі кажуть, що це дійсно необхідно робити. З однієї сторони погоджуся, з іншої сторони постає питання справедливості, так, у суспільстві. Якщо для заможних людей низька ставка при амністуванні капіталу – це можливість задешево легалізувати свої попередньо виведені з-під оподаткування доходи і майно, то для інших людей постає питання: навіщо я всі ці роки працював, сплачував податки? І в чому взагалі справедливість на державному рівні, якщо одним можна так, а іншим: а я от мав усі ці роки горбатитися, да, і правильно, і повноцінно сплачувати податки. Тому питання справедливості, воно в суспільстві з прийняттям цього законопроекту залишиться. І на мою думку, питання не тільки в ставці. Ми підтримуємо даний законопроект у першому читанні, але до другого читання запропонуємо ряд правок, щоб хоч якось його узагальнити і все-таки привести до якогось консенсусу. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5153). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:12:38]] За-245 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям покажіть. Наступне питання це проект Закону. І одразу я ставлю на голосування його. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 16 Закону України "Про валюту і валютні операції" у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5155). Прошу підтримати та проголосувати. [[16:13:34]] За-249 Рішення прийнято. Наступне питання це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Я одразу ставлю на голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5156). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Це за основу. [[16:14:35]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до. Після того як пройдемо всі питання, да, буде перерва. Проект Закону про внесення зміни розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо приватизації об’єктів великої приватизації (реєстраційний номер 4543). Хтось буде наполягати на правках? Добре. Тоді пішли по правкам. Івченко, 5 правка. Не наполягає. Поляков. Наполягає? 6 правка.
Дмитро Олександрович, якщо можна, пару хвилин, у мене там багато правок і все, я узагальню.
2 хвилини, будь ласка, включіть Полякову.
Ще раз?
2 хвилини.
Добре, дякую. Шановні колеги, я прошу звернути увагу, ви сьогодні прийняли законопроект 4020, в якому дозволили фактично, хоча в першому читанні, але я дуже сумніваюся, що щось ви зміните. До приватизації. не забороняти приватизацію, наприклад, ДП "Антонов", Науково-дослідницький інститут "Буран" тощо. Це стратегічні підприємства, які не можна ні в якому разі віддавати на приватизацію. В тому ж висновку ГНЕУ пишеться, що цей законопроект містить ризики до нашої національної безпеки, в якому зараз ми знаходимося стані. Фактично у стані неоголошеної війни. І зараз ми хочемо, щоб об’єкти нашого оборонного комплексу можна було приватизувати. Також хочу зазначити, що всі мої правки стосуються того, що зараз у нас економічна криза, зараз у нас пандемія, зараз ми не можемо знайти нормальних інвесторів, щоб вони викупили ці підприємства і навели лад. Фактично Зеленський замість того, щоб навести порядок, щоб прибрати ці мільйонні зарплати всіх керівників цих державних підприємств, просто хоче продати їх з молотка. І цей законопроект іде у зв’язці з сімома законопроектами, наприклад, з 4020. Я категорично прошу не підтримувати цей законопроект. Або поставити на голосування мої правки 21, 22, 24, 25. Це стосується саме того, коли цей законопроект має бути чинним, це після пандемії коронавірусу. Коли хоч якось економічна криза буде подолана, і ми ці підприємства можемо дійсно по конкурентній ціні продати. І щоб до нас дійсно прийшли нормальні іноземні інвестори. А не так, що ми зараз віддамо наші стратегічні підприємства за безцінь під час кризи. Дякую за увагу.
На правках не наполягаєте? На яких, номер?
21-а, 22-а, 24-а, 25-а. Це стосується саме строків.
Ставлю на голосування 21 правку. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[16:18:05]] За-41 Рішення не прийнято. 22 правка Полякова. Прошу визначатись та голосувати. [[16:18:23]] За-37 Рішення не прийнято. 23 правка Полякова. Прошу визначатись та голосувати. [[16:18:43]] За-31 Рішення не прийнято. 24 правка Полякова комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[16:19:02]] За-36 Рішення не прийнято. І крайня правка Полякова 25-а комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[16:19:21]] За-33 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка Власенка номер 7.
Дякую, шановний пане Голово. У "Перехідних положеннях" Закону про приватизацію існувала норму, що на період карантинних обмежень ніякі аукціони з приватизації не проводяться. Нам пропонують цю норму викинути. Хлопці, ринки падають, стабільності нема, судової системи нема, захисту інвестицій нема. Одною рукою ви націоналізуєте "Мотор Січ", а другою рукою хочете продати об’єкти оборонної сфери в той час, коли в Україні сьомий рік іде війна. Тобто це все абсолютно свідчить про відсутність будь-якої політики. Тому я наполягаю на тому, щоб в Законі про приватизацію залишилася норма заборони, мораторію на приватизацію хоча б під час СOVID, не говорячи вже про всі інші речі. Я ще раз підкреслюю: жодна країна світу не проводить приватизацію під час війни. Ніхто не проводить приватизацію в той час, коли ринки падають. Всі продають, коли ринок зростає. А так прийдуть спекулянти і скуплять все за безцінь. Дякую.
Ставлю на голосування 7 правку Власенка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[16:21:05]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Батенко. Не наполягає. Фролов, 15 правка.
Добрий день, шановні колеги! Моєю поправкою пропонується дозволити проведення аукціонів по продажу об’єктів великої приватизації, але тільки у випадку, якщо ці аукціони йдуть на підвищення ціни. Моя поправка забороняє проведення приватизації об’єктів великої приватизації, "голландські аукціони", якщо це метод зниження ціни або шляхом викупу, або шляхом визначення цінових пропозицій. Завдяки моїй поправці ми приберемо маніпуляції і спекуляції. Якщо буде нормальна ціна, якщо українська держава отримає належну ціну за об’єкт великої приватизації, то, будь ласка, ми розблоковуємо цю приватизацію і перекриваємо фактично бюджетний дефіцит. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Позиція комітету.
Дуже дякую. Перше, що таке нормальна ціна? Нормальна ціна - це ринкова ціна, ціна, за яку бізнес готовий придбати той чи інший об’єкт. Для того, щоб знайти цю ринкову ціну і запроваджуються різні типи аукціонів, в тому числі зі знижкою, зі знижкою стартової ціни. І хочу наголосити, що голландського аукціону для об’єктів великої приватизації не передбачено, це лише мала приватизація. Дякую. Комітетом відхилено.
Ставлю на голосування правку номер 15. Комітетом вона не підтримана. Прошу голосувати. Правка Фролова, 15-а. [[16:23:04]] За-262 Рішення прийнято. Наступна правка. Приходько немає. Івченко не наполягає. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо приватизації об’єктів великої приватизації (реєстраційний номер 4543). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:23:59]] За-257 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому.
По фракціям покажіть, будь ласка. Наступне питання - проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення рівня відповідальності за порушення вимог техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер 4157). Наскільки я розумію, на правках не наполягають колеги? Ставлю його на голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення рівня відповідальності за порушення вимог техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер 4157). Прошу підтримати та проголосувати. [[16:25:01]] За-300 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання (реєстраційний номер 3931). Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за перешкоджання у проведенні перевірок з питань техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер 3931). Прошу підтримати та проголосувати. [[16:25:42]] За-286 Рішення прийнято. Наступне питання 4355. Також можемо без правок? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" (реєстраційний номер 4355). Прошу підтримати та проголосувати. [[16:26:26]] За-302 Рішення прийнято. І крайнє питання, це законопроект (реєстраційний номер 4667-1). Одна правка, після цього переходимо до голосування за закон. Ні, не одна правка? Совсун, Шпак. Вже і Білозір добавилась. Може, точно без правок пройдемо? Ні, вже багато. Тоді давайте йти по таблиці, тому що воно так. Лукашев. Не наполягає. Цимбалюк. Циба. Фролов. Мошенець. Павленко. Мінько. Совсун, 41 правка.
Пане головуючий, у мене не 41 правка, у мене є декілька правок, які пізніше ідуть. Я попрошу 2 хвилини і одну я поставлю на голосування, якщо можна.
2 хвилини. Добавте хвилину, будь ласка.
Шановні колеги, безперечно, що законопроект є правильним. Він врегульовує дуже багато питань, які у нас накопичилися в напрямку регулювання присудження наукових ступенів. Разом з тим в законопроекті є одна засаднича хиба. Ця хиба стосується того, яким чином ми регулюємо питання позбавлення наукових ступенів у випадку виявлення там плагіату. В чому конкретно є проблема? Законопроект каже, що у випадку, якщо в дисертації на присудження доктора філософії виявлено плагіат, то таку дисертацію скасовує Національне агентство з забезпечення якості вищої освіти. Разом з тим наукові ступені кандидата наук, доктора наук залишаються у віданні Міністерства освіти і науки України. Власне, правка, яку я буду ставити на голосування, пропонує чітко зафіксувати, що всі питання, які стосуються позбавлення наукових ступенів, всіх наукових ступенів: і кандидата наук, і доктора філософії, і доктора наук, будуть вирішуватись Національним агентством з питання забезпечення якості вищої освіти. Тому що ситуація, коли ми будемо сподіватися, що Міносвіти вирішить цю проблему, на жаль, не виправдовує себе. У нас четвертий рік, я наголошую, четвертий рік Міносвіти не приймає положення про те, яким чином скасовувати наукові ступені у випадку виявлення там плагіату. Чотири роки жоден науковий ступінь не було скасовано. Разом з тим проблеми є. І ці ступені продовжують присуджуватися. Я хочу нагадати, що, на жаль, серед нас зараз немає народного депутата Іллі Киви, але він найближчим часом планує захищати кандидатську дисертацію, і він не буде підпадати під це регулювання. Я жодним чином не хочу натякнути, що Ілля Кива не писав самостійно дисертацію, але разом з тим, я дуже хочу, щоб у нас був чіткий механізм, як позбавляти наукових ступенів кандидата наук і доктора наук. Тому я прошу поставити на голосування мою правку номер 60 з тим, аби це питання закрити. Дякую.
Правка номер 60. Вона врахована комітетом частково, автор наполягає на повному врахуванні. Ставлю на голосування пропозицію автора. Прошу визначатись та голосувати. [[16:29:59]] За-87 Рішення не прийнято. Правку не враховано. Стефанчук. Не наполягає. Білозір, 83 правка.
Пане Голово, у мене сім правок, вони були всі відхилені і тому я прошу дати дві хвилини і не буду наполягати на поправках.
Дайте дві хвилини, будь ласка.
Колеги, дуже добре, що ми сьогодні розглядаємо цей законопроект, який спрямований на вирішення питань організації і подальшого вже захисту дисертацій нашими науковцями. А разом з тим хочу зазначити, що відповідно до листа МОН повідомлення спеціалізованих вчених рад про прийняття дисертації до захисту і призначення офіційне опонентів, не приймаються вже МОН після 10 березня. Очевидно, що цей процес відновиться після вступу в силу цього закону, коли ми проголосуємо сьогодні, але у мене виникає риторичне питання. Що, ніхто не знав, що ця буде проблема? До того часу поки наша колега не ініціювала, от пані Шпак, а ми підтримали цей законопроект своїми підписами (4667) щодо продовження строків, ні МОН, не було ніяких проблем, і вони цього не помічали і вважали, що це само-собою "розсосеться", розумієте і вирішиться. Тому дивіться, тут у мене є ще зауваження по правках, я не знаю, чому вони не були враховані. Але правка 112, тут є абсолютно необґрунтована пропозиція щодо того, що особам, які до набрання чинності цим законом присвоєно науковий ступень кандидата наук, за їхнім бажанням заклад вищої освіти не може видавати диплом доктора філософії у відповідній галузі. Яка необхідність у прийнятті такої заборони, яку вирішує проблему такий підхід, можливо колеги хвилюються там за збереження лісу, я не знаю. Тому також логічно було б, якщо спеціально сертифіковано, то дозволити створювати раду без додаткового контролю. Але сьогодні очевидно на це ніхто не готовий піти і ми всі говоримо про автономність, а казати про реальну вузівську автономію все ж таки, коли ми приймемо цей закон, буде зарано. Тому, колеги, все ж таки в цілому наша група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект, але прикро, що потрібні правки були відхилені. Дякую.
Наступна Любов Олександрівна Шпак. У вас правок п’ять, на скількох будете наполягати? Мікрофон включіть Шпак.
Сім правок, відповідно не потрібно їх ставити на голосування, але буду просити чотири хвилини.
Дві хвилини, будь ласка.
Три. Добре, дякую.
Дві хвилини включіть, будь ласка.
З одного боку законопроект, який зараз виноситься, і зміни до законопроекту реєструються. Я можу сказати, мій законопроект, який був 4667, а 4667-1 він не є альтернативним. Відповідно до цього, ми зараз розглядаємо що і про що йде мова, тобто там було відтермінування відповідно, а тут ми повністю змінюємо систему. Щодо комітету, так неодноразово відбуваються такі питання і законопроект 4629, який був зареєстрований саме від профільного комітету членами комітету, відповідно всі альтернативні, що подавалися, далі вже не були зареєстровані. Тобто тут просліджується така якась упереджена ситуація. І хочу попросити вас, пане головуючий, дати доручення керівництву Апарату надати роз’яснення щодо підстав реєстрації законопроекту 4567-1, як альтернативного, до законопроекту 4667. Відповідно щодо моїх правок, правка 79. Якщо я пропонувала виключити позицію щодо погодження МОН утворення разових спеціалізованих вчених рад, моя аргументація була наступна: ініціатива авторів щодо надання такого права МОН – це є спосіб затягування взагалі процесу і розмазування відповідальності фактично щодо стимулювання безвідповідальності за даний результат. І ще хотіла зауважити на одній правці, вона мені здається одна із самих основних – це правка 113. На мій погляд немає жодних на сьогоднішній день правових підстав виключати норму щодо права особи, яка має диплом кандидата наук отримати диплом доктора філософії з відповідної галузі знань науки. Я не розумію, яка мета була в цьому виключити саме це. Колеги переживають, що проблема буде у нас якась в міністерстві.
У вас же немає правок Ковальов. Який номер? Включіть мікрофон, Ковальову, будь ласка.
Будь ласка, дайте одну хвилину.
Номер правки скажіть мені, будь ласка.
37, 162 і 172.
Хвилину дайте, будь ласка.
Хочу подякувати комітету про те, що нарешті ми вже врегулювати питання присвоєння ступеню доктора наук і встановлення відповідальність за плагіат – це дійсно є революційно і це дуже правильно. Оскільки у нас встановлена повна відповідальність опонентів і голови вченої ради, до цього цього не було. Тому хочу вам ще раз подякувати, це правильні речі, які ми робимо разом і я буду підтримувати цей законопроект. Дякую вам.
Дякую. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо присудження наукових ступенів (реєстраційний номер 4667-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:36:39]] За-299 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз завдяки позиції двох фракцій ми можемо оголосити перерву 30 хвилин. Після цього закриваємо це засідання і розпочинаємо одразу наступне. Дякую. Через 30 хвилин, тобто об 17:10 ми починаємо роботу.
Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради оголошується закритим.