Шановні колеги, час, відведений для обідньої перерви, звершився. Я прошу депутатів заходити в зал, приготуватися для реєстрації. Секретаріат Верховної Ради, я прошу запросити депутатів в зал. Прошу народних депутатів підготуватися для реєстрації. Шановні колеги, прошу провести реєстрацію і прошу зареєструватися для участі у вечірньому засіданні. [[16:01:26]] Зареєструвався 351 депутат. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, згідно порядку денного, наступним нашим питанням є повторне перше читання 2966. Чи є в залі доповідач Домбровський Олександр Георгійович? Шановні колеги, на жаль, доповідача до законопроекту 2966 немає в залі. Згідно Регламенту я не можу його ставити на обговорення без доповідача. Тому переходимо до наступного законопроекту. Кілочицька Тетяна Петрівна є в залі? Немає. Так, повідомили мені, що Домбровський прийшов. Я нагадую шановним колегам, робота Верховної Ради України починається о четвертій годині, о четвертій годині, не о четвертій 05, не в 16.10 і не в 16.15, а в 16.00. Я знаю, знаю, я просто наголошую на тому. Я в час, коли був депутатом, я біг стрімголов, щоб встигнути на час початку нашого засідання. Отже, ми починаємо розгляд проекту Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (номер 2966). Є пропозиція розгляду даного законопроекту за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати 2966. Будь ласка, голосуємо. [[16:06:59]] За-102 Рішення не прийняте. Немає політичної волі для розгляду за скороченою процедурою. І тому починаємо розгляд за повною процедурою. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Домбровського Олександра Гергійовича. Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні колеги! Шановні народні депутати України! Я дуже просив би всіх вас сконцентруватися, тому що мова зараз буде йти про надзвичайно важливий законопроект, який є одним із фундаментальних таких стержнів для реформування енергетичного сектору України. Мова йде про законопроект 2966 про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Я хотів би для всіх народних депутатів, для телеглядачів нагадати, що цей законопроект входить в 3 фундаментальні законопроекти, які від нас очікують наші партнери і, по яких Україна взяла зобов’язання перед Європейським Союзом в рамках Угоди про Асоціацію з Європейським Союзом і в рамках Коаліційної угоди, яка повинна неухильно виконуватись. Законопроект був внесений урядом, розглянутий у Верховній Раді, повернутий в комітет для того, щоб доопрацювати в першому читанні і знову повернутий сюди для голосування. В процесі дискусій, які відбувалися в залі Верховної Ради і в процесі дискусій, обговорень, які відбувалися в комітеті, було декілька ключових моментів, які стосувалися створення незалежного регулятора. Для того, щоб зрозуміли більш, можливо, простою мовою, мова йде фактично де-факто і де-юре про створення національного регулятора як Національний банк у нас в сфері фінансів, в даному випадку мова йде про створення національного регулятора в енергетичному секторі України. Це є чітка і жорстка вимога Європейського Союзу, щоб українське законодавство відповідало вимогам Третього енергетичного пакету і цей законопроект повністю відповідає цим вимогам. Які ключові моменти у нас були в дискусіях, коли ми обговорювали формулу цього законопроекту? Мова йшла про те, що буде 7 незалежних членів НКРЄ, які будуть обиратися на 7 років. Дискусій йшла відносно Номінаційної комісії, яка повинна складатись із 5 найбільш авторитетних, професійних експертів в галузі енергетики і енергетичних послуг і які повинні рекомендувати на відкритому конкурсі тих кандидатів в члени НКРЄ, яких буде призначено указом Президента. Я хотів би нагадати, що після реєстрації цього законопроекту, після уряду, з подачу уряду, формула Номінаційної комісії мала бути слідкуючою: два представники від Президента, два представники від Верховної Ради і один представник від Кабінету Міністрів або Міністерства палива і енергетики. В процесі надзвичайно гарячих дискусій, які були у нас в комітеті, комітет прийняв рішення і проголосував, що всі 5 представників Номінаційного комітету повинні бути рекомендовані Верховною Радою України за процедурою: 3 члени Номінаційної комісії з подачі фракції через Комітет палива і енергетики і 2 представники з подачі фракцій через Комітет будівництва, архітектури і житлово-комунального господарства. Були гарячі дискусії, але більшістю голосів саме ця формула була проголошена, проголосована комітетом. Друга позиція. Фінансовий стан НКРЕ, тому що за вимогою наших партнерів і за вимогою суддів, що цей орган повинен бути незалежний, мова йде про те, що національна комісія повинна бути фінансово незалежною і працювати від відрахувань, які можуть бути, як внески, на енергетичному ринку. Але щорічно бюджет Національної комісії з питань регулювання енергетики повинен, відповідно до цього законопроекту, затверджуватися профільним комітетом Верховної Ради України. І третя позиція, сама остання, це питання заміни членів НКРЕ, які сьогодні працюють, з тими, які повинні пройти відповідний конкурс і бути проголосовані. Документ визначає, що перших три члени НКРЕ повинні бути змінені не пізніше 6 місяців після початку роботу нашого законопроекту, інші два через 18 місяців не пізніше і ще через 30 місяців. Тому питання ротації членів НКРЕ діючої національної комісії поставлено тут достатньо швидко для того, щоб оновити цей склад. І останнє, що я хотів би сказати, що були гарячі дискусії, співавторами після доопрацювання цього законопроекту є представники всіх депутатських фракцій, які представлені в цьому парламенті, цей законопроект пройшов широке коло різних дискусій в різних експертних, в експертному середовищі. І звертаю увагу тільки на двох ключових моментах. Перше. Цей законопроект пропонується прийняти в першому читанні і доопрацювати по суті, ключових моментів, які можуть обговорюватися, між першим і другим читанням. І хочу наголосити, що цей законопроект в цьому вигляді це на два порядки, я підкреслюю, на два порядки краще, ніж відсутність цього законопроекту в такій важливій галузі врегулювання енергетичного сектору. І другий важливий момент, який стосується фінансової, макрофінансової підтримки України і реформ в Україні енергетичного сектору – це є наше зобов’язання. І цей законопроект один із того пакету, який прив’язаний до фінансової підтримки розміром 1,8 мільярдів доларів Європейського Союзу, який стосується швидкого, рішучого, прозорого реформування енергетичного сектору України. Тому я від імені комітету профільного, від імені тих народних депутатів, які виступили співавторами цього законопроекту і я в тому числі, закликаю всі фракції обговорити, продискутувати і прийняти цей законопроект в першому читанні для того, щоб можна було над ним працювати і доопрацьовувати необхідні формули в другому читанні. Дякую.
Дякую вам. Олександр Георгійович, будь ласка, лишайтесь на трибуні, ви є одночасно і доповідачем від авторів і від комітету. І передбачено питання. на питання ми визначимо не три хвилини, а шість хвилин, оскільки ви і доповідаєте, і співдоповідаєте. І я прошу колег депутатів, хто хотів би задати питання доповідачу, записатись на виступ, будь ласка, прошу провести запис. Спориш Іван, будь ласка.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка". Дійсно реформування енергетичного сектору – це досить і досить важливе. І даний законопроект, я думаю, що тут не буде байдужих і всі будуть підтримувати. Але у мене є запитання, Олександр Григорович, перше чому таке повільне звільнення і протяжне теперішніх членів НКРЕ? І чи буде під час визначення кандидатів НКРЕ якесь недорозуміння і інше, щоб не було всього, тому що будуть визначатись як ви сказали, тільки два комітети? Тому я прошу, і по першому, і по другому дати відповідь.
Дякую. Шановний Іван Дмитрович, я, можливо, деякі тези повторю, але формула Номінаційної комісії для обрання членів незалежного регулятора в законопроект, який подавав уряд, була інша, ніж та, яку ми сьогодні обговорюємо. Була погоджена формула разом з нашими європейськими партнерами, що два члена Номінаційної комісії ідуть від Президента, два члена Номінаційної комісії ідуть від Верховної Ради, а один член Номінаційної комісії – від уряду або від Мінпаливенерго. В процесі дискусій було прийнято рішення, враховуючи, що Україна є парламентсько-президентською державою і враховуючи, що ми повинні створити максимально незалежний і неупереджений, і професійний регуляторний орган, комітет більшістю голосів прийняв рішення, що п’ять членів Номінаційної комісії повинні бути обрані Верховною Радою України. Що стосується.
Будь ласка, 30 секунд.
Що стосується терміну ротації, то ми брали досвід країн Європейського Союзу, тих країни, які проходили цей непростий етап, і ми повинні чітко розуміти і усвідомлювати, що отак, одним розчерком пера взяти і поміняти всіх людей, які працюють і які формують структуру тарифів, структуру енергетичного сектору, структуру генерації.
Ще 30 секунд.
Тому було прийнято рішення не пізніше. Три хвилі, але не пізніше. Можна раніше.
Лев Підлісецький
Шановний доповідач, шановний ведучий! В мене, насправді, питання не до закону, оскільки, звичайно, я його дуже прекрасно знаю, так як ми з вами разом працювали і знаємо всі плюси і необхідності в тому законі. Я би хотів, власне, сказати про важливість даного законопроекту у контексті, і тому числі і потенційної приватизації енергетичних об’єктів і, власне, тут мабуть більше питання є до пана Парубія, оскільки успішна приватизація і успішна діяльність на ринку електроенергії може бути, запорукою того може бути як прийняття того законопроекту, який надзвичайно важливий, щоб не було ручного не професійного регулювання, а також питання, якщо буде запроваджений ринок електроенергії. І власне законопроект є, чекає на включення в порядок денний і голосування в першому читанні. І в тому є одна важлива річ, що автором законопроекту є Кабінет Міністрів. При потенційній зміні Кабінету Міністрів відповідно відкликається цей законопроект, тому є величезне прохання від комітету, від мене і від всіх, щоб поставити в порядок денний.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
і проголосувати відповідно також паралельно з тим законом чи зразу після цього закону Закон про ринок електроенергії в першому читанні, що він вже став власністю Верховної Ради і тоді він не буде підлягати відкликанню в силу зміни Кабінету Міністрів, це дуже важливе питання. Дякую.
Номер законопроекту скажіть.
4196.
Дякую.
Шановні колеги, я б також попросив підтримати позицію комітету і народного депутата Льва Підлісецького. Тому що ці два законопроекти і той, який ми зараз обговорюємо, і законопроект про ринок електричної енергії, це надзвичайно важливі, які йдуть в одній зв’язці, і бажано, щоб ми їх приймали синхронно, тому що мова йде про велику кількість вторинного законодавства, яке повинно бути синхронно проголосовано, в тому числі, і в залі Верховної Ради.
Будь ласка, Михайло Бондар, "Народний фронт".
Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Прошу передати слово Кацер-Бучковській Наталії, дякую.
Доброго дня, шановні колеги, доброго дня, шановний доповідачу! Ми також, фракція "Народний фронт", будемо підтримувати голосування цього важливого законопроекту в першому читанні. Але хотілося вам поставити одне із найбільш важливих питань, яке дискутувалося на комітеті, дізнатися вашу думку. На даний момент в Конституції України не передбачений спеціальний статус комісії і фактично вона не має місця в системі виконавчих органів влади. Яке ваше бачення щодо місця комісії, хто повинен в кінцевому результаті призначати комісіонерів і яким чином повинна знайти своє місце комісія з регулювання ринку енергетики в Конституції? Дякую.
Пані Наталя, ми достатньо багато обговорювали цю тему, принаймні ми брали кращі практики по формулі незалежного регулятора і узгоджували цю позицію. Дебати відносно змін, вносити чи не вносити зміну в Конституцію – це окрема тема, але те, що на сьогоднішній день нам потрібен професійний, прозорий регулятор, я думаю, що в цьому немає жодного сумніву. Тому в законі, в цьому законопроекті ці функції прописані. А відносно змін до Конституції, я думаю, що це не тема сьогоднішньої дискусії.
Дякую. І останнє запитання – Іван Рибак. Будь ласка.
Прошу передати слово Юрію Солов’ю.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Шановний пан Олександр, дякуємо вам за серйозний і ґрунтовний підхід до даного законопроекту. У мене є два запитання. Перше. Скажіть, будь ласка, що стосується голови комісії все зрозуміло, по порядку призначення, який порядок призначення членів Національної комісії з врегулювання енергетики – це перше. І друге питання. Як визначається порядок звільнення як голови комісії, так і членів Національної комісії? Дякую.
Я хотів би ще раз наголосити на тому, що п’ять членів Номінаційної комісії працюють і на відкритому конкурсі подаються необхідні документи від тих людей, які хочуть, мають бажання і відповідають критеріям високопрофесійним критеріям з точки зору досвіду, з точки досвіду освіти, з точки зору практики із тих, хто може бути членом Національної комісії. Номінаційна комісії обирає незалежно, обирає по два кандидати на кожну позицію і цю пропозицію подає Президенту України. Президент України своїм указом на підставі цього робить вибір і затверджує членів комісії. Так само Президент має право і звільняти. Тобто ми попробували тут збалансувати можливості різних гілок влади, з однієї сторони – парламенту, з іншої сторони – і повноваження Президента, які повинні бути чіткими, які повинні бути зрозумілими, які повинні бути надзвичайно сильними, тому що мова йде про енергетичну безпеку держави і повноваження Президента країни повинні бути достатньо сильними тут.
Дякую вам. Час для виступів, для питань вичерпаний. Ви можете займати своє місце. А я прошу представників фракцій записатись для виступів в обговоренні. Отже, прошу провести запис від фракцій. Кириленко від "Батьківщини" передає слово Рябчину. Будь ласка.
Рябчин Олексій, фракція "Батьківщина", Донеччина. Шановні колеги, ну, робота над цим законопроектом у комітеті показала всю недолугість нашої виконавчої влади, і саме тому ми її змінюємо. Я сподіваюсь, що ми зробимо це якомога скоріше. Тому що, коли ми отримали цей законопроект, найбільш суперечки в ньому були, хто буде призначати комісіонерів цих і хто буде мати над ними контроль, а не якість роботи комісії, не якість і прозорість механізмів. І ми вже декілька разів голосували цей законопроект і відхиляли його. І я хочу зазначити дуже фахову і професійну роботу всього комітету, всіх фракцій і внефракційних, також разом з громадянським суспільством, з експертами, з міжнародними експертами. Тобто на сьогодні у першому читанні це компромісний варіант, і ми просимо надати можливість комітету доопрацювати його до другого читання. А саме: за задумкою фракції "Батьківщина" є декілька недолугів цього законопроекту, які повинні бути вирішені до другого читання. Перше – це ліцензування. Відповідно до запропонованої редакції законопроекту, комісія самостійно як розроблює, так і затверджує ліцензійні умови, і це суперечить нормам Закону України "Про ліцензування", відповідно до якого повинен існувати єдиний один орган, який буде затверджувати такі ліцензійні умови і це цим органом повинен стати Кабмін. Більш того, ліцензійні умови мають бути однозначними, прозорими та виключати можливість їх суб’єктивного застосування органами ліцензування, і саме тому, для уникнення такою суб’єктивності, роль рефері між органом ліцензування і ліцензіатами бере на себе Кабмін. По-друге, питання непрозорих тарифів і тих завищених тарифів, які ми зараз маємо, в нас назріла необхідність захисту споживачів і необхідно створити інститут захисту прав побутових споживачів газу, електроенергії, води, ним може стати енергетичний омбудсмен. Ми записали це в цей законопроект і ми повинні мати від уряду або від депутатів дану інституцію. Можливо компетенція це вирішення проблем пов’язаних з рахунками, поставками і перебоями з постачаннями, надання послуг, підключення до мережі, пільгові тарифи, енергоомбудсмен, це структура, яка є у європейських країнах, він має забезпечувати швидке та недороге вирішення дрібних спорів та пояснювати споживачам їх прав. І, по-третє, з приводу ротації. Ми не вирішили питання ротації і одночасної заміни всього складу НКРЕКП, який певним чином дискредитував себе незрозумілими тендерами і незрозумілим підвищенням тарифів. Саме тому, я думаю, що другого читання це питання також має бути вирішено для того, щоб фракція "Батьківщина" проголосувала за цей законопроект в цілому. Голосуємо і підтримаємо його у першому читанні. Дякую.
Вікторія Войціцька, будь ласка.
Вікторія Войціцька, "Об’єднання "Самопоміч". Сьогодні ми з вами розглядаємо законопроект про регулятора, регулятора, який має стати тим арбітром, захисником для звичайного споживача, якого ми чекаємо вже багато років. Ми з вами говоримо про галузі, якій за розміром співставний з Державний бюджет, більше 300 мільярдів гривень є оборот в даній галузі. Ми з вами говоримо про українців, які сьогодні платять за тарифами, які абсолютно не зрозумілі, яким чином встановлені, що є підставою для розрахунку, що є економічно обґрунтованість тої чи іншої ціни, яку платять люди кожного дня за споживання води, газу, тепла. Тобто нам треба зробити все для того, щоби нарешті ми отримали той інструмент, який буде нам і кожному українцю саме допомагати в захисті інтересів, інтересів споживача. Ми також маємо з вами розуміти, що це є той орган, який буде в тому числі і боротися із природніми монополіями. Монополіями, які були раніше державними, а зараз в основному контролюються олігархами, олігархами у відповідних галузях, олігархами, які відповідно всі ці роки беруть свою ренту з нас, із будь-якого українця. І тому ми вважаємо, що затягування процесу з прийняттям даного законопроекту грає не на користь простих людей, а саме на користь тих олігархів, які, на жаль, і досі продовжують домінувати в енергетичній галузі. Що також варто зазначити, що ми як Україна приєдналися до Третього енергопакету, який вимагає якраз фундаментом, тобто арбітром в галузі енергетичній, ми маємо створити незалежного регулятора. І саме цей законопроект, який, як правильно казали доповідачі, є результатом спільної роботи, роботи як комітету ПЕКівського, так і комітету ЖКГ. Тобто це є спільна справа, але це справа, яка ще не доведена до кінця. Нам обов’язково треба допрацювати цей законопроект до другого читання. І хочу зазначити, що от дуже просте питання, Номінаційна комісія, як вона визначається. На сьогоднішній день в законопроекті запропоновано, що це будуть фактично вибирати члени комітетів профільних. Так ось у відповідності до закону України "Про комітети", комітети не наділені такими повноваженнями. І відповідно нам треба буде обов’язково відпрацювати цю конкретну норму для того, щоб вона була робочою. Один із прикладів, це ми можемо взяти за основу Закон "Про НАБУ", де у нас є один представник від Президента, є представники від Кабінету Міністрів, є представники від Верховної Ради і ми маємо збалансований підхід. Тому я закликаю вас, будь ласка, підтримати цей доленосний для України закон.
30 секунд, будь ласка.
Підтримайте, будь ласка, своїм голосуванням цей доленосний закон і в першому читанні і ми обов’язково його доопрацюємо таким чином, щоб він дійсно дозволив нам отримати незалежного регулятора, який буде стояти на захисті споживачів. Дякую.
Дякую. Від "Народного фронту" – Семерак Остап.
Прошу слово передати Наталії Кацер-Бучковській. Дякую.
Доброго дня, шановні колеги. Наталія Кацер-Бучковська, "Народний фронт". Як і попередні доповідачі стосовно цього законопроекту я також дуже прошу вас підтримати Закон про Національну комісію регулювання ринку енергетики комунальних послуг у першому читанні. Чому цей законопроект є важливий? У першу чергу я хочу сказати, що це не є першою спробою українського парламенту легалізувати і надати законодавчий статус Комісії з регулювання ринку енергетики. Наразі нашим пріоритетом у Комітеті палива і енергетики є демонополізація ринків енергетики. Ми уже прийняли Закон про ринок природного газу і зараз на часі Закон про ринок електричної енергії. І повноцінне функціонування цих законопроектів і цих ринків неможливе без незалежного регулятора. Також прийняття цього законопроекту є частиною наших євроінтеграційних зобов’язань перед Європейською комісією, Європейським Союзом, а також перед Енергетичним співтовариством. Прийняття цього законопроекту дозволить зробити комісію більш прозорою, більш публічною, більш ефективною політично і фінансово незалежним органом. У першу чергу в цьому законопроекті, який є напрацюванням комітету, а також міжнародних організацій громадянського суспільства, у нас робота над цим законопроектом велась більше року, а ми заклали основи операційної незалежності, а саме: записали критерії відбору комісіонерів, критерії створення незалежної конкурсної комісії, яка буде відбирати комісіонерів; заклали фундамент фінансової незалежності, коли комісія не буде залежною від того чи іншого органу і їхніх бюджетних асигнувань, а буде мати комісіонер достойну ринкову заробітну плату і зможуть фактично працювати незалежно. Також ми заклали принципи ротації чого не було до цього, тому що на даний момент комісія працює виключно на підставі указу Президента України і фактично немає цих принципів закладено в даному указі. Тому я дуже прошу вас підтримати цей законопроект, він є надзвичайно важливим для демонополізації ринку, для створення більш прозорих умов діяльності гравців ринку енергетики. Також для споживачів це дасть можливість зрозуміти, яким чином формуються тарифи на електроенергію, газ, на комунальні послуги і дасть можливість розуміння прозорості формування цих тарифів. Тому дуже прошу вас проголосувати за цей законопроект в першому читанні. І також комітет бере на себе зобов’язання доопрацювати цей законопроект до другого читання з тим, щоб всі неузгодженості були вирішені до того як ми будемо голосувати в другому читанні. Дякую.
Дякую вам. Артур Мартовицький від "Опозиційного блоку".
Шановні колеги! Шановні виборці! Це повторне перше читання проекту Закону (2966д) про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Проект доопрацьований комітетом. Роль регулятора є ключовою для успішного функціонування енергетичного ринку. І я підтримую позицію, що у сферах енергетики та комунальних послуг має діяти незалежний регулятор. Однак, це не значить, що має існувати анархія. Законопроект містить неприйнятну норму щодо наділення комісію повноваженнями по затвердженню ліцензійних умов, тобто наділення комісії компетенцією, яка згідно чинної редакції Закону України "Про ліцензування видів господарської діяльності належить виключно Кабінету Міністрів України". Звертаю увагу, що, виходячи з положень законопроекту, комісія ні з ким не погоджує свої рішення і не юстує їх, а тому, на мою думку, є помилковим віддавати на її відкуп одноосібне розроблення та затвердження такого важливого документу як ліцензійні умови, що є основним документом для суб’єктів господарювання, які діють у відповідних сферах. Комісія повинна розробляти ліцензійні умови, однак затверджуватися вони мають виключно в Кабінеті Міністрів. Фракція політичної партії "Опозиційний блок" пропонує приймати даний законопроект виключно за основу і доопрацювати його в комітеті до другого читання. Дякую.
Амельченко від Радикальної партії передає слово Олегові Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я звертаюся до колег народних депутатів: законопроект, який ми розглядаємо про Національну комісію з питань регулювання ринку комунальних послуг – надзвичайно важливий. Чому? Тому що сьогодні цей ринок енергетики, а його об’єм становить понад 300 мільярдів гривень на рік (майже річний державний бюджет України), він керується комісією, яка незаконно призначена. Чому це питання важливе для мільйонів українців? Тому що ми з вами платимо за корупцію: через тарифи на електрику які підвищені з минулого року, через тарифи на інші енергоносії. Хто сьогодні очолює Нацкомісію з питань регулювання ринку комунальних послуг? Є такий діяч 25-літний на прізвище Вовк, який відзначився лише одним: до того як очолити цю важливу комісію він працював на фабриці "Рошен" звідки його звільнили за професійну непридатність. На приватному бізнесі він професійно непридатний, а на Нацкомісію з питань регулювання ринку комунальних послуг раптом виявився придатним. Придатним до чого? Займатися корупцією! Сьогодні головний бенефіціар на цьому ринку енергетики російський олігарх Григоришин. Я питаю: чому російські олігархи заробляють в Україні? Коли наші політв’язні сидять по російських тюрмах, російські олігархи зароблять мільярди в Україні. Чому? Відповідь на це питання очевидна: тому що вони разом з Адміністрацією Президента в одній зв’язці – це спільний корупційний бізнес, за який платять мільйони українських громадян через непідйомні тарифи на електрику, на газ, на комунальні послуги і на все інше. Встановлюють штучно тарифи, "откати" кладуть собі в кишені, мільярди виводять з українського ринку для того, щоб у корупційний спосіб набивати собі кишені і заробляти. Тому я вкотре звертаюсь, що рішення Президента про призначення Вовка головою комісії є незаконне, воно тягне за собою величезні корупційні ризики, за які розраховуємося всі ми, українці. Тому ми вимагаємо від Конституційного Суду визнати незаконним Указ Президента про призначення Вовка, розпустити цю нацкомісію з питань регулювання комунальних послуг, заборонити російський бізнес. бізнес російських олігархів в Україні до тих пір, поки не будуть звільнені політв’язні: Савченко, Клих, Сенцов і десятки інших відомих і невідомих українських патріотів, які сидять у російських тюрмах. Офшорний скандал, який зараз розгортається, це плата за минуле. І це минуле догонить кожного, хто вчиняє злочини, перебуваючи на будь-якій посаді, включно з президентською. Я прошу дати підписи за імпічмент Президента.
Максим Курячий від "Блоку Петра Порошенка".
Шановні колеги, шановні народні депутати! Дійсно, дуже багато розмов йдеться щодо високих тарифів в Україні. Розмов багато, але дій, насправді, недостатньо. І саме тому я дуже щиро вітаю авторів цього вкрай важливого законопроекту з такою ініціативою, щоб врешті-решт розібратися з цією тарифною вакханаліє, яка склалась в нашій державі, в нашій країні. Безумовно, фракція "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати цей, справді, важливий революційний і прогресивний закон. Сьогодні ми маємо врешті-решт історичний шанс і можливість на законодавчому рівні вперше в історії незалежності України закріпити статус Національної комісії з регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг. Цей орган має бути, дійсно, незалежним: незалежним політично незалежним, економічно незалежним фінансово. Дорогі і шановні колеги народні депутати, цей закон важливий також з точки зору на те, що дуже велика кількість громадян України зі всіх куточків нашої держави, зокрема і з моєї рідної Дніпропетровщини, і з Дніпропетровська зокрема, звертаються з величезною кількістю скарг на зловживання природніх монополій, на зловживання суб’єктів надання комунальних послуг своїм монопольним становищем. Цей закон має врешті-решт поставити дійсно дієвий державний контроль і унеможливити ці зловживання. Я пропоную, щоб до другого читання наділити цей вкрай важливий державний орган більш дієвими і рішучими повноваженнями. Нам не можна создавати такі державні органи, які будуть беззубі, а які зможуть дійсно захищати права споживачів. Цей закон важливий з точки зору також на те, що з 1 лютого вступає в силу Закон України про особливості права. здійснення права власності в багатоквартирних будинках. На виході і скоро дійде до парламенту у другому читанні Закон про житлово-комунальні послуги. Безумовно, цей орган має бути територіально структурований, щоб його представництва, наділені владними повноваженнями, були і в Дніпропетровську, і в Одесі, і в Чернівцях, і у Львові – по всій країні. Шановні колеги, я врешті-решт дуже вдячний авторам за те, що вони вперше пропонують стандартизувати комунальні послуги. Мало того, стандартизувати, а ще й проводити контроль за якістю надання цих комунальних послуг. Отже, я закликаю всіх небайдужих, всіх, хто бореться з комунальною мафією і з комунальним рабством, підтримати цей прогресивний закон в першому читанні і за скороченою процедурою підготувати його до другого читання. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі від політичних фракцій виступили по даному законопроекту. Тепер в нас буде виступи від народних депутатів. І, шановні колеги, хто має бажання взяти участь в обговоренні, прошу записатися на виступ. І прошу провести запис на виступи від народних депутатів, будь ласка. Новак Наталія, включіть і передайте слово шляхом виступу.
Передаю слово Юрію Солов’ю.
Дякую.
Юрій Соловей, 89-й виборчий округ. Шановні колеги, я хочу сказати, що цей закон носить значення для кожної пересічної людини, яка проживає в Україні, оскільки в нашій державі не уряд, а саме Національна комісія, яка регулює ринок енергетики та комунальних послуг, затверджує тарифи, які потім сплачують як фізичні особи, так і юридичні особи. Я хочу запитати сьогодні усіх: а чи виконує Національна комісія в діючому статусі ефективно свої функції, чи тарифи, які встановлені вчора на газ, а сьогодні на електроенергію, є прозорими і економічно обґрунтованими? Я хочу навести декілька прикладів. Зокрема, за минулий рік всі обленерго, які працювали в Україні, показали прибутковий результат, але, поряд з тим, з 1 березня для всіх споживачів в Україні від 25-ти до 50-ти відсотків збільшуються тарифи на електроенергію. Інший окремий приклад. Сьогодні ряд населених пунктів окремих територій, які не мають газопостачання, використовують електрику для того, щоб обігрівати свої помешкання. І, як ви думаєте, які тарифи встановлює Національна комісія з регулювання енергетики для тих споживачів, які споживають більше електроенергії, бо змушені це робити: менші чи більші? Звичайно, що більші. Це говорить про те, що сьогоднішній рівень фахівців і людей, які працюють в Національній комісії з регулювання енергетики, є абсолютно низьким і непрофесійним. І, звичайно, сьогодні на часі даний законопроект, який дозволить демонополізувати дану структуру, який дозволить завести в дану структуру на основі конкурсу реальних, професійних, фахових людей, які будуть нести відповідальність за прийняті рішення. Поряд з тим, я хочу зауважити, що між першим і другим читанням нам потрібно внести обов’язково зміни, зокрема не тільки в частині посилення впливу парламенту на призначення даних керівників і членів Національної комісії з регулювання енергетики, але також треба посилити їхню відповідальність за прийняті ріш. Тому що ми розуміємо, що ринок електроенергетики і комунальних послуг, це ринок, який. в якому є мільярди. Поряд з тим я хочу зауважити, що сьогодні сфера комунальних послуг, які надають місцеві водоканали чи місцеві теплокомуненерго, повинен бути максимально наближений до органів виконавчої влади, які працюють на місцях, і це окреме питання, яке потрібно доопрацювати. Тому велика подяка членам комітету, тим людям, які долучились до даного законопроекту, і звертаюся до всіх парламентарів підтримати його у першому читанні. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Михайло Бондар, "Народний фронт".
Михайло Бондар, 119 виборчий округ. Я приєднуюся до всіх депутатів, які виступали у підтримку цього законопроекту. Як співавтор його, також хочу закликати депутатів підтримати його в першому читанні. І запевняю, що між першим і другим голосуванням якраз ми в комітеті обговоримо і внесемо всі поправки, які стосуються цього законопроекту. І ще раз кажу, підтримати в першому читанні. Дякую.
Валерій Дубіль, Валерій Дубіль.
Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Дякую.
Шановні колеги, цей законопроект в тому вигляді, як він зараз є, повинен дати відповідь на ключове питання. І те, що зараз відбувається з тарифною політикою в електроенергетиці, в сфері комунальних послуг, в газовій сфері, фактично є відповідь на те, чи зможе цей законопроект врегулювати найважливіші питання. Які саме? Ви знаєте, що вдруге за останні 2 роки уряд змінив норматив споживання для тих помешкань, де немає лічильників газу. Реально за ці два роки цей норматив споживання було зменшено в три рази. Таким чином, наші громадяни, а це майже 4,3 мільйона помешкань в основному в містах, близько 10 мільйонів наших громадян, чиї помешкання не обладнані газовими лічильниками, отримали право сплачувати по тарифах, які в 3 рази менші, ніж норматив, який раніше існував. Перше питання, яке при цьому виникає: а куди раніше зникали ці шалені кошти, коли норматив споживання, наприклад, на тих, у кого немає лічильників і є газові плити, був 9 кубічних метрів, до останнього він був 3? Де зникали ці 6 кубічних метрів, і хто за них оплачував. Друге. Але буквально місяць назад два невідомих в лапках, але дуже відомих в газовому середовищі громадян, звернулися до суду проти уряду України. Як ви думаєте, яке рішення прийняв Вищий адміністративний суд? Вищий адміністративний суд скасував постанову Кабінету Міністрів, і таким чином визначив, що виявляється, наші громадяни, які переплачували втричі, вдвічі, по показниках, оскільки у них не було лічильників, змушені будуть повертати близько 3 мільярдів гривень газовим магнатам. Це ще не все. Замість того, щоб реально оцінити ситуацію, оскільки всі ці розрахунки були на підставі розрахунків НКРЕ, уряд збільшує в півтори рази норматив споживання для таких громадян. От саме для того, щоб ця історія більше ніколи не повторилася, ми повинні мати дійсно незалежний орган, який буде керуватися не газовими, не енергомонополістами, ні монополістами водоканалів. Саме тому наша фракція пропонує проголосувати за цей закон в першому читанні, внести відповідні правки, ми готові їх подати, і ухвалити після цього остаточне рішення. Дякуємо.
Будь ласка, Олександра Кужель.
В продовження тез, які говорив Сергій Соболєв, хочу додати одне. Перше порушення, яке неприємне і не може йти на друге читання. Немає такого окремого органу з такими повноваженнями в Конституції України. Будь ласка, виписуйте його згідно Конституції, аби вносити зміни. По-друге, на сьогоднішній день найголовніше чого ми не маємо цим законом – розуміння відповідальності перед споживачем. В кінцевому випадку, щоб ми з вами не створювали, все вигрібаємо ми – народ України. І на сьогоднішній день така собі організація як НКРЕ, яка згідно рішенням українського суду сьогодні визнана як незаконна продовжує приймати тарифи і обкрадати народ України. І тому наша фракція підтримає в першому читанні з дуже серйозними застереженнями, це виписання обов’язкове розділ "Захист прав споживачів", обов’язково участь громадськості в частині прозорості як національних тарифів, так і місцевих, мати право громадські діячі повинні, і в частині обов’язковості ліцензування. Найгірше, що в цьому залі є багато людей, які не бачать як кожен орган центральної виконавчої влади хоче вийти з-під дії Закону про ліцензування. Це ганебна практика. І, якщо ми хочемо, щоб у нас була європейська країна, вони повинні відповідати європейському Закону про ліцензування. Якщо ви хочете здирництво і корупцію, потакайте їх побажанкам. Закон в першому читанні, на другий суттєва доробка і обов’язкова участь у громадськості.
Наталія Кацер-Бучковська.
Шановні колеги, крім того, наскільки цей законопроект важливий для захисту прав споживачів, як говорили попередні доповідачі, а також для ринку, я хочу сказати, що фактично ринок енергетики складає більше. оборот річний більше 300 мільярдів гривень – це майже складає 30 відсотків української економіки. Тому наявність незалежного регулятора на цьому ринку є абсолютно необхідною для його нормального функціонування. Також цей законопроект дасть можливість збільшити інвестиційну привабливість об’єктів енергетики, оскільки інвестори, оцінюючи ринок, завжди звертають увагу на те: чи є незалежний регулятор, чи регулюється його діяльність і чи будуть захищені права інвесторів, права учасників ринку енергетики. Це також дуже важливо. Тому цей законопроект має не тільки прямий вплив на захист прав споживачів і на прозорість тарифів, але й також має опосередкований вплив на відновлення української економіки, демонополізації ринку для створення робочих місць, на підвищення вартості наших енергетичних активів. Тому ще раз, дуже прошу вас, незважаючи на те, що є певні зауваження, проголосувати цей законопроект в першому читанні. І комітет разом з громадськістю, з міжнародними організаціями абсолютно відкрито, більше півроку розглядав цей законопроект. І також ми продовжимо у відкритому ключі доопрацювання цього законопроекту до другого читання. Дякую.
Дякую вам. Побер Ігор Миколайович.
Прошу передати слово Юрію Солов’ю.
Юрій Соловей, 79-й виборчий округ. Шановні колеги! Я ще раз звертаюся до кожного з вас підтримати в першому читанні даний законопроект. Оскільки він дозволяє зробити Національну комісію з регулювання ринку енергетичних послуг: а) незалежною і б) професійною. Бо сьогоднішній склад даної комісії він не претендує ні на незалежність, ні на професійність. Я ще раз хочу звернути увагу, в тому числі і голови Національної комісії з регулювання енергетики до якого я вже звертався тричі з листом. І звертався прямо на прийомі щодо ситуації з постачанням електроенергетики гірських населених пунктів де встановлений тариф – це ті пункти, які не мають газопостачання і змушені використовувати електрику для опалювання своїх помешкань зимовий період. Сьогодні Національна комісія встановила для даних споживачів у двічі більший тариф ніж ті, які мають газові котли для свого обігріву. Це абсолютно не логічно і це абсолютно не відповідає ринковим умовам, адже у відповідності до ринкових правил, чим більше споживаєш тим менше платиш. Тому даний конкретний приклад є яскравою люстрацією сьогоднішньої професійності і компетенції Національної комісії з регулювання ринку енергетичних послуг. Тому звертаюсь до всіх своїх колег, підтримати даний законопроект, розглянути його за скороченою процедурою і прийняти його в найкоротший час в цілому. Дякую.
Дякую вам. І фактично по регламенту вже завершальний виступ. Рябчин Олексій Михайлович, будь ласка.
Для того, щоб зекономити час, просто прошу колег проголосувати за даний законопроект. Голосуємо, ідемо працювати за новим законопроектом. Дякую.
Час лишається, тому я надаю слово Леву Підлісецькому, "Самопоміч", ще дві хвилини, будь ласка.
Я постараюсь вкластися у дві хвилини, оскільки більше вже сказано. Я б хотів доповнити своїх колег, ще раз нагадати, що основні критерії і основні принципи, які вони казали, що треба доповнити до другого читання, а також додати ще кілька моментів. Важливо є до другого читання доопрацювати склад Номінаційної комісії, оскільки це кожен говорив за це і це, перш за все, важливо для створення незалежного органу. Друга річ це є пропрацювати, все ж таки знайти волю і зробити повну ротацію членів НКРЕ, оскільки дійсно за останній рік комісія дискредитувала себе багатьма рішеннями. Серед таких рішень є, зокрема, це спроби, це підняття тарифів для окремих компаній енергетичних, які насправді вимивали гроші в конкретні компанії з конкретними людьми, які тими компаніями управляли від певних бізнес-структур. Згадаємо, це є і "Укренерго" для закупки відомих трансформаторів, згадаємо і обленерго, де, скажімо, для певних обленерго піднімалися тарифи в кілька раз, а для іншого обленерго значно менше. Рекордсменом вартості електроенергії в тарифі на постачання електроенергії в Україні це є Луганське енергетичне об’єднання, також є і інші компанії, яким були значно підняти тарифи. Мегаважливим рішенням, яке вдалося призупинити на даний час, це є рішення НКРЕ щодо запровадження так званого RAB-фінансування, стимулюючого фінансування, яке, насправді не покликане на те, щоб стимулювати інвестиції, а покликане на те, щоб більше надати коштів обленерго, не скасувавши корупційні складові в їхній діяльності. Загальна сума, ціна питання на цей рік це було 2,5 мільярди. От така комісія своїми непрофесійними або, можливо, завідомо неякісними і корупційними рішеннями може призводити до втрат для економіки держави мільярдів. Загальна сума – це порядку 8 мільярдів можна нарахувати за минулий рік, це є ці суми, які хотіли вивести з ринку рішенням НКРЕ. До важливих моментів я би ще хотів додати, доопрацювати до другого читання це вимоги щодо кандидатів на члени комісії, зокрема це, я думаю, що варто відкинути такий обов’язок, щоб кандидат не був, не мав мати представницький мандат, оскільки, якщо він є депутатом якогось рівня, він може приймати участь в конкурсі, а також є, як на мене, сумнівною вимогою наявність обов’язкового українського громадянства, оскільки я думаю власне для незалежності можливо і варто залучитись.
Час, відведений для виступів народних депутатів, вичерпаний. Є потреба для заключного слова. Я надаю 3 хвилини для виступу доповідачу Домбровському Олегу Георгійовичу. Секундочку, через 3 хвилини відбудеться голосування. Я прошу народних депутатів заходити в зал, готуватись до голосування і прошу фракції закликати депутатів в зал. Будь ласка, Олександр Георгійович.
Шановні колеги, я думаю, що я не відкрию якоїсь особливою таємниці, коли скажу, що ідеальних законопроектів у нас не буває. Тому я хочу щиро подякувати за дуже професійну і плідну дискусію, яка тільки що відбулася. І я обіцяю від імені комітету врахувати всі зауваження, які у нас були між першим і другим читанням. Друге. Я хочу щиро подякувати всім членам комітету, які сьогодні виступали і які приймали дуже активну участь – це титанічна робота для того, щоб цей законопроект можна було внести для обговорення в цей зал. І останній аргумент, я дуже хочу, щоб ви його почули, чому ми сьогодні повинні проголосувати в першому читанні за цей законопроект? Тому що наші вороги радіють від того, що в країні політична криза, що в країні вроді би не можна знайти політичний консенсус, але коли в цих умовах дискусії політичних Верховна Рада демонструє стабільність, коли ми голосуємо знакові законопроекти, по яких ми взяли зобов’язання і в центрі цих законопроектів стоять не інтереси олігархів, а інтереси простої української сім’ї, зрозумілими тарифами, з прозорими тарифами і з правильною енергетичною стратегією і безпекою в державі, я вважаю, що це буде маленькою, але перемогою українського парламенту. Тому я прошу вас підтримати і проголосувати в першому читанні. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги! Ми завершили обговорення, я прошу заходити в зал, займати робочі місця. Я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатам, що зараз відбудеться голосування. Я прошу керівництво фракцій закликати депутатів на робочі місця. Є готовність в залі до прийняття відповідального рішення? Голосуємо. Я ставлю на голосування проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг номер 2966 за пропозицією комітету за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, прошу визначитися. Голосуємо, колеги. [[17:04:01]] За-285 Рішення прийнято. Я вітаю Олександра Георгійовича за якісну хорошу роботу. І я переконаний, ми незадовго у другому читанні зможемо цей законопроект прийняти. Шановні колеги, я вам хвилинку по організації нашої роботи. Я прошу уваги. До мене підходять багато народних депутатів і говорять про те, наскільки важливі законопроекти стоять наступними у порядку денному. Я думаю, що дане звернення не цілком має бути звернене до мене. Я ставлю кожного разу пропозицію за скороченою процедурою. Коли є 150 голосів, ми маємо розгляд законопроекту за 15 хвилин, коли нема 150 голосів, ми йдемо по повній процедурі, зокрема, розгляд даного законопроекту зайняв нам рівно годину часу. І тому моє прохання до вас – звертатися до колег по фракції, до керівництва фракції, щоб у той момент, коли я ставлю питання на скорочену процедуру, ми мали 150 голосів. Тоді буде шанс розглянути всі ті законопроекти, які в нас стоять зараз на порядку денному. Поза тим у мене немає Регламентом передбаченої можливості прискорити розгляд питань. Якщо ми зараз налаштуємося і будемо зосереджені, і будемо працювати, а не вести дискусії політичні, ми зможемо усі законопроекти прийняти і обговорити. Отже, до обіду ми проголосували за ті законопроекти, по яких ми прийняли рішення включити у порядок денний і прийняти рішення. Це є законопроекти 4004, 4197, 4199. І ми, згідно Регламенту, повинні зараз тих три законопроекти розглянути. Наступними в нас по Регламенту ідуть законопроекти: 3251 і 3046. В нас 55 хвилин часу, якщо ми будемо іти системно – ми всі ці п’ять законопроектів зможемо розглянути. Але прошу змобілізувати фракції і допомогти мені в організації роботи залу. Дякую вам. Отже, колеги, я оголошую до розгляду проект Закону про реструктуризацію зобов’язань громадян України за кредитами в іноземній валюті, що отримані на придбання єдиного житла (4004 і 4004-1). Є пропозиція, щоб дані законопроекти ми розглянули за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати 4004, скорочена процедура. Будь ласка, голосуємо. [[17:07:27]] За-173 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну, будь ласка.
Доброго дня ще раз! Шановні народні депутати, ми просимо вас ухвалити проект Закону про реструктуризацію зобов’язань громадян України за кредитами в іноземній валюті, що отримані на придбання єдиного житла (іпотечні кредити). Що ми пропонуємо і нам здається, що ми знайшли таке рішення, яке дозволить нам вирішити і відповідати чотирьом основним принципам. Перше, це буде справедливе рішення для всіх громадян, як для тих громадян, які дійсно потребують допомоги держави і мають проблему з кредитами валютними, так і дозволить не вирішувати і не перекладати на плечі держави проблему тих громадян, які купували велику кількість нерухомості за валютні кредити, робили бізнес-рішення, а не купували єдине житло. Друге. Це дозволить нам реструктуризувати і надати можливість тільки ті кредити, які куплені на придбання, тільки ті кредити, які взяті на придбання єдиного житла. Третє. Це не дозволить нам надати можливість для ухиляння від сплати за своїми кредитними зобов’язаннями тим, хто не є сумлінними платниками і дійсно ухилявся і не платив ці кредити ще до наступлення кризи. І четверте. Саме цей, збалансований закон, на нашу думку, не нанесе шкоди банківській системі, яка тільки почала ставати на шлях стабілізації. Хто може скористатися даним законопроектом, як ми пропонуємо? Тільки ті позичальники, які мають або квартиру, куплену до 60 квадратних метрів, або земельну ділянку для будівництва будинку не більше, ніж 120 квадратних метрів чи безпосередньо будинок. Для пільгових категорій. Ми сюди включили пільгові категорії: інваліди першої групи, учасники АТО, ветерани війни, багатодітні сім’ї або сім’ї, які виховують дитину-інваліда. За даними Нацбанку, це 30 тисяч родин, які будуть охоплені саме дією цього.
Скільки часу треба? 30 секунд. Будь ласка, 30 секунд.
Кредити до двох з половиною мільйонів гривень, тільки ті, які взяті на придбання єдиного майна, банки можуть встановлювати кращі пільгові умови, але ці умови, які ми пропонуємо, – це переведення в національну валюту, встановлення фіксованої ставки на 3 роки. І ця ставка така ж, яка була по валютному кредиту. І через 3 роки це може бути ставка депозитів в гривні плюс 3 відсотки. Тобто, таким чином, ми даємо можливість: перше – перевести кредити в гривні, друге – списати частину боргу для різних категорій від.
Ще 30 секунд, у нас дуже обмежений час. Оксана Сергіївна, будь ласка, 30 секунд, постарейтесь ввійти в них.
І таким чином зняти напругу і вирішити проблему саме для тих громадян, які постраждали в наслідок девальвації, яких це єдине житло. Дякую. Дуже прошу підтримати. Проект підтримано і Національним банком, і узгоджено з нашими кредиторами, він не суперечить програмі з Міжнародним валютним фондом. Дякую.
Дякую дуже вам. До співдоповіді запрошується народний депутат України Вілкул Олександр Юрійович. Вілкул Олександр Юрійович, все правильно.
Уважаемые народные депутаты, уважаемый народ Украины, я был сейчас на улице возле здания Верховной Рады и разговаривал с людьми, и слушал что говорят люди. Так люди говорят, что этот законопроект, который сейчас проталкивает Кабинет Министров, это предательство. Уходя из правительства, Яценюк решил напоследок продавить законопроект, который лоббирует интересы банков, которые хотят отменить мораторий на отчуждение единственного жилья, а по простому – это брать людей и выбрасывать их с детьми на улицу. Законопроект правительства позволит банкам в одностороннем порядке изменять условия договора, при чем не в пользу людей. Я призываю вас поддержать наш альтернативный законопроект, который предусматривает реальную защиту и поддержу украинцев при реструктуризации валютных кредитов. Во-первых, потому что распространяется на все потребительские кредиты в иностранной валюте, а не только на тот ограниченный список, который дает Кабинет Министров. Во-вторых, законопроектом определены два принципа, которые давно реализуются в Европе, про которую мы все время говорим. Первое – это ключи на стол, когда заемщик отдает банку квартиру и не остается ничего должным, потому что сейчас со всеми штрафами и пенями бывает, что у заемщика отбирают квартиру и после этого он еще должен выплачивать эти долги до конца своей жизни и дети его выплачивать. Второй принцип – это право первой руки. Очень часто кредиты банки продают коллекторам за 5-10 процентов, а фактически – бандитам, которые потом ходят, выселяют людей и забирают у них квартиры. Человек должен иметь приоритетное право выкупить этот валютный кредит, если его уже банк хочет продать. Уважаемые коллеги, люди избирали нас для защиты, а не для того, чтобы с подачи правительства и банков мы помогали выгонять их на улицу. Люди не виноваты в бездеятельности власти, которая развалила экономику и обвалила курс гривны. Коммерческие банки получили 200 милли.
30 секунд, 30 секунд.
Коммерческие банки получили только за последний год больше 200 миллиардов гривен рефинансирования, которые ушли как в песок. Люди не получили ничего. Я прошу поддержать наш альтернативный законопроект. Спасибо.
До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності Рибалка Сергій Вікторович. Оскільки він співдоповідає відразу по двох законопроектах, я прошу дати 3 хвилини для виступу. Будь ласка.
Шановний пане голово, шановні колеги! Вже більше двох років НБУ, уряд та український парламент не можуть допомогти людям, які через шалену девальвацію гривні потрапили в кредитне рабство. Люди втрачають житло, вони місяцями стоять під Нацбанком та Верховною Радою. Я майже щодня спілкуюсь з валютними позичальниками, починаючи з першого дня засідання нашого комітету. Ми з вами ухвалили у двох читаннях Закон "Про зміцнення мораторію на відчуження єдиного житла" і в трьох читаннях підтримали Закон 1558-1, який банки назвали неможливим до виконання. І в обох випадках отримали вето Президента, шалене затягування часу, і зрештою майже нульовий результат. За цей час ситуація значно погіршилась. Єдиний позитив у тому, що банки, НБУ та представники МВФ нарешті визнали необхідність вирішення питання шляхом прийняття закону і внесення, внесли свій законопроект. Я не одноразово закликав банкірів, Нацбанк та об’єднання позичальників дійти компромісу, аби погодити якісний закон, який отримав би безперечну підтримку у парламенті, був підписаний Президентом і, головне, був реалізований на практиці без юридичних зачіпок. Бо люди потребують реальної допомоги, а наші нескінченні дискусії – ходіння по колу. І після оцих всіх дій ми знову отримали два законопроекти: урядовий законопроект, який не сприймає частина позичальників, та альтернативний, проти якого категорично виступають банки, Нацбанк та уряд. Скажу чесно, мені не подобається жоден із цих двох документів і жодний із них не набрав необхідної кількості голосів у нашому комітеті. Але сьогодні ми зобов’язані ухвалити відповідальне рішення. Те, що я зараз скажу, дуже важливо. Які у нас з вами головні завдання як державних мужів та патріотів? По-перше, як найшвидше допомогти конкретним людям, які вже не в змозі платити, яких продовжують виганяти на вулиці. Треба дати їм шанс зберегти єдине житло. Треба полегшити непосильний борговий тягар. Я хочу, щоб мене почули валютні позичальники. Той, хто знову вам обіцяє нездійсненні речі, обманює вас і насправді затягує час, аби отримати політичні бали. З одного боку, маємо недосконалий закон Кабміну, який може допомогти лише частині позичальників, з іншого, законопроект, який очевидно отримає вето Президента. Шановні колеги, я пропоную прийняти урядовий законопроект за основу і довести його до другого читання, щоб не лише прибрати всі найменші недосконалості та розширити категорії позичальників, які підпадуть під його дію, а щоб він реально зняв з них непосильну фінансову кабалу. Я закликаю кожного з вас, реально подумати, чи зможете ви жити з власною совістю, якщо знову дозволите на черговий рік затягнути це питання. А у нас є шанс, реальний шанс допомогти сьогодні позичальникам. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую вам за дотримання регламенту. Шановні колеги, прошу записатися два – "за", два – "проти". Будь ласка, два – "за", два – "проти". Мельник Сергій Іванович.
Прошу передати слово Руслану Демчаку.
Шановні колеги, прошу уваги. Нашій увазі пропонується два законопроекти 4004, 4004-1, але вони кардинально різні. Я хочу, щоб ви розуміли різницю, закон 4004 – це компроміс. Кабінет Міністрів його вніс після того, коли зібрав асоціацію. Незалежну асоціацію банків, НБУ, представників "кредитного Майдану" і створили альтернативний законопроект, який влаштовував всі сторони для того, щоб банки могли виконати свої зобов’язання. Це дуже важливим зараз є. І навіть при прийнятті цього законопроекту збитки для банківської системи будуть по розрахункам приблизно 16 мільярдів гривень. Якщо ми підтримаємо, так трапиться, закон альтернативний, збитки будуть 120 мільярдів. Це ще більше чим той законопроект, який був заветований 1578, який 3 рази ми голосували і це визвало. Ми граємо. ми граємо очікування. очікуваннями наших людей. І я хочу звернутись до "Опозиційного блоку", це дуже небезпечно, коли ми маніпулюємо тими очікуваннями і даємо людям надію. Але ми маємо сконцентруватися на тому і об’єднатися навколо того законопроекту, який дійсно є підйомним і є компромісним для всіх сторін. Для прикладу. 20 відсотків буде списано для іпотечних кредитів на квартиру до 60 метрів, для будинків 120 метрів. 50 відсотків буде списано для того у кого це єдине житло. 80 відсотків для учасників АТО і для інвалідів. І 100 відсотків для сімей, які втратили годувальників у. під час проведення АТО. Крім того, ми доопрацюємо закон 4004 в комітеті і ми внесемо норму, ключі на стіл, коли повернув заставу і кредит являється погашеним. Тому прошу звернути увагу і підтримати законопроект 4004.
Олександр Данченко.
Доброго дня, колеги. Дуже важливим є те, що цей законопроект або іншу дію держава повинна була зробити ще давно вже, тому що, коли понавидавали валютних кредитів ніхто не думав ні про що. І такі дії Нацбанк повинен був самостійно зробити ще рік тому. Але я дуже дякую за те, що пропрацювали дуже добрий законопроект, який є в своїй основі правильним, але його потрібно доопрацювати, в першому читанні прийняти. І доопрацювати таким чином, щоб він був реальним, щоб і люди змогли отримати все те, що вони втрачають, і держава була захищена. Тому, звичайно, підтримуючи цей законопроект, ми повинні зрозуміти, що нам потрібно доопрацювати його і зробити його таким, що він дійсно буде працювати на корись всім. Дякую.
Дякую вам. Олександра Кужель.
Шановні колеги! Коли ми приймаємо державницькі рішення, ми часто нагадуємо вам тут, що таке паритет. Паритет при прийнятті рішень, коли зацікавлені сторони держава, бізнес і громадянин приходять до єдиного рішення і тільки це рішення є некорумпованим і державним. Зараз ми розглядаємо питання і відповідальності паритету. Коли сталася ситуація зростання курсу з 5 гривень на 8, вже тоді ми говорили, що не може громадянин один нести відповідальність, бо в цьому процесі прийняли участь: держава яка розпространяла і дозволяла давати валютні кредити, бізнес який видавав валютні кредити в вигляді банків і громадянин. На жаль, держава тоді не прийняла це рішення, переклавши все навантаження на громадян України. Перепрошую, ви сьогодні говорите, що уряд щось відпрацював? Це сором, вони просто "кістку" кинули і там рабство на останнє все життя. Але хочу всім вам нагадати: запитайте у людей, чи сплатили вони вже ці кредити? Давно сплатили, бо банки зараховували тільки відсотки, не зараховуючи жодної копійки тіла кредиту. Ви почули? 200 мільярдів рефінансування, а збиток був 16 мільярдів, коли ще Гонтарева не прийшла. А теперь, конечно, когда курс після 8 став 27, то і збитки будуть 120 мільярдів – це до пані Гонтаревої привіт. І тому я вважаю, що 4004 є неприйнятним, законопроект, і це є рабство людей. І хочу сказати, хто дав право Мінфіну вирішувати? Ви хочете тільки для людей, хто взяв одну квартиру – 100 відсотків підтримую. А бізнес? Люди, які створили маленький, середній бізнес, фермери взяли ці кошти. Чому вони не мають право на таку ж реструктуризацію і на спокійне списання цієї.
30 секунд, будь ласка.
Це тіло кредиту давно виплатили, банк не має збитків і тому це є дуже умовні збитки, 4004-1 це той закон, який сьогодні вимагають громадяни України.
Запрошую до слова Олександра Долженкова, це буде завершальний виступ. Я прошу народних депутатів заходити в зал, підготуватися до голосування. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни! Зараз дійсно буде голосуватися за надзвичайно важливі законопроекти, законопроекти, які вирішують або можуть частково вирішити проблеми, перед якими постають тисячі громадян України, які опинилися у валютній пастці. Тут попередній доповідач призивав "Опозиційний блок" вгамуватися та відповідно підтримати законопроект 4004, але хотілося зазначити, що не вина "Опозиційного блоку" в тому, що втричі на 300 відсотків девальвувала гривня України, коли це виникло у 2014 році, не вина "Опозиційного блоку" в тому, що тисячі громадян залишилися сам на сам з цими проблемами. І фактично ця девальвація призвела до збанкрутіння вказаних осіб, до їх неспроможності погашати відповідні валютні кредити, які були взяті під іпотеку. При цьому хочу зауважити, що голосування цього законопроекту повинно бути реалізовано, законопроект не повинен бути мертвим. Якщо вдаватися до суті законопроектів, то законопроект 4004 це окремий закон, який містить низку умов щодо реструктуризації валютних кредитів. При цьому жодних змін до Цивільного кодексу, жодних змін до Закону України про заставу цим законопроектом не внесено. Що це означає? Це означає, що при прийнятті законопроекту 4004 він не буде працювати, оскільки буде суперечність з чинними нормами законодавства. Натомість, в законопроекті 4004-1 вносяться змін до Цивільного кодексу, до Закону України "Про заставу" йде гармонізація відповідних положень даного законопроекту з нормами чинного законодавства, що дає нам надію на саме створення реального механізму реалізації ідеї щодо реструктуризації валютних кредитів. Тому я закликаю голосувати за законопроект 4004 як більш виважений та більш.
Дякую, шановні колеги. Ми завершили обговорення. Я дуже переконливо прошу депутатів заходити в зал. Ці законопроекти є дуже резонансні і свого часу, коли ми не приймали рішень, я нагадаю вам приміщення Верховної Ради було заблоковано. Щоб ми до цього не доводили нам важливо прийняти відповідальне рішення. І тому я прошу керівників фракцій запросити депутатів в зал, я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити про те, що зараз відбудеться голосування і прошу займати робочі місця. Будь ласка. Шановні колеги! Готові до прийняття рішення? Шановні колеги! Я справді вас прошу зайняти робочі місця. Володимир, Ігор! Женя. я ж прошу. Колеги, я ще раз прошу зайняти робочі місця! Отже, я ставлю на голосування першим урядовий проект Закону про реструктуризацію зобов’язань громадян України за кредитами в іноземній валюті, що отримані за придбання єдиного житла (іпотечні кредити) (номер 4004) за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. Будь ласка. [[17:29:01]] За-186 Рішення не прийняте. [[Шум у залі]] А чого кричати, пане Юрію? Видихнути і бути спокійним і впевненим у собі. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про реструктуризацію зобов’язань громадян України за кредитами в іноземній валюті (4004-1) за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. [[17:29:49]] За-194 Рішення не прийняте. Шановні колеги, ми можемо ще вибрати якийсь варіант: повернути суб’єкту законодавчої ініціативи або направити у комітет для підготовки на повторне перше читання. Є пропозиція повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. На тому етапі буде можливість об’єднати обидва законопроекти. Колеги, чи підтримується така пропозиція? [[Шум у залі]] Я поставлю і суб’єкту, і комітету, а зараз хай визначається. Добре, я бачу, більше є пропозиції на комітет, щоб у комітеті обидва закони були доопрацьовані і об’єднані. І тому я сформулюю пропозицію згідно Регламенту. Колеги, увага! Щоб обидва законопроекти, які ми щойно розглядали, направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. [[Шум у залі]] Так? Підтримується? Оба законопроекти – в комітет для підготовки на повторне перше читання, щоб комітет їх доопрацював і об’єднав. Підтримується? Є політична воля в залі? Голосуємо. Отже, я ставлю на голосування пропозицію: проект Закону про реструктуризацію зобов’язань громадян України за кредитами в іноземній валюті (4004 і 4004-1) направити в комітет для підготовки на повторне перше читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[17:31:52]] За-276 Рішення прийняте. Прошу комітет максимально швидко підготувати до прийняття рішення Верховною Радою дані законопроекти. Наступний наш проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" щодо надання субвенцій Донецькій та Луганській областям від залишків коштів місцевих бюджетів населених пунктів, на території яких органи державної влади не здійснюють своїх повноважень (4197). Товариство, важливий законопроект, є пропозиція його розглянути за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[17:32:49]] За-191 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді народного депутат України Єфімова Максима Вікторовича, будь ласка.
Добрый день, уважаемые коллеги! Вашему вниманию хочу представить законопроект (4197) о внесении изменений в Закон Украины "Государственный бюджет на 2016 год" относительно предоставления субвенций Донбассу на восстановление инфраструктуры и повышение стандартов жизнеобеспечения. Очень важно отметить, что в прошлом году в октябре месяце Законом 714 от 06.10.2015 года были изъяты деньги местных бюджетов оккупированных территорий. Эти деньги сегодня находятся на казначейских счетах и не могут быть использованы на поддержку и развитие инфраструктуры. Многие из вас, коллеги, были у нас на востоке и видели разрушенные мосты, убитые дороги, садики и школы. Я прошу вас поддержать этот законопроект, тем самым дать возможность развить инфраструктуру неоккупированной территории Донбасса. Прошу поддержать за основу і в цілому.
Дякую. До співдоповіді запрошую голову підкомітету Комітету з питань бюджету Куліченка Івана Івановича. Будь ласка.
Шановні колеги, на засіданні Комітету з питань бюджету 30 березня розглянуто законопроект 4197 і звернуто увагу, що він спрямований на забезпечення реалізації вимог підпункту 4 пункту 24 "Прикінцевих положень" Бюджетного кодексу. Дійсно, ще в минулому році комітет приймав рішення про повернення цієї субвенції на неокуповану територію. Але так сталося, що порушене питання не було врегульоване урядом ні на завершення 2015 року, ні при прийнятті Закону "Про Державний бюджет на 2016 рік". За наслідками розгляду комітетом ухвалено таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 4197 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій комітету, викладених у його листі-висновку до Верховної Ради. Відповідно комітету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні на підпис прийнятого закону належить внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до його тексту. Прошу підтримати.
Шановні колеги, законопроекти важливі і отримають однозначну підтримку в залі. Тим не менше, я змушений запропонувати обговорення: два – "за", два – "проти". А вже ваші повноваження, чи використовувати в повній мірі це право, чи не використовувати. Отже, я прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка. Герасимов.
Шановні колеги, фракція "Блоку Петра Порошенка" беззаперечно буде підтримувати цей законопроект і я закликаю всіх колег в цьому залі підтримати цей законопроект. Чому? Тому що ці гроші, вони будуть спрямовані на відновлення інфраструктури Донбасу, а особливо на ті райони прифронтові, які сьогодні потребують цього відновлення. Ми маємо чітко показати Донбасу, ми маємо чітко показати особливо прифронтовій території, що це Україна, що ми піклуємося про мешканців, про наших виборців, про наших людей, які там живуть. Тому ще раз прошу підтримати цей закон за основу та цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Прихильники законопроекту, прошу виступати максимально лаконічно. Будь ласка, Кошелєва передає виступ Олегові Ляшку, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, минулого тижня я разом з колегами від фракції Радикальної партії був у Маріуполі, був у Запоріжжі, ключові питання, які ми піднімали на зустрічах з мерами міст Запоріжжя, Маріуполя, це створення робочих місць для жителів Донбасу, це сьогодні завдання номер 1. Українці, які живуть на Донбасі, повинні бачити, що українська держава, українська влада створює умови для того, щоб вони мали можливість працювати, заробляти, годувати свої сім’ї. Надзвичайно багато проблем по всій країні, а на Донбасі їх ще більше. Перше питання, це дороги. Їдеш по дорогах, вони розбиті, тому що розбиті військовою технікою, розбиті через те, що немає достатньо фінансування. Саме тому я обіцяв металургам Донбасу, меру Бойченку Маріуполя, меру Запоріжжя Буряку, що ми зареєструємо законопроект, який передбачатиме додаткове фінансування на добудову запорізьких мостів, на ремонт донецьких доріг за рахунок перевиконання плану по митниці. Ми слово тримаємо, команда Радикальної партії, і вчора цей законопроект був зареєстрований. Я прошу весь парламент підтримати його для того, щоб спрямувати додаткові надходження від митниці на ремонт доріг по всій Україні. Наступне – робочі місця для гірничо-металургійного комплексу, в якому працює 300 тисяч українців. Я прошу парламент підтримати законопроекти, у цілому їх прийняти, про підвищення вивізного мита на металолом до 35 євро за тонну, і про встановлення нульового мита на ввезений металолом. Це дасть можливість завантажити наші металургійні підприємства, додаткові надходження до бюджету Маріуполя, до бюджету Запоріжжя. Давайте працювати на людей праці!
Олександр Долженков.
Прошу передати слово Сергію Анатолійовичу Матвієнкову.
Матвиенков, 57 округ, "Оппозиционный блок". У нас ни у кого не вызывает, я имею ввиду, у представителей "Оппозиционного блока" абсолютно не вызывает никаких сомнений о том, что Донбасс на сегодняшний день как никакой регион Украины нуждается в инфраструктурной поддержке. И мы прекрасно знаем, какое состояние дорог на сегодняшний день там, и какие теплотрассы в городах, в том числе в том же городе Мариуполе, какое состояние детских садов, какое состояние жилья, котельных. Все это требует колоссального вливания средств, вопросов нет. И мы "за" тремя руками, поддержать и выделить дополнительные средства. Но здесь есть один, вкрадывается небольшой вопрос: а кто делил эти суммы, почему в тиши кабинетом, и почему именно такие суммы распределений идут между городами? Кто определил, что на город Мариуполь нужно 700 миллионов, а не миллиард 100 или миллиард 200? Кто определил, что на город, допустим, Славянск, нужно 400 миллионов? Поэтому мы за принципиальный подход к данному законопроекту. Но у нас есть встречное предложение: давайте мы этот законопроект направим в комитет, пусть в течение дня или двух дней, завтрашнего дня доработают его, в четверг вынесут прозрачную модель, где бы четко было понятно, почему какому городу и сколько отходит средств. Мы предлагаем: есть агентство по восстановлению Донбасса, есть, в конце концов, бюджеты конкретных городов. Давайте разделим, не хотите через агентства, давайте разделим пропорционально численности городов, пропорционально объемом бюджетов, но мы должны четко понимать, какие это будут средства, как они пойдут, и как мы проконтролируем исполнение этих средств, и как мы проконтролируем выделение этих средств. Поэтому мы "за" двумя руками, но мы предлагаем встречную нормальную прозрачную программу по данному законопроекту. Спасибо.
Іван Крулько.
Шановні колеги, Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Якщо відверто, то це ганьба, що ми другий раз голосуємо цей законопроект, яким ми вже минулого року направили кошти на неокуповану території Донецької та Луганської області. Ганьба цьому уряду, що ми витрачаємо час, не приймаючи інші потрібні країні закони. Так ось минулого тижня ми з колегами з Комітету з прав людини, з моїм колегою, головою комітету паном Немирею, з колегою Пацканом, Чубаровим, Веселовою, Сусловим, Брензовичем ми були на Донбасі, де зустрічалися з вимушеними переселенцями та з керівниками області. Місяць тому з колегами з "Єврооптимістів" ми зустрічалися з керівництвом і Луганської області, і Донецької, бачили ту розрушену інфраструктуру області, яка не відремонтована на протязі півтора року. У нас є міст у Семенівці, який просто є ну кричущою і ганебною ситуацією, коли влада не може 10 метрів секції цього моста відремонтувати вже рік. І це показує громадянам Донеччини та Луганщини, що влада за них не бореться, що влада забуває про ці територію. Так, влада бореться за територію і наші воїни боронять те, що у нас зараз є. Але ми повинні боротися не тільки за територію, а за серця і ума людей. Таким самим чином ми пропонуємо ці кошти спрямувати на підтримку також освітніх закладів Донеччини ті, які переїхали з окупованої території, і ті, які там є, для того, щоб відновити гуртожитки, виділити, можливо, відновити муніципальні будівлі, які залучать студентів з окупованої території і з колегам з Комітету освіти та міністерства ми відпрацьовуємо відповідні законопроекти для того, щоб забрати наших людей, наших дітей до наших вузів і боротися за їх серця та уми. Просьба: підтримати даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершене. Я дуже прошу всіх народних депутатів зайти в зал, зайняти робочі місця. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити депутатів, що зараз відбудеться голосування. Важливе і відповідальне голосування, і я прошу усіх депутатів зайняти робочі місця. Колеги, ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" (щодо надання субвенцій Донецькій та Луганській областям від залишків коштів місцевих бюджетів населених пунктів, на території яких органи державної влади не здійснюють своїх повноважень) (номер 4197) за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу голосувати. Будь ласка. [[17:44:23]] За-252 Шановні колеги, є і вимоги депутатів, і є потреба проголосувати в цілому. Під час обговорення звучала тільки одна пропозиція, бо йшла дискусія про те, який буде контроль за використанням коштів. Була пропозиція через Агентство по відновленню Донбасу. Чи можемо ми поставити таку пропозицію? Можемо, так? Чи є згода залу, щоб я з цією пропозицією поставив на друге читання і в цілому. Ніхто не заперечує в залі? Ніхто не заперечує в залі. Ви заперечуєте? Віктору Пинзенику 1 хвилину, будь ласка.
Шановні колеги! Ніхто не заперечує про проблеми, не відкидає проблеми з якими стикнулись наші співвітчизники на Сході України і їх треба вирішувати, але рішення має бути в цивілізований спосіб. Що робиться цим законом? Та дуже проста арифметична дія: на 3 мільярди гривень збільшується дефіцит бюджету. Якщо ми розуміємо, що ми свідомо йдемо на порушення програми під якою є зобов’язання по кредитах, то я прошу голосувати. Але якщо ви хочете мати цивілізоване рішення, то відповідно до Бюджетного кодексу 3 мільярди видатків, ви повинні знайти за рахунок інших джерел. Ось і все, що я хотів сказати.
Отже, Віктор Пинзеник заперечує проти голосування в другому читанні. Тоді я поставлю, принаймні, пропозицію за скороченою процедурою і до другого читання. Шановні колеги, якщо в залі є заперечення, я не маю права поставити в цілому, колеги. Я пропоную проголосувати і підтримати скорочену процедуру розгляду до другого читання. Будь ласка, агітуйте не мене, а Віктора Пинзеника члена вашої фракції, не мене агітуйте, а Віктора Пинзеника. Я ставлю пропозицію: розгляд до другого читання за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, будь ласка. [[17:46:47]] За-236 Рішення прийняте. Переходимо до наступного розгляду законопроекту 4199. Це проект Закону про внесення деяких законодавчих змін щодо особливостей використання окремих публічних коштів на території Донецької області, номер 4199. Хто підтримує розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[17:47:27]] За-183 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді народного депутата України Єфімова Максима Вікторовича, будь ласка.
Еще раз, уважаемые коллеги, предлагается, для того, чтобы коротко сказать по этому законопроекту, предлагается действие закона по прозора перенести для районных и местных селищних рад, а также городов и військово-цивільних администраций. Начало действия этого закона по прозора начать с момента принятия этого закона для Донецкой области в качестве пилотного проекта и в качестве эксперимента. Я прошу поддержать этот закон за основу и в цілому. Спасибо.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюк Віктор Валерійович, будь ласка.
Шановний Андрій Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Законопроект 4199 доопрацьований, підтриманий Комітетом з питань промислової політики і підприємництва щодо його прийняття в цілому як закон з необхідними техніко-юридичними правками. Сутність закону полягає в тому, що система система ProZorro державних електронних закупівель, на Донбасі буде впроваджено достроково не з 1 серпня 2017 року, як це передбачено законом зараз, а достроково здати вступ в дію даного закону. Це дозволить економити державні кошти, це дозволить забезпечити прозорість державних закупівель, це дозволить підвищити ефективність використання бюджетних коштів, які спрямовуються на Донбас. Шановні колеги! Я вважаю, що ми маємо підтримати цю ініціативу для того, щоб могла область показати результати в пілотному режимі. Шановні колеги! Є підтримка від Міністерства економічного розвитку і торгівлі, яке підтримує цей законопроект, Головне науково-експертне управління висловлює певні зауваження, але не заперечує проти його прийняття. Шановні колеги! Прошу підтримати законопроект за основу та в цілому як закон з необхідними техніко-юридичними практики і дозволити економити державні ресурси. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги! Прошу провести запис: два – "за, два – "проти". Будь ласка. Тарасюк Борис Іванович.
Ще раз доброго дня, шановні колеги, телеглядачі! Рябчин Олексій, фракція "Батьківщина", Донеччина. Ну, по-перше, сьогодні я почув таку інформацію, що нарешті буде створене профільне міністерство, яке буде займатися питанням вимушених переселенців, питанням реінтеграції на наших умовах, я сподіваюсь, території Донбасу окупованого та Криму. Я особисто і фракція "Батьківщина", ми за це боролися цілий рік, і будемо сподіватися, що люди з Донецька та Луганська та кримськотатарський народ буде представлений не тільки в парламенті достойно, а й у певних міністерствах. Це по-перше. По-друге, ми дуже хочемо, щоб Донецька область була передовою, і та програма прозора, яка вже показала себе з дуже гарної сторони, працювала для того, щоб контролювати розподіл всіх фінансів на Донецькій області. Але також я хочу привернути увагу журналістів, експертів, громадськості для того, щоб надали додатковий контроль за використанням цих коштів. Ми розуміємо, які кошти будуть спрямовані, можливо, якщо закон буде проголосовано у другому читанні за минулим законопроектом, і які кошти будуть виділятися грантові та інші. Дуже важливо для того, щоб ці кошти були спрямовані прозоро і вони витрачалися саме на ті нужди, на які вони були спрямовані, привернути увагу і контролювати, тому що саме з громадянського суспільства, саме з діяльності журналістів, саме з діяльності нашої освіти переміщених вищих навчальних закладів та інших ми зможемо повернути окупований сьогодні Донбас. Пропоную проголосувати за цей законопроект в цілому. І також у мене питання, чому не долучена Луганська область до цієї програми? Тому, можливо, ще треба долучити Донецьку та Луганську область під це ProZorro. Дякую.
Дякую. Ще раз звернусь до прихильників даного законопроекту говорити максимально лаконічно, в нас дуже обмежений час. Отже, Вінник Іван Юлійович.
Колеги, ну, жодних сумнівів нема в тому, що будь-які закупівлі треба сьогодні робити на підставі публічної процедури, передбаченої Законом України про публічні закупівлі, а також із застосуванням електронної системи ProZorro. Безумовно, три мільярди, які сьогодні Верховна Рада передбачає виділити для Донецької та Луганської області, треба так само розподіляти між потенційними виконавцями робіт через систему ProZorro для того, щоб уникнути будь-яких зловживань. Водночас ми говоримо, що нам обов’язково це треба підтримати, але ми сьогодні зобов’язані з вами проголосувати ще один законопроект в першому читанні, який так само стосується Закону про публічні закупівлі, який почав діяти з 1 квітня. Нам треба проголосувати законопроект 4288, який впроваджує окрему процедуру особливості процедури закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони. Справа в тому, що в чинному Законі про публічні закупівлі будь-який тендер має бути оголошений за 60 днів. Сьогодні матеріальне забезпечення армії виглядає таким чином, що треба купувати літню солярку в кількості не менше ста тисяч тонн. Ми сьогодні вже з НЗ використовуємо зимове пальне, тому що ми не можемо сьогодні чекати 60 днів для проведення відповідної процедури закупівлі. Був розроблений законопроект, який так само із застосуванням системи прозоро, передбачає здійснення з меншими термінами – в 14 днів. Нам обов’язково сьогодні його треба відправити в Комітет з економічної політики для того, щоб в четвер проголосувати за основу і в цілому. Це все сьогодні становить загрозу національної безпеки. Тому прошу не розходитися, швиденько проголосувати 4199 та перейти до розгляду законопроекту про особливості здійснення закупівель, товарів, робіт і послугу для забезпечення потреб оборони. Це сьогодні питання національної безпеки. Прошу зосередитися, повернутися до залу. Дякую.
Дякую. Єгор Соболєв. "Самопоміч".
"Самопоміч" підтримує запровадження системи ProZorro. Вітаємо тих людей, які взяли на себе ініціативу і хочуть зробити це якомога швидше в Донецькій області. Хотілося б лише додати, обговорюючи ідею попереднього законопроекту про виділення додаткових грошей: ми за підтримку цих територій, ми за те, щоб там якомога більше, якомога краще облаштовувалося життя. Але дуже важливо при ухваленні закону парламентом дотримуватися всіх процедур. Ми хочемо бачити конкретні видатки, ми хочемо бачити їх розшифровку до останньої цифри. Тоді парламентарії, які будуть голосувати за цей закон, будуть впевнені, що поле для зловживань відсутнє.
Дякую вам. Ми завершили обговорення. Я прошу народних депутатів заходити в зал і приготуватись до голосування. Важливе голосування, я прошу зайняти свої робочі місця. Принагідно хочу оголосити, що, користуючись правом головуючого, я продовжую роботу Верховної Ради України на 15 хвилин. Шановні колеги, я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Готові до прийняття відповідального рішення? Готові, так? Тоді я прошу приготуватись. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення деяких законодавчих змін щодо особливостей використання окремих публічних коштів на території Донецької області (номер 4199) за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, за основу. [[17:57:00]] За-273 Рішення прийняте. Шановні колеги, є комітету пропозиція проголосувати в цілому. Чи немає в залі депутатів, які би цьому заперечували? Немає. Тоді, з вашого дозволу, я ставлю пропозицію проголосувати проект Закону про внесення деяких законодавчих змін щодо особливостей використання окремих публічних коштів на території Донецької області з техніко-юридичними правками (номер 4199) в цілому. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, будь ласка, голосуємо. [[17:57:49]] За-278 Рішення прийняте. Вітаю авторів. Тепер, колеги, одну хвилинку уваги, ми маємо 15 хвилин і я з однієї сторони анонсував 3251. І, колеги, насправді є складна ситуація з закупівлею в армії і до мене пишуть і велика кількість громадських діячів про те, щоб ми розглянули в першому читані 4288, але буде так, як вирішить зал, буде так, як вирішить зал. Давайте ми зараз сконцентруємося, товариство, і за 20 хвилин ми зможемо пройти, якщо ми будемо достатньо дисципліновані, якщо ми залишимося на місцях і не будемо відпускати своїх колег виходити з залу, ми за 15 хвилин зможемо прийняти важливі рішення. Якщо ми будемо працювати разом, а не тільки я. Якщо ви теж будете забезпечувати мені, помагати присутність депутатів в залі. Отже, зараз я по Регламенту те, що є наступним в регламенті, оголошую до розгляду 3251 – проект Закону про внесення змін до підрозділу 5 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку ринку вживаних транспортних засобів. Є пропозиція від авторів по розгляду за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. 3251, скорочена процедура. Будь ласка, голосуємо. [[17:59:36]] За-194 Рішення прийняте. Я запрошую до доповіді народного депутата України Горвата Роберта Івановича. І прошу максимально бути лаконічним під час доповіді.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, Роберт Горват, мажоритарний округ номер 68, місто Ужгород, "Блок Петра Порошенка". Сьогодні ми з вами розглядаємо проект Закону про внесення змін до підрозділу 5 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку ринку вживаних транспортних засобів, номер 3251, до співавторства якого долучились 94 народні депутати. Метою законопроекту 3251 є зниження ставок акцизного податку на вживані автомобілі до рівня ставок на нові авто, що в рази знизить вартість розмитнення та забезпечить доступність автомобілів на українському ринку. В Україні зараз одне з найвищих податкових навантажень. При купівлі нового авто ми сплачуємо близько 40-50 відсотків від вартості, а при купівлі вживаного, то 100-200, навіть 250 відсотків від вартості автомобіля. Тоді як у наших європейських сусідів податкове навантаження яке на нові авто, так і на вживані авто однакові, і це становить біля 40 відсотків. Прийняття законопроекту 3251 сприятиме підвищенню кількості автомобілів у нашій державі до середнього європейського рівня. Сьогодні в Україні на тисячу чоловік припадає 201 автомобіль, коли в Європі цей показник складає 487 автомобілів на тисячу чоловік. Враховуючи те, що близько 30 відсотків від вартості пального становить акцизний податок, а в середньому бюджет України щорічно отримує близько 15 мільярдів гривень від акцизу з пального, то збільшення кількості авто сприятиме збільшенню споживання палива та надходження до бюджету. Припустимо, якщо б у нас було не 201 автомобіль, а 300 на тисячу осіб, то бюджет отримав би на 7,5 мільярда гривень більше щороку. У нас середній вік авто найбільший в Європі, становить 18 років. У той же час в Європі показник 8 років. З 1 січня 16-го року відповідно до Закону України про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів перша реєстрація можлива тільки за умови, якщо транспортні засоби відповідають екологічному стандарту Євро-5. В Європі автовиробники почали випускати такі автомобілі з 2008 року. Тому реалізація законопроекту 3251 сприятиме оновленню автопарку, оскільки завезеними можуть бути авто не.
Будь ласка, 30 секунд. Але чим довше ви говорите, менше шансів його прийняти. Бо люди можуть розійтись. Будь ласка
Шановні колеги, Головний комітет з питань податкової та митної політики підтримав законопроект 3251 та рекомендував Верховній Раді його прийняття. Головне науково-експертне управління вважає достатньо обґрунтованим аргументи, наведені на користь законопроекту 3251. Підтримую його прийняття. Законопроект 3251 системно зв’язаний з 3046-д, який будемо голосувати після цього. Прийняття даних законопроектів створить цивілізований конкурентний ринок вживаних транспортних засобів і тисячі робочих місць.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка.
Шановні колеги, дозвольте довести вам позицію Комітету з питань податкової та митної політики. Законопроектом, як уже було сказано автором, тимчасово пропонується до 31 грудня 2017 року знизити ставки акцизного податку на транспортні засоби, що були у використанні незалежно від терміну такого використання від 2 до 28 разів залежно від виду транспортного засобу та потужності його двигуна. Зниження ставок стосується виключно легкових автомобілів за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТЗЕД. Як було сказано, Головне науково-експертне управління підтримує законопроект та не вбачає правових перешкод для його прийняття. Кабінет Міністрів України та Міністерство фінансів України за своїми висновками, цей законопроект не підтримують як такий, що веде до втрат бюджету. В ході обговорення на комітеті депутати висловили застереження і щодо негативного впливу, і щодо позитивних факторів, до яких може призвести такий тимчасовий захід. За наслідками розгляду комітет більшістю голосів прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу. Прошу підтримати пропозицію комітету.
Дякую, Ніно Петрівно. Шановні колеги, прошу записатись: два – "за", два – "проти". Сергій Кіраль.
Прошу Остріковій слово.
Шановні колеги! Всі ми знаємо проблемну ситуацію з автомобілями на західних кордонах. Маю на увазі в першу чергу авто з іноземною реєстрацією: на які речі йдуть наші громадяни України, на які побори, на яку корупцію, на отримання паспортів, на співвласність з іноземними громадянами аби якимось чином легалізувати вживані свої автомобілі. Причиною цього є занадто високі акцизи на вживані авто, вони є не пропорційно високими порівняно з акцизами на нові авто. І це дійсно викривляє структуру ринку. Для того, щоб побороти ці черги на кордонах в обидва боки, люди вимушені їздити по колу. Побороти корупцію і побори ми повинні подивитися, що відбувається в країнах сусідах. У нас в Естонії, в Польщі, в Чехії, в Угорщині податкове навантаження на вживані авто і на нові авто однакове, а в Україні, якщо ми подивимось, податкове навантаження на нові авто 47 відсотків, а на вживані авто 170 відсотків. Це не може бути таким чином, тому ми і пропонуємо, там співавтори всі, майже всі депутати, члени комітету, представники всіх фракцій. Тимчасово до фактично 2018 року знизити акцизи на вживані авто і це автоматично дасть можливість розв’язати проблему з машинами на іноземні реєстрації. Ми не сприймаємо аргументи, що це наповнить ринок України старим хламом, тому що насправді іншим законом дозволяється ставити на першу реєстрацію тільки машини, які відповідають стандарту євро-5, фактично це 2008 рік. Тому, колеги, прошу всіх нас підтримати цей законопроект, його чекають громадяни України. За основу і в цілому.
Юрій Савчук, наголошую, хто підтримує – говоріть максимально лаконічніше, тим більше шансів його прийняти. Савчук Юрій Петрович, будь ласка.
Шановні колеги! Даний законопроект дає можливість громадянам України набути не засоби розкоші, а засоби пересування, в яких на сьогоднішній день нуждається кожна третя родина нашої країни, наших українців – це перше. Друге – це те, що різними способами сьогодні розмитнюються автомобілі і практично кожне з цих способів не сприяє поступленню в бюджет коштів. Цей законопроект добавить суттєво поступлення коштів з розмитнення автомобілів, тому що все буде відбуватись абсолютно легальним шляхом. Тому я всім разом пропоную проголосувати за даний законопроект.
Дякую вам. Будь ласка, Третьяков Олександр. Будь ласка, пан Олександр.
Прошу передать слово Олегу Барне.
Шановні депутати! Попередні влади на території України знищили вітчизняне машинобудування, а саме легкові автомобілі для людей. Натомість тривалий час нам нав’язували непотріб із східної країни, оці самі небезпечні "Лади", "Жигулі", "Москвичі" і так далі. Цей законопроект нарешті дасть доступ до отримання якісного європейського автомобіля простій людині, кожному громадянину. Більше того, це, в першу чергу, буде стосуватися безпеки на дорогах, безпеки за життя наших людей, і вони дадуть нам можливість розвинути саме малий і середній бізнес, який потребує саме транспортної підтримки. Тому просимо всіх депутатів проголосувати за цей законопроект і повернутися обличчям до наших людей. Дякую.
Останній виступ – Святаш Дмитро. І я ще раз закликаю до. А, ви за нього, за цей законопроект, так? Ні, я можу ще на 10 хвилин розтягнути і перенести його розгляд, шановні колеги. Якщо хтось має застереження, тоді говоріть. Святаш Дмитро Володимирович. Прошу максимально лаконічно.
Прошу передати слово народному депутату Бондарю.
Дякую. Шановні колеги, безумовно, законопроект дуже актуальний для людей, і, напевно, він має широку підтримку серед людей. Але в той же час, є питання, коли має бути трошки здоровий глузд включений. В нас є законопроект "Народного фронту", який більш комплексно підходить до питання щодо беушних автомобілів, щодо нових автомобілів і автовиробництва в Україні. Ми говоримо зараз про те, що є в Україні 4 мільйони автомобілістів, які вже купили автомобілі і сьогодні вони в них беушні, тобто уже були у використанні і ці автомобілі мають вартість. Як тільки ми цей законопроект приймаємо, ми автоматично людей в два рази робимо більш біднішими, бо вартість їхніх автомобілів зразу падає в 2 рази в порівнянні з тим, що вони сьогодні коштують. Багато хто розраховував на ці автомобілі, багато хто заклав їх в банки, багато хто планував продати, коли є реальні якісь проблеми в домашньому господарстві чи ще щось. Ми мали би комплексно підійти, той законопроект, який запропонував "Народний фронт", альтернативний, він мав би вирішити ці всі питання комплексно. І ми думаємо, що, можливо, під час розгляду все ж таки взяти альтернативний і подивитися зразу на два варіанти. І він, другий варіант, дає можливість і бюджети не нести втрати і наповнювати нормально, і наповнювати ринок сучасними автомобілями, новими, і за рахунок того, що буде комплексно знижено всі ставки і автомобілі нові, сучасні будуть більш заходити на цей ринок, і давати можливість людям по доступних цінах їх купувати. Тому наша пропозиція: глянути на другий законопроект і комплексно вирішувати питання. Дякуємо.
Шановні колеги, обговорення завершене. Я дуже прошу усіх народних депутатів зайти в зал і зайняти робочі місця. Від позафракційних, поки депутати заходять в зал, Парасюк, одна хвилина, від трибуни. Я прошу депутатів заходити в зал і приготуватися до голосування.
Шановні колеги, цей закон, звичайно що, нам потрібен, але давайте вже в найвищому державному органі не брехати громадянам. Про яке зниження в два рази ви говорите? Це один-єдиний податок, який чуть-чуть зменшує ціну на закордонні транспортні засоби, які мають "Євро-5". Послухайте, якщо ми говоримо про черги на кордоні і про перетин автомобілів на транзитних номерах, це стосується зовсім іншого. Тому не сплутуйте, я вас дуже прошу. Дякую за увагу. Але всі голосуємо.
Дякую. Всі голосуємо. Отже, колеги, прошу повернутись на робочі місця. Прошу приготуватись до голосування. І я ставлю проект Закону про внесення змін до підрозділу 5 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку ринку вживаних транспортних засобів (№ 3251) за основу. Колеги, хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати за основу. Голосуємо. [[18:12:25]] За-226 Рішення прийняте. Увага, не розходитись! Тримайте тих, хто виходить з залу, тримайте їх, не відпускайте з залу. У нас наступний законопроект для прийняття рішень. В цілому? В цілому, так? Добре, приготувались. Немає заперечень в цілому? Немає. Хто підтримує пропозицію. Є заперечення, вибачте, товариство, є заперечення, я не можу ставити в цілому, вибачте, будь ласка. Але у нас є наступний законопроект "для прийняття рішень з обговорених питань". Він з тим є суміжний, фактично він є обговорений, він не потребує обговорення. 3046 і 3046-д. Отже, Горват може нагадати хвилинку про що цей законопроект. Є потреба? 30 секунд, нагадайте, 30 секунд, нагадайте. Не розходьтеся, товариство!
Шановні колеги, 3046-д, це законопроект про трейд-ин. Філософія в чому? Якщо сьогодні дилер, платник ПДВ бере машину у неплатника ПДВ як фізичної особи і потім продає знову не платнику, то він, держава каже: якщо ти не довів однорідність, машина має бути одного року випуску, одної моделі і так далі, то ти маєш заплатити ПДВ з усієї суми. Уже держава один раз дістала ПДВ, коли людина купляла машину, а зараз знову претендує на ПДВ повторно. Це законопроект 3046, саме "д", доопрацьований в комітеті, говорить про те, що держава має забрати лише маржі. Якщо ти купив за 3 тисячі, продав за 3500, з 500 дилер має заплатити ПДВ. У нас не мають люди їздити кожен суботу-неділю на базари, тратити час, бензин. Здав на площадку дилеру або на комісію, або за налічні – і продаєш машину. Дякую.
Колеги, нагадую: він є обговорений. Це є "прийняття рішення з обговорених питань" по регламенту – наступний. Хто підтримує пропозицію прийняти проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку ринку вживаних товарів? Обговорення з цього законопроекту вже відбулося в залі Верховної Ради. Хто підтримує законопроект 3046-д за основу, прошу проголосувати. 3046-д, за основу. Прошу проголосувати. [[18:15:15]] За-207 Рішення не прийняте. Южаніній, будь ласка, 1 хвилину. Южаніна.
Шановні колеги, ми, справді, обговорили цей законопроект минулого разу. Але я прошу головуючого зараз оголосити про те, що ми голосуємо з техніко-юридичними правками, бо там є два слова, які ми маємо замінити для того, щоб, справді, працював законопроект як говорить Роберт Іванович. Тому я прошу, шановні колеги, там немає нічого. Суть його абсолютно така, яку тільки що назвав Роберт. Але це стосується не тільки договорів комісії, а і інших правових договорів. Тому там не або, а та. Тобто треба замінити таке словосполучення. Я з собою матеріалів не маю, бо ми сьогодні не розглядали цей законопроект, я би вам його зачитала. Тому, якщо можна, просто хочу, щоб ви оголосили з техніко-юридичними правками, більш нічого.
Дякую. Я можу запропонувати повернутись до розгляду, якщо буде така воля залу, якщо є голоси, я прошу сконцентруватись. Я ставлю пропозицію повернутись до проекту закону 3046-д. Хто підтримує дану пропозицію повернутись до розгляду цього законопроекту, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[18:16:59]] За-235 Ми повернулись. А тепер я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку ринку вживаних товарів (номер 3046-д) з техніко-юридичними правками за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[18:17:34]] За-235 Рішення прийнято. Комітет пропонує нам проголосувати в цілому. Чи є заперечення в залі? Нема заперечень. Хто підтримує пропозицію 3046-д з техніко-юридичними правками в цілому, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[18:18:06]] За-234 Рішення прийнято. Вітаю авторів. Колеги, я прошу лишитись на хвилинку в залі. Шановні колеги, кілька виступаючих і голова комітету піднімали питання про законопроект 4288. Коли ми його розглядали, не всі депутати змогли цю суть вияснити. Відбулась у соціальних мережах велика дискусія з того приводу. Є і громадський суспільний запит, щоб ми цей законопроект розглянули. Ми його зранку включили в порядок денний, ми зараз можемо його розглянути, якщо буде ваша воля. [[Шум у залі]] Шановні колеги, якщо буде ваша воля, я ставлю на голосування пропозицію поставити на розгляд 4288. Якщо буде воля, ми його розглянемо. Якщо ні, не будемо розглядати. Будь ласка, одну хвилину, Галасюк.
Шановні колеги, станом на зараз де-факто заблоковані процедури закупівлі в Міністерстві оборони. 1 квітня вступив в дію Закон про публічні закупівлі, який передбачає оголошення процедури закупівлі за 60 днів. Сьогодні ми витрачаємо на фронті зимову солярку. У вересні місяці зимова солярка ще не буде виготовлятися. Де-факто через 90 днів, якщо слідувати Закону про публічні закупівлі, ми зможемо здійснити через систему ProZorro відкритий конкурс. Це неприйнятно, неприпустимо в країні, де йде війна. Саме тому передбачається в Законі про публічні закупівлі окрема процедура закупівель на період проведення антитерористичної операції на особливий період. Саме цей закон цю процедуру виписує. В чому головна відмінність? 60 днів міняємо на 14. Крапка. Є ще окремі правки, які на комітеті потім доопрацюємо, давайте зараз знайдемо 226 голосів, відправимо його в комітет, це важливо. Це наша національна безпека, найдіть, будь ласка, голоси, навіть попри те, що сьогодні ми працюємо на три хвилини більше, ніж то потрібно. Дякую.
Хто підтримує пропозицію зараз поставити на розгляд проект Закону про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони (4288), прошу проголосувати. Прошу проголосувати хто підтримує дану пропозицію. [[18:20:46]] За-190 Рішення не прийнято. Шановні колеги, немає політичної волі залу на розгляд. Ми вичерпали наш порядок денний, передбачений регламентом, ми прийняли дуже важливі законопроекти. На тому я вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10-й годині ранку продовжиться наша робота, я прошу всіх дисципліновано о 10-й ранку бути на робочих місцях. Всім дякую. До побачення.