Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[15:59:51]] Зареєструвалося -338 Зареєструвалися у сесійній залі картками 338 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Дві фракції: фракція "БЮТ - "Батьківщина", фракція "Наша Україна - Народна самооборона" звернулися із заявою з вимогою оголосити перерву для того, щоб була можливість виголосити заяву. З заявою буде виступати Микола Томенко. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги, я хотів від двох фракцій: "Батьківщини" та "Нашої України - Народної самооборони" звернути увагу на один законопроект, який непомітно був ухвалений без обговорення і без другого читанні. Я думаю, що, якщо даний законопроект набуде чинності, то я дивуюся взагалі тут такій шаленій і агресивній боротьбі за право бути народним депутатом і працювати у Верховній Раді України. Якщо бюджетний процес практично забраний у парламенту України, то після ухвалення законопроекту про всеукраїнський референдум, я так розумію, що конституційний процес повністю забирається у парламенту. Якщо хтось, який голосував з радістю за Закон цей про всеукраїнський референдум, не читаючи його, без другого читання в цілому, я вам хочу наголосити, що даний законопроект передбачає можливість проведення всеукраїнського референдуму за ухвалення нової редакції Конституції, який Президент за народною ініціативою може оголосити, і ми знаємо, як Леонід Кучма це робив. В результаті такого референдуму, який ініціює Президент, на референдум виноситься нова редакція Ко6нституції, і згідно статті 95 нова редакція Конституції України набирає чинності з дня оголошення Центральною виборчою комісією результатів всеукраїнського референдуму про схвалення нової редакції на всеукраїнському референдумі. Це означає наступне, що після парламентської виборчої кампанії Конституційна асамблея готує проект Конституції, народ, простий український народ, який спить і бачить, щоб у нього забрали право обирати президента України в лапках, йому дадуть право через губернаторів зібрати за народною ініціативою відповідні підписи. На референдум буде винесена нова редакція Конституції. Далі вже, як ці вибори показали, у нас є села, де ледь не 101 відсоток голосував за гроші і під тиском, і таким чином, на референдумі буде прийнята нова Конституція. Яка, як розумію, після нинішніх результатів виборів підказує перенести вибори президента в парламент, зробити будь що завгодно з Конституцією. Після чого парламент не може навіть обговорювати, не то, що вносити зміни, а й обговорювати. Тому що ЦВК підписало результати цього референдуму і на тому ситуація закінчилась. Я хочу до депутатів звернутись тих, які будуть в наступному VII скликанні. Ви хочете, щоб забрали і це право у парламенту, яке передбачено Конституцією? Так давайте тоді все заберуть у парламенту, як я вже говорив. Будете на громадських засадах раз в місяць приїжджати, вам дадуть список, як треба голосувати. І дадуть набір, пляшку горілки і цукерки, як це було за радянських часів. Майте совість! Захищайте парламент! Бо без парламенту в цій країні скоро одна людина разом зі своєю родиною буде керувати цією країною. І депутатам і від різних фракцій, і від Партії регіонів буде соромно за таку країну. За яку мусимо представляти не лише в середині, а й за кордоном. Тому ми будемо оскаржувати рішення. Ми зареєструємо постанову про скасування цього голосування. І сподіваємося, що не буде у нас президент обиратися в парламенті, а буде обирати його український народ.
Дякую. Шановні народні депутати! Шановні колеги! Ми переходимо до розгляду законопроектів, щодо яких Верховна Рада України прийняла рішення про включення до порядку денного. Це проект Постанови про звернення Центральної виборчої комісії з приводу виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах. Доповідач – народний депутат Козуб. І співдоповідач від комітету, хто буде виступати? Сінченко. Є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Ви виступите, я прошу вас. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[16:04:34]] За-202 Рішення прийнято. Олександр Козуб, будь ласка. Потім від комітету – Сінченко, і у Підгорного особлива думка, він також буде мати право. І Ляшко.
Шановні колеги, зважаючи на важливість питання, була внесена постанова Верховної Ради України №11398, яка передбачала наступне. Рекомендувати Центральній виборчій комісії призначити відповідно до частини другої статті 104 Закону України "Про вибори народних депутатів України" повторні вибори народних депутатів України в одномандатних виборчих округах: №94, 132, 194, 197 і 223 та забезпечити їх проведення згідно з названим законом. Визначити в установленому порядку обсяг бюджетних видатків, необхідних для проведення повторних виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах: №94, 132, 194, 197 і 223. Кабінету Міністрів України в межах повноважень вжити невідкладних заходів щодо забезпечення в установленому порядку фінансування повторних виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах: №94, 132, 194, 197 і 223. Прошу підтримати.
Сінченко Віктор від комітету буде виступати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! За дорученням Голови Верховної Ради України Литвина Володимира Михайловича Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 6 листопада 2012 року проект Постанови Верховної Ради України про звернення Центральної виборчої комісії з приводу виборів народних депутатів в одномандатних виборчих округах за номерами: 94, 132, 194, 197 і 223 [[реєстраційний номер 11398, від 06.11.2012 року]], поданий народним депутатом України Козубом Олександром Андрійовичем, а також постанову Центральної виборчої комісії від 5 листопада 2012 року за номером 1931 про неможливість достовірного встановлення підсумків голосування та результатів виборів народних депутатів України 28 жовтня 2012 року в одномандатних виборчих округах за номерами 94, 132, 194, 197 та 223. Заслухавши інформацію голови підкомітету з питань виборчого законодавства та об’єднань громадян Подгорного Сергія Петровича, члени комітету, всебічно обговоривши питання, комітет погодився з доцільністю призначити повторні вибори народних депутатів України в зазначених одномандатних виборчих округах та більшістю голосів ухвалив рекомендувати Верховній Раді України проект Постанови Верховної Ради України про звернення Центральної виборчої комісії з приводу виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах за номером 94, 132, 194, 197 і 223 [[реєстраційний номер 11398]] за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу і в цілому. Про окрему думку з даного питання заявили перший заступник голови комітету. громадян Подгорний Сергій Петрович. Дякую за увагу.
Дякую. Сергій Петрович, будь ласка, ваш виступ з окремою думкою.
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні виборці! Що сьогодні відбувається в країні? Влада, маючи незадовільний результат на виборах по одномандатних виборчих округах, намагається спаплюжити волевиявлення саме виборців, саме громадян України. І тому там, де вона програє, там, де програють так звані самовисуванці від партії влади, вона намагається все ж таки провести своїх кандидатів і для цього вчора був здійснений тиск на Голову Центральної виборчої комісії, який в порушення Закону про вибори, в порушення Конституції, в порушення Закону "Про Центральну виборчу комісію" запропонував Верховній Раді України прийняти не правове рішення. Сьогодні Верховна Рада України за ініціативою одного з депутатів намагається також в порушення Закону про вибори вже рекомендувати і Центральній виборчій комісії прийняти не правове рішення. Нема повноважень у Центральної виборчої комісії в Законі про вибори народних депутатів підстав, щоб призначати такі повторні вибори.
Мікрофон, будь ласка.
про які каже Центральна виборча комісія. Тому ми вважаємо, що єдине правильне, що може зробити сьогодні Верховна Рада України – це вказати Центральній виборчій комісії, щоб вона здійснила підрахунок підсумків голосування по тих округах, по яких є. Є первинні протоколи, є відеоматеріал, є факти і є скарги, є акти, можна все це здійснити. Дякую.
Дякую. Так, Ольга Боднар, будь ласка, у вас одна хвилина.
Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко, Партія "Батьківщина". Шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі, чинним законом, який так активно просувала теперішня влада не передбачено механізму визнання виборів такі, що не відбулися і підстав для призначення повторних виборів, окрім випадків передбачених в законі. Переміг одноосібно, відмовився від мандату, помер і так далі Більше того, згідно частини дванадцятої статтею 95 і 96 взагалі неможливе визнання виборів ні багатомандатного, ні одномандатного вибору. Чи є підстави вважати, що на сьогодні ЦВК не в змозі встановити істину саме на вказаних дільницях? Чому саме на них? Чому такий вичерпний вибірковий підхід? Протоколи є, бюлетені є. в разі, коли ОВК не спроможне виконати свою функцію, замість неї підрахунком і встановлення результатів, згідно чинного законодавства, має зайнятися ЦВК, це передбачено безпосередньо. Зрештою, немає такого нормативно-правового акту, як звернення ЦВК до Верховної Ради, на підставі якого останній, нагадаю, це законодавчий орган, має приймати рішення. При цьому закон.
Завершуйте, будь ласка, 10 секунд.
Дякую. При цьому закон не передбачає подібної функції з боку Ради, щоб перебирати на себе компетенцію повноваження ЦВК. Нагадаю, Верховна Рада – не політико-правовий орган, як би комусь цього не хотілося, а законодавчий, єдиний в цій функції. Повторююсь, виникає питання: а чому саме ці дільниці виявились такими складними для встановлення волевиявлення по одномандатним округам? А що.
Дякую. Дякую, Ольго Борисівно. Шановні колеги, прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Станіслав Аржевітін передає право на виступ. Кому, Станіслав Аржевітін?
Прошу передати радикалу Ляшко.
Олег Ляшко, будь ласка. Потім – Михайло Чечетов.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні виборці, шановні співгромадяни! Те, що зараз відбувається у Верховній Раді – це чистої води шулерство, шахрайство. Партія регіонів, влада, сфальсифікувала вибори по трьох десятках виборчих округів в Україні. Сьогодні вони деякі з цих округів називають "так звані проблемні округи". Що таке "так званий проблемний округ", шановні громадяни? Це знищені бюлетені, це сфальсифіковані протоколи, це раптом захворіли члени комісії від голови до членів-заступників і так далі. Оце в їхньому розумінні "так звані проблемні округи". "Так званий проблемний округ" – це вкрадені ваші голоси, шановні українці. Коли в 94 окрузі, Київська область, переміг кандидат від опозиції, різниця між кандидатом від опозиції і кандидатом від влади Засухою 10 тисяч голосів. Вони взяли знищили бюлетені. Визнали через суд недійсними результати на тих дільницях, де переміг кандидат від опозиції і кажуть, що переможець кандидат від влади. А коли люди з цим не погоджуються, вони цей округ, кажуть, що це "так званий проблемний" і давайте на нові перевибори. І 30 тисяч голосів громадян України вкрали. Такі самі "так звані проблемні округи": Миколаївська область, Вінницька область, Черкаська область, місто Київ, де Бондар, мій колега, Олександр Миколайович воював за голоси, 223 округ, де переміг кандидат від "Свободи" Левченко і тому цей округ проблемний. Тобто всі округи, де перемогла опозиція, це так звані проблемні округи. А як бути з тими округами, де владі намалювали 90 процентів явку і 80 відсотків підтримки? Хіба це не проблемний округ? От у нас проблемні не округи, у нас не так звана, а у нас проблема з усією Україною. Через те, що маємо таку владу, через те, що маємо таке ЦВК недолуге. Тому проблеми з Україною, а не з окремими округами.
Дякую. Михайло Чечетов, потім буде виступати Олександр Стешенко.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, а давайте ответим на один главный вопрос. А что же лежит в основе тех технических погрешностей, тех нарушений, которые есть на разных округах, в разных областях и на Западе, и на Востоке, и в Киеве. И давайте наберемся мужества и признаем, что в основе лежит закон, который был принят нами с вами. Но не весь закон, а именно та компромиссная часть, на которой вы настаивали, а мы согласились, либерально согласились, во имя принятия закона. Если бы закон был принят в нашей редакции, выборы бы давно закончились, уже все посчитали, проблем бы не было. Но коль мы пошли на встречу и тот компромисс, что вы подложили, а он оказался такой "болотистый", если так можно сказать, этот компромисс. В итоге, шероховатости серьезные на выборах есть. Поэтому, в тех округах, где из-за нашей с вами вины трудно принять решение и окружным комиссиям, и избирательным, и ЦВК, значит, наверное, как я еще раз говорю, согласно Конституции, власть должен взять в руки народ. И, никакое ЦВК, никакая окружная комиссия, никакие избирательные участки, а народ должен еще раз, как источник и носитель власти, взять бюллетень, бросить в урну и рассудить, кто прав, кто виноват. Если кто-то хочет апеллировать к народу, извините, мелко выглядите вы. Народ – источник и носитель власти, не мы с вами, мы слуги народа. Поэтому решение правильное, мы рекомендуем ЦВК в пяти проблемных округах назначить выборы, пусть народ определит своего избранника. Спасибо.
Юрій Ганущак від фракції "БЮТ – "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, давайте повернемося у площину все-таки закону, того ж самого Регламенту. Тому з самого початку цю постанову не можна приймати в першому і остаточному читанні, як кажуть. І на цьому наголошую, щоб потім не було таких випадків, що ось потім вони щось виступають про оголошення. Чому? Навіть, якщо ви проголосуєте за цю постанову, то відповідно до цього закону, який прийняли, є, щонайменше, два округи, де були знищені бюлетені, первинні документи, і де треба оголошувати вибори одночасно. Тобто, це 11, 14 округи, його треба добавити. Плюс три округи, де виявилася дуже цікава ситуація, кількість голосів поданих "за" в сумі перевищує кількість людей, які взяли участь у голосуванні. Це округи номер 41, Донецьк. Питання, навіщо було взагалі там фальсифікувати вам? Це округ номер 66 і це округ номер 93. Ці п’ять округів треба однозначно додати до тих округів, де ми все одно переможемо. І ще одна позиція, яку треба додатково добавити. По тих округах, які зараз будуть оголошені, що мають бути перевибори, перед цим мають бути рішення судів про те, щоб посадити в тюрму, хто допустив те, що ми зараз змушені витрачати бюджетні кошти, в особливо великих розмірах для того, щоб знову робити перевибори. Те, що ми виграємо це однозначно, але ті, хто винні у тому, щоб витрачалися гроші, повинні сісти в тюрму. В іншому випадку, виборці нас перестануть поважати, тому що вони хочуть побачити, що ми все-таки ті люди, які відповідають за свої рішення.
Дякую. Дякую. Олександр Бондар, одна хвилина.
Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Олександр Бондар. Я більше тижня провів на 223 окрузі, тому торкнусь тільки його, він потрапив в цю постанову випадкову, він не має ніякого відношення до того листа, який звертається ЦВК, тому що там можна встановити результати виборів, там не пошкоджені бюлетені, там є протоколи в сейфі, там просто бездіяльність окружної комісії, яка вже другий тиждень не хоче визнати перемогу Юрія Левченка. Тому я прошу вилучити з цієї постанови 223 округ і звернутись окремо до ЦВК, щоб вона взяла на себе повноваження по визначенню переможця в 223 окрузі. Всі протоколи вже є на всіх сайтах в Інтернеті, про це знають і переможець і ті, кого перемогли, всі знають спостерігачі, що на 900 голосів переміг Левченко. Тому про яку неможливість виявлення переможця можна говорити в цьому окрузі? Я вас прошу ще раз 223 округ не розглядати в цій постанові. Дякую.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Сьогодні вранці я запропонував прийняти рішення, яке б узагальнювало настрої депутатського корпусу. Закричали, були не згодні, рівно, як і не згодні з цим проектом постанови. Центральна виборча комісія звернулась, Верховна Рада України не має права призначати виборів. Я думаю, що Верховна Рада, хай. Одну хвилинку. Хай Верховна Рада в такий спосіб поверне назад ці звернення до Центральної виборчої комісії. Правильно сказав Юрій Ганущак, що очевидно далі цей процес буде пов’язаний з судами. Найкраще, коли суд встановить, що неможливо провести підрахунок голосів, і тоді не залишиться зовсім іншого виходу, як приймати відповідне рішення. Разом з тим, шановні колеги, я зобов’язаний і я це роблю. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради України про звернення Центральної виборчої комісії з приводу виборів народних депутатів України в одномандатних виборчих округах номери: 94, 132, 194, 197, 223. Це реакція на звернення Центральної виборчої комісії. Реєстраційний номер 11398. Прошу голосувати. [[16:22:18]] За-268 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 192, "БЮТ – "Батьківщина" – нуль, "Наша Україна – Народна самооборона" – 3, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 17, позафракційні – 11. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ставок акцизного податку на речовини, які використовуються як компоненти моторних палив [[реєстраційний номер 11395]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:23:15]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра енергетики вугільної промисловості Володимир Макуха, будь ласка. Від комітету буде виступати Хомутиннік. Прошу коротко.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ставок акцизного податку на речовини, що використовуються як компоненти моторних палив підготовлений для врегулювання питань і унеможливлення випадків використання деякими суб’єктами господарювання при виробництві контрафактних моторних палив окремих видів хімічної продукції, бензол сирий кам’яновугільної, метанол технічний в якості компонентів. Я хочу зазначити, що ринок нафтопродуктів України є важливим для сталого функціонування національної економіки, а також вагомим джерелом наповнення Державного бюджету. Впродовж останніх років на ринку нафтопродуктів визначається наявність контрафактної продукції, яка виробляється з використанням окремих видів хімічної продукції в якості компонентів. За даними статистики в продовж 2011 року на території України було вироблено приблизно 160 тисяч тонн бензолу сирого кам’яновугільного. При цьому лише 34 тисячі тонн бензолу було спрямовано на отримання продуктів органічного синтезу у хімічній промисловості. Таким чином, близько 125 тисяч тонн бензолу були спрямовані, у тому числі, на виробництво контрафактних моторних палив. Слід зазначити, що концентрація бензолу вища, ніж це передбачено державними стандартами на моторні палива, призводить до значного збільшення забруднення екологічного середовища при роботі двигунів внутрішнього згорання і несе загрозу для здоров’я та життя людей. Також деякими суб’єктами господарювання при виробництві контрафактних моторних палив в якості компонента використовується метанол технічний, який є дуже отруйною речовиною. Висока концентрація метанолу технічного в моторних паливах несе загрозу для здоров’я та життя людей. Законопроектом пропонується встановити сплату акцизного податку при реалізації бензолу сирого кам’яновугільного та метанолу технічного для потреб підприємств, що здійснюють діяльність осіб у галузі промисловості, окрім хімічної промисловості. Суттєве зниження економічного ефекту від додавання зазначених речовин до моторних паливах призведе до зменшення випадків виробництва контрафактних.
Дякую, сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! На жаль, комітет не зміг терміново розглянути цей закон, тому що він тільки вчора з’явився. Але ми так, у робочому порядку порадилися з колегами. І в принципі, слушні пропозиції, але все ж таки я маю констатувати факт того, що рішення комітету по цьому проекту немає. Тому на розгляд залу, Володимире Михайловичу, як. як буде, тільки сьогодні ми отримали цей проект. Можливо, якщо, якщо можливо, можливо, прийняти за основу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, запишіться, шановні колеги. Так, будь ласка, Гривковський. Відмовляється. Федун. Відмовляється. Карпук Володимир.
Прошу передати для слова протесту людину, яку підтримало 221 тисяча людей на Україні, людині з вилами – Олегу Ляшку.
Дякую, Володимир Григорович. Товариш Мартинюк тільки що кинув репліку, що в мене стає більше прихильників. А вас жаба давить? Мільйони людей підтримують "Радикальну партію" і мене. Чому? Бо ми, на відміну від вас, захищаємо інтереси людей. А ви сидите, по двадцять тисяч пенсії получаєте, по двадцять тисяч зарплати і нічого не робите.
Давайте по темі, будь ласка, по темі.
А тепер по темі. А тепер по темі. От пан Макуха, шановний мною пан Макуха виходе. Розказує про зниження податків на якесь там дизпаливо. Да? Шановні урядовці, ви повинні внести от сюди новий варіант Податкового кодексу. Не локально свої бізнес-схеми протягувати: той – паливо, той там – вітряну енергію, той – зелену енергію, той – ще щось. Ви повинні внести до парламенту новий варіант Податкового кодексу, адже той Податковий кодекс, який ви прийняли два роки тому, по якому живе країна, він знищив сотні тисяч бізнесів, він залишив без роботи мільйони українських громадян і це ваша вина, урядовці, ваша вина! Ми займаємо перше місце в світі по кількості податків і зборів, 138 податків і зборів. Ніяка економіка, ніщо живе не може вижити при таких податках, при такій кількості і при такому рівні податків. Ви, на жаль, не проходили виборчу кампанію, а якби ви зустрічалися з людьми так як я, так як інші депутати, ви б чули, що питають. А люди питають: як їм жити, як їм годувати сім’ї, де їм заробити копійку? Коли нещасна бабка виходить на базар, продати курку, до неї черга стоїть із хабарників. І всі хочуть взяти хабара. Вона ще нічого не заробила, а з неї вже хочуть взяти. Тому завдання номер один в Україні – це радикальне зниження податків. Інакше ми будемо пасти задніх, так як ми сьогодні відстали від усього світу. Нам сьогодні колишні республіки Союзу ставлять у приклад, як треба проводити реформи. Хоча ми мали найкращі стартові можливості. Тому завдання номер один – відставка уряду, зміна влади і прийняття нового Податкового кодексу.
Дякую. Я думаю, шановні народні депутати, треба буде при формуванні нової Верховної Ради [[я маю на увазі, в прані комітетів]] активно використати знання Олега Ляшка в комітетах. Можливо, в податкової. політики і банківської діяльності. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо ставок акцизного податку на речовини, що використовуються як компоненти моторних палив]] [[реєстраційний номер 11395]]. Прошу голосувати. [[16:30:33]] За-252 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо. фінансування заборгованості з різниці в тарифах на теплову електроенергію для населення [[реєстраційний номер 11396]]. Пропозиція – розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Я думаю, що тепер не передавайте право на виступ Ляшку. [[16:31:13]] За-222 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра. знову ж таки Володимир Макуха. Від комітету буде виступати голова комітету Валерій Баранов.
Шановний головуючий, шановні депутати! Законопроект про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування заборгованості з різниці в тарифах на теплову електроенергію для населення]] розроблено з метою вирішення питань погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію для населення за 2011-2012 роки. На сьогодні ситуація, яка склалася, позбавляє підприємства теплоенергетики можливості забезпечити належні розрахунки за спожитий природний газ, унеможливлює вчасні та в повному обсязі розрахунки компанії НАК "Нафтогаз України" з постачальниками імпортованого природного газу і ставить під загрозу стале проходження опалення сезону. З метою вирішення питання погашення існуючої заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію для населення, скорочення існуючої заборгованості підприємств теплоенергетики за спожитий природний газ, проведення вчасних та в повному обсязі розрахунків з постачальниками імпортованого природного газу необхідно на законодавчому рівні визначити додаткові джерела фінансування субвенцій на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію. На сьогодні єдиним шляхом погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову електроенергію для населення, що утворилась протягом 2011-2012 років та залишилась непогашеною, є фінансування відповідних субвенцій за рахунок коштів Загального фонду державного бюджету. Даний законопроект наданий в Верховну Раду. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Валерій Баранов. Будь ласка, висновок комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету розглянув проект Закону 11396, у якому передбачено за рахунок Загального фонду державного бюджету надати субвенцію місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію в сумі 7,7 мільярдів гривень. Загалом законопроектом передбачено збільшити на таку суму видатки Загального фонду державного бюджету та відповідно збільшити граничний обсяг дефіциту Загального фонду державного бюджету, встановивши джерелом фінансування державні внутрішні запозичення. При цьому, якщо джерелом фінансового забезпечення видатків передбачаються державні запозичення на відповідну суму, необхідно збільшити граничний обсяг державного боргу і внести зміни до статті 5 Закону, однак, зазначено. не передбачено у цьому законопроекті. Крім того, законопроект не відповідає вимогам нормотворчої техніки у частини оформлення законопроектів щодо внесення змін до Державного бюджету, зокрема, щодо внесення змін до статті 5 закону перелік додатків у текстовому законопроекті та неправильної її нумерації, та такі інші помилки. Водночас сьогодні на пленарному засіданні ми розглянули цей законопроект. Відтак для забезпечення збалансованості бюджету потребуватимуть уточнення підсумкові показники Державного бюджету у тексті та додатках до законопроекту з врахуванням прийнятих аналогічних законопроектів до розгляду зазначеного проекту. За наслідками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді проект закону 11396 прийняти за основу та в цілому як закон з врахуванням пропозицій комітету, викладених у листі-поданні щодо впорядкування та уточнення тексту законопроектів і додатків до нього та необхідності забезпечення збалансованості показників бюджету, враховуючи схвалені до розгляду цього законопроекту аналогічні законопроекти. Відповідно Комітет з питань бюджету разом із Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні на підпис Голови Верховної Ради законопроекту в разі його прийняття мають внести необхідні.
Мікрофон. Завершуйте.
уточнення. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, прошу підготуватися до. Так все гарно починалося. Запишіться, будь ласка, на обговорення. Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, я буквально місяць тому від імені Лубенської територіальної громади звертався на адресу Кабінету Міністрів і Міністерства фінансів України щодо розблокування цієї проблеми, про яку ми говоримо. Але мене дуже заспокоював Кабінет Міністрів, що цієї проблеми не існує, хоча вона надзвичайно колосальна для всієї держави. Тому фракція Комуністичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Але я хотів би звернутися сьогодні і привернути увагу до того, що блоковані всі казначейські рахунки місцевих бюджетів і місцеві бюджети практично не можуть розрахуватися за свої зобов’язання. В тому числі і по підготовці всіх систем теплокомуненерго до нового опалювального сезону. Ця практика ганебна. Вона переходить від одного уряду до іншого. І сьогодні практично руйнує бюджетну систему Україні і розрахунки місцевих бюджетів, їхнє зобов’язання перед всіма господарюючими структурами. Тому дане питання також необхідно розблоковувати, не чекати нового року. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - народна самооборона". Олег Ляшко. Наступний буде виступати Ганущак.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні українці! Шановні співгромадяни! Зараз на ваших очах відбувається злочин. За ініціативою уряду вчергове збільшується боргова яма на 8 мільярдів гривень. От, під час зустрічей мені жінки задавали питання: "Як нам прогодувати дітей, коли ми отримуємо допомогу від держави 200 гривень на місяць?!" Людям 200 гривень на місяць не платять, щоб прогодувати дітей. От зараз за 3 хвилини за скороченою процедурою у парламенті протягується закон, щоб збільшити боргове навантаження на кожного з вас, шановні українці, на 8 мільярдів гривень. І куди підуть ці гроші? Розказують, що начебто на різницю там компенсації вартості тарифів. Але я хочу нагадати, в літку цього року Верховна Рада олігархам, власникам приватних обленерго списала заборгованість у сумі 24 мільярди гривень! Тобто для того, щоб з олігархів, власників приватних обленерго вибивати гроші, на це в державі користі немає. І 70 тисяч податківців не знають, як вибити ці гроші, щоб вернути до бюджету. А на те, щоб збільшити боргове навантаження, на це клепки у уряду вистачає. Тому я категоричний противник цього закону. Ми вважаємо, що власники приватних обленерго повинні відшкодувати державі, відшкодувати "Нафтогазу" ті борги за спожитий газ, а не перекладати проблеми свої власні на плечі кожного українця, на український бюджет, адже за оці десятки і сотні мільярдів гривень державного боргу маємо розраховуватися ми з вами, жителі Донбасу, жителі Львова, жителі Чернігівщини, жителі Харківщини – кожний українець має платити тисячі доларів за недолугу політику нинішньої влади, нинішнього уряду і Партії регіонів. Пора припинити радикально цю антиукраїнську політику!
Юрій Ганущак, будь ласка. Фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Пані та панове, ми все більше стаємо схожими на Грецію. Тобто нас опускають до того рівня, коли все одно прийдеться приймати дуже непопулярні заходи. Чому? Це, перше, розширення боргової ями. Друге, надзвичайно великі, дорогі кредити. Надзвичайно дорогі, приблизно в 3 рази дорожчі, ніж ті кредити, які беруться цивілізовані країни. Чому? Нам не вірять. Нам не вірять через політику, через те, що ми вирішили, що ми найсильніші там і так далі. Пам’ятайте, диктатуру можна робити тільки тоді, коли у вас є нафта. У нас немає її. Тому ми змушені працювати за цивілізованими правилами. Тепер. Не будуйте ілюзій. Ті лобісти, які отут сидять, що коли вони протягують свої проекти, протягають у бюджет, то це буде профінансовано. Практика Мінфіну, яка зараз продовжується, полягає в тому: маючи бюджетні призначення, коли грошей реальних немає і їх не буде, повірте мені. Чому? Тому що прогноз був: ріст – 4 відсотки ВВП. Реально – чуть більше одного. Тобто у нас невиконання бюджету. Так от практика показує те, маючи можливість вручну регулювати, фінансувати те, що в першу чергу потрібно. Цим користується Кабмін. І більшість з тих лобістських проектів, які ви проголосували раніше, вони не будуть профінансовані. Але і Кабмін посягнув на свята святих - на місцеві бюджети. І зараз реально не фінансується те, на чому ви збираєтесь виїхати. Це соціальні програми. Не фінансується, іде крах бюджетної системи. Мені це найбільш прикро, тому що я її в свій час.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка. Фракція Партії регіонів
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, з року в рік ми розглядаємо це питання, тому що складне питання, на мій погляд, для нашого населення. І тариф, який сьогодні є в енергопостачанні, в теплоенергопостачанні для наших осель в багатьох містах є непід’ємний з урахуванням того, що на газ, на нафту і на інше в нас є світові ціни, а відповідно доходи населення в нас далеко відстають від середньоєвропейської хотя бы цены. На мій погляд, є дві проблеми, які треба врегулювати. І я думаю, що це буде вже новий парламент ставити це питання. Чому так сталося, що в нас така галузь як енергетична і нафтохімічна галузь, яка у всьому світі є прибутковою, у нас вона є збитковою? Чому так сталося, що в наших підприємствах, які споживають електроенергію і теплову енергію, тарифи вищі чим вони, експортується електроенергія за кордон. Вдвічі. Чому наші підприємства промислового характеру, які тягар тягнуть на собі все соціальне навантаження, в тому числі пенсійне, чому за електроенергію ми платимо вдвічі більше чим ми експортуємо, наприклад, в ту ж Білорусь, а потім конкуруємо з їхньою же продукцією? Тому я думаю, що для Міністерства енергетики в нас є дуже багато питань, і ці питання треба вирішувати. Тому що я погоджуюся з висловлюванням деяких народних депутатів в тому плані, що рано чи пізно нас це питання затягне в яму. І ця яма, буде тяжко для всього народу вибиратися. Я вважаю, що, безперечно, що треба вирішити ці питання і треба йти назустріч населенню, і треба щось в цьому питанню вирішувати сьогодні, тому що в нас місцеві органи не в силі погасити цю заборгованість. Але разом з тим це є архівелика проблема для нашої держави, яку треба реформувати і чим скоріше, тим краще. Але реформувати її треба комплексно підхід. І це є загально велика проблема і програма для нашого наступного року. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо фінансування заборгованості в різниці і в тарифах на теплову енергію для населення з урахуванням пропозицій комітету. Правильно? Прошу голосувати. [[16:44:53]] За-254 Рішення прийнято.
По фракціях.
Добре, добре. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 177, "БЮТ" - "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 4, комуністів – 23, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 11. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо функціонування оптового ринку електричної енергії. Комітет пропонує розглянути питання за скорченою процедурою. Прошу голосувати.
За що голосуємо?
За припинення роботи. [[16:45:39]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – Тітенко Сергій Михайлович – голова Національної комісії. Будь ласка, Олександр Єфремов, будь ласка.
Я прошу прощения у коллег, Владимир Михайлович, и у вас, мы как раз обсуждали по данному законопроекту. Есть предложение перенести его на неделю, он требует доработки существенной. Может получиться так, что законопроект нужный, и если мы его сейчас провалим голосованием, есть определенная нестыковка, то у нас могут возникнуть проблемы. Поэтому просьба перенести на неделю, через неделю мы можем вернуться к рассмотрению данного законопроекта.
Шановні колеги, я поставлю на голосування цю пропозицію. Разом з тим, я вам повинен проінформувати, що уряд неодноразово звертався з проханням прийняти саме цей закон невідкладно. Раз ви наполягаєте, я розумію, що так голосів не буде, я ставлю на голосування пропозицію про відтермінування розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 11393]]. [[16:47:00]] За-255 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу на грошово-кредитний ринок [[реєстраційний номер 11033]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[16:47:31]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – заступник Голови Національного банку, Валерій Прохоренко. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік. Так, прошу резюме зразу давайте.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Головною метою грошово-кредитної політики Національного банку в 2012 році та середньостроковій перспективі є забезпечення стабільності грошової одиниці України. Досвід роботи Національного банку в умовах подолання економічної та фінансової кризи свідчить про значний вплив зовнішніх негативних шоків на економіку України, зокрема на її валютний ринок, та необхідність оперативного реагування на зазначені виклики. Одним із таких інструментів, який необхідний для запровадження, є вимога щодо обов’язкового продажу валютних надходжень. Запровадження цієї вимоги має на меті забезпечення врівноваженого стану на валютному ринку України, зменшення негативного впливу від спекулятивних операцій та захист міжнародних золотовалютних резервів. Іншим інструментом впливу на валютний ринок є надання Національному банку можливості тимчасово, на строк до 6 місяців, змінювати строки проведення резидентами України розрахунків за експорт та імпорт товарів. Доцільність тимчасового скорочення законодавчо встановлених строків, розрахунків за експортно-імпортними операціями резидентів викликана тим, що в період нестабільної ситуації в світовій економіці, питання розрахунків між суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності потребує встановлення жорсткішого контролю. Також просимо взяти до уваги, що Національним банком України, за погодженням з комітетом, внесено редакційні зміни до законопроекту. Зокрема пункт 7 статті 25 Закону про Національний банк, викладеного в наступній редакції: "Запровадження на строк до 6 місяців вимоги щодо обов’язкового продажу частини надходжень в іноземній валюті". Крапка. Дякую за увагу. Прошу підтримати даний законопроект за основу та в цілому.
Так, Віталій Хомутиннік, голова комітету, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Національним банком, в порядку законодавчої ініціативи, подано законопроект, який щойно був викладений. Він має на меті закріплення за ними права тимчасово запроваджувати норми, щодо обов’язкового продажу частини надходжень в іноземній валюті. Цим законопроектом пропонується також надати Національному банку право тимчасово змінювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Такі заходи Національний банк має право запроваджувати на строк до 6 місяців. Запропоновані Національним банком новації є актуальними для підтримання стабільності на валютному ринку в сучасних умовах. Те, що було викладено і ті аргументи, які були викладені заступником Голови Національного банку, вони були підтримані комітетом і комітет пропонує прийняти даний проект закону за основу та в цілому. Єдине, що те, що було висловлено представником Національного банку, я, для стенограми, також зачитаю: "Виключити з абзацу другого пункту 1 статті 2 розділу І законопроекту слова "на користь суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності". Тобто вийде наступним чином, в цьому пункті буде звучати таким чином: "Запровадження на строк до 6 місяців вимоги щодо обов’язкового продажу частини надходжень в іноземній валюті". Крапка. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте. Запишіться, будь ласка, хто зараз. Прізвища, будь ласка. Мошак відмовляється. Станіслав Аржевітін. Будь ласка.
Шановні народні депутати, я особисто в цілому поділяю думку і позицію Національного банку про те, що в нього повинен бути такий інструмент, за допомогою якого він може дозволити впливати на валютний ринок. Мається на увазі про те, що сьогодні всі підприємці продають не менше 50 відсотків валютної виручки. І те, що 180 днів, термін повернення виручки, теж може регулювати Національний банк. В принципі, цей інструмент потрібний Національному банку. Але ще раз хотів наголосити, це повинен бути короткий інструмент, це повинен бути тимчасовий інструмент. І сьогодні про це говорив представник Національного банку і голова нашого комітету, що це тимчасовий інструмент на шість місяців. Але давайте в законі так і пропишемо, що це не просто на термін шість місяців. Скажіть, будь ласка, якщо пройде шість місяців, через тиждень знову можна об’явити на шість місяців, потім знову через шість місяців день-два зробити перерву. Тому мені здається, цю норму ми повинні більш чітко прописати. Якщо це терміновий в умовах кризи, ми повинні пам’ятати, що валюта це є власність суб’єктів господарювання і ми не маємо права її обмежувати так, як рахуємо за потрібне, це повинні бути особливі умови. Тому я пропоную тільки в першому читанні приймати, докорегувати тему тимчасовості такої заборони на власність наших українців. Далі. Коли ми говоримо про термін 180 днів, власне кажучи, ми повинні пам’ятати, що ми народили конфлікт. Тому що за Конституцією зовнішньоекономічну діяльність регулює Кабінет Міністрів. І тут треба дійсно погодити, Кабінет Міністрів поки що цю редакцію не сприймає як правильну. Тому до другого читання ми повинні також ще опрацювати норму, що стосується більш прискореного повернення або навпаки, можливо, дозволити. Тому що сьогоднішня норма Національного банку, яка записана теж можна тлумачити, роз’яснювати двояко. Тому, шановні, я в цілому поділю думку і позицію Національного банку, але тільки в першому читанні, прошу підтримати мене.
Іван Кириленко, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Шановні колеги! Шановна президія! Не покидає відчуття того, що вирішимо проблему не з того боку. По великому рахунку зрозуміла ситуація, економіка падає, промислове виробництво згортається, світова фінансова криза продовжується, згортаються світові ринки, традиційні ринки збуту для нашої промислової продукції, це значить під загрозою валютні надходження, це значить під загрозою стабільність національної валюти, це зрозуміло. На стабільній гривні сьогодні експортери, це їхня думка і думка аналітиків, звичайно експортери втрачають. Собівартість продукції не витримує конкуренцію навіть традиційних ринках збуту Південно-Східна Азія там, де ми весь час займали доволі комфортне становище, Китай з імпортеру металу перетворився на експортера. Нам все важче і важче конкурувати. Питання зрозуміле. Девальвація, напевно, гривні неминуча для того, щоб підтримати на плаву експорт. Девальваційні очікування провокують населення скупляти валюту і з цим теж зрозуміло поводитись з відповідними ринковими механізмами, але замовчується знову той не пересічний і як кажуть безспірний факт, що величезна частина валютної виручки осідає за кордоном в офшорних зонах. Коли ж нарешті буде внесено законопроект, який має право вносити тільки уряд, бо це міждержавні угоди про скасування угоди з Кіпром. За різними оцінками, якими зараз сьогодні можна тільки орієнтуватись на експертне середовище, статданих у мене в руках немає, від 15 до 30 мільярдів доларів ціна питання в офшорні зони втеча нашої валютної виручки. Боюсь, що з цим законопроектом втеча ще більш посилиться. І ми замість позитивного ефекту можемо отримати ще більш негативний ефект. Скасовувати треба це ганебне явище, яке називається втеча капіталів в офшори. І тоді валютна виручка.
Завершуйте, Іване Григоровичу.
І тоді валютна виручка залишається в країні або хоча з неї платиться податок так, як платяться всіма суб’єктами господарювання. Давайте до другого читання, згоден з колегою Аржевітіним, подивимося і на цю нарешті норму. Дякую.
Всі виступили. Григорій Смітюх, одна хвилина, будь ласка.
Дякую. Стабільність національної валюти – це є основа стабільності нашого розвитку і економічного потенціалу в Україні. І за останні роки стабільність національної валюти дає впевненість нашому населенню в тому плані, що у нас хоч в чомусь є стабільність, що розвивається, і це дякуючи новому керівництву Національного банку. Їх заслуга дуже велика, тому що ви пам’ятаєте, які наслідки були 2008 і 2009 роках при бувшому керівництву Національного банку і до чого це воно довело? Довело до того, що втратили третину наших громадян своїх заощаджень. Це одна проблема. Але друга проблема, разом з цим законом, на мою точку зору, ми даємо можливість, з однієї сторони, поповнити національні запаси валюти, з іншої сторони, ми даємо більш жорсткі або більш. умови для експортерів, які заробляють цю валюти. І безперечно це ударить по тих компаніях, які експортують або які заробляють на зовнішньому ринку. На мій погляд, що треба зробити? Ви знаєте, що на нашому ринку дуже багато банків присутніх, в тому числі іноземних банків. Іноземні банки, які знаходять на нашій території, вони функціонують по не зовсім справедливим і нерівним, неконкурентним умовам по відношенням до тих країн, звідки вони походжені.
Так, все дякую сідайте. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу! Дійсно аргументи на користь цього законопроекту достатньо обґрунтовані і в першу чергу ми маємо думати про економічний стан в країні і про зміцнення національної валюти. Тому запропоновані в проекті пропозиції, вони не зобов’язують нікого продавати валюту. Вони дають певні можливості Національному банку застосовувати такий механізм, якщо в цьому буде така потреба. Тому комітет, ще раз повторюю, пропонує прийняти в цілому даний законопроект з урахуванням тієї фрази, яку я сказав з трибуни, з голосу для того, щоб врахувати.
Дякую. Шановні колеги, давайте таким чином зараз, прислухаємося до поради голови комітету. Якщо ні, то ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу на грошово-кредитний ринок з урахуванням пропозицій, які виклав голова комітету. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 11033. [[16:59:47]] За-237 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 2 Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо закупівель робіт, пов’язаних із діяльністю Національного банку України]] [[реєстраційний номер 11386]]. Комітет наполегливо вимагає розглядати питання за скороченою процедурою. Я вимушений ставити на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[17:00:29]] За-208 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Нацбанку Валерій Прохоренко. Від комітету буде виступати Юрій Воропаєв. Так, резюме, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до статті 2 Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо закупівель робіт, пов’язаних із діяльністю Національного банку України]]. Даний законопроект передбачає звільнення Національного банку України від застосування процедури державних закупівель у разі, якщо предметом закупівлі є роботи, пов’язані з розробленням дизайну, виготовленням захищеного паперу, банкнот, монет і державних нагород України, їх зберіганням, транспортуванням та обліком, а також роботи, пов’язані із операціями Національного банку України із забезпечення управління золотовалютними резервами, їх розміщення, купівлі та продажу на вторинному ринку цінних паперів, здійснення валютних інтервенцій шляхом купівлі, продажу валютних цінностей на валютних ринках. Необхідність прийняття даного законопроекту обумовлюється тим, що Національний банк наражається на небезпеку, пов’язану з розголошенням інформації щодо цінностей та об’єктів, які належать державі, зокрема під час визначення на конкурсній основі виконавців робіт відбувається ознайомлення широкого кола учасників конкурсних процедур з обсягами робіт, наданням їх доступу до інформації щодо облаштування будівель, приміщень та грошових сховищ Національного банку, їх креслень, планів поверхів, технічних проектів, тощо. Також даний законопроект доповнено ще одною частиною, комітет. за пропозицією Комітету з питань економічної політики, проти чого Національний банк не заперечує. Просимо розглянути законопроект в цілому. Дякую.
Так, Юрій Воропаєв, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый председательствующий, данный законопроект сегодня рассмотрен на Комитете Верховной Рады Украины по вопросам экономической политики, и комитет рекомендует: принять его, данный законопроект за основу и в целом. Как вы понимаете, не может на тендерной основе выбираться производитель работ по изготовлению или хранению денежных средств, монет там и так далее. Это не правильно, это просто была допущена, видно, техническая ошибка нами ранее в предыдущем законе. Но есть просьба еще одна, я бы хотел под стенограмму сказать следующее, что наше правительство заключило соглашение с Китаем о взаимопонимании. о взаєморозумінні щодо співпраці в реалізації пріоритетних проектів у галузі сільського господарства. Під даний меморандум видані державні гарантії Кабміном України. И вот эти. как вы понимаете, товарный кредит, а это в данном случае товарный кредит из Китая, он будет обеспечиваться товаром оттуда же, из той же страны. Поэтому нельзя на тендерной основе определить, кто будет эти товары и работы производить, которые Китай профинансирует. Поэтому просьба вставить дополнительно в данный законопроект после первого абзаца следующие слова, дополнить его следующими словами: ".товарів, робіт і послуг, які здійснюються замовниками під гарантії Кабінету Міністрів України для фінансування проектів у сфері сільського господарства в рамках виконання вимог Меморандуму про взаємопорозуміння щодо співпраці в реалізації пріоритетних проектів у галузі сільського господарства". [[Шум у залі]] Пусть скажут позицию. Спасибо.
Я тільки не бачу це в рішенні комітету – те, що ви запропонували. От я рішення читаю, я ж тут його не бачу. Ну добре. Будь ласка, запишіться. Запишіться, будь ласка. Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановні народні депутати! Я просто прошу більш зважено підходити до цих питань, які ми розглядаємо. Мова йде про те, що тепер всі закупівлі, які. і роботи особливо, які виконує Національний банк. на Національний банк. не повинні поширювати закон, що стосується здійснення державних закупівель за державні гроші. Ну правильно говорили. Якщо Національний банк будує сховище, хтось не хоче знати, яка там сигналізація і все таке інше, можливо такі випадки потрібно не пускати по великому колу. Ну скажуть, будь ласка, якщо Національний банк виконує інші роботи? Ну наприклад, будує профілакторій для працівників, можливо якийсь об’єкт соцкультбиту. Чому на нього не повинні поширюватись тендерні процедури? Кого тут боятись? Чому прятати такі об’єкти? Тому, я не заперечую про те, що в цілому в Національного банку повинен бути перелік об’єктів, на яких не поширюються процедури тендерні, де всі повинні знати і публічно приймати участь. Але це повинен бути якийсь виключний, вичерпний перелік. Ну, не можна все дозволити, щоб зараз не проходило тендерну процедуру. Я думаю, що це не є зовсім правильно. Якщо хтось мені може пояснити, які можуть бути роботи під час здійснення валютної інтервенції, мені важко прочитати, про що йде мова, які роботи будуть звільнюватись при здійсненні валютних інтервенцій тепер, і не поширюватись на них будуть норми про здійснення державних закупівель. Забезпечення управління, одна справа збереження, ще можна зрозуміти по збереженню золотовалютних резервів, ну, управління золотовалютними резервами і роботи, яке ми слово вписуємо сюди, роботи, ну, я не знаю, хто це зможе почитати, про що йде мова. Тому, шановні, мій висновок: давайте його все ж таки у першому читанні приймемо, а далі розберемось, який перелік повинен бути, на який не поширюються тендерні закупівлі. Дякую.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановні колеги! Я не буду вдаватися в подробиці стосовно питань закупівлі Національним банком. Як один із авторів сказав, що технічна помилка і її треба просто, як кажуть, в цьому відношенні врахувати, що це технічна помилка, хіба можна на такі речі проводити тендери. Ну, мабуть, технічною помилкою було те, що скасовані вже тендерні процедури на 240 мільярдів державних закупівель і навіть введена норма: не публікувати навіть код, ці товари і послуги були закуплені в одного виконавця. Я не за це хочу сказати. Хочу сказати за те, що тихенько хочуть ввести норму, яка пов’язана з китайським товарним кредитом. Шановні друзі, товарний кредит українське сільське господарство на початку 1990-х років отримувало. Всі пам’ятають "джон-діри" на кількасот мільйонів доларів. Де "джон-діри", де ці сотні мільйонів доларів? Плате державна казна. Але тут, у даному випадку, зверніть увагу, мабуть, не державна казна буде платити, мабуть, буде платити Державний земельний банк землею, напевне так, бо цей товар теж треба після певного терміну віддати. Як завжди, у нас віддавати нічим, але ви вже запровадили ринок землі. І у вас уже на всяк цей випадок у Державному земельному банку зосереджуються кілька мільйонів гектарів державних українських земель. Друзі, думайте, що ви робите. Десять раз задумайтесь над тим, що ви робите. Китайський товарний кредит – це інвестиції в Україну. За інвестиціями можуть приїжджати громадяни і мати всі права, як громадяни України, крім одного права – права голосувати, а все інше, будь ласка. А ви кажете: "В руках іноземців не буде української землі". От таким рішенням, яке ви тихенько протягуєте з глосу, буде. Схаменіться.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
У мене, буквально, одне речення по діючому закону. Ви знаєте, у нашій країні є такий термін: є базар, і є ринок. І ми країну превратили у базар. Не можна Національний банк превращати у базар. У Національного банку є специфічні функції, і ви повинні їх виконувати. І він повинен бути одним із стержнів стабільності нашої економіки, нашої держави. І не можна превращати так, щоб, дійсно, що будь по якому чиху Національний банк повинен об?являти тендер і так дальше і дальше. Там достатньо кваліфіковані люди, там достатньо відповідальні люди, які находяться на державній службі, і вони, я впевнений, що цю роботу роблять правильно, тому що показують останні результати. Але я хочу повернутися до того питання, яке я не завершив, до попереднього. По моїй точці зору на сьогоднішній день Національний банк повинен зробити ще декілька речей. Перше. Не можуть іноземні банки кредитно-фінансову політику вести таку, знаєте, знищувальну або таку хищницьку, коли дають по 25, по 30 процентів на внутрішньому ринку кошти, при тому 200 процентів забезпечують для того, щоб було заклад майна або іншого імущества. Тому я вважаю, що Національний банк повинен взятися за це питання і врегулювати питання , щоб у нас кредитна ставка була не вище середньоєвропейської ціни. Тоді наші підприємства будуть в рівній конкуренції. Це перше питання. І друге питання. Не може валюта вільно ходити іноземна в будь-якій країні. Ви буваєте в інших країнах. Сполучені Штати Америки. Прийдіть, будь ласка, розрахуйтесь або отримайте кредит в євро, в єнах, в рублях або інших. Держава повинна дбати за свою національну валюту, за її стабільність. А стабільність, це чітке і ясне, конкретне регулювання, і жорстке регулювання всіх процесів, в тому числі, в тому числі і своєї роботи. Тому я підтримую цей законопроект і вважаю, що його треба прийняти в цілому і не тратити час. Дякую.
Олег Ляшко, одна хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України! От, зараз у Верховній Раді хочуть протягнути дозвіл на те, щоб завезти в Україну на 3 мільярди доларів сільськогосподарської техніки з Китаю. Я хочу до тих авторів цих поправок. Підіть, подивіться в очі колишнім працівникам Харківського тракторного заводу, там колись було 40 тисяч людей. Попитайте, де вони зараз працюють, чим вони годують свої сім’ї. Подивіться в очі колишнім працівникам Херсонського комбайнового заводу і попитайте, як вони годують свої сім’ї. Бо в Україні їздять імпортні трактори і імпортні комбайни. Білоцерківське сільськогосподарське підприємство, "Зірка" – кіровоградське, попитайте, де вони, ті люди, де вони працюють? Як вони заробляють? Оце результати вашої політики. А розрахунок, як правильно сказав Іван Кириленко, землею. Завтра тут китайці за 3 мільярди доларів землю українську заберуть. Тому я категорично проти прийняття цього закону в цілому. Я категорично проти прийняття цього закону взагалі. Бо це закон, який обкрадає українських селян, українське.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до статті 2 Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо закупівель робіт, пов’язаних з діяльністю Національного банку України]] [[реєстраційний номер 11386]]. Прошу голосувати. [[17:13:32]] За-263 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція.
Та послухайте, ви ж не знаєте, про що мова йде. Про доручення комітету підготувати його до розгляду в другому читанні за скороченою процедурою, тобто на наступний пленарний тиждень. Прошу голосувати. [[17:14:05]] За-251 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни.
Запити, якщо ми там домовимося, і Верховна Рада прийме рішення, то будуть вкінці. Ось вони лежать. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 8 Закону України "Про рекламу" щодо встановлення заборони зазначення ціни товарів, робіт та послуг не в грошовій одиниці України [[реєстраційний номер 11121]]. Знову ж таки комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:14:59]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра фінансів Сергій Рибак. Будь ласка, коротко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до статті 8 Закону про рекламу щодо встановлення заборони зазначення ціни товарів, робіт, послуг не в грошовій одиниці України. Проектом встановлюється норма, яка передбачає, що ціни і тарифи, які зазначаються у рекламі, мають бути наведені виключно у гривні. Просимо підтримати. Це сприятиме посиленню стабілізації національної валюти. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету хто буде виступати? Рішення комітету. А? Питання в тому, що воно включено, бо це ще ж вересневий документ. Шановні колеги, тоді, будь ласка. рішення комітету є позитивне. Хто наполягає на обговоренні? Запишіться, будь ласка. Так, тільки ті, хто запишеться. Все. Так, Лук’янов.
Шановні колеги.
Мобільний телефон відключіть, що у вас ще є? О! Будь ласка, мікрофон, на трибуну вийдіть. Ні, не треба носити з собою обладнання для цього, глушіння розмов. Правильно? Будь ласка, Владислав Лук’янов.
Шановні колеги народні депутати, я вважаю, що ми мусимо підтримати даний законопроект, тому що, коли ми підтримуємо нашу національну валюту, то це позитивно впливає на економіку в цілому. Це позитивно впливає на виробництво, це позитивно впливає на рівень соціальних стандартів. Це позитивно впливає на стабільність цін і на зниження рівня інфляції в країні. Як приклад ми можемо розглянути ту ситуацію, яку забезпечила Партія регіонів і уряд під керівництвом Миколи Яновича Азарова за останні роки. Ми бачимо, що рівень інфляції в державі постійно знижується. Ми бачимо, що підвищуються соціальні стандарти. Дуже важливим був, була пропозиція Президента України Віктора Федоровича Януковича по підвищенню соціальних стандартів. І для того,щоб нам підтримувати цю тенденцію, зберігати зростання економіки, нам потрібно робити реальні кроки стосовно підтримки нашої національної одиниці – гривні. Тому я пропоную усім підтримати даний законопроект і дякую всім за увагу.
Так, запишіться, будь ласка. Прізвища на табло покажіть. Так, Гривковський, Лук’янов. Так, дайте новий запис. Будь ласка, новий запис зробіть. Так, прізвища, будь ласка. Олег Зарубінський. Відмовляється. В’ячеслав Кириленко. Відмовляється. Володимир Карпук.
Прошу передати Станіславу Михайловичу Аржевітіну.
Володимир Карпук, хто буде? Станіслав Аржевітін, будь ласка, на трибуну йдіть. Щось тут не працює система.
Шановні народні депутати, це той випадок, коли дійсно потрібно приймати в цілому цей законопроект. Тому що хотів би нагадати, що відповідно до Конституції України грошовою одиницею у нашій державі є гривня. Тому і всі розрахунки і все повинно бути відповідно до цього. Тому звичайно це треба підтримувати і прийняти в цілому.
Так. Юрій Ганущак. Потім – Каплієнко. Сергій Сас.
Дякую. Сергій Сас, "БЮТ" - "Батьківщина" Володимир Михайлович, я хотів в першу чергу звернутися до вас. Бо ми сьогодні вже з голосу отак і з слів понаприймали дечого. Зокрема, в Регламент за вашою пропозицією до 208 внесли – одну четверту викреслили. Але ж треба було викреслити цю пропозицію із Закону про Уповноваженого з прав людини, там у статті, зараз я скажу, у частині четвертій статті 9 ця норма є. І це ви придумали, це все, що з голосу. Далі Адам Іванович про Лічильну комісію порозказував, що тут її треба приймати до обрання Голови Верховної Ради. Адам Іванович, а хто підписуватиме Постанову про створення Лічильної комісії вам ніхто не сказав? Ви у 18 статті Регламенту другу частину і першу змінили. Тому припиніть це шулерство! Це треба було включити до порядку денного, а не з голосу десь підпільно, де ніхто не знає. У порядку денному зараз цього закону немає. Припиніть, я вам сказав, ви сьогодні вже напорушувалися! Дякую.
Так, Володимир Каплієнко, будь ласка.
Володимир Михайлович! Ну, буде короткий коментар скажу до цього законопроекту від імені депутатської групи "Реформи заради майбутнього". Звучить він так. Цей законопроект не несе жодного позитивного навантаження на вирішення проблеми по суті щодо обмеження, скажемо так, відтоку чи нестабільності національної валюти. Він носить, на наш погляд, виключно психоемоційний характер. Жодна держава світу в такий спосіб не змогла вирішити питання щодо підтримки міцності національної валюти. Безумовно ми його підтримаємо, але він, знаєте, законопроект доволі мультяшний. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Я дякую за одностайну таку позицію. Це дає мені підстави поставити на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення зміни до статті 8 Закону України "Про рекламу" [[щодо встановлення заборони зазначення ціни товарів, робіт та послуг не в грошовій одиниці України]] [[реєстраційний номер 11121]]. Прошу голосувати. [[17:22:57]] За-266 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо реалізації інвестиційних проектів]] [[реєстраційний номер 11397]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[17:23:39]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – Владислав Лук’янов, співдоповідач – Валерій Баранов, голова комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету сьогодні на своєму засіданні розглянув законопроект про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2012 рік" за номером 11397. Проект закону спрямований на забезпечення безперебійного фінансування інвестиційних проектів у дорожньому секторі, які на даний час реалізуються в Україні за кошти Міжнародного банку реконструкцій та розвитку, Європейського банку реконструкцій та розвитку і Європейського інвестиційного банку. Законопроектом передбачено збільшити надання кредитів з державного бюджету за спеціальним фондом Державному агентству автомобільних доріг України на 1 мільярд 100 мільйонів гривень. Такі витрати пропонується провести за рахунок здійснення додаткових зовнішніх запозичень. Отже, положення законопроекту є збалансованим за показниками надходжень та витрат державного бюджету. Враховуючи наведене, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 11397 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням таких змін. Назву законопроекту доповнити словами "у дорожньому секторі". Уточнити показники фінансування державного бюджету і граничний обсяг державного боргу у тексті та відповідних додатках до законопроекту, внаслідок прийняття Верховною Радою України законопроектів про внесення змін до Закону про Державний бюджет на 2012 рік на поточному пленарному тижні, до розгляду зазначеного законопроекту. Відповідно Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату у Верховної Ради при оформленні на підпис Голові Верховної Ради законопроекту за реєстраційним номером 11397 у разі його прийняття мають внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до тексту та додатків до цього законопроекту, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням до цього законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету, прошу прийняти за основу і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте. Валерій Баранов. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Владислав Лук’янов як автор законопроекту вже доповів і позицію нашого бюджетного комітету. Тому прошу підтримати його доповідь і закон.
Запишіться на виступ, шановні колеги. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, дивіться що робиться, ми збільшуємо фактично борг за рахунок того, що по спеціальному фонду дирекція автомобільних доріг бере додаткове запозичення. Я розумію, нормальна схема, якщо цей проект є самоокупний. Тобто, якщо назад повертаються гроші за рахунок якоїсь інвестиційної діяльності, я б це зрозумів. Але я хочу бачити оцей бізнес-план, тобто, одночасно ми повинні бачити додаткові документи, при яких умовах нам надають кредит. Де буде самоокупність? В даному випадку я бачу, що це є державний бюджет, коли перейдуть гроші не із спеціального фонду, по суті, в загальний фонд перейде. Тобто, це є знову ж таки збільшення нашої загальної заборгованості. Треба людям казати правду, що ми знову збільшуємо боргову яму. Насамперед, що треба робити? Треба прийняти зміни загального концептуального плану, що ми можемо брати борги тільки до бюджету розвитку, так як це є у місцевих бюджетах. Такий законопроект я зареєстрував і я хотів би, щоб нарешті прийняли його. Тільки в цьому випадку у нас будуть тоді братися кредити і будуть борги братися виключно під конкретні проекти, ті проекти, які дають додану вартість. Інакше, я ще раз вам кажу, ми вилетимо в трубу, тому що жодний бізнесмен не дозволить собі взяти борг під поточні видатки, тому що це є нормальний бізнес. Чому ми дозволяємо собі те, що не може зробити в здоровому глузді нормальна людина? Нас, все-таки люди повинні поважати, як можна поважати.
Володимир Карпук передає право на виступ Олегу Ляшку. Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ви знаєте, я звертаюсь до громадян України, от сьогодні за один день роботи, за сьогоднішній день роботи, Верховна Рада наголосувала законів, які збільшують державний борг України, люди добрі на 5 мільярдів доларів. На 5 мільярдів доларів, оце вам ефективність роботи Верховної Ради. Да рятуй нас Боже, від такої Верховної Ради, цю лавочку треба негайно закривати, це буде значно дешевше українському бюджету і українським громадянам, це як мародерство під час війни. На останок своєї роботи ви кожні 20 хвилин голосуєте законопроекти про збільшення на мільярди доларів зовнішні запозичення. Скажіть, будь ласка, назвіть хоча б один закон, завдяки якому в Україні появиться хоча б тисяча нових робочих місць? Скажіть, будь ласка, я звертаюсь до урядовців, я звертаюсь до представників більшості, який закон ви сьогодні проголосували, який дає можливість збільшити соціальні стандарти мільйонів українських громадян? Який закон ви проголосували, який дає можливість полегшити життя людей, чи може ви проголосували закон, щоб дешевше були ліки, чи щоб дешевше був хліб у магазині, чи щоб дешевші були житлово-комунальні послуги? Ні, ви жодного такого закону сьогодні у Верховній Раді ви не проголосували, зате ви проголосували закони, які на 5 мільярдів доларів збільшують державні борги України. Отака ваша діяльність бо ви, я кажу, шановні громадяни, про парламентську більшість, Партію регіонів, про уряд, бо вони думають тільки про себе, вони не думають про вас, вони забули про вас на другий день після виборів. Я звертаюся до 6 мільйонів українських громадян, які голосували за Партію регіонів. Ви для того їх обирали, щоб вони на вашу шию в один день вішали 5 мільярдів доларів боргів. От для чого ви за них голосували. Тому я категорично вимагаю припинення діяльності цієї антинародної Верховної Ради і не треба заходити в нову Верховну Раду, щоб не давати цій більшості.
Шановні колеги, слово для виступу має Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Дякую. Ви знаєте, по-перше, викликало доволі серйозне здивування той факт, що самого законопроекту в принципі на сьогоднішній день не передбачалося і ми його не бачили. По-друге, висновок комітету. ну після цього, можливо, той висновок комітету треба було б хоча рознести серед депутатів Верховної Ради в сесійній залі. По-третє, от давайте подивимося в суть питання. Була запропонована у відповідності до міжнародних проектів, скажімо так, потреба в 2,5 мільярди гривень на будівництво двох доріг Київ-Чоп і Київська дорога. І у відповідності до цього на сьогоднішній день, на сьогодні при реалізації проекту Євро-2012 нібито відбувся переросход державних коштів, відтепер цей проект коштує не 2,5 мільярди гривень, а рівно на мільярд більше. Скажіть, будь ласка, а де ж обґрунтування хоч якесь, куди вони ділися? Як, як можна це приймати однією строчкою? Викликає здивування, ну не можна так відноситися до грошей такого рівня. Я думаю, що цей законопроект, якщо його можна було б прийняти в першому читання, але до другого його треба так доопрацьовувати, щоб він пройшов, що я не знаю як. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому цей законопроект. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на. [[Шум у залі]] Ну, я прошу вас! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" (щодо реалізації інвестиційних проектів) (реєстраційний номер 11397). Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ.]] [[Не чути]] [[17:33:39]] За-211 Ну, от! Да! Що ви переживаєте? Шановні народні депутати, ставиться на голосування на вимогу Олега Ляшка персонально, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 11397, про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2012 рік (щодо реалізації інвестиційних проектів) (реєстраційний номер 11397). [[Шум у залі]] Прошу голосувати. [[17:34:24]] За-207 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[17:34:45]] За-226 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до Прикінцевих положень Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування програми з реформування ЖКХ]]. Житлово-комунального господарства. Так я розумію? ЖКГ тоді треба написати. Реєстраційний номер 11207. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу за неї проголосувати. [[17:35:33]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Баранов.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 2 жовтня розглянув поданий мною законопроект щодо внесення змін до прикінцевих положень Закону про Державний бюджет на цей рік. Цим законопроектом пропонується доповнити прикінцеві положення Закону про Державний бюджет на 2012 рік. Окремою нормою щодо зупинення до 31 грудня 2012 року дії частини п’ятої розділу VII "Фінансове забезпечення виконання завдань програми Закону України про Загальнодержавну програму реформування і розвитку житлово-комунального господарства на 2009-2014 роки". Зазначене передбачає призупинення до кінця 2012 року зокрема дій законодавчої ????умови щодо співфінансування за рахунок коштів місцевих бюджетів реалізації інвестиційних проектів у сфері житлово-комунального господарства відповідно до цієї програми. Положення законопроекту не мають впливу на показники бюджету. Міністерство фінансів не заперечує проти прийняття цього законопроекту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в цілому підтримує внесену законодавчу пропозицію і висловлює окремі зауваження. За наслідками розгляду комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 11207 за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення Комітету з питань бюджету. Дякую за увагу.
Прошу записатися, шановні колеги, на виступ. Так, Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Пані та панове! Юрій Ганущак. Ну, це той випадок, коли, ну, я розділяюсь певним чином. З однієї сторони як людина, яка у фракції мав би голосувати проти. А з іншої сторони як представник місцевого самоврядування, я бачу, що це тільки плюс для нього. Тому що забирається оте співфінансування, яке в нинішній ситуації є абсолютно, ну, ненормальним явищем. Чому? Тому що ви подивіться, що робиться. В зв’язку з тим, що у Мінфіні фактично. в Кабміні фактично "вирізана" вся частина тих людей, які могли більш-менш нормально робити бюджет, у нас недофінансування [[дірочка]] 20 мільярдів по місцевих бюджетах. І зараз маленькими оцими законами про. змінами про Державний бюджет порціями добавляємо, причому для спеціальних регіонів добавляємо. Тобто отаке ручне управління приведе до повного колапсу. ну ініціативи органів місцевого самоврядування. В той же час нинішня норма передбачає співфінансування проектів з боку місцевих бюджетів по лінії ЖКХ, що в принципі неможливо, тому що співфінансування реальне означає наявність деякого люфта коштів, тобто тих коштів, які можна було б забрати із соціальної сфери з виплати зарплат вчителям і лікарям. Нагадаю, зараз реально іде блокування казначейських рахунків органів місцевого самоврядування чому? Тому що казначейському рахунку немає коштів, просто фізично немає коштів, і тому в ручному режимі маленькі крихти даються органам місцевого самоврядування. І тому реально, якщо є можливість профінансувати. уже зроблені роботи, які здійснені в рамках оцієї загальнодержавної програми, то треба це зробити. І тому я закликаю.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Цей законопроект, як і законопроект за номером 11396, хочу підтримати колегу Ганущака, безумовно, корисний і потрібний для місцевого самоврядування, особливо в період, коли у нас виникають раптом якісь проблеми з опаленням, роз початком, з початком, зупинення опалення в цілому ряді міст України. Але цей закон. було би непогано, якби доповідав хтось з уряду. Тому що, наприклад, такі речі, як в цьому законопроекті, щодо фінансування програм з реформування ЖКХ цілком має віднесено до повноважень Кабінету Міністрів України. І ще одне. В цьому законі, в цьому проекті дією частини 5 розділу передбачено зупинити Законом України про Державний бюджет. Хочу нагадати, що Конституційний Суд України давним-давно визначився: не можна цього робити. Законом про державний бюджет не можуть вноситися зміни, зупиняться дії чинних законів України. І головне, чому я кажу про Кабінет Міністрів України. Я особисто хотів би почути якусь інформацію щодо поточного стану прийняття рішень про виділення бюджетних коштів на реалізацію програми в контексті того, що цей закон діє. Ну, і як ми використали, яким чином? Як ми будемо дальше використовувати? Тому що надзвичайно болюча тема, особливо в обласних центрах, стосовно тарифів на житлово-комунальне господарство. Реформування ЖКХ передбачає, в першу чергу, зрозумілість, ясність і прозорість для наших людей, які повинні чітко усвідомлювати, що входить, яка складова частина, до оплати за житлово-комунальні послуги. Тому, якщо є позитивна реакція з боку Кабінету Міністрів України, то цей закон можна приймати. Якщо немає, то його потрібно приймати тільки за основу.
Я повинен сказати, що ми сьогодні з вами розглядаємо винятково закони, на розгляді яких наполягає Кабінет Міністрів. Ми інші закони не розглядали просто. І така була домовленість, в тому числі на засіданні Погоджувальної ради, тільки ті пропозиції, які йдуть від Кабінету Міністрів України. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, прошу уваги, про прийняття Закону України "Про внесення зміни до Прикінцевих положень Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування програми з реформування житлово-комунального господарства]] [[реєстраційний номер 11207]]. Прошу голосувати. [[17:42:40]] За-241 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо перерозподілу між бюджетними програмами Мінекономрозвитку]] [[реєстраційний номер 11389]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[17:43:23]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Павленко Володимир. Співдоповідач – Валерій Баранов, голова комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься законопроект про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет". Метою прийняття зазначеного закону є перерозподіл асигнувань загального фонду Державного бюджету на 2012 рік за бюджетними програмами Мінекономрозвитку, а саме, збільшення у сумі 7 мільйонів 526 тисяч гривень для збільшення бюджетних призначень на оплату комунальних послуг та енергоносіїв за рахунок зменшення асигнувань у зазначеній сумі. Збільшення бюджетних асигнувань забезпечить проведення органами державної статистики розрахунків за теплову та електричну енергію, природний газ. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Сідайте. Валерій Баранов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, депутати, наш комітет сьогодні розглянув цей законопроект, який надає збільшення видатків 7,5 мільйонів гривень за бюджетною програмою "Керівництво та управління у сфері статистики" та зменшує на таку суму видатки за бюджетною програмою "Статистичні спостереження та переписи" і пропонує нам його підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Запишіться, будь ласка. Федун. Відмовляється. Павловський Андрій, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Андрій Павловський, фракція Юлії Тимошенко "Батьківщина". Прошу передати слово Ганущаку Юрію.
Юрій Ганущак. Мікрофон.
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Пані та панове, ну, звичайно, на фоні тих мільярдів, які сьогодні викинули в трубу, 7 мільйонів, наче і не велика сума. Але це є показова сума. Про що вона свідчить? Вона свідчить про те, що ті плани щодо перепису, підготовки до перепису населенню, які були, вони не виконані. Натомість пропонується це кинути на поточні видатки, фактично на утримання апарату Мінстатистики. Який я можу зробити висновок? Це підтвердження моїх слів про те, що та ланка, яка реально рухає країну, яка реально робить справу в Україні, вона вирізана і замінена просто-напросто смотрящими з відповідного регіону. Які можуть тільки давати якісь вказівки, добре чи погано, але не можуть робити справи. І це є реально по всіх міністерствах. І оце, що робиться по Мінекономіки, тільки один з індикаторів того, що у нас фактично іде розвал апарату. Чому розвал? Тому що отой принцип добору кадрів по землячеству, який зараз існує, він є найгірший. Це гірше, навіть не. принцип, тобто по принципу клановому. Тому що там хоча би іде відбір по рівню, по ноблесу, тобто по генерації, де кожна родина має доказувати те, що вона є гідною того, щоб управляти державою. В даному випадку у нас найгірша система. Тому що найкраща, яка застосовується, це по принципу школи. Тобто по принципу школи? Так, можливо, і було б нормальний апарат. Але той принцип, який застосовує нинішня влада, вона і дає привід вказувати на те, що у нас немає кадрів, немає кому приймати нормальні рішення.
Так. Гривковський, будь ласка. Відмовляється. Шановні колеги! Прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття Закону України про внесення змін до додатку номер 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо перерозподілу між бюджетними програмами Мінекономрозвитку]] [[реєстраційний номер 11389]]. Прошу голосувати. [[17:48:16]] За-240 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зараз у нас за планом нашої роботи розгляд проект Закону про амністію у 2012 році. В нас є два проекти. З цього приводу? Зараз. В нас є два проекти: 11289 і альтернативний 11289-1. Нам, якщо розглядати, то треба прийняти рішення погоджене, щоб встигнути розглянути за скороченою процедурою. Але з цього приводу, якщо. Олександре Сергійовичу, будь ласка.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемые коллеги, мне кажется, что мы должны посоветоваться. Мы не принимали сегодня решения о продлении нашей работы. И максимум, на что можно продлить, это на 15 минут. Наверняка, Владимир Михайлович, у вас накопилось за это время целый ряд обращений депутатов, которые необходимо озвучить и принимать по ним соответствующие решения. У нас нет Государственного бюджета, основной документ, по которому мы собирались для того, чтобы его рассмотреть. И по информации с Кабинета Министров он будет готов наверное где-то к 20 числам текущего месяца. Поэтому есть предложение, учитывая то, что мы рабочий день не продлевали, сегодня зачитать обращения депутатов и принять изменения по нашему порядку работы, перенести наше следующее заседание на 20 число текущего месяца. А о дальнейшем мы определимся в зависимости от рассмотрения бюджета, какой порядок работы.
Будь ласка, Андрій Кожем’якін.
Володимире Михайловичу, слава Богу, що в нас ще не керує керівник фракції Партії регіонів парламентом. Це раз. По-друге. Вчора ви пропонували всім керівникам фракцій зібратися у вас для того, щоб обговорити всі питання, про які зараз каже керівник фракції Партії регіонів, але, на жаль, на цю зустріч прийшли тільки ви і я. Ніхто не прийшов і не захотів обговорювати. Зараз чомусь виникають якісь питання в залі щодо зміни порядку роботи Верховної Ради. Сьогодні на ранковому засіданні ми прийняли рішення про те, щоб цей законопроект був включений у порядок денний. Тому я настоюю на тому, щоб він був розглянутий. Будь ласка, за скороченою процедурою, а інакше я буду розцінювати те, що Партія регіонів на чолі з керівництвом не бажає сьогодні приймати акт милосердя для українців, акт амністії.
Шановні колеги, є ще. Одну хвилиночку! Я. проголосуємо. Є ще з цього приводу від фракцій якісь пропозиції? Від фракцій. Будь ласка, Арсеній Яценюк, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановні члени парламенту, абсолютно зрозуміло, що дане питання, яке зараз повинно розглядатися, носить дві складові. Перша складова – прийняття даного закону є проявом людяності та гуманізму. Тому що, якщо ми зараз не будемо розглядати цей закон і цей закон не буде прийнятий, то зважайте на те, що 13, близько 13 тисяч засуджених, які повинні попасти під дію Закону про амністію, не попадуть під дію цього закону і далі будуть незаконно знаходитись за ґратами. Тому мова йде в першу чергу про життя людей. І друга політична складова. Ви дуже добре знаєте, що в нашому законі про амністію стоїть питання звільнення Юлії Тимошенко, Юрія Луценка і виконання рішень Ради Європи. І тому ми вимагаємо, щоб цей закон був не просто розглянутий, щоб цей закон був прийнятий. Прийняття цього закону означає, що Україна буде поступово виходити з ізоляції, а Тимошенко з Луценком вийдуть з тюрми.
Шановні колеги, більше нема пропозицій? Одну хвилиночку. Я думаю, нам цей закон треба прийняти. Але для того, щоб його прийняти, треба, як мінімум, запросити соратників до сесійної зали. Розумієте. А потім, щоб в нас було обговорення. Давайте таким чином: я поставлю зараз у нас є дві пропозиції: перша - відносно Закону про амністію, щоб перевірити чи в нас сьогодні готовність, чи готові ми розглянути його, одну хвилиночку, на голосування за скорочено, ну, ми не встигнемо, Андрій Анатолійович, ну, ми з вами домовлялися. Я зараз. Я сказав, що я поставлю на голосування. ну, да. Так я поставлю на голосування, щоб розглянути це питання за скороченою процедурою. Так питання в тому, що у нас залишилося, ну, послухайте. У нас залишилося 20 хвилин. Я поставлю на голосування пропозицію, щоб розглянути його за скороченою процедурою. Ну, я прошу вас. Я ще раз хочу сказати, я ще раз хочу сказати, шановні колеги, ну, я прошу вас, ну, я прошу вас. Я ще раз, ну, можна я скажу? можна. Дякую. Я ще раз казав, коли запитали. Чи зможемо ми розглянути цей Закон про амністію в 2012 році? Я сказав, що коли ми до нього дійдемо, я поставлю на голосування. Якщо б розглядати – пропозиція була Верховної Ради і за скороченою процедурою, бо не встигнемо. Ну, я сказав же так, ну, ви ж погодилися. Ну, що за люди.
Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд Верховною Радою, і прошу підтримати, про розгляд зараз проекту Закону про амністію у 2012 році. (реєстраційні номери.) [[Шум у залі]] Ну, тому що завершується день! Ну що ви як люди, ну, що ви зрозуміти не хочете?! Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд проекту Закону про амністію у 2012 році зараз (реєстраційні номери 11289, 11289-1). Прошу підтримати. [[Шум у залі]] Прошу голосувати. [[17:55:15]] За-21 Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 14, "Наша Україна – Народна самооборона" – 4, комуністів – 0, Народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 2, позафракційні – 1. Так ви всі ж не хочете його розглядати, я бачу.
Ну, так що ви ще мені пропонуєте робити?!
Та ну, я прошу вас. Я прошу вас. Давайте я ще раз поставлю на голосування. У мене прохання: давайте розглянемо це питання зараз за скороченою процедурою, щоб устигли до 18.15. Прошу підтримати. [[Шум у залі]] Ну, так що ви хочете від мене? Ну, щоб встигнути до 18.15! ну, підтримайте, я прошу вас! Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосуйте. Чого ж ви не голосуєте самі? [[Шум у залі]] [[17:56:23]] За-56 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, я прошу вас! По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 29, "БЮТ - "Батьківщина" - 15, "Наша Україна - Народна самооборона" - 6, комуністів – 0, Народна Партія – 1, "Реформи заради майбутнього"- 2, позафракційні – 3. Тепер, друга пропозиція. Шановні колеги, виголосити депутатський запит.
Я ж за два ставив законопроекти на голосування, і урядовий також. Виголосити депутатські запити, які надійшли, всього є 22 депутатські запити на цей момент.
Це не я прийняв, я. Зачекайте, я ще раз, я можу відповісти.
Можна відповісти вам?
До мене підійшов народний депутат Юрій Анатолійович Кармазін і я сказав, якщо буде прийнято рішення, щоБ Верховна Рада України завершила пленарне засідання у вівторок 6, то треба поставити на розгляд депутатські запити, які надійшли, оскільки вони не будуть виголошені. Я попросив, після нашого спілкування, щоб подали депутатські запити і я тоді, якщо буде прийнято рішення, Верховна Рада підтримає, зачитаю ці депутатські запити, що ще не зрозуміло?
Шановні, я ставлю на голосування пропозицію, щоб зараз виголосити 22 депутатські запити. [[Шум у залі]] Давайте, два моменти є, тоді така пропозиція: перша, щоб виголосити депутатські запити і проголосувати за пропозицію, яку сказав Олександр Сергійович. Одну хвилинку, відповідно до статті 19 пункту 2 Регламенту Верховної Ради України прийняти рішення про внесення змін до календарного плану з тим, щоб Верховна Рада України шостого, восьмого, дев’ятого працювала в комітетах, у фракціях, групах, а пленарне засідання відповідно до чинного календарного плану. Будь ласка. Андрій Кожем’якін.
Володимир Михайлович, ми вже не дивуємось цій Верховній Раді, все що відбувається за вказівкою керівництва Партії регіонів, фракції. Ви ще керуєте Верховною Радою, Володимир Михайлович, вам ще півтора місяця це робити. Це перше. По-друге, на Погоджувальній раді ви не ставили питання щодо скорочення цього пленарного тижня. Тому зараз знову ж таки, відбувається порушення Регламенту, відбувається порушення закону про те, що треба скорочувати нашу роботу, вже вибори закінчились. Чому ви її скорочуєте? Пан Єфремов, коли наголошував свою цю пропозицію, він не пояснив чому він це робить. Більше того, у мене на столі лежить план календарний на тиждень. Навіщо його нам роздали, для того, щоб просто витратити папери? Поясніть нам, будь ласка, як Голова Верховної Ради, чому ви це робите? Не просто тому, що вам запропонувала та людина, яка хоче можливо керувати Верховною Радою у майбутньому, якщо з Тігіпко домовиться. Але, будь ласка, ви поясніть.
Я пояснюю. Шановні колеги, з огляду на те, що ви кожен виконуєте свою роботу, я виконую свою роботу. Я пояснюю вам, у разі якщо така пропозиція є, відповідно до статті 19 пункт 2 Регламенту може відбутися скорочене обговорення цього питання і потім голосування. По суті справи зараз відбувається скорочене обговорення цього питання. Тому я ставлю першу на голосування пропозицію про те, щоб ви дозволили мені виголосити депутатські запити, які надійшли. Прошу голосувати. [[18:00:54]] За-262 Рішення прийнято. Надійшли запити народних депутатів України: Володимира Даниленка до Прем’єр-міністра України, Міністра фінансів України стосовно виділення у Державному бюджеті на 2013 рік капітальних видатків Сумському національному аграрному університету для недопущення руйнації пам’ятника архітектури ХІХ століття палацу Ліщинських у селі Кияниця Сумського району Сумської області. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України стосовно захисту прав і законних інтересів громадян, а також щодо недопущення протиправного позбавлення права власності жителів-пайовиків села Кам’янка Роздільнянського району Одеської області. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, Глави Адміністрації Президента України, Міністра екології та природних ресурсів України, голови Одеської обласної державної адміністрації щодо недопущення загибелі Куяльницького лиману. Олега Тищенка до Віце-прем’єр-міністра України - Міністра охорони здоров’я України стосовно невиконання рішення Комісії Міністерства охорони здоров’я України від 11 грудня 2008 року щодо направлення громадянина Олексія Фоменка на лікування за кордон. Сергія Гриневецького до Прем’єр-міністра України щодо збереження та охорони пам’ятки культурної спадщини у місті Одеса. Едуарда Прутніка та Валерія Бондика до Міністерства соціальної політики України, Міністерства охорони здоров’я України, Київської міської державної адміністрації стосовно необхідності всебічного розгляду звернення Олександра Сінчікова щодо забезпечення його невід’ємного природного і непорушного права на охорону здоров’я та своєчасну медичну допомогу з боку уповноважених органів державної влади. Юрія Кармазіна до Голови Центральної виборчої комісії, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо відсутності реагування на депутатське звернення до Центральної виборчої комісії, Генеральної прокуратури та Міністерства внутрішніх справ, перевірки фактів фальсифікації волевиявлення громадян в виборчому окрузі №59, в тому числі в місті Мар’їнка Донецької області членом ДВК №140313 Євгеном Журавльовим, завищення явки виборців по всьому округу, здійснення погроз життю та здоров’ю членам дільничної комісії №141152 Рекун та Головіній, бездіяльності членів виборчих комісій та правоохоронних органів, що призвело до викривлення результатів виборів народних депутатів України 28 жовтня 2012 року в одномандатному окрузі №59 та вжиття заходів реагування і притягнення винних до відповідальності. Володимира Даниленка до Генерального прокурора України стосовно порушення прав та законних інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Тетіс-Плюс" виконавчим комітетом Охтирської міської ради та виконуючим обов’язки Охтирського міського голови Олександром Цілуйком, невжиття жодних заходів реагування прокуратурою Сумської області та Генеральною прокуратурою України. Юрія Кармазіна до Генерального прокурора України, міністра екології та природних ресурсів України, міністра надзвичайних ситуацій України щодо виникнення надзвичайної екологічної ситуації в місті Маріуполь, порушення екологічних прав громадян та законодавства про охорону навколишнього природного середовища металургійним комбінатом "Азовсталь" та комбінатом імені Ілліча в місті Маріуполь, вжиття заходів реагування із визнання місцевості міста Маріуполь зоною надзвичайної екологічної ситуації, призупинення діяльності підприємств, які призвели до надзвичайної ситуації, забезпечення конституційного права жителів міста Маріуполь Донецької області на безпечне для життя та здоров’я навколишнє природне середовище. Олега Ляшка до Генерального прокурора України про притягнення до кримінальної відповідальності колишнього начальника Головного управління житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації Михайла Голиці за зловживання ним посадовим становищем, що призвело до незаконної приватизації пам’яток культурної спадщини міста Києва. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 22 депутатських запити. Тепер, шановні колеги, була внесена пропозиція про зміни до календарного плану. Будь ласка, запишіться, скорочена процедура, два "за", два "проти". Так, прізвища, будь ласка. Федун. Немає. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів би щоб зараз. Підійдіть сюди, Олег Валерійович, підійдіть сюди. Я хотів би наголосити, що в нас роздані скільки, на 15 аркушах план, розклад і хочу передати слово Ляшку. Продовжуйте, будь ласка.
Шановні колеги, на превеликий жаль, слово не передається.
Як не передається?
Тоді давайте я, раз не передається.
Я прошу вас, я прошу вас. [[Шум у залі]] Ну продовжуйте, будь ласка.
Шановний, шановний Володимир Михайлович, завжди передавали, ну, зараз не передають, Бог з ним. Значить, шановний Володимир Михайлович, я вам хочу сказати, що мова йде також, сьогодні не прийняли закон жоден: ні урядовий – про амністію, навіть не розглянули, ні закон, який підготував Арсеній Яценюк, ні один, ні один закон не розглянули. Ви що думаєте, що уряд працює по вказівці опозиції і готував той закон про амністію? Він не працює по вказівці опозиції. Мова йшла про те, що з тюрем треба звільнити тих людей, які хворі на туберкульоз, на СНІД, на гепатит, на рак, їх треба звільнити, це божа справа, ми її не зробили з вами. Через це, це є дуже погано. Нам роздали розклад засідань, де розписані всі законопроекти, в тому числі там і має бути законопроект про звільнення політичних в’язнів, який запропонував Олег Ляшко. Це правильний законопроект, тому що у нас до сьогодні сидять політичні в’1язні: і Тимошенко, і Луценко. Із-за цього ми сьогодні – Україна – маємо ті рейтинги, які маємо, із-за того ми маємо кризу, із-за того ми маємо відсутність переговорів з любими інституціями міжнародними, які негативні. Через це ми маємо подолати той страх, який є перед Тимошенко, перед Луценко, але маємо розуміти, що вони там хворі і в цей час, я вважаю, що цей закон треба окремо розглянути до Закону про амністію. Бо Закон про амністію він так, в загальному числі говориться, а про політичних в’язнів, про те, щоб їх не було, мова йде в окремому законопроекті Олега Ляшка. Він понад півроку лежить у нас. Ми сьогодні розглянули все: зелене світло для банків – будь ласка, купуйте. Ми сьогодні розглянули, пороздавали на 7 мільярдів. Ми все розглянули. Тільки політичні в’язні у нас залишаються сидіти. Через це давайте.
Шановні колеги, я повністю підтримую те, що сказав Юрій Анатолійович. І я думаю, що нам не потрібно голосувати доручення комітету, який очолює Швець Віктор Дмитрович, щоб цей комітет нарешті зібрався і провів засідання і розглянув два ці законопроекти. Бо, на превеликий жаль, все йде в гудок, все йде в розмову, комітет повинен був демонструвати найбільшу зацікавленість у розгляді цього питання і підготовки до розгляду, нічого з цього приводу не зробив, а тепер шукають ворога. В мене складається враження, що потрібні політичні розмови і непотрібно практичне рішення з цього приводу. Тому, ми обговорили пропозицію про внесення змін до календарного плану роботи Верховної Ради ще цього нинішнього скликання. Пропозиція ставиться на голосування, щоб 7, 8, 9 листопада Верховна Рада України працювала в комітетах, фракціях. Я просив би шановних народних депутатів попідчищати всі питання там, у тому числі наведення порядку у приміщеннях, де працюють народні депутати, які потрібно здавати для нової Верховної Ради. А 19 листопада засідає Погоджувальна рада, 20 листопада працює Верховна Рада у пленарному режимі. Тому я ставлю на голосування пропозицію, яку я щойно озвучив. Прошу приймати рішення. [[18:10:07]] За-265 Рішення прийнято. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую зактирим.