Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:24]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 332 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні народні депутати, 17 квітня 2010 року на 47 році життя трагічно загинув наш колега, народний депутат України четвертого, п’ятого і шостого скликань, член Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, член фракції Партії регіонів у Верховній Раді України Микола Павлович Лісін. Прошу вшанувати пам’ять нашого колеги хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні народні депутати, сьогодні о 12 годині ми оголосимо перерву на 40 хвилин для того, щоб була можливість нам попрощатися із народним депутатом – нашим колегою Миколою Павловичем. Панахида відбуватиметься у клубі Кабінету Міністрів України. Шановні колеги! Сьогодні день народження народних депутатів України Баранова Валерія Олексійовича і Надоші Олега Володимировича. Порошу привітати наших колег і побажати їм здоров’я і успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки роботи Верховної Ради України за період з 5 по 8 квітня 2011 року. Відбулося 6 пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто 80 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 16 законів та 21 постанову, 13 законопроектів прийнято за основу, 1 проект постанови направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 4 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 16 законопроектів та 8 проектів постанов відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 1 закон прийнято в цілому з урахуванням пропозицій Президента України, 1 закон направлено на доопрацювання до комітету. Проголошено 131 депутатських запит. Шановні народні депутати, звертаю вашу увагу на те, що протягом минулого пленарного тижня ми розглянули 80 питань. На цей пленарний тиждень за пропозиціями фракцій і комітетів до розкладу засідань внесено вдвічі більше питань. Тому я просив би, щоб ми працювали оперативно, відповідально і результативно, пам’ятаючи яким є цей тиждень, тобто щоб у нас не було політичних збурень і протистоянь. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Прошу записатися на виступ. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Катерина Ващук, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Роман Ткач.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії. Шановні колеги, шановні радіослухачі! хочу підняти найболючіші питання життя людей в сільських районах моєї Волині. Вони характерні для всієї української глибинки. Найбільше звернень громадян на прийомі – це знищені начисто дороги до сіл, які не ремонтуються, не добудовуються роками. А там же живуть люди, люди, які годують країну. І вони майже відрізані від світу. Автобуси в такі села їхати відмовляються, а, не дай Боже, хтось захворів, чи породілля в селі, чи нещасний випадок – машина чи "швидка" туди ніяк не доїде. А ми в такій ситуації чуємо ще про оптимізацію медицину, а це значить – просто скорочення. Хіба можна думати, що в маленькому селі можна обійтись без медпункту, якщо там навіть живе 60 чи 70 сімей? Вони ж люди! Я не знала, як пояснити людям із села Жищів, Бужани Горохівського району, та взагалі в мене величезний перелік. На прийомі були люди з 9 районів – і всі по дорогах. Друге питання. У Локачинському районі нашої області добувається газ. Зони розкиду шкідливих речовин доходить до сіл Роговичі, Холопичі, недалеко села: Кремеж, Конюхи, Защитів. Люди вклали у сільські газовідводи до 10 мільйонів гривень. Залишилось 1 мільйон. І ці села, які знаходяться навколо газовидобутку, отримають газ, будуть не лише його вдихати, його нюхати, а будуть ним користуватись. Я звертаюся сьогодні до міністра Юрія Анатолійовича Бойка, до Кабміну: все-таки знайти можливість виділити ті кошти людям, аби вони таки мали газ. Слідуюче питання. На Волині, як і інші області України, дійшли інвестори і працюють на землі. Земля обробляється, збираються врожаї, які дають інвесторам непогані прибутки, а сільським територіям не залишається майже нічого, районним бюджетам – також. До мене зверталися керівники сільських рад, керівники районів. Просто люди, які просили: звернути увагу ось на що, більшість цих фірм, які орендують землю, знаходяться, зареєстровані або в Києві, або в великих містах і податки сплачують туди ж. Ми фракцією пропонували, щоб усі податки залишалися на місцях, там, де працюють дані фірми. При прийнятті бюджету уряд все скорегував. Я хочу сьогодні звернутися до уряду і прошу рахувати мій виступ, як депутатський запит до уряду, до всіх відповідних міністерств аби питання доріг, справедливого оподаткування, аби людям не було, як у казці, комусь – вершки, комусь – корінці, аби ми питання відношення до селян, які годують країну, змінили. Не лишали їх на одинці з їхніми проблемами, бо у нас є.
Завершуйте, будь ласка.
у нас є. у нас ще якісь моменти, село є і село має жити. Дякую.
Микола Мартиненко, фракція «Наша Україна – Народна самооборона». Наступний буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні співвітчизники, шановні колеги, влада цілий рік качала адміністративні м’язи, але на ділі цей культурист виявився слабаком перед обличчям реальних проблем держави. Тому боязливо їх замовчує як у зовнішній політиці, так і у внутрішній. Це ніби, як в дитячій грі, чорне з білим не беріть, "так" і "ні" не говоріть. Але потрібно все називати своїми словами. Чи піде Україна в Митний союз? Народу так і не дали однозначної відповіді. Видумують якісь оптичні формули: три хтось плюс один хтось. Якщо після тяжких роздумів ви визначились, що треба виконувати Конституцію, і пріоритетом є зона вільної торгівлі з Європою, тоді чому влада не заперечує слова Путіна про Митний союз як величезне щастя для України. Десь в кулуарах керівники держави начебто кажуть, що Україна туди не вступатиме та чітких офіційних заяв ми так і не почули. Бояться прогнівити Кремль? Внутрішня політика? Влада власними руками зробила все для дискредитації слова "реформи". Тепер його сором’язливо заміняють якоюсь модернізацією. А в якій це ще країні керівники уряду пропонують громадянам братися за лопату і самим вирощувати собі їжу через дефіцит харчів? В одній з найбільших аграрних держав світу. Хіба це не визнання повної управлінської неспроможності? А потім Кабмін запропонує повністю переходити на натуральне господарство? Бо зарплати у людей жебрацькі, та і там накопичилися мільярдні борги, купівельна спроможність падає. Якщо Президент не може змінити одразу весь уряд, тоді почніть, будь ласка, з віце-прем’єра Тігіпка. Всім очевидно, він завалив усе, що можна: від Податкового кодексу до пенсійної реформи. Згадайте, будь ласка, про які результати він говорив під час годин Уряду по п’ятницях, на яких неодноразово бував. Не вважати ж такими результатами мантри про найбільшого реформатора усіх часів та народів. Відчувши, що пахне смаженим, пан Тігіпко збирається тікати у відставку. І потім намагатися хоча б трохи відновити свій зруйнований рейтинг казками про те, що він білий та пухнастий. Але щось йому там заважало, як відомому танцівникові, чи хтось заважав, але збили на зльоті і тому подібне. Це ми вже проходили. Але вся повнота влади, шановні колеги, у Президента. Тому я звертаюся до Віктора Федоровича щодо необхідності політичного рішення про звільнення з посади віце-прем’єра Тігіпка за провали в роботі. Впевнений, це підтримують не лише колеги по опозиції з "БЮТ – "Батьківщини", але й комуністи та інші фракції, в тому числі регіонали, бо саме Партія регіонів змушена розсьорбувати наслідки соціальних експериментів пана Тігіпка. Не дивно, що більшість її депутатів теж виступають за його відставку, навіть якщо не кажуть про це прямо. Вас підтримає і народ, звісно, краще аби вся влада кудись евакуювалась, але оскільки таке не реально, то заберіть із влади хоча б Тігіпка, це буде першою реформою. Дякую за увагу.
Чечетов Михайло Васильович, фракція. Олена Бондаренко, будь ласка, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Уважаемый спикер, уважаемые коллеги, стабильность и предсказуемость действий украинской власти приносят стране реальные выгоды на внешнеполитической арене. Украина активно ведет поиск не просто инвесторов, но и надежных постоянных партнеров в мире. Политическая стабильность в нашей стране позволила возобновить конструктивное отношение с Россией, возродить доверие со стороны Соединенных Штатов Америки и Евросоюза. В своем Послании к Верховной Раде Президент Украины Виктор Янукович определил четкую цель внешней политике нашего государства – это прежде всего курс на евроинтеграцию. Альтернативы этому курсу, законодательно закрепленному в Законе Украины об основных принципах внешней и внутренней политики, нет. Обретение членства в Евросоюзе является амбициозной политической задачей, над достижением которой сейчас работает нынешняя украинская власть. Даже наши оппоненты признают, что за минувший год в направлении евроинтеграции команда Президента Януковича сделала больше, чем было сделано за предыдущие пять лет. Значительно активизировался переговорный процесс со структурами ЕС. На завершающей стадии находится подготовка к созданию зоны свободной торговли между Украиной и Евросоюзом. В то же время внешняя политика современного государства в глобальном мире не может быть одновекторной. Прагматизм команды Президента Януковича и акцент на экономических вопросах исправили допущенные ранее перекосы и предали новые качества отношениям Украины со всеми без исключения стратегическими партнерами. В современном мире принципиальное значение для любой страны приобретает умение защищать свои национальные интересы, это главная задача для любой страны, и мы здесь не исключение. Поэтому очень важно то, что мы отказались от практики игнорирования нашего соседа Российской Федерации. Более того, нормализация отношений с Российской Федерацией стала неотъемлемой составляющей европейского выбора Украины, поскольку движение в Европу не противоречит активной взаимовыгодной работе с нашими традиционными партнерами. Состоявшийся на прошлой неделе визит в Киев главы правительства России Владимира Путина позволил Украине, более рельефно обозначить свои направления экономического сотрудничества. Переговоры продолжаются на иных уровнях, Украина заинтересована в сотрудничествах в конкретных отраслях: космос, авиапром, ядерная энергетика, машиностроение, сельское хозяйство. Одним из важнейших вопросов, который обсуждался во время встреч российского премьера с руководством Украины, стала цена российского газа для нашей страны. Напомню, что проблема завышенной стоимости поставляемого в нашу страну топлива возникла как следствие провальной деятельности предыдущего правительства, которое подписало в январе 2009 года договор на покупку и транспортировку газа между Газпромом и Нефтегазом на 10 лет на кабальных для Украины условиях. Существующие условия закупки Российского газа губительны для экономики Украины. Поэтому мы сейчас договариваемся с Россией о снижение цены на газ. Что касается остро поднимаемого рядом политиков вопроса о присоединении Украины к Таможенному союзу, то переговоры вокруг наиболее оптимальной для нас формулы сотрудничества нашей страны с этим межгосударственным объединением продолжаются. Украина предложила свою формулу "3+1" – в любом случае, прежде чем вести речь о создании таможенных блоков, нужно создавать полноценную зону свободной торговли без изъятия ограничений в рамках СНГ. Подтверждением прагматизма внешней политики нынешней украинской власти и неизменного курса Украины на евроинтеграцию стала встреча Президента Януковича с премьер-министром Польши Дональдом Туском уже на следующий день после визита российского премьера. Приехавши вчера в Украину, Президент еврокомиссии Жозе Мануэль Баррозу также оптимистически высказался о европейской перспективе Украины. Очередным подтверждением прагматизма действующей власти стал визит премьер-министра Николая Азарова в Китай. Развитие сотрудничества Украины на традиционных рынках является важнейшим элементом внешней политики сегодняшней власти. Уважаемые коллеги! Развиваться как государство мы можем только, если найдем в себе силы для стремительного экономического прорыва. Обязательным условием этого является объединение всех политических сил, к чему мы вас и призываем. Спасибо за внимание.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Камчатний.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Одной из серьезнейших проблем Украины сегодня является жилищная проблема в целом и особенно для военнослужащих. Вдумайтесь только, сегодня 45 тысяч семей военнослужащих ютятся по временным углам, оббивая пороги в очереди на жилье. О какой боеспособности украинской армии может идти речь? Поэтому Компартия считает необходимым безотлагательно рассмотреть вопрос и принять государственную программу обеспечения военнослужащих жильем. Что мы предлагаем в качестве первостепенных мер. Первое. Решить вопрос о выделении из резервов местных территориальных общин землю для строительства жилья военнослужащим на безоплатной основе. Второе. Обеспечить государственное финансирование строительства на этой земле домов из расчета 18 квадратных метров на каждого члена семьи. При этом государственные подряды на строительство и стройматериалы должны быть распределены исключительно среди украинских производителей. Реализовав только эти первоочередные меры, можно было бы уже через 4-5 лет говорить о решении жилищного вопроса для военнослужащих. Еще одним вопиющим нарушением конституционных и социальных прав является нарушение права почти миллиона граждан Украины, проживающих в общежитиях, на приватизацию своей жилплощади. По закону до конца 2011 года все бывшие ведомственные общежития должны быть переданы в собственность территориальных громад, а их жильцы приватизировать свои комнаты. Но что мы имеем на практике? Только один пример миллионов в Днепропетровске и сегодня за чуть более чем полгода до истечения установленного законом строка нет полного списка общежитий, местная власть не знает сколько в них проживает людей и ни один житель общежития не смог реализовать своего права на приватизацию. Что привело к такому положению дел? Эта приватизация и включение жилых зданий в уставной фонд приватизируемых предприятий. Общежития, а вместе с ними и жильцы стали частью собственности. Их продавали и перепродавали как деревушки вместе с крестьянами во время крепостничества. А сегодня хозяева предприятия, а значит и общежитий значит, и общежитий при негласной, но явной поддержке местных чиновников сознательно тормозят процесс передачи их на баланс местных советов. Людей из общежитий выдавливают сознательно завышенными коммунальными тарифами, выселяют через суд, доводят здания до аварийного состояния, обрезают системы отопления и водоснабжения. Этой зимой, когда, как говорят в народе: "Хороший хозяин и собаку из дому не выгонит", а хозяева общежитий, игнорируя законы, выкидывали на мороз стариков, инвалидов, семьи с маленькими детьми. Коммунисты организовали центры помощи таким пострадавшим. По каждому факту обращения депутаты-коммунисты направляли запросы в соответствующие органы, представляли интересы пострадавших от произволов в судах. Но мы прекрасно понимаем, что это не просто отдельные факты, а система, цель которой – обогащение за счет обездоленных этой нынешней политической системы, то есть капитализмом. Ведь, кто живет в общежитиях? Те, кто не имеет средств для покупки жилья, и кто это жилье никогда не получит от государства, поскольку реальной государственно-жилищной программы подкрепленной финансово нет. С этой трибуны я обращаюсь с депутатским запросом к Премьер-министру, Генеральному прокурору, министру внутренних дел, чтобы они взяли под личный контроль выполнение Закона об обеспечении прав жителей общежитий и приняли необходимые меры, чтобы пресечь бесчинство собственников предприятий и местных чиновников-дельцов. Со своей стороны Компартия будет жестко реагировать на каждый факт нарушений, и принимать адекватные меры вплоть до организации гражданского сопротивления рейдерскому беспределу. И еще один вопрос. Мы готовимся к очередной дате Великой Победы и 9 мая будем чествовать наших ветеранов. Я приглашаю всех, кто сегодня думает о будущем нашей страны серьезно задуматься над тем, как мы всем ветеранам, кто стоит в очереди на получение жилья, решим эту проблему в ближайшее время. Спасибо.
Народний депутат Камчатний, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати – Забзалюк.
Камчатний Валерій, депутатська група "Реформи заради майбутнього", Харківщина. Наша депутатська група висловлює занепокоєння з приводу питання, яке надзвичайно хвилює наших громадян – це пенсійна реформа. Відомо, що на сьогодні система пенсійного страхування перебуває на межі фінансових можливостей нашої держави і, безумовно, потребує невідкладного реформування. І ми про це вели мову в цій залі не один раз. Адже, скажімо, в цьому році на 14 мільйонів працюючих припадає близько 13,7 мільйонів пенсіонерів. Тобто по суті один працюючий повинен заробляти кошти на утримання одногопенсіонера. Але, на наш погляд, позиція профільного віце-прем’єра Тігіпка, яким до цього часу не запропоновано чіткої і зрозумілої концепції пенсійної реформи, не може бути сприйнятою як така, що вірна. Адже урядовий проект Закону про заходи законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи [[реєстраційний номер 7455]] не вирішує концептуально проблему пенсійного забезпечення. Складається враження, що його розробники мали на меті лише подолання дефіциту Пенсійного фонду. Натомість світова практика доводить, що вирішення складних завдань, до яких відноситься пенсійна реформа, може бути реалізоване лише після детальної розробки концепції, опису майбутньої моделі, під яку розробляється відповідна законодавча база, а не навпаки. Натомість нам спочатку пропонується застосувати жорсткі заходи щодо збалансування солідарної системи пенсійного страхування, які не завжди є економічно виправданими. Зокрема нещодавно було запропоновано пакети заходів, спрямованих на легалізацію зарплат, але яким чином? Передбачається запровадити жорсткі штрафи за порушення строків виплати заробітної плати, за нарахування зарплати нижче встановленого мінімуму тощо. Ми вважаємо, що подібне посилення штрафних санкцій призведе до того, що заробітна плати будуть не легалізовані, а ще більш тінізовані, адже стимулювати збільшення офіційних зарплат можна, застосовуючи економічні, а не репресивні методи. На наш погляд, реформа пенсійної системи може взяти за приклад досвід Німеччини, де запроваджено виробничу модель пенсійної системи, що передбачає 3 рівні пенсійного забезпечення. Така модель довела на практиці свою ефективність і набула поширення в інших країнах Європейського Союзу, до якого ми хочемо інтегруватися. Вона не тільки дозволяє забезпечити громадянам гідну старість, але і інвестувати в різних формах пенсійні заощадження в економіку. Що знову ж таки позитивно відбивається на розвитку економіки та збільшення виплат пенсіонерам. Тому наша фракція переконана, що запровадження згаданих вище заходів в поєднанні з детінізацією економіки дасть можливість вирівнювати умови соціального забезпечення. І ми докладемо всіх зусиль, щоб в результаті пенсійної реформи було отримано підвищення рівня заробітних плат і пенсій для всіх категорій осіб.
Іван Григорович Кириленко, фракція «БЮТ-«Батьківщина».
Шановні співвітчизники! Немає нині в державі більш болісного і резонансного питання, як проблема долі нашої неньки-землі. Емоційна дискусія, що йде в країні з приводу вже близького земельного ринку, про це яскраво свідчить. Десятки аргументів як «за», так і «проти» вже прозвучали і продовжують лунати. Зі свого боку хочемо наголосити і на такому. В Україні 27 тисяч сіл і майже 7 мільйонів пайщиків. А з нащадками це половина дорослого населення України і воістину майбутня доля кожного зокрема і держави в цілому. Це не овочі і навіть не хату продавати, а землю. Отримати можна і солідно, але один раз. А втрата чогось значимого відбудеться раз і назавжди. Це перше і головне, - що доведеться владі денно і нощно десятки і сотні разів дохідливо і терпляче пояснювати людям, щоб максимально уникнути тисяч конфліктів і скандалів. Друге. Що влада хоче мати в результаті земельної реформи на виході? Хтось каже, що казково збагатиться бюджет. За рахунок кого? Продавців, тобто зубожілих селян? Побійтесь Бога! За рахунок покупців-олігархів? Свої вас не зрозуміють. Є аргументи, що прийде стратегічний інвестор із солідними грошима. Це правда. Мільярди зелених папірців, нічим не забезпечених, вже надруковані. Лише чекають отмашки, щоб прилаштуватися разом з новими, в тому числі і іноземними власниками, до нашої родючої землі. Але тоді ролі можуть помінятися. Не ми найматимемо їх, а вони нас. Крім того, ви будете вважати, що продаєте наділи, а іноземні покупці знатимуть, що у власність отримають ще й територію, територію нашої суверенної держави. Подумайте про наслідки. Вважається також, що через ринок землі новий імпульс в розвитку отримає аграрна галузь. Знаєте, сьогодні світові ціни на продовольство такі, що найкраща допомога селянам від держави полягає в тому, щоб не втручатись. А щоб уникнути гречаних, вівсяних, борошняних скандалів, закупляйте щороку 2-3 мільйона тонн зерна в асортименті через Аграрний фонд і Держрезерв і забудьте про дефіцити. Третє. Після ухвалення законів про ринок земель і земельний кадастр мораторію по суті вже не буде. А земля стане не просто товаром, а капіталом. Це означає, що ціна землі як і добрив, насіння, пального, включатиметься в собівартість продовольства. Не дивуйтесь потім дорогим хлібом і до хліба. Врахуйте це при аналізі соціальних настроїв. І останнє. Із запровадженням ринку землі будуть проблеми із її орендою, а значить і з натуральною оплатою за паї. І дійсно, хто ризикне заключати договори на дуже сумнівну оренду, коли є щоденна спокуса купити-продати наділи? А тепер порахуйте, щороку селяни за оренду паїв отримували безоплатно до 3 мільйонів тон зерна і інших кормів. Завдяки цьому дві третіх тваринницької продукції на споживчому ринку України із особистих селянських господарств. Хто і як швидко компенсує можливу втрату 9 мільйонів тон молока і майже 1,5 мільйона тон м’яса, та й значну частину селянського бюджету? Саме завдяки своєму господарству селяни платять за дорогий газ, електроенергію, ліки, навчання дітей. Крім того, за рахунок оренди за ці роки вдалося зберегти крупні, в основному стогектарні, орні масиви. Що буде з ними завтра? На кожному такому полі близько 20 пайщиків. Їх ділянки вже персоніфіковані. Одні будуть продавати, інші – ні. Подрібнення, непорозуміння неминучі. Ці, та ряд інших, дуже непростих, питань можуть постати вже завтра. Чи є на них відповіді? Чи все-таки краще в цих умовах і в цей час підтримати мораторій і стимулювати аграрне виробництво на умовах оренди, а не втягуватись до витривалої, суперечливої і обтяжливої реформи? Чи не краще торгувати зерном, а не землею, тобто територією? Відповідь, звичайно, тільки за вами. Не помиліться! Дякую. ([[Оплески]])
Шановні народні депутати, виступи уповноважених представників фракцій і груп завершено. Я прошу секретаріат підготувати відповідні доручення з приводу пропозицій, зауважень і вимог, які прозвучали у виступах народних депутатів України. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок. Нам треба прийняти рішення щодо усунення неузгодженостей у тексті двох прийнятих законів. Шановні народні депутати, вам роздані відповідні матеріали. Йдеться про те, прошу уваги, що 15 березня 2010 року Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення зміни до статті 17 Закону України "Про лікарські засоби" [[щодо порядку ввезення в Україну лікарських засобів]]. При підготовці на підпис тексту цього закону в ньому виявлені неузгодженості та неточності. Зокрема, законом запроваджується ввезення на митну територію України незареєстрованих лікарських засобів для медичного забезпечення без права реалізації підрозділів збройних сил інших держав, які відповідно до законодавства допущені на територію України для участі у багатонаціональних міжнародних військових навчаннях або з метою транзиту через територію України. Зазначене положення допускає вільне розуміння транзиту, як стосовно підрозділів збройних сил, так і стосовно лікарських засобів. Прийнята норма не узгоджується також із Законом України "Про порядок допуску та умови перебування підрозділів збройних сил інших держав на території України", звужуючи коло підстав законного перебування підрозділів збройних сил інших держав на території України. Зважаючи на ініціативу Комітету Верховної Ради України з питань охорони здоров’я, та відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради України вноситься пропозиція щодо усунення неузгодженостей і неточностей у пунктах першому і другому тексту прийнятого закону та викладення їх у такій редакції. Перше. Частину третю статті 17 Закону України "Про лікарські засоби" [["Відомості Верховної Ради України", 1996 рік, номер 22 стаття 86]] після абзацу четвертого доповнити новим абзацом такого змісту: "Медичного забезпечення без права реалізації підрозділів Збройних сил інших держав, які відповідно до закону допущені на територію України". У зв’язку з цим абзац п’ятий вважати абзацом шостим. Друге. Цей закон набирає чинності з 1 січня 2012 року. Я ставлю на голосування це уточнення. Прошу голосувати. [[10:32:21]] За-251 Рішення прийнято. Наступне, шановні народні депутати. Верховною Радою України 15 березня 2011 року прийнято Закони України: про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам" [[щодо державної соціальної допомоги на догляд інвалідам війни]] та про внесення змін до деяких законів України [[щодо надання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям та інвалідам]]. Зокрема двома цими законами були внесені зміни до статті 8 Закону України "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам", між положеннями яких при підготовці тексту закону на підпис Голові Верховної Ради України виявлені неузгодженості. З огляду на звернення Комітету Верховної Ради у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради України з метою усунення неузгодженостей між прийнятими цими законами змінами до статті 8 Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам, які не мають права на пенсію, та інвалідам" вносяться на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо уточнення положень розділу І Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам" [[щодо державної соціальної допомоги на догляд інвалідам війни]]. Перше. Абзаци другий та четвертий прийнятого закону викласти у такій редакції. Пункт 1. Після слів та цифр: "особам, зазначеним у підпункті "А" пункту 1 із числа інвалідів, віднесених до підгрупи "В" першої групи, доповнити словами та цифрами: "в підпункті а) пункту 2; із числа інвалідів, віднесених до підгрупи "В1" групи, які брали безпосередню участь у бойових діях у період Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років та війни 1945 року з імперіалістичною Японією". У пункті 3 слова та цифри "у пунктах 2, крім інвалідів, віднесених до підгрупи "А1" групи; 3, із числа одиноких пенсіонерів; 4 і 5" – замінити словами та цифрами: "у пунктах 2; крім інвалідів, зазначених у пунктах 1,2, 4 і 5 цієї статті; 3, із числа одиноких пенсіонерів, 4 і 5". Два: "Доповнити розділ перший закону абзацами п’ятим і шостим такого змісту. Пункт 4: після слів та цифри "зазначеним у підпункті а) пункту 1" доповнити словами та цифрами: "в підпункті а) пункту 2, які брали безпосередню участь у бойових діях в період Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років та війни 1945 року з імперіалістичною Японією". У пункті 5 слова та цифри "зазначеним у пунктах 2 і 5" замінити словами та цифрами: "зазначеним у підпункті а) пункту 2, крім інвалідів, зазначених у пункті 4 цієї статті, пункті 5". Пропозиція. Шановні колеги, яке обговорення може бути? Я ставлю на голосування, прошу голосувати. Я ще раз хочу: це не обговорення. Вам роздано, прочитайте все. Голосуйте, будь ласка. Прошу голосувати. [[10:36:13]] За-290 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, відповідно до календарного плану нашої роботи 10 травня ми маємо проводити пленарне засідання. Разом з тим, на засіданні Погоджувальної ради була обговорена і підтримана пропозиція, щоб ми прийняли з вами рішення про зміну нашого календарного плану у зв’язку з тим, що 9 травня депутати будуть в округах разом із ветеранами і з нашими людьми святкувати День Перемоги, щоб ми 10 травня не працювали в пленарному режимі, а в середу 11 травня о 9 годині провели засідання Погоджувальної ради, з 10 години почали працювати в пленарному режимі, а о 15 годині у нас мають відбутися парламентські слухання на тему: "Про стан і перспективи розвитку економічних відносин з Європейським Союзом, Зона вільної торгівлі та Митним союзом". У зв’язку з пропозицією Погоджувальної ради депутатських фракцій від 18 квітня 2011 року та відповідно до частини другої статті 19 Регламенту Верховної Ради України пропонується внести одноразову зміну до тижневого 10-13 травня порядку денного пленарних засідань Верховної Ради України, передбачивши 10 травня - роботу народних депутатів України в округах, комітетах, комісіях і фракціях, а 11 травня - засідання Погоджувальної ради у 9 годині, ранкове пленарне засідання Верховної Ради України, а о 15 годині проведення парламентських слухань. Таке рішення, відповідно до Регламенту Верховної Ради України, шановні народні депутати, не потребує оформлення окремою постановою Верховної Ради України, а приймається в разі необхідності більшістю голосів народних депутатів України від конституційного складу, про що вносяться відповідні дані до протоколу пленарного засідання. Немає заперечень щодо такої пропозиції? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:38:50]] За-278 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, 10 травня депутати працюють, тобто ми працюємо в округах, комітетах і в фракціях. 11 травня о 9 годині – засідання Погоджувальної ради. З 10 години ми працюємо у пленарному режимі за графіком на середу, тобто це день опозиції. О 15 годині – парламентські слухання. Шановні народні депутати, нам потрібно включити до порядку денного низку законопроектів. Прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень [[реєстраційний номер 8397]]. Прошу голосувати. [[10:40:10]] За-264 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними" [[реєстраційний номер 8158]]. Прошу голосувати. [[10:40:48]] За-262 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо порушення вимог законодавства в галузі державного експортного контролю [[реєстраційний номер 8211]]. Прошу голосувати. [[10:41:26]] За-258 Рішення прийнято. Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо упорядкування функцій органів державного нагляду в електроенергетиці [[реєстраційний номер 8152]]. Прошу голосувати. [[10:42:01]] За-255 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" [[щодо розрахунків за ядерне паливо для АЕС України]] [[реєстраційний номер 8119]]. Прошу голосувати. [[10:42:37]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо провадження діяльності на фондовому ринку [[реєстраційний номер 8120]]. Прошу голосувати. [[10:43:12]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань бухгалтерського обліку [[реєстраційний номер 8194]]. Прошу голосувати. [[10:43:43]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування УЄФА [[реєстраційний номер 8332]]. Прошу голосувати. [[10:44:15]] За-260 Рішення прийнято. Ставвлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо визначення Державного агентства екологічних інвестицій головним розпорядником коштів]] [[реєстраційний номер 8373]]. Прошу голосувати. [[10:44:52]] За-253 Рішення прийнято. Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та затвердження ставок вивізного [[експортного]] мита на деякі види зернових культур [[реєстраційний номер 8321]]. Прошу голосувати. [[10:45:25]] За-259 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про Державний земельний кадастр [[реєстраційний номер 8077]]. Прошу голосувати. [[10:45:51]] За-241 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо надання державних пільгових кредитів індивідуальним сільським забудовникам]] [[реєстраційний номер 8126]]. Прошу голосувати. [[10:46:26]] За-127 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів - 11, "БЮТ - "Батьківщина" - 37, "Наша Україна - Народна самооборона" – 14, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" -16, Народна Партія – 19, позафракційні – 5. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо вдосконалення організаційно-правових основ боротьби зі злочинністю та корупцією]] [[реєстраційний номер 8255]]. Прошу голосувати. [[10:47:16]] За-264 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження засновників закарпатської школи живопису Адальберта Михайловича Ерделі та Йосипа Йосиповича Бокшая [[реєстраційний номер 8183]]. Прошу голосувати. [[10:47:55]] За-308 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 70-річчя партизанського руху в Україні [[реєстраційний номер 8196]]. Прошу голосувати. [[10:48:22]] За-265 Рішення прийнято. Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Євгена Гребінки [[реєстраційний номер 8226]]. Прошу голосувати. [[10:48:52]] За-320 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження Євгена Коновальця, [[реєстраційний номер 8237]] Прошу, визначайтесь. [[10:49:24]] За-77 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозиції про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Маркіяна Шашкевича [[реєстраційний номер.]], так ми включаємо тільки в порядок денний, це ж порядок денний тільки, ми ж., [[реєстраційний номер 8322]] Прошу голосувати, це ж ми постанову тільки. [[10:50:03]] За-281 Рішення прийнято. Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про участь України у формуванні Єдиного економічного простору [[ЄЕП]] з Республікою Білорусь, Республікою Казахстан, Російською Федерацією та розвитку взаємовигідного економічного співробітництва [[реєстраційний номер 8151]]. Прошу, визначайтесь. [[10:50:44]] За-33 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[щодо порядку офіційного використання копій Прапора Перемоги]] [[реєстраційний номер 8157]].Прошу голосувати [[10:51:26]] За-250 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 181, "БЮТ – "Батьківщина" – 2, "Наша Україна – Народна самооборона" – 1, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 12, Народна Партія – 20, позафракційні – 9. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Вищу раду юстиції" та Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо виконання Рішення Конституційного Суду України [[реєстраційні номери 8246, 8246-1, 8246-2]]. Прошу, голосуйте. [[10:52:23]] За-287 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 20 Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні" [[щодо зміни джерела сплати сум адміністративно-господарських санкцій та пені]] [[реєстраційний номер 8302]]. Прошу голосувати. [[10:53:03]] За-266 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 138 Податкового кодексу України [[щодо зміни джерела сплати сум адміністративно-господарських санкцій та пені]] [[реєстраційний номер 8303]]. Прошу голосувати. [[10:53:35]] За-243 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо фінансування дорожнього господарства]] [[реєстраційний номер 8399]]. Прошу голосувати. [[10:54:08]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще одне питання з цього розділу. На Погоджувальній раді ми говорили про те і вносилась пропозиція, щоб ми включили до порядку денного проект Постанови Верховної Ради України про рекомендацію Кабінету Міністрів України утворити музей Чорнобильського Полісся. Мається на увазі, що всі ті культурні надбання, які були вивезені із чорнобильської зони, вони потребують відповідного місця для того, щоб можна було їх зберігати і залишити для нащадка, нащадків. Якщо ви не заперечували б, ми включили б це питання до порядку денного. А коли буде комітет готовий, завтра ми могли б його розглянути. Воно гуманітарний має вимір. І це пов’язано із 25 річницею чорнобильської трагедії. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про рекомендацію Кабінету Міністрів України щодо створення музею Чорнобильського Полісся [[реєстраційний номер 8272]]. Прошу голосувати. [[10:55:27]] За-311 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, всі законопроекти, які включені до порядку денного, будуть оформлені відповідною Постановою Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України щодо порядку денного сесії. І я прошу відповідні комітети забезпечити оперативну підготовку до розгляду Верховною Радою України зазначених законопроектів, які ми щойно включили до порядку денного, для того, щоб ми могли їх невідкладно розглянути. Шановні народні депутати! Відповідно до пункту 15 частини першої статті 27 Регламенту Верховної Ради України дві фракції: фракція «БЮТ – «Батьківщина», фракція „Наша Україна – Народна самооборона” вимагають перерви для проведення консультацій з порядку денного та виголошення заяви. Але ці дві фракції готові зараз виступити із заявою, будь ласка, Роман Забзалюк.
29 квітня цього року буде рік з моменту підписання нинішньої влади так званих "харківських угод". Віддаючи Севастополь фактично у довічне користування Військово-Морському флоту Російської Федерації, Президент Янукович, представники Партії регіонів клятвено обіцяли українському народу, що таке підписання здешевить російський газ і ціна за нього для українських громадян не буде підніматися за жодних умов. Однак вартість газу для населення при абсолютній владі Партії регіонів на чолі з Януковичем, вже піднімалась двічі. Більш того, українське суспільство пересвідчилось у неспроможності такої влади відстоювати національні інтереси, нездатності стримати економічну ситуацію, стримати ріст цін на продукти харчування, тарифи, бензин і хоча б виконати одну обіцянку, не піднімати ціну на газ для населення. Замість цього влада всі свої провали вкотре намагається перекласти на екс-прем’єр-міністра України Юлію Тимошенко, створюючи так звані провокаційні комісії і відкриваючи безглузді і надумані кримінальні справи. Ініціаторам цих провокацій варто нагадати, що угоди, які були у той час укладені між НАК "Нафтогаз України" та "Газпромом" про постачання російського газу до України, укладались саме за стандартним міжнародними формулами. Окрім того, не зважаючи на шалений тиск з боку "Газпрому", Україна тоді не поступилася своєю цілісністю, не було здано жодного державного стратегічного об’єкту, не було порушено енергетичної безпеки нашої держави і, що саме головне, ціни за газ для населення не піднімались. Таким чином, факт підписання "харківських угод" Віктором Януковичем і подальша їх ратифікація у Верховній Раді України – це відверта здача національних інтересів України. Продовжуючи свій антинародний курс, нинішня влада робить чергову маніпуляційну спробу під приводом нібито отримання ще так званої чергової віртуальної знижки на російський газ, здійснити вступ до Митного союзу, тим самим поставивши під сумнів економічну незалежність України і перекресливши будь-які перспективи до євроінтеграції. З огляду на це, фракція "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина" наполягає на негайному зниженні ціни на газ для громадян та на створенні тимчасової слідчої комісії у Верховній Раді для детального розслідування факту антиконституційного підписання так званих "харківський угод", силового методу їх ратифікації у Верховній Раді України. Якщо наслідком роботи цієї комісії будуть встановлені грубі порушення законодавства України у процедурі ратифікації, невиконання положень діючих угод, фракція "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина" буде наполягати на скасуванні чинних угод у судовому порядку.
Переходимо до розгляду питань другого читання. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо гарантій і компенсацій при службових відрядженнях]] [[реєстраційний номер 7183]]. Від комітету доповідає Володимир Станіславович Марущенко. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! 30 листопада 2010 року даний закон був прийнятий Верховною Радою України у першому читанні. З метою його підготовки до другого читання була створена робоча група, у яку увійшли народні депутати, представники відповідних міністерств, всеукраїнських профспілок та об’єднань і організацій роботодавців. Даною робочою групою були опрацьовані внесені пропозиції народних депутатів України. Як результат на розгляд комітету був представлена, погоджена всіма членами робочої групи, редакція частини четвертої статті 121 Кодексу законів про працю України, яка 22 грудня 2010 року була схвалена комітетом. Таким чином, прийнята у першому читанні редакція проекту закону була доповнена положенням щодо збереження за працівниками, які направлені у службове відрядження, середнього заробітку протягом всіх робочих днів у відрядженні за графіком, встановленим за місцем постійної роботи. Проте, Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України висловило зауваження, що погоджена комітетом редакція проекту закону суперечить статті 22 Конституції України і має бути відхилена. 13 січня 2011 року Верховна Рада повернула законопроект про внесення змін до статті 21 Кодексу законів про працю до комітету для доопрацювання та внесення на повторне друге читання з обов’язковим врахуванням зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Для доопрацювання зазначеного проекту закону була повторно створена робоча група. Проте, враховуючи зауваження Головного юридичного управління, жодна з пропозицій не була підтримана робочою групою. З огляду на це, на розгляд була внесена редакція проекту закону, прийнята Верховною Радою України у першому читанні, тобто редакція Кабінету Міністрів. 2 березня 2011 року комітет погодився з прийняттям рішення і запропонував прийняти даний проект закону в другому читанні та в цілому. Щодо відхилених пропозицій стосовно набрання чинності законом з 1 січня 2011 року відповідно до висновків Міністерства фінансів України та Комітету Верховної Ради з питань бюджету реалізація даного проекту не призводить до збільшення видатків або втрат доходів бюджету, тому закон може набрати чинності з дня його опублікування. Тобто, шановні колеги, Комітет Верховної Ради пропонує прийняти в другому читанні та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Ідемо за поправками.
Немає поправок.
Ні, поправки є, і вони відхилені. Чому немає поправок? Чуднов наполягає? Ні. Павловський, 2 поправка. Будь ласка, мікрофон.
Андрій Павловський, "Батьківщина". Все-таки, шановний доповідачу, до кінця не зрозуміло, чи ви врахували зауваження юридичного управління, що день від’їзду і день приїзду повинен враховуватись для оплати відрядження людини. Щоб це не було черговим звуженням соціальних прав робітників, коли їм вже у відрядженні день приїзду і від’їзду просто не оплачується. І тоді виходить це є мета цього закону. І тим більше, це буде торкатись всіх, в тому числі і народних депутатів. Все-таки не зрозуміло. І тому би я пропонував би дуже обережно до цього ставитись і не підтримувати його в другому читанні. Дякую. А підтримати мою поправку. Дякую.
Так, комітет не врахував. Я ставлю на голосування 2 поправку на голосування. Прошу визначатись. [[11:03:51]] За-26 Не підтримано. 3 поправка. Карпук, прошу мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановні народні депутати, якщо не прийняти поправку, запропоновану, чи в редакції, яка була Павловського, чи моя, чи навіть кращий варіант – Кармазіна, то це призведе до погіршення соціального стану людей, які працюють. І є люди, які постійно працюють на вахтовому методі, затрачають дуже багато часу на проїзд, і вони витрачають свої багато коштів за цей час. Неоплата праці, неоплата за ці дні, за час проїзду, дійсно, призведе до погіршення їх становища. І я наполягаю на голосуванні, і дослухатися до тих поправок, які ми вносимо.
3 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:04:55]] За-34 Не підтримано. 4 поправка. Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, давайте вдумаємося, що відбувається. Відбувається внесення змін – я нагадаю тим, хто не знає, - до статті 121 Кодексу законів про працю, де погіршуються права людей, які направляються у відрядження, погіршуються по відношенню до тих, які є. Через це абсолютно правильні були зауваження, по суті, і народних депутатів Карпука, і Павловського; абсолютно правильний висновок був Головного юридичного управління. Я пропоную частину четверту викласти в такій редакції: "Працівникам, які направлені у службові відрядження, оплата за час перебування у відрядженні, включаючи дні проїзду працівника до місця призначення і назад, та робочих днів за графіком здійснюється відповідно до умов, визначених трудовим або колективним договором. І розмір такої оплати не може бути нижчим середнього заробітку цього працівника". Наголошую, це потрібно, щоб ми не погіршували те, що передбачено статтею 22-ю.
4 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:06:28]] За-38 Не підтримана. Так, 6 поправка Кармазіна, хоча вони аналогічно 4-й. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте? Вона аналогічна 4-й.
Шановні народні депутати, я щиро дякую тим 38 людям, які підтримали мою поправку і хочу вам сказати, що подивіться уважно, все робиться для звуження зараз прав громадян. І хіба для цього існують народні депутати, щоб погіршували умови? Ще нема нового Трудового кодексу, а вже йде погіршення. Через це я дивлюся на ті фракції, які себе також сьогодні позиціонують як опозиційні, зокрема звертаюсь і до фракції комуністів. Шановні, я просив би вас подивитися, за що зараз протягуються урядом чинним, яким чином наступається на права громадян. Наполягаю, що дні проїзду працівника до місця призначення і назад, і робочих днів має бути відповідна оплата не менше середнього заробітку цього працівника. Дякую, прошу підтримати.
6 поправка Кармазіна ставиться на голосування. [[11:08:04]] За-33 Не підтримано. Так, наступна поправка Круць, 7-а. Не наполягає. Кармазін, 8 поправка, будь ласка.
8 поправка, Юрій Кармазін. Стосується набрання чинності цим законом. Очевидно, що якщо він зараз набуде чинності, то вже до кінця року люди будуть продовжуватись грабуватись, не зважаючи в додаток до тих злочинних тарифів, до підвищення ціни за електроенергію, за газ, а зараз ще і плати за "Телеком". Тільки ця влада продала "Укртелеком", уже через місяць, копієчки не вклавши, на 30 відсотків людям підвищують плату. Ми щось думаємо робити з цим чи робимо вигляд, що нічого не відбувається, Володимире Михайловичу? Через це я пропоную, щоб у відповідності до Бюджетного кодексу, якщо ви навіть приймаєте таку антинародну річ, цей закон набирав чинності з 1 січня 2012 року, а не так, як зараз, з моменту публікації, як ви пишете. Дякую і прошу підтримати цю поправку.
Ставиться на голосування поправка 8-а Кармазіна. [[11:09:37]] За-32 Не підтримана. Всі поправки ми пройшли. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому як Закону про внесення змін до 121 Кодексу законів про працю України [[щодо гарантій компенсацій при службових відрядженнях]] [[реєстраційний номер 7183]]. Прошу голосувати. [[11:10:11]] За-220 Не підтримано рішення. Хто за те, щоб повернутися до голосування, прошу визначатися.
Адаме Івановичу!.
Народні депутати мають право. [[11:10:39]] За-244 Шановні колеги, я тим, хто кричить, що не можна робити, подивіться, будь ласка, Регламент. Головуючий має право ставити пропозицію на голосування про повернення до голосування.
Адаме Івановичу, було 220. Для чого ви антинародні.
І були пропозиції, які підтвердили, що 244 за те, щоб повернутися до голосування. Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо гарантій і компенсацій при службових відрядженнях]] [[реєстраційний номер 7183]]. Прошу голосувати. [[11:11:32]] За-246 Закон прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" [[щодо імпорту та експорту спирту]] [[друге читання]] [[реєстраційний номер 6379]]. Від комітету доповідає Пінчук Андрій Павлович. Хто від комітету? Хомутиннік Віталій Юрійович, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, законопроект підготовлений до другого читання і ті пропозиції від народних депутатів, які надходили, вони максимально враховані, максимально узгоджені. Єдине зауваження було на попередньому розгляді цього законопроекту 6379, це те, що були поправки народного депутата Бондаренко, які не відповідали регламентним процедурам, тобто не стосувалися суті законопроекту. Тому принципіальні всі позиції є, всі поправки також роздані, їх небагато, сім поправок, більшість з них врахована. Тому є пропозиція прийняти цей закон в другому читанні та в цілому.
Дякую. Хто наполягає на поправках? Є. Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін, поправка 6. Я пропоную перше речення частини шостої статті 14 викласти в такій редакції: "Річна плата на ліцензію на права експорту спирту етилового, коньячного і плодового, спирту етилового ретифікованого, виноградного, спирту етилового ретифікованого плодового становить 780 гривень і імпорту цих спиртів - 5 тисяч гривень". Мені відповідають, що це не відповідає правилам СОТ і збільшує річну плату на ліцензії. Але я вважаю, що в цьому випадку ми можемо наповнювати бюджет. І через це СОТ нам не буде наповнювати бюджет, по-перше. По-друге, я не побачив такого ніде в сотівських документах, що вони забороняють нам встановлювати якісь плати.
У нас є лист від Міністерства економіки і ми вам окремо надамо цей лист, де сказано про певне правило Світової організації торгівлі та те, що ці позиції не кореспондуються з цими правилами. А також, дійсно, в 6,4 рази збільшується плата за ліцензію, що також, на наш погляд, дуже й дуже таке велике збільшення і необґрунтоване.
6 поправка Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:15:24]] За-13 Не підтримано. Решта колег не наполягають. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів [[щодо імпорту та експорту спирту]] [[реєстраційний номер законопроекту 6379]]. Прошу голосувати. [[11:16:04]] За-238 Закон прийнято. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо інсайдерської інформації (реєстраційний номер 7330. Друге читання. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Прасолов Ігор Миколайович, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Основная цель законопроекта, который мы сейчас рассматриваем во втором чтении, в имплементации обязательств ранее взятых правительством Украины связанные с Сорока рекомендациями ФАТФ по Конвенции Совета Европы по борьбе с отмыванием денег. Поскольку использование инсайдерской информации относится к так называемым предикатним злочинам, поэтому есть необходимость внести изменения в ряд законов, которые касаются инсайдерской информации. К законопроекту поступило 14 поправок, две из них учтены редакционно, все остальные учтены полностью. Значит я назову основные. В статье 232 разграничены диспозиции, в Уголовном кодексе, я имею в виду, на правонарушения, которые связаны с передачей инсайдерской информации и правонарушения, которые связаны с использованием этой инсайдерской информации в торговле и, соответственно, получением определенного дохода от использования такой инсайдерской информации. Так же несколько снижет верхний порог санкций за инсайдерскую торговлю с 3 до 2 лет. А отдельно хотел бы подчеркнуть, что остались весьма жесткие наказания, которые связаны с использованием инсайдерской информации повторно, по сговору, или повлекшие за собой тяжелые последствия, особенно организационные группы. Максимум наказания за это правонарушение 5 лет. Кроме того и мы это обсуждали много на комитете, было принято решение увеличить, резко увеличить финансовую ответственность компаний, которые занимаются торговлей с использованием инсайдерской информации. Поэтому предусмотрено ощутимо большие штрафы. Для юридических лиц – профессиональных участников фондового рынка, которые повторно, например, занимались этим правонарушением, до 100 тысяч необлагаемых минимумов или до 300 процентов прибыли, полученной от таких нарушений. Еще один важный аспект – это закон обязывает фондовые биржи сообщать об инсайдерских операциях, которые проводятся на бирже в Комиссию по ценным бумагам и фондовому рынку. Уважаемые коллеги, я убедительно вас прошу, поддержать решение нашего комитета - принять данный законопроект во втором чтении и в целом как закон. Спасибо.
Так, переходимо до поправок. Будь ласка, абсолютна більшість із них врахована. Так, Кармазін, 10 поправка врахована редакційно. Не наполягає. Так, далі – враховані. Так, таким чином, шановні колеги, ми маємо підстави ставити законопроект за номером 7330 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо інсайдерської інформації про прийняття його в цілому як закону. Прошу голосувати. Голосуємо. Зніміть голосування.
На дуже простій підставі. Хто хотів висловитися? Я ставлю на голосування.
Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, Адам Иванович, почему у нас возникла такая пауза по этому законопроекту? Мы сегодня на фракции очень долго обсуждали: что даст внедрение данного законопроекта? И у специалистов, которые профессионально занимаются данным вопросом, есть определенная боязнь, что через этот законопроект любого человека, которые даже не будет иметь отношения к непосредственному распространению инсайдерской информации, можно привлечь к уголовной ответственности. Возможно, это тот случай, когда мы должны принимать данный документ, но идти поэтапно. Определить категорию лиц, которые непосредственно причастны к обладанию инсайдерской информацией, в первую очередь их выделить и записать в этом документе. Но все-таки под эту рамку не подводить всех возможных людей. Более того, мы подали соответствующее дополнение к данному законопроекту. К сожалению, получить.
Дайте можливість завершити думку. Будь ласка, мікрофон.
К сожалению, получилось так, что комитет не смог учесть данное дополнение. Поэтому мы бы очень просили, Владимир Михайлович, на второе повторное чтение этот закон. Он, безусловно, будет принят, но там необходимо доработать ряд позиций. Спасибо.
Немає ні в кого більше зауважень і пропозицій? Шановні колеги, тоді давайте підемо так, як того вимагає Регламент, спочатку пропозицію комітету, а якщо вона не буде підтримана, тоді на повторне друге. Пропозиція комітету прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Я ставлю на голосування цю пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закону проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо інсайдерської інформації [[реєстраційний номер 7330]]. Прошу голосувати. [[11:23:05]] За-24 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо інсайдерської інформації [[реєстраційний номер 7330]]. Прошу голосувати. [[11:23:35]] За-251 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо правочинів стосовно майна неповнолітніх осіб та запобігання проявам корупції при наданні дозволів органами опіки та піклування]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Еліна Вікторівна Шишкіна. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Комітет з питань правової політики на своєму засіданні розглянув підготовлений вже до другого читання законопроект за реєстраційним номером 6189 щодо внесення змін до деяких законів України [[щодо правочинів стосовно майна неповнолітніх осіб та запобігання проявам корупції при наданні дозволів органами опіки та піклування]]. Зазначу, що вказаний законопроект був доопрацьований для другого читання з урахуванням пропозицій Головного юридичного управління та пропозицій Міністерства молоді. До комітету надійшло всього 18 поправок до вказаного законопроекту і лише 6 з них, тобто одна третина було відхилено. Комітет також врахував зокрема першу поправку, якою автори просять викласти назву законопроекту в такій редакції: «Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення порядку надання органами опіки та піклування дозволів на вчинення правочинів стосовно нерухомого майна дітей». Також зазначу, що вказаний законопроект стосується перш за все захисту майнових прав дітей, дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування щодо вчинення ними правочинів. Дякую. Комітет просить Верховну Раду прийняти вказаний законопроект в другому читанні і в цілому як закон.
Шановні народні депутати! Нам треба зараз окремо проголосувати за уточнену назву закону. Комітет врахував пропозицію. І проект Закону має тепер таку назву: «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» [[щодо вдосконалення порядку надання органами опіки та піклування дозволів на вчинення правочинів стосовно нерухомого майна дітей]]. Прошу уваги, шановні колеги! Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[11:26:18]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, хто наполягає на поправках, які не враховані? Не враховані там ряд поправок Володимира Яворівського. Яка поправка, Юрій Кармазін?
Мікрофон, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, зміст поправки номер 7 надзвичайно простий. Мова йде про те, що ми унормовуємо коли органи опіки і піклування можуть відмовити у наданні дозволу і які випадки. До пункту "г" цієї статті, частини четвертої статті 177 Сімейного кодексу України я пропоную, там де зараз записано, що якщо повідомлені неправдиві, які мають суттєве значення для вирішення питання про надання дозволу, це таке аморфне визначення. А я пропоную конкретно записати: "Особою, яка звернулась за дозволом не були дотримані, встановлені Кабінетом Міністрів України, вимоги до форми, змісту і процедури подачі звернення щодо дозволу; або ця особа сповістила про себе неправдиві відомості, які мають суттєве значення для вирішення питання про надання дозволу чи відмову в його наданні." Вважаю таку редакцію більш юридично досконалою ніж та, яка сьогодні.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Комітет уважно розглядав всі поправки і щодо цієї, власне 7 поправки, комітет не врахував її, оскільки недотримання процедурних вимог подачі заяви лише відтерміновує вирішення питання щодо надання дозволу. І поправка містить такий вираз як "не були дотримані, встановлені Кабінетом Міністрів України." і далі по тексту. Комітет вважає, що ці питання можуть бути врегульовані підзаконним актом, зокрема тим, який уряд має розробити на виконання запропонованої частини дев’ятої статті 177 Сімейного кодексу України.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 7 групи народних депутатів, в тому числі Юрій Кармазін є автором цієї поправки. Прошу, визначайтесь. [[11:28:45]] За-7 Поправка не підтримана. Інших зауважень немає? Тоді, шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту закону у другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту не має. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[11:29:23]] За-272 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, вноситься на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[щодо супроводження реклами лікарських засобів попередженням про загрозу самолікування]] [[реєстраційний номер 4708]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Кондратюк, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, дозвольте заявити про одностайне рішення Комітету зі свободи слова стосовно законопроекту, який спрямований на формування у наших співгромадян відповідального ставлення до власного здоров’я та зменшення негативних наслідків, які мають місце у зв’язку з неконтрольованим прийняттям лікарських препаратів. У передбачений Регламентом строк у Комітет з питань свободи слова та інформації надійшли три поправки від народних депутатів, які були розглянуті комітетом. Дві поправки було враховано, одну відхилено. Відповідно до рішення комітету, ухваленому на засіданні 12 січня 2011 року, підготовлений до другого читання проект Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[реєстраційний номер 4708]], рекомендовано прийняти у другому читанні та в цілому. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради не має зауважень до законопроекту та зазначає, що він може бути прийнятий у другому читанні та в цілому. Прошу підтримати позицію комітету і врахувати дані поправки.
Юрій Анатолійович Кармазін. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний пане голово, шановні нар, неправильно підготована таблиця. На це ніхто не звернув увагу, і тому числі і юридичне управління. Чому? Тому що я даю зміни, пропоную зміни до пункту 1 проекту викласти в такій редакції: "Доповнити частину четверту статті 21 Закону про рекламу абзацом п’ятим такого змісту, оскільки частина четверта не має пункту: "реклама лікарських засобів, медичної техніки, методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації повинна містити". А абзац п’ятий частини четвертої статті 21 викласти в такій редакції: "текст попередження такого змісту", і іде текст. Я пропоную так записати: "Самолікування може бути шкідливим для вашого здоров’я, яке у випадку поширення засобами: друкована чи зовнішня реклама на телебаченні, у кіно чи через Інтернет постійно займає не менше 15 відсотків площі."
Дайте. Юрій Анатолійович, завершіть, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович, оскільки тут фактично 2 поправки. ".не менше 15 відсотків площі усієї реклами, а колір тексту має бути контрастним щодо кольору фону попередження". І пункт "б": "Радіо постійно займає не менше 15 відсотків тривалості всієї реклами". Шановні народні депутати, ви весь час отримуєте листи від виборців, які якимсь чином попалися на недобросовісну рекламу. Вони говорять: "Ми не зрозуміли з тексту тої реклами, яка є по телебаченню або яка є по радіо, або яка надрукована". Саме через це я і ставлю питання, що має бути не менше 15 відсотків реклами.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету є наступною, що фактично поправка Юрія Анатолійовича є альтернативна і до поправки Карпука, яка якраз і врахована, де говориться, що самолікування може бути шкідливим для вашого здоров’я, і текст має займати не менше 15 відсотків площі чи обсягу тривалості всієї реклами. Тобто просто комітет не врахував поправку Кармазіна у зв’язку з тим, що вважає її занадто деталізованою. А вона, в принципі, не впливає на суть, тому що повністю відкрита в поправці Карпука.
Ставиться на голосування поправка 2, Юрія Кармазіна. [[11:33:52]] За-4 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, пропозиція комітету: прийняти законопроект як закон. Головне юридичне управління не має зауважень до підготовленого законопроекту. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[щодо супроводження реклами лікарських засобів попередженням про загрозу самолікування]] [[реєстраційний номер 4708]]. Прошу голосувати. [[11:34:43]] За-285 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про волонтерський рух. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Олександр Зац. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Комитет внимательно подошел к подготовке ко второму чтению проекта Закона Украины о волонтерском движении. При принятии законопроекта за основу как народные депутаты Украины, так и заместитель министра юстиции господин Притыка, отмечали, что законопроект нуждается в существенной доработке и конкретизации его норм. К проекту Закона Украины о волонтерском движении поступило 73 поправки от народных депутатов Украины. Из них были учтены 25 поправок, частично учтены – 26, и отклонено 22 поправки. Комитет поддержал поправку народного депутата Украины господина Стешенко по изменению названия закона на закон "О волонтерской деятельности", поскольку это более соответствует содержанию законопроекта. В связи с требованиями нормотворческой техники было изменено расположение статей. По предложениям волонтерских организаций и благотворительных фондов, чтобы расширить круг возможных участников волонтерской деятельности, предлагается установить, что волонтерская организация – это юридическое лицо, осуществляющее свою деятельность без цели получения прибыли и получило статус волонтерской согласно требованиям этого закона. Представление лицу статуса волонтерской организации осуществляется центральным органом исполнительной власти в сфере волонтерской деятельности на основании письменного заявления от имени этого юридического лица безвозмездно. Предлагается определить, что волонтер имеет право осуществлять волонтерскую деятельность исключительно путем заключения договора об осуществлении волонтерской деятельности по волонтерской организации. Вместе с тем, волонтерская организация имеет право осуществлять волонтерскую деятельность путем заключения договора о предоставлении волонтерской помощи с получателя. По мнению членов комитета обязательность договора защитит от конфликтных ситуаций как волонтеров и волонтерские организации, так и получателей волонтерской помощи. Предлагается предусмотреть лишение юридического лица статуса волонтерской организации в связи с нарушением законодательства в сфере волонтерской деятельности, которая защитит получателей волонтерской помощи от злоупотреблений со стороны волонтеров, так и волонтерских организаций. Хочу отметить большую помощь, которую предоставили в доработке законопроекта специалисты Главного юридического управления. Также акцентирую внимание народных депутатов на том факте, что принятие Закона "О волонтерской деятельности" является частью обязательств Украины перед УЕФА при принятии решения о проведении Чемпионата Европы 2012 года по футболу. Комитет предлагает принять законопроект в целом, прошу поддержать, благодарю за внимание.
Шановні народні депутати, щодо назви законопроекту "про волонтерську діяльність", нам треба проголосувати за цю назву. Прошу увагу, я ставлю на голосування про підтримку пропозиції комітету про уточнення назви проекту Закону про волонтерську діяльність. Раніше було: про волонтерський рух. Прошу голосувати. [[11:38:29]] За-260 Рішення прийнято. Тепер йдемо по поправках. Поправка 8-а, Володимир Яворівський. Наполягаєте на ній? Справа в тім, що ваша перша поправка про скасування закону. Якщо він не буде. Ну, будь ласка, 1-а поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я вніс в цей закон певні поправки. Але аналізуючи його, я прийшов до висновку, що в принципі такий закон доцільно було б відхилити. Через те, що волонтерські організації – це різновид громадських організацій, діяльність яких регулюється законами про об’єднання громадян, про благодійництво і благодійні організації, іншими законами, які містять достатні правові передумови для розвитку волонтерського руху. Бо інакше доведеться приймати окремі закони нам про добровільні туристичні організації або про організації любителів собак, котів і так далі. Через це я хотів, щоб ми з вами не пускалися про любителів мишей, щурів і так далі, щоб ми законів не приймали. А щоб це йшло як в загальний закон про об’єднання, ми могли зробити окремими розділами. Я закликаю вас.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 1-у Юрія Кармазіна. Прошу визначайтеся. [[11:40:18]] За-6 Пропозиція не підтримується. Йдемо далі. Поправка 10-а. Калетнік наполягає на ній? Ні. 12-а і 13-а. Ні. Стешенко, 15-а поправка. Наполягаєте на ній? Ні. 21-а поправка, Кармазін. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Я пропоную частиною другою статті 5 законопроекту викласти в такій редакції. "Органи державної влади, органи місцевого самоврядування та конкретні підприємства, установи і організації, що мають намір залучити волонтера або волонтерську організацію до виконання робіт, надання послуг отримувачам волонтерської допомоги, розміщують цю інформацію на своїх офіційних веб-сайтах". Майте на увазі, що я звертаюсь тільки щодо тих. поправка ця стосується органів державної влади, місцевого самоврядування і підприємств, установ і організацій. Тобто я хочу щоб була відкритість і щоб у нас не відбувалося того, щоб ще під це десь списувалося і щось десь розкрадалося. Прошу підтримати. Дякую.
Є з цього приводу міркування у комітету чи ставимо на голосування? Шановні колеги, голосується 21 поправка Юрія Кармазіна. Прошу визначатися. [[11:42:06]] За-11 Поправа не підтримана. Єресько, 25 поправка. Наполягаєте на ній? Ні. Шаманов, 46-та. Наполягаєте? Ні. Стешенко, наполягаєте? 58-ма. Ні. Кармазін, 63 поправка. Наполягає на ній? Вона врахована частково в статті 11. Ні? Ні. Так 66 поправка. Юрій Кармазін. Вона врахована частково. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу, в тому числі "говорящі чи двигающиеся руки" звертаю увагу, що в першому читанні було написано: ".що шкода, завдана волонтером, відшкодовується в повному обсязі". Тепер це раптом зникло. Суть моє поправки зводиться до того, що я прошу, щоб записали в частині першій статті 17 таку редакцію: "шкода, завдана волонтером під час впровадження волонтерської діяльності, відшкодовується в повному обсязі організацією, від імені якої він діє, за винятком прямого умислу". Це буде відповідати основним началом цивільної відповідальності, які мають бути передбачені цим законом. Я не розумію, чому ми не захотіли її врахувати, натомість врахували поправку 67. Я попрошу потім для обґрунтування 67-ї, Володимире Михайловичу, мені надати слово.
Ставиться на голосування 66 поправка. Автор – Юрій Кармазін. [[11:45:04]] За-23 Поправка не приймається. Володимир Яворівський, поправка 64.
Шановні колеги! Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Я вніс поправку, бо вважаю за необхідне все-таки уточнити про те, що все-таки волонтери мусять мати якусь певну винагороду або від тієї організації, яка їх залучила, або від самої волонтерської організації. І звичайно дати їм можливість, якщо він хоче бути абсолютно, так би мовити, чистим волонтером, щоб він добровільно від цього відмовлявся. Я би наполягав, Володимире Михайловичу, на те, щоб її поставити на голосування. Але я розумію, що буде набрано 56 чи там менше голосів, через те я від цього відмовляюся. Тому що більшість, що б я не вніс, вони все одно від цього. і не тільки я, і Кармазін, все одно вони від цього відмовляться. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Юрій Кармазін наполягає на тому, щоб було поставлено на голосування. одну хвилинку, про підтвердження поправки 67. З цього приводу мікрофон Юрія Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, тут пропонується частину другу статті 17 вилучити. Що було записано в частині другій? "За неподання звіту про використання коштів, наданих волонтерським організаціям на підставі договору, передбаченого статтею 7 цього закону, або їхнє цільове використання, отримання цих коштів з порушенням законодавства винні особи несуть відповідальність, відповідно до законів України.". Зараз пропонується цю частину викинути і я не знаю, з якої потреби це робити. Абсолютно треба ставити на підтвердження, тому що в першому читанні, якщо вже залишати приймати цей закон, то воно має залишатися, редакція першого читання, вона була набагато краща. Ну і перша частина, також вона змінена в цій статті, подивіться, вона також погіршилася в остаточній редакції. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Поправка 67, автори – народні депутати Єресько і Стешенко, врахована. Разом з тим, Юрій Кармазін наполягає на необхідності голосування щодо підтвердження цієї поправки. Я ставлю на голосування поправку 67 для її підтвердження. Прошу голосувати. [[11:47:54]] За-233 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, всі інші поправки враховані. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту не має. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону України про волонтерську діяльність. Прошу голосувати. [[реєстраційний номер 5266]] [[11:48:34]] За-270 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, зараз вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[реєстраційний номер 7420]]. Микола Мартиненко – голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Будь ласка.
Шановні колеги, Комітетом Верховної Ради з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки розглянуто стан з підготовкою до другого читання, прийнятого в першому читанні 17 лютого цього року, проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[реєстраційний номер 7420]], автором якого є Кабінет Міністрів України. Комітет відзначає, що у зв’язку з ухваленням Верховною Радою України 17 лютого 2011 року Закону про регулювання містобудівної діяльності, положення цього закону та проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[реєстраційний номер 7420]] повинні бути узгоджені між собою, оскільки обидва містять положення, спрямовані на врегулювання однакового кола питань, а саме щодо приєднання споживачів до інженерних мереж. Проаналізувавши ситуацію, комітет дійшов до висновку: що законопроект 7420 не може бути підготовлений до другого читання без порушення 116 статті Регламенту Верховної Ради України. Враховуючи наведене, а також те, що членами комітету готується новий законопроект з цього питання, комітет вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України наступне. Перше. Зняти з розгляду проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[№7420]], поданий Кабінетом Міністрів. Друге. Визнати такою, що втратила чинність Постанову Верховної Ради України від 17.02.2011 №3051-6 про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій. Тому прошу підтримати внесений членами комітету проект Постанови про зняття з розгляду проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[реєстраційний номер 7420]]. Хочу ще додати, що даний проект рішення також обговорювався на комітетських слуханнях, які спеціально збирали по двом законопроектам, як по 7420, так і по законопроекту 7418, який уже прийнятий. І позиція і у народних депутатів, і у громадськості була одностайною – піти таким шляхом. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, коли немає заперечень, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктами природних монополій [[реєстраційний номер 7420/П1]]. Прошу голосувати. [[11:52:34]] За-265 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, в нас ще є проект Постанови про зміну і встановлення меж міста Любомль Любомльського району Волинської області, це реєстраційний номер 8317. Тут, давайте зараз від комітету, голова підкомітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Василь Васильович Демчишин. Давайте коротко проголосуємо і зробимо перерву.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! До Верховної Ради України звернулася Волинська обласна рада з клопотанням щодо зміни і встановлення меж міста Любомль Любомльського району Волинської області. Проект зміни меж міста Любомль розроблено Державним підприємством «Волинський науково-дослідний і проектний інститут землеустрою». Необхідність встановлення нової межі міста Любомль обумовлена змінами, які відбулися у складі та конфігурації земельних угідь, по яких проходить межа міста. Нове житлове будівництво, проведення земельної реформи, необхідність розміщення комунальних об’єктів. Сьогодні в місті є необхідність корегування генплану з урахуванням об’єктів, розташованих навколо міста та розвитку необхідної інфраструктури. Зокрема облаштування водозниження, водопровідних мереж, каналізаційних мереж, освітлення вулиць та їх благоустрій. Площа міста Любомль в старих межах становить 965 гектарів і не змінювалась протягом 36 років. Проте, за цей час велось житлове та громадське будівництво як в межах, так і за межами міста. За межами міста споруджено понад 100 житлових будинків, кладовище, сільгоспхімія, заготконтора. Згідно проекту, пропонується збільшити територію міста Любомль на 233,6 гектара. В тому числі і за рахунок 218,26 гектарів земель, що знаходяться у віданні Бірківської сільської ради Любомльського району, 14,29 гектара, що знаходяться у віданні Запільської сільської ради цього ж району, 1,05 гектара земель, що знаходяться у віданні Вишнівської сільської ради. Та затвердити територію міста Любомль загальною площею 1198,6 гектара. Питання про зміну меж міста Любомль погоджено відповідно до законодавства. Розглянуто і підтримано всіма вище переліченими сільськими радами та облдержадміністрацією, Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин. Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування 2 березня цього року розглянув на своєму засіданні зазначене питання та пропонує підтримати подання Волинської обласної ради щодо зміни і встановлення меж міста Любомль Любомльського району Волинської області та клопотання територіальної громади міста Любомль. Прошу народних депутатів підтримати відповідну постанову. Дякую.
Шановні колеги, заперечень немає? ([[Шум у залі]]) Володимир Карпук, будь ласка. Одну хвилинку, Володимир Карпук, давайте, нам в дванадцять годин треба перерву оголосити. Будь ласка, Володимир Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановні колеги, я розумію, що буде підтримана і дякую за підтримку, тому що це дійсно поштовх для розвитку міста. Хоча дещо до тексту самої постанови, а пояснюю. описки, виправити відразу, щоб потім не змінювати. Там названо місто Любомль, Любомльського району Полтавської області, в останньому абзаці, сторінка. Це технічна помилка. Дякую.
Дякую за уточнення. Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, дійсно це питання вивчали ради всіх рівнів і сільська, і міська, і районна, і Волинська обласна. І я вважаю, що абсолютно питання прийнятне, підтримане всіма комітетами. Це ворота, в якійсь мірі, в Україну з боку Польщі. І місто Любомль має древню і славну історію. І давайте всі проголосуємо зараз за дане рішення. Спасибі.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. В мене є питання в зв’язку з тим, що я побачив, що передається земля сільськогосподарського призначення 151 гектар і 15 сотих, ліси також 8 гектарів. Я хотів би запитати, яка їх буде доля після передачі? Тобто, що буде на землі, яка потім уже в нас, Господь не дасть нам уже більше, сільськогосподарського призначення і що буде з лісами? Бо ми вже бачимо навколо Києва що з лісами. А що там з лісами, теж будуть знищуватися чи будуть так ресторани, як біля Києва, будуватися і все інше, і абсолютно ні на що ніхто не буде реагувати? Задавались хтось питанням? Я не знайшов цієї відповіді у пояснювальних записках. Спасибі вам.
Дякую, Юрій Анатолійович. Справа в тому, що насправді ті гектари, які ви назвали, вони вже забудовані. Там. і це землі, на яких розташована лікарня, це дорога навколо Любомиля. Вони так пишуть. Це взагалі всі. іншого не написано, сільгосппризначення, які вже давним-давно забудовані і використовуються.
Сергій Шевчук, будь ласка. Мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, це питання вже досить давнє. Ще позаминуле скликання піднімалось питання про розширення меж міста. Тому його треба прийняти однозначно. Стосовно землі і лісу, якщо шановні колеги бували у тих краях, то це Волинське полісся, це торфяники, це ліс особливий, тому великої шкоди не буде. Навпаки, це розширення міста, яке є воротами у об’єднану Європу.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови про зміну і встановлення меж міста Любомль, Любомльського району Волинської області [[реєстраційний номер 8317]]. Прошу голосувати. [[11:59:29]] За-299 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується перерва на 40 хвилин, до 12 годин 40 хвилин.
Шановні народні депутати, будемо продовжувати роботу. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про судовий збір. Доповідач – народний депутат України Валерій Писаренко. А, ви будете доповідати? Добре, домовилися. Шановні колеги, автор пропонує розглядати за скороченою процедурою. Але я, дивлячись, бачу, що зараз ми не зможемо прийняти рішення. То давайте, можливо, таким чином. Зараз доповідач Валерій Писаренко буде доповідати, потім Юрій Каракай від комітету. І я просив би, шановні колеги, ну нема людей. Ну, не пройде ж вона зараз, ця пропозиція. Шановні колеги, я думаю, що автори будуть лаконічні, суть проблеми зрозуміла, для того щоб ми могли розглянути все те, що визначено розкладом на сьогодні. Будь ласка, Валерій Володимирович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону [[№ 7530]] про судовий збір, яким передбачається визначити правові засади справляння судового збору відповідно до норм Господарсько-процесуального Кодексу України, Цивільно-процесуального Кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України. Цими процесуальними кодексами передбачена необхідність прийняття спеціального Закону з питань справляння судового збору, а також встановлено щодо набрання чинності таким законом, судовий збір при зверненні до суду сплачується у порядку і розмірах, встановлених законодавством для державного мита. Положеннями законопроекту визначаються: поняття судового збору, платники та об’єкти справляння, розміри ставок, пільги щодо сплати, порядок сплати та повернення судового збору, підстави відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати та спрямування судового збору. Об’єкти справляння судового збору в проекті закону визначаються відповідно до норм вже діючих процесуальних кодексів. Ставки судового збору пропонується встановити у частинах мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до відповідної ціни позову, у фіксованому розмірі з урахуванням економічних змін в державі, що сталися під час прийняття Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито". З метою стимулювання суб’єктів господарювання до дотримання договірної дисципліни сплату судового збору при зверненні до господарського суду пропонується визначити в більших порівняно з цивільним судочинством розмірах. Тобто загальний принцип такий, що ми не посилюємо сплату судового збору для громадян, але посилюємо для суб’єктів господарювання, задля того щоб сьогодні суди, в яких навіть немає можливості відправити листівки сторонам, таку можливість отримали. При підготовці проекту було взято за основу конституційний принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, який закріплено в статті 129 Конституції України, в тому числі і для органів державної влади. У зв’язку з цим пропонується суттєве скорочення пільг зі сплати судового збору в порівнянні з кількістю пільг, які встановлені Декретом Кабінету Міністрів України "Про державне мито". Судовий збір в повному обсязі пропонується зараховувати до Спеціального фонду Державного бюджету України, що дозволить нарешті формалізувати і нормально спрямувати всі судові збори, які будуть сплачуватись. Законопроектом також передбачено внесення змін до таких законодавчих актів: Господарсько-процесуальний кодекс, Цивільно-процесуальний кодекс, Кодекс адміністративного судочинства, Декрет Кабінету Міністрів "Про державне мито", Закон "Про захист прав споживачів", Закон "про доступ до судових рішень". Прийняття законопроекту зміцнить матеріально-технічну базу судів і дозволить нам з вами продовжити шлях до реформування судової системи. Прошу підтримати законопроект та прийняти його сьогодні в першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запитання є доповідача? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний доповідачу, що нема коштів сьогодні, що суддям не платиться навіть пожиттєве утримання, заборгованість нинішньої влади – чотири місяці тільки в Києві по пожиттєвому утриманню, яке зобов’язані платити. Я все це розумію, але я хотів би, щоб ви мені пояснили: на скільки підвищиться це задоволення для громадян України? Адже, якщо раніше ми розраховували відсотки від розміру неоподаткованого мінімуму, це від 17 гривень, то тепер – від мінімальної заробітної плати, при чому ви пропонуєте від 941 гривні це робити, а Азаров для розрахунку заробітної плати сьогодні інженерам, лікарям, при чому найбільшої категорії, найвищої категорії, розраховує 642 гривні. То може з цієї азаровської норми будемо писати 642 гривні якось розраховувати? Чи полишимо 17? Скільки буде коштувати цей закон.?
Будь ласка.
Шановний Юрій Анатолійович, шановні колеги, я вже говорив до цього, що ми, звичайно, урахували це питання і які ставки будуть в кінці-кінців за судовий збір, будемо це вирішувати ми тут з вами, в сесійній залі і, Юрій Анатолійович, ви будете також мати можливість внести відповідні поправки до другого читання. Ще раз хочу сказати, що ми заклали такий принцип, що там, де сьогодні компанії і господарюючі суб’єкти судяться за мільйони і мільйони, ми хочемо, щоб сплачувався нормальний судовий збір. Тому що сьогодні, ви знаєте, в певних випадках сплачують по три гривні і після цього відсуджують для себе мільйони. Для громадян ми не хочемо змінювати серйозно ставки судового збору і ми будемо забезпечувати загальний доступ до правосуддя, як це сьогодні передбачено в нас і процесуальними кодексами, і Конституцією України. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Юрій Васильович Каракай, голова підкомітету Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, наш комітет розглянув зазначений законопроект 16 березня на своєму засіданні і після дискусії, враховуючи позицію Кабінету, підтримку урядом цього законопроекту прийняв рішення рекомендувати прийняти його за основу. Дякую.
Запитання до співдоповідача є? Якщо є, запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. У мене до вас аналогічне питання. Оскільки я не отримав належної відповіді від автора законопроекту. Скільки буде коштувати цей законопроект для рядових платників податку? Бо, цитую, це стаття 4 "Розміри ставок судового збору". Тут написано, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, подання заяви немайнового характеру, позовної заяви про зірвання шлюбу, про поділ майна [[причому один відсоток там іде]], заяву про видачу судового наказу. Коротше, за все, абсолютно за кожний чих треба буде заплатити. Тому давайте подивимося, а в межах чого це, і скільки це буде коштувати. Касаційна скарга, апеляційна скарга – все абсолютно у нас тут буде обкладатися. Ми на повний госрозрахунок переводимо. Чи відповідає це Податковому кодексу, чи відповідає це Конституції України. Як ви вважаєте, і, можливо, вже.
Шановний пане Кармазіну, на мою скромну думку, попередній виступаючий повністю відповів на ваше питання. Я не розумію, чому ви не зрозуміли. Тим більше, враховуючи, що наша Конституція, нашої держави, не передбачає безкоштовно роботу в судах. І очевидно, якщо навіть треба відправляти листівку, не говорячи про роботу судді, то це повинно щось коштувати. Правильно? Тому не займайтеся популізмом.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступ від фракцій. Прошу прізвища народних депутатів вивести, що будуть виступати від фракцій. Павло Жебрівський. Прошу записатися народних депутатів. Прошу прізвища. Таким чином, Павло Жебрівський. Наступний буде виступати Олег Ляшко.
Досить цікавий підхід колеги запропонували: хто чим займається, той від того годується. Тобто тепер гаішніку також потрібно, як в тому анекдоті, що гаішнік довго не приходив за зарплатою. Його питають: а чого ти за зарплатою не йдеш? Каже: бо я думав, що паличку дали і крутись як можеш. Оце приблизно так і по судам на сьогоднішній день. Абсолютно вірно сьогодні говорять, що хочуть діяльність судів перевести на госпрозрахунок. Я перепрошую, є три гілки влади: законодавча, виконавча і судова. Законодавча гілка влади також не в повному об’ємі фінансується, через це давайте за прийняття законів робити мито. Виконавча влада також не повністю фінансується. За їхнє правочинне здійснення давайте їм дамо можливість напрацьовувати, щоб в повному об’ємі фінансування було. Бо якщо слідувати цій логіці, то виходить, що громадяни України платять двічі. По-перше, для діяльності законодавчої, виконавчої і судової гілки влади мають фінансуватися вони виключно із Державного бюджету України. Для цього платяться податки різні і, я перепрошую, достатньо досить не маленькі. І через це я переконаний, що такий підхід є неправильним. І виправдовувати тільки те, що судді не мають за що відправити листа чи ще щось, є неправильний підхід, тому що це взагалі руйнує засади формування державної влади в Україні. Я думаю, що підтримка цього закону є не конституційна, неправильна, несправедлива, бо зменшує доступ людини до захисту своїх прав і свобод, передбачених Конституцією. Я закликаю сесійну залу не голосувати за даний законопроект. Дякую.
Олег Ляшко, позафракційні. Наступний буде виступати Юрій Кармазін.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Я теж не буду голосувати за цей закон з огляду на наступне. У нас намагаються цим законом за рахунок громадян країни вирішити проблеми фінансування судової гілки влади. Насправді, це те саме, що піднімати пенсійний вік для жінок і при цьому розказувати, що це дозволить вирішить проблеми Пенсійного фонду. Цілком очевидно, що навіть якщо до 100 років підняти жінкам і чоловікам пенсійне, дефіцит Пенсійного фонду не зменшиться. Так само, якщо ви запровадите, покладете на людей обов’язок сплачувати надсилання судових повідомлень тощо, це лише обмежить доступ людей до правосуддя. В мене є інша пропозиція, де взяти гроші на фінансування судової системи влади. У нас на утримання Президента 1,5 мільярда гривень на нинішній рік. У порівнянні з минулим роком видатки зросли майже на 500 мільйонів. От давайте знімемо з утримання президентського офісу і спрямуємо ці кошти на фінансування судової системи. Те саме стосується Верховної Ради. Видатки на утримання Верховної Ради майже 1 мільярд гривень на цей рік. Давайте зменшимо ці видатки. Теж саме стосується Генеральної прокуратури, Служби безпеки, міліції тощо. Давайте не будемо вирішувати проблеми країни, зокрема нестачу фінансування судової системи за рахунок громадян країни. Я думаю, що якщо зменшити видатки на утримання органів державної влади, які загалом по країні становлять в цьому році кілька десятків мільярдів гривень, ми таким чином зможемо профінансувати судову владу, але не за рахунок громадян. Тому я за цей закон голосувати не буду і пропоную його відхилити. Люди і так позбавлені можливості у суді знайти ту правду, бо крім того, що офіційні платежі маєш сплатити, ще й хабарі треба давати за судові рішення. А тепер цим законом пропонується взагалі обмежити доступ людей до правосуддя. А давайте уявимо діда, бабу з села чи роботягу якогось простого, де він знайде гроші, щоб платити за надання цих судових послуг? Зрозуміло, що грошей немає. І тому людина замість того, щоб шукати справедливість в суді, будуть виясняти в кулачному бою свої права, хто старший, хто молодший. Я пропоную не доводити до гріха і зупинитися у потуранні прав громадян України. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Валерій Писаренко.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, от я під враженням хамської відповіді виступаючого, якого тут від комітету не уповноважили відповісти народному депутату, що у нього популістське питання. Хамської по суті і абсолютно "безголової" по змісту! Через те, що, а якщо в людини були кошти для того, щоб заплатити за те, щоб подати позов, а потім немає коштів, щоб заплатити за апеляційну інстанцію, за касаційну інстанцію. Вона, що, позбавляється права на судовий захист як передбачено Конституцією? Ми до чого так дійдемо? Виходить так, що якщо не сплатив, ти позбавляєшся права, передбаченого Конституцією на судовий захист. Тут, ви знаєте, ми так далеко дійдемо з такими законами, я передивився, за що треба платити і ви знаєте, мені стало трошки моторошно. Я не думаю, що хтось зрадіє від цього, що записано в цьому законі. Через це пропоную, щоб ми вносили зміни, по-перше в той декрет, чи в Закон про державне мито і там збільшували, зменшували мито за ті, чи інші послуги, які в даному випадку надаються. Причому послуги, це послуги, а право на звернення до суду за правосуддям – це обов’язки держави. Друге. Я хотів би далеко щоб ніхто не ходив з народних депутатів, в тому числі з так званої більшості. Вийдіть тільки з Верховної Ради, з центрального входу, пройдіть вліво 200 метрів і подивіться вниз. Там зараз щодня працює 70 працівників, 4 поверхи так званого будівельного майданчика номер 1 в державі, де будується вертолітний майданчик, 4 поверхи уже зведені, там зараз працює 5 кранів, весь час стоять. Це в той час, коли пам’ятка історії і культури, Маріїнський палац, який знаходиться поруч - нічого, ні один працівник не працює, розвалюється пам’ятка, що ж ми будемо показувати? Ви кажете, сьогодні про Євро. А що ми будемо показувати людям, коли вони приїдуть, вертолітний майданчик з бетону? Через це 96 мільйонів гривень є на майданчик, а на суди в нас нема коштів. Тому за те, щоби ми виконували той кодекс, який прийняли, в тому числі Податковий. Що там записано в статті 4 "Загальнодержавні місцеві податки і збори, спрямування яких цим кодексом не передбачені, сплаті не підлягають". Я прошу відхилити цей законопроект.
Валерій Писаренко, позафракційний.
Шановні колеги, хочу повернути все те, що наговорили, повернути до здорового глузду. Ми зараз з вами не вводимо новий судовий збір. Просто воно зараз називається "державне мито". І все це працює відповідно до декрету Кабінету Міністрів, який ще був прийнятий 20 років тому. І ось, що сьогодні відбувається. 20 років ми приймаємо тут з вами закони, в яких прописано: що повинен бути в країні судовий збір. Які ставки будуть судового збору – це також наше з вами завдання, яке нам потрібно буде вирішити в другому читанні. Говорити сьогодні популістські заяви тут: що нам не потрібно з громадян щось стягувати, то нехай тоді мені ці люди, які жодного разу навіть не цікавилися тим, про що вони кажуть тут, да, нехай вони мені скажуть: а яким чином сьогодні суду працювати, коли в справі потрібно відправити десятки листів, і коли один лист коштує більше ніж державне мито, яке сплачується стороною по справі? Ну, наприклад, сьогодні в процесі, якщо навіть сума позову може сягати мільйони, то, наприклад, в адміністративному процесі у нас державне мито може бути 3 гривні 40 копійок. Скажіть, будь ласка, чи це справедливо для суду, який лише одну листівку відправити - для нього буде дорожче, ніж сторона хоче відсудити в суді? Якщо у нас сьогодні з вами працюють тисячі установ, які таким чином забезпечують доступ громадян до правосуддя, чи це справедливо сьогодні, що вони працюють на підставі документу, який 20 років не змінювався? Звичайно, ми з вами повинні вчинити цей крок. В першому читанні потрібно його приймати. Я повністю згоден з певними тезами своїх колег, що нам потрібно у другому читанні їх подивитися. Крім того ми з Кабінетом Міністрів тільки що говорили про те, що нам потрібно дещо відрихтувати позицію щодо Антимонопольного комітету, ми це також будемо робити до другого читання, але сьогодні це очевидно, що нам потрібно забезпечити доступ громадян до правосуддя саме через механізм прийняття цього закону. Дякую.
Валентин Матвєєв, будь ласка, мікрофон, фракція комуністів.
Дякую. Як уже вірно відзначалося, цей законопроект, як ми бачимо, призведе до додаткового здирництва з наших, і так уже вкрай знедолених, громадян. Для виборців нагадаю, що у цьому законопроекті, на відміну від Декрету Кабінету Міністрів України про державне мито, в якому державне мито, до речі встановлюється у відсотках від розміру неоподаткованого мінімуму доходів громадян, а це всього-на-всього 17 гривень, пропонується ставки судового збору встановлювати у відсотках від розміру мінімальної заробітної плати, а це уже рахунок іде від 941 гривні, розпочинаючи з 1 січня цього року. Тобто пропонується значно, серйозно збільшити ставки судового збору. Тому фракція комуністів цей законопроект підтримувати не буде.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Яка позиція міністерства? Будь ласка,. Кабінету Міністрів.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Міністерство юстиції підтримує схвалення цього проекту закону в першому читанні. Я б також хотіла привернути, шановні народні депутати, вашу увагу до того, що на сьогоднішній день існує Декрет про державне мито. Разом з тим Конституція у нас визначає, що подібні правовідносини мають бути врегульовані виключно законом. Тому що це мова йде про сплату податків або обов’язкових платежів. І декрет цей існував дуже багато років, з 1993 року на перехідний період. На другому читанні, звичайно, можна буде подивитись по ставках. Якщо будуть виникати питання і десь потрібно буде знизити якісь ставки або більш об’єктивно підійти, а десь, може, і підняти. Але, разом з тим, закон державі дуже потрібний. Дякую.
Шановні народні депутати, це була позиція Міністерства юстиції. Інна Іванівна Ємельянова її озвучила. Висновок комітету – прийняти за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про судовий збір [[реєстраційний номер 7530]]. Прошу голосувати. [[13:03:53]] За-211 Рішення не прийнято. Ну, якщо не встигли, я ставлю на голосування про повернення до розгляду. Тоді, шановні колеги, не кричіть, що не встигли. Я ж реагую на ваші заклики. Ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 7530]]. [[13:04:27]] За-225 Рішення не прийнято. Може, може, поставити на повторне перше читання? Ні, якщо, я розумію, шановні колеги. Але чи може бути на повторне перше? Може бути така пропозиція. Ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне перше читання. [[13:05:11]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 185, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна –Народна самооборона" – 6, Комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 2-, Народна Партія – 20, позафракційні – 7. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення деяких норм Податкового кодексу]] [[реєстраційні номери 8217, 8217-1, 8217-2, 8217-3]]. Може ми розглянемо його за скороченою процедурою, да? Да, голова комітету пропонує розглянути це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[13:06:16]] За-210 Рішення прийнято. Доповідачі: голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік, народний депутат України Ксенія Михайлівна Ляпіна і народний депутат України Наталія Юріївна Королевська. Будь ласка, Віталій Юрійович.
Дякую, Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет на сьогоднішній день узагальнив всі пропозиції, які надходять від профільних міністерств, відомств. Протягом чотирьох місяців, з моменту прийняття Податкового кодексу і фактично роботи цього документу, ми провели кілька засідань комітету. Зокрема запрошували народних депутатів, Міністерство фінансів, Податкову адміністрацію та інших суб’єктів як законодавчої діяльності, так і громадські організації, бізнесові, які представляють ті чи інші інтереси. На сьогоднішній день зареєстровано в парламенті 31 проект, 31 законопроект, щодо внесення змін до Податкового кодексу. Це питання, починаючи з технічних питань, закінчуючи, скажімо, питаннями, там, такими глобальними, як питання внесення змін щодо рентних платежів, які мають ресурсну складову. Комітет запропонував задля того, щоб не приймати рішення по окремих проектах законів і щотижнево не змінювати Податковий кодекс, об’єднати більшість конструктивних пропозицій в один документ і прийняти у першому читанні за основу саме цей документ, про який я зараз доповідаю, – це Закон 8217, який внесений за авторством саме профільного комітету. Я хотів би, що, можливо, додали мені ще 2 хвилини з врахуванням того, що я і від комітету доповідаю. Коротко по суті цього проекту. Крім тих технічних норм, які вирішуються у змінах до Податкового кодексу, та усунення деяких позицій множинного трактування [[скажімо, я на цих позиціях не буду зосереджувати увагу]], які пропонують зміни: блок узгодження окремих норм Податкового кодексу України щодо деяких повноважень Національного банку України з відповідними нормами законодавства з питань банківської діяльності, спрощення процедур взяття на облік платників фіксованого сільськогосподарського податку, також уточнення при визначенні доходів від реалізації, перероблення на орендованих виробничих потужностях; окремий блок питань, який вдосконалює оподаткування операцій з цінними паперами при їх первинному розміщенні та зворотному викупі, а також отримання доходів фізичних осіб при викупі цінних паперів та їх конвертації; окремі питання, які врегульовують взаємовідносини місцевих бюджетів та центрального бюджету щодо наповнення місцевих бюджетів коштами на поточний ремонт автомобільних доріг. Ви пам’ятаєте, що Податковим кодексом ми скасували такий податок як транспортний збір. І цей податок спрямовувався безпосередньо на місцеві бюджети та на поточний ремонт доріг. Цими змінами ми пропонуємо внести деяке корегування і 20 відсотків від доходів по акцизу від нафтопродуктів залишати в місцевих бюджетах на дотації, будівництво, ремонт та отримання доріг. Окреме питання, яке врегулюється, це зміни до законодавства про єдиний соціальний внесок. Мова йде про те, що сьогодні підприємці, які обирають загальну систему оподаткування.
Будь ласка, мікрофон.
Да, буквально ще хвилину, буду закінчувати. .які обирають загальну систему оподаткування, мають сплачувати 15 чи 17 відсотків податку з доходів фізичних осіб. Тобто якщо ти бажаєш працювати з юридичними особами чи виходиш за ту межу обігу, який сьогодні є для спрощенців, ти працюєш по ПДФО. Але дуже обтяжлива форма такої роботи за рахунок того, що цей підприємець має сплачувати єдиний соціальний внесок з різниці того доходу, який він отримує. Тобто фактично 34,7 відсотків – це ще додатковий податковий тягар. Таким чином, 51,7 відсотки виходить загальний податок на такого підприємця. Ми запропонували внести обмеження і зробити єдиний тариф по єдиному соціальному внеску на рівні 341 гривня, яка дорівнює по мінімальному страховому внеску як для спрощенця. Також в цьому ж блоці ми запропонували скасувати ті штрафні санкції по єдиному соціальному внеску, які були нараховані на підприємців за друге півріччя. Коли влітку ввели цей податок для підприємців і фактично, ну, багато суб’єктів підприємницької діяльності не змогли встигнути за тим, скажімо так, темпом, який був заданий Кабінетом Міністрів. І на 1 січня є певний борг, який ми погодили з урядом і прийняли рішення цим законом його фактично скасувати. Я, закінчуючи доповідь, ще раз хочу підкреслити, що сьогодні в комітеті знаходиться 31 проект, законопроект. І ми запропонували наступний підхід: прийняти в першому читанні цей документ, який на сьогоднішній день погоджений з урядом і з багатьма депутатами, комітетами та громадськими організаціями, і в другому читанні максимально приєднати ті пропозиції від народних депутатів, які сьогодні зареєстровані в парламенті. Таким чином, після вже травневих свят, можливо, підійти до другого читання – і запропонувати саме в цей законопроект об’єднати всі ті пропозиції, які сьогодні є в парламенті. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, Ксенія Михайлівна Ляпіна листом запропонувала парламенту розглядати без її участі її законопроект про внесення змін до Податкового кодексу за реєстраційним номером 8217-1. Королевська Наталія Юріївна, будь ласка, щодо двох законопроектів: 8217-2, 8217-3.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Законопроект 8217-2 и 8217-3 прошу объединить одним выступлением. Предлагаемый законопроект 8217-2 о внесении изменений в статью 139 Налогового кодекса Украины относительно расходов предприятий, которые не учитываются при определении налогооблагаемой прибыли. Цель этого законопроекта – отменить норму Налогового кодекса, запрещающую юридическим лицам относить к валовым затратам затраты на приобретение товаров у физических лиц – предпринимателей на едином налоге. Вы отлично понимаете, что норма Налогового кодекса, которая запретила работать юридическим лицам с физическими лицами-предпринимателями, парализовала сегодня ряд предприятий в Украине. Так как от этого пострадали не только малые предприятия, которые потеряли, в принципе, возможность работать в Украине и попали под абсолютно дискриминационную статью и такую резервацию, так от этого пострадали и крупные предприятия, которые годами выстраивали коммерческие производственные цепочки. Потому что много очень составляющих себестоимости им поставляли малые предприятия, а особенно, комплектующие, инструменты, производили малые предприятия, поставляли на большие предприятия – упаковки. Я буквально на днях была на заводе по производству кирпичей, так вот поддоны, полностью упаковочные материалы – все делали малые предприятия, на которых работало до 10 человек, они организовали небольшие производства и тем самым себя трудоустроили и не просили ничего у государства, и помогали крупным предприятиям. То есть система кластеризации экономики у нас выстраивалась естественным способом. Что произошло после данной нормы? То есть им просто запретили работать, то есть сотни тысяч людей, которые участвовали в формировании единого, большого продукт.
Будь ласка, мікрофон ввімкніть.
.оказались, фактически, на улице из-за одного росчерка пера, из-за одной несчастной статьи Налогового кодекса. Сегодня, я так понимаю, у нас не все адекватно оценивают возможные последствия от такой нормы. Такую норму вводили и нам всем рассказывали, что это борьба с оптимизацией, что это борьба с отмыванием доходов и это очень поможет нашей стране наполнить бюджет. Уважаемые коллеги, нужно бороться с оптимизацией и нужно бороться с отмыванием доходов, но на сегодня подготовлен законопроект об упрощенной системе налогообложения и там прописано именно такие нормы, которые не позволяют использовать упрощенную систему при работе с юридическими лицами для оптимизации и отмывания налогообложения. Но, к сожалению, Закон по упрощенной системе не рассматривается в парламенте. Альтернативный вариант Кабинетом Министров не подготовлен. Упрощенная система полностью парализована, а это миллион человек, занятых в нашей стране. И я хочу вам напомнить, что 400 тысяч только за прошлый год уже закрылось, а осталось только миллион. Так вот норма, которую сегодня мы не отменим, приведет к тому, что закроется только за апрель и за май месяц еще 200 тысяч. Поэтому мы предлагаем принять Закон об упрощенной системе налогообложения, где четко прописать критерии, не позволяющие использовать эту норму в обход и оптимизации налогообложения, но до принятия Закон об упрощенной системе налогообложения отменить эту абсолютно издевательскую норму, преступную норму, которая сегодня парализует работу сотни тысяч людей. Я очень прошу зал, услышьте! Потому что от вашего голосования сейчас будет зависеть 200 тысяч предприятий в нашей стране, которые сидят и ждут, сможет ли Верховная Рада разрешить им продолжать свою деятельность. Они создали небольшой цех, небольшое производство, небольшое рабочее место, то сейчас их просто выкинули на улицу и заставили идти по пособие по безработице и парализовали полностью их деятельность. Приедьте к себе в округа, спросите у предприятий, они вам честно скажут, что сегодня творится.
Завершуйте, будь ласка.
Я заканчиваю. Спасибо большое. Я очень надеюсь, что закон 8217/2 мы поддержим. Либо хотя бы, как минимум, учтут эту норму при доработке 8217. Потому что не провоцируйте людей, не провоцируйте людей от безвыходности сегодня принимать уже абсолютно не адекватные действия. Вот буквально на днях только организовалась дрогобычская инициатива. Люди организуются.
Дякую.Наталіє Юріївно, це вже політика. Давайте по змісту законопроекту. Якщо у вас все, давайте.
Заканчиваю по змисту законопроекта. Поэтому 8217/2 прошу поддержать. Относительно законопроекта 8217/3. Прошу снять этот законопроект, так как на прошлой неделе учли уже данную поправку, и она вошла уже в законодательное поле. И слава Богу, иезуитскую норму по предоставлению пустышечных деклараций выстраивания тысячных очередей, я надеюсь, Президент подписал и налоговая быстро учтет и дальше такое продолжатся не будет. Спасибо за внимание.
Дякую вам також. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення законопроектів. Два – "за", два – "проти". Прошу прізвища народних депутатів. Руслан Князевич.
Прошу передати Олегу Ляшко.
Олег Ляшко, мікрофон.
Щиро дякую Руслану за можливість висловити свою думку законопроекту, бо за скороченою процедурою позафракційним депутатам не дають можливості виступити. І я, Володимире Михайловичу, до вас як до Голови Верховної Ради звертаюсь врегулювати це питання. Тепер по суті законопроекту. Я хочу підтримати колегу Королевську, яка інформувала про надзвичайно складну ситуацію з малим і середнім бізнесом. Я підтверджую, що стан справ катастрофічний. Минулого тижня я був у Луганській області. Так от в самому Луганську після прийняття Податкового кодексу [[це до відома урядовців, щоб вони знали]] півтори тисячі малих підприємців склали свої посвідчення. Ви внаслідок прийняття цього Податкового кодексу позбавили людей можливості працювати, утримувати свої сім’ї, нічого не дали їм взамін: ні державної підтримки, не забезпечили ні роботою, ні зарплатою. Водночас людина намагається десь заробити ту копійку, і нинішня влада, нинішній уряд позбавляє можливості людину самостійно заробляти цю копійку. Тому я теж вважаю, що має бути ліквідована та норма, яка забороняє малим підприємцям мати справи із юридичними особами, яка фактично позбавляє людей роботи, це драконівська норма, і сотні тисяч людей сьогодні залишаються внаслідок цього Податкового кодексу без роботи. Тому я звертаюсь до колег по парламенту. Ясно, що малий бізнес вам в останню чергу болить, вам в першу чергу великий бізнес, бо маємо уряд олігархів, який захищає лише інтереси великого бізнесу. Але коли малий бізнес знову підніметься і вийдуть, да, то де буде ваш великий бізнес і ви разом з ними? Тому, шановні колеги, я звертаюсь до вас з пропозицією підтримати малий і середній бізнеси, адже саме він є основою будь-якої демократичної держави. А не так як сьогодні у нас десяток сімей удвічі збільшили свої мільярдні статки, а мільйони людей не знають, за що заплатити комуналку і як їм заробити ту копійку, і за що дитину до школи випровадити.
Шановні народні депутати, ніхто не наполягає з тієї фракції, які не брали участь? Ні. Вже, Руслан був. На превеликий жаль. Шановні народні депутати, прошу уваги! Шановні колеги, прошу уваги! Я розумію. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти за основу законопроект 8217. Головне науково-експертне управління вважає, що можна прийняти за основу законопроекти 8217, 8217-1. А законопроекти 8217-2 і 8217-3 має зауваження щодо цих проектів Науково-експертне управління. Шановні народні депутати, ми розуміємо важливість прийняття цих рішень, то я переконаний, що один із проектів ми маємо прийняти і потім доопрацювати до другого читання всі ті цінні пропозиції, які є назрілими, для того, щоб ми могли вийти на те рішення, яке потрібно для людей, для країни. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 8217. Це комітетський по суті справи законопроект.
[[Не чути]]
Що?
А це ніхто не заважає.
Так це ж зараз коли ми закінчимо і скажемо, що врахували все. Шановні колеги, ставиться на голосування проект закону для прийняття його за основу [[реєстраційний номер 8217]]. Прошу голосувати. [[13:24:45]] За-263 Рішення прийнято. Я прошу комітет врахувати всі інші пропозиції, якщо вони лягають в логіку і в них є гостра потреба, і вийти на документ, який би мав такий системний характер, щоб ми не вносили потім зміни, приймаючи цей 31 законопроект, про який ви щойно сказали. З мотивів, будь ласка, Юрій Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ці законопроекти абсолютно різні. І якщо питання, які доповідалися зараз по проекту Королевської, їх треба було прийняти миттєво і зразу ж зараз в першому і другому читанні. Вони були надзвичайно прості, там пропонувалося вилучити підпункт "Д" статті 176.2 і пункт 139 1.12. Всього-на-всього їх треба було сьогодні вилучити і вже з сьогоднішнього дня людям сказати: "люди, ви зможете постачати продукцію! Бо те, що вам не дозволив, якщо продає фізична особа підприємець.". Цього ми не зробили, 116 стаття Регламенту не дозволить, якщо не буде спеціального доручення. Я просив би, Володимире Михайловичу, щоб ми зараз з вами, чи проголосуйте, будь ласка, за те, щоб 116 стаття Регламенту в даному випадку, чи зобов’язати оці два закони, щоб вони були проголосовані. Бо ви зараз їх "завалите", а там є преференції в першому.
Я дякую! Шановні колеги, я думаю, що ми як завжди поступимо мудро і відповідально. Коли буде підготовлений до другого читання законопроект, ми побачимо, що там враховано, що ні і ми з цього приводу приймемо спеціальне рішення Верховної Ради України. Ми ж з вами домовились, що зміни мають носити системний характер і ті питання, які є очевидними, вони мають бути враховані. Наталія Королевська, з цього приводу, будь ласка.
Спасибо большое! Я еще раз хочу обратить внимание, что в законопроекте 8217 ничего нет относительно отношений юридических лиц на затраты с физическими лицами. Этой статьи в законопроекте 8217 не касается абсолютно текст закона, законопроекта. Поэтому, либо мы должны отдельно это поддержать, либо проголосовать за то, чтобы эту статью внести. Потому что потом будет 116, согласно которой мы уйдем от этого вопроса и мы не решим эту проблему. А каждый день сегодня тысячи предприятий закрываются, тысячи людей не получают заработных плат. Это не шуточная норма, это не какая-то там маленькая поправочка – это катастрофа сегодня, потому что парализована полностью система промышленной, производственной связи, стоят как большие предприятия, так и малые предприятия стоят. Это как внутренний специально спровоцированный кризис. Вообще, кто эту норму внес, он должен понести свою персональную ответственность за это. Потому что это анти.
Шановні народні депутати, я прошу вас, ми перейшли в процедуру обговорення. Я просто дав авторам. Ну, Павло Жебрівський – останній. Давайте будемо завершувати.
Шановні колеги, тільки косметичне підрихтування Податкового кодексу нічого не визначає. Те, що запропонувала Наталя Королевська є насправді вкрай ключовим і дуже важливим, надважливим питанням. Насправді на сьогоднішній день юристи, ті, хто здає приміщення і багато, багато інших, не відносячи на валові витрати юридичні особи, зупинили, зупинили діяльність як великих підприємств, так і на сьогоднішній день дрібних підприємств. Якщо ми хочемо зформувати олігархічну систему функціонування держави, то тоді потрібно, щоб працювали тільки крупні підприємства. Якщо ми все-таки хочемо дати можливість людям заробляти собі на кусень хліба, ми обов’язково маємо внести те, що запропонувала Королевська. Я наголошую і закликаю всіх, сьогодні це обов’язково потрібно. Бо відсилення щодо врахувати - неможливе. Тому що знову науково-експертне скаже: 116 не передбачає змін і доповнень, якщо в першому читанні не прийнято. Або ми об’єднуємо пропозицію Королевської.
Шановні народні депутати, давайте поступимо таким чином: ми можемо зараз проголосувати доручення, врахувати, а можемо поставити по-іншому. Проголосувати за всі інші законопроекти, які ще були, і коли вони дістануть підтримку, доручити комітету об’єднати в один законопроект і все.
Ну, так можемо так піти.
Ну, будь ласка, голова комітету хай скаже. Бо потім ми знову зіткнемося дійсно на 116 статті, спіткнемося.
Шановні колеги, ну, якщо ми зараз приймемо кілька проектів, ну, комітету буде і з точки зору Регламенту, і по інших позиціях важко працювати. Позиція, про яку доповідала народний депутат Королевська, вона зрозуміла, вона з двох буквально слів. Це позиції, які абсолютно логічно будуть включені до другого читання як ваша поправка, як ваша пропозиція. Це ІІІ розділ податку на прибуток, який в 8217 змінюється. Тобто ми змінюємо і інші позиції по ІІІ розділу, по податку на прибуток. Тому ви зможете подати цей проект і ми його врегулюємо в комітеті. Я не бачу ніяких проблем, щоб тут голосувати зараз інші проекти закону. Дякую.
Будь ласка, Адам Іванович. Шановні колеги, ми перейшли в обговорення. Адам Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги, на жаль, але, правда, тут важко визначити тим, хто їх реєструє, бо вони не вивчають законопроектів, вони і альтернативний, і не зовсім альтернативні. Тому що вони вносять зміни до одних і тих же статей. Тому для того, якщо наполягають, і право авторів, оскільки законопроект Королевської не є по суті альтернативним, бо він вносить зміну до іншої статті, то потрібно зараз проголосувати цей законопроект і тоді він при підготовці до другого читання, ми не порушимо 116 статті і в загальному законопроекті буде. Нехай сесійна зала визначається, щоб потім не було ніяких заперечень.
Будь ласка, Іван Кириленко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ну, всі прекрасно розуміють, і дискусія це показала, і виступи, питання в політичній площині. Шановні колеги, треба обов’язково проголосувати закон Королевської як окремий закон, правильно сказав Адам Іванович Мартинюк, що це різні норми Податкового кодексу, різні позиції, тому проголосувати як окремий закон. І Кармазін абсолютно правий, і в першому, і в другому читанні можна проголосувати законопроект Королевської. Але зал політично повинен визначитися. Ми підтримуємо цю позицію чи не підтримуємо. Ми підтримаємо такий підхід, те, що було сказано з трибуни Королевською, чи не підтримаємо. Рішення, повірте, політичне. Якщо ви не підтримаєте, ви розумієте, сотні тисяч людей зараз за бортом без шматка хліба, як казав один із депутатів. Давайте голосувати як окремий закон закон Королевської. Дякую.
Шановні народні депутати! Давайте ми з цієї ситуації вийдемо таким чином. Оскільки народний депутат Ксенія Ляпіна пропонувала не розглядати законопроект 8217-3, пропонує розглянути законопроект 8217-2, який не пересікається із тим законопроектом, який доповідав голова комітету. І в разі, якщо Верховна Рада підтримає, тоді комітет повинен готувати до другого читання з урахуванням пропозицій Наталії Королевської. А вже в остаточній редакції приймемо ми це рішення чи не приймемо, це буде воля Верховної Ради України. Правильно? Тому зараз і відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 8217-2]], який доповідала Наталія Королевська. Прошу голосувати. [[13:33:50]] За-63 Рішення не прийнято. Отже. Вже мотивів немає, я прошу вас. Шановні колеги, за скороченою процедурою нема мотивів. Ми вже і так розглядаємо це питання з без двадцяти дванадцятої. Шановні колеги, при підготовці до другого читання я просив би комітет уважно поставитись до всіх цих питань, які мають не лише економічне, соціальне, але й політичне забарвлення, і максимально врахувати всі ті пропозиції, які є очевидними і які потрібні. Домовились? Домовились. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект про місцевий референдум. Доповідач – перший заступник Міністра юстиції Інна Ємельянова, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Сергій Петрович Подгорний. Так, як ми будемо його розглядати, скажіть мені?
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати!
Інна Іванівна, ми можемо його за скороченою процедурою, щоб ми встигли? За скороченою можемо його розглядати?
Ну, я її запитую. Шановні колеги, я запитую автора і доповідача, представника Кабінету Міністрів, а вам визначатись. Пропонують розглянути за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[13:35:31]] За-199 Рішення прийнято. Будь ласка.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Наша держава вже пройшла складний етап осмислення та визнання того принципового положення, відповідно до якого важливим завданням в демократичній державі є утвердження прав територіальної громади, як первинного суб’єкта місцевого самоврядування. Цілком очевидним для нас всіх є те, що запровадження дієвих інституцій місцевої демократії дасть можливість усунути існуючу певну відчуженість народу від вирішення справ місцевого значення. На сьогоднішній день об’єктивним і суб’єктивними чинниками того, що в Україні місцевий референдум ще не став реальним та дієвим механізмом демократичної моделі прийняття рішень з питань місцевого значення можна назвати наступні. Перше. Це застаріле та неефективне правове регулювання механізму організації та проведення місцевого референдуму. Наявність в тексті чинного Закону "Про всеукраїнський та місцевий референдум" потужного адміністративного чинника, що впливає на характер підготовки, проведення та практичного втілення в життя результатів, прийнятих територіальною громадою на місцевому референдумі. Зволікання із реформуванням у сфері місцевого самоврядування, а також недостатня взаємодія органів місцевого самоврядування і структур громадянського суспільства. І повне, дуже часто, я думаю, що не варто це приховувати, а дуже часто і взагалі ігнорування інтересів територіальної громади при прийнятті тих чи інших рішень на засіданнях сесій місцевих рад. Серед позитивів проекту закону хочу виділити наступні моменти. По-перше, чітко проект закону урегламентовує форму рішення місцевого референдуму, тому що недоліком чинного Закону "Про Всеукраїнський та місцевий референдум" є неналежна регламентація реалізації рішень. Так вказаний закон, оперуючи поняттям "рішення місцевого референдуму", не дає визначення, в якості якого акту він приймається, наскільки він є обов’язковим для прийняття, для врахування; визначення територіальної комісії з місцевого референдуму суб’єктом.
Будь ласка.
суб’єктом реєстрації ініціативної групи та призначення місцевого референдуму. На сьогоднішній день територіальна громада є заручником ще хоч косметично-оновленої, але за своєї суті радянської, по суті, системи місцевого самоврядування, тому що центральною ланкою цієї системи залишаються місцеві ради, надмірні повноваження яких при прийнятті рішення, особливо, коли мова йде про недовіру, наприклад, голові місцевої ради, і коли вони приймають рішення чи реєструвати, чи не реєструвати ініціативну групу у зв’язку з чим впливають відповідно на прийняття кінцевого рішення; встановлення підстав дострокового припинення повноважень складу територіальної комісії, регламентування можливості реєстрації питань, які пропонуються винести на місцевий референдум лише однієї ініціативної групи; встановлення права ініціативної групи створювати фонд місцевого референдуму; також спрощення процедури ініціювання та проведення місцевого референдуму на території тієї громадян, яка має чисельність менше, ніж 2,5 тисячі громадян. Крім того, значно розширене повноваження офіційних спостерігачів від місцевих осередків об’єднань громадян і міжнародних організацій Хочу сказати, що цей проект закону пройшов експертизу в Раді Європи і отримав, хоча, звичайно, були висловлені певні зауваження, але кінцеве було отримане схвальне позитивне рішення. Цей закон надзвичайно потрібен нашій державі. І я дуже прошу, шановні народні депутати, підтримати його і схвалити у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Сергій Петрович Подгорний, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні виборці, шановні колеги, шановна Президія! Комітет за дорученням Голови Верховної Ради України розглянув на своєму засіданні 30 березня цього року проект Закону про місцевий референдум, поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроектом пропонується визначити правові засади, порядок організації та проведення місцевого референдуму на рівні села, селища, міста, району в місті. Комітет з питань правової політики за підсумками розгляду законопроекту відзначив його новаторський характер, спрямований на втілення ефективних механізмів процесу підготовки проведення місцевого референдуму, виконаний на належному рівні нормативної техніки. Висловлюючи ряд зауважень до проекту, комітет підкреслив, що проект в основному вирішує питання цілісного регулювання правовідносин, пов’язаних з ініціюванням, призначенням, підготовкою та проведенням місцевого референдуму у відповідності до Конституції України. Комітет з питань бюджету в своєму висновку до законопроекту висловив ряд зауважень щодо невідповідності деяких положень законопроекту вимогам окремих статей Бюджетного кодексу і рекомендує при доопрацюванні законопроекту врахувати ці зауваження. Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України, проаналізувавши зазначений законопроект на відповідність його вимогам Регламенту, у своєму висновку зазначив, що законопроект зареєстрований згідно з вимогами статей 90, 92 Регламенту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України за наслідками розгляду законопроекту висловило ряд зауважень та пропозицій до нього і вважає доцільним за результатами розгляду законопроекту в першому читанні повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Хочу зазначити, що законопроект про місцевий референдум ще до розгляду його на засіданні комітету попередньо був розглянутий та обговорений на засіданні круглого столу, який комітет провів 7 лютого 2011 року спільно з програмою Ради Європи "Посилення місцевої демократії та підтримка реформ місцевого самоврядування в Україні", Інститутом виборчого права.
Мікрофон, будь ласка, ввімкніть.
та іншими партнерськими організаціями, який був присвячений проблемам законодавчого регулювання. Під час засідання круглого столу учасники заходу були ознайомлені з експертним висновком Ради Європи до законопроекту про місцевий референдум, яким була надана позитивна оцінка законопроекту. А зауваження та пропозиції, викладені у висновку, можна буде врахувати при підготовці законопроекту про місцевий референдум до другого читання у разі його прийняття сьогодні за основу. Отже, під час обговорення законопроекту про місцевий референдум, поданого Кабінетом Міністрів України, на засіданні Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування 30 березня цього року народними депутатами – членами комітету одноголосно було ухвалено рішення: рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект при розгляді в першому читанні прийняти за основу. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Так що, будемо голосувати? Обговорити, да? Прошу записатись на обговорення законопроекту. Будь ласка, покажіть прізвища народних депутатів, що записались на виступи. Олександр Стешенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу слово моєму колезі Миколі Володимировичу Томенку передайте.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, ми так довго йшли до цього важливого законопроекту, що, я думаю, бажано було б більш серйозніше і відповідальніше до нього віднестися. Справа в тому, що ми шануємо позицію експертів Ради Європи, але, аби Україна була не лише географічно, але практично європейською країною, ми би проголосували за нього в першому читанні і вірили в те, що між першим і другим читанням буде враховано, ну, як мінімум 28 сторінок поправок нашого Науково-експертного управління і дуже серйозні застереження територіальних громад. Якщо загально оцінити даний законопроект, то я б сказав, що за даним законопроектом місцевий референдум в Україні можливий за згоди, лише за згоди і підтримки місцевої влади. Без місцевої влади не можливо в принципі організувати будь-який місцевий референдум. Тепер давайте подивимося в ідеологію, в суть місцевого референдуму. Місцевий референдум по природі своїй радше ініціатива громадськості, яка хоче вплинути, не допустити якесь прийняття місцевої влади, підказати місцевій владі або відкоригувати дії місцевої влади. Таким чином, якщо в такій редакції законопроект буде ухвалений в цілому, ми повторимо історію, коли кілька років громадські організації намагалися зініціювати референдум про відставку Черновецького, Довгого і всієї "молодої команди", а ця "молода команда" просто не реєструвала ініціативні групи. Тобто ключ полягає в тому, що місцева влада повинна бути повністю дистанційована з процедури організації референдуму. Територіальна комісія і громада, яка ініціює. Бо якщо залишиться ця процедура, яка тут є, то жодне невигідне для місцевої влади питання ніколи не буде оголошене. Ну, будуть оголошуватися запитання: в який колір пофарбувати забори чи які прапори вивісити? А треба вирішувати питання: чи не допустити приватизацію комунальних підприємств, чи зробити інші якісь речі, в яких не зацікавлена влада? Тому ще раз хочу сказати, наша позиція така: треба радикально закон змінити або концепцію закону в тій частині, щоб місцевий референдум була ініціатива територіальної громади, а не ініціатива лише місцевої влади. Без такої зміни смисл місцевого референдуму втрачається повністю.
Володимир Карпук. Руслан Князевич, будь ласка. Потім буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні колеги, в липні цього року ми будемо відзначати надзвичайно знаменну подію: двадцятиріччя чинності Закону про всеукраїнський та місцевий референдуми, які прийняті в редакції липня 1991 року. Ще далеко до Конституції, навіть до того часу, поки ми, в принципі, отримали нашу незалежну державу, але це один з тих законопроектів, які до цих пір є каменем зіткнення в цій сесійній залі і, на превеликий жаль, так ми не можемо прийняти жодного із законопроектів, які протягом 20 років приймалися в остаточній редакції. Ви знаєте, яка доля спіткала Закон про всеукраїнський референдум? Він навіть був прийнятий, навіть тривала дискусія з приводу можливості подолання вето, але, на превеликий жаль, він відхилений. Я так розумію, що в найближчій оглядній перспективі, оскільки зникла певна актуальність цього питання, до нього ніхто не має наміру повертатися. І навіть якщо ми зараз будемо намагатися врегульовувати цей законопроект, то виникне низка запитань, бо перехідні положення кажуть, що в тій частині, що стосується місцевого референдуму, той – 91-го не буде діяти. Але він на стільки гармонійно пов’язаний з всеукраїнським, що ми хочемо, чи не хочемо, ми все ж таки мусимо в пакеті розглядати це питання. Це питання не до Мін’юсту, бо вони, заради об’єктивності варто сказати, досить фахово підійшли до написання цього законопроекту. Микола Володимирович, те питання, про яке ви щойно сказали, як раз вирішено на користь тої пропозиції, яку ви сказали. Вони вперше забрали від органів самоврядування надання згоди на ініціювання референдуму і передали територіальним комісіям. Це як раз є в цьому законопроекті і це є величезна новела. Інша справа, що це ті комісії, які утворювалися на місцеві останні вибори. Ми знаємо, що певна вада у формуванні тих комісій, зважаючи на загальну політичну ситуацію, була. І тому треба подумати, можливо, до другого читання, як врегулювати інтереси тих політичних сил, які не представлені в тих комісіях, але є активними гравцями на політичному полі в кожному органі самоврядування. Велика проблема, як на мене, може бути, виникнути гіпотетично щодо питань предмета відання референдуму. Написати, що це всі питання місцевого самоврядування, які не віднесені до компетенції інших органів чи відповідного органу Автономної Республіки Крим, досить, знаєте так, розпливчасто, бо не кожен.
Завершуйте, будь ласка.
Не кожний орган місцевого самоврядування розуміє, що це за питання відання. Тому питання конституційності і інші питання повинні бути виключені з цього законопроекту. Так само, якщо ви виокремлюєте тільки питання щодо дошкільних закладів, які не можуть врегульовуватися цим законом, то так само треба питання шкільних закладів, ми знаємо, що і це питання надзвичайно актуальне на цьому етапі. Але зважаючи на те, що цей законопроект в принципі містить велику низку позитивних новаційних речей, у першому читанні його треба приймати. А надалі над ним треба фахового працювати. Я думаю, що ми можемо вийти на непогану редакцію Закону про місцевий референдум.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, я хотів би розпочати з цитування Пояснювальної записки, де сказано, що ця форма, мається на увазі місцевий референдум, локальної демократії стала б ефективним засобом контролю територіальної громади за діяльністю місцевої влади, зокрема в частині взятих на себе зобов’язань кроком на шляху до побудови громадянського суспільства. Абсолютно сучасна, я би сказав так, прогресивна диспозиція. Єдине, що очевидно треба врахувати, що місцевий референдум є не формою локальної демократії, не може бути локальної демократії, це форма прямої демократії, участь безпосередньо у прийнятті рішень. Але, ви знаєте, говорити про те, що він може бути в цілому прийнятий в нинішній редакції, просто не можна. Тому що системна робота має ще бути здійснена для того, щоб усунути ті недоліки, які є в проекті. Вони є, багато чого взагалі не врегульовано. От я не можу зараз, в мене маленький регламент, говорити про все, я візьму тільки окремий аспект. Питання таке: скільки питань виноситься на місцевий референдум? Як вони виносяться? Який механізм винесення? Хто є суб’єкт подачі альтернативних питань? Другий дуже важливий момент. Які підписи збирають виборці, під яким питанням? Під всіма питаннями, які є в референдумі, чи під одним? Якщо там є кілька питань, то це має окремо збиратися підписи, бо людина може хотіти і вважати за потрібне, щоб був референдум з одного питання і бути категорично проти того, щоб інше питання виносилося на референдум. Тому окремо має відбуватися збір підписів. І ще дуже важливий момент. І про це ПАРЄ говорить, і Науково-експертне управління: що це за норма – "може виноситися кілька питань". "Кілька" – це незрозуміло скільки? Вісім, дванадцять, двадцять два. Мають бути ці речі дуже серйозно врегульовані, бо знаєте, кажуть, що чорт ховається в деталях, оце дуже серйозні деталі – питання референдуму, кількість питань референдуму.
Завершуйте, будь ласка.
підписи за це питання і яким чином, який механізм формулювання цих питань. Дякую. Тому в першому читанні можна або за основу голосувати, а далі має бути, дійсно, системна робота ще над цим документом.
Дякую. Так, більше ніхто не наполягає? Ні. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління, як ви бачили, висловило дуже багато зауважень, очевидно їх потрібно проаналізувати уважно буде в комітеті під час підготовки законопроекту до другого читання в разі, якщо Верховна Рада України зараз прийме позитивне рішення. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про місцевий референдум [[реєстраційний номер 7082]]. Прошу голосувати. [[13:51:53]] За-235 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України продовжується на 15 хвилин. Так це ж ваша пропозиція була, я її реалізував. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі, тут є декілька урядових законопроектів, тим більше присутні представники Кабміну, давайте оперативно розглянемо і. Пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення регулювання у сфері захисту економічної конкуренції]] [[реєстраційний номер 7419]]. Доповідач – перший заступник голови Антимонопольного комітету Краченко Юрій Григорович. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань економічної політики Белоусова Ірина Анатоліївна. І тут звучала пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Я її ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[13:52:58]] За-199 Рішення прийнято. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, законопроект 7419 розроблено за власною ініціативою Антимонопольного комітету України з метою вдосконалення нормативної бази у сфері захисту економічної конкуренції. Насамперед цей законопроект пропонує зміни з 17 до 68 тисяч розмір штрафу, який можуть накладати наші територіальні відділення Антимонопольного комітету. На сьогодні витрачається значний ресурс Антимонопольного комітету на проведення тимчасових адмінколегій в регіонах і сума середня штрафу там складає 40-50 тисяч гривень. А максимальний розмір штрафу, який можуть накладати наші територіальні відділення, складає лише 17 тисяч. Крім того, відповідно до законопроекту суб’єкти господарювання, що схиляють інших до вчинення порушень конкуренційного законодавства або сприяють їхньому вчиненню, нестимуть за це відповідальність. Адже відповідно до чинного законодавства такі дії є порушенням. Натомість чинним законодавством не була передбачена відповідальність за вчинення саме таких порушень. Крім того, внесення змін дозволить суб’єктам господарювання, що знаходяться за межами України, вносить плату за подання заяв на концентрацію узгодження дії не лише в гривні, а і у євро, і в доларах США. Також законопроект відзначає необхідність нормативного закріплення обов’язку доказування факту здачі запитуваних органами комітету документів на пошту. Це зумовлено існування великої кількості спорів та судової практики стосовно належного виконання суб’єктами господарювання обов’язку з надання інформації на запити Антимонопольного комітету України. Шановні народні депутати, прийняття законопроекту має забезпечити ефективність і передбачуваність застосування законодавства про захист економічної конкуренції, що в свою чергу сприятиме підвищенню рівня реалізації конкурентної політики. Дякую за увагу та прошу підтримати.
Дякую вам також. Ірина Анатоліївна Белоусова, заступник голови Комітету. Будь ласка, щодо рішення комітету з цього питання.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Запропонований законопроект спрямований на вдосконалення правового регулювання в сфері захисту економічної конкуренції. Як позитив хочу відзначити надання права суб’єктам господарювання звертатися до Антимонопольного комітету України за висновками щодо відповідності їх запланованих дій положенням статті 151 "Поширення інформації, яка вводить в оману" Закону України "Про захист від несумлінної конкуренції". Зміна рівня штрафу, який буде мати право накладати територіальне відділення комітету, дозволить зменшити видатки суб’єктам господарювання, пов’язані зокрема з необхідністю надіслання документів, відрядженнями представників в столицю України, оскільки санкції до 68 тисяч гривень в справах про порушення конкурентного законодавства зможуть накладати територіальні відділення Антимонопольного комітету. В цілому прийняття цього законопроекту буде сприяти передбачуваності застосування конкурентного законодавства, а також дозволить суттєво зменшити ризики невиконання суб’єктами господарювання його вимог. Комітет з питань економічної політики пропонує цей законопроект підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є застереження до цього питання? Є бажаючі виступати? Не бачу. Комітет, як щойно доповідали, пропонує прийняти за основу законопроект. Головне науково-експертне управління вважає також, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін деяких законів України [[щодо вдосконалення регулювання у сфері захисту економічної конкуренції]] [[реєстраційний номер 7419]]. Прошу голосувати. [[13:57:37]] За-244 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про лікарські засоби" [[щодо приведення порядку реєстрації лікарських засобів до міжнародних стандартів]] [[реєстраційний номер 7412]]. Доповідач – перший заступник міністра охорони здоров’я Аніщенко Олександр Володимирович. Співдоповідач від комітету – Володимир Карпук. Пропозицію ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:58:21]] За-206 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Чинний Закону України "Про лікарські засоби" встановлює неодмінні заходи щодо охорони патентних прав при реєстрації лікарських засобів, а також 5-річний термін ексклюзивності даних до клінічних досліджень. При цьому не визначає, до яких лікарських засобів застосовується режим ексклюзивності, термін, з якого можна використовувати дані щодо ефективності безпеки лікарських засобів, для розробки та проведення експертизи, випадків, коли можливе використання реєстраційної інформації з метою захисту населення України. Це призвело до загрозливої ситуації, що склалася в Україні в зв’язку з обмеженням доступу до життєво необхідних лікарських засобів, у збільшенні бюджетних витрат на охорону здоров’я, зниження рівня розвитку фармацевтичної промисловості, яка орієнтована на генеричні лікарські засоби. Запропоновані законопроектом зміни до статті 9 Закону України "Про лікарські засоби", розроблення виконання пункту 3 Протокольної ради під головуванням Прем’єр-міністра України від 16.06.2010 року "Про забезпечення доступності населення якісних лікарських засобів, медичних виробів і медичного обладнання" з урахуванням норм міжнародного права та положень Угоди про торгівельні аспекти прав інтелектуальної власності. Законопроектом пропонується передбачити можливість видачі примусової ліцензії, тобто реєстрації лікарського засобу та встановити певні обмеження, пов’язані з забезпеченням додержання балансу інтересів охорони прав інтелектуальної власності та охорони суспільного здоров’я. встановлюється вимога, що посилання на реєстраційні дані оригінального інноваційного лікарського засобу, що містять нову діючу речовину, може бути дозволено, якщо це необхідно для забезпечення захисту населення України у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів або, якщо судом або іншим уповноваженим органом установлено, що власник права інтелектуальної власності зловживав своїми правами, зокрема монопольним правом на ринку. Введення в дію цього законопроекту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Карпук про рішення комітету доповість нам, шановні колеги.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань охорони здоров’я 17 березня цього року розглянув на своєму засіданні законопроект №7412, поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроект спрямований на законодавче врегулювання питань допуску на ринок України лікарських засобів і досягнення балансу між захистом прав інтелектуальної власності та можливості забезпечення українських громадян доступними за ціною лікарськими засобами. Запропоновані зміни усувають штучні бар’єри на етапі реєстрації генеричних лікарських засобів. Вони дають можливість на 2 роки раніше розробляти і запроваджувати у виробництво більш доступні за ціною генеричні аналоги патентованих ліків. Крім цього ці зміни дають право державі, якщо це необхідно для системи охорони здоров’я, у виняткових випадках дозволити реєстрацію лікарського засобу, тобто видавати примусову торгову ліцензію незалежно від того, коли був зареєстрований препарат і чи захищений він патентом. Запропоновані зміни не виходять за рамки вимог угоди про торгівельні аспекти прав інтелектуальної власності Всесвітньої торгової організації ТРІПС та взятих на себе Україною зобов’язань при вступі до СОТ понад вимогу угоди ТРІПС, але які зберігають за Україною право застосувати гнучкі положення, які стосуються видачі примусової ліцензії. Запропоновані зміни будуть сприяти насиченню українського фармацевтичного ринку генеричними препаратами, які будуть значно дешевші за вартістю оригінального препарату. Але не будуть поступатися йому ні по ефективності, ні за якістю. А отже, вартість лікування одного хворого буде знижена, а медична допомога стане більш доступна. До прикладу. У квітні 2010 року Комітет з питань протидії ВІЛ-інфекції/СНІДу та іншим соціально-небезпечним хворобам оприлюднив порівняння цін на генеричні і оригінальні препарати. Представлені дані показують, що середня різниця, вдумайтесь, поміж генеричними і оригінальними препаратами в Україні становить в 26 разів!.
Мікрофон будь ласка.
разів. Тому наш комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу і доручити Комітету з питань охорони здоров’я доопрацювати даний законопроект з урахуванням зауважень і пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи. Дякую.
Так, дякую вам також. Є бажаючі виступати з цього приводу? Не бачу. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дало позитивний висновок на цей законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України «Про лікарські засоби» [[щодо приведення порядку реєстрації лікарських засобів до міжнародних стандартів]] [[реєстраційний номер 7412]]. Прошу голосувати. [[14:04:01]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Тепер, шановні колеги, на черзі проект Закону про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Бандуров Володимир Володимирович. Співдоповідач – секретар Комітету з питань правової політики Толстенко Володимир Леонідович. Ставлю на голосування пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:04:36]] За-209 Рішення прийнято Будь ласка, коротко.
Шановний Володимире Михайлович, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції. Необхідність розроблення та прийняття окремого законопроекту обумовлена основними двома факторами. Перший - це усунення існуючих неузгодженостей між нормами Цивільного кодексу України та Закону України "Про захист прав споживачів". Другий фактор – це запровадження в Україні відповідальності за шкоду, завдану внаслідок дефекту продукції, яка є рухомим майном, що базується на європейських принципах. Оскільки відповідно до Плану дій Україна - Європейський Союз, Україна взяла на себе зобов’язання адаптувати своє законодавство щодо відповідальності за дефектну продукцію до відповідного законодавства ЄС. Законопроектом передбачається встановити, що відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту продукції, яка є рухомим майном, покладається безпосередньо на виробника цієї продукції, оскільки саме виробник має повну інформацію про свою продукцію і процес її виробництва, та повинен забезпечувати її безпечність. Тоді як продавець такою інформацією не володіє і об’єктивно не може забезпечити безпечність своєї продукції. У разі, якщо виробник є нерезидентом України, відповідальність за шкоду покладається на особу, яка завезла продукцію на митну територію України. Лише у разі, коли і виробник і особа, яка ввезла продукцію, не можуть бути встановлені, відповідальність за шкоду покладається на продавця продукції, якщо він протягом 30 днів не повідомить потерпілому найменування та місцезнаходження виробника. Потерпілому надається право вимагати від виробника надання документації на продукцію в обсязі, необхідному для доведення обставин завдання шкоди. Відповідно до європейської практики законопроектом встановлюється трьохрічний термін позовної давності для пред’явлення потерпілим вимог стосовно відшкодування шкоди та десятирічний строк відшкодування шкоди з дня введення виробником в обіг такого виробу, внаслідок дефекту в якому завдано шкоди. Враховуючи, що законопроект спрямовано на підвищення рівня захисту споживачів у разі спричинення їм шкоди внаслідок дефекту продукції, прошу його підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Я прошу від комітету Володимира Леонідовича Толстенка виступити із заключенням.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань правової політики розглянув даний законопроект за реєстром 7408 щодо відповідальності за шкоду, завдану внаслідок дефекту продукції. Під час обговорення законопроекту члени комітету звернули увагу на низку недоліків, які містяться у проекті. Зазначений проект не узгоджується з потребами систематизації законодавства, яка виключає множинність актів з одних і тих же питань. Також положення проекту дублюють положення інших законодавчих актів у цій сфері, зокрема, Цивільного кодексу України, Закону України "Про захист прав споживачів", Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" і інші є недоліки. Головне науково-експертне управління у своєму висновку пропонує за результатами розгляду у першому читанні проект Закону України про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту продукції, відхилити. Таке ж рішення прийняв і Комітет з питань правової політики. Зазначений законопроект пропонується комітетом відхилити.
Дякую. Шановні колеги, інші думки є? Пропозиції з цього приводу є? Ви ж там читайте. Хто читав заключення науково-експертного управління, висновок такий, що відсутній у проекті, власне, предмет правового регулювання цієї проблеми. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту продукції [[реєстраційний номер 7408]]. [[14:08:57]] За-228 Верховна Рада вирішила інакше: за – 228. Законопроект прийнято за основу. Шановні колеги, давайте приймемо ще одне рішення – це проект Закону про оголошення природних територій міста Слов’янська Донецької області курортом державного значення. Питання очевидне. У вас цей законопроект є. Висновок комітету позитивний. Головне науково-експертне управління позитивний висновок дало. Давайте проголосуємо за цей законопроект, якщо ви не заперечуєте, прошу уваги, за основу і в цілому. [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування пропозицію, враховуючи вашу одностайність, одностайну підтримку, про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про оголошення природних територій міста Слов’янська Донецької області курортом державного значення [[реєстраційний номер 7533]]. Прошу голосувати. [[14:10:10]] За-272 Закон прийнято. Шановні народні депутати, тут в нас ще 1 є законопроект – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо цільових облігацій. Будемо розглядати його? Це урядовий законопроект. Шановні колеги, давайте після перерви, оскільки тут залишилось в нас 4 хвилини, а ми ж не можемо порушувати Регламент. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо роботу в пленарному режимі о 16 годині.