Добрий ранок, шановні колеги! Прошу народних депутатів заходити до зали Верховної Ради, підготуватись до голосування, до початку нашої роботи. Будь ласка, займайте свої місця. Шановні колеги, поки народні депутати будуть готуватись до реєстрації, декілька слів щодо питання призначення суддів. Я безмежно вдячний громадськості, яка достатньо ретельно аналізує ті списки суддів, які були подані до Верховної Ради України, щодо призначення суддів. Маємо сьогодні дуже багато інформації щодо людей, які фактично заплямували репутацію, і є багато питань. Окремо хотів би подякувати Службі безпеки України за достовірну інформацію щодо навіть деяких суддів, які, шановні колеги, перейшли на бік ворога під час окупації і ще сьогодні знаходились в цих списках. Ще раз переконався у тому, що пропозиція залучити громадськість до інформування з цього приводу і відкритості цього процесу є абсолютно результативна. І більше, я думаю, що ми не допустимо з вами жодної можливості, щоб були призначені судді, які мають, так би мовити заплямовану репутацію. Всі будуть знати, хто це, яким чином буде призначатися, хто як голосує. Я переконаний в тому, що у нас достатньо є інформації сьогодні, щоб не допустити призначення тих, хто себе дискредитував. Коли будемо голосувати, ми пройдемося по кожній кандидатурі і це буде абсолютно публічно. У нас достатньо важкий тиждень. Маємо розглянути ряд питань і соціального характеру, і військового плану, питання енергетичної сфери, безвізового режиму. Питання змін до законодавства, що стосується антимонопольних питань, питання здешевлення газу, питання ренти. Тобто комплекс питань є надзвичайно важливими. Тому я запрошую всіх до якісної роботи. Я ще раз хочу закликати керівників фракцій і груп забезпечити стовідсоткову присутність членів фракцій і груп на засіданнях пленарних, для того щоб ми могли ефективно попрацювати. Вчора, хочу вас проінформувати про те, що достатньо якісно пройшла рада реформ щодо питання освіти. Я можу сказати, що реформа фактично готова. Приємно, що і міністерства, і комітет парламенту, і експертне середовище майже єдині в шляхах проведення цієї реформи. Я запропонував, думаю, що ви підтримаєте, щоб в листопаді в перших засіданнях ми визначили день або два дні, стільки, скільки буде потрібно для того, щоби комплексно розглянути питання освіти, створити якісну систему, при якій наші діти отримають якісну освіту, а вчителі – гідну заробітну плату. Це є абсолютно можливим. Так як вчора ми це розглядали, є дуже багато питань, які ми можемо з вами врегулювати в законодавстві. Шановні колеги народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Прошу увімкнути систему "Рада" для реєстрації, будь ласка. Для реєстрації підготуйтесь. Реєструємося. [[10:06:18]] 295 народних депутатів у залі. Оголошую засідання Верховної Ради України ранкове відкритим. Сьогодні, шановні колеги, відповідно до Регламенту ми маємо 30 хвилин для виступів від фракцій. Будь ласка, прошу фракції підготуватися до запису на виступи. Також просив би, шановні колеги, переглянути питання, яке було узгоджено на Погоджувальній раді щодо питань для включення до порядку денного сесії. Там є питання внесення змін до Регламенту щодо матеріалів до другого читання в електронному вигляді. Фактично, все залишається, всі процедури чинними, єдине, що вводимо поетапно електронний документообіг. І ряд інших питань, в тому числі урядові законопроекти, в тому числі питання, які стосуються безвізового режиму. Будь ласка, шановні колеги, прошу реєструватись на виступи від фракцій. Шановні колеги, від фракцій і груп здійснений запис. Від "Блоку Петра Порошенка", будь ласка, Ірина Геращенко. Будь ласка. 30 хвилин для виступів.
Шановний пане Голово, шановні колеги! За кілька годин у Мінську розпочнеться черговий раунд роботи тристоронньої контактної групи і чотирьох підгруп. І він відбуватиметься вже після дуже важливих для України двосторонніх багатьох переговорів Президента України, які він здійснив в рамках свого візиту до Нью-Йорку, де відбувалася ювілейна сесія Генеральної асамблеї ООН, а також після паризької зустрічі. І тема паризької зустрічі залишається в центрі уваги всіх політиків, але, на жаль, дуже мало рації і дуже багато спекуляцій. І тому я би хотіла зупинитися насправді на тому, що справді відбулося в Парижі. По-перше, шановні колеги, паризька зустріч – це тільки одна з багатьох тих зустрічей, яка до того відбувалася в Берліні чи відбувалася в Мінську у лютому 2015 року, направлена на одне, де світові лідери дуже чітко зайняли позицію тиску на Російську Федерацію з вимогою виконувати Мінські угоди і виконати весь свій безумовний вплив на бойовиків для того, щоб і ті виконали Мінські угоди. Що стало головним підсумком паризької зустрічі? У Москві, безумовно, розраховували шляхом погроз і тиску підняти ставки і примусити Україну йти на свої забаганки. Тому що ніяких сценаріїв бойовиків не існує, це виключно московський сценарій. Але завдяки дипломатичним надзусиллям України українській делегації вдалося сказати "ні" з таких питань. Перше. "Ні" – переглянути зміни до Конституції в питанні децентралізації; "ні" – прийняти новий закон про особливий порядок місцевого самоврядування і забезпечити надання ним чинності до обрання легітимної влади регіону; "ні" – ухвалити новий спеціальний Закон про місцеві вибори на тимчасово окупованій території, який би ґрунтувався на позиціях, що суперечать українському законодавству; "ні" – прийняти новий Закон про амністію і "ні" – амністії до закінчення конфлікту на Донбасі. "Ні" – налагодити прямий діалог зі злочинцями, які вже півтора року, за вказівкою Кремля, шантажують Донбас; "ні" – погодитися з проведення фейкових виборів бойовиками. Я сподіваюсь, що сьогодні парламент нарешті, так само, прийме відповідну заяву, а ми почуємо і відповідну заяву від контрольованих Росією бойовиків щодо неприпустимості таких виборів. І "ні" – відмовитися від санкцій проти країни-агресора. Натомість, ми отримали чітку підтримку світу відносно того, що ОБСЄ, нарешті, отримає доступ на всю контрольовану бойовиками територію, а значить і до території кордону. Почнеться довгоочікуване відведення іноземних військ. Позачергові місцеві вибори відбудуться за стандартами ОБСЄ. І, що дуже важливо, на цих виборах ми дійсно маємо врахувати голос Донбасу, а голос Донбасу це.
30 секунд, завершуйте.
Голос Донбасу – це не "гіві" і не "моторроли", і не ФСБешники, які сьогодні заполонили Донбас. Це сотні тисяч переселенців, справжніх патріотів України, які мають право голосування на виборах за владу Донбасу, обирати і бути обраними, і саме це ми з вами у Верховній Раді маємо перебачити. Що дуже важливо, колеги, розпочався відвід вже, як ви знаєте, зброї малого калібру і так само має відбуватися зі зброєю тяжкого калібру. І дуже важливо, що має повернутися діяльність міжнародних гуманітарних організацій.
Дякую, Ірино Володимирівно. Ірина Володимирівна, є Регламент, я розумію, дякую. Будь ласка, Олег Романович Березюк, "Самопоміч".
Вельмишановні пані і панове! Війна закінчиться тільки тоді, коли українська держава буде сильна політично, економічно і соціально. І тоді не будемо ми слухати паризьких, нормандських і інших четвірок, не будемо боятися ворога. Для того, щоб це сталося ми з вами створили коаліцію – ця коаліція похитнулася, ми залишилися як фракція в коаліції, поставивши собі і вам, шановні коаліціанти, ряд умов. Перша умова і дуже важлива – це Генеральна прокуратура. Без цієї інституції країна не може вийти з корупції,. Відставка Генерального прокурора – це найважливіша річ, яка сьогодні має бути. Не про особу йдеться, ще раз, а про систему! Друга річ – це судова система. Якщо Президент і Голова Верховної Ради хочуть змінювати Конституцію, давайте змінимо один рядочок, зміна протягом періоду часу 9,5 тисяч суддів, і перших триста має піти у відставку в лютому місяці і після нашого голосування. Ми шукаємо гроші на пенсії? Гроші лежать на митниці, до сьогоднішнього дня ДФС і Кабмін не зробив жодного кроку, щоб забрати їх з митниці, не відписав навіть листа британському послу і Прем’єру. І, передостаннє, тарифи: товчемося як рибонька об лід глібівська, а Кабмін до сьогоднішнього дня не показав як він нараховує тарифи. Тому що він не знає, він нараховує їх неба для того, щоб в кишенях людей зменшити гроші і борг "Нафтогазу" виплатити невідомо кому. І останнє для всіх нас: парламентська процедура є запорукою свободи і сили України. Ми сьогодні прийняли рішення, вірніше вчора, ми точно не будемо голосувати за будь-які найпотрібніші країні рішення, підкреслюю, найпотрібніші країні рішення, якщо вони не пройдуть процедуру в парламенті: комітети, погодження і все інше. І не шантажуйте, будь ласка, країною, війною, Кремлем і іншими. Процедура в парламенті є запорукою стабільності і розвитку цієї держави. Рішення остаточне і неповоротне в "Об’єднанні "Самопоміч".
Будь ласка, Олег Ляшко, Радикальна партія.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні співвітчизники! Головна проблема нашої країни – в тому, що влада постійно бреше суспільству і громадянам. Влада бреше про реформи і про боротьбу з корупцією. Так само влада бреше про війну та мирні переговори. На міжнародній арені домовляються про одне, а українцям говорять зовсім інше. Давайте згадаємо, як ще недавно Президент Порошенко, переконував суспільство в тому, що жодного особливого статусу для Донбасу у змінах до Конституції немає. Натомість ми чуємо заяви німецького канцлера Меркель 2 жовтня в Парижі про те, що на переговорах домовились про надання особливого статусу для Донбасу і фіксування особливого статусу для Донбасу в Конституції. То де правда? Те, що говорять людям в Україні, чи те, що говорять на переговорах у Парижі? Далі. Президент Порошенко щоразу запевняв, що вбивці і бойовики не отримають амністію і ніколи не буде їм прощення. В останнє він про це говорив на параді з Дня Незалежності України. У п’ятницю у Франції Франсуа Олланд, французький Президент, каже, що всі терористи і бойовики мають амністію і імунітет. Президент Порошенко слідом за Олландом повторює, наголошую, дослівно, цитую Порошенка, "що всі без виключення бойовики отримають амністію". У тому числі і ті, які вбивали наших співгромадян, які розстрілювали полонених, які заставляли їх погони, зірвані з їх військовополонених. Саме тому Радикальна партія упродовж останнього року наполегливо щоразу наполягала, що Мінські домовленості – це міна уповільненої дії під Україною. І коли нам розказують про те, що немає альтернативи Мінським домовленостям, ми стверджуємо, що є така альтернатива. Альтернатива – це Будапештський меморандум 1994 року, за яким нам в обмін на ядерну зброю гарантували недоторканність і цілісність. Отже, нехай гаранти цього, хто підписував меморандум, нехай сьогодні виконують свої зобов’язання, які давали 20 років тому Україні. Фактично сьогодні реалізація мінського сценарію, яка була продовжена в Парижі, – це ракова пухлина, яку Путін імплементує в тіло України, яка потім піде метастазами і знищить увесь живий організм під назвою держава Україна. Тому Радикальна партія в чергове вимагає від влади питання майбутнього країни не мають права вирішувати продажні і боягузливі політики, це суверенне право українського народу. Тому ми вимагаємо питання особливого статусу для Донбасу, питання амністії для бойовиків винести на всенародний, всеукраїнський референдум і нехай народ визначить майбутнє країни і місце цієї брехливої влади в нашій країні. Слава Україні!
Бондар Віктор Васильович, група партії "Відродження".
Шановний Володимир Борисович, шановні колеги, в цій залі неодноразово багато слів було гарних сказано про європейські цінності, про те, як мають відбуватися демократично вибори, про те, як ми любимо і поважаємо виборців і що ми робимо заради того, щоб у них був повний вибір політичних партій, можливостей і так далі. Ми бачили як провладна коаліція голосували зміни до Закону про вибори, як виносили питання про гендерну рівність, про те, що потрібно 30 відсотків списків надати для жінок, потім самі ж не виконують ці рішення, потім судами прикриваються і так далі. Але це дрібниці у виборчому законодавстві на фоні того, що реально відбувається сьогодні. По суті, повертаються найгірші часи, коли за рішенням влади можна знімати з виборів цілі партії, цілі фракції, не давати можливості реєструвати списки і так далі. То де демократія в цій країні? Де європейські цінності? Ми звертаємо увагу, що по Дніпропетровську партія "Відродження" висуває кандидатів, не реєструється цілий список. В той же час ми висуваємо кандидата на мера міста поважну людину – заступника мера міста, який 20 з гаком років віддав своє життя місту, пана Анатолія Крупського, його теж не реєструють. Рішення судів про те, що його треба зареєструвати, не виконуються. В той же час, клони, двійники так звані, партія "Відродження України" автоматично реєструється без будь-яких обмежень. Пан Крупський – двійник – реєструється за 5 хвилин, і ніхто навіть не запитує, які в нього декларації і так далі. Шукаються приводи, як не реєструвати найвпливовіших людей Дніпропетровщини, найвпливовішу партію. В той же час, ми бачимо, як "Відродження України" висуває на область керівником обласного списку пана Куцина, який не має ніякого відношення до Дніпропетровщини, хлопець 1972 року народження, з Тернопільщини, і ніколи не бачив ту область. А нашого кандидата-орденоносця, керівника найпотужнішого феросплавного підприємства області, найповажнішу людину області не реєструють, списки людей не реєструють, рішення судів не виконуються. То я звертаюся до фракції провладної коаліції: подивіться на роботу комісії. Голова комісії – від "Блоку Порошенка", секретар комісії – від "Опозиційного блоку". То хіба це демократія: не реєструвати людей навіть після вступу в дію рішення суду?! Та сама ситуація по Одеській області. Не реєструється 27 кандидатів. Причиною тому є те, що в біографії не внесені дані, коми не там стоять, в декларації немає дитини, яка народилася в 2015 році, а декларація за 2014 рік. Оце і є демократія сьогоднішня. Дайте команди, хай ваші люди голосують в комісіях. І останнє. Ми неодноразово говорили: півтора мільйона людей – українців, біженців, переселенців з ДНР/ЛНР не мають права голосу. Давайте поставимо на голосування Закон 2501, щоб вони мали право проголосувати і отримати.
10 секунд, завершуйте, будь ласка.
Це люди, які підтвердили свій вибір. Вони не тікали в Москву, не тікали в Росію, не залишались в ДНР, вони повернулись в Україну, тут працюють, тут створюють робочі місця, тут заробляють гроші і платять податки.
Будь ласка, "Опозиційний блок", Бойко Юрій Анатолійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! "Опозиційний блок" вітає рішення про відвід озброєння калібром до 100 міліметрів і проведення виборів на території України. на території Донбасу за українським законодавством. Це дає можливість для припинення збройного протистояння і відкриває шлях для політичного врегулювання. Завдання парламенту – підтримати міжнародні рішення і ухвалити закони в рамках Мінських домовленостей, щоб уникнути замороженого конфлікту на цих територіях. Вкрай важкою залишається ситуація в прикордонних із зоною конфлікту районах. Люди залишилися один на один зі своїми проблемами, без допомоги і компенсації за зруйноване житло. Це вкрай болюче питання, яке в стислі терміни має вирішити влада, необхідно негайно допомогти людям отримати компенсації з резервного фонду Кабінету Міністрів для придбання житла. Втім відновлення потребує вже вся країна, на жаль, питання розвитку економіки, створення робочих місць так і не стали пріоритетними для уряду, незважаючи на гучні заяви. Безробіття зростає, зупиняються підприємства. Вважаємо, що парламент повинен сконцентруватися на програмі відновлення економіки і відійти від політиканства і порожніх політичних гасел. Треба орієнтуватися на те, що хвилює людей: безробіття, тарифи, індексація соцвиплат, скасування податку на пенсію. Потребує вирішенню витання продовження мораторію на продаж землі. І останнє. Ми ввійшли у виборчу кампанію, влада втратила довіру народу і тому використовує адмінресурс, підкупи, провокації, тиск на депутатів для того, щоб якось втриматись. Окрім політичного рейдерства, тиску на кандидатів у депутати, блокування реєстрації партії, з’явилося ганебне явище, рейдерське захоплення церковних храмів. Вважаємо, що народ у нас мудрий, впевнений, що він дасть оцінку цій владі на виборах. Дякую за увагу.
Будь ласка, "Народний фронт", Максим Юрійович Бурбак.
Шановний головуючий, шановні колеги! Щойно повернувся з округу. І можу сказати, що те, що ми з вами прийняли у вересні цього року, а це зміни до бюджету, яким передбачається підвищення зарплат бюджетним працівникам та ще близько 80 видів соціальних виплат, воно вже діє. Виплати збільшились від 13 до 19 відсотків. І можу вам відповідально сказати, що люди вже ці гроші отримують. Нарешті наступне питання, це скоро в нас розпочнеться опалювальний сезон. І урядом накопичено суму понад 1,3 мільярди доларів для того, щоб його пройти. Хочу запевнити наших громадян, що в оселях буде тепло. Але треба запускати нарешті реформу ринку газу. Хочу нагадати, що з 1 жовтня в Україні розпочалася реформа ринку газу, а саме: почав діяти Закон України "Про ринок газу", який закріплює усталені в Євросоюзі економічно обґрунтовані підходи до організації роботи ринку газу. І це повинно зробити український ринок газу більш прозорим та наближено до споживачів. Україна вже звільнилась від газової залежності від Росії. До 70 відсотків газу ми закуповуємо в Європі по прямим поставкам. Тепер купівля газу відбувається через прямі і прозорі контракти. Наступний крок – треба збільшувати енергоефективність і економію газу. Бо через те, що 20 років в країні ми не запускали реформи ринку газу, ми витратили понад 20 мільярдів доларів. Вдумайтесь: 20 мільярдів доларів пішло в повітря. Але щоб реформа ринку газу запрацювала правильно і, відповідно до наших потреб, нам треба внести зміни в ряд законів України. В порядку денному на сьогодні цей законопроект, який ми маємо привести у відповідність законодавства до вже діючого Закону "Про ринок газу". Це законопроекти номери 3072, 3073, 3074. Це внесення змін до Податкового, Митного кодексів, до низки законодавчих актів. Фракція "Народного фронту" підтримує всі ці законопроекти. Ми пропонуємо проголосувати їх за скороченою процедурою та пакетом. Дуже прошу колег це підтримати. Ще одним головним законопроектом сьогоднішнього порядку денного є законопроект 2352, це щодо зменшення ренти на газ, урядовий законопроект. Закликаємо членів коаліції підтримати даний законопроект. І до деяких політичних партій звертаюся, не використовувати це як піар напередодні місцевих виборів. Те, що цю трибуну вже починають використовувати, ми побачили із сьогоднішніх виступів. Дякую колегам за підтримку.
Шановні колеги, Ярослав Москаленко, група "Воля народу". Хочу вас поінформувати, відповідно до рішення групи, керівником групи "Воля народу" в парламенті обрано Ярослава Москаленка. Будь ласка.
Вельмишановний український народе! Шановний пане Голово, шановні колеги! Країна пам’ятає, як за декілька днів до нового 2015 року депутати вночі приймали бюджет на цей рік, вносячи пропозиції і правки до цього закону, пишучи їх на коліні. Схоже, що Кабмін готує для парламенту схожий сценарій і цьогоріч. Уряд мав подати державний бюджет на початку вересня. Формально він це й зробив, але ж одразу його відкликав. Такий самий сценарій ми проходили в минулому році. І як результат ми цілий рік латаємо дірки. Нам кажуть, немає проекту бюджету, бо не готова податкова реформа. Шановні колеги, давайте говорити людям правду. З податковою реформою ми вже запізнилися. Депутатська група "Воля народу" звертається до уряду невідкладно подати Державний бюджет 2016 року на розгляд парламенту для того, щоб депутати могли якісно його відпрацювати і дати всі відповіді на суспільні виклики. "Воля народу" в більшості складається з депутатів-мажоритарників. І ми як ніхто знаємо всі проблеми громад і проблеми людей. Ми бачимо безпосередньо ці проблеми. І це відбувається в той час, коли на єдиному казначейському рахунку на залишку знаходиться майже 50 мільярдів гривень. Виходячи з цього, у мене запитання. Тарифи на газ. Чому ми всі робимо вигляд, що не помічаємо, що "Нафтогаз" отримує надприбутки, продаючи газ українського виробництва українському населенню. Якщо є звіт робочої групи по тарифам, вносьте до парламенту, будемо реагувати. Якщо є в державі кошти, давайте опускати тарифи. Окрім такої ситуації з газом, інше, що очікує людей, це віялове відключення електрики через брак вугілля. І, з одного боку, Міністерство палива і енергетики запевняє нам, що такого відключення не буде. З іншого боку, в округах, зокрема на Київщині, є такі оголошення, де написано номер наказу міністерства 456, говорить про відключення терміном до 1 жовтня 2016 року. І де встановлено графік, що по 6 годин на добу, люди будуть отримувати таке відключення. Щодо підняття мінімальних зарплат і пенсій, те, що відбулося, не є індексація, а є звичайна невеличка надбавка від держави до мінімальних пенсій та зарплат бюджетникам окремої категорії. Тому що індексація завжди відбувається на рівні інфляції. Інфляція у нас 50 відсотків, а надбавку ми дали 10-13 відсотків. Депутатська група "Воля народу" вже сьогодні вимагає від уряду негайно відреагувати і внести в парламент відповідні пропозиції щодо змін до бюджету 2015 року. Ми звертаємося до всіх.
Будь ласка, 20 секунд, завершуйте.
Ми звертаємося до всіх без виключення народних депутатів підійти до питань, які дійсно турбують людей, консолідовано. Від цього залежить життя українців, які обрали нас не для того, щоб ми їм постійно затягували паски, нічого не змінюючи на користь народу. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Юлія Тимошенко, "Батьківщина".
Доброго дня всім! Я хотіла би розпочати з того, що триває багатомісячна боротьба за встановлення справедливих тарифів в Україні. У мене в руках зараз постанова Кабінету Міністрів України, яка була всупереч Конституції, всупереч Закону про оптовий ринок газу прийнята урядом, і в ручному режимі вони сьогодні намагаються регулювати ціни, в тому числі і для людей, для населення на газ, і на тепло. Ну що цікаво? Що в той час, коли ми всі боремося, щоб газ українського видобутку віддали людям, в цей час уряд постанову випускає, в якій навпаки все це ламає і говорить, що на внутрішньому ринку треба продавати газ по цінах імпортного газу. Це порушує всі параметри і всі пропорції, які були в усі попередні роки в Україні. І тепер питання: а хто буде встановлювати, до якої імпортної ціни прирівняти вартість газу всередині України. У мене в руках зараз документ разом з біржовими котуваннями про те, що разом з приходом цього уряду, створена компанія, яка називається "Трейл стоун", яка представлена українським громадянином Павлом Левіним, який має безпосереднє відношення до керівництва НАК "Нафтогазу". І за дивними обставинами саме ця компанія продає в Україну імпортований газ дорожче, ніж навіть котування біржі. Тому питання: яку корупцію будуть покривати ці нові постанови уряду і ціна на газ для населення, яка дорівнює імпортованому газу. Тому ми ініціюємо декілька речей. Перше і головне. Сьогодні в залі Верховної Ради буде розглядатися законопроект, який не розглядався 5 місяців. Це законопроект "Батьківщини" про зниження рентної плати на видобуток газу. Це призведе, абсолютно точно, при прийнятті цього закону до збільшення видобутку українського газу, для зменшення залежності від Росії і, безумовно, для зниження тарифів на газ для людей і тарифів на тепло. Але є і другий документ. На жаль, цією постановою Кабінету Міністрів зруйнована та традиція і той закон, який передбачав передачу українського газу населенню. Тому ми вимагаємо поновити це положення в законі. І третє. Ми вимагаємо негайного створення тимчасової слідчої комісії про дослідження корупції в НАК "Нафтогазі", яка лягає на тарифи людей. І тому, якщо у нас є воля розібратися в корупції, діємо разом, і тарифи будуть для людей нормальні. Корупцію можна зупинити.
Шановні колеги, час на виступи вичерпано. Ми переходимо до розгляду питань порядку денного. Як ви бачите, в порядку денному є ряд питань для включення до порядку денного сесії та прийняття рішення на поточному пленарному тижні, а саме: проект Закону про внесення змін до Регламенту (реєстраційний номер 3207). Що він дає? Дає можливість до другого читання вносити в електронному варіанті ці документи. Тобто заощаджує реально кошти, папір і все інше, тобто це елементи вже електронного парламенту. Але стандартна процедура, якщо є бажання депутата про те, щоб отримати в паперовому вигляді, буде збережено. Тобто тут процедура абсолютно не порушується. Наступне питання – це питання, проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України (щодо негайного розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців та осіб без громадянства або забезпечення передачі іноземців та осіб без громадянства відповідно до міжнародних договорів про реадмісію). Потім законопроект (3155) про внесення змін до Закону України про біженців. Закон України (3171) проект Закону про внесення змін до Цивільно-процесуального кодексу України щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованій території України. Проект Закону про внесення до деяких законів України (щодо діяльності військово-цивільних адміністрацій). І проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини. Хочу ще раз наголосити на тому, що це закони, які пропонується включити в порядок денний сесії і розглянути їх на цьому пленарному тижні. Також проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України (щодо строків досудового розслідування)(реєстраційний номер 3197). Є пропозиція наступна. Прийняти і включити ці законопроекти, частина з них є, до речі, і щодо виконання плану дій щодо безвізового режиму. Включити в порядок денний сесії з метою розгляду його, цих питань, на цьому пленарному тижні. Тому, шановні колеги, ця пропозиція зараз буде поставлена на голосування. Я прошу підготуватись народних депутатів до голосування для включення до порядку денного сесії та прийняття рішення на поточному пленарному тижні з перелічених питань. Частина: безвізовий режим, невідворотності покарання за тяжкі злочини, впровадження елементів електронного парламенту щодо підготовки до другого читання матеріалів в електронному вигляді. І прошу підтримати цю ініціативу. Будь ласка, займайте свої місця, шановні колеги! Будь ласка, шановні колеги, підготуйтесь до сигнального голосування для включення до порядку денного сесії та прийняття рішення на поточному плановому тижні питань, які я оголосив. Готові голосувати, колеги? Зараз буде сигнальне голосування, прошу підтримати цю пропозицію. Будь ласка, колеги, займайте свої місця. Голосуємо (сигнальне голосування) включення до порядку денного питань, які я оголосив, сесії з метою розгляду на цьому пленарному тижні. Прошу підтримати. Сигнальне голосування, прошу підтримати. [[10:38:32]] За-167 Ще не готові, я так розумію, депутати це питання. Це питання не потребує включення до порядку денного сесії, ми до нього ще повернемося. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше читання, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (щодо уточнення строків військової служби за контрактом) (реєстраційний номер 2356а). Автор – народний депутат України Тетяна Чорновол. Чи є. Є пропозиція автора розглянути цей проект Закону за скороченою процедурою. Будь ласка, визначайтесь щодо розгляду за скороченою процедурою. Пропозиція автора розгляду за скороченою процедурою. [[10:39:25]] За-138 Пропозиція не знайшла своєї підтримки. Будь ласка, 2356-а. Доповідайте.
Це рішення Верховної Ради зараз найбільш потрібне фронту. Справа в тому, що у вересні почалася демобілізація. Але ті люди, які провоювали найскладніший рік війни, багато з них хотіли би продовжити службу, хотіли би підписати контракт. Але нинішній закон дає можливість підписати контракт від 3 років. І є велика потреба зараз проголосувати зміни, які би дали можливість підписати короткострокові контракти. Тобто люди, які зараз демобілізовуються, вони бажають підписувати контракти від 6 місяців, і цей законопроект дає їм цю можливість. Це зараз надзвичайно потрібно всій країні. Тому що ті люди, які захищали нашу країну в цей рік, найскладніший рік, здобули безцінний досвід. І ми надзвичайно зацікавлені, щоб частина з них залишилась на фронті і навчала новачків мобілізованих. Тому надзвичайно прошу підтримати цей законопроект. Він потрібен дуже терміново. Його підтримали як Міноборони, так і Генштаб. Я навіть скажу, що цей законопроект народився в полі. Про це просили самі військові. Вони ще в серпні просили прийняти для них ці зміни до закону, щоб вони могли підписати короткострокові контракти на 6 місяців. Я також дуже прошу проголосувати цей закон за основу та в цілому. Тому що люди й так чекають. Багато хто вже демобілізувався, але він спеціально не шукає роботу, тому що чекає, що Верховна Рада дасть йому цю можливість, і він зможе продовжити захищати нашу державу на фронті. Тому надзвичайно прошу Верховну Раду зараз відволіктися від всіх дуже важливих справ і підтримати цей законопроект, який найбільше потрібний фронту. Це те маленьке, але дуже важливе, що наша сесійна зала зараз може зробити для фронту. Дякую.
Дякую. Будь ласка, три хвилини на запитання і відповіді запишіться. Будь ласка, Іван Вінник.
Шановні колеги, закон надзвичайно простий, і тут нема що обговорювати. Ми просто дозволяємо сьогодні укладати контракти на проходження військової служби по контракту на строк, починаючи від 6 місяців. Тому що сьогодні в законі передбачені набагато довші терміни і дуже великий прошарок тих людей, який сьогодні демобілізувався, не хоче укладати, наприклад, контракт на 5 років, тому ми дозволяємо сьогодні командирам, ми включаємо таку законодавчу норму, яка дозволяє укладати сьогодні контракти на 6 місяців. Щонайменше до 15 тисяч людей, які демобілізувалися, сьогодні можуть вернутися на фронт, вернутися в наші військові частини, вернутися на наші кордони. Це люди, які пройшли сьогодні АТО, люди, які пройшли війну, вони мають досвід і ми як законодавець зобов’язані зробити все можливе для того, щоб сьогодні цих людей повернути на захист наших кордонів, на захист нашої незалежності. Прошу залу одностайно, всі фракції, підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Це був виступ підтримки, не було запитання. Будь ласка, Павло Кишкар.
Дякую авторам за даний законопроект. Єдине маленьке уточнення, чому саме 6 місяців? З якої. мотиву, як розраховували те, що саме цей термін буде прийнятний? Дякую.
З мотиву, в першу чергу, бажання військовослужбовців. Далі надзвичайно важливо, що ми даємо ту норму, що від 11, тобто той військовослужбовець, який відслужив вже 11 місяців, має право підписати цей короткостроковий контракт. Тобто таким чином не накладається мобілізація, тобто ті люди, які вперше йдуть на мобілізацію, вони не мають права підписати такий короткостроковий контракт, вони йдуть на рік. А вже якщо ти відслужив 11 місяців, ти маєш право підписати шестимісячний контракт, далі автоматично продовжується цей контракт за згодою сторін.
Дякую. Будь ласка, останнє запитання, Микола Томенко.
Пані Тетяно, я думаю, що сесійна зала підтримує, оскільки сьогодні всі прекрасно розуміють, що ми потребуємо професійну армію тих людей, які свідомо, ідеологічно і переконливо захищають Україну. Але мені здається, і чи підтримуєте ви таку тезу, що в ідеології, фінансуванні, стратегії формування контрактної професійної армії ми мусили би рухатися в єдиному комплексі: Міністерство оборони, РНБО, Верховна Рада, - оскільки складається враження, що ми якийсь сегмент лише закладаємо в систему контрактної армії. До сих пір я не почув реально прорахованих фінансів. Кажуть: "Ну, це дуже дорого". А скільки дорого, як дорого – ніхто не знає. Отже, запитання. Чи не варто нам створити таку координаційну чи робочу групу по системі формування контрактної армії в трикутнику "комітет парламенту – Міністерство оборони – РНБО і всі зацікавлені органи"?
Дякую вам за пропозицію. Звичайно, нам надзвичайно важливо працювати в цьому ключі, але ми не можемо зараз зволікати і не прийняти навіть це фрагментарне рішення, воно надзвичайно потрібне. Знову-таки, це потрібно для обороноздатності фронту.
Дякую. Час на запитання-відповіді вичерпано доповідачу. Для співдоповіді запрошую голову профільного комітету Сергія Пашинського. Будь ласка, Сергій Володимирович Пашинський.
Доброго дня, шановний пане головуючий, доброго дня, колеги. Представлений закон, дійсно, не охоплює всього сегменту оборони і безпеки, але він сьогодні надзвичайно важливий. Автор закону – Тетяна Чорновол – звернула увагу на те, що в даний момент йде демобілізація призваних в минулому році. Багато хто на невеликий термін готовий залишитися. Чому важливо залучити цих людей? По-перше, це люди, які мають бойовий досвід. По-друге, людей, яких ми зараз будемо призивати, мобілізовувати, – це колосальні фінансові витрати на матеріальне забезпечення, на їх обучення, на їх адаптацію до служби в Збройних Силах України. Щодо ситуації про контрактну армію, щодо ситуації взагалі про реформу Збройних Сил. Завдяки, в тому числі нам, ми зробили колосальну роботу по зміцненню обороноздатності. Стільки законопроектів, стільки важливих рішень, які ми прийняли за останній рік за нашу армію, ми не прийняли за останні 24 роки для нашої армії. Але, шановні колеги, контрактна армія, це повинно бути професіональне ядро. А паралельно ми повинні розуміти, що в нас повинен бути мобілізаційний ресурс, мобілізаційний резерв. Саме тому ми зараз починаємо призив, причому звертаю увагу на те, що ми прийняли закон, який забороняє призовників відправляти в зону АТО, але цим самим ми напрацьовуємо оцей самий мобілізаційний резерв. По нашим розрахункам, у нас мобілізаційний резерв першої черги повинен бути мінімум півмільйона чоловік. Саме тому ми не будемо зараз проводити чергову хвилю мобілізації, але ми повинні розуміти, що у випадку широкомасштабної агресії Російської Федерації, ми одною контрактною армією, одною професійною армією цю агресію не втримаємо, ну це все, до речі, зрозуміло всім і це не більше, чим. Контрактна армія, це не більше, чим ядро Збройних Сил України. Звичайно, ми повинні робити контрактну армію. І коли ми говоримо про справжню контрактну армію, ми повинні розуміти, що заробітна плата повинна складати мінімум, для рядового складу, 8 тисяч гривень, для офіцерського складу середнього: командирів рот, командирів бригад, для професіоналів, не менше 15, з усіма виплатами,з надбавками це повинно бути 20 – 30 тисяч гривень. На сьогоднішній день ми не можемо всю армію, а це більше 200 тисяч людей, забезпечити такими зарплатами. Але в тому бюджеті, в якому ми з вами будемо через деякий час тут розглядати в цьому залі, однозначно на ці питання будуть дані відповіді, буде вичленена оця частина контрактників, тому що, без сумніву, всі військовослужбовці, які мають відношення до експлуатації складної техніки, до, наприклад, водії-механіки танків, БМП, БТРів, до експлуатації ПВО і таке інше, і таке інше. Це повинні бути професіонали і контрактники. Я прошу фракції все-таки запросити своїх депутатів до залу і проголосувати за цей закон за основу та, підкреслюю, в цілому. Це одна фраза, яка по суті, ще раз підкреслю, дозволяє людям, які відслужили мінімум 11 місяців, заключити короткостроковий контракт. Дякую за увагу.
Дякую за доповідь. Будь ласка, 3 хвилин запитань до доповідача, будь ласка.
тоді хочуть голосувати.
Андрій Антонищак, будь ласка, "Блок Петра Порошенка".
Доброго дня. Насправді в мене немає запитань. Закон дуже правильний і дуже своєчасний. На жаль, сьогоднішні реалії життя нас заставляють, особливо закони військові, вносити з куліс. Тому що ця гібридна війна, яку розпочала Російська Федерація, нас заставляє робити все нові і нові поправки. І дійсно правда, спілкуючись зі своїми колегами з Національної гвардії, що більшість людей не готова підписувати контракти на рік або на 3 роки. Тому я вважаю, що піврічний контракт, це є оптимальний, який може підписати. Я би тут хотів закликати колег зі всіх фракцій. Це не є політичний закон. Це є закон для людей, які захищають нашу державу. Тому однозначно в цьому залі проголосувати за основу і в цілому. Дякую.
Дякую за підтримку.
Будь ласка, народний депутат Новак Наталія Василівна, "Блок Петра Порошенка".
Да, я хочу сказати, що як тільки почалися військові дії, я зверталася до Турчинова в 2014 році саме з проханням запровадити короткострокові контракти півроку і рік. Нарешті ця норма у нас буде, я її вітаю. Єдине, що я хотіла би запитати: умови розірвання контракту. Наскільки слідує з тексту закону, то контрактники не захищені. Як тільки військові дії припиняються, так одразу можна з ними припинити контракт. Адже контракт. розраховує на півроку, не забезпечені. Це перше. Умови розриву контракту, до вас питання. І друге питання. Все ж таки заробітна плата. Сьогодні у нас патрульні, патрульні отримують 8 тисяч. Не може контрактник або військовослужбовець отримувати менше. Тому я думаю, разом з прийняттям цього закону в бюджеті треба передбачити кошти на достойну оплату контрактників. Дякую.
Дякую за запитання. Пункт перший. Умови розірвання контракту такі, які були. Ми в цьому, в частині законодавство не міняємо. Ми просто доповнюємо цією нормою про тих людей, які мобілізовані чи служать за призовом. Щодо збільшення заробітної плати. Я вже говорив в своєму виступі, я категорично вас підтримую і вважаю, що ядро Збройних Сил України, це повинні бути професіонали, контрактники, військовослужбовці, які мають гідну заробітну плату. Саме тому я прошу вашу увагу і прошу заздалегідь вашої підтримки при розгляді бюджету на наступний рік, ми будемо доповідати це питання і я надіюсь найти підтримку в залі. Передбачається на наступний рік значне збільшення і фактично зрівняння оцих зарплат з тими, що ви говорили.
Дякую. Будь ласка, Артур Герасимов, "Блок Петра Порошенка". Останнє запитання.
Шановні колеги, одна з головних засад створення сильної армії, всі знають, це передача досвіду. Особливо бойового досвіду, якого набули люди, які на своїй шкурі, як то кажуть, відчули, що таке російська агресія. Тому фракція "Блоку Петра Порошенка" одностайно буде підтримувати цей законопроект. І я хочу попросити всіх колег в залі дійсно одностайно підтримати. Тому що це екстремально важливо сьогодні для нашої армії, особливо з точки передачі досвіду. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, від фракцій і груп є необхідність виступати?
Шановні колеги! Давайте сконцентруємося і проголосуємо за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Поступила пропозиція, шановні колеги, голосувати за цей проект закону. Немає заперечень? Є пропозиція припинити обговорення і перейти до голосування за цей важливий проект закону, який стосується оборони. Будь ласка, визначайтесь щодо запису виступу від фракцій. Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, я теж підтримую необхідність прийняття цього законопроекту. Іще раз наголошую на необхідності системної і скоординованої роботи у справі формування нових Збройних Сил України. Я думаю, що кожен з вас отримає дуже багато листів і звернень стосовно різних сегментів діяльності Збройних Сил України. Я не знаю, чим викликані кадрові зміни в Міністерстві оборони стосовно заступника, який представляв тут Міністерство оборони в парламенті. Але можу вам сказати, що по рівню зневаги і цинізму по відношенню до хлопців і офіцерів, які служать, я Міністерство оборони по відповідях мені ставлю на перше місце. Тому що я звертаюся, скажімо, по позиції, що стосується нагородження наших героїв. От, наприклад, по вертолітниках херсонських я звертався. Дві відповіді мені. Перша відповідь, вони сказали, що взагалі це не актуальна тема. В кінці-кінців, слава Богу, хлопця, який загинув, нагородили посмертно. Решта таке, поранений там, ударили там ще щось, не цікавить Міністерство оборони. Другий лист я пишу. Другий лист мені приходить і вони говорять: "ви знаєте, ми проаналізували півроку, половина вже не служить. Тепер уже подання треба, щоб орган обласної виконавчої влади давав. Ми не можемо подання. А ті, хто служать, ми будемо думати, може, їх подамо". Я був в Адміністрації Президента. Теж шум підняв. Я кажу, як? От Міністерство оборони вам передало героїв нагородити. Підняли всі документи, виявляється Міністерство оборони ще півроку не подало жодного подання. У мене питання, так що ж роблять там генерали у Міністерстві оборони? Якщо нагородити хлопців, які захищають країну, вони рік не можуть подання подати. Тому я абсолютно переконаний в тому, що не можуть солдати і офіцери одні в АТО захищати українську державу. Якщо не буде реформ у Міністерства оборони, якщо не буде зрозуміла логіка прийняття рішень, якщо не будуть вдень і вночі вони не думати, як заробити на озброєнні і на закупівлі продуктів чи майна, тоді вийде нормальна система. Тому я думаю, що можливо справ в делікатна. Може в закритому режимі чи в інший спосіб, ну, ключове питання таке: треба послухати, що зробило Міністерство оборони засотаній рік, як використовуються кошти. Я втомися вже голосувати "в темну". До нас приходять: армія гине, давайте ще 5 мільярдів. І цих 5 мільярдів знову нікуди не вистачає! Так давайте ж обговоримо, де ті мільярди, де гроші, які бабусі дідусі здають. Тому, я переконаний, поки що найбільша проблема української армії – це керівництво української армії. Без того, поки там не появляться професіонали і патріоти, поки не появляться люди, які будуть вболівати за кожного солдата, в нас не буде армії. Тому, так само, я вважаю, необхідна стратегія і формування професійної контрактної армії. Оце річне наше "отнєкування": та, мовляв, це багато, дорого і так далі – другий рік уже йде. Тому те, що ми сьогодні голосуємо – це на 2 місяці вирішить питання. Тому, голосуємо законопроект і думаємо, як сформувати українську армію.
Будь ласка, народний депутат Река Андрій Олександрович.
Прошу передати слово Тимошенку Юрію.
Юрій Тимошенко, "Народний фронт".
Друзі, давайте, без зайвого популізму, поговоримо просто по суті закону. Я ненавиджу війну, але пішов на неї тому, що потрібно було боронити рідний край. Я мріяв про той день, коли ця війна скінчиться нашою перемогою, задля того, щоб відразу, в той день, якнайшвидше, повернутись до мирного життя, до улюбленої родини. Можливість підписати 3-річний контракт, при сподіванні на те, що війна може скінчитись за місяць, за два. Вона, безумовно, відлякала би мене від підписання такого контракту. І таких як я, є дуже багато. Тому всього-на-всього зменшуємо термін з 3 років до півроку. І хто хоче, той підписує на півроку, а хто любить, наприклад, армію і хоче в ній служити, нехай собі підписує трьохрічний контракт. Але таким, як я, дайте можливість підписатися на півроку, щоб як найшвидше повернутися додому відразу після нашої перемоги. Ось і все, дуже просто. Підтримайте, будь ласка, всі цей закон і не відлякуйте таких, як я, трьохрічними контрактами. Таких, як я, є дуже багато. Не кожному подобається армійська служба і не кожному прийнятно коритися в армії якомусь самодуру командиру. Мені пощастило, що у нас був командир, якого ми слухалися, винятково з любові і поваги до нього. Не всім так пощастило. І тому ще раз прошу, підтримайте всі закон в першому читанні і в цілому. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Колеги, є пропозиція перейти до голосування за такий важливий проект закону. Приймається? Підтримується депутатами? Я навіть бачу щодо запису. Будь ласка, підготуйтеся до голосування, займіть свої місця, шановні колеги. Проект закону (реєстраційний номер 2356а). Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (щодо уточнення строків військової служби за контрактом). Колеги, важливий закон оборонної сфери, який стосується військовослужбовців. Ви почули достатньо багато аргументів щодо необхідності підтримки цього закону, в тому числі і від військовослужбовців. Тому, будь ласка, колеги, займаємо свої місця. Будь ласка. Є пропозиція, шановні колеги, голосувати даний проект закону, відповідно до рішення комітету, за основу і в цілому. Будь ласка, займайте місця. Голосуємо, колеги, за основу і в цілому проект Закону 2356а про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (щодо уточнення строків військової служби за контрактом). Голосуємо, шановні колеги, прошу підтримати за основу та в цілому цей важливий проект закону. Голосуємо, прошу підтримати. [[11:01:59]] За-253 Проект Закону, точніше, закон прийнято. Дякую, шановні колеги. Проект Закону про внесення змін до деяких Законів України (щодо окремих питань удосконалення забезпечення діяльності органів військової прокуратури) (реєстраційний номер 2967). Щодо окремих питань удосконалення забезпечення діяльності органів військової прокуратури. Доповідає Сергій Пашинський. Є пропозиція автора розглянути цей проект закону за скороченою процедурою. Прошу визначатись щодо розгляду даного проекту закону за скороченою процедурою, Пашинський. Щодо розгляду за скороченою процедурою даного проекту закону, колеги. [[11:02:51]] За-165 Рішення прийнято. Будь ласка, Сергій Володимирович, доповідайте.
Шановні колеги, ми всі бачимо, що, на жаль, я підкреслюю слово, на жаль, але в таких органах як військова прокуратура зараз надзвичайно важливій системі управління нашою державою. Кількість питань, кількість проблем з якими зіштовхується військова прокуратура, ви всі можете відслідковувати з засобів масової інформації, з виступів головного військового прокурора. Ми всі прекрасно розуміємо, що, на жаль, навіть з встановленням перемир’я, цього крихкого, проблеми з якими зіштовхується військова прокуратура вони ніколи не ділися і більше того, будуть збільшуватись. Військова прокуратура зараз займається всім спектром питань, починаючи від дезертирства і закінчуючи корупцією в Оборонпромі, в Міноборони, силових органах. Останнім часом я хочу просто звернути вашу увагу, що невелика по чисельності військова прокуратура по кількості резонансних справ, по кількості розслідуваних справ, по кількості скритих зловживань, вона займає одне з перших місць серед наших правоохоронних органів, які займаються подібними питаннями. В тісній співпраці з Міністерством оборони, Генеральним штабом, з військовою прокуратурою і з прокуратурою нами були розроблені зміни до Закону про прокуратуру, які передбачають цілий блок змін та доповнень в діюче законодавство. Так в статтю Закону про прокуратуру вноситься погодження штатів органів військової прокуратури з Генеральним штабом Збройних Сил. Що мається на увазі? На сьогоднішній день, по суті, прокуратура є органом Генеральної прокуратури. Але, працюючи в тісній співпраці з Генштабом, вона буде мати можливість залучати через мобілізацію, через призов, через військову систему фахівців, надавати їм необхідні.
Будь ласка, завершуйте.
і імплементувати їх на місці. Друге. Розширюються, по суті, функції і повноваження прокуратури. Враховуючи, що закон досить складний ми пропонуємо його сьогодні приймати за основу, доопрацювати, і по скороченій процедурі через тиждень прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, це була співдоповідь як автора, так і комітету. Пропозиції ви почули. Будь ласка, запишіться два –"за", два –"проти". Будь ласка, народний депутат Іван Рибак.
202 виборчий округ, Чернівецька область, Іван Рибак. Шановні колеги, наша фракція буде підтримувати даний законопроект. Адже саме в цьому законопроекті уточнюються норми призначення головного військового прокурора і чітко прописується, на яких умовах він буде працювати і чим він буде користуватися в своїй діяльності. Тому я всіх закликаю проголосувати за даний законопроект.
Дякую. Будь ласка, Сергій Висоцький, знімає виступ. Шановні колеги, не було проведено запису "проти". "За" записалися, а от "проти", будь ласка, запишіться ще раз на "проти". Два "проти" – запишіться. Будь ласка, два - "проти". Ленський. Будь ласка, народний депутат Лозовой. І потім – народний депутат Веселова.
Шановні колеги, ми сьогодні чітко бачимо, що військову прокуратуру використовують в значній мірі для репресій проти наших добровольців, проти патріотів, які зі зброєю в руках захищають право свого народу на єдність, право на свободу. Ми чітко бачимо, що влада просто використовує військову прокуратуру так само як суди, так само як прокуратуру цивільну задля того, щоб знищити добровольчій рух – найбільшу гордість нашої держави, так як сьогодні уже сидять: Руслан Оніщенко, Костянтин Кривич, Олександр Шитіков та багато інших наших героїв. І водночас влада використовуючи військову прокуратуру та інші силові структури для того, щоб знищити добровольчий рух, разом з тим, Порошенко йде на поводу у Путіна і разом із Меркель і Олландом хочуть дати амністію сепарським ублюдкам – Гіві, Моторолам, Гіркіним, які вбивали наших солдат, які стріляли в голову, які катували полонених. Тому я прошу вас, шановні колеги, вдуматися, ми сьогодні всі чітко бачимо, що військова прокуратура – один з репресивних органів режиму Порошенко і, голосуючи "за", ви розділяєте відповідальність за репресії проти українських патріотів. Дякую. Свободу політв’язням!
Народний депутат Веселова.
Прошу передати слово депутату Чумаку.
Народний депутат Чумак, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, я абсолютно чітко розумію, що питання військової дисципліни дуже важливе в Збройних Силах України. Я абсолютно розумію, що питання військової дисципліни нагальне в зоні АТО. Але не можна нам кожний раз підміняти питання політичної доцільності порушенням Конституції. Є серйозна проблема: головний військовий прокурор не є військовою посадовою особою Міністерства оборони, головний військовий прокурор не входить в систему Збройних Сил України. Це людина – посадова особа Генеральної прокуратури України. Конституція говорить, що всі службові посадові особи і органи влади в Україні діють тільки в межах і в спосіб, передбачені Конституцією. Давайте шукати інші можливості підвищення військової дисципліни, давайте шукати інші можливості реалізації повноважень Військової прокуратури в зоні АТО, а не порушувати Конституцію. Ми дійдемо до того, що нам треба буде просто-на-просто вносити зміни до Конституції або писати нову редакцію Конституції, і від того, що ми наробимо дуже велику кількість конституційних помилок. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Сергій Міщенко від позафракційних, хвилину. І переходимо до голосування, шановні колеги.
Шановні громадяни України, шановні колеги! Сергій Міщенко, 98 округ. Законопроект, який нам зараз дають на голосування, можу сказати, складається з двох складових. Перше – це половина новацій, які в цьому законопроекті є, вони суперечать Конституції України. Це погодження заступника Генерального прокурора України, це і те, що затверджується штат військових прокуратур і таке інше. Але ви подивіться, будь ласка, на "Перехідні положення" цього закону. У нас знову почне діяти загальний нагляд в Україні, і тільки на тих об’єктах, які визначить Генеральний прокурор України. Тобто для Військової прокуратури буде загальний нагляд. Тобто вся країна буде в Європі, а частина буде в іншому місці.
Шановні колеги, обговорення завершено. Відповідно до рішення комітету даний проект закону пропонується прийняти за основу. Позиції "за", "проти" ви чули, і доповідь з цього питання теж ми заслухали доповідь. Будь ласка, шановні колеги, вношу на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2967) про внесення змін до деяких законів України (щодо окремих питань вдосконалення забезпечення діяльності органів військової прокуратури). За рішенням комітету є пропозиція прийняти цей проект закону за основу. Шановні колеги, прошу визначатися щодо прийняття цього проекту закону за основу, голосуємо, за основу, за основу. [[11:12:32]] За-186 Не набрав необхідної кількості голосів цей проект закону. Є пропозиція - його направити на підготовку, на доопрацювання і підготовку до повторного першого читання. Колеги, автору - на доопрацювання. Прошу, колеги, відповідно до Регламенту, вношу пропозицію повернути проект Закону 2967 автору на доопрацювання, суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Голосуємо, колеги. Повернення на доопрацювання, повернення на доопрацювання, шановні колеги. [[11:13:22]] За-237 Рішення прийнято. Закон повернуто. Дякую. Наступне, колеги, 284. Можливо, колеги, можливо, розглянемо питання включення до порядку денного тих питань, які ми говорили на початку? Включення до порядку денного для розгляду на цьому тижні. Там є і безвізові, і електронне друге читання. Будь ласка, колеги, будь ласка, шановні колеги. Є пропозиція підтримати пропозицію для включення до порядку денного сесії та прийняття рішення на поточному пленарному тижні проектів законів, що стосуються другого читання в електронному вигляді, а також проектів законів, у тому числі безвізовий режим. Вони всі були вам роздані, і ви їх усі бачили. Прошу підтримати це. Давайте сигнальне голосування ще раз зробимо щодо підтримки цієї пропозиції. Колеги, ми зекономимо тільки на другому читанні, економія – це декілька мільйонів гривень, друзі. Це декілька мільйонів гривень. Це, хочу вам сказати, що не буде жодних. подвійної, потрійної роботи, яка сьогодні проводиться щодо підготовки питань до другого читання. В процедури не втручаємось взагалі. Тільки мова йде про те, що даємо право розсилати в електронному варіанті другого читання, в тих же процедурах, в тих же термінах. Прошу всіх підтримати, шановні колеги. Це ж зручно, коли ви будете отримувати пропозиції на свою електронну адресу. Будь ласка, прошу підтримати включення до порядку денного законів для розгляду і прийняття їх, і розгляду їх на поточному пленарному тижні. Прошу голосувати, прошу підтримати. Сигнальне голосування, будь ласка, колеги. Прошу підтримати включення до порядку денного та розгляду на цьому пленарному тижні, поточному пленарному тижні. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[11:15:25]] За-186 Немає ще волі на друге читання в електронному вигляді. Ну, добре-добре. Дуже "прогресивна" позиція. Рухаємося далі, шановні колеги. 2847, проект Закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про громадянство України" (щодо встановлення спрощеного порядку прийняття до громадянства України іноземців та осіб без громадянства, які проходять військову службу у Збройних Силах України). Народний депутат Вінник. Є пропозиція автора розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатися щодо розгляду даного проекту закону за скороченою процедурою. [[11:16:16]] За-167 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте.
Доброго дня, шановні колеги! Необхідність запропонованих законодавчих змін виникла у зв’язку з наявною ситуацією, коли сьогодні українську незалежність захищає багато осіб-іноземців та осіб без громадянства. Ми вже з вами розглядали законопроект, який був прийнятий в першому читанні, який дозволяє іноземцям проходити службу по контракту в Збройних Силах України. І відповідно на них поширюється соціальний захист, і вони отримують відповідний статус в Україні. Цей закон, він в певній мірі похідний. Тому що цим законом дозволяється особам без громадянства та іноземцям за спрощеною процедурою, в разі, якщо вони проходили службу в Збройних Силах України за контрактом, отримати українське громадянство. Окремо запропонована норма про те, що якщо така особа отримала державну нагороду, вона ще за більш спрощеною процедурою може отримати українське громадянство. Тому що існує низка бюрократичних термінів, які треба виконувати. Для того, щоб отримати українське громадянство, наприклад, треба жити безперервно на території України протягом 5 років. А якщо особа проходить службу за контрактом в Збройних Силах України, цей термін скорочується до 3 років починаючи з дати контракту відповідно. Є норма про те, що треба довести, що є гроші для існування в Україні. І це є теза необхідна для отримання українського громадянства. Натомість цим законопроектом пропонується, якщо людина отримала державну нагороду, з шести пунктів, які треба виконати для того, щоб отримати українське громадянство, фактично чотири буде скасовано. І це буде та спрощена процедура, яка сьогодні вимагається нашим суспільством. Дійсно, сьогодні питання це стоїть досить гостро. І Президент Порошенко коментував його, що Україна і Верховна Рада як головний орган законодавчої влади в Україні вирішить і врегулює це питання, яким чином іноземці зможуть проходити службу в Збройних Силах України і як вони зможуть отримати українське громадянство за спрощеною процедурою. Тому що, дійсно, ті люди, наприклад, білоруси, які вже не можуть повернутися в свою рідну країну, тому що сьогодні захищали.
Дякую. Будь ласка, від комітету - Немиря Григорій Михайлович.
Шановні колеги, Комітет з прав людини розглянув на своєму засіданні 2 вересня цей законопроект. Йдеться про, власне, внесення змін до однієї статті, статті 9 Закону України "Про громадянство України". Як сказав попередній доповідач, замість 5 років, який передбачається на даний момент, пропонується знизити цю планку до 3 років. І також не вимагається отримання дозволу на еміграцію. Є і інші речі, які врегульовані цим законопроектом. Під час розгляду на засіданні комітету було звернено увагу, що є інший законопроект, який вже пройшов перше читання і винесений на друге читання, і стоїть в порядку денному на сьогодні. Це законопроект 2389. Для того, щоб уникнути неузгодженості між цими двома законопроектами, принципово важливим є послідовність розгляду. Законопроект 2389 має бути прийнятий в цілому сьогодні, що уможливить розгляд в першому читанні, а потім і в другому законопроекту 2847. Тому, враховуючи цю принципову вимогу щодо послідовності розгляду і обов’язкового схвалення у другому читанні законопроекту 2389, Комітет з прав людини вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 2847 в першому читанні, та прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, запишіться два – "за", два – "проти". Сергій Висоцький, будь ласка, "Народний фронт".
Передаю Лапіну слово.
Народний депутат Лапін, будь ласка.
Слава Україні! Шановні колеги, я дуже прошу все-таки серйозно віднестися до цих законодавчих ініціатив і підтримати їх. Перш за все, приведу такий маленький приклад. У мене в батальйоні "Айдар" були люди з різних держав, в тому числі і з Російської Федерації. Є така Юлія Толопа, про яку вже весь Інтернет гуде, яка народила дитину тут на Україні, воювала за Україну, в Росії проти неї порушені кримінальні справи. І таких людей, по яких кримінальні справи в сусідніх державах порушені за допомогу Україні, вже є дуже багато. На сьогоднішній день після війни ці добровольці повертаються, і їм фактично повертатися нема куди. Фактично, їх можуть в будь-який час видворити з держави Україна до себе на Батьківщину, в тому числі і в Росію, і посадити просто в тюрму. Тому я дуже прошу підтримати цей законопроект, підтримати ці всі законодавчі ініціативи, які стосуються спрощеної процедури на дачу громадянства особам, які зі зброєю в руках, ризикуючи своїм життям, підтримували незалежність України і воювали за неї. Дякую всім. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, наступний Юрій Чижмарь Радикальна партія
Юрій Чижмарь, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Шановні колеги, зрозуміло, що вирішувати питання статусу і надавання громадянства особам, іноземцям, і особам без громадянства, які захищали, зі зброєю в руках, українську незалежність і територіальну цілісність давно настав час, і його треба вирішити. Але даний закон не вирішує цієї проблеми в цілому, тому що там вказано про те, що можуть отримати громадянство тільки ті іноземці і особи без громадянства, які по контракту служать в Збройних Силах України. Як ви знаєте, ми надали це право тільки два місяці назад іноземцям служити за контрактом в Збройних Силах України. Таким чином, ті іноземці і особи без громадянства, які в перші дні російської агресії виступили на захист українських інтересів, вони не мають права за цим законом отримати громадянство. А проблема в основному полягає саме в них, в тих, котрі тоді прийшли і сьогодні вже майже рік не можуть повернутися до своєї Батьківщини, оскільки в Російській Федерації, в країнах Середньої Азії, в Білорусії їх очікує кримінальне переслідування. І вони сьогодні, не маючи українського громадянства, не можуть легально перебувати і на території України, тому що перевищили ті 90 днів, які надається законодавством для їх перебування в Україні. Тому я вважаю, що цей закон потребує значного доопрацювання. Окрім того, у Верховній Раді знаходиться законопроект, яким я був ініціатором, 1901, в якому питання це було врегульовано, але незрозуміло яким чином, на підставі якої норми Регламенту в комітеті відповідно переписали цей закон, без подань будь-якого депутата. І це є фальшування. Тому що це зовсім вже не закон автора, а закон іншої особи. І цей закон сьогодні не попав у Верховну Раду, хоча був поданий раніше цього законопроекту. Я вважаю, що таке маніпулювання з законопроектами порушує Регламент і права, і обов’язки депутатів згідно Закону про статус народного депутата. Дякую.
Будь ласка, від позафракційних хвилина, Павло Кишкар.
Шановні друзі, дорогі вороги, хочеться помирити всіх. Те, що сказав пан Немиря, і хочу наголосити на цьому. Проект 2847 іде в повній прив’язці і вирішує ту проблему, яку зараз нагадав Юрій Чижмарь, 2389. Тому я прошу пана головуючого зняти зараз з розгляду 2847, перейти до розгляду 2389. Ми його приймаємо в другому читанні, і тоді зможемо проголосувати 2747 за основу і в цілому. Загалом це закони, які далі мусять бути виконані Міністерством оборони. Дякую, що пан Гусєв зараз тут. Адже найголовніше на виконання цих законів мусить бути прийнято положення про порядок проходження військової служби особами без громадянства або іноземцями. Дякую вам.
Будь ласка, від позафракційних. Будь ласка, займайте свої місця народні депутати, шановні. Борислав Береза, від позафракційних хвилину, і переходимо до голосування. Будь ласка.
Борислав Береза, позафракційні, 213 округ, місто Київ. Шановні друзі, я хочу вас запросити зараз повернутись всіх до місць. Тому що, коли треба було захищати Україну, дуже багато іноземців, які були справжніми патріотами України, які мали українське коріння (це хлопці з Грузії, Білорусії, з Польщі, з Ізраїлю, з Америки), приїжджали в Україну і захищали нашу державу. Шановні депутати, це повага до тих, хто прийшов і захистив Україну в перші часи, в перші дні. Ми повинні зараз прийняти те, що предлагає мій колега пан Кишкар, і отримати той патріотичний дух, який був, є, і зараз ми бачимо його серед вояків героїв, які захищали і захищають Україну. Слава Україні!
Шановні колеги, переходимо до розгляду питання, а точніше, до голосування проекту Закону (реєстраційний номер 2847). Проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" (щодо встановленого спрощеного порядку прийняття до громадянства України іноземців та осіб без громадянства, які проходять військову службу у Збройних Силах України). Відповідно до висновку комітету пропонується розглянути цей. прийняти цей проект закону за основу. Цю пропозицію я зараз поставлю на голосування. 2847 за основу, шановні колеги. Готові голосувати? Увага, 2847 за основу голосуємо, колеги. 2847 за основу. За основу. [[11:28:31]] За-246 Проект закону прийнято за основу. Шановні колеги реєстраційний номер проекту Закону 2550а – про внесення зміни до пункту 24 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо перерозподілу видатків місцевих бюджетів тимчасово окупованих територій). Підготував проект закону народний депутат України Єфімов Максим. Є пропозиція автора розглянути цей проект Закону за скороченою процедурою. Прошу визначатись, колеги, щодо розгляду за скороченою процедурою. [[11:29:18]] За-161 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте шановний автор.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Борисовичу! Починаючи з липня минулого року, в Донецькій та Луганській областях було призупинено казначейством обслуговування за видатками бюджетів територій, не підконтрольних українській владі. Так сьогодні в повітрі повисли майже 2,5 гривень. А це ті гроші, які зараз вкрай потрібні на відновлення Донбасу. Донбасу, який зробив свій вибір і хоче жити у вільній Україні. Після цілого року війни та нестабільності ситуація в регіоні погіршується день від дня. На підконтрольні Україні території цих областей на сьогоднішній день переїхало близько 700 тисяч осіб. Сім’ям не вистачає житла, дітям не вистачає садочків, лікарні та школи переповнені. В той же час майже 2,5 мільярди гривень щодня з’їдає шалена інфляція. Наближається осінньо-зимовий період, а в обох областях терміново ремонту потребують більше 6,5 тисяч об’єктів житлового фонду: 35 котелень, 310 кілометрів теплових мереж. Люди можуть залишитися не лише без тепла і води, а і без даху над головою. При цьому на рахунках бюджетів неконтрольованих територій акумулюються шалені гроші, але використовувати їх не може ні область, ні держава. Наша думка така. Раз ці гроші заробив регіон, то витрачати вони мають на його благо. Аби кожний житель українського Донбасу мав нормальні людські умови для життя і розумів, що тут набагато краще ніж ДНР і ЛНР. Сьогодні ми маємо шалені борги і беремо величезні кредити в наших іноземних партнерів, в тому числі і для відновлення зруйнованої частини України. Тоді як ми можемо використати свої власні ресурси, і що головне, не беручи при цьому жодної копійки з державного бюджету. Хочу наголосити, що цей законопроект підтримав уряд і профільний бюджетний комітет. Тому я дуже сподіваюсь, що усі політичні сили забудуть сьогодні про популізм і проголосують таку важливу для людей ініціативу в першому читанні та в цілому.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь голови підкомітету з питань бюджету Іван Іванович Куліченко, будь ласка.
Доброго дня, шановний Володимир Борисович, шановні колеги, Комітет з питань бюджету 16 вересня розглянув проект Закону за номером 2550а, згідно з яким встановлюються особливості управління коштами місцевих бюджетів населених пунктів, на території яких орган державної влади тимчасово не здійснює свої повноваження. Ці кошти обліковуються на відповідних рахунках в органах Казначейства і можуть бути використаними лише за рішенням відповідних місцевих рад після повернення таких територій під контроль державної влади. За інформацією Казначейства, станом на 1 вересня 2015 року кошти таких місцевих бюджетів становлять: у Донецькій області – понад 2 мільярди гривень, а у Луганській – більше мільярду. Зважаючи на вимоги бюджетного законодавства та з урахуванням думки Міністерства фінансів, пропонується здійснити зарахування у визначеному урядом порядку таких коштів на спеціальний фонд державного бюджету із наступним їх спрямуванням у вигляді субвенцій обласним бюджетам Донецькій та Луганській областей на зазначену мету. Тому комітет підтримує нову редакцію відповідного положення законопроекту. За наслідками розгляду законопроекту Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді проект закону 2550а прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, викладених у висновку комітету, включаючи техніко-юридичні уточнення у назві та тексті законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, Іван Іванович. Будь ласка, колеги, запишіться: два – "за", два – "проти". Два – "за", два – "проти", запишіться, будь ласка. Іван Вінник, "Блок Петра Порошенка".
Колеги, ви знаєте, необхідність прийняття цього закону полягає в тому, що нам сьогодні треба розвивати території, які сьогодні є прикордонними до лінії демаркації, прикордонними до окупованих територій тимчасово російськими військами. Чому нам треба розвивати це? Тому що нам дійсно треба показати силу української конституційної влади, силу Києва. І якщо є, дійсно, 2 з половиною мільярда на казначейських рахунках, треба ці гроші сьогодні вкласти в прикордонні території, для того щоб показати, що Україна захищає своїх громадян, що Україна є квітучою країною, що в нас розвиваються лікарні, дитячі садки і будуються дороги, і нам не потрібна більше війна. Тому що, дійсно, розвалити Росію можна тільки зсередини. Ми її зможемо розвалити тільки успіхами України. Давайте покажемо ці успіхи на прикордонних територіях, давайте одностайно проголосуємо, підтримаємо Донбас, адже в цій залі лунає слово "Донбас" чи не кожні 10 хвилин. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Вознюк, "Народний фронт".
Прошу передати слово Олегу Медуниці.
Шановні колеги, справді, цей закон потрібний Україні, а найбільше цей закон потрібний українському Донбасу. Я би зараз хотів звернути вашу увагу на те, де знаходяться ті політичні сили, які постійно намагаються ставити у пріоритет саме інтереси донецького регіону. А їх зараз немає в залі. Той закон, який повертає українському Донбасу 2 з половиною мільярда гривень, повністю ними проігнорований. Я вважаю, що цей закон зараз в цьому залі треба приймати не тільки в першому читанні, а й в цілому. Бо якщо ми зараз приймемо його в цілому, абсолютно реально ці кошти можна буде використати вже до кінця цього року на відновлення інфраструктури українського Донбасу, і зразу жителі Луганської і Донецької області відчують, як українська влада до них відноситься. Фракція "Народного фронту" буде підтримувати цей закон. Бюджетний комітет спільно з урядом і авторами закону узгодили всі спірні моменти. І вважаю, що цей закон мусить бути прийнятий тут за основу сьогодні і в цілому.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Рябчин, "Батьківщина".
Доброго дня, шановні колеги! Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Фракція "Батьківщина" підтримує всіх патріотів Донецька та Луганська, які зараз знаходяться на неокупованих територіях, та буде підтримувати цей законопроект. Також від імені фракції "Батьківщина" я хочу висказати пропозицію до голів військово-цивільних адміністрацій, підтримати переміщені вищі навчальні заклади, які зараз знаходяться у Слов’янську, Краматорську, Старобельску, Красноармійську. І ці кошти повинні бути спрямовані також на їх підтримку. Яка ситуація? Ці ВУЗи переїхали, в них немає власних бібліотек, в них немає власного устаткування, обладнання, і саме головне, у них немає гуртожитків. Ми не можемо забрати нашу молодь, яка зараз знаходиться під окупацією, яка зараз знаходиться під цією пропагандою, тільки тому, що в нас немає гуртожитків. Я пропоную, там є призначення на соціально-економічні видатки, я пропоную виділити кошти для того, щоб ті патріоти, які вивозили свої виші, які зараз знаходяться в дуже скрутних становищах, які фактично отримують заробітну плату та проживають у гуртожитках та/або орендують квартири, були підтримані і наша влада показала, що ми боремося не за територію, а ми боремося за серця і уми людей, і допомагаємо їм. Пропоную підтримати цей законопроект. А також звертаюся до уряду, відмінити дію 65 Постанови Кабінету Міністрів, яка не дозволяє цим ВУЗам використовувати власні кошти на ці потреби. Це нонсенс, коли ця постанова, яка була призначена для того, щоб корумповані податківці та прокуратура не витрачали кошти на власний ремонт, не дозволяє вищим навчальним закладам, які переїхали, витрачати власні кошти на ці потреби. Дякую за увагу.
Будь ласка, Олег Ляшко, Радикальна партія.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Сьогодні внаслідок російської агресії проти України півтора мільйона українських громадян є вимушеними переселенцями, біженцями на своїй рідні землі. Це люди старшого віку, це немовлята, це школярі. Я питаю уряд, я питаю українську владу, я питаю парламентську більшість. Чи знаєте ви, як живуть ці люди? Чи є в них робота, чи є в них житло? Чи є в них заробітна плата, чи є в них засоби для існування для того, щоб прогодувати свої сім’ї? Я переконаний, що ви не знаєте відповіді на ці питання, тому що люди кинуті напризволяще. У нас по Україні тисячі закинутих хат, недобудованих довгобудів, які могли бути колись школами, лікарнями, ще чимось. Я неодноразово звертався і до уряду, і до влади: давайте запровадимо програми кредитування. Поставте в тих закинутих будинках вікна, двері і дайте можливість людям, переселенцям на своїй рідній землі, дайте можливість їм перезимувати. Щоб вони не по підвалах сиділи холодні, голодні, а щоб мали хоча б мінімальну увагу держави. На жаль, цих програм не запроваджено. Сьогодні переселенці мають платити тисячі гривень для того, щоб зняти своє житло, щоб було де перезимувати зиму. А держава могла б запровадити пільгові кредитні лінії для того, щоб люди могли облаштувати хоча б тимчасове житло. Я вимагаю від уряду, я вимагаю від Президента, я вимагаю від парламентської більшості згадати про українських громадян, які сьогодні через те, що їх влада не захистила, через те, що їх влада залишила напризволяще, вони вимушені були позбутися рідного дому. Я вимагаю від вас захистити українців.
Шановні колеги, я думаю, що. А, будь ласка, відповідно до Регламенту: фракції, які не брали участі в обговоренні, хвилину. Народний депутат Долженков, "Опозиційний блок". Будь ласка.
Дякую, шановний Володимире Борисовичу. Шановні колеги, шановні громадяни України! Хотілося б дуже більш простою мовою трохи стисло сказати, про що йде взагалі мова в цьому законопроекті. Законопроект, який зареєстрований представниками чинної коаліції, пропонує всі ці залишки у розмірі два з половиною мільярди гривень місцевих бюджетів, ще раз підкреслюю, місцевих бюджетів, територіальних громад, які зараз знаходяться на непідконтрольній території, використати за рішенням Кабінету Міністрів України на інші потреби. Зокрема на відновлення соціальної інфраструктури. Тут всі говорять про якесь піклування про громадян України, при цьому розділяють громадян України, які знаходяться на підконтрольній та громадян, які знаходяться на непідконтрольній. Коли ви досягли домовленості в Парижі щодо реінтеграції вказаних територій, ці кошти будуть вкрай необхідні для поновлення соціальної інфраструктури саме тих територій, де зараз виникає конфлікт. Розумію, що ситуація дуже складна з фінансової точки зору. Але просто розпоряджатися цими коштами безконтрольно, я вважаю, неправильно. Більше того, якщо.
Дякую, шановні колеги. Ми завершили обговорення. Будь ласка, колеги, займайте свої місця. Переходимо до голосування. Проект Закону (реєстраційний номер 2550а), проект Закону про внесення зміни до пункту 24 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо перерозподілу видатків місцевих бюджетів тимчасово окупованих територій) підготував народний депутат України Максим Єфімов, "Блок Петра Порошенка". Співдоповідь, доповідь комітету ви почули, шановні колеги. Є пропозиція голосувати цей проект закону за основу та в цілому відповідно до висновку комітету. За основу та в цілому. Прошу, колеги, голосувати за основу та основу 2550а. Голосуємо. За основу та в цілому. [[11:43:20]] За-265 Рішення прийнято. Закон ухвалено. Колеги, проект Закону (реєстраційний номер 2022а), проект про внесення зміни до статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щодо посилення соціального захисту родин, шановні колеги, Небесної Сотні. Є пропозиція автора-доповідача Третьякова Олександра Юрійовича розглядати цей проект закону за скороченою процедурою. Прошу визначатись щодо розгляду даного проекту закону за скороченою процедурою, прошу голосувати. Скорочена процедура. Щодо розгляду за скороченою процедурою даного проекту закону. [[11:44:05]] За-181 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте, Олександр Третьяков.
Уважаемые народные депутаты, вашему вниманию представляется законопроект про внесення змін до статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щодо посилення захисту родин Небесної Сотні. Хочу сказать, что законопроект 2022а разработан полностью инициативной группой Майдана и при участии представителей общественных организаций и активистов. Этим законопроектом предлагается внести изменения в статью 10 Закона о статусе ветерана войны, гарантий их социальной защиты, и распространить действие этого закона на членов семей лиц, которые погибли или умерли вследствие ранения, контузии или других нарушений здоровья полученных во время Революции достоинства. То есть во время массовых акций протеста против режима Януковича и за евроинтеграцию 21 ноября 2013 года по 21 ноября 2014 года. Наличие такого статуса даст возможность обеспечить соответствующий уровень защиты родителям, женам, детям погибших участников Революции достоинства. Позволит пользоваться санитарно-курортным обеспечением, иметь право на госпитализацию и первоочередное получение жилья, пользоваться льготами на жилищно-коммунальные услуги и другими льготами, которые положены по закону нашей страны. Законопроектом также предусмотрено, что закон не распространяется на семьи милиционеров, военнослужащих Вооруженных Сил Украины и других военных формирований, которые погибли или умерли вследствие ранения, контузии или других нарушений здоровья, полученных при исполнении служебных обязанностей в событиях, во время Революции достоинства. Предлагаю этот законопроект принять за основу и в целом. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, доповідь від комітету і автора. Голосуємо? Або: два - "за", два - "проти". Є пропозиція народних депутатів України голосувати даний проект Закону і припинити обговорення. Немає заперечень? Немає. Будь ласка, шановні колеги, 2022а проект Закону про внесення змін до статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту" щодо посилення соціального захисту родин Небесної Сотні. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця, важливий закон надзвичайно. Є пропозиція, відповідно до висновку комітету, голосувати цей проект Закону за основу та в цілому. Прошу голосувати, за основу та в цілому. [[11:47:11]] За-239 Закон ухвалено, шановні колеги. Ідемо далі. Проект Закону (реєстраційний номер 2389) (друге читання), проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо проходження військової служби у Збройних Силах України іноземцями та особами без громадянства. Друге читання. Будь ласка, голова комітету Сергій Пашинський. Від комітету – Іван Вінник, будь ласка.
Шановні колеги, дійсно, вже цей номер сьогодні лунав в цій залі, тому що ми прийняли за основу законопроект, який дозволяє особам без громадянства та іноземцям отримати, за спрощеною процедурою, громадянство України. Натомість в тому законопроекті було багато посилань на проходження служби за контрактом в Збройних Силах України. Законопроект 2389, він, власне, і регулює це питання, він дозволяє особам без громадянства, а також іноземцям проходити службу за контрактом в Збройних Силах України і відповідно отримувати відповідний статус військовослужбовця. А також в цьому законопроекті встановлені соціальні гарантії в разі загибелі, інвалідності, а також поширюється це на членів їх сімей, одноразова допомога, яка буде виплачуватися у разі загибелі. Також дуже важливо, новела в цьому законопроекті полягає, що ми уточнили положення Кримінального кодексу України по відношенню, дійсно, до найманців. Тому що поточна редакція, вона не чітко регулює, хто, дійсно, найманець проти України, а хто є особа без громадянства, яка фактично є найманцем на захист української держави, на допомогу захистити нашу незалежність. Тому ці питання врегульовані. Законопроект розглядався на комітеті. Він підготовлений до другого читання. В нього були внесені правки переважно техніко-юридичного характеру. Тому комітет одностайно підтримує його прийняття в другому читанні та в цілому. Тому прошу підтримати. Давайте пройдемо по поправках, якщо є бачення, бажання. Якщо ні, давайте може за спрощеною процедурою перейдемо до процедури голосування. Дякую.
Дякую. Колеги, йдемо по поправках, тут не так багато поправок, які відхилені. Будь ласка, 5 поправка. Наполягає автор? Не наполягає. 23 поправка, Мельничук. Не наполягає. Іван Іванович. Будь ласка, 26 поправка. Не наполягає. 27-а. Не наполягають. Все. Фактично все інше, шановні колеги, всі поправки комітетом враховані. Будь ласка, можемо голосувати. Будь ласка, займайте свої місця, шановні колеги, підготуйтеся до голосування. Будь ласка. Проект Закону (реєстраційний номер 2389), колеги, увага. Проект Закону (реєстраційний номер 2389) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо проходження військової служби у Збройних Силах України іноземцями та особами без громадянства (друге читання). Доповідь комітету, інформацію від комітету ми отримали, і по поправках, фактично, майже всі вони враховані, ті, що були відхилені, автори не наполягають. Будь ласка, займайте свої місця. Друге читання та в цілому 2389, прошу голосувати 2389, друге читання. Будь ласка, колеги, голосуємо. 2389, друге читання і в цілому. [[11:51:59]] За-229 Закон ухвалено, шановні колеги. У нас є ряд питань, які були попередньо вже обговорені. Проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до держав-партнерів (демократичних держав світу) (3123). Можемо голосувати. Марія Іонова, від комітету. Значить, тоді прийняти за основу і в цілому у варіанті комітету. Пам’ятаєте цю заяву? Всі пам’ятають? Будь ласка, 3123 – Заява Проект Постанови Звернення Верховної Ради України до держав-партнерів (демократичних держав світу) та міжнародних організацій щодо намірів проведення законних виборів в окремих районах Донецької та Луганської областей. Підготовлено комітетом, який очолює Ірина Геращенко, опрацьована всіма нашими міжнародниками. Будь ласка, я прошу підтримати даний проект постанови, готові? Прошу голосувати проект постанови в цілому. За основу і в цілому, прошу голосувати. [[11:53:24]] За-220 Шановні колеги, я не зупинив голосування, була пропозиція Бориса Івановича. А, у варіанті комітету, я ж сказав, він погоджений комітетом, правки. Марія Іонова, є правки, які треба оголошувати до заяви, так чого ж ви. Шановні колеги, тоді є пропозиція, давайте оскільки це постанова про звернення, вона не потребує включень, зараз ми повернемося до її розгляду. Будь ласка, Марія Іонова доповідайте.
Доброго дня, шановні колеги! Ми з вами це питання обговорили. Але є деякі правки в зв’язку з тим, що робота 70 сесії Генеральної асамблеї ООН вже завершилась, і ми змінили Мінські домовленості на процес мирного врегулювання. Тобто в третьому, п’ятому і сьомому абзаці ми змінюємо на процес мирного врегулювання. А також у 8 абзаці ми "на врегулювання ситуації на Сході України" змінюємо на "наслідки російської агресії". А також замість "у світлі відкриття роботи 70 сесії" просто "підсумки". А так залишається той самий. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую, Колеги, от тепер з цими поправками я вношу на голосування проект постанови 3123 за повернення. Будь ласка, колеги, за повернення до розгляду постанови про звернення. Сконцентруйтесь, колеги, щойно ми отримали доповідь по правках повернутися до голосування, до розгляду цього звернення. Прошу підтримати повернення до розгляду, колеги. Будь ласка, прошу голосувати повернення до звернення. Колеги, голосуємо. [[11:55:17]] За-214 Не встигли. Колеги, ставлю на голосування проект заяви, постанову про заяву Верховної Ради України. Прошу підтримати питання про повернення до розгляду цієї заяви. Будь ласка, колеги, сконцентруйтесь. Прошу голосувати повернення. Голосуємо за повернення, колеги, за повернення. Прошу голосувати, колеги. Будь ласка, прошу підтримати. [[11:55:56]] За-237 Повернулися – 237. А тепер в цілому, з правками, які були озвучені з трибуни Марією Іоновою. Будь ласка, шановні колеги, голосуємо в цілому даний проект постанови про звернення, з правками, які були озвучені. Колеги, прошу підтримати, голосуємо, колеги. [[11:56:22]] За-237 Рішення ухвалено. Шановні колеги, проект Закону (реєстраційний номер 2228), проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо правил паркування, зупинки, стоянки транспортних засобів. Цей проект закону був обговорений раніше. Давайте тоді. Це за основу, так? Відповідне рішення комітету. Проект 2228, колеги, прошу сконцентруйтесь. Він раніше був проговорений, обговорений в залі парламенту – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо правил паркування, зупинки, стоянки транспортних засобів. Підготуйтесь до голосування за основу даного проекту закону. Готові? Будь ласка, колеги, 2228 – за основу, 2228 – за основу. Прошу голосувати. Раніше обговорений проект закону. Прошу голосувати 2228. [[11:57:35]] За-164 Рішення не прийнято. Є пропозиція повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Приймається така пропозиція? Добре. Закон, проект закону вважається відхиленим. Це від авторів проекту закону: вважається відхиленим, не набрав необхідної кількості голосів. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, одну хвилину, будь ласка. Перед тим як я оголошу перерву відповідно до Регламенту, є заява двох фракцій про оголошення перерви. Але 3 хвилини просять для виступу. Будь ласка, Тарас.
Шановні колеги, я вас попрошу буквально дві хвилинки уваги, я думаю, буфет зачекає. Зараз під стінами Верховної Ради відбуваються декілька мітингів. Вони під прапорами, під різними політичними гаслами, але під Верховною Радою стоїть зараз буквально 15-20 жінок, стоїть декілька людей в формі. І вони сьогодні просять від нас підтримати звернення щодо хлопців, які вже деякі більше як півроку знаходяться в половині. І, на їхню думку, на жаль, належної уваги, можливо, ми не приділяємо, можливо, інші інституції нашої держави. Тому на їхню вимогу, на їхнє прохання дозвольте зачитати звернення до народних депутатів. "Шановні народні депутати, ми, матері заручників, звертаємося до вас з проханням підтримати звернення до Президента України від матерів, рідних, побратимів хлопців, які знаходяться в полоні. Шановний пане Президенте, якщо ви хочете мати підтвердження присутності російських найманців на сході України, допоможіть звільнити наших хлопців. Вони розкажуть вам, як 9 лютого 2015 року біля села Логвинове, між Дебальцевим та Артемівськом, взяли в полон козаки війська донського під керівництвом отамана Сафроненка, як їх три місяці тримали в ямі, не піднімаючи на світ Божий, катували, били, тушили об них цигарки, штрикали ножами. Потім, після сварок між собою, їх забрали до себе "ополченці", і вже близько 5 місяців вони знаходяться в приміщенні колишньої Служби безпеки в місті Донецьк, працюють кожен день з ранку до пізнього вечора. Да, їх тут не б’ють, але вони не на свободі. Якщо у вас є свята та вихідні, то наші хлопці і досі в полоні. Ми неодноразово зверталися до Адміністрації Президента, в Службу безпеки України, Міністерство оборони, до уповноважених по звільненню заручників, до волонтерів Комітету Червоного Хреста, Міжнародний комітет з прав людини. Звідусіль нам йдуть тільки одні відписки: "Чекайте, ваші діти знаходяться в полоні в незаконних збройних формувань. Ми робимо все для їх визволення. Чекайте". Але ж ви, зрозумійте, вже більше 230 днів наші рідні в полоні. Представте собі на хвилину, що на місці наших хлопців знаходяться ваші рідні: батько, брат, син. Як ви будете себе почувати? З ними на мітинг також прийшли матері вояків, які зникли після "Іловайського котла". Багатьох з них вони бачили на відео "Life News" про те, що вони взяті в полон, і все. Потім тиша. Ніхто на даний час не може їм дати відповіді, де знаходяться їхні діти. Ми хочемо запитати, коли почнеться їхній розшук. Ми хочемо звернути увагу пана Президента з проханням прикласти всіх зусиль для скорішого визволення та розшуку наших рідних. Ви як гарант Конституції прийшли до влади також завдяки цим хлопцям, які зараз страждають в полоні. По Мінських домовленостях обмін полоненими всіх на всіх повинен був закінчитися на початку березня. Зараз вже жовтень. Багато наших хлопців, що знаходяться там, поранені, в багатьох кулі в руках, ногах, досі не вийняті. Вони страждають там від невиносимості, від втоми, від неможливості обняти рідних та дітей. Ми закликаємо вас підтримати наше звернення до Президента з вимогою прискорити обмін полоненими. Закликаємо всіх небайдужих підтримати нашу акцію матерів з визволення полонених." Двох матерів я знаю особисто. Це матір Петра Ярошевича, це мама Саші Олійника. Ці хлопці 9 лютого, через 5 годин після того, як я з іншими побратимами виїжджали з Дебальцевого, проїжджали біля села Логвіново, і з цього дня вони також знаходяться в полоні. Я також і від нашої фракції, і я думаю, від всіх вас звертаємося до всіх.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте, будь ласка.
В першу чергу, до Президента. Ми наполягаємо, щоб всі перемовини, всі питання були відставлені на другий порядок денний. Першим питанням має стояти питання обміну, наші хлопці повинні повернутися, після того ми можемо проводити перемовини на всі решта питання. Дякую вам за увагу. Слава Україні!
Дякую. Героям Слава! Будь ласка, шановні колеги, відповідно до Регламенту я оголошую 30-хвилинну перерву. Прошу повернутися вчасно і в повному складі для продовження нашої роботи. Дякую, шановні колеги.
Прошу депутатів заходити в зал і готуватись до продовження нашої роботи. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити депутатів про початок роботи. І голів фракцій теж прошу мобілізувати фракції для роботи в сесійному залі, будь ласка.
Шановні колеги, поки народні депутати займають свої місця, можливо, розглянемо декілька організаційних питань: питання по комітетах, включення нових депутатів до декількох комітетів, можливо, календарний план. Немає заперечень? Вони не потребують включення до порядку денного. Шановні колеги. Шановні колеги народні депутати, продовжуємо нашу роботу. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Проект Закону (реєстраційний номер 2835) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо здешевлення вартості газу для населення. Автори закону Юлія Тимошенко. А також проект Закону реєстраційний номер (альтернативний) 2352. Шановні колеги, починаємо розгляд даних питань. Шановні колеги, два законопроекти важливих, розпочинаємо розгляд. Будь ласка, народний депутат Юлія Тимошенко, доповідайте. Є пропозиція депутатів розглядати ці два законопроекти за скороченою процедурою. Будь ласка, визначайтесь, шановні колеги, щодо розгляду за скороченою процедурою. [[12:54:46]] За-120 Пропозиція не набрала необхідної кількості голосів. Будь ласка. Доповідайте.
Дякую дуже. Зараз розглядається законопроект 2835 про внесення змін до Податкового кодексу України щодо здешевлення вартості газу для населення за рахунок зниження рентної плати на газ власного видобутку. Розпочну з того, що наприкінці минулого року абсолютно помилково Верховна Рада перший раз за всі часи незалежності проголосувала нову норму ренти на газ власного видобутку в розмірі 70 відсотків. Чому помилково? Тому що одне із стратегічних завдань України це розгорнути власний видобуток українського природнього газу до таких масштабів, щоб можна було замістити купівлю по імпорту російського природнього газу. Наш видобуток українського газу це і є наша енергетична незалежність, це і є наша політична свобода. І якщо державна влада України думає про нашу свободу, про нашу незалежність, про наш суверенітет, який в тому числі має складову, енергетичну незалежність, ми зобов’язані були взагалі звільнити видобуток українського газу від будь-яких податків, створити систему сприяння від держави таку, щоб можна було за лічені роки дати Україні стільки газу, скільки нам потрібно для всіх потреб. Але політика проводиться діаметрально протилежна, і рентною платою, яка зашкалює за всі світові норми практично знищується галузь українського видобутку газу. Я прошу, якщо це можливо, я не знаю, покажіть, будь ласка, слайд номер 1 про розмір рентної плати, яку платять в інших країнах світу. Я прошу, зверніть, будь ласка, увагу, це дуже красномовний слайд. І ви подивитеся, що якщо ми беремо Данію, яка має найбільшу рентну ставку 39 відсотків, то в Україні – 70. А Турція, яка сьогодні всіма можливостями сприяє видобутку власного газу, у них рентна плата – 12,5 відсотків. Уявіть собі, коли на наш державний видобуток, на всіх інвесторів, які вклали свою копійку в Україну, встановлюється 70 відсотків ренти, після того галузь вмирає, і ми втрачаємо обсяги власного українського газу. І тому цю помилку стратегічну треба негайно виправляти. Ми також хотіли би звернути вашу увагу на те, що не тільки видобуток українського газу скорочується за рахунок такої безглуздої податкової політики, яка насправді бюджету нічого і не приносить. А є ще одна складова. Справа в тому, що 70 відсотків з обігу українського газу, рентний платіж, поклали в склад тарифу на газ і на тепло для населення. І насправді тарифи, які виставила влада для українців на рівні 7 тисяч 188 гривень за тисячу кубічних метрів газу, це є насправді прихована система додаткового оподаткування людей. Вона не компенсує вартість видобутку. Я хочу, щоб зараз ви подивилися другий слайд, і ви зрозумієте, в чому суть підвищення тарифів. Подивіться, будь ласка, лівий стовпчик, це стара ціна на газ населення – 1 тисяча 309,6 гривень за тисячу кубічних метрів газу. І там є декілька складових. Перша складова – це скільки коштує видобуток газу з прибутком, друга – це транспортування, третя – дохід НАК "Нафтогазу" і четверта – податки. Правий стовпчик, це нова ціна на газ для населення – 7 тисяч 188. Збільшено всього вся ціна в 5,5 разів. Але подивіться, за рахунок чого: у 8 разів збільшені податки. Це означає, що не газ, видобуток газу ми підтримуємо, коли такі тарифи ставимо, а реально збільшуємо податки на людей, які вже не в стані і так нічого платити. Але та радикальна цифра, яка насправді є вбивчою, що в новому тарифі на газ для людей в 11,4 рази збільшені доходи НАК "Нафтогаз". Там, де найбільша корупція, там, де НАК "Нафтогаз" нічого не транспортує, нічого не видобуває, це пустишка, яка реально збирає з людей половину тарифу, і потім там це розчинається. Але в той же час для нашої видобувної державної компанії доходи збільшені всього в 1,7 рази. І, як ви знаєте, 477 гривень за тисячу кубічних метрів це і є та вартість без податків, яку платять Укргазвидобуванню. Потім з податками – це 1 тисяча 590 гривень. І разом з ПДВ – це 1 тисяча 980 гривень. А людям продають за 7 тисяч 188. І тому, якщо ми сьогодні знижуємо ренту на видобуток вітчизняного природного газу, ми не тільки даємо можливість розвиватися власному видобутку газу, даємо можливість інвестиціям приходити, а ми ще і маємо можливість за рахунок безглуздого необґрунтованого податку знизити тариф на газ і тепло для людей, що є ключовим сьогодні. Тому що люди перестали купувати сьогодні все: одяг, взуття – вони не купують достатньо їжі, вони не купують ліки. І у нас тільки за останній рік показник роздрібного продажу, який колись в валовому внутрішньому продукті складав 60 відсотків, тепер впав до 40 із зайвим. Тобто у нас падає ВВП за рахунок падіння роздрібної торгівлі і за рахунок того, що люди не мають можливість нічого купувати. От в чому проблема нашого економічного падіння. І це не питання про тарифи, а це питання про неплатоспроможність українських родин завдяки такій безглуздій політиці. І тому наше завдання сьогодні це виправи. Є два законопроекти. Один законопроект, який внесли депутати разом зі мною, і дякую за це. І є другий законопроект – уряду. Наш законопроект передбачає з 70 відсотків ставки ренти для всіх без виключення видобувних підприємств встановити для глибоких скважин – 29 відсотків, для надглибоких скважин – 14 відсотків. Це середній показник по світу рентної плати. І ми таким чином відкриємо можливість інвестування в галузь. Там таким оподаткуванням обкладаються по нашому законопроекту рівно всі без виключення: державні підприємства, спільна діяльність і в тому числі і приватні компанії, які видобувають газ. Саме тому, що у нас пунктом 5 статті 116 Конституції України закладені рівні умови розвитку всіх форм власності. І якщо ми ставимо одні податки одному господарюючому суб’єкту, а другі податки – іншому, це створює на ринку абсолютно неконкурентні умови. Це абсурд. Це все одно, що підприємству "Ромашка" поставити ПДВ 20 відсотків, а підприємству не "Ромашка" поставити 10 відсотків - податок на додану вартість, а потім випустити їх на ринок, хай конкурують. Уряд пропонує для підприємств з іноземним інвестиціями знизити рентну плату, а для державних підприємств, які сьогодні основний видобуток газу тримають на своїх плечах, залишити 70 відсотків ренти. І крім того, ввести ще додаткові податки на прибуток. Я вам сказати, що політика і стратегія уряду – це реальне знищення державної галузі видобутку газу. Не можна для підприємств з іноземними інвестиціями ставити 29 відсотків ренти, а для державних підприємств залишати 70. Це просто безглуздість і це непрофесійність економічна. Але в той же час, коли цей законопроект наш розглядався на засіданні Комітету з питань податків і тарифної політики, то весь комітет звернувся до нас як до авторів закону: залишити для підприємств спільної діяльності 70 відсотків ренти, а всім іншим поставити 29 і 14. Ми під тиском це сприйняли, і ми готові на це погодитися заради того, щоб добитися зниження тарифів для людей, і заради того, щоб знизити рентну плату для нашої видобувної нафтогазової галузі. Тому для спільної діяльності – 70, для всіх інших – 29 і 14. Я прошу підтримати цей законопроект і не підтримувати урядовий, який є.
10 секунд, завершуйте.
Я прошу підтримати депутатський законопроект, в якому є консолідація, в тому числі підтримки комітету, і не підтримувати урядовий як такий, який залишає тарифи на старому рівні і який знищує державну газову галузь. Прошу, будь ласка, голосувати по-державницьки.
Запитання-відповіді, будь ласка, 3 хвилини. Запишіться на запитання і відповіді. Михайло Головко.
Юлія Володимирівна! Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановна Юлія Володимирівна, я вам дякую за цей законопроект, адже він, дійсно, все ж таки займає державницьку позицію, бо сьогодні, в час війни, в час російської агресії, те, що Україна збільшила залежність від Росії купувати російський газ. Це є практично державною зрадою. Ми це питання піднімали неодноразово і зверталися до Арсенія Яценюка, але, на жаль, він цього не почув. Я би хотів звернутися до вас з проханням, щоб ви так само підтримали нашу ініціативу про те, щоб газ власного видобутку має йти на потреби населення. Цей законопроект 2804а, який підготувало об’єднання "Свобода". Тому так само я би хотів в комплексі з тих законопроектів, що ми і це розглянули, адже наш дешевий газ має іти в першу чергу на потреби населення, на потреби ЖКГ, а не на приватні заводи, металургійні комбінати і хімічні підприємства олігархів, і це буде справедливо. Дякую.
Я хочу підтримати зараз партію "Свобода" в прагненні насправді зробити те, що є справою нашої честі з вами. Це так, як було всі 24 роки незалежності попередні, газ українського видобутку віддати людям. До 1 жовтня цього року працював цей порядок і жоден уряд, крім цього, його не порушував, цей уряд забрав у українців газ українського видобутку, віддав його наліво своїм корупційним структурам. А в той же час людям віддав імпортований газ і поставив ціну 7 тисяч 188, замість 2 тисячі 880 разом з транспортуванням. Це злочин, прокуратура мусить це розслідувати і притягнути до відповідальності винних. Ми готові голосувати за ваш закон і вважаю, що на цьому тижні всі законопроекти, які передбачають віддати український газ людям, треба проголосувати в цілому і дати їм життя, щоб припинити корупцію в тому числі.
Будь ласка, останнє запитання. Сергій Євтушок, "Батьківщина".
Сергій Євтушок, Рівненщина, "Батьківщина". Ви знаєте, що є дуже багато житлового фонду в Україні, який введений в експлуатацію ще 60 років тому, хоча капітальний ремонт передбачає 25 років. Ми розуміємо, що саме тудою будуть втікати калорії. Але питання в мене наступного змісту. Шановна Юлія Володимирівна, скажіть, будь ласка, всім, на всю країну, що буде реально знижено саме для населення після того, як ми сьогодні в цьому залі проголосуємо цей законопроект? Дякую.
По-перше, я хотіла би дуже чітко сказати, що наша команда за встановлення ціни на газ для населення абсолютно окупної, яка не дає жодної гривні збитку ні для "Укргазвидобування", ні для державного бюджету. І можу сказати вам ключову цифру, що в 2014 році, коли ціна на газ була 1300 гривень для людей, то дохід, уже обкладений податком, чистий дохід корпорації "Укргазвидобування" складав мільярд 400 мільйонів. Зараз ціну ще підняли. Тобто іншими слова, якщо ми зараз знизимо ренту, це збільшить видобуток газу і знизить ціни на газ для населення. І зробить Україну незалежною енергетично, тому що треба буде вкладати у видобуток власного газу, і це буде вигідно.
Дякую, шановні колеги. Час на запитання вичерпано. Оскільки у нас є два проекти Законів 2835, який доповіли, і альтернативний 2352а, внесений урядом, я запрошую до доповіді заступника міністра фінансів Макеєву Олену Леонідівну. А потім буде співдоповідь комітету, і запитання-відповіді. Будь ласка. Доповідайте, будь ласка.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати! Запропонований вашій увазі проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування суб’єктів господарювання, що здійснюють видобуток газу природного, має на меті декілька цілей. По-перше, суттєво знизити ставки на ренту. І тут треба говорити, що середня ставка на ренту не 29 відсотків у світі, а 20 відсотків. Та удосконалити систему оподаткування суб’єктів господарювання, що провадять діяльність видобутку газу для комерційних потреб. По-друге, створити ефективні стимули для залучення нових інвестицій, що сприятиме як нарощуванню обсягів видобутку власного газу для забезпечення населення, так і зміцненню енергетичної незалежності нашої країни. По-третє, забезпечити ціни на газ нижче міжнародного паритету протягом перехідного періоду – до 2017 року. І головне. Надати субсидії найбільш вразливим групам споживачів, а саме населенню. Законопроект передбачає зокрема зниження ставки ренти для видобувних компаній, які видобувають газ для комерційних цілей, з 1 жовтня з 55 відсотків та 28 відсотків до 29 відсотків та 14 відсотків відповідно, залежно від глибини видобутку. Починаючи з 1 січня 2018 року урядовим законопроектом передбачено зниження ставок на ренту до 20 відсотків та 10 відсотків відповідно до, залежно від глибини видобутку. Тобто ще нижче. Разом з тим ми пропонуємо запровадження нового податкового інструменту у вигляді податкової надбавки до діючого податку на прибуток у розмірі 15 відсотків. Законопроектом передбачено врахування усіх капітальних витрат, що несуть компанії, на розвитку, до розвитку та облаштування нових свердловин. Цей законопроект повністю відповідає інтересам громадян України, держави та бізнесу. Та був напрацьований у робочій групі, в якій були представлені інтереси всіх зацікавлених сторін. Окрім цього, до роботи над цим законопроектом були залучені світові провідні експерти та в тому числі експерти Міжнародного валютного фонду. Для прозорості визначення об’єкту оподаткування з податку на прибуток з 2018 року, коли ставки ренти будуть знижені до 20 відсотків та 10 відповідно, пропонується запровадити податкове огородження діяльності підприємств з розвитку та видобутку газу природного. Та врахувати абсолютно всі капітальні інвестиції, пов’язані з розвитком і облаштуванням саме нових свердловин. Саме такий підхід стимулюватиме подальші інвестиції у розвиток та облаштування нових газових родовищ. А це безпосередньо відноситься до питань національної безпеки та зміцнення енергетичної незалежності нашої країни. Додатково урядовий законопроект передбачає збереження ставки 70 відсотків для договорів про спільну діяльність. Нагадаю, що ставка ренти 70 відсотків була введена саме за ініціативи народних депутатів та з метою припинення практики продажу газу підприємствами з державною часткою для комерційних цілей, та спрямування добутого газу виключно для формування ресурсу для потреб населення. В подальшому це дозволить забезпечити ціни на газ нижче міжнародного паритету протягом перехідного періоду до 2017 року і надати субвенції найбільш вразливим групам споживачів населенню. Вже 2 березня цього року загальний обсяг субвенцій був збільшений урядом з 12,5 мільярдів гривень до 24,4 мільярди гривень. Наступного року планується ще підвищення вказаних субвенцій. Починаючи з 1 квітня 2017 року, планується повний перехід на вільний ринок газу, що надасть можливість встановити єдиний підхід в оподаткуванні незалежно від напрямків подальшої реалізації газу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Поверніться, будь ласка. Запитання і відповіді, 3 хвилини. Запишіться, будь ласка. Запишіться на запитання і відповіді. Сергій Євтушок, "Батьківщина".
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Соболєв, "Батьківщина". У мене одне питання, але воно пов’язане з ключовими рішеннями, які ухвалював уряд. Скажіть, будь ласка, як можна було 1 жовтня 2015 року ухвалити постанову номер 758, по якій ви прирівняли ціну на газ власного видобутку з ціною, яка завозиться із-за кордону? І, друге, як можна у вашому законопроекті залишити 70 відсотків рентну плату для українських підприємств державних? Так де ж це конкуренція? Тобто виходить, ви підтримуєте іноземні компанії, а державну газовидобувну галузь вирішили покласти цим законопроектом? От в цьому і є ключова різниця вашого законопроекту і депутатського. Дякую.
Дякую за ваше запитання. Як ви знаєте, на сьогодні відповідно до змін у політиці регулювання цін на природній газ відбувається поступова лібералізація тарифів з одночасним забезпеченням прямої бюджетної підтримки найуразливішим верствам населення, зменшення перехресного субсидіювання. [[Шум у залі]] При цьому, завдяки застосуванню діючих ставок рентної плати за користування надрами, за видобутий природній газ, який реалізується для потреб населення, залучаються до державного бюджету додаткові доходи, які будуть спрямовуватись на підтримку домогосподарств з низькими доходами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Войцеховська Світлана Михайлівна.
Кацер-Бучковській, передайте, будь ласка.
Кацер-Бучковська.
В мене наступне запитання. Наталія Кацер-Бучковська, "Народний фронт". Скажіть, будь ласка, з 2017 року, ви говорите, що ставки рентні будуть знижені до 10-20 відсотків відповідно, і буде запроваджено новий податок, додатковий податок на прибуток – плюс 15 відсотків. Яка логіка і яким чином, це простимулює більше залучення інвестицій в газовидобувну галузь і фактично простимулює збільшення надходження природнього газу в Україні?
Дякую, дуже, за ваше запитання. Так, дійсно, з 1 січня 2018 року ми пропонуємо знизити ще більше ставки на ренту – до 20 відсотків і 10, залежно від глибини видобутку. При цьому ми пропонуємо новий інструмент, який використовується в більшості країн світу, – це додаткова надбавка до податку на прибуток діючого. Ми не вводимо будь-яких нових податків. Ми пропонуємо надбавку. Для розрахунку бази оподаткування цієї надбавки компанії, які займаються видобутком газу, зможуть врахувати абсолютно всі капітальні витрати, які пов’язані з розвідкою, дорозвідкою та облаштуванням нових свердловин. Це стимулюватиме якраз розвідку нових свердловин, що зміцнить енергетичну незалежність нашої країни.
Дякую. Час на запитання і відповіді завершено. Будь ласка, займіть своє місце в ложі уряду. Шановні колеги, співдоповідь головного комітету, будь ласка, по цим двом законам. Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка. Голова Комітету з питань податкової та митної політики.
Шановний Голово, шановні народні депутати, 16 вересня 2015 року на своєму засіданні Комітет з питань митної та податкової політики розглянув законопроекти номер 2835 про внесення змін до Податкового кодексу України щодо здешевлення вартості газу для населення. Доповідачем, по суті, вже викладено норми, які закладені в даному законопроекті. Члени комітету справді, майже одностайно, підтримали пропозиції щодо зменшення ставки рентної плати за природний газ та встановлення нульової ставки збору у вигляді цільової надбавки до діючого тарифу на природний газ, що постачається населенню. Прийняття даного законопроекту дозволить справді вирівняти податкове навантаження на підприємства, що його видобувають. Крім цього, було досягнуто своєрідного компромісу і запропоновано не змінювати ставку рентної плати в розмірі 70 відсотків для природного газу, видобутого під час виконання договорів про спільну діяльність, а передбачити застосування цієї ставки лише до таких договорів, де один з учасників є державне підприємство та/або у якого є частка держави. Для стенограми хочу наголосити. Ставка рентної плати для природного газу, видобутого під час виконання договорів про спільну діяльність, залишається в чинній редакції, тобто в розмірі 70 відсотків. І доповнюється вона наступними словами: "в яких одним із учасників є державне підприємство та/або є підприємство, в якому є частка акцій і паї держави". З огляду на вищесказане, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому як закон даний законопроект. З урахуванням висловлених зауважень комітету та техніко-юридичних правок. Що стосується наступного законопроекту 2352а про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування суб’єктів господарювання, що здійснюють видобування природного газу. Справді, законопроект набагато глибший чим 2835. Він приділив увагу і майбутньому розвитку видобувних компаній. Але при розгляді увагу членів комітету було звернуто на такі пункти, на такі новації, які впроваджуються новим законом. Це пропозиція щодо запровадження надбавки до податку на прибуток, платниками якої є власники спеціальних дозволів на користування надрами для геологічного вивчення або видобування вуглеводної сировини, зокрема, природного газу будь-якого походження, які в період до 1 січня 2018 року за графіком затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реформування та реалізує державну політику в нафтогазовому комплексі, не підготували та не затвердили в порядку визначеному законом інвестиційні проекти запровадження господарської діяльності, і ця норма є дискусійною. Крім того, була звернута увага на введення практики сплати авансових внесків з податку на прибуток підприємств, які негативно впливають на фінансовий стан платників податку, вимиваючи обігові кошти підприємств уже і зараз, і в інших галузях. Тому ми тоді при розгляді цього законопроекту запропонували, що насправді ті ідеї, здорові ідеї, які закладені в даному законопроекті, ми маємо врахувати в тому проекті податкової реформи, який готується і нами, і урядом. Для того, щоб можна ці найкращі норми саме втілити уже вводячи у вигляді базового законопроекту – це про внесення змін до Податкового кодексу. Тому, під час голосування позиція народних депутатів, членів комітету розділилась, і комітет вирішив не підтримувати прийняття проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу (2352а), поданий Кабінетом Міністрів України.
Ніна Петрівна, будь ласка, запитання і відповіді, три хвилин. Запишіться, будь ласка. Юрій Дерев’янко.
Шановний доповідачу! Питання наступне. В разі, якщо ми ухвалюємо законопроект 2835, це дасть можливість нам зменшити рентну плату на видобуток газу. І скажіть, будь ласка, в яких абсолютних цифрах це дасть економію для того, щоб зменшити тариф для споживачів на газ для нашого населення?
Значить, якщо ми говоримо про ціну на газ для населення, в якій є складовою 70 відсотків рентна плата, яка є, на погляд Кабінету Міністрів, доцільною в нинішній час, я хотіла би, щоб до дискусії приєднався саме зараз міністр. Тому що наскільки це дасть в абсолютній величині, чи дає в абсолютній величині можливість зменшити ціну на газ на 70 відсотків, може пояснити міністр. 1 тисяча 590 – в ній сидить 70 відсотків ренти. Тобто це получається десь 1 тисяча 100 гривень. Тому мені незрозуміло, якщо відняти повністю 1 тисячу 100 гривень 70 відсотків, чи може бути встановлена така ціна, врахована для ціни на газ? Будь ласка, це може пояснити тільки міністр.
Дякую. Будь ласка, запитання Ганна Миколаївна Гопко. Буде можливість, він скаже.
Передаю слово Тарасу Кутовому.
Тарас Кутовий, будь ласка.
Ніна Петрівна, якщо можна, уточніть все-таки, от в законопроекті 2835 там для всіх видів спільної діяльності, все-таки яка буде ставка ренти? По Укргазвидобуванню зрозуміло, а по спільній діяльності яка ставка буде?
По спільній діяльності тільки в тому випадку, якщо однією з сторін є держава або підприємство, яким володіє держава у вигляді частки, паю чи долі, такі підприємства будуть оподатковуватися 70-відсотковою ставкою. Всі інші, якщо є такі договори, де є тільки комерційні установи сторонами договору, ставка – 29 і 14.
Дякую. Будь ласка, Григорій Михайлович Немиря.
Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Сергій Соболєв.
Соболєв, "Батьківщина". Ми дуже вдячні за принципову позицію, яку висловив комітет і ви як голова комітету. І для нас, чесно кажучи, тут навіть не питання, а побажання. Нас дивує позиція уряду. Я розумію позицію Міністерства фінансів, яке хоче як можна більше зібрати, поклавши навіть газову галузь. Але позиція міністра, ми б хотіли почути і позицію профільного міністра, який на уряді не відстояв те, щоб підприємства державні мали ту саму ставку, яку мають іноземні підприємства. Бо інакше ми попадаємо в ситуацію, коли ми стимулюємо бізнес конкретних олігархів, а їх можна називати по прізвищах, які стоять за так званими іноземними інвестиціями, але покладемо свою галузь, саме Укргазвидобування і інші державні компанії. Дякую.
Дякую. Будь ласка, займайте своє місце, Ніна Петрівна. Шановні колеги, другий комітет – це Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Від комітету, будь ласка, Ольга Бєлькова, від комітету. Будь ласка, 3 хвилини, відповідно до Регламенту. Далі я надам можливість міністру висловити свою позицію.
Шановні колеги, дозвольте поінформувати вас про таке. Дійсно 16 вересня на засіданні податкового комітету було розглянуто обидва законопроекти – і пані Тимошенко, який ініційований, і той, який був ініційований Кабміном. На комітеті ПЕК був розглянутий законопроект 2352 і він знайшов підтримку. Цей законопроект спрямований на удосконалення системи оподаткування суб’єктів господарювання, що проводять діяльність з видобутку газу для комерційних потреб. Це його основна відмінність від законопроекту 2835. На період з 01.10.2015 до 31.12.2017 для діючих інвестиційних проектів залишається загальна ставка податку на прибуток підприємства у розмірі 18 відсотків та знижуються ставки рентної плати за користування надрами з 55-ти до 29-ти відповідно, та з 28-ми до 14-ти відсотків відповідно. Але у цьому законопроекті вводиться нова, більш приваблива інвестиційна програма, яка передбачає з 01.01.2018 року нову систему, за якою вводиться додатковий податок на прибуток у розмірі від 15 відсотків і ставки ренти понижуються до 20-ти та 10-ти відсотків відповідно. Цей законопроект був розроблений в тому числі і при консультаціях з представниками газовидобувних компаній, і вони його підтримали. Єдине що, всі члени комітету, звертаючись у своєму висновку, зверталися до Кабміну з тим, щоб якимось чином відобразити застосування цих ставок до державних компаній. Це і є основні відмінності двох законопроектів. Прошу вас підтримати законопроект 2352. Дякую.
Будь ласка, позиція профільного міністра, 3 хвилини, прошу. До комітету профільного питання, 3 хвилини. Ольга! Ольга! Три хвилини питання до. Вибачте, колеги. Будь ласка, міністр, 3 хвилини, міністр. Міністр Демчишин, 3 хвилини.
Шановні депутати, я перепрошую тут якась неполадка. Хочу відповісти на запитання пана Соболєва. Насправді я як міністр, з вашої точки зору, повинен був би відстоювати зменшення ставки ренти. Але хочу вам нагадати, що цей законопроект розроблений Мінфіном, і він підтриманий Міненерго після довгих дискусій. І це було не тільки тому, що ми внутрішньо мали певні суперечки, ми залучали для визначення цих ставок зовнішніх спеціалістів. Є американський аналітичний клуб, який провів в Україні більше двох місяців. І ці ставки, 29 і 14, були вистраждані довгою роботою. Стосовно Укргазвидобування. Тому я повністю підтримую законопроект 2352. Стосовно Укргазвидобування. Ви пам’ятаєте, що ставка 70 відсотків, вона була розрахована виключно для того, щоб сформувати достатній ресурс для виплати субсидій. І ця ставка розрахована включаючи інвестиційні програми, які погоджені НКРЕ. Тому на сьогоднішній момент немає підстав говорити про те, що у Укргазвидобування недостатньо коштів, виходячи із сьогоднішньої кон’юнктури. Тому по крайній мірі на 15-й рік ця ставка повинна залишатися, тому що вона не тільки забезпечує надходження в бюджет коштів, але і є достатньою для того, щоб реалізовувати ті інвестиційні програми, які на даний момент встановлені і реалізовуються. Тому немає причин, щоб її понижувати. По спільній діяльності і по приватних підприємствах я вже сказав, ми повністю підтримуємо пониження. І ще раз хочу сказати, що документ закону розроблений Мінфіном, він є більш комплексним, більш стратегічним, він підтриманий не тільки місцевими суб’єктами ринку, але і МВФ, і іншими донорами. Тому хочу вас попросити все-таки підтримати законопроект запропонований урядом, 2352а. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, виступи від фракцій. Прошу, запишіться на виступи від фракцій, груп парламенту. Будь ласка, "Батьківщина", Олександра. Сергій Соболєв.
Шановні колеги, от і наступив момент істини, коли зараз у залі ми чітко побачимо, хто підтримує іноземних так званих інвесторів, які сьогодні контролюють приблизно 4 мільярди кубічних метрів видобутку газу, а хто підтримує державні компанії, які видобувають приблизно 13,5 мільярдів кубів газу. Що запропонував уряд у своєму "геніальному" (у лапках) законопроекті? Вони вирішили остаточно добити українську газову галузь. Першого жовтня уряд, і чомусь міністр енергетики мовчав, прийняв постанову, по якій тепер газ власного видобутку буде викуповуватись по ціні імпортованого газу. Ви вдумайтесь в це: газ, собівартість якого з податками, з прибутком, з виплатами всіх надбавок складає близько 2 тисяч гривень, буде тепер викуповуватись по 7 з лишнім тисяч гривень. Друге питання. А куди ж можна цей газ українського видобутку пускати наліво? Відповідь дає ця постанова. Якщо відкрити відповідний пункт постанови, то виявляється, якщо ви займаєтесь як приватне підприємство скрапленим газом, ви маєте право використовувати газ власного видобутку для ваших комерційних потреб. Та, люди, після такої постанови уряду треба з явкою йти до Генерального прокурора України! І називати прізвище Ахметова, який сьогодні, виявляється, у нас іноземний інвестор, заради якого сьогодні приймається рішення зменшити ставку для іноземних інвесторів так званих. Ніхто не забув ще, як захоплювали Чорноморське узбережжя з газовими родовищами під так звану "американську" якоби компанію? Ніхто це не забув? Тепер після цього вони ще дають можливість заробляти по схемах Курченка на так званому скрапленому газі. Давайте поіменно називати, хто в цій залі володіє компаніями Курченка і скрапленим газом! Це пряма корупція! Я вимагаю виступу свого однофамільця Єгора Соболєва. Їх комітет зобов’язаний аналізувати такі подані законопроекти на відповідність законодавству щодо корупційної складової. І саме головне. Ви чули чітку позицію профільного комітету. Якщо ставка залишається для підприємств спільної діяльності 70, для державних знижується по загальній ставці. Комітет активно це підтримав. І ми, автори законопроекту, підтримуємо позицію профільного комітету і вважаємо, що ставка повинна бути перш за все зроблена для компаній державних. Що дасть можливість закуповувати український газ, а не російський. Вкладати в українську га.
Будь ласка, "Блок Петра Порошенка", Андрій Шинькович.
Шановні колеги депутати! Шановний український народе! Я хочу зауважити, що людей не цікавлять наші суперечки та з’ясовування, яка компанія буде видобувати. Газ, який поступає до населення, на ньому не написана фірма, яка його видобуває, на ньому не написана країна. На ньому сьогодні, на жаль, є той тариф, нелюдський тариф, який встановлений для людей і те обмеження на пільговий тариф, яке також можна назвати словом нелюдське. Людей цікавить не те, який номер законопроекту, а те, який тариф буде на зиму і чи зможуть вони нормально перезимувати. Тому хмельничани, з якими я провів останній тиждень в зустрічах, вони просили передати, що їй байдужий державний, недержавний, їх не цікавить, чи рента вплине на тариф, чи якісь інші засоби. Вони просили передати уряду, що після прийняття законопроекту уряд зобов’язаний забезпечити людей доступним газом. Закликаю вас, шановні колеги, проголосувати за 2835. Дякую.
Будь ласка, "Опозиційний блок", народний депутат Долженков.
Дякую, Володимире Борисовичу. Тут, на жаль, суто економічне питання. Але чомусь при виступі доповідачів як і автора законопроекту дуже багато емоцій. Дійсно, на профільному комітеті розглядалися ці два законопроекти. Але хочу при цьому зазначити про те, що законопроект 2835, який зараз пропонується проголосувати за основу і в цілому членами комітету, зокрема мною, було висловлено зауваження відносно того, що оподаткування спільної діяльності ніяк не може здійснюватися на однакових умовах з оподаткуванням інших суб’єктів господарювання, які видобувають природний газ як для населення так і для промисловості. Чому? Тому що капіталовкладення і відповідно інвестиції капітальні, які були вкладені державою при розробках тих чи інших родовищ для видобування природного газу, та які були внаслідок зловживання певним службовим становищем наближеними до влади особами придбані вказані ліцензії, видобуваються на інших умовах. Тобто вони просто взяли, придбали, створили підприємство, створило спільну, проводить спільну діяльність з використанням відповідних газових родовищ, витрати на розробку яких було здійснено державою. І пропонують, щоб оподатковували їх на рівні з іншими організаціями. Тому зауважую про те, що законопроект 2835 не може голосуватися в цілому через те, що там не виправлено та з голосу не зазначено авторами законопроекту правку відносно того, щоб не розповсюджувати пільговий режим діяльності, пільговий режим оподаткування для тих суб’єктів господарювання, які здійснюють спільну діяльність. Заради справедливості хочу зазначити про те, що запропонований урядом законопроект не є негативним. В будь-якому випадку, в першому випадку з законопроектом 2835, в другому випадку з законопроектом 2352а, дійсно, як справедливо зазначив доповідач з фракції "Блоку Петра Порошенка" про те, що, дійсно, населення турбує не номер законопроекту, за який ми будемо зараз голосувати, а як відобразиться зниження рівня податкового навантаження рентної платежі за видобування природного газу на кінцевого споживача, на тарифи, які встановлюються за використання природного газу. Урядовий законопроект, який запропонований був урядом, також створює сприятливі інвестиційні умови і для вітчизняних газодобувних компаній. Зокрема, встановлюється на 2 роки перехідний період: зниження, двократне зниження рентного платежу, відповідно з 1 січня 2018 року запроваджується додатковий податок. Так, це загальносвітова практика, причому усталена. Але із запровадженням додаткового податку також в два рази знову знижується рентна ставка з платежів. Тому я пропоную проголосувати ці законопроекти за основу, доопрацювати їх. Але в будь-якому випадку, не голосувати жоден законопроект в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Ігор Алексєєв, "Народний фронт".
Прошу передати слово Юрію Вознюку.
Юрій Вознюк.
Шановні колеги, прапор місцевих виборів замайорів над стінами Верховної Ради. В той час, коли країна стає на шлях незалежності, газової незалежності від російського агресора, ми реєструємо Закон 2835. По-перше, він називається неправильно, цей закон. Він має назву "зміни до Податкового кодексу України щодо здешевлення вартості газу для населення". Насправді він має називатися "зменшення тарифів і рентних платежів для підприємств газовидобувної промисловості". І ніяк не про населення тут йдеться мова. Про що іде в цьому законі? Про те, що ціна на газ для населення, дійсно, буде знижена, але всього на 10-15 процентів. Це десь приблизно 1000-1200 гривень. Тобто населення буде платити за кубометр газу 5.50-5.70 гривень за куб. Але ми можемо забути про пільговий тариф в 3.60 за куб газу, що стосується 200 кубів для населення, і ми можемо забути про субсидії. Оскільки сьогодні в бюджеті закладена цифра 24 мільярди гривень, яка наповнюється саме з рентних платежів. Тому даний закон є популістичний. Хтось сьогодні бере відповідальність за країну, хтось займається політиканством і критиканством. Я закликаю усі фракції парламенту, в незалежності від того, чи входять вони в коаліцію, чи не входять, не підтримувати даний законопроект, а підтримати саме урядовий. Який є послідовний, конструктивний і понижує вартість ренти на протязі 3 років. Я прошу всіх підтримати саме цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Олег Березюк, "Самопоміч".
Шановні колеги, перш за все, я хочу звернутися до колеги з "Народного фронту" і до представників уряду, особливо тієї тези, яка пролунала в цих стінах, стосовно того, що підняття ренти до 70 відсотків на "Укргазвидобування" мала б начебто сформувати необхідний фінансовий ресурс, щоб здійснювати виплати субсидій. Так от давайте ми будемо з вами керуватися мовами цифр і фактів, а не політичними гаслами. А саме, на сьогоднішній день "Нафтогаз" заборгував "Укргазвидобуванню" за газ, який він купує в "Укргазвидобуванні", 8 мільярдів гривень. А "Укргазвидобування" заборгувало відповідно бюджету за рентні платежі порядку 6 мільярдів гривень. Так на цьому і не закінчується історія. "Укргазвидобування" було вимушено разом із ДФС скласти договір на реструктуризацію боргу під 36 відсотків річних. Так скажіть, будь ласка, ви кого вводите в оману, розповідаючи про те, що 70 відсотків це і є джерело наповнення бюджету для виплати соціальних виплат? Може це є джерелом наповнення бюджету за ті гроші, які "Укргазвидобування" не отримує від "Нафтогазу"? Це перша теза. Друга теза щодо того, що не буде мати ніякого наслідку для населення. Знову ж таки, я думаю, у нас всіх є достатня освіта, в тому числі і математична, якщо ми зробимо з вами елементарні розрахунки і візьмемо відповідну ціну, яка встановлена до "Укргазвидобування" 70 відсотків і запропоновані 29. Так от у нас з вами ціна зменшиться фактично у два рази, і це має мати безпосередній вплив на ціну, яку буде платити населення. Бо нам ще уряд розповідав, що ціна для населення – це середньозважена. Давайте перерахуємо і подивимося, який це буде мати вплив відповідно на людей. Давайте не забувати, що ми маємо думати і дбати в першу чергу про людей і про те, що вони мають платити справедливу ціну на газ. Тому ми, фракція "Самопоміч", беззастережно підтримуємо депутатський законопроект з єдиною поправкою, ми просимо відповідно головуючого її оголосити, про те, що для договорів спільної діяльності, де є підприємства державні з часткою більше 50 відсотків, буде залишатися 70 відсотків ренти. Дякую.
Юрій Чижмарь, Радикальна партія.
Юрій Чижмарь, фракція Радикальної партії. Однозначно, що закон відповідний треба розглядати і приймати сьогодні рішення, тому що чекає вся країна, у нас опалювальний сезон на носі, і ті рахунки, які сьогодні приходять громадянам, вони не співмірні з їхніми доходами. І для того, щоб ми все ж таки були парламентом заради народу, а не заради парламенту, ми повинні це переглянути. Є два альтернативних законопроекти. Зрозуміло, що сьогодні зниження ренти треба підтримати, тому що це і знизить тариф, як би нам не говорили, 10 чи 15 відсотків. Для людей інколи не хватає 10 гривень, аби придбати продукти харчування, а ми говоримо про тисячу-півтори, які нібито можна дати чи не можна дати – треба дати, тим паче, якщо це нам сьогодні посильно. На жаль, я сьогодні можу констатувати, що Кабінет Міністрів, який рахував і в минулому році рентну плату, він не керувався ніякими цифрами, вони обраховували з якогось потолка і сьогодні ставлять питання про їхній перерахунок, тому що завалили саму галузь, і у нас почалося зменшення виробництва газу. А це теж для країни дуже небезпечно, тому що ми стаємо більш імпортозалежними від валютної складової, від газу. Тому сьогодні цей закон на часі, і Радикальна фракція однозначно підтримає депутатських законопроект як такий, який більше відображає інтереси української громади. Але я хотів би зауважити ще на одному питанні. Ми говоримо про ренту, але у нас є великий корупційний механізм в особі "Нафтогазу України", який сьогодні відгрібає маже 45 відсотків у ставці плати за газ. І на сьогоднішній день треба констатувати, що ця структура не виробляє газ, не транспортує газ, не продає газ, але збирає найбільшу частку із тарифу і залишається у нас постійно збитковою. Тобто пора зайнятись "Нафтогазом". Я вважаю і наша фракція підтримує, що сьогодні ми повинні перейти до європейських ринкових форм продажу газу через газову біржу, і ніякої прокладки нафтогазівської не повинно існувати. Вільний ринок продажу і купівлі за ринковими цінами на вільному ринку – це єдине спасіння українського народу від корупційної складової, яку сьогодні створено в країні. І, на жаль, за 25 років ні один Кабінет Міністрів не захотів поламати, бо це їхня кормушка. Тому треба прийняти на себе відповідальність, розібратися в цьому, і тоді, дійсно, ми зробимо тарифи ті, на які заслуговує український народ, і він підтримує кожного депутата, який стане на цей захист. Дякую за розуміння. Ми за депутатський законопроект.
Народний депутат Кулініч, група "Відродження"
Олег Кулініч, депутатська група "Партія "Відродження", Полтавщина. Шановні колеги, надзвичайно важливі законопроекти. Але ми з вами обговорюємо лише розмір ренти, яка має йти до державного бюджету і яка в кінцевому результаті повинна здешевити газ для населення. І, безумовно, це важливе питання і його треба підтримувати. Але є інший аспект цього питання – це місцеві бюджети. Сьогодні всі платежі від рентної плати від видобутку нафти та газу йдуть до державного бюджету. Місцеві бюджети ні копійки не отримують. В той же час через видобуток газу на місцях, приміром на Полтавщині, розбиваються дороги, знищується інфраструктура, погіршується екологія. 90 відсотків доріг перебувають у такій стадії, що їх треба ремонтувати. До речі, на останній сесії Полтавської обласної ради в чергове було заблоковано питання передачі нафтогазових ділянок для промислової розробки. І людей можна зрозуміти, тому що в їхніх селах з’являються бурові вишки, і ніякої компенсації від цього не отримують, не кажучи, вже про якісь прибутки. На ці місцеві проблеми держава зараз, взагалі, не звертає увагу. І зараз у Верховній Раді зареєстровані законопроекти 3038 та альтернативний 3038-1. Я є автором альтернативного. Обидва законопроекти пропонують частину ренти залишати в місцевих бюджетах. Їх також треба негайно розглядати і приймати. Тому депутатська група "Партії "Відродження" буде вимагати справедливого перерозподілу ренти до місцевих бюджетів. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, група "Воля народу", Володимир Михайлович Литвин.
Шановний Голово, шановні колеги, судячи з настрою Кабінету Міністрів України і частини депутатського корпусу, цей конче потрібний закон в разі його позитивного рішення по ньому очікує вето. Я думаю, така позиція буде Кабінету Міністрів. З огляду на це в мене запитання до представника Кабінету Міністрів – міністра. Чи знає міністр і чи відчуває міністр, що в доходах населення комунальні тарифи складають більше 60 відсотків? І чи знає міністр, що люди просто виживають? І чи в цьому плані Кабінет Міністрів що-небудь пропонує? Абсолютно ні. Торохтять виключно про реформи, від яких людям стає ще гірше. Судячи з усього, Кабінет Міністрів виступає в ролі оператора Міжнародного валютного фонду. І весь час намагаються переконати в тому, що міжнародні аудитори сказали, що тарифи ці є справедливими. Немає абсолютно заперечень. Очевидно, вони є такими, бо на Заході набагато вище рівень життя. А ви, будь ласка, найміть міжнародних аудиторів, і хай вони порахують, чи можна прожити за пенсію в тисячу, в тисячу 200 гривень. І скільки ми, депутати з вами, будучи на округах, я звертаюсь насамперед до депутатів-мажоритарників, коли спілкуємося безпосередньо з людьми, коли отримуємо листи, і жінка пише: "Я прикута до ліжка, я – інвалід першої групи. Я не можу жити, я не хочу жити, дайте мені щось випити, щоб я заснула і вранці не проснулася". Так давайте будемо разом думати про те, які ми рішення маємо приймати, щоб підтримати людей, враховуючи складну ситуацію. Тому, на моє глибоке переконання, ми це рішення, очевидно, приймемо сьогодні, але воно працювати не буде, бо комісія, яка встановлює тарифи, стоїть, як захисники Брестської фортеці, вони вважають, що вони абсолютно несуть в собі істину. Я думаю, що Верховна Рада, очевидно, ще повинна заслухати цю комісію і прийняти такі рішення, які б дозволили людям вижити, зважаючи на те, що складна ситуація. Наша група буде підтримувати перший законопроект, я маю на увазі – депутатський.
Шановні колеги, є пропозиція переходити до голосування. Будь ласка, від позафракційних. Давайте три виступи від депутатів. По 2 хвилини, будь ласка, запишіться. Три виступи від депутатів по 2 хвилини. Потім заключне слово, два доповідача по заключному слову. Будь ласка, Юрій Бублик, позафракційний.
Прошу передати слово Михайлу Головку.
Михайло Головко.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні депутати, шановні колеги, ми всі з вами прекрасно знаємо, наскільки це питання турбує сьогодні українське суспільство і простих українців. Адже, куди би ви не приїхали, з ким би не спілкувались, люди ставлять одне запитання: як їм вижити на тисячу гривень пенсії чи мінімальну зарплату, сплатити такі комунальні послуги, і особливо такі тарифи на газ, які сьогодні в сім разів завищені є від попереднього року. Люди з жахом чекають осені, з жахом чекають зими, вони не знають, як вони матимуть сплачувати тарифи. Тому, звісно, наше завдання з вами – зробити все для того, щоб все ж таки заступитися і захистити наших людей. Ми вважаємо, що такі ціни, такі тарифи є економічно необґрунтованими. І тут дуже гарно якраз на таблиці було представлено, що така рентна плата вона практично позбавляє власного видобутку українського газу, адже наші державні компанії, вони просто є збитковими, і вони не видобувають, не збільшують кількість родовищ і не зменшується видобуток власного газу, а навпаки Україна все більше заходить в залежність до Російської Федерації. Складається враження, що уряд ніби свідомо, спеціально це робить для того, щоб в черговий раз Україна була залежна від Росії. Тому наше завдання є сьогодні підтримати законопроект депутатський, який тут демонструвала Юлія Володимирівна, вважаючи його, що цей закон дасть реальну змогу зменшити ціну для населення, адже це люди від нас сьогодні вимагають. Ми повинні, як депутати, захистити видобуток власних газових компаній і в тому числі державних, а не думати тільки про іноземні, так, як це передбачається в законопроекті уряду. Тому наша політична сила, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", буде голосувати цей законопроект і ми його підтримаємо. А також я звертаюся до вас, щоб врешті-решт ми розглянули в стінах парламенту наш законопроект, який ми ініціювали про те, щоб газ власного видобутку, дешевий український газ йшов в першу чергу на потреби українському народові, а не олігархам. Тому закликаю вас підтримати. Дякую. Слава Україні!
Будь ласка, Максим Бурбак. Сергій Драюк, "Народний фронт", він зараз передасть слово.
Шановні депутати, хотів би озвучити позицію депутатів "Народного фронту". Ми сьогодні побачили як економічне питання починає ставати політичним, як партії, які ідуть на вибори, починають використовувати її в політичній риториці для того, щоб здобути дешеві політичні дивіденди, як вони забувають про те, що уряд робить все для того, щоб зіскочити з газової голки, зажмору, якого нам тягнули з 2009 року, і ми вже почули тиждень тому пленарному, коли нам сказали, що збитки від підписання газових угод сягають понад 26 мільярдів доларів, тепер ми знову починаємо розкручувати газову тематику напередодні виборів. Досить займатися популізмом. Ці законопроекти треба розглядати, приймати в першому читанні. Я пропоную підтримати урядовий, потім узгоджувати всі свої позиції, після виборів. Не під час виборів для того, щоб піднімати свій рейтинг, який невпинно падає. Тому. А, до речі, тут ще заявили, що людям нема чим платити. Так субвенція, якщо люди отримують,. сплата за ЖКГ більше 10 відсотків, то є і державна субвенція, яка доповнюється за рахунок ренти газу. Тому я пропоную підійти з тверезою головою до сьогоднішнього голосування, підтримати урядовий законопроект і поставити жирну крапку на поверненні впливу "газових" олігархів на газовий ринок України. Дякую.
Народний депутат Река, "Народний фронт".
Прошу передати слово Кацер-Бучковській.
Прошу, Кацер-Бучковська.
Шановні колеги, шановні колеги! Сьогодні ми фактично розуміємо. І проходить глибинна і системна реформа ринку природного газу. І ми розуміємо, що газ власного видобутку – це є одним із рішень, які можуть забезпечити енергетичну безпеку держави. Тобто всі розуміють, що ми повинні якимось чином стимулювати власний видобуток газу. І зокрема законопроект 2352, який був підтриманий комітетом палива, енергетики, дає такий системний підхід до вирішення фіскальних проблема галузі і залучення інвестицій. Насамперед це є зниження рентної ставки на перехідний період з 55 відсотків і 29 відсотків до,. з 28 відсотків до 14 відсотків для видобутку газу. А також, що є більш важливим, на довгостроковий період дає можливість стимулювати газовидобувні компанії, в першу чергу, платити і більше податків в Державний бюджет. Оскільки просто зниження ставок – це є однобоке рішення, ми повинні також закласти довгостроковий механізм, щоб і бюджет отримував в перспективі від газовидобувних компаній дохід у вигляді надбавки 15 процентів через два роки. Тому це один із пріоритетів і один із плюсів урядового законопроекту в тому числі. Також я хочу наголосити, що в процесі реформування ринку природного газу ми не можемо застосовувати неринкові механізми, а також дозволяти собі зупиняти цю реформу. Тому дуже важливо зважено, системно і правильно підходити до цього питання. Законопроект урядовий підтриманий Асоціацією газовидобувників України в першу чергу, підтриманий Міжнародним валютним фондом. А також дослідження фіскального режиму проводилось 4-5 місяців міжнародними експертами, які мають світовий досвід, яким чином.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, заключне слово, Юлія Тимошенко, 3 хвилини. І потім від Кабінету Міністрів урядовий, теж доповідач – 3 хвилини.
Шановні колеги! Зараз перед вами лежить два законопроекти. Один законопроект урядовий, де для іноземних інвесторів в лапках, а власне для власних олігархів, які, я переконана, саме за урядовий закон і будуть голосувати, створюються пільгові умови. Уряду дається право в ручному режимі регулювати ставку податку на прибуток. І в той же час нищиться повністю державна галузь видобутку газу, де вони залишають 70 відсотків рентної плати. І крім того, урядовий закон залишає тарифи на тому рівні для людей на газ і на тепло, які є сьогодні. І лежить депутатський законопроект, навколо є консолідація парламенту. Який піднімає державну галузь видобутку газу. І те, що робиться на догоду Москві, - повністю зруйнувати наше "Укргазвидобування", - це не можна пропустити! Тому що саме Кремлю вигідно, щоб ми не добували навіть тисячу кубічних метрів власного газу! І тому депутатський закон дає саме таку систему оподаткування для іноземних інвесторів, як і для українських видобувних підприємств, - рівну! А в той же час депутатський законопроект залишає 70 відсотків на підприємства спільного видобутку за наполяганням комітету. І в той же час депутатський законопроект знижує тарифи для людей на газ і тепло. І тому зараз ви робите світоглядний вибір, а не просто голосуємо. І поіменно, хто як голосує, я переконана, буде постійно протягом років знаходитися в засобах масової інформації і у кожної людини, яка вибирала вас в парламент. Якщо сьогодні буде підтриманий урядовий закон, ви підтримуєте олігархію і нищите державну галузь. Думайте про це. Це найважливіший вибір, який ми можемо зараз зробити. Наш суверенітет тримається на нашій енергетичній незалежності в тому числі. Захистіть Україну не язиками, а голосуванням. І я думаю, що тоді Україна може, дійсно, мати національний парламент, а не компрадорський, який голосує за те, що потрібно олігархії. Я дякую всім депутатам, які виступали на підтримку депутатського законопроекту. Ми зараз просимо поставити його на голосування так, як визначив комітет за основу та в цілому, і прошу всіх підтримати. Дякую. 2835.
Будь ласка, від уряду заступник міністра Олена Макеєва. Заключне слово, будь ласка, і переходимо до голосування.
Шановні народні депутати, насправді ці два законопроекти вони дуже схожі тим, що мають на меті знизити ставки на ренту і дбати про населення. Проте я хочу звернути увагу, що уряд пішов набагато більше і дальше. Тому що уряд пропонує знизити ще більші ставки на ренту, і таким чином зміцнити енергетичну незалежність нашої країни. Тому звертаюся до вас з проханням підтримати комплексний законопроект, який підтриманий сьогодні бізнесом і профільними асоціаціями і урядом, номер 2352а. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. У нас є два проекти законів. Під час обговорення, я думаю, що кожен сформував для себе позицію щодо голосування за ці важливі законопроекти. А також, було висловлено два застереження щодо голосування цих проектів законів за основу – народний депутат Долженков і народний депутат Бурбак. Тому відповідно до Регламенту я зараз поставлю на голосування проект Закону реєстраційний номер, в порядку надходження, 2835 – проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо здешевлення вартості газу для населення (2835). З урахуванням поправки, яку оголосила Вікторія Войціцька. [[Шум у залі]] А, голова комітету оголошувала, Южаніна. Оголошувала поправку Южаніна. З поправкою Южаніної, так, вона оголосила її з трибуни. Тобто я ставлю цей проект закону на голосування за основу. Вже є три зауваження щодо голосування. Віктор Пинзеник теж. За основу. Будь ласка, голосуємо 2835 за основу. [[14:06:40]] За-217 Не прийнятий цей проект закону. 2352а, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування суб’єктів господарювання, що здійснюють видобування природного газу (реєстраційний номер 2352а, урядовий). Теж, колеги, були застереження. Ставимо за основу. Прошу, підготуйтесь до голосування. Голосуємо за основу. За основу. За основу. За основу. [[14:07:28]] За-166 Ні один законопроект не набрав необхідної кількості голосів. Шановні колеги народні депутати, відповідно до Регламенту ми маємо з вами можливість повернути проект закону суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Колеги, давайте, будьте уважні. Будь ласка, будьте уважні. Ми щойно з вами проголосували два проекти законів: один 2835. [[Шум у залі]] 2352а і 2835а. 2835 і 2352. Ні один з цих проектів законів не набрав необхідної кількості голосів. [[Шум у залі]] Вношу пропозицію, колеги, за повернення цих законопроектів до розробника. Якщо не набере ця позиція кількості голосів, тоді будемо радитися. Я відповідно дію до Регламенту, не нікайте. Будь ласка, повернення 2835 до розробника на доопрацювання. 2835, будь ласка, колеги. Повернення до розробника, прошу голосувати. 2835 за повернення розробнику на доопрацювання. Не набирає він кількості голосів. [[14:09:28]] За-87 Не набрали. Наступний 2352а за повернення до розробника на доопрацювання, будь ласка. [[14:09:50]] За-142 І тепер я поставлю на голосування пропозицію народних депутатів щодо повернення до розгляду цих обох законопроектів – 2835 і 2352а. Будь ласка, визначайтеся. Зараз проведемо консультації і після цього будемо голосувати, якщо повернемося. [[14:10:22]] За-241 Повернулись – 241, шановні колеги. Будь ласка. А тепер, шановні колеги, ми з вами зараз. Будь ласка, проект Закону 2835 за основу. За основу. [[14:11:00]] За-228 228 – рішення ухвалено. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, перед тим як я оголошу ранкове засідання закритим, прошу залишитись на своїх місцях. У нас є декілька питань організаційних. Колеги народні депутати, будь ласка, поверніться, у нас є декілька організаційних питань. Я запрошую до слова Павла Пинзеника, будь ласка, голову профільного комітету регламентного. Заспокойтесь, займіть свої місця, будь ласка. Будь ласка, шановні колеги, Павло Пинзеник, будь ласка. Колеги, я прошу депутатів залишитися на місцях. Питання комплектування комітетів і все інше. Будь ласка. Давайте з календарного плану розпочнемо. Ми вже його обговорювали, колеги, мова йде про те, щоб зробити один тиждень з 12 по 18 роботи в комітетах. У нас є дві тисячі законів, які треба, щоб ми розглянули в комітетах і визначили хоча б десяток із них пріоритетних по кожному комітету, інакше ми ніколи від цього не вийдемо. Ставлю на голосування календарний план в цілому. Календарний план. Колеги, займіть свої місця! Ми вже його обговорювали, календарний план в цілому, колеги, заспокойтесь, календарний план, голосуємо в цілому, будь ласка, календарний план, зміни до календарного плану [[14:12:52]] За-220 Ще раз, 220, колеги. Голосуємо за календарний план. Прошу голосувати зміни до календарного плану. Будь ласка, голосуємо. Календарний план, голосуємо. [[14:13:14]] За-234 Рішення прийнято. Хвилину, шановні колеги, у нас ще є три позиції, пов’язані з членами комітетів, нашими колегами, вони не можуть розпочати роботу в комітетах: Комітет охорони здоров’я. Календарний план ми проголосували в цілому, 234 голоси. Будь ласка, Павло Пинзеник. Послухайте, уважно, це стосується. організаційне питання, це стосується роботи комітетів, зокрема Комітету з охорони здоров’я, інших комітетів, які є важливими. Два депутати у нас ще є, Луценко, народний депутат і Немировський, по-моєму. Давайте з Березнка, починайте.
Шановні колеги, йдеться про проект Постанови Верховної Ради (реєстраційний номер 3116) про заяву Березенка, народного депутата, про обрання його членом Комітету з питань охорони здоров’я України. Комітет пропонує підтримати проект зазначеної постанови (номер 3116), який передбачає обрання народного депутата Березенка членом Комітету з питань охорони здоров’я, враховуючи те, що розрахункову квоту депутатської фракції "Блоку Петра Порошенка" в зазначеному комітеті повністю не використано. Прошу визначатися шляхом голосування і підтримати. Дякую.
Колеги, прошу залишатися на своїх місцях, голосуємо колеги за зміни до комітетів, які оголосили, 3116. Голосуємо. Народні депутати мають право конституційне роботи в комітетах, прошу підтримати цю ініціативу. [[14:15:00]] За-176 Зрозуміло. Шановні колеги, ми повернемося до цього питання на вечірньому засіданні. А зараз я оголошую засідання ранкове Верховної Ради закритим. Дякую за увагу.