Ne možemo sada da pređemo, zato što ste vi zakazali juče za 10.00 sati glasanje, a za 14.00 sati nastavak sednice. I kada počne sednica u 14.00 sati, onda možete da primenite član 287. i da postavimo pitanja. Imali smo ovde problem i tumačenje da kada je zakazan Dan za glasanje, nema postavljanja pitanja, nema veze da li je utorak ili četvrtak. Vi sada pravite presedan za jedno pitanje za koje smo se složili, uz proteste određenih poslaničkih grupa, da ne može. I ako ste vi već zakazali nastavak sednice za 14.00 sati, ne možete sada da ga zakažete za 10.00 sati.
Mogu, u skladu sa Poslovnikom, član 287.
Ali, ne možete da nastavite ako ste nastavak rada već zakazali za 14.00 sati. Možete da odložite za neki trenutak. Ima član Poslovnika koji govori o odlaganju početka sednice.
Tako je. Glasanje smo završili. Znači, imam listu od pet poslanika…
Ali ne možete da odložite za ranije.
Imam listu od pet poslanika koji smatraju da sam u pravu.
Poslanici su obavešteni da je u 14.00 nastavak, da nastavljamo sa radom i da će tada biti pitanja. To ste vi rekli. Stoji u stenogramu.
Poslaniče, dobro, ne morate postavljati pitanje. Zahvaljujem. Vojislav Šešelj ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja postavljam pitanje Aleksandru Vučiću kao predsedniku Vlade Republike Srbije i ujedno kao predsedniku SNS – šta će učiniti da bi se smenila Jorgovanka Tabaković sa funkcije guvernera Narodne banke Srbije? Postupak je komplikovan, ali se može sprovesti, a Jorgovanka Tabaković je teško kompromitovala tu funkciju zbog nečasnog i nepoštenog postupanja plagiranjem doktorske disertacije. Utvrđeno je da je Jorgovanka Tabaković 20% teksta svoje doktorske disertacije prepisala od drugih autora ne navodeći izvore i ne stavljajući znakove navoda. To je krivično delo za koje nije propisana bog zna kako velika kazna zatvora, ali za intelektualce to je kao smrtna presuda. Za jednog intelektualca bolje da pogine nego da ga uhvate kao falsifikatora. Nadam se da u vašim redovima još uvek ima intelektualaca koji razumeju ovo što govorim. Naravno, nisam veliki optimista da ćete nešto učiniti po ovom pitanju, imajući u vidu slučaj Tomislava Nikolića za koga je utvrđeno da je stekao zvanje mastera ekonomije, a da nijedan jedini ispit na fakultetu nije polagao. Dobro, njemu su upisivali ocene a da se nije pojavljivao na ispitu. Morao je mnogo energije profesor LJubiša Stojimirović da uloži, da trči od jednog do drugog svog kolege, da izmoli pozitivnu ocenu, nekada i vrlo visoku ocenu. Iako smo razgledali diplomski master rad Tomislava Nikolića, nismo mogli da ustanovimo da je od nekog prepisivao jer je tako lošeg kvaliteta da je to nemoguće od nekoga prepisati. Jednostavno, nema uzora, ne postoji. Kod Jorgovanke Tabaković u pitanju je krađa intelektualne svojine. Ona je ukrala tuđi intelektualni produkt i nema strožeg prekršaja u akademskoj zajednici, nema goreg prekršaja u akademskoj zajednici. Ako ćemo i to tolerisati i ako će Aleksandar Vučić ostati pasivan po tom pitanju, a Jorgovanka Tabaković je kandidovana kao kandidat vaše stranke, očekujemo da stranka iz moralnih razloga zatraži njenu ostavku. Ako smatrate zaista da je plagiranje nedozvoljivo, ako smatrate da je plagiranje poželjno i očekivano i uobičajeno, onda ćete ostati skrštenih ruku, a možete je i braniti, jer nije mnogo plagirala, samo 20%, a mogla je i 25%, mogla je 50%, mogla je i 100%. Dakle, ona je bila skromnih prohteva u ovoj intelektualnoj krađi. Teške te posledice ima po društveni moral. Videli ste kada su uhvatili u plagijatu mnogo blažeg karaktera neke nemačke ministre, da su oni odmah podnosili ostavku. Ništa. Kako nećemo kada se sa Nemcima sada najviše družimo i najbliži smo sa njima?
Isteklo je vreme. Prošlo je pet minuta. Zahvaljujem. Reč ima profesor Atlagić.
Poštovana predsednice, postavljam poslaničko pitanje MUP-u, Ministarstvu pravde i Ministarstvu odbrane. Opšte je poznato da ministar odbrane svake zemlje, pa i Republike Srbije, treba da ima, pored ostalih, izuzetne moralne vrednote. Takav slučaj nije bio sa bivšim ministrom Republike Srbije Draganom Šutanovcem. Za vreme ministra odbrane Republike Srbije Dragana Šutanovca Vojska Srbije pala je na najniže grane. Šutanovac je Vojsku Srbije sveo na niži nivo nego što je lovačko društvo. Šutanovac je veliki deo najboljeg starešinskog kadra penzionisao u najboljim godinama života, kada su uveliko bili radno sposobni i iskusni. Dragan Šutanovac je uklonio iz Vojske Srbije 26 srpskih generala, ratnih komandanata, načelnika sektora i uprava. Da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je Dragan Šutanovac kao ministar vojni prilikom nabavke mobilnog sistema radio relejnih uređaja preko „Jugohemije“ na kursnim razlikama oštetio budžet Republike Srbije za oko 270 miliona dinara? Da li je tačno, a tvrdim da jeste, pitam nadležna ministarstva, da je Dragan Šutanovac kao ministar vojni dodelio svom najboljem drugu Aleksandru Babcu poslove u vrednosti od 156 miliona dinara i da je u vremenu od 2008. godine do 2010. godine potpisao desetine ugovora sa firmom „Medikalker“ u kojoj je njegov najbolji drug Babac bio direktor marketinga? Da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je ministar vojni Dragan Šutanovac platio nadogradnju tj. da je opravak softvera za VMA u iznosu od 850 miliona evra, što je četiri puta više nego što je kompjuterski program koštao kada je bio kupljen? Da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je Dragan Šutanovac kao ministar vojni naredio da se helikopterom prevozi hrana za konje, odnosno seno? Da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je Saša Radulović, poznatiji kao kralj stečaja, kao stečajni upravnik građevinskog preduzeća „Novi autoput“ milionski vredne računovodstvene poslove dao kompaniji „Biznis servis“ koja je registrovana na njegovu suprugu u kojoj je Saša Radulović bio suvlasnik? Da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je Sašu Radulovića Agencija za licenciranje stečajnih upravnika kaznila sa 100 hiljada dinara, a Privredni sud u Beogradu razrešio dužnosti stečajnog upravnika? Dozvolite samo nekoliko citata iz 2011. godine iz dnevne štampe: „Raduloviću, bruko, koliko si miliona maznuo?“ – 31. 05. 2011. godine. „Kurir – Uhvatio stečajnog fantoma“ – 27. 04. 2011. godine. „Radulović otima pare od žrtava prevara“, „Radulović ojadio šećerane“, „Policija češlja kralja stečaja“ – 14. 04. 2011. godine. „Saša Radulović – stečajni upravnik u 14 preduzeća dobio je mesečno dva miliona i 100 hiljada dinara“. Poštovani građani, Radulović se deklarisao kao borac protiv burazerske i kumovske politike. Pitam Ministarstvo za državnu upravu da li je tačno, a tvrdim da je tačno, da je na odborničkoj listi Skupštine opštine Vračar u Beogradu stavio Kljajić Ivana i ženu mu, Kljajić Oliveru, Petronijević Milenka, kuma Kljajić Ivana, Petronijević Draganu, ženu Petronijević Milenka, Babić Srećka i njegovu ženu Babić Draganu? E, tako se on bori protiv burazerskih politika. Radulović je kao stečajni upravnik dobio 495 mesečnih naknada, prostom računicom dolazimo do cifre 50 miliona dinara, koju je politički luftiguz kradulović stavio u svoj džep. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se. Uvažena predsednice, prvo pitanje bih postavio Ministarstvu poljoprivrede, a vezano je za imovinu prethodnih zadruga koje su otišle u stečaj, da li će ta imovina imati mogućnost da se prevede, odnosno da se prenese u novoformirane zadruge koje će nastaviti krupnitet radova tih zadruga, jer smo svedoci da je zadrugarstvo potreba i obaveza svih nas, da se pomogne poljoprivreda, da se ljudi udruže i da na taj način svi mladim poljoprivrednim proizvođačima i ostalima obezbedimo da se lakše obavlja poljoprivredna proizvodnja? Drugo pitanje, Ministarstvo rada i socijalne politike, pošto znamo da u prethodnom periodu smo imali katastrofalne privatizacije, od 2000. godine, pa na ovamo to su bile tajkunske privatizacije gde su tajkuni uništili celokupnu radnu snagu u celoj Srbiji, sa posebnim akcentom na jugoistok Srbije. Postavio bih pitanje da li će imati mogućnost, pošto imamo i odluke Privrednog suda, da se obezbede sredstva za sve one radnike koji su izgubili svoja radna mesta, kao npr. opština Svrljig, Gadžin Han, Bela Palanka i grad Niš, gde je veliki broj naših radnika dobio sudska rešenja da se treba naplatiti, a imamo i dogovor nadležnih, nadležnog Ministarstva privrede, Ministarstva socijalne zaštite sa gradom Nišom, da se tim ljudima isplate sredstva? Da li će to biti isplaćeno i u Nišu i na jugoistoku Srbije, jer ima veliki broj radnika koji imaju svoja potraživanja i očekujem da će njima biti to isplaćeno u toku naredne, 2017. godine? Još jedno pitanje koje je bino za sve nas. Juče je bila sednica Vlade gde je donesena odluka da se formira telo koje će pratiti natalitet u Srbiji, gde je naš premijer Vlade predsednik tog tela, gde je ministarka iz ministarstva nadležnog za te stvari njegov zamenik. Pitao bih koji će biti pravci rada tog ministarstva? Mogu da kažem primer dobre prakse, opština Svrljig, gde smo mi kao Ujedinjena seljačka stranka potencirali da se donese odluka i odluka je donesena u budžetu, da se odvaja po 250 hiljada dinara za svaku novostvorenu bračnu zajednicu, da se obezbedi radno mesto kroz samozapošljavanje u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, a za seoska područja da se izdvaja 350 hiljada dinara, i da svaki bračni par koji formira bračnu zajednicu može da uplaćuje, da mu opština pomaže preko Nacionalne službe za zapošljavanje za formiranje gazdinstva i da preko tog gazdinstva on sebi uplaćuje poljoprivrednu penziju, a može i otvoriti neku svoju radnu aktivnost, neko svoje preduzeće i u selu, gde će imati obavezu da naredne dve godine tim sredstvima uplaćuje sebi radni staž. Mislim da je to primer dobre prakse, jer trebamo stvarno davati veliki prioritet jugoistoku Srbije. Još jednom zahvalnosti Vladi Republike Srbije na čelu sa našim premijerom, jer je ovo prava stvar da se ovako radi i da se pomaže jugoistok Srbije kroz politiku koja će razvijati, ostavljati mlade ljude, stavljati akcenat na novorođenu decu i na novostvorene bračne zajednice, još jednom ću kao čovek sa tog područja, iz Svrljiga, u potpunosti podržavati sve mere koje predlaže Vlada Republike Srbije na čelu sa našim premijerom.
Zahvaljujem, kolega Miletiću. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, iskoristiću ovu priliku da postavim pitanje prvo ministru Stefanoviću, vezano za progon ljudi u Topoli, odborničke grupe „Novi ljudi-Bolja Topola“ . Naime, juče je jedan od članova i odbornik u SO Topola napadnut, pretučen i to, nažalost, nije prvi put. U opštini Topola se već duže vreme sprovodi teror nad svakim opozicionim delovanjem i to je juče dobilo novi oblik fizičkog nasilja napadom na jednog odbornika. Očekujem u roku od 15 dana odgovor od ministra Stefanovića koje je mere preduzela policija i dokle se stiglo u istrazi i da li je ovo što se dešava u Topoli samo jedan od primera koji nas čeka u budućnosti ili će ova država uraditi nešto da se zaustavi progon nad političkim protivnicima? Sledeće pitanje je vezano za stanje u pravosuđu i tzv. borbu protiv kriminala i korupcije. Tu postavljam pitanje predsedniku Vlade i ministarki Kuburović, šta će država da preduzme kako se ne bi ponovo desilo, kao što smo mogli iz medija da saznamo pre neki dan, da osoba koja ima egzotični naziv Mali Ugar, optužen za ubistvo, u stvari za nekoliko ubistava, posle dve godine bekstva konačno priveden pravdi pre godinu dana, a onda pušten da se brani sa slobode, jer kako kaže u objašnjenju portparol suda, da sud uvek teži da zameni težu meru onom lakšom zakonskom merom, pa je eto našla za shodno da optuženog za najteža krivična dela, za ubistvo, sa debelim dosijeom, jer su već neka ubistva toj osobi i dokazana, pusti na slobodu. Da li građani Srbije treba da budu zabrinuti što takve osobe šetaju slobodno među nama i da li država će nešto preduzeti kako bi zaustavila to, kako bi se sredilo stanje u pravosuđu, a ne da nam se ponavlja iz slučaja u slučaj da imamo protiv svih, da tako kažem, omiljenih kriminalaca Aleksandra Vučića, zastarevanje slučajeva, oslobađajuće presude i da Srbija ponovo postaje sigurna kuća za brojne kriminalce koji ovde danas dolaze i slobodno mogu da šetaju, ali, nažalost, i da nastave da se bave kriminalom, pa imamo sve veći broj najtežih krivičnih dela i sve veću ugroženost građana? Ove stvari mislim da zahtevaju odgovor države. Odgovor države svakako ne mogu da budu akcije kao što je recimo, akcija „Rezač“. Ona je zanimljiva, jer pre godinu dana u velikoj akciji, kako je tada ministar policije objašnjavao, na televiziji se pojavljivao gotovo neprekidno 48 sati na svim mogućim medijima, i radio ono što danas kaže da nije posao ministra policije, da vodi istrage, a on je tada izlazio i objašnjavao građanima Srbije kako je uhapšeno 80 ljudi koji su krivi za ne znam koliko raznih krivičnih dela i za ne znam koliku materijalnu štetu da su naneli državi. Danas, godinu dana tačno posle, ni jedna jedina optužnica protiv 80 ljudi nije podignuta, ni jedna jedina. Postavljam pitanje da li je to borba protiv kriminala i korupcije? Šta građani mogu da očekuju ako tako s jedne strane imamo spektakularna tzv. hapšenja i borbu protiv kriminala i korupcije koje nemaju nikakav epilog na sudu, a sa druge strane da se optuženi protiv kojih se vodi krivični postupak pred sudovima za najteža krivična dela puštaju da se brane sa slobode? Šta građani treba da očekuju? Iskoristio bih ovu priliku na kraju da postavim ministru policije pitanje da li je, pošto je rekao da policija još uvek vodi predkrivični postupak, da li je policija saslušala u svojstvu građanina gospodina Aleksandra Vučića, predsednika Vlade, koji je 8. juna rekao da su za rušenje u Savamali, odgovorni pojedinci iz vrha gradske vlasti? Znači, prošlo je više od sedam meseci od tog trenutka i da li je on saslušan da kaže koji su to pojedinci iz vrha gradske vlasti koji su organizovali rušenje u Savamali? Hvala.
Hvala, kolega Đurišiću. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite, kolega.
Zahvaljujem, predsedavajući. Prvo pitanje je za predsednicu parlamenta, gospođu Maju Gojković. Naime, juče smo, kada smo završavali sednicu, čuli od nje da je nastavak sutra u 14.00 časova, kreću prvo poslanička pitanja, pa amandmani, evo ga zapisnik, evo ga stenogram sa jučerašnje sednice, što i jeste u praksi sa dosadašnjim radom Narodne skupštine, jer svaki put kada je bio dan za glasanje ista nije dozvoljavala poslanička pitanja. Postavljamo pitanje, kako je sada odstupila od primene Poslovnika i kako sada pred samo glasanje na sednici koja nije bila za to najavljena, a po dosadašnjoj praksi nisu mogla da se postavljaju pitanja, mi imamo postavljanje poslaničkih pitanja? Drugo pitanje je upućeno predsedniku Vlade, gospodinu Aleksandru Vučiću. Naime, kao što smo juče videli, Tužilaštvo za organizovani kriminal je odustalo od daljeg procesuiranja Mlađana Dinkića, pa postavljamo pitanje – ko štiti Mlađana Dinkića? Kome treba Mlađan Dinkić? Zašta je Mlađan Dinkić toliko jak u Srbiji? Kakve veze Mlađan Dinkić ima sa Aleksandrom Vučićem, kada isti ne može da bude procesuiran? Sam Aleksandar Vučić je u Narodnoj skupštini nosi robijaško odelo Mlađana Dinkića nazivajući ga najvećim lopovom. Sam gospodin Vučić je pominjao da je kriminal i korupcija glavna odrednica, evo, gospodin kolega poslanik ima tu sliku, pominjao je da je borba protiv kriminala i korupcije glavni zadatak njegove Vlade, a onda dobijamo slučaj Dinkić. Dobijamo slučaj da Mlađan Dinkić ne može da odgovara. Onda molim poslanike vladajuće većine da nikada kada se budu javljali za reč više ne pominju period pre njihove vlasti, zato što oni sistemski pokrivaju sve što je učinjeno pre njihove vlasti i uzimaju te kadrove, pa blagajnik i šef kabineta Mlađana Dinkića, Ivica Kojić koji će sada šef kabineta Aleksandra Vučića. Sledeće pitanje bih uputio Ministarstvu pravde, republičkom javnom tužiocu i šefu VBA. Pošto se ovde dosta u Narodnoj skupštini govorilo o raznim aferama, špijunima itd, vidim da je to bio hobi velikog broja narodnih poslanika i generalno mi volimo paušalno da pričamo o takvim stvarima, mene zanima, mi smo ovde postavljali pitanje vezano za Momčila Perišića, šta je sa krivičnom prijavom koju je Uprava bezbednosti tadašnje Vojske Jugoslavije posle hapšenja Perišića podnela i protiv Aleksandra Dimitrijevića, generala načelnika Uprave bezbednosti i njegovih najbližih saradnika, Gajić Branka, Bilinac Blagoja i Marković Velisava? Ta krivična prijava je po gašenju vojnog pravosuđa nestala, pa bih molio da Republički javni tužilac, Ministarstvo pravde i VBA uđu u trag toj krivičnoj prijavi i da nas obaveste šta se sa istom dešava. Zašto je podneta? Evo kako se uspostavila saradnja između najviših organa države i stranih obaveštajnih službi, u ovom smislu američkih. Pomenuti Dimitrijević sa svojim saradnicima, zamenikom generalom majorom Gajićem, Bilinac Blagojem, pukovnikom načelnikom operativnog odeljenja, Marković Velisavom, pukovnikom načelnikom analitičkog odeljenja i zajedno sa još nekim starešinama i civilima, u periodu od 5. novembra 1997. do maja 1998. godine, sačinio je platformu za kontakte sa predstavnicima Američke obaveštajne službe CIA i Vojno obaveštajne službe DIA i odneo je na potpis načelniku Generalštaba Momčilu Perišiću. Po toj platformi održano je 10 sastanaka u Beogradu, u ulici Andre Nikolića broj 21. Sa američke strane bili su Bredli Knop, načelnik Kabineta direktora DIA, Ernes Fišter, vojni izaslanik SAD u SRJ, Šonfit Patrik, predstavnik CIA u ambasadi SAD u Beogradu, Dejvid Rouzman iz centrale CIA, Dejv DŽejmson i drugi. Kontakti su vođeni strogo zatvoreno i, između ostalog, mi smo Amerikancima predali podatke o organizaciono-formacijskoj strukturi obaveštajno-bezbedonosnih snaga Vojske Jugoslavije i njihovom delokrugu, nadležnostima i zadacima. Znači, čitava formacija Vojske Jugoslavije u celini, terorističke delatnosti na prostorima bivše SFRJ, posebno KiM i BiH, političko-bezbednosna situacija na KiM, mere državnih organa na sprečavanju terorističkih akcija uz angažovanje jedinica MUP-a, obećanje da jedinice Vojske Jugoslavije neće biti upotrebljene, stanje u Crnoj Gori itd, itd. Svih 10 sastanaka je dokumentovano po datumu, vremenu i mestu održavanja. Opisanim radnjama imenovani su tajne vojne podatke i dokumenta saopštili ili predali predstavnicima Američke obaveštajne službe, prikupljali za nju podatke i pomagali njen rad, čime su prouzrokovali teške posledice za bezbednost Vojske Jugoslavije u vojnu moć zemlje, čime su izvršili krivično delo špijunaže iz člana 128. stav 5, u vezi stava 1. OKZ. Dakle, ovde postoji direktna dokumentacija i ja imam tu pomenutu platformu, sačinio je načelnik tadašnje Uprave bezbednosti Aca Dimitrijević, a potpisao načelnik Momčilo Perišić. Sa ovim je bio upoznat i uključen tadašnji šef RDB Jovica Stanišić. Kada će se procesuirati lica koja su izdala ovu zemlju? Još jedno pitanje, za kraj, za Aleksandra Vučića...
Vreme vam je isteklo, da ostavimo za sledeći put. Hvala vam puno, kolega Nogo. Reč ima narodni poslanik Predrag Jelenković. Izvolite, dr Jelenkoviću.
Poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege, pitanje upućujem Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Da li se razmišlja o sve češćim zahtevima đaka, nastavnika i roditelja da se u obrazovni sistem, i to od osnovne škole, uvede predmet mediji i obrazovanje? Mediji i obrazovanje ne kao deo postojećih predmeta građanskog vaspitanja ili informatike, već kao poseban predmet. Medijska pismenost je prethodnih pet-šest godina postala predmet brojnih debata i nekih istraživanja koje smo u zadnje vreme mogli da vidimo i ovde prilikom prezentacije u Beogradskom medijskom centru. Često se pominje medijska pismenost i u kontekstu evropskih integracija, odnosno kao vrlo važan faktor na polju demokratizacije razvoja građanskog društva u Srbiju. U svetu najveću pažnju medijskoj pismenosti poklanjaju Australija, Kanada, Velika Britanija, Južna Afrika, skandinavske zemlje, Izrael, Rusija, a u našem najbližem okruženju je Crna Gora, koja je već taj predmet uvela kao izborni predmet u gimnazijama. Brojna istraživanja, kao što rekoh, u poslednje vreme govore o tome koliko je važna medijska pismenost za obrazovni sistem svake zemlje. Tako smo imali priliku pre par nedelja u Beogradskom medijskom centru da čujemo istraživanje koje je rađeno za region, gde su bile obrađene zemlje Albanija, BiH, Makedonija, Crna Gora i Srbija. Naravno da se tu došlo do nekih zaključaka u smislu potrebe edukacije na ovu temu, kao i osnovnih faktora koji nikako da se otklone ne bi li ovaj predmet ušao konačno, odnosno ne bi li medijska pismenost ušla konačno kao obavezni predmet u obrazovanju. Još jedno istraživanje koje je početkom 2016. godine na tu istu temu urađeno je jedno od najopsežnijih istraživanja u Srbiji za sada, a to je istraživanje koje je rađeno u 18 niških srednjih škola. Istraživanje je sproveo Filozofski fakultet Univerziteta u Nišu i „Medija i reform centar“ Niš. Naime, 3.700 ispitanika đaka završnih razreda, maturanata i maturantkinja, njihovih roditelja i nastavnika je anketirano. Opšti zaključak je da se sve tri ispitane kategorije nikada nisu srele sa programima medijske pismenosti. Na kraju, svi zagovornici medijske pismenosti, od analitičara, urednika medijskih kuća, nastavnika, profesora univerziteta, nevladinog sektora, odnosno nevladinih organizacija koje se bave ovom temom, složni su u jednom, a to je da svakako treba početi sa medijskim obrazovanjem i vremenom ga usavršavati i prilagođavati novim uslovima. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Jelenkoviću. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite, kolega Milojičiću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, nisam planirao ovo pitanje, ali evo pitanje za predsedavajućeg – zašto nema nijednog poslanika SNS? Da ne nastupa svojim igračkim umećem negde Tomislav Nikolić na trgu, pa su otišli da ga gledaju, pošto smo videli u prethodnom periodu da je on vrlo sklon tim igrama i da to vrlo dobro izgleda, nažalost po zemlju Srbiju? To je prvo pitanje. Drugo pitanje ozbiljno, da pređemo na ozbiljne teme, pošto svakog dana imamo ili posledice štetnih odluka SNS ili svakoga dana SNS napravi, donese ili uradi nešto čega se svi građani Srbije, sem glasača SNS, stide, na današnji dan, nažalost, pre godinu dana se desila akcija „Rezač“, pa DS postavlja pitanje šta je sa tom akcijom?
Samo recite kome, izvinjavam se.
Ministru policije, gospodinu Stefanoviću. Dakle, 80 ljudi je uhapšeno, privedeno, maltretirano. Ti ljudi koji imaju porodice, svoj integritet, ime i prezime, su uhapšeni kao da su najgori kriminalci, kao da su najgori šverceri droge, kao što je Zvonko Veselinović koga premijer Aleksandar Vučić drži uz sebe da mu rešava konflikte u SNS. To su ozbiljni ljudi. Neki su bili predsednici opština, neki su bili ministri, neki su se bavili ozbiljno svojim poslom. Svi su privedeni uz pozornicu tv kamera. Direktan prenos je išao na raznim programima o hapšenju tih ljudi. Godinu dana posle toga, nema nijedne reči o tome. Tim ljudima je zamrznuta imovina. Ti ljudi su blaćeni. Ti ljudi ne mogu da se pojave nigde u javnosti, zbog toga što im je SNS nepravedno, tvrdim, uradila, samo da bi Aleksandar Vučić podigao svoj rejting i da bi SNS predstavila lažnu borbu protiv lažnog kriminala i lažne korupcije, umesto da se bavi pravom borbom protiv kriminala i korupcije i da pohapsi prvo Zvonka Veselinovića, Nikolu Petrovića i ostale kriminalce, on je hapsio, vidite, gle čuda, ljude koji su bili ili su još uvek u DS, kako bi se politički osvetio. Sve je to urađeno uz snimanje tv kamerama i direktnim prenosima za novogodišnje i božićne praznike. To je sramota i to se nije dešavalo ni 1945. godine u zemlji Srbiji. Postavljam pitanju ministru policije koji je sav srećan tog dana, pokvarivši tim ljudima i njihovim prijateljima i njihovim porodicama, ne samo novu godinu, nego im pokvarivši život, šta se dešava sa tim? Šta se dešava sa akcijom „Rezač“? Šta se dešava sa osamdesetoro uhapšenih? Zašto ne dobiju oslobađajuću presudu? Zašto protiv njih nisu pokrenuti postupci? To je služilo samo za zamajavanje naroda pred novogodišnje i božićne praznike, kako narod ne bi razmišljao o tome da nema za novogodišnju i božićnu trpezu, već da gleda ružičaste televizije sa lažnim kriminalcima i lažnim hapšenjem. Postavljam pitanje ministru policije, šta se sa tim dešava? Drugo pitanje, postavljam ministarki Zorani Mihajlović, da li je moguće da u 2016. godini, u Kruševcu imamo getoizaciju romske populacije. Romsko naselje „Marko Orolović“ u Kruševcu je ograđeno zidom od 160 metara i tri metara visine. Nije ostavljen protivpožarni put, nije ostavljen put kojim mogu da prođu kola hitne pomoći ili vozila policije, što nije u skladu ni sa zakonom. Demokratska stranka se već 27 godina zalaže za ravnopravnost bez obzira na versku, političku i nacionalnu pripadnost. Ko je dao građevinsku dozvolu? Koje platio? Ko je finansirao izgradnju tog sramnog objekta? Zašto je SNS, zašto su joj građani romske populacije, građani drugog reda? Demokratska stranka se oštro protivi getoizaciji romske populacije u 2016. godini. Da li je to možda prisećanje mladosti Aleksandra Vučića i Tomislava Nikolića, šta su radili devedesetih, pa to žele da rade i 2016. godine, što je naravno nedopustivo. Treće pitanje, postavljam ministru odbrane ali vidim da zbog vremena neću završiti, gospodinu Đorđeviću, šta je sa platnim razredima u Vojsci Srbije? Da li će se ukinuti ti platni razredi? Da li ministar zna da 80% pripadnika Vojske Srbije ima zaradu koja je manja od prosečne zarade u Republici Srbiji? Hvala.
Hvala kolega Milojičiću. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Prvo pitanje ide predsednici Narodne skupštine. Čuli smo malopre od predstavnika SNS da druge poslanike naziva političkim luftiguzima. Pa, je pitanje za predsednicu Narodne skupštine da li to urušava dostojanstvo Narodne skupštine? Da li je to uvreda? Zašto dozvoljava takav rečnik u Skupštini? Kada se kaže da je Skupštinu pretvorila u otirač izvršne vlasti, onda kažnjava poslanike, a s druge strane dozvoljava ovakav govor u Skupštini. Ovo je naravno zabranjeno Poslovnikom, članom 107. Znači, poslanici ne smeju na ovakav način da se obraćaju drugim poslanicima, širi se nekultura na ovakav način, a u stvari najviše govore o sebi, odnosno ne vređaju druge poslanike, na takav način ih ne mogu uvrediti ali vređaju dostojanstvo Narodne skupštine i vređaju sve građane Republike Srbije kad im upućuju ovakve poruke. Drugo pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije, u „NJuzviku“ smo pročitali jedan intervju članice ili bivše članice marketinškog tima SNS koji je radio iz raznih prostorija koje na raspolaganje daju simpatizeri SNS iz kojih se sistematski blate građani Republike Srbije zarad stranačkih interesa. Imali smo detaljan opis toga kako te ekipe rade, popularno ih u narodu zovu botovi, na koji način blate druge ljude, kako reaguju kada treba da prikriju kriminal i korupciju koja se tiče bilo koga iz vlasti, detaljno opisani scenariji. Pitanje, za predsednika Vlade da li je ta Srbija u koju veruje, da li je to ono što nam donosi budućnost sa njegovom vlašću, da blati građane preko organizovanih botovskih brigada. Treće pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije, juče je na jednoj konferenciji za medije, kao predstavnik Vlade, na vladinoj konferenciji komentarisao kandidovanje pojedinih ljudi za, odnosno najavu kandidature za predsednika Republike. Saša Janković, ombudsman je najavio da će se kandidovati za predsednika Republike i to je predsednik Vlade prokomentarisao kao zloupotrebu položaja, odnosno da političke poruke šalje sa državničkih funkcija. Pitanje za predsednika Vlade, zar ne vidi ironiju u ovome da on kao predsednik Vlade daje političke izjave koje nikakve veze nemaju sa radom Vlade? Komentariše druge koji koriste svoje slobodno pravo, pravo svakog građanina je da se kandiduju za bilo koju političku funkciju u državi. Takođe, da li će opomenuti ministra policije koji je dao veoma sličnu izjavu gde je kao ministar policije komentarisao kandidaturu jednog građanina Srbije za predsednika Srbije na narednim izborima? Isto pitanje i za ministarku Mihajlović, pošto je uradila istu stvar. Znači, praktično od konferencije do konferencije za medije koje organizuje predsednik Vlade konstantno blati političke protivnike, blati sve koji mogu da ugroze i koji će na kraju ugroziti i oboriti ga sa vlasti, zloupotrebljava svoju funkciju, govori o stvarima koje nikakve veze nemaju sa radom Vlade Republike Srbije. Komentariše ljude direktno, vređa ih na najgrublji mogući način. Naziva ih raznim imenima i onda se pravi kao da je žrtva u ovom celom postupku. Kontroliše medije, koristi ove bot brigade, odnosno organizuje ih na različitim mestima po Srbiji koji šire blato, blate ljude, provlače ih kroz tabloide i na takav način vodi politiku u Srbiji. Zar predsednik Vlade ne vidi koliko je ovo pogubno za Srbiju? Četvrto pitanje se tiče kandidata SNS za predsedničke izbore. Predsednik Republike je najavio da će objaviti da li se kandiduje za novi mandat do Božića. Nije prošlo ni 10 minuta nakon te izjave u kojoj je predsednik Republike takođe kazao da očekuje da će imati podršku SNS, da non-stop razgovara sa premijerom, odnosno sa predsednikom Vlade o tome. Deset minuta posle te konferencije za medije izlazi predsednik Vlade koji kaže, da će SNS odlučiti o kandidatu za dva do tri meseca. Pa, je pitanje da li predsednik Republike razgovara sa predsednikom Vlade? Da li se konsultuju i da li će, odnosno kada će predsednik Vlade prestati da maltretira građane Srbije i objavi im na koje izbore idemo i ko je kandidat SNS za predsednika?
Zahvaljujem. Pošto koliko vidim niko se od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, daću pauzu do 14 časova. Zahvaljujem vam.
Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da što pre razmotrimo amandmane na akte iz dnevnog reda ove sednice i donesemo ih glasanjem. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Vjerica Radeta, Zoran Krasić i Nikola Savić, zajedno poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka, zajedno Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsednice. Poštovani ministre, ovaj prvi zakon je Predlog zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru i ono što je suština ovog zakona i naredna tri, koja treba da diskutujemo, je pomeranje roka, roka posla donošenja drugih zakona koji bi trebali da obezbede sprovođenje ovog zakona konkretno, a u suštini da dovedu do boljeg života građana Srbije. Umesto da dobijem odgovor zašto nije urađen ovaj posao u roku, koji je sama Vlada odredila, gotovo ista ova Vlada, u manje više istom sastavu, u februaru mesecu ove godine, mi smo danas dobili Predlog zakona o tri tačke koje govore o odlaganju za šest meseci, odnosno godinu dana. Sada, konkretno, ovo je Zakon o platama u javnom sektoru, koji je, kada je donošen ovde, ministarka Kori Udovički, naravno, hvalila, pošto je ona bila predlagač tog zakona, objašnjavajući kako iza tog zakona stoji veliki dvogodišnji rad, prebrojavanje zaposlenih u javnoj upravi, koji će konačno da uvede red u javnom sektoru. Naravno, gle čuda, od tog obećanja i od toga nema ništa. Došao je dan kada treba zakon da krene sa primenom, kako je bilo predviđeno 1. januar 2017. godine i sada Vlada, gotovo ista, doduše, nadležna ministarka, u ovom slučaju je druga, dolazi i kaže –izvinite, treba nam još godinu dana, a ni jedne jedine reči zašto to nije moglo da se uradi u ovih prethodnih 10 meseci. Koji je to problem bio? Ako se dve godine radilo na zakonu, kao što je rečeno u februaru mesecu, šta je bio problem da se do kraja ove godine usvoje potrebni zakoni i krene sa primenom tog, inače lošeg zakona? Naravno, umesto da dobijemo te odgovore, nastavlja se sa kampanjom iz Vlade, sa praznim pričama i obećanjima. Sada je hit, koji je ministarka imala, vezano na temu zaposlenih u javnom sektoru, kako će taj broj biti u toku 2017. godine smanjen za 5.000. To, građani moraju da znaju, ne znači da će 5.000 ljudi manje raditi u javnom sektoru, zato što prirodnim odlivom od nekih preko 700.000, koliko je prethodna ministarka, posle dve godine brojanja, uspela da izbroji u javnom sektoru, preko 15.000 ljudi godišnje, kako se to kaže, prirodnim odlivom prestaje da bude zaposleno. Znači, umesto 15.000 koji će otići u penziju, da prevedem na običan jezik, 10.000 novih će biti zaposleno u 2017. godini, novih isključivo kadrova SNS, partijskih ljudi, nažalost, najčešće nesposobnih za svoj posao i zato imamo sve neefikasniji rad uprave, sve neefikasniji rad javnog sektora, sve neefikasniji rad javnih preduzeća, gde neznanje, recimo, samo u „Elektroprivredi Srbije“ dnevno ovih dana košta građane preko milion i po evra, jer Srbija mora da uvozi struju. Građani treba da znaju da Srbija danas uvozi struju zato što ne može da se iskopa dovoljno uglja na Kolubari da bi mogle da rade termoelektrane u punom kapacitetu. To su sve činjenice. I mi umesto da raspravljamo o tim stvarima vezane za život građana, imamo ovaj rok. Baš me zanima da li ćemo makar u ovoj načelnoj raspravi dobiti od ministarke, ministara, ko god bude ovde prisutan, odgovor na to zašto posao koji je Vlada preuzela na sebe nije odrađen, koji su to razlozi da se danas traži rok od još godinu dana. Mi smo predložili da se ovaj član zakona briše, da se Vlada suoči sa posledicama svog nerada, a najbolje suočavanje biće izbori, gde sam siguran da će ova Vlada otići u prošlost. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Ovim svojim amandmanom sam tražio da se ovaj član briše. Jednostavno, smatram da je Vlada i vladajuća većina imala sasvim dovoljno vremena da uradi sve predviđene radnje kako bi se ispoštovali ovi rokovi koji su predviđeni u ovom zakonu. Ovo tim pre što znamo da je ovaj zakon donet tokom ove godine, 2016. godine i ovo je možda jedna od retkih situacija gde se jedan zakon dva puta menja u jednoj te istoj godini i evo vidite još uvek smo u 2016. godini, a mi vršimo izmene i dopune ovog zakona. Jednostavno, smatram da nije postojao ni jedan razlog da se vrše izmene i dopune ovog zakona, a to što Vlada nije ispoštovala ono što je trebalo da ispoštuje, to je pre svega njen problem. Jednostavno, građani ne bi smeli nikako da trpe zbog toga što Vlada nije odradila svoj posao onako kao što treba. Vidite sada, ovo je možda i jedan od najboljih pokazatelja da vam ne može pomoći ni spajanje od nekih 30 tačaka, kao što imamo situaciju na ovom zasedanju, gde ste oko 30 tačaka spojili sve u jednu jedinstvenu raspravu kako bi, navodno, donosili što brže zakone i što više otaljavali posao, ali vidimo kako to radite, jedan te isti zakon menjate u jednoj te istoj godini. Čak i ova predložena rešenja u ovom zakonu ne verujem da će vam pomoći, jer mislim da, imajući u vidu dinamiku koju poštujete i kako radite, i ovi zakoni neće vam biti dovoljni nego ćete morati vršiti još neke izmene. Hvala.
Hvala. Reč ima Zoran Živković, podnosilac.
Hvala lepo. Javnosti radi, ko ne zna, tema ovog zakona je da se jedna obaveza Vlade pomeri za godinu dana, obaveza Vlade koju niko nije nametao, ni odvratni MMF, ni neprijateljska Svetska banka, ni agresorski NATO pakt, ni Evropska komisija, ni Bože daj, niko živ, nego je Vlada sama sebi stavila u zadatak da uredi pitanje plata u javnom sektoru. Čak ni opozicija nije imala te pritiske, čak ni tada vanparlamentarna opozicija nije imala te namere. Vlada je u nekom trenutku rešila da će da reši taj problem i naravno, desilo se ono što se dešava inače kad se to radi tako preko kolena i na brzinu da se došlo do saznanja negde početkom decembra ove godine da godina ima 12 meseci, da je decembar poslednji mesec, taj nesrećni dvanaesti, da ima 31 dan i da Vlada neće moći da obavi tu svoju samonametnutu obavezu. Koristim i onih pet minuta viška. Potpuno je, s druge strane, otvoreno pitanje – da li platni razredi imaju smisla, da li taj zakon ima bilo kakvog smisla ako ne obuhvata ceo javni sektor, a to znači i javna preduzeća, a to znači i agencije, a to znači i javne ustanove? Drugo je pitanje - da li ima smisla da neko može sebi da da za pravo da oceni milimetarskom preciznošću ili apotekarskom vagom koliko ko radi, pa da se kaže za isti platni razred - garantujemo da je ista plata zato što isto rade. To je naprosto nemoguće. Naravno da treba da postoje neke polazne osnove, naravno da treba da postoje neka merila, neki principi, neki standardi koji bi trebalo da obezbede da administracija, bilo da je to klasična birokratija, bilo da je to administracija ili ljudi van administracije u drugom delu javnog sektora, u javnim preduzećima, da oni sigurno rade svoj posao, da ne dolaze na posao da im prođe vreme, da ne dolaze na posao kao što je jedna trećina njih zato što ih je neko doveo jer su lepili dobro plakate ili dobro botovali ili bilo šta što se dešavalo od lepljenja plakata do današnjih dana ili ih je neko doveo zato što su nesposobni za bilo koji drugi posao, pa daj da ga stavimo u javnu službu, po principu koji je opisao Branislav Nušić u svojoj drami „Gospođa ministarka“. I to je situacija koja je vrlo jednostavna. Takvih ljudi, naravno, ima o u parlamentu, ali to nije bitno. NJihove plate, naše plate su manje važne, pre svega zato što ih nema previše. Uređivanje plate u javnom sektoru ima smisla kada se prvo dođe do situacije da definišemo šta je to javni sektor. Da li je to i emisiona, ove, kako se zovu prenosne mreža EPS-a koji zarađuju, čujem, milione i milijarde, milione u evrima, milijarde u dinarima, pa onda časte neki fond za lečenje dece sa pet miliona dinara, što je inače kad prevedete na srpski manje od 40.000 evra, a niko nam ne kaže gde su one druge pare koji oni zarađuju ne znam čime, time što vuku struju. To nije pitanje ministru. Znamo, ministar nije krivac za to, ponekad i ministri mogu da budu nevini, nego je pitanje šta zarađuje ta firma da se hvali svojim velikim prihodima, a da onda jedan nula, nula, nula, nula, jedan promil toga uz tv kamere za malo direktan prenos ili vanredna konferencija za štampu preda nekom fondu i pokaže svoju humanost. Imamo puno drugih primera da li u administraciji svi ljudi rade isto bez obzira koliko sede na poslu i kako im se zove radno mesto. Iz mog iskustva, mogu da vam kažem da jedna trećina radi, jedna trećina ne radi, i jedna trećina smeta. I to nije od juče, i to nije od ovde Vlade napredne i neke druge vlade, i neki drugi režimi su imali takvu administraciju, ali ovo je definitivno najgora. Nemojte sad vi tu što sedite iz administracije da se prepoznate u tome. Ja se nadam da vi ne mislite o sebi tako nešto, nego mislim na one druge koji i vama smetaju da radite svoj posao. Ima puno primera šta se dešavalo. Recimo, grad Niš je novembra 2000. godine imao 813 ljudi u svojoj administraciji i nije porastao za ovih 12 godina do današnjeg dana. Danas ima 2300 ljudi u svojoj administraciji. Birokratija Vlade Srbije iliti administracija Vlade Srbije je marta 2003. godine brojala oko 28.000 ljudi. Danas je to 76.000 ljudi. Prirodno povećanje je bilo da se tu doda broj ljudi koji su tada 2003. godine bili u Ministarstvu odbrane, ne Vojske, nego službenici, i u Ministarstvu inostranih poslova i na carini, jer su to tad bile nadležnosti državne zajednice, a ne Republike Srbije. Znači, realno povećanje je pet, šest hiljada, suštinsko povećanje je skoro puta tri. To je realnost. Zbog toga ne treba ući u bilo kakvo ravnjanje plata, uravnilovku, dok se ne reši suština. Bilo je pitanje, i ne samo pitanje, nego definitivno rečeno da treba da se smanji birokratija ukupna i u javnim preduzećima, i u lokalnoj samoupravi i pokrajinskoj administraciji i u republičkoj za 70.000 ljudi. Neki dan čujemo ministarku da je to dato odokativno i da treba da se smanji samo za pet hiljada, i to znate gde, u zdravstvu i obrazovanju. Pa to da neko ne zna šta radite, na prvi pogled vidi da ne radite dobro. Jadna je zemlja gde smanjujete ljude u obrazovanju. Tužna je zemlja gde smanjujete ljude u zdravstvu. Niste ukinuli nijednu agenciju, a hoćete da uništite i tako krhko obrazovanje i tako krhko zdravlje ove nacije. Ja ću u narednim amandmanima da pročitam obrazloženje zašto sam na sve tačke dnevnog reda i sve članove podneo amandman „briše se“. Hvala.
Hvala. Još od predlagača Dejan Šulkić i Saša Radulović.
Zahvaljujem. Članovi Vlade, uvažene kolege, reč je o izmeni zakona kojim se reguliše sistem plata u javnom sektoru gde su osnivači autonomna pokrajina i lokalne samouprave, i naravno, druge strukture kada su u pitanju organizacije koje je osnovala Republika Srbija i bezbednosne strukture itd. Kao razlog zašto se traži produžetak roka jeste nemogućnost da se u ovom roku koji je propisan zakonom, da se donesu zakonu koji su predviđeni. Nijedan razlog nije naveden zbog čega i ko je odgovoran zašto se ovaj rok mora produžiti. Neko je rekao u načelnoj raspravi od predstavnika predlagača da je bolje produžiti rok nego doneti loš zakon. Slažem se, ali je od toga bolje izabrati dobar tim koji će u primerenom, u što kraćem roku ispuniti zakonsku obavezu i u krajnjem slučaju potrebu građana. Postavlja se pitanje da li je uopšte nešto rađeno na ovom zakonu? Bilo bi dobro da je u obrazloženju za donošenje ovog zakona o izmenama i dopunama zakona nešto o tome rečeno, da se kaže – taj tim je radio, uradio je toliko posla, nedostaje, ima nekoliko nepoznanica koje u ovom trenutku nije moguće rešiti i to bi možda već moglo i da se razume. Zatim, da li je vođena suštinska rasprava? Kad kažem suštinska, mislim jedna slobodna rasprava u kojoj su učestvovali predstavnici zaposlenih i naravno, lokalnih samouprava i autonomne pokrajine. Što se tiče normativnog rada ove Skupštine, a samim tim i Vlade koja nam šalje predloge, ja bih okarakterisao ili definisao dva metoda po kojima smo imali normativne intervencije. To je metod tzv. izuzetka i metod tzv. produžetka. Imali smo nekoliko zakona kojima se izuzimaju primene određenih odredaba i stečenih i garantovanih prava i zakonom i opštim kolektivnim ugovorom na 2017. godinu, a primenom metode produžetka, kao što je slučaj sa ovim zakonom sada, Vlada praktično traži dodatni rok za ispunjenje zakonske obaveze. Stvarni razlozi mislim da su politički. Ovaj zakon je donet početkom 2016. godine i tada je procenjeno da bi ovaj posao trebao da se završi do kraja 2016. godine, odnosno do 1. januara 2017. godine. Pretpostavljam da je dobro procenjeno, ali znamo da smo u 2016. godini imali vanredne parlamentarne izbore, znamo da je Skupština počela sa razmatranjem zakonskih predloga tek u septembru mesecu. Dakle, to sigurno nisu razlozi koji bi mogli da se stave na teret ljudima koji su radili na pripremi ovog zakona. Takođe, i ovaj zakon o izmenama i dopunama zakona se donosi u predizbornim nekim prilikama i verujem da će sudbina ispunjenja ovih rokova takođe biti kao i sa zakonom koji se menja. Takođe, jedan od razloga zašto se produžava rok jeste da možda, ako je tačno da je veći deo zakona pripremljen, javnost Republike Srbije, a posebno zaposleni na koje se odnosi ovaj zakon, ne treba da ugledaju svetlost dana pre predstojećih izbora predsedničkih, a možda i vanrednih parlamentarnih. Dakle, ovo je jedna loša praksa, gospođo ministarka. Mi smo vodili jednu polemiku u septembru mesecu, kad se ticalo izmene Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, dakle, govorili smo takođe o lokalnoj, na neki način indirektno, i o pokrajinskoj državnoj administraciji. Kad govorimo o zadovoljavanju potreba građana, pa, valjda mislimo i na zaposlene u državnoj upravi, i autonomnoj pokrajini, i u lokalnoj samoupravi i u organima i organizacijama koje su one osnovale. Valjda su i oni građani koji su zaposleni na određenim poslovima, imaju određene dužnosti a, s druge strane, imaju i određena prava. Na ovakav način mislim da se prikriva stvarno stanje stvari u administraciji, kako državnoj, pokrajinskoj i lokalnim administracijama, gde se prikriva možda i broj. Tendencije, posebno su tendencije važne da znamo, kvalitet obrazovanja i naravno kvalitet, odnosno znanje i sposobnosti zaposlenih. Vama je, ministarka, verovatno jasno koliko, i svima, a možda vama i najviše, efikasna državna uprava, lokalna samouprava, autonomna pokrajina je važna za napredak društva. Sa ovakvim merama mislim da niti Vlada, niti Narodna skupština Republike Srbije daju doprinos tome. Ne samo da se obara kvalitet rada, kada donesete zakon kojim zabranjujete zapošljavanje u 2017. godini, vi šaljete poruku onim zaposlenima koji nemaju niti zvanja, niti znanja za obavljanje tih poslova da su bezbedni u 2017. godini i da njihovo neznanje niko neće moći da proveri, da neće imati konkurenciju u mladim ljudima koji su sposobniji i kvalifikovani da obavljaju te poslove. Što se tiče posledica, pa neizvesnost, na ovakav način, koja se odnosi na zaposlene u državnoj upravi, lokalnoj samoupravi, pokrajini i svim organizacijama koje su osnovale, takođe je jedna posledica i naravno doprinosi održavanju postojećeg stanja. Na koji način mi to postižemo? Zabranom, izuzecima i odlaganjem. Imamo zabranu zapošljavanja u 2017. godini i na jednoj strani govorimo da ne možemo da omogućimo zapošljavanje, bez obzira što potreba postoji, zato što bi to ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Ako uzmete u obzir, gospođo ministarka, oko 400 pomoćnika predsednika opština i gradonačelnika, što je mogućnost po zakonu i, s druge strane, preko 8.000 odbornika i članova veća, koji imaju različite nivoe pri nadležnosti, a to je alternativa po zakonu… Dakle, mogućnost koja se u sve većoj meri konzumira izdvaja se sa budžeta, to vam je u bruto iznosu oko 20 miliona evra na godišnjem nivou. Sa druge strane, šaljemo poruku da nije moguće primiti mlade stručnjake u državnu, pokrajinsku i lokalnu administraciju. Sistem izuzetaka, jeste, imali smo već na prethodnoj sednici da smo izuzeli u 2017. godini zaposlene od nagrađivanja i, naravno, od primanja određenih koja su garantovana, neka zakonom a neka kolektivnim ugovorima. Što se tiče odlaganja, donošenje ovog zakona takođe predstavlja jedno odlaganje i podupire neizvesnost kad se tiče položaja zaposlenih u državnoj upravi. Zato smatram da Vlada Republike Srbije treba da ispoštuje rok da do 31 decembra 2016. godine donese zakon, ako je tačno da je veći deo posla odrađen.
Hvala vam. Vreme ste potrošili. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Dame i gospodo, poštovani građani Republike Srbije, govorim o Zakonu o platama. Praktično, ovim zakonom Vlada priznaje da nije uradila posao u prethodnih godinu dana i pomera rokove. To je praktično sve što se ovim zakonom predviđa. Inače, sam Zakon o platama je duboko pogrešan. Način na koji je ušteda ostvarena u javnom sektoru je duboko pogrešan i to urušava javni sektor. Suština problema je sledeća. Da bi partokratija zadržala svoje partijske kadrove u javnom sektoru, teret plaćanja njihovog nerada pada na sve ostale u tom javnom sektoru. Daću vam jedan primer. Zamislite da negde radi 100 ljudi i zaista obavlja taj posao, recimo, neki dom zdravlja, i onda tu ugurate još 10 partijskih kadrova koji ništa ne rade, i to su uglavnom administrativni poslovi na kojima dobijaju jako dobre plate. Da bi se finansiralo tih 10% više, svima onda treba smanjiti platu za 10% da bi se budžet poštovao i održala makroekonomska stabilnost. Znači, ovo je način na koji se smanjuje deficit i ovo je način na koji se, pod navodnicima, uvodi red u javni sektor. Šta je potrebno uraditi? Jednostavno, sistematizacija radnih mesta, merila radnog učinka, treba popisati, tj. uvesti neki elementarni red, pa da vidimo ko gde radi, na kojim poslovima i nakon toga je onda uvođenje reda u bilo koji deo javnog sektora prilično jednostavan. Znači, duboko pogrešan način na koji se smanjuje deficit, duboko pogrešan način da se bilo šta radi u državi. Jedan jedini cilj stoji iza svega toga, a to je očuvanje partijskih kadrova sa kupljenim diplomama u javnom sektoru. Cenu plaćaju nastavnici, lekari i medicinske sestre. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Poslanici DS su podneli, takođe, amandman na ovaj član. Jasno je i moji prethodnici su govorili o suštini ovog zakona. Suština ovog predloga zakona je pomeriti rok i jednostavno odložiti nešto što je bilo najavljeno kao važna reforma u našem društvu. Oko toga možemo da se složimo da treba uraditi važne korake, posebno u javnom sektoru, a ovde se govori o ljudima koji daju svoj veliki doprinos našoj državi. Ono što je suština i ono što je vidljivo iz predloga ovog zakona jeste da ta privremenost pokazuje i otvara jedno pitanje – da li je Vlada uopšte bila spremna za taj korak, pošto je mogla da predvidi da će biti potreban određen period za izvršenje? Ona je nama dala taj predlog. Mi smo poverovali u te rokove, u tu spremnost i ovde je većina izglasala taj zakon. sada se pojavljuje sa predlogom – eto, nismo uspeli da uradimo za ovaj period koji smo vam obećavali, dajte nam novi period od godinu dana. Šta to može da znači? Može da znači da nema realno političke spremnosti i političkog kapaciteta da se prihvati ono što se obećava, a to su reforme u društvu, mada ima apsolutnu većinu. Zaista mislim da u tom smislu prebrojavanja glasova Vlada može da izglasa svaki zakon. Dakle, političkog kapaciteta ima. Šta onda može da bude sleće? To je pitanje kapaciteta institucija koje treba da sprovedu ovako predložene zakona, a onda smo i sa vama, gospođo ministarka, razgovarali o tome na koji način se i kod nekih drugih zakonskih projekata susrećete sa problemima i u lokalnim samoupravama, a onda je pitanje – da li se susrećemo sa tim istim izazovima i u samim ministarstvima, i u samim institucijama koje treba da sprovode ove zakone? Ko je opet odgovoran za to, za kapacitete institucija koje se lagano urušavaju i koje očigledno pokazuju nedovoljan nivo efikasnosti u svemu ovome? Dakle, i jedan i drugi problem je ogroman problem za sve nas i za čitavu našu državu. Ono što karakteriše privremenost svakog rešenja je početak i kraj tog rešenja. Očigledno je da, zaista mogu da čitam iz seta ovih predloga zakona, se sve ovo donosi u svrhu priprema za izbore, predstojeće izbore, ne samo predsednički, nego verovatno i parlamentarne, i da se izbegavaju, uslovno rečeno, teški potezi, potezi koji će suštinski reformisati državu i koji će u nekom trenutku pogoditi jedan dobar deo ljudi, a to u izbornoj godini nije poželjno. Onda se pitamo – gde vodimo državu na taj način što imamo tri godine uzastopno praktično parlamentarne izbore i da iz godine u godinu donosimo rešenja koja odlažu neka suštinska rešenja, što znači da tih rešenja nema i pitanje je onda šta ćemo i narednih godina, ako obećavamo da ćemo za dve godine uraditi ovo ili ono, a onda nema tih suštinskih rešenja? Imamo te primere privremenih rešenja. To je privremeno smanjenje plata i penzija. Isto to privremeno rešenje za penzionere, za uposlene u javnom sektoru, a onda donosimo ovakav predlog zakona o tome da videvši da to više nije privremeno rešenje, nego prerasta u trajno, ponovo proglašavamo nekim privremenim rešenjem i najavu same reforme platnih razreda u javnom sektoru. Tu smo pomenuli i oblast bezbednosti, pomenuli smo Vojsku i neke druge sektore i to je ono što zaista zabrinjava sve nas. Mislim da ono često pominjano, i malopre smo čuli, oblast zdravstva i oblast obrazovanja, da jednostavno imamo veliki problem diskontinuiteta u nalaženju i davanju prilika onim najtalentovanijim posebno u oblasti zdravstva, gde je potrebno desetak godina da dobijemo specijaliste koji će održati sistem zdravstva i održati zdravlje ove nacije, a naravno i obrazovanja, o kome smo najčešće ovde govorili. Očekujem odgovor od vas ovlašćenih ministara. Nije bilo do sada odgovora na sve primedbe koje su i moje kolege poslanici dali. Mislim da je važno da čujemo vaše mišljenje o tome – da li zaista postoji suštinska spremnost u ulazak u reformske procese ili smo stalno na tom stanovištu da odlažemo te procese iz godinu u godinu, a imali smo prilike da to vidimo u poslednje skoro tri, četiri godine?
Hvala. Izvolite. Poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Samo da ovo sportsko društvo – bežanija izađe i da me ne ometaju. Dame i gospodo narodni poslanici, smatram da amandman treba odbiti iz dva razloga. Amandman su između ostalog predložile dve ekonomske gromade, Rodni i moj kolega poljoprivrednik. Prvi je govorio o partokratiji iako je u sred ministarstva osnivao partiju, a osnivači su bili njegovi najbliži saradnici, pa kada je on govorio o partokratiji to je za mene previše dirljivo. Drugi je rekao da je sitnica pet miliona dinara. Za njega možda jeste sitnica jer je čovek navikao da od države za jedan vinograd, sasvim mali uzme za jedno popodne 62,5 miliona dinara i to su dva ključna razloga zbog čega ovaj amandman ne treba prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Ministar Antić.
Zahvaljujem. Koleginica Ana Brnabić će imati puno prilika da iskomentariše sve ove amandmane koji su otprilike slični – briše se, tako da ću dati samo dva komentara na diskusije prethodnika, koje su vezane za moj sektor. Pre svega kada su „Elektromreže Srbije“ u pitanju, reč je o jednom od najboljih preduzeća koje je u protekle četiri godine po raznim osnovama – dividende, porezi, doprinosi, u budžet Republike Srbije uplatilo oko 197 miliona evra. Javno preduzeće, odnosno sada Akcionarsko društvo „Elektromreža Srbije“ je i ove godine poslovalo izuzetno dobro. Svoje je dividende uplatilo u budžet Srbije, pet miliona dinara koji su uplaćeni za lečenje bolesne dece su samo jedan od, da kažem, znakova ili signala da je reč o jednoj društveno odgovornoj firmi i mislim da to treba pozdraviti, a ne izvrgavati bilo kakvoj ironiji. Kada je u pitanju „Elektroprivreda Srbije“, EPS obezbeđuje neophodnu količinu električne energije za građane Srbije. Kolega Đurišić to vrlo dobro zna. Postoji jedan ogroman broj dana u godini u kojima EPS izvozi struju, postoji jedan broj dana kada je i uvozi. Ono što je ključno je da je neto efekat ove godine plus 55 miliona evra, a to je 85% iznad plana i reč je o jednoj od boljih godina. Ove godine proizvodnja električne energije je 1,4% preko plana i 2,47% preko ostvarenja u 2015. godini. Mi uglja imamo dovoljno. U ovom trenutku na deponijama imamo milion i 550.000 tona uglja.
Vreme. Hvala.
Jedini problem koji imamo, kolega Đurišiću, je izuzetno nizak nivo Dunava i Đerdap nam loše …
Hvala. (Marko Đurišić, s mesta: Replika. Rekao je – Đurišiću, dva puta.) Na to baš ne, na nizak nivo Dunava. To što je on rekao vaše ime, to je nešto lepo. Nema ništa uvredljivo u vašem imenu. Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Dveri. Izvolite. Boško Obradović.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pomaže Bog svima. Ja bih želeo da ukažem na ideju ovog amandmana Srpskog pokreta Dveri, koji naravno pokušava da ispravi određene nedostatke koje konstantno u našem državnom sistemu izaziva aktuelna vlast. Prvi problem jeste zašto nema ovog zakona o uređenju plata u državnoj upravi, već morate sada da produžavate rok kada ćete taj zakon uopšte doneti i ispraviti to što ste nesposobni da na vreme uradite ono što ste planirali? Dakle, ni pet godina vlasti SNS nije bilo dovoljno da uredite ne samo platne razrede nego uopšte ovaj sistem plata u javnom sektoru. Ne znam da li vam treba još koliko godina ili decenija da biste počeli da uređujete stvari. Mada, za deo toga, za platne razrede predsednik Vlade je rekao ovde u Narodnoj skupštini da on to ne može da uradi ili ne ume da uradi, što i dalje govori o tome da prosvetni radnici kao najobrazovaniji sloj stanovništva u ovoj državi ima ispod-prosečne plate u odnosu na prosek plata u Srbiji. Sada opet kažete da ćete nešto da uradite za narednih šest meseci. Ali naslušali smo se mi vaših predizbornih obećanja od kojih nikada ništa nije bilo. Mi vas pitamo nešto drugo – da li ćete vi da uradite ono što mi ovde predlažemo vama, a to je analiza zaposlenih u javnom sektoru? Koliko je stranačkog zapošljavanja? Koliko je zaposlenih naprednjaka u „Telekomu“, EPS, državnoj administraciji, u lokalnoj samoupravi? Tek kada se uradi ta analiza, može da se uređuje sistem plata u Srbiji. Dok nema te analize jasno je da vi želite da zadržite stranački parazitski sistem i da dalje zapošljavate naprednjake po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima uprkos zabrani zapošljavanja.
Hvala. Reč ima Branislav Nedimović.
Poštovana predsedavajuća, poštovani gospodo narodni poslanici, mislim da je jako važno još nekoliko stvari podvući. Pre svega Zakona o platama u javnom sektoru je donet. Ovde se odlaže donošenje dva akta. Jedan se odnosi na plate koje su na lokalnom nivou, a drugi u javnim službama. To je prva stvar. Znači, Zakon o platama u javnom sektoru postoji. Druga stvar, koja je jako važna, potpuno je gotov, ako ste bili tu tokom rasprave u načelu i o tome smo pričali, 7. decembra javna rasprava vezana za Zakon o platama na lokalnom nivou. Predstavnici sindikata su tražili da se još jedan sastanak održi i zbog toga se prolongira ovaj rok. Mislim da je jako važno što je uvažen apel sindikata i mislim da će stranke socijaldemokratske orijentacije to razumeti zašto smo u ovom delu napravili ovaj iskorak. Što se tiče Zakona o platama u javnim službama, isto tako posao je uveliko započet i mogu samo da vas obavestim da u prethodnom periodu, od kako je počela racionalizacija radnih mesta na lokalnom nivou, sedam i po hiljada radnih mesta je ugašeno na lokalnom nivou. Mislim da je to jako važno reći iz jednog prostog razloga, da ne bi došlo do zamene teza. Hvala.
Hvala. Poslanik Radulović po amandmanu.
Tačno je. Zbog građana Srbije, da ne bi došlo do zamene teza, postoji loš Zakon o platama. Taj loš zakon se sada samo kotrlja dalje. Produžavaju se rokovi, a ništa se na suštini ne radi, jer da je nešto na suštini urađeno bilo bi u obrazloženju ovog zakona, pa bi znali u javnom sektoru gde koliko ljudi radi, pa bi mogli da napravimo neku analizu, bile bi neke sistematizacije radnih mesta, nešto bi bilo. Ovako, nemamo ništa od toga. Imamo samo priču o tome kako će biti i tako četiri i po godine. Hvala.
Ima reč Milan Lapčević.
Lepo je to što smo čuli od ministra Nedimovića, da je javna rasprava o sistemu plata na lokalnom nivou završena, a da je krenula javna rasprava o platama u javnim službama. Postavlja se jedno logično i opravdano pitanje, na vašu konstataciju da je smanjen broj zaposlenih u javnom sektoru i na lokalu za sedam i po hiljada, a ministarka Brnabić je iznela podatak da oko 33 hiljade ljudi manje radi u državnom sektoru, da konačno dobijemo tačne podatke koliko ljudi je zaposleno u javnom sektoru kompletnom, koliko ljudi radi u lokalnoj samoupravi, koliko ljudi radi u državnoj upravi, da bismo mogli uopšte da pratimo i da dajemo vrednosne ocene da li je to što vi govorite tačno, pošto postoje podaci od pre sedam, osam ili deset godina, postoje podaci od pre tri godine, da vidimo koliko tačno ljudi radi u državnoj upravi, u javnom sektoru kompletnom i na nivou lokalne samouprave. Siguran sam da ministarka Brnabić zna te podatke i bilo bi od velikog značaja da nam iznese tačan podatak koliko ljudi je zaposleno u državnoj upravi Srbije, pošto je juče, koliko sam pročitao, održan sastanak radne grupe za određivanje maksimalnog broja zaposlenih u kompletnom javnom sektoru, gde je rečeno da će do kraja 2017. godine biti urađen tačan plan koliko ljudi može da radi u kom delu javnog sektora, na osnovu analiza. Sada se i tu postavlja jedno logično pitanje – a zašto je tek juče konstituisan taj savet i šta se radilo, ako ne više od toga, a ono bar od kad ste vi ministar, poslednjih pet meseci? Da li je moguće da za pet meseci nismo mogli da napravimo nikakvu analizu i da bar imamo okvirne podatke koliko ljudi radi u pojedinim delovima javnog sektora i koliko ljudi, prema nekakvim standardima, treba da bude zaposleno u nekom delu javnog sektora? Takođe ste izneli stav da će najveći broj ljudi ostati bez posla u delu prosvete, zdravstva, u socijalnim službama i u lokalnim samoupravama. Uopšte niste pominjali da ima viška u državnoj upravi. Da li je moguće, gospođo ministarka, da niste primetili u vašem ministarstvu, u drugim ministarstvima Vlade Republike Srbije, da ima viška zaposlenih? Kako je to moguće da uvek ima višak zaposlenih u lokalnim samoupravama i u nekim drugim sektorima, ali nikad nema viška u državnoj upravi, u ministarstvima? Gde god da odete, u bilo koje ministarstvo, garantovano vas kod svakog ministra, pomoćnika, zamenika, državnog sekretara, savetnika, čeka bar po jedna do dve sekretarice. Kako je moguće da tu nema viška, a ima viška u lokalnim samoupravama? Kako je moguće da ima viška u prosveti, u zdravstvu, a svedoci smo ogromnih redova u svakoj zdravstvenoj ustanovi? Svake godine nam iz državnog sektora, od zaposlenih lekara, ode više hiljada ljudi u inostranstvo, a opet govorimo o tome da ima viška u zdravstvu. Ko će te ljude da leči? Koju poruku šaljemo mladim ljudima ako kažemo da i pored toga što su očigledni redovi i očigledno da nam je zdravstvo oronulo, da očigledno morate da provedete ceo dan čekajući pregled kod lekara, kada ljudi odlaze iz te službe u inostranstvo, vi kažete da i dalje ima viška, šta onda mladi ljudi koji završavaju fakultete mogu da očekuju? Koja je poruka njima? Nemojte uopšte da računate da ćete se ikada zaposliti u državnom zdravstvu. Mislim da je jako važno da nam kažete tačne podatke koliko ljudi radi u državnoj upravi i koliko je to viška, koliko ste to ljudi smanjili, da bismo prosto mogli da pratimo vaš rad, da znamo da li je zaista ova Vlada racionalna, da li vodi računa o državnim troškovima, da li je smanjila broj ljudi ili je možda prethodno zaposlila svoje partijske kadrove pa po osnovu prirodnog odliva govori o smanjenju broja zaposlenih?
Vreme ste potrošili. Zahvaljujem. Reč ima ministar Ana Brnabić.
Hvala. Meni je drago sada da sam čula kako je nekada izgledala državna uprava, sa svim tim sekretaricama i viškovima. To nije državna uprava u koju sam ja ušla i to nije stanje kakvo sam ja zatekla, ali dobro, sigurna sam da je tako bilo nekada, i ja sam isto čula sve te priče. Ovde je puno urađeno i naravno to svi znaju. Stvar je političke borbe da li to svi hoće da priznaju ili neće, ali je konačno prva Vlada, prethodna Vlada premijera Vučića koja je izbrojala državne službenike, koje mi se čini da niko do sada nije izbrojao, ali i to je isto sada predmet podsmeha – da li ste ih izbrojali, pa, izbrojali smo, 478.683. U poslednje dve godine ovaj broj je smanjen za 23.600 ljudi, što na lokalu, što u državnoj upravi, mnogo više u državnoj upravi nego na lokalu, kad smo već kod toga. Što se tiče ugovora PPP, dakle, o zaposlenima na određeno i neodređeno, Komisija je odobrila ukupno od decembra 2014. godine na neodređeno 8.146 ljudi i 453 na određeno. Pored ovoga, u poslednjih pet meseci smo završili sve funkcionalne analize ministarstava, urađene su i horizontalne i vertikalne analize 94 institucije na osnovu kojih se sada radi na akcionim planovima za internu reorganizaciju u okviru zdravstva, socijale i prosvete, pa ću pričati još dodatno.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Vlada je u pravu. Hvala.
Izvolite poslaniče.
Rekoh – Vlada je u pravu. Hvala.
Hvala vam puno. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Predlog izmena i dopuna Zakona pred nama, nadam se da je potpuno jasno građanima Srbije, jer zbog njih vodimo ovu raspravu, je da je Vlada donela Zakon o platama, da se obavezala pred nama da će doneti druge propise, jedan koji se odnosi na plate u lokalnoj samoupravi, drugi u javnim službama i da Vlada nije uspela da to ispuni i zbog toga kaže – dajte nam još godinu dana. Ja kažem – evo vam još dva meseca. Vlada u obrazloženju kaže da je ono što predlaže – još godinu dana, definisano kao realnije i potpunije. Ako je 7. decembra gotov jedan zakon, ako ste sve završili, zašto je realnije godinu dana nego dva meseca? Zašto ja podnosim ovakav amandman? Zbog toga što je ova paradigma kako hoćemo da menjamo i da upravljamo, a ne umemo da merimo. Znate kako to izgleda? Kao da dođete kod šnajderke i da kažete – vidi, fin šantung, svetlo plavi, da li možete kostim da mi napravite? Ona kaže – može, kako ne, da vas izmerim. Ne treba, ali da mi stoji kao saliveno. Tako radimo sve i zbog toga je važno da se o tome razgovara. Niti smo znali kada smo donosili platu, Zakon o platama, na osnovu čega smo izmerili da nam je dosta 31. decembar, niti sada znamo zašto smatramo da nam je dosta 31. decembar 2017. godine. Kažem vam – evo vam dva meseca, naterajte sebe da izmerite sve što treba za ova dva meseca. Idu izbori raznih vrsta, naterajmo zajedno sebe da završimo posao do 1. marta 2017. godine. Kako merimo, i znam za podatak od 478 hiljada, kao i za razna mešanja podataka o broju, ali, evo, ne možemo da saznamo da li je gospodin Miša Vacić zaposlen u Kancelariji kod direktora Marka Đurića ili nije, četiri dana ne možemo da saznamo. Narodni poslanici dobacuju – nije. Eto, to vam govorim, niko ne bi da meri, svi bi da kroje. Ne biva koristi od toga.
Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Izvolite.
Ja sam predložio u ovom amandmanu da se zakon odnosi ne samo na članove koji su zaposleni, za zaposlene u državnoj administraciji, već i na one zaposlene koji su zaposleni u privrednim društvima koje je osnovala Republika Srbija, kao i na zaposlene u javnim medijskim servisima. Zbog čega sam to predložio? I ovi koji su zaposleni u privrednim društvima koje je osnovala Vlada Srbije, odnosno Republika Srbija, kao i u javnim medijskim servisima su podjednako zavisni od budžeta, kao i svi oni koji su obuhvaćeni ovim zakonom. Naime, ako bilo koja od ovih institucija ima finansijski problem, taj problem rešava se budžetom Republike Srbije. Dakle, ako javni servis zapadne u problem pa ima veliki gubitak, odakle da se nadomesti taj gubitak? Iz budžeta Republike Srbije. Dakle, isti razlog zbog kog stavljamo ceo javni sektor, dakle celu državnu administraciju i pod nadzor jednog zakona i pokušavamo da na neki način sistematizujemo radna mesta, da napravimo katalog radnih mesta da bi kontrolisali nivo plata. Iz istog tog razloga moramo da radimo istu stvar i u javnim preduzećima, jer su gubici koji tamo nastaju daleko veći od onih gubitaka koji nastaju u državnoj administraciji i lokalnoj samoupravi. Isto može biti sa javnim medijskim servisima. Hvala.
Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno Zoran Krasić, Milorad Mirčić i Miroslava Stanković Đuričić, zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno poslanici poslaničke grupe DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Znači, to su sve predlagači. Zoran Krasić. Izvolite.
I članom 2. Predloga zakona takođe se menja rok iz člana 40. Zakona. Samo da nastavim raspravu jer to je sve jedna te ista tema. Mislim da centralno pitanje ovih promena jeste da se sredstvima iz inostranstva finansira čitav niz promena u našoj državnoj upravi. Tako da, to možemo reći iz inostranstva finansirana reforma. Neke institucije su dale pare da se mi transformišemo, reformišemo. Tako je bilo i 2006. godine, prvu reformu su sproveli Balinovac i Mlađan Dinkić, 6. juna 2006. godine. Jeste, šta da vam radim. Oni su prvi prebrojali državne službenike, uveli nove nazive, tada smo dobili nameštenika, ovaj što je namešten da radi za male pare. Sada, prvi deo ove reforme je završen 2015. godine, to su ovi propisi o zaposlenima u državnoj upravi u javnom sektoru. Kada smo došli do plata, krenulo se, tu je NALED. Evo, NALED šta kaže – NALED kaže u svom izveštaju, hvali Vladu Republike Srbije da je 29. februara 2016. godine usvojila Zakon o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, onda hvale, hvale, hvale. Pozdravljaju, i oni isto daju izveštaj o napretku, kao što i ovi iz EU, pa i oni hvale Srbiju, ona je napredovala u reformama, tako stoji. Mogu oni od onog ovlašćenog slobodno i šta kaže. NALED nam kaže ovako – član 37. stav 1. Zakona propisuje da će Vlada u roku od šest meseci od dana donošenja zakona uredbom propisati radna mesta u nadležnosti Vlade, nakon čega će se objaviti zvanični opšti katalog radnih mesta. I naše problem jeste taj opšti katalog. Ko snosi odgovornost za opšti katalog? Vlad i Ministarstvo lokalne uprave i državne uprave. Oni su zakačili na svom sajtu, drugi krug konsultacija, dogovora itd, itd, Sada, nemojte da prozivamo celu Vladu, moramo da prozovemo Ministarstvo koje nije završilo svoj posao, ako idemo ovim pristupom šta piše u zakonu. Ali, kako je taj zakon dobro napisan, samo ću da vas podsetim da mi praktično raspravljamo o izmenama i dopunama zakona kojim se nalaže donošenje zakona. To je neverovatna stvar. Retki su slučajevi, ispade kao da je ovo temeljni zakon, a ovi drugi su onako, specijalni zakoni koji izviru malo iz Ustava, malo iz ovog temeljnog zakona. Sada, pazite koja je tu zavrzlama. Vlada kao predlagač, nama, Skupštini, daje tekst gde mi sami zakonom kažemo donećemo još jedan zakon. Znate, tu malo tu nešto nije u redu. Ne nešto, nego sve nije u redu. Mi smo došli u ovu situaciju i sada možete da izvlačite različite zaključke šta je pozadina, šta je ovo, šta je ono. Pozadina su pare za reformu koje su došle iz inostranstva. One su potrošene. Došle su i 2006. i 2009. godine, vidite da stalno, malo, malo pa ratifikujemo neki sporazum sa Bankom za razvoj, Bankom saveta Evrope, za transformaciju, za ovo, ono, za poboljšanje, za lepu upravu, za dobru upravu, za ovo, za ono. Eto, to je naš problem. Da se sada vratim na ono što je centralni problem. To je što iz jednog pogrešnog koncepta zakona iz 2006. godine idemo u još gori koncept i ako sada slušam ove ljude koji su bili u lokalu na vlasti do pre mesec, dva, tri, koji su imali ličnih iskustava sa tim problemom plata, vidim da se vi krećete svi u jednom istom sistemu, a taj sistem ne garantuje ni efikasnost, niti je to jeftin sistem, niti je brzo primenjiv sistem. To je jednostavno razvlačenje nečega što može da donese vrlo štetne posledice. Mi smo predložili ove amandmane, tražili smo da se brišu ova dva člana, da bi upozorili, jer te transformacije, te reforme koje se finansiraju, koje nam sprovode ovde i koje imaju super vizora u vidu američke firme koja drži naš sajt ovde, pa NALED, pa još neke komisije itd. pa to je naša katastrofa. Svi se oni tu ugrađuju, a evo videli ste, sada je NALED poslao da imamo ministra da ispegla, što bi rekao Antić. Da bi se to ispeglalo, da bi se izašlo iz te situacije. Ja ne krivim Vladu, krivim samo Vladu što mora da podlegne tim pritiscima. Zar je dotle došlo, da su nam potrebne pare iz inostranstva da se napiše program kako da se nešto transformiše i da se napiše tri, četiri, pet zakona ili sedam, osam podzakonskih akata. Pa, u Srbiji postoje ljudi koji to znaju da napišu. Videćete u nastavku ovog dnevnog reda, mi imamo dva ili tri zakona sa lošim prevodima. Imate one zakone koje niko ne može da shvati kada čita, Zakon o tržištu kapitala, ko to može da shvati. To ne mogu da shvate ni ovo što rade u Komisiji za hartije od vrednosti. Loš predlog. E to je naš veliki problem. I mi nemamo tu jasnost.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Kada je donošen ovaj Zakon o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, mi smo ukazivali na propuste u tom zakonu i predlažemo već neko vreme izmene i dopune tog zakona. Naravno, poslanička većina to nije usvojila i u ovom predlogu zakona koji je došao iz Vlade nema tih izmena. To su izmene koje govore o tome da se drugačije definiše javni sektor, odnosno da u to uđu i zaposleni u javnim preduzećima čiji je osnivač Vlada, AP, lokalne samouprave, kao i da se promene one odredbe koje umanjuju prava zaposlenih. Ništa od toga u ovom predlogu Vlade nema. Jedino što je Vlada promenila, to je da u prelaznim i završnim odredbama rokove koje je sama odredila, ponavljam, kada je zakon donošen, sada produžava za vreme koje je više nego duplo duže od vremena koje je sama odredila u februaru mesecu ove godine, bez i jedne reči objašnjenja zašto to nije urađeno i zašto treba sad toliko mnogo vremena, toliko više u odnosu na prvi predlog. Možda je u stvari suština zašto mi ovo odlažemo u sledećem. Ja sam, naime, sada ovde čitao izlaganje prethodne ministarke, koja je obrazlagala ovaj zakon u februaru mesecu. Ona je, između ostalog, rekla kako se ovim zakonom uređuje zadržavanje zatečene plate uz određivanje načina postepenog usaglašavanja zatečene zarade sa visinom buduće plate prema novom sistemu, naravno u skladu sa budžetom, a to treba da počne da se dešava 2017. godini. Kao što govori kako će ovaj zakon omogućiti kada se donesu prateći zakoni i nagrađivanje zaposlenih i vrednovanje njihovog rada. I svega toga nema! Sve se to odlaže sad za još godinu dana. To pokazuje pravu sliku politike Vlade Republike Srbije. Nikakvih reformi suštinskih nema. Mi donosimo zakone koji se ne sprovode, zato što ili su loše napisani, ili podrazumevaju donošenje nekih podzakonskih dokumenata ili drugih zakona koji se ne donesu u određenom periodu. Najbolja slika toga su ova zasedanja na kraju svake kalendarske godine. Tada imamo brdo zakona kojima se pomeraju rokovi. Onda se to sve spoji kao sada u jednu raspravu, gde vi jednostavno ne možete da ukažete na sve ono loše što Vlada nije uradila u prethodnih godinu dana, i pored svih velikih obećanja, velikih reči, velike borbe za reformu, za unapređenje javne uprave, i lažne slike o navodnom smanjenju broja zaposlenih. Ja sam postavio pitanje i nisam dobio odgovor kod rasprave o budžetu. Vi govorite o smanjenju broja zaposlenih, a smanjene su i plate, pa kako je onda moguće da se za 2017. godinu iz budžeta odvaja 20 milijardi dinara više za plate zaposlenih nego što je bilo u budžetu za 2012. godinu? Tada je bilo 202 milijardi predviđeno za zaposlene u budžetu za 2012. godinu, a sada se predviđa 20 milijardi više, 222 milijarde. Kako je moguće sa manjim brojem zaposlenih i smanjenim platama da mi imamo 10% više u budžetu para za plate zaposlenih? Na to nisam dobio odgovor. Vi ste spominjali, tj. ministar mi je tada odgovarao poređenjem sa 2014. godinom. Ja pitam sa 2012. godinom, da li tu postoji kontinuitet? Vi uzmete neku tačku u vremenu koja vama odgovara u ovih pet godina i onda se merite na nju, a građani treba da znaju i da vas mere prema onome što radite u poslednje četiri i po godine, a to je loše po građane Srbije. Siguran sam da će se ovim izborima koji dolaze to promeniti.
Reč ima Zoran Živković.
Rekao sam u prvom izlaganju šta suštinski ne valja u ovom zakonu, ali ne valja ni metodološki, a to je da nam je zakon ponovo nametnut, kao i ostali, kao kukavičje jaje, noć pred sednicu, bez mogućnosti da se ozbiljno pročita, a kamoli da se reaguje na neki bolji način. Zato sam na sve amandmane koji glase „briše se“, i to je jedino higijenskoj sredstvo protiv ovakvog načina komunikacije sa parlamentom, dao sledeće obrazloženje. Zloupotrebom postupka predlaganja zakona, bez mogućnosti da se narodni poslanici upoznaju sa predloženim tekstom, a to je jedini način da se o predlozima vodi kompetentna rasprava, aktuelni režim najgrublje urušava sve principe parlamentarizma. Na taj način, osim što se poništavaju još uvek krhki demokratski principi parlamentarnog života, uništava se svaka mogućnost da se Srbiji obezbedi prosperitetna budućnost koja je jedino moguća uz poštovanje Ustava, zakona i demokratskih načela savremene civilizacije. Zakoni doneti ovakvom procedurom ne donose nikakvo dobro našoj državi i građanima. Imate očigledan primer – Zakon o odlaganju rokova. Koji je smisao tog zakona? Ko je kriv što se odlažu ti rokovi? Jel opozicija? Jel Saša Janković? Jel poplave? Jel pad nekog ruskog aviona, ne dao Bog? Ne, vi ste krivi. Ko je kriv? Postoji objektivna odgovornost, a to je da je uvek kriv onaj ko je na čelu jedne institucije, a u ovom slučaju to je Vlada Srbije.
Hvala. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana gospodo poslanici, da ne bih ponavljao cifre koje su vezane za broj ljudi koji je otpušten u okviru racionalizacije lokalnog sektora, ja ću samo reći jednu stvar, jedino higijenski ispravno sredstvo za borbu protiv nagomilanog državnog aparata, koji je posledica 15, 20 i 30 godina, jeste upravo ovo što radi Vlada Republike Srbije, a to je da se uđe u proces, da se bori sa ovim i da se na kraju pokuša ova država staviti u kontekst državne uprave na održive noge. Vi to znate, jer ste bili deo toga, znate kako to funkcioniše i znate kako je preko noći višestruko uvećan broj činovnika. Ja sam dugo godina učestvovao u ovom procesu i znam koliko su ti procesi bolni. Godine 2009. je bio jedan pokušaj racionalizacije, bio sam gradonačelnik tada jednog grada, 45 ljudi smo otpustili tada i sveli se u okvire, ali tada nisu svi uradili tako. Tada nije bilo nikakve sankcije za nikoga. Na kraju se ispostavilo da smo nas nekoliko, koji smo želeli da transformišemo taj sektor, želeli da napravimo rezultate, ispali ne znam ni ja šta. Mislim da mera i odlučnost za borbu sa ovim decenijskim problemom mora jednom da da rezultate. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Saša Radulović, kao predlagač.
Hvala. Ništa od tih decenijskih napora, nažalost, pošto ih ima samo u priči, a u praksi apsolutno ništa od toga. Građani Srbije znaju da su se stranke na vlasti pretvorile u biroe za zapošljavanje, da ne postoji drugi način da se dođe do radnog mesta u javnom sektoru, osim preko stranaka. Ovaj zakon to pokazuje zato što nikakvi kriterijumi ne postoje za način na koji primamo ljude u javni sektor. Nemamo nikakve analize koga imamo u javnom sektoru, koji ljudi napuštaju, koji se zapošljavaju. Znači, kada nemate analizu, onda pričate u stvari napamet. Mogao bih i ja da govorim napamet o tim stvarima, međutim, jednostavno pokušavamo da vam kažemo da morate da izađete sa podacima, konkretnim podacima, da izađete tačno sa brojem zaposlenih po svim ministarstvima, po svim službama u celom javnom sektoru. Kao što kaže ministar finansija, tu je oko 550 hiljada ljudi, pa još kad dodamo nekih 150 hiljada i više od toga u javnim preduzećima, državnim firmama, komunalnim preduzećima, dođemo do ukupnog broja zaposlenih u javnom sektoru. Znači, tu je uguran partijski parazit, partijski kadrovi sa kupljenim diplomama. To je ono što nas košta. Mi nemamo viška lekara, nemamo viška nastavnika, nemamo viška medicinskih sestara, nemamo viška ni radnika u komunalnim preduzećima koji zaista rade na terenu, mi imamo viška kancelarijskih partijskih kadrova koji ne rade ništa, dobijaju platu i za tu platu praktično rade partijske poslove. To je centralni problem i Vlada nema očigledno interesa da dirne u taj problem koji ubija Srbiju.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Komlenski, po amandmanu.
Uvažena predsedavajuća, ja ću potrošiti deo vremena za amandman, da vam ukažem na povredu Poslovnika i to člana 107. od prethodnog …
To ne može. Morate po amandmanu.
Moram da insistiram kod vas da reagujete na ovakav način na koji je gospodin Živković govorio o padu ruskog aviona, je takav bezobrazluk i nevaspitanje u ovom trenutku, na takav način se ponašati je apsolutno neprimereno iz ovog doma da ode takav glas. Ne mogu da sebe dovedem u red, naježio sam se, muka mi je od takvog ponašanja više. Molim vas da primenite odgovarajuće mere. Ovo stvarno nema smisla. Sa takvom stvari se danas igrate.
Koji član ste rekli?
Član 107.
Član 107. (Zoran Živković, s mesta: Replika.) Ne može na povredu Poslovnika. Čuli ste, molim vas. Čuli ste da je poslanik rekao da to ne želi, da hoće povredu Poslovnika. Nemojte. (Zoran Živković, s mesta: To ste ga vi naterali.) Ne, zaista, nećete me uvući u tu igru, da skrenemo s rasprave i da se sada bavimo drugim temama. Šta ste rekli, rekli ste. Dobili ste reakciju. Molim lepo. Pazite svi šta se izgovara u ovom domu. Ne, nema problema, imamo vremena koliko hoćete do Nove godine, ali ćemo pričati o tome. Nemam vremena da pričamo o svemu. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, po amandmanu.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Pozivam da se ne prihvati iz više razloga, i slobodno ovo shvatite kao jedan zajednički odgovor na sve ove amandmane, svih predlagača u istovetnom tekstu, na šta god da se odnosi po pitanju ovog zakona. Više razloga je u pitanju. Pre svega, zaključujem da sami predlagači nisu previše zainteresovani za svoje amandmane. Po pet minuta, pa posle po dva i u svakoj replici za koju se eventualno neko ovde ogrebe, izvinite na izrazu, priča se o svemu i svačemu. Ne priča se o samim amandmanima. Ako oni sami nisu za njih zainteresovani, ne zašto bismo se mi onda trudili da bilo šta na tu temu usvojimo. To je prva stvar. Druga stvar, postojao je možda samo jedan predlog, da budem korektan do kraja, a šta uopšte znači ovo brisanje i šta se zapravo tu predlaže i zbog tog jednog koji je bio iole korektan, da kažem, pošto se odnosio na ideju da se onda po hitnom postupku nađu neka rešenja i usvoje neki zakoni, nije realno, i to stoji u samom obrazloženju teksta zakona. Znači, nije realno. Što se ostalih tiče, nikakav odgovor ne nude na pitanja šta onda zaboga predlažu sa svoje strane. To je razlog broj dva. Recitacije isporučene ovde danas neću ni da komentarišem, verovatno ćemo ih slušati još puno tokom ove rasprave, ali želim na samom kraju da se osvrnem na dva obrazloženja koja su potpisali narodni poslanici kada su predali ove svoje amandmane. Na jednom mestu jedan predlagač kaže da izgleda nije u mogućnosti da vodi kompetentnu raspravu, a drugi predlagač kaže da nije u mogućnosti da daje svrsishodne amandmane. Ako oni sami kažu da sve ovo što oni danas nama ovde predstavljaju niti je svrsishodno niti je kompetentno, mislim da se odgovor nameće sam, da se ne prihvati.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Maja Videnović. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Dakle, Zakon o sistemu plata u javnom sektoru bi trebalo da bude jedan od zakona kojim se uvodi red i kojim se uvodi pravedan sistem velikog broja zaposlenih koji rade na sličnim poslovima. Međutim, ovaj zakon, odnosno izmene i dopune koje su u paketu sa svim ostalim zakonima, pre od intencije uvođenja reda i uvođenja pravednog sistema, mogu da se zovu zakoni o tome koji govore da mi ili, pod jedan, ne umemo da planiramo, odnosno ova Vlada ne ume da planira, ili umemo da planiramo, ali ne umemo da realizujemo ono što smo planirali, ili možda gore od toga umemo ali ne želimo, ne postoji politička želja. Na kraju godine, i ove godine, i ovo je samo jedan od zakona, kao i Zakon o javnim medijskim servisima, kao i pre dve nedelje kada smo govorili o budžetu i pratećim zakonima, gde je ponovo produžavana zabrana zapošljavanja, zaposlenih i tada sam govorila, a podsetiću vas na ovo, samo zbog toga što je ministar finansija u replici rekao nešto što je potpuno različito u odnosu na ovo na šta na je ministarka danas upoznala. Apelujući da se ne produžava zabrana zapošljavanja do kraja 2017. godine, čime se onemogućava svim onim mladim ljudima koji su negde studirali i vredno radili, usmereni da rade negde u javnoj upravi, čime im se poručuje, takvim stanjem im se poručuje odu iz zemlje, da upisuju kurseve nemačkog jezika, ako su lekari, Vlada im poručuje da za njih nema mesta. Obrazloženje Vlade, taj neverovatni cinizam je bio – da, zabranićemo zabranu zapošljavanja za još godinu dana zbog toga što je to doprinelo fiskalnoj konsolidaciji. Te je ta poruka da je fiskalna konsolidacija, ta nepravedna štednja koju plaćaju, znači za vašu nesposobnost plaćaju najbolji i najmlađi. Mislim da je strašno cinično, replicirajući meni, ministar Vujović, razumejući navode o kojima sam govorila, je rekao da ministarstvo nadležno, a to je vaše ministarstvo, poštovana ministarka, sa detaljnim analizama kasni, da one postoje samo za nekoliko ministarstava. Ako se ne varam vi ste rekli da postoje za sva ministarstva, pa vas molim za pojašnjenje i da je to jedan od razloga zašto je potrebno da se produži zabrana zapošljavanja čime se onemogućava svim onim mladim ljudima da nađu svoje zaposlenje. S jedne strane, a sa druge strane se na desetinama pozicija u budžetu predviđaju ugovori o delu koji su jedna od načina na koji je moguće da se sprovede partijsko zapošljavanje. Pitam vas, da li postoje detaljne analize za svaki sektor i za svako ministarstvo, kao što ste vi rekli ili ne postoje, kao što je rekao ministar finansija? Ne samo da ne postoje, već zbog objektivnog kašnjenja vašeg ministarstva će i zbog toga da trpe građani.
Izvolite, ministre.
Hvala vam. Prvo par stvari samo. Da nema reformi može da kaže samo neko ko ne zna šta su reforme. Da u ovoj Vladi nema reformi, to može da kaže stvarno samo neko ko ne zna šta su reforme. Što se tiče smanjenja broja zaposlenih, u ovoj raspravi kritikujete da nismo dovoljno smanjili, a u raspravi o budžetu da nemamo sistemskih reformi nego da samo smanjujemo i samo tako imamo uštede. Dakle, ili je ovo ili je ono što je bilo pre dve nedelje. Tokom 2016. godine, 7,5 milijardi dinara je manje odvojeno za troškove zaposlenih nego 2015. godine. Što se tiče analiza, analize su negde završene negde su u toku i ono što je važno napomenuti je da komisija i dalje radi kao kontrolni mehanizam. Dakle, postoji zapošljavanje, kada postoji potreba i ta potreba se obrazloži i onda postoji zapošljavanje. Što se tiče zdravstva, čini mi se da je to više puta u Skupštini pomenuto i od ministra prosvete i tokom rasprave o budžetu, a ono što je važno napomenuti što se zdravstva posebno tiče, to je da idemo na smanjenje nemedicinskog osoblja i na povećanje medicinskog osoblja. Tako da čini mi se da smo brojkama jasnim odgovorili, a paušalne tvrdnje – e, nisu napravljene uštede, sad se više troši nego što se trošilo, ja ne znam, evo vam brojke, mislim, te brojke mogu da vam dam pa da ih proverite i sami. Hvala vam.
Reč ima poslanik Boško Obradović.
Naravno razumem zašto ove zakoni brane novi ministri u Vladi Republike Srbije jer šta bi rekli oni koji su već pet godina na vlasti zašto do sada ništa od ovoga što ovako lepo pričaju narodu nisu uradili. Dakle, SNS odnosno postojeća vladajuća koalicija ima dva pravca delovanja. Prvi, je uopšte ne donosi zakone koje je predizborno obećala, na primer zakon o ispitivanju porekla imovine svih političara i tajkuna. Drugi zakoni koje donose, poput ovog su oni zakoni koji su neprimenljivi, odnosno koje ne stižete uopšte da primenite zato što ste nesposobni da se oko toga organizujete i onda na kraju godini donosite produženje roka primene zakona. Time je jasno da zapravo samo odlažete primenu zakona i ne vidim onda smisao donetih zakona koje ste uopšte u međuvremenu doneli. Ima nešto još važnije od toga, a to je da vidimo mi, gospođo ministarka tu vašu analizu. Da li možete vi da nam molim vas dostavite analizu od 5. oktobara 2000. godine do danas stanje u državnoj administraciji. Ko je zaposlen? Po kom osnovu zaposlen? Na koje radno mesto i šta se desilo posebno u poslednjih pet godina od kada ste vi na vlasti? Kako je to zapošljavano po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima? Sami ste priznali, devet hiljada novozaposlenih u međuvremenu. Jesu li sve to članovi SNS? Dajte nam analizu. Ko je zaposlen? Gde je zaposlen? Ili recimo Aerodrom Beograd, od 450 na 1.800 zaposlenih. Da nisu sve to opet članovi SNS? Čuli ste još jedno pitanje, kako je moguće da ste smanjili broj zaposlenih i da ste smanjili plate a da imate veća izdvajanja u budžetu za plate u odnosu na 2012. godinu. Hoćete da vam objasnim kako je moguće? Tako što ste od 2012. godine naprimali sve članove SNS do 2015. godine, a onda ste u 2015. godine počeli da smanjujete druge zaposlene u državnoj upravi a ostavili zaposlene naprednjake po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima. Dakle, to je veoma jednostavna analiza. Otpuštate druge zaposlene u državnoj administraciji, a ostavljate stranački zaposlene vojnike SNS.
Replika, Veroljub Arsić.
Jako zanimljiva diskusija gospodina Ivana Pernara. Jer, on kada govori o zaposlenima u organima državne uprave, verovatno misli na državne uprave onih koji rade u Srbiji, ili u Hrvatskoj, ja to ne znam. Ja bih voleo da se dostavi taj spisak ko je zaposlen u državnoj administraciji od 5. oktobra 2000. godine, sve do dana današnjeg. Samo ćemo naći najviše članova bivšeg režima. Sada, kad ste na vlasti zato što je neko dobio nekakav posao, trebate da vodite računa šta ćete da uradite. Za gospodina Pernara zaposleni u državnoj upravi su brojevi, ništa više. To nije čovek. I za stečajne upravnike, broj zaposlenih nije čovek, nego broj, čista brojka, pogotovo onih koji nijedan stečaj nisu završili osim likvidacijom. Za njih su zaposleni brojevi. Oni nemaju ime i prezime, oni nemaju porodice, oni ne treba nikog da izdržavaju. To smo videli i na privatizacijama i na stečajevima da su samo brojevi. Stotine hiljada ljudi u privatizacijama, desetine hiljada ljudi u stečajevima. I onda se pojave ovde i vode jednu demagogiju kako oni, tobož, brinu o zaposlenima i pitaju odakle veći iznos plata. Pa, jesmo li malopre doneli zakon da se povećava iznos plata za pojedine zaposlene u organima državne uprave? Jel se povećavaju penzije? Pa, povećavaju se. Ali, oni će uvek da govore demagoški, brojevi, brojevi. Građanin Srbije, svaki pojedinačno ima ime i prezime.
Hvala. Vreme za repliku. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Član 107. dostojanstvo Narodne skupštine. Ja mislim da ste vi morali da reagujete, gospođo Gojković, s obzirom da verujem da potpredsednik parlamenta, koji često predsedava sednicom, zna imena narodnih poslanika i da prosto ne dozvoljavate da vašeg kolegu i zajedničkog kolegu, ili svog kolegu u svakom slučaju, omalovažava a da vi ne reagujete. Takođe, smatram da na omalovažavanje svakako morate po članu 104. svakako da mu date repliku. Direktno se obraćao prethodnom govorniku, vređao ga, izmišljao njegovo ime. Ja znam i jasno mi je da kolega Arsić ne raspolaže znanjem, ali nisam do sada znao da ne raspolaže ni vaspitanjem.
Da li ćemo glasati o povredi? (Srđan Nogo, s mesta: Ne.) Ne. Zahvaljujem. Neđo Jovanović ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsednice. Mogu sa razumevanjem da prihvatim ukazivanje da je javni sektor, pežorativno rečeno, prenapregnut što se tiče broja zaposlenih. Ali, ako ćemo da pravimo analizu zbog čega je toliki broj zaposlenih u javnom sektoru, onda se ta analiza ne može vezivati samo za jedan vremenski period. Unazad pet godina, po meni, značajniji period je period od 15-16 godina, period od 20, 35, pa i 40 godina. Ali, ako fokusiramo priču na prvi talas velikog broja zaposlenih u javnom sektoru, to je upravo nakon 2000. godine, kada je došlo do ruiniranja privrede i ogroman broj zaposlenih koji su radili u privrednim subjektima, i to velikim privrednim subjektima, su nažalost ostajali bez posla. Ostajali su bez posla oni koji su, mogu reći, tako stradali u stečajnim postupcima. Zašto stradali? Zbog toga što su ostali na ulici bez parčeta hleba, oni koji su kroz postupke likvidacija ostali bez posla i gde su mogli da nađu eventualno zaposlenje, odnosno gde da regulišu radno-pravni status jedino u javnom sektoru. Tada je javni sektor počeo da se popunjava, po meni, apsolutno nesrazmerno u odnosu na ono što je trebalo da bude, ali je u socijalnom smislu reči to bio jedini mogući način spasavanja armije nezaposlenih ljudi upravo iz ruinirane privrede. Međutim, ukazivanja na to da se radilo o partokratiji nisu istinita. Berem je Užice grad koji potvrđuje da to nije istina. Godine 2012. kada je prekomponovana vlast i kada je umesto vladajuće strukture u kojoj je bila SPS sa DS prekomponovana vlast tako što je stvorena nova koalicija, i to SPS i SNS, verovali ili ne, niko, apsolutno niko nije otpušten, odnosno nikome nije prestao radni odnos ko je bio iz prethodnog perioda bez obzira iz koje stranke je došao, bez obzira da li ima stranačko obeležje ili ne, bez obzira da li je simpatizer neke stranke ili ne. To je u Užicu bilo u situaciji kada je 62 ljudi koji su u javnom sektoru radili čak osam do devet godina na određeno vreme, zatim, po ugovorima o povremenim i privremenim poslovima, i to vreme se stalno produžavalo kako bi se ljudi zaštitili u socijalnom smislu, imali određenu sigurnost, određenu bezbednost, nova koalicija SPS i SNS nije dozvolila da ti ljudi izgube posao zbog toga što imaju stranački predznak. Ne, naprotiv, ti su ljudi ostali da rade. Lično sam bio angažovan, i dok sam bio u Ministarstvu pravde, da se to i realizuje i ostvari, kako bi u nekom socijalnom smislu reči egzistencije tih ljudi i njihovih porodica bile zaštićene. Međutim, da li je to dobro, da li je to racionalno? Nije dobro i nije racionalno. Nije, zato što smo svesni činjenice da javni sektor ima preveliki broj zaposlenih i da on mora biti racionalizovan. Dobro je da se sada trasira put ka racionalizaciji tog javnog sektora. S jedne strane, nesumnjivo je da je to tačno da postoji određeni pritisak MMF i Svetske banke. S druge strane, naša svest da javni sektor mora da bude racionalizovan mora da bude podignuta na viši nivo. Naša svest da oni koji su u javnom sektoru višak moraju da pređu bilo u privatni deo preduzetništva ili privatni sektor koji podrazumeva revitalizaciju privrede, osnivanje proizvodnje, odnosno revitalizaciju proizvodnje, je upravo način kako rešiti ovaj problem. Mi imamo daleko veći problem i mislim da je ministarka toga svesna, da smo mi taoci Zakona o budžetskom sistemu i Uredbe o ograničavanju zapošljavanja u drugom pravcu, a ne u ovom pravcu na koji se ukazuje, da ne možemo da zaposlimo lica, na to sam ukazivao pre neki dan kad sam govorio, da ne možemo da zaposlimo lica koja imaju određene stručne reference koje su neophodno potrebne i koje su definisane određenim zakonskim rešenjima, određenim zakonima koje smo mi ovde usvojili. Pomenuo sam Zakon o sportu. Pomenuo sam sportske inspektore. Grad Užice ne može da zaposli sportskog inspektora upravo zbog zakonske regulative koja je aktuelna, koja je važeća. Nije to samo Užice, to je 70-80% lokalnih samouprava u Srbiji. Na tom problemu treba raditi da bi se što pre rešio, kako bi oni koji su zakonom obavezani da budu radno angažovani mogli biti radno angažovani, jer u protivnom imamo neprimenjive zakone. U protivnom imamo zakone koji nikad neće stupiti na snagu, ne nikad, nego ko zna za koje vreme. Tu je problem, a ne problem na koji se ukazuje isključivo radi političkog marketinga. Hvala.
Hvala. (Goran Ćirić, s mesta: Replika.) Spominjana je SNS, pa nisam davala replike. Poslanik Jovanović je koristio vreme grupe, a ne repliku. (Goran Ćirić, s mesta: Ali je spomenuta DS.) Svaki put kad se spomene neka stranka nije elemenat za repliku. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Uvaženi gospodo ministri, obraćam se gospođi ministarki Brnabić. Dakle, gospođo ministarka, nije sve onako kako govorite. Ja sam na jednoj sednici pre vama pričao o nekim stvarima, ili niste hteli da me čujete ili niste imali volju da me čujete. Dakle, zakon je isti. Promenjen je rok njegovog trajanja. Zato to opoziciji smeta. Kada kažete da stanje više nije kako ste zatekli, kažem vam, možda ne znate gospođo ministarka, pre 20 dana na sednici u gradu Kraljevu formiran je kabinet gradonačelnika sedam osoba partokratski zaposlenih. Hoćete imena? Hoćete stranke? Nema potrebe. Proverite u Kraljevu, čekam vas. Još jedna stvar. Kolega je rekao – jedan NALED ministar. Ne, dva NALED ministra. Da li je zato, od onoga što ste nam uzeli pare iz budžeta, sada grad morao da plati i taksu od 250 hiljada NALED-u? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović, pa amandmanu. Izvolite.
Bilo je jako dirljivo slušati predstavnika SNS i predstavnika SPS kako govore o tome kako nema partijskog zapošljavanja i kako je, tobože, to stvar prošlosti. Nažalost, građani Srbije žive u realnosti koju su joj priredili oni koji su na vlasti. Partijsko zapošljavanje uništava Srbiju, pa kad se probude iz tih svojih bajki koje su pisali ili braća Andersen ili brat Grim, u ovoj realnosti u kojoj mi svi drugi živimo, ne postoji način da se dođe do radnog mesta u javnom sektoru ako to ne ide preko neke stranke. Za ono što je ministarka govorila, pa onaj koji zaista ne zna ništa o tome šta su reforme, može da kaže da se u Srbiji sprovode reforme. Sve što se sprovodi u Srbiji je da Vlada zavlači ruku u džepove građana, privrede i na taj način smanjuje deficit. Nigde se u državi ne štedi. Da se ne bi sve to završilo na prepucavanju i rečenicama jedni kažu jedno, drugi kažu drugo, dajte podatke, dajte analizu, pošto je to centralna stvar koju vam zameramo. Pričate napamet. Nema podataka i govorite o tome kako će biti bolje, kako stvari idu u dobrom pravcu. Ono što vidimo je da Srbija propada dok vi te vaše bajke plasirate građanima.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Maja Gojković, po amandmanu. Izvolite.
Po amandmanu. Dakle, amandman na član 2. govori o tome da treba da brišemo osnovni tekst predloga zakona, u kome se govori, u članu 2, da se 1. januar 2017. godine menja sa 1. januarom 2018. godine i odnosi se na policijske službenike, profesionalne pripadnike Vojske Srbije, zaposlenima u organima u čijem su delokrugu bezbednosni i obaveštajni poslovi; zamenjuju sa rečima, opet, 1. januara 2018. godine, odnosno od 1. jula 2017. godine, i to se odnosi na zaposlene u organima i organizacijama autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave. Dakle, sve ovo prethodno što smo čuli nema nikakve dodirne tačke sa ovim amandmanom. Očigledno je to tema koja zaslužuje veću pažnju onih koji su i radili na tome niz godina, da ne kažem deceniju i više, da mi dođemo do ovog problema i da imamo prekomerno zaposlena lica u organima, pre svega lokalnih samouprava, ali i u AP Vojvodine. Apsolutno se slažem sa onim poslanicima koji su do sada govorili o ovom amandmanu „briše se“, pa su iskoristili priliku i tražili od ministarke Ane Brnabić da izađe pred nama sa tačnim brojem koliko je to ljudi koji rade u lokalnim samoupravama i koliko je to ljudi koji rade u sistemu Republike Srbije, mislim isključivo na javni sektor. Samo bih molila ministarku da nam, kad bude bila u mogućnosti, izađe sa tim brojkama, da nam tačno da presek po godinama, kad god hoće, od devedesetih, može i od 2000. godine, marim ja, i od 2002, 2003. godine, ali da imamo potpuni presek u zadnjih 15, 20 godina, kako se ovde dogovorimo. Poseban akcenat bih dala, jer sam iz Novog Sada i mene izuzetno interesuje, godinama ne možemo da dođemo do brojke - koliko je ljudi zaposleno od 2000. godine do 2016. godine u AP Vojvodini? Tačan broj da dobijemo konačno. Kad god smo ovde postavljali pitanja, bez obzira da li smo bili u opoziciji ili smo bili poslanici koji su podržavali vladajuću većinu, nikada iz nekog razloga nismo mogli da dobijemo ovaj broj. To je fascinantno. Neću da udaram nisko i da tražim da se tačno kažu imena tih ljudi i da vidimo da li su se oni bavili politikom, dakle, kojoj tačno političkoj partiji pripadaju. Iako ja znam odgovore, mislim, dve partije do plus jedna, sve je jasno. Ti ljudi danas nisu krivi zbog toga što su oni koji su vodili Vojvodinu 15, 16 godina izgubili izbore i niko ih neće otpustiti. Samo da konačno saznamo - koliko je ljudi zaposleno u AP Vojvodini, u Skupštini Vojvodine, u nekadašnjem izvršnom veću, Vladi Vojvodine, itd, u ovih 16 godina? I ako tražimo brojke, ne treba da tražimo brojke za neku lokalnu samoupravu. Hajde da se ne igramo i da tražimo brojke samo u poslednje tri, četiri godine kada je došlo do promene vlasti u mnogim lokalnim samoupravama, nego da dobijemo… Ako hoćemo ozbiljno da razgovaramo o ovom problemu, onda da razgovaramo ozbiljno, a ne politikantski, pa da tražimo koliko ima zaposlenih u poslednje dve godine u gradu tom i tom zato što je SNS, nego pokažimo ozbiljnost tako što ćemo da tražimo presek zaposlenih u svim organima vlasti, od lokalne samouprave, AP Vojvodine i, naravno, Republike Srbije. Niko ne beži od toga. Ovo sve do sada što smo čuli je čisto politikanstvo - koliko je zaposleno u dve godine, u tri godine, pa niko nam u Srbiji neće verovati da mi ozbiljno želimo da saznamo taj broj, nego hoćemo samo da se prepucavamo i da kažemo koliko je u poslednje dve, kao da je problem nastao u poslednje dve, tri ili četiri godine. Ne, ovaj problem je nastao od kako smo počeli svi mi, zajedno, ovde da zapošljavamo ljude po partijskoj liniji. Kabinet? U kabinet se uvek dovode ljudi za koje smatrate da su najsposobniji i koji su ljudi od poverenja tog čoveka koji ima pravo na kabinet. Nemojte da pričamo da će neko u kabinet da dovede nepoznatog čoveka sa ulice. To ne postoji. Morate da imate poverenje. Ti kabineti su svi mali – četvoro, petoro, šestoro, zavisi od toga koliko važan posao radi. U mom kabinetu radi jedna ili dve osobe po sistematizaciji. Sve ostalo je ostalo ne popunjeno. Znači, dajte ozbiljno da razgovaramo. Zašto se rok pomera za godinu dana? Čuli smo. Dakle, nije suština u tome, a po amandmanu očigledno niko neće da razgovara, već bi samo razgovarali zašto se rok pomera sa sedamnaeste na januar 2018. godine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević, povreda Poslovnika. Koji član?
Povreda Poslovnika. Članovi 41. do 44, čl. od 70. do 81. i čl. od 124. do 127. Pitanje za predsednicu parlamenta, da nam objasni, kako je moguće, a obrazložiću u čemu je povreda Poslovnika… Ovi članovi, koje sam citirao, se odnose na formiranje stalnih radnih tela u Skupštini Srbije, na način odlučivanja u tim stalnim radnim telima i na njihovu nadležnost. Radna tela Narodne skupštine su odbor…
Izričem vam opomenu zbog zloupotrebe Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić, po amandmanu.
Poštovana predsednice parlamenta, dakle, vi ste očigledno u dvostrukoj ulozi. Malopre mi niste dali pravo na repliku kada je poslanik SPS jasno, pred svima nama ovde, pomenuo DS i govorio u vezi ovog amandmana koji smo dali. Ovde se radi o odlaganju rokova i uređenja platnih razreda za ljude koji rade u bezbednosti, u Ministarstvu unutrašnjih poslova, u Vojsci i, naravno, govorili stalno o neizbežnim temama, dvehiljadita godina, kao prekretnica. Kao da smo imali državu koja je perfektno funkcionisala do 2000. godine, u kojoj je sve bilo rešeno, pa i ova oblast bezbednosti, Vojske, a onda se 2000. godine uništila ta sjajna država, došli su neki ljudi koji su je uništili. Reći ću vam par podataka koji govore upravo suprotno. Ovde sede neki ministri koji su bili na ovoj drugoj strani, posle 2000. godine. Bruto društveni proizvod 2000. godine, koji je nasledila tadašnja Vlada, iznosio je oko 7,5 milijardi evra. Sedam i po milijardi evra, a danas iznosi 34 milijarde evra. Dakle, ukupan javni dug u BDP je učestvovao sa 202%. Da li je to ta sjajna situacija i ta sjajna privreda u kojoj su svi ovi ljudi i u Vojsci i u policiji i u drugoj oblasti, o kojima se ovde radi u amandmanu, bili u tako sjajnom statusu? Kada koristite ovo pravo iz klupe, i kada govorite o tome i ako mi uđemo sa vama u duel na ovaj način, gledajući se ravno u oči, onda promenite svoju ulogu, naravno popnete se gore, ne dozvoljavate nama, ako uđemo u sukob mišljenja ili duel, sukob mišljenja, na jedan pristojan način, da onda dođete na mesto predsedavajućeg i ne dozvoljavate pravo poslanicima opozicije na ono što im pripada po Poslovniku, a to je replika, jer je bilo jasno svima nama u sali, sem vama, a mislim da bi trebali da zadržite korektan odnos prema svakom poslaniku u ovoj sali.
Neću opomenu, nego nisam spomenula ni jednu stranku, apsolutno ni jednu. Slobodno možemo da polemišemo, vratiću se ja. Neđo Jovanović po amandmanu. Izvolite.
Neću koristiti repliku, naravno. Teško je činjenice prikazati kao patetiku. To je nemoguće. Ja sam govorio isključivo jezikom činjenica i nikako drugačije. Nisam ni u kom slučaju doveo ni jednu jedinu stranku u negativan kontekst, naročito ne stranku prethodnog govornika. Govorio sam o činjenicama koje se vezuju za lokalnu samoupravu iz koje ja dolazim. Moram da pitam sve nas ovde, pa i građane Srbije koji nas gledaju, sigurno u velikom broju - da li postoji stranka ne od posleratnog perioda nego i pre toga koja je imala imunitet na partijsko zapošljavanje? Da li postoji stranka koja je taj imunitet na bilo koji način smanjivala kako bi se oslobodila partokratije? Da li postoji stranka koja je unazad možda 30, 40 godina bolovala od partokratije? Postoji to mnogo, samo treba da se prepoznaju, a siguran sam da se mnogi u tome prepoznaju. Ono što je ovde suštinsko, suštinsko je da nisu krivi ti ljudi koji rade u javnom sektoru, što rade u javnom sektoru, pa gde će da rade? Gde da ih zaposlimo? U koji privredni sektor? U koji privredni subjekt? U koju proizvodnu halu kada su sve opustošene ili uništene? Gde? Kada sam govorio o tome da smo zadržali ljude, nismo se bavili činjenicom ko nosi obeležje ove ili one stranke, šta mu piše na čelu, govorio sam istinu. Pa, ista ta DS koja je bila sa nama u koaliciji od 2008. do 2012. godine je takođe štitila neke ljude iz prethodnog perioda. Zbog čega govorimo o tome da se vrtimo u začarani krug? Ko je koliko zapošljavao? Pa, svi su zapošljavali i niko od toga ne može da bude amnestiran. To su činjenice. Ali, suštinsko pitanje cele ove diskusije jeste - zašto se niko od 2000. godine do 2008. godine, tada nije SPS nigde bila u vladajućim strukturama, nije bavio činjenicama povećanja broja zaposlenih u javnom sektoru? Zašto tada niko nije vršio analize? Zašto niko tada na osnovu dobijenih analiza nije pravio određene programe kako da reši određena pitanja? Ne, nažalost nije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Po amandmanu, samo što je mnogo toga rečeno, pa bih voleo da pokušamo da se složimo oko dve stvari, a mislim da su to nešto što je zajedničko za sve diskusije što su do sada rečene. Jednu je izrekla predsednica parlamenta, Maja Gojković kao narodni poslanik, a drugu uvaženi prethodni govornik. Najpre, prethodni govornik je rekao jednu činjenicu za koju ja mislim da nesporna i da možemo svi da je prihvatimo, a to je da je nažalost privatni sektor u Srbiji u velikom problemu i da je privreda uništena. Da ne ulazim u razloge koliko to dugo traje i koje za to kriv, mi možemo reći da nažalost privreda u Srbiji nije na zadovoljavajućem nivou i da zbog toga ne daje mogućnosti ljudima da se zapošljavaju. To je tačno. Takođe je tačno da ljudi koji rade u javnom sektoru, pa čak i ako su zaposleni preko političkih stranaka, nisu za to krivi, jer nažalost stranke su odavno postali zavodi za zapošljavanje i ti ljudi ni nemaju izbora i ne možemo ni na njih svaljivati taj teret, ali konstatacija prvog problema jeste da nam je loša privreda i loše nam je stanje u privredi i to je veliki problem Srbije. To svi, ja mislim možemo da prihvatimo. Druga stvar. Meni je drago da je predsednica parlamenta podržala našu inicijativu koju smo uputili ka nadležnoj ministarki, da nas upozna sa svim tim analizama, odnosno da vidimo šta možemo uraditi na dve tačke, stanje zaposlenih u državnoj administraciji i lokalnim samoupravama i celokupnom javnom sektoru, svim javnim preduzećima i ustanovama državnim od 5. oktobra 2000. godine, kao i 2012. godine kada SNS preuzima vlast i danas, kao treće neko prolazno vreme, i na osnovu toga možemo da izvršimo neke analize. Da ne bi bilo političkog prepucavanja, mislim da su to onda činjenice na osnovu kojih možemo da razgovaramo, ali nas naročito u ovom trenutku zanima stanje u poslednje četiri i po, pet godina iz dva razloga. Prvi razlog jeste da ste već pola decenije na vlasti i sasvim je logično da nas zanima šta radi aktuelna Vlada i kakav je aktuelni trend, a čuli smo da ne dajete odgovore na pitanju ako se smanjuju plate i ako se smanjuje broj zaposlenih, kako rastu izdvajanja u budžetu u nominalnim iznosima za plate zaposlenih? Druga stvar. Kada se juče odustali od gonjenja Mlađana Dinkića, specijalni tužilac, koga ste vi postavili, vi ne možete više da se pozivate na period od 5. oktobra 2000. pa do 2012. godine, jer ispada da niko nije kriv za uništavanje privrede i ekonomije ove zemlje i onda je nemoralno da se SNS poziva na nešto što je ona nasledila, jer vi amnestirate Mlađana Dinkića.
Hajmo polako na rokove i na amandman. Molim sve poslanike polako da ipak idemo ka amandmanu. Veroljub Arsić kao ovlašćeni po amandmanu. (Veroljub Arsić, s mesta: Replika.) Po amandmanu. Svi su tražili, svi su pominjali stranke, neću da uđem u to. (Veroljub Arsić, s mesta: Spominjao je da SNS ...) Svi su to izgovarali jedni drugima. Jako sam skoncentrisana. Molim vas samo. (Milan Lapčević i Gorica Gajić, s mesta: Po Poslovniku.) Ne, nema. Vi ste izrekli svoju nameru da kažete nešto šta je bilo na odboru. Propustili ste to. Polako. Saša Radulović po amandmanu.
Mi smo u poslaničkoj grupi Dosta je bilo bili prosto oduševljeni izlaganjem poslanice Gojković koja se izgleda posle pet godina setila da bi bilo odlično da imamo analize zaposlenih u javnom sektoru i mi zdušno podržavamo poslanicu Gojković koja se toga setila. Naravno, setila se malo politikanski jer je govorila o Vojvodini, ali nećemo joj zameriti. Ona i ne zna kako izgledaju jednaki aršini. Tako da podržavamo taj predlog. Molim vas, ministarka i molimo celu Vladu da što pre odgovorite na zahtev poslanice Gojković da nam dostavite te analize zaposlenih u javnom sektoru. Ono što nam je jako bitno je kada govorimo o toj smeni generacija u javnom sektoru godišnje se penzioniše nekih 30 hiljada ljudi, tako da praktično taj partijski kadar upada preko …
Hajmo po amandmanu. Nisam postavila poslaničko pitanje.
Ta analiza nam je jako, jako bitna. Hvala vam.
Hvala vama. Dakle, da se vratimo na amandman, inače prelazim na drugi. Ko će od vas dvoje? (Saša Radulović, s mesta: To je tačno što ste rekli.) Ne, ne. Nisam postavila pitanje, nego sam tražila da mi se da broj zaposlenih u AP Vojvodini. (Saša Radulović, s mesta: Ne znate šta su jednaki aršini.) Dobro. Nemojte vikati na mene. (Saša Radulović, s mesta: Ja ne vičem. Ja govorim.) Vi šapućete? Izvolite. Milan Lapčević. Recite, ali nemojte, pošto ne mogu da vam oduzimam vreme, samo kazne da izričem.
Mislim da ste povredili Poslovnik, član 109. koji govori o opomenama koje se izriču narodnom poslaniku u slučajevima da je prišao govornici bez dozvole, da je govorio pre nego što je dobio reč, da je pored upozorenja predsednika Skupštine govorio o pitanju koje nije na dnevnom redu itd. Vi ste mi izrekli opomenu, a niste me ni upozorili, niti bilo koji stav iz ovog člana je ispunjen da mi date opomenu, niti ste me saslušali u čemu je povreda Poslovnika. Dali ste mi odmah opomenu. Mislim da ste prekršili član 109. i molim vas da…
Nisam. Vi ste prekršili. Dakle, pozivali ste se na nešto što nije neposredno učinjeno.
Vi ste mi izrekli…
Hvala vam. (Milan Lapčević, s mesta: Niste me upozorili.) Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Dveri. Izvolite. Srđan Nogo.
Kao što se vidi iz našeg amandmana, mi nismo kritikovali produžavanje rokova, nego smo smatrali da tim rokovima treba da prethodi nešto drugo, da upravo treba da prethodi ova analiza o kojoj mi ovde raspravljamo i na kojoj insistiramo i ja se nadam da, pošto ste i vi prihvatili našu inicijativu, uvažena predsednice, da će šanse za njenu realizaciju biti drastično veće. Šta je suština? Ovde se odnosi ovaj član, odnosno ovaj amandman na pripadnike Vojske, policije i službi bezbednosti. Mi imamo jedan veliki problem i moguće da ove reforme, kada čujem reč – reforme, ja posle ovih 16 godina reformi mogu da kažem kao građanin Srbije – bože sačuvaj nas reformi. Nemojte više nikakve reforme da nam sprovodite, jer od reformi nema ništa gore. Izgleda da su reforme i smanjenje zaposlenih u javnom sektoru dali rezultate samo u vojsci, jer je vojska potpuno devastirana i potpuno uništena i sada imamo situaciju da nam je u poslednje dve godine preko 1.000 pripadnika, i onako male i oslabljene vojske, napustilo svoju službu, čak šta više, ministar se hvali time da oni kada se vrate između narodnih mirovnih operacija sa određenim sredstvima napuste vojsku i pokrenu svoj biznis, jer je to investiranje i ulaganje u Srbiju, što je potpuno suludo, očigledno je promašio čega je on ministar. Mislim da ne shvatate geopolitičke promene i bezbednosnu situaciju u regionu. Mislimo da treba sagledati ponovo i broj policijskih službenika i profesionalnih pripadnika vojske i zaposlenih u organima koji imaju delokrug bezbednosti obaveštajnih poslova, tako da smatramo da nam tu treba takođe taj veći rok da bi se doneli drugi sistemski zakoni koji bi regulisali ovu materiju. Takođe, smatramo da treba popraviti drastično materijalni položaj lica koja rade u ovom sektoru. Zbog lošeg materijalnog položaja, ponavljam, odbrana Srbije je ugrožena i imamo velike bezbednosne izazove, tako da, zaista, ovi ljudi koji profesionalno i odgovorno rade svoj posao nadam se da će biti ispoštovani u zakonu i da neće biti potrebe da srpska vojska protestuje i traži ostvarenje svojih prava.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Nisam baš mogao da nekako shvatim kakve veze ima amandman sa ovim šta je ispričano, ali, znate, moram da konstatujem da, kao malopre, moj uvaženi kolega, inače sa pravnog fakulteta, je rekao jednu neverovatnu stvar, a vezana je da je nešto vlast oslobodila Mlađana Dinkića, koliko znam tužioci rade, ali ovde imamo situaciju oko vojske. Sad neko kaže - vojska je devastirana. Slažem se da je bila devastirana i skandalozna, da su se najbolji mogući oficiri penzionisali u 40-oj godini i to oni koji su imali ratno iskustvo, a vi sad imate prvi put situaciju zanavljanja i tehnike i svega i ljudstva, na kraju krajeva, u vojsci i izdvajanje većeg novca za vojsku. Prema tome, ne mogu da se složim, izvinite, godinama nismo kupili ništa za našu vojsku, sad po prvi put imamo, kupujemo Migove. Nismo godinama ništa ulagali u oklopno pešadijsko naoružanje, kupujemo po prvi tenkove. Izvinite, kako možemo da kažemo da je vojska devastirana? Koliko vidim, vojska ovde obnavlja svoju tehniku i ulaže se u nju. Tako da, nije poenta samo napadati vlast čisto radi napadanja, nego nekada morate da imate i argument, a morate, naravno, nekada nešto i da znate o tome. To vam je ista ta priča kao malopre ovo sa Dinkićem. Meni je to skandalozno, ali, ja se izvinjavam, to je odluka suda. Ako vi mislite da treba sada da pozovemo sudiju ili tužioce i da mu kažemo – izvini, tako ćeš da sudiš ili nekoga da optužiš, mislim da su ta vremena posle 1945. godine prošla. Možda bi neko voleo to da vrati, ali, Bogu hvala, nadam se da tako nešto nikada se više neće vratiti u našu zemlju. Hvala vam.
Izvolite, po amandmanu? [[Srđan Nogo, s mesta: Po amandmanu, ako ne može replika.]] Ne može.
Po amandmanu. Jasno mi je da nije lako razumeti, mora mnogo da se čita i da se bude u materiji da biste mogli da analizirate i da razumete, tako da, nema veze, tu sam da pojasnim kolegi sve što mu nije jasno. Mi podržavamo ulaganje u vojsku, ali imamo veliki problem što su pripadnici vojske u stanju da ne mogu da prehrane svoje porodice. Znači, imate podršku da se nabavlja oprema, ali imali biste takođe i podršku da povećate zaradu ljudima koji rade u sistemu odbrane, zato što pripadnici Vojske Srbije ne mogu da prehrane svoje porodice i to je jedan veliki problem. Gospodine koji ste govorili pre mene, kolega Đukanoviću, morate znati da je veliki broj, 1.500 do 2.000 u prethodne dve godine napustilo Vojsku Srbiju ljudi. To su egzaktne činjenice, to su podaci kojima trebate da baratate. Pa, vi ste u tom Odboru, trebalo bi da znate te stvari. Što se tiče kako utičete na presude, vi ste birali gospodina Nenadića, jel ga Đorđević, šef BIA postavio na to mesto, o čemu pričate? Naravno da utičete na sudske postupke u Srbiji, ja vas optužujem za to direktno, SNS. (Vladimir Đukanović, s mesta: Replika.)
Samo momenat, nisam dala repliku ni kada ste se vi obraćali njemu, možete po amandmanu. Moram da imam iste aršine. Arsiću, imaćete priliku da vodite deo sednice. Znači, svako ima neki lični pečat, ja smatram da nije za repliku. Izvolite, po amandmanu.
Kratko ću, mada mi je pomenuto prezime, ali nema veze, kako god, evo kratko ću. Prvo, nije tačno da nisu povećane plate u vojsci, po prvi put posle ko zna koliko godina su povećane plate u vojsci i to je ono što nećete da kažete. Znate, problem je kada se ne razumete u ekonomiju, da biste negde nekome povećali zaradu, platu, vi morate to da zaradite. Ne možete iz čista mira ili da dižete kredite da biste negde nekom davali platu. Slažem se ja, mi smo uništeni kao zemlja, potpuno smo uništeni kao zemlja bili, ali je negde neko počeo da razvija tu privredu. Prvi put imamo namensku industriju koja se ne pamti, za tri ili četiri puta u odnosu na 2012. godinu ima veći izvoz naoružanja. Negde se ulaže u vojsku, negde se ulaže naravno i u plate, na kraju krajeva, naših oficira. Problem je naravno što ti ljudi, slažem se, imaju porodice, ali, znate, i taj patriotizam koji je njima u srcima je nešto što je zaista lepo i ti ljudi ne idu na taj poziv samo radi plate nego pre svega da bi branili zemlju, mislim da to moramo da razlikujemo. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović, po amandmanu.
Interesuje me kada se probudi kolega Đukanović, kako onda Srbija izgleda posle toga?
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Vlada je u pravu.
Hvala poslaniče. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Nije bilo u ovoj Skupštini da je opozicija izlazila i da oni koji su ostali su vikali – zatvorite vrata za njima. I ništa od toga nije bilo dobro, ni po vlast, ni po opoziciju.
Molim vas, po amandmanu, poslanice.)
Pokušala sam, ali vlast viče – zatvorite vrata.
Poslanice, molim vas ako možete o amandmanu.
Rado, ali oni vole da pričaju samnom.
Znam, vi vrlo pažljivo slušate šta pričaju drugi, naročito poslanika Marijana Rističevića.
Ja sve slušam, ja čak i to slušam, a oni dobacuju. Dakle, o rokovima je jedino reč ovde. Debata koju smo ovde imali pokazuje jednu jasnu stvar, da još uvek imamo problem sa namerama. Ministri iz Vlade, imaćete sa tim problem koliko god da budete ministri. Ovde je važno reći – ja sam imao dobru nameru da se to uradi, pa nije uspelo, pa šta da radimo. Ne kažem ja da to radi ministar Nedimović i ministar Brnabić, kažem vam da se to vidi u raspravi kojom se komentariše amandman, gde vam ja kažem – ne može godinu dana, evo vam dva meseca. Jednom da merimo odgovornost, jednom da počnemo da merimo odgovornost. Kad, tad će neko od ministara prihvatiti amandman nekog od poslanika koji će kazati – ne možeš da dobiješ za dobru nameru još godinu dana, ne može da ti se dozvoli da se dođe za godinu dana i da se opravda – ali mi smo hteli. Sada produžavamo za godinu dana zato što smo nešto hteli pre godinu dana, pa smo rekli 31. decembar 2016. godine. Tada nismo merili imamo li sve potrebne parametre da se uradi katalog, ne, nego – desiće se. Zašto tražim da se to desi za dva meseca? Zato što se to inače radi u sistemima gde se loše upravlja, pri čemu ne mislim loše diskvalifikacija, vas dvoje, Vlada ili bilo ko, nego je mehanizam upravljanja loš i onda morate da imate nekakav mehanizam pritiska da nateramo sve nas koji imamo dovoljno kapaciteta da promenimo tu situaciju, da je promenimo na bolje. Zbog toga je moj amandman – ne možemo da dobijemo celu godinu i da se vidimo 20. decembra 2017. godine ponovo. Poslovi su odmakli, obećanja su data, odustanite od namera i da krenemo da razgovaramo o poslovima koji imaju rokove i zbog kojih mora neko biti odgovoran ako loše proceni rok. Samo se o tome radi zašto smatram da je dva meseca ovoj Vladi više nego dovoljno.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslani Dušan Pavlović. Reč ima narodni poslanik Dušan Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani građani Srbije, veoma sličan amandman sam podneo onom prethodnom. Dakle, zbog čega donosimo ovaj zakon i šta je zapravo cela poenta ovog zakona o sistemu plata u javnom sektoru? Sa jedne strane je pravednost. Dakle, svi koji rade u javnom sektoru bi trebalo za isti posao da dobijaju iste plate. To je cilj koji je potpuno u redu. Ovo ministarstvo, Ministarstvo lokalne samouprave je, mislim, prošle godine napravilo katalog radnih mesta u javnom sektoru i to je u redu. Druga stvar, zbog čega se ovaj zakon donosi jeste da treba da se ograniči ili da se na neki način kontroliše i masa plata koja se isplaćuje u javnom sektoru, zbog toga što to može da ugrozi javne finansije. Kako možete da kontrolišete ukupnu masu plata u javnom sektoru, ako ste iz ovog zakona izuzeli radna mesta u javnim preduzećima i u javnom servisu? Doduše, javni servis je, komparativno gledano, mali. Javna preduzeća su ogroman deo javnog sektora. Upravo tu ima najviše zloupotreba. Predložio sam da se ovim amandmanom proširi ovaj sistem plata i na zaposlene u javnim preduzećima, jer upravo tu dolazi do najvećih zloupotreba, iako nisu one jedine. Mi smo ovde takođe predložili, u diskusiji, odnosno ukazali smo da ne može ovaj zakon da razreši problem koji se ponavlja iz godine u godinu, a o kome smo pričali ovde prethodnih sat vremena, verovatno, a to je partijsko zapošljavanje. Daću vam jedan insert kratak iz revizorskog izveštaja za 2015. godinu, i pitao bih posle ministarku da li misli da ovaj zakon može da reši taj problem? Radi se o propustima u radu u domu zdravlja u Nišu. Tokom 2015 godine nađeno je da dom zdravlja u Nišu imao 44 nemedicinska radnika više nego što je dozvoljeno, a revizor je zaključio da svim zaposlenima u ovoj zdravstvenoj organizaciji kasni jedna plata. Da li mislite da bez javne sistematizacije radnih mesta, koja se ne pokriva ovakvim zakonom, zaista možete da rešite problem koji partijsko zapošljavanje u javnom sektoru stvara za javne finansije? Zahvaljujem.
Reč ima ministar Ana Brnabić. Izvolite.
Samo bih rekla da cela poenta sektorskih zakona koji će se doneti tokom 2017. godine, prema ovom zakonu o sistemu plata, treba da obezbedi da imamo konačno načelo ista plata za isti rad, u smislu koeficijenata. Muka da se sredi ceo sistem je bila veća nego što smo očekivali jer je, između ostalog, mislim da sam pomenula to i ovde, analizama pokazano da se u prethodnom periodu uvelo više od 750 dodatnih koeficijenata za plate. Tako da imate jednu šumu plata u kojoj apsolutno ne znate ko je za šta plaćen, kako plaćen tokom ovih svih godina. Tako da, jeste, to je jedan od razloga zbog kojeg reforma traje duže nego što je inicijalno očekivano. Predlogom zakona koji je završen, završena je čak i javna raspra, koju možemo da produžimo sada svakako, zato što još uvek imamo razgovore sa sindikatima, izuzetno nam je stalo da vidimo kako da stanemo na put tim dodatnim stalno koeficijentima, kako bismo mogli da imamo transparentnost i uporedne plate u ovom sistemu. Masa plata se, naravno, kontroliše preko budžeta i kontroliše je i Komisija za dodatna zapošljavanja, i u odnosu na masu plata se dozvoljava dodatno zapošljavanje. Konačno, rekla bih samo, da se opet vratimo na celu problematiku koliko je teško uvesti red u ovaj sektor a, čini mi se, da ga uvodimo korak po korak, i ovo što je traženo od Ministarstva da imamo presek broja ljudi u javnoj upravi i jedinicama lokalne samouprave od 2000. godine, do 2013. godine nema podataka. Tek od 2013. godine smo krenuli da pravimo podatke, registre i ažuriramo podatke. Tako da će biti problem.
Hvala vam. Vreme. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka, poslanik Zoran Živković i poslanik Saša Radulović. Zoran Živković ima reč. Izvolite.
Dakle, da ponovim, zloupotrebom postupka predlaganja zakona bez mogućnosti da se narodni poslanici upoznaju sa predloženim tekstom, a to je jedini način da se o predlozima vodi kompetentna rasprava, aktuelni režim najgrublje urušava sve principe parlamentarizma. Na taj način, osim što se poništavaju još uvek krhki demokratski principi parlamentarnog života, uništava se svaka mogućnost da se Srbiji obezbedi prosperitetna budućnost koja je jedino moguća uz poštovanje Ustava, zakona i demokratskih načela savremene civilizacije. Zakoni doneti ovakvom procedurom ne donose ništa dobro našoj državi i građanima. To je taj metodološki deo. Naravno, i ovaj amandman ima za cilj da ozakoni kašnjenje ministara, što prisutnih, što onih što su bili pre njih, u donošenju važnog zakona koji je obećan građanima Srbije i poslanicima svih boja u ovom parlamentu, sa očiglednim prethodnim saznanjem da je to nemoguće da se uradi i neće biti urađeno ni do kraja sledeće godine. Ja sam spreman da se kladimo ministre, pošto pitate šta, ja sam spreman da se kladim. U nešto što je primereno odnosu ministra iz vlasti i poslanika koji će tada biti u vlasti. Na kraju sledeće godine. Pre toga, ja vas molim ministarka Brnabić da nam kažet tu tajnu kako je išao, pošto to znate, vi ste istraživali godinu dana, dve godine, kroz NALED pa i danas, kako je išlo zapošljavanje u javnom sektoru, pre svega…
Poslaniče, budite ljubazni, vi ste tražili da se briše objavljivanje u „Službenom Glasniku“ u roku od osam dana…
Tako je, to je sastavni deo, a sada mi oduzimate vreme.
Ne oduzimam vam vreme. Morate da govorite o amandmanu.
Samo kažite razlog tome, zato što je ovo silovanje parlamentarizma. Nego, kažite vi nama kako… [[Isključen mikrofon.]] (Zoran Živković, s mesta: … se vršilo zapošljavanje u republičkoj administraciji od 2000. godine do danas?
Tako je. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Hvala. Oko broja zaposlenih u javnom sektoru, za ministarku, jako se lako rešava taj problem ako svakom… Rekli ste od 2013. godine, od ranije nemate podatke, uputite jedan dopis svim službama, svim delovima državne uprave da vam dostave te podatke pošto ih sigurno imaju, isplaćivali su plate. Možete jednostavno da dođete i do broja zaposlenih svake godine i do broja o privremenim i povremenim poslovima, ugovorima o delu….
Poslaniče, mislim da ste pogrešili amandman.
Nemojte da me prekidate. [[Isključen mikrofon.]] (Saša Radulović, s mesta: Praktično možete doći do svih podataka ako to želite. Prestanite da silujete raspravu. Pustite nas da govorimo.)
Žao mi je Srbije, ako vi budete vodili ovaj parlament.(Saša Radulović, s mesta: Progledaće posle vas.) Jel to aluzija na moju kratkovidost ili šta? (Saša Radulović, s mesta: To je aluzija na vašu nesposobnost da vodite Skupštinu.) Izričem vam opomenu zato što ometate rad parlamenta i vičete na predsedavajućeg. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Pa, ovaj član 3. na koji smo mi dali amandman da se obriše, je izmenjen. Znači, ni Vlada sama nije uspela da napiše dobar zakon od tri člana, gde pomera rokove u onda u poslednjem članu – stupanje na snagu, setila se Vlada da ne može da stigne u zakonskom roku od osam dana da se proglasi ovaj zakon, pošto će biti usvojen manje od osam dana do nove godine, a treba da počne da važi pre nove godine, kako ne bi krenuo da važi zakon od 1. januara 2017. godine, kako je Vlada donela u zakonu koji je usvojen ovde u februaru mesecu. Onda se ovde prihvata amandman poslanika koji je sasvim sigurno dobio tu inspiraciju od strane Vlade da se izmeni i popravi propust Vlade i da taj zakon stupi na snagu narednog dana, odnosno od dana objavljivanja u „Službenom Glasniku“. To govori ponovo još jednom o svoj konfuziji i nesposobnosti ove Vlade. Dakle, znalo se kada je donet ovaj zakon, da ne citiram šta je sve ministarka Udovički govorila, kako će sada, ne znam šta sve da se uradi i taj rok od 10 meseci, ono što je najvažnije da će donošenjem ovog zakona čije sada odlaganje Vlada pomera za još godinu dana, biti omogućeno nagrađivanje i ocenjivanje zaposlenih u javnom sektoru. Sada toga nema, nastavlja se uravnilovka. Nastaviće se sa partijskim zapošljavanjem, jer idu još jedni izbori, pa treba kupiti nekoliko hiljada glasova. To je poenta ovog zakona.
Bićete ljubazni da objasnite amandman.
Zato smatramo da ovaj zakon ne treba da se donese ni u jednom članu od tri člana koliko je ova Vlada uspela da stavi u predlog zakona.
Budite ljubazni, o amandmanu. Reč ima Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem. Ovaj član, čije brisanje mi predlažemo, govori o tome kada zakon treba da stupi na snagu. I sami ste uvideli svoju grešku i predložili, neko od poslanika vladajuće koalicije verovatno na vaš nagovor je predložio da se ovaj član promeni. Mi ne želimo da zakon ikada stupi na snagu i zato smo i predložili brisanje ovog člana, kao i preostala dva člana ovog lošeg, nepravednog zakona. Ne želimo da on stupi na snagu ikada zbog toga što ne samo da ne uvodi red u plate u javnom sektoru, kako vi u obrazloženju tvrdite, nego ovaj zakon pokazuje dve stvari. Prvo, da uvodi jednu strašnu nepravdu među plate u javnom sektoru. Drugo, da vi ni sami niste bili u stanju da sprovedete ono što je ministarka Udovički, vaša prethodnica, nama obećala kada je ovde donosila osnovni predlog zakona, čije se sada izmene predlažu. Mi smo i tada govorili da je zakon nepravedan. Nikakvog reda u platama u javnom sektoru neće biti dok se taj zakon ne bude odnosi na javna preduzeća, gde i nastaje problem sa platama u javnom sektoru. On ne nastaje ni u vojsci, ni u policiji, ni u prosveti gde je, uzgred budi rečeno, plata i dalje 10.000 dinara niža od republičkog proseka, a viša od 80% zaposlenih u prosveti ima visoku stručnu spremu. Tako da, ovaj zakona, ovako kako ste ga vi predložili, ne uvodi nikakav red, on pravi nepravdu i zato mi predlažemo da on ne stupi nikada na snagu. Još ste nam ostali dužni, gospođo Brnabić, odgovor na pitanje da li vi ne govorite istinu kada kažete da je urađena funkcionalna analiza, ili istinu ne govori ministar Vujović kada kaže da nije ona urađena? Mislim da je to veoma važno, jer vi ovde nama predstavljate da baratate nekakvim preciznim podacima. On je to rekao pre manje od mesec dana u ovoj Skupštini, a vi se predstavljate da znate precizne podatke. Ako analiza nije urađena, za šta je on optužio vas i vaše ministarstvo, onda je nejasno otkud vama tako baš svi ti precizni podaci. Ako nije urađena, onda nam se izvinite zbog toga što ste nas lažno obavestili o tome da je urađena. Zakon je loš, nepravedan i ne želimo da ikada stupi na snagu i zato predviđamo brisanje ovog člana.
Reč ima ministar. Izvolite.
Meni je potpuno jasno da postoji ovde grupa u Skupštini koja ne želi da ovakav zakon stupi na snagu. To je meni potpuno jasno i stoga da smo trebali da čekamo do 2013. godine da neko uvede red u ovaj sistem u javnoj upravi. Šta je sprečavalo da se tada zna koliko je ljudi zaposleno koji treba da rade, kakva je struktura zaposlenih, što se ne radi funkcionalna analiza, što se ne radi vertikalna analiza? Pretpostavljam da je super funkcionisati u sistemu u kom se ništa ne zna i u kome nikada ništa ne može da se analizira, kao što je bio sistem do 2013. godine, na osnovu čega sada mi generalno da se bavimo tim sistemom 20 godina unazad ne bi trebalo da se bavimo ni jednim drugim poslom u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, već analizom šta se dešavalo ranije. Mi ćemo se baviti onim šta će se dešavati od sada, pa ubuduće, ali nećemo se baviti onim, u ovom trenutku svakako nam neće biti prioritet šta se dešavalo u prošlosti, zato što vodimo reforme i te reforme se vode za budućnost. Tako da, to je moj odgovor. Što se tiče funkcionalnih analiza, nisam sigurna o čemu je pričao ministar Vujović, tako da ne mogu da se pozivam na to šta je kolega pričao. Proveriću svakako, pa ću vam se javiti. Ja sam vam dala dovoljno jasno i detaljno obrazloženje za ono što se u ovom trenutku radi u ministarstvu.
Hvala. Reč ima Vjerica Radeta. Izvolite.
Da podsetimo javnost da govorimo o amandmanu na član 3. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Ovaj član svakako treba da se briše, ali mi ćemo, za razliku od svih kolega koji su do sada govorili, stvari da postavimo na drugačiji način. Nećemo pitati koliko ima zaposlenih u javnom sektoru, koliko je ko zapošljavao, mi se ne bavimo demagogijom. Zapošljavali su svi koji su bili u prilici, pitanje je samo da li su zapošljavali stručne ljude, ili su zapošljavali ljude čija stručna sprema ne odgovara određenim poslovima, ili su dovodili ljude sa lažnim diplomama, ili su dovodili ljude koji su se samo pojavljivali na spiskovima, a nikad i na radnom mestu. Naša pitanja se odnose, zapravo suštinsko pitanje je zašto još uvek nisu urađeni platni razredi? To je problem koji se rešava već godinama i koji u kampanji svi obećavaju, ali u realnom životu niko ne rešava. Ovih dana smo raspravljali o nekih 27 tačaka dnevnog reda, a danas imamo amandmane na 15 predloga, a od tih 15 predloga 13 su predlozi za izmene i dopune. To govori o neozbiljnosti predlagača, o neozbiljnosti Vlade i neozbiljnosti skupštinske većine, koja samo donosi zakone da bi ispunili tamo neke normative EU, a u suštini se donose neprimenjivi zakoni. Ovo je jedan od takvih primera. Mi dalje želimo da pitamo zašto se produžava zabrana zapošljavanja u javnom sektoru? Za razliku od svih vas koji mislite da treba da se dele otkazi, i vas gospođo Brnabić, koja je već najavila 5.000 ljudi koji će dobiti otkaze, znate, ljudi nisu stvari koje mogu da se pomeraju tek tako. Činjenica jeste da ima dosta zaposlenih u javnom sektoru, ali opet se vraćam na početak onog pitanja, ne radi se tu samo o broju, nego i o kvalifikaciji. Nama se ministri ovde žale da ne mogu da reše problem bespravne gradnje jer im nedostaje građevinskih inspektora, ne mogu da se reše problemi koji nastaju u prodavnicama jer nema tržišnih inspektora, ne mogu da se reše problemi poreske uprave jer nema poreskih inspektora i to sve jeste činjenica. Znači, vi zabranom zapošljavanja i takvim zakonima zapravo kočite funkcionisanje sistema, kočite funkcionisanje organa koji bi trebalo da rade svoj posao i od kojih bi trebalo valjda svi da živimo bolje, ne samo u materijalnom smislu, nego prosto da konačno počnemo da živimo u uređenoj državi, što Srbija nije. Koliko god se vi upinjali da pričate da jeste, nije. Jer, da jeste, mi danas ne bi od 15 zakona imali 13 izmena i dopuna. Hajde jedanput nek neki ministar sa ekipom saradnika sedne i neka uradi stvarno neki predlog zakona, da ga ovde donese, da ga ozbiljno raspravljamo i da se usvoji i da traje bar koliko traje mandat Vlade. Ovo je veoma, veoma neozbiljno. Takođe, želimo da vas pitamo zašto je produžen rok za smanjenje plata u javnom sektoru? Vi hoćete u javnom sektoru stručnjake, hoćete visoko obrazovane ljude. Kada ovo kažem, govorim o onima koji su zaista visoko obrazovani, a ne o onima koji su na volšeban način došli do diplome. Ako je neko zaista visoko obrazovan, stručan, moralan, dobro radi svoj posao, onda me ne zanima iz koje stranke je došao, zanima me samo kako radi taj posao koji treba da radi. Ali, taj posao mora i da se plati. Znamo mi u kakvoj državi živimo i ne očekujemo da svi imaju platu kao Dušan Bajatović i Jorgovanka Tabaković, ali mora stručnost da se plati. Bilo bi bolje, ministre, da se u tom smislu malo bavite ovim resorom na čijem ste čelu, a pustite te otkaze, otići će tih 5.000 ljudi u penziju, nemojte da pravite nove socijalne slučajeve. Hvala.
Po amandmanu, poslanica Jerkov.
Poslužiću se istim izrazima koje je ministarka iskoristila. Znate šta je super, gospođo Brnabić? Super je što vi ovim zakonom izjednačavate platu spremačice u domu zdravlja sa platom spremačice u školi, a plata spremačice u javnom preduzeću ostaje veća nego plata direktora škole. E, zato je nepravedan ovaj zakon i zato mi ne želimo da nikada on stupi na snagu, jer nikakav red vi ne uvodite, kako se hvalite, vi samo pravite nepravdu, uvodite u zakon i uništavate mogućnost da bilo kada ta nepravda bude razrešena. Ništa niste uradili po tom pitanju, samo ste napravili goru situaciju i to znaju svi građani Srbije i zbog toga mi ne želimo da zakon stupi na snagu.
Poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Pozivam da se ni ovo ne prihvati, pošto se odnosi na član koji neizostavno mora da bude u Zakonu, a to je član koji govori kada zakon na snagu stupa. I uopšte ne smatram kao relevantan razlog za to ni ono što kaže neko ko sam za sebe tvrdi da nije kompetentan da tvrdi raspravu, ja se sa tim slažem, ali to nije razlog da ovog člana nema. Ne slažem se ni sa tim da neko posle par dana zaključi da zakon ima samo tri člana, a tvrdio je da nije stigao da ga pročita, kao što ne smatram ni da ne treba da stupi na snagu nikada, kao što neću sada ni onima koji se tim tehnikama i preporukama služe da preporučim da predlože nešto bolje kad se probude. Neću, jer znam – spavali, ne spavali, podjednako su im dobri predlozi. Hvala lepo.
Po amandmanu, poslanik Radulović.
Poslanik Orlić nikada ništa drugo i ne govori nego ovo. Možda nas zaista ne interesuje šta poslanik Orlić misli. Mi razgovaramo sa Vladom koja brani zakon i očekujemo od Vlade neke odgovore, a poslanik Orlić može svoje mišljenje da zadrži za sebe. Hvala.
Vi niste dobili repliku, ali, dobro. Izvolite, poslaniče, pravo na repliku.
Hvala gospođo predsednice. Hteo sam sada da zamolim vas da u ovih dva minuta, a neće biti puna dva, sigurno, vodite računa da li ću ja bilo čije ime da pomenem, a ja tvrdim da neću, ali kažem vam da vodite računa, zato što znam da će pošto-poto da zagrebe za mikrofon onaj koji je repliku izazvao i da tvrdi da sam ga pomenuo, da ima pravo na repliku, iako nema. On će da tvrdi da mu je neko pravo ugroženo, da je nešto strašno on ovde uskraćen. Vi vodite računa da li ću bilo čije ime da pomenem, a ja ću da kažem sledeće. Godine 2013, neko ko danas tvrdi da nam subvencije ne trebaju, tvrdio je da su subvencije preduzećima dobre i potrebne zato što neko ko hoće da uloži mora da ima dobar razlog da bi uložio u Srbiju, neko ko danas tvrdi sve suprotno, i nisam rekao kako se zove a verujem da svako može da pogodi na koga mislim, taj isti je 2013. godine tvrdio da Fond PIO treba ukinuti, a danas je u stanju da predlaže da mu se nešto dodatno pomaže, verovatno kad ga ukinemo, onda mu treba pomoći. Znači, 2013. godine je taj isti tvrdio da sva preduzeća koja se nalaze u restruktuiranju treba baciti u stečaj, danas verovatno tvrdi da to nikada nije rekao, baš kao što danas tvrdi da nikada nije tvrdio da Železaru treba ukinuti, a 5.000 ljudi baciti na ulicu. Na koga sam ja mislio, ja znam, a za vaše asocijacije ne odgovaram. Hvala lepo. (Saša Radulović, s mesta: Tražio sam reč, predsednice Skupštine.)
Hvala. Na član 3. amandman je podneo poslanik Srbislav Filipović. (Saša Radulović, s mesta: Tražio sam reč.) Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije… (Saša Radulović, s mesta: Tražio sam reč, predsednice Skupštine.) Izričem vam opomenu poslaniče Raduloviću. Izvinjavam se vama. … smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Poslanik Srbislav Filipović ima reč.
Hvala, predsedavajuća. Zahvaljujem se Vladi što je prihvatila moj amandman i hoću samo dve rečenice da kažem. Vidimo da bi neki da se klade, a neki bi da rade. Vlada Republike Srbije i mi bi da radimo, kockari neka se kockaju, ali ne više sa budućnošću Srbije. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, od udruženja trenera ja ću svakako tražiti licencu za kondicionog trenera. Zahvalan sam Vladi što nije prihvatila ovaj amandman, ali, moram reći dve stvari o amandmanu. Mi nemamo višak radnika, nego višak neradnika. Najveća kletva u privredi je – dabogda ti Rodni bio stečajni upravnik, a najveća kletva u javnom sektoru – dabogda ti stečajni upravnik bio ministar. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Izvolite.
Ja sam podneo amandman koji takođe skraćuje rok. Dakle, samo da građane informišem, Vlada je podnela amandman da ovaj zakon stupi na snagu osam dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“, a onda je verovatno uočeno da će to biti prekasno, da će ući u 2017. godinu, pa je onda skratila rok prihvativši amandman mog prethodnog govornika. Inače, ima još jedan poslanik koji je takođe predložio skraćivanje roka, ali je pogrešio za jedan dan, pa je rekao da zakon treba da stupi na snagu jedan dan nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“. Ja sam predložio da stupi istog dana na snagu kada se objavi u „Službenom glasniku“. Šta nam pokazuje skraćivanje rokova? Pokazuje da Vlada nije baš dobro osmislila celu ovu stvar, da nije dobro tempirala vreme i da je moglo sprovođenje zakona da uđe u veliki problem. Jedna od stvari koja takođe nije dobro tempirana jeste i ta čuvena komisija koja vodi računa o tome gde je bilo viška zapošljavanja. Da li mogu ministarku da pitam, ako ima samo minut vremena, gde mogu da se nađu podaci te komisije koja vodi računa o tome gde je u javnom sektoru došlo do viška zapošljavanja? Ja bih voleo da vidim podatke o njenom radu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, moj kolega profesor je rekao jednu neistinu, dakle, nije usvojen moj amandman nego amandman gospodina Filipovića. Moj uvaženi kolega profesor priča o partijskom zapošljavanju, a njegov lider kada je postao ministar prvo je zaposlio njega. Hvala.
Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane na Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima koji su podneli poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora kao i mišljenje Vlade. Pošto je Skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanik Branka Stamenković, poslanik Zoran Živković, zajedno poslanici Nataša Jovanović, Vjerica Radeta, Aleksandra Belačić i zajedno poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima Zoran Živković.
Javnosti radi, radi se o zakonu, čija je ideja da se produži globa koju građani Srbije plaćaju za javni servis od četiri milijarde dinara za sledeću godinu, a da bi mogle da se prenose vanredne konferencije za štampu i sve druge specifične emisije koje su deo radne terapije koja se sprovodi da bismo imali bolju vladu nego što je Vlada na nervnoj bazi koju danas imamo. Amandman koji sam podneo ima magičnu rečenicu – briše se, a razlozi su potpuno novi, jer zloupotrebom postupka predlaganja zakona bez mogućnosti da se narodni poslanici upoznaju sa predloženim tekstom, a to je jedini način da se o predlozima vodi kompetentan rasprava, aktuelni režim najgrublje urušava sve principe parlamentarizma. Na taj način osim što se poništavaju još uvek krhki demokratski principi parlamentarnog života, uništava se svaka mogućnost da se Srbiji obezbedi prosperitetna budućnost koja je jedino moguća kroz poštovanje Ustava, zakona i demokratskih načela savremene civilizacije. Zakoni doneti ovakvom procedurom ne donose nikakvo dobro našoj državi i građanima. Ovde je situacija dokazana na četiri milijarde načina. Znači, dok su bile neke normalne vlade, recimo, ta prva postpetooktobarska, prva odluka te vlade je bila da se smeni tadašnji šef službe bezbednosti, a druga odluka da se ukine taksa na brojilo kojim se plaćala TV pretplata. I nije bilo TV pretplate dok su normalne vlasti. Ko je to sve posle uvodio, dizao, spuštao? Tako je, tako je. Tri godine nije bila taksa, jer postoji način da se to finansira. Ako ne zna aktuelno rukovodstvo, neka dovede magične umove iz Pink televizije, Hepi televizije, i drugih televizija koje navodno samoprofitno posluju.
Vreme. Nataša Jovanović ima reč.
Gospođo predsednice, SRS je tražila da se ovaj član briše zbog toga što je i predsednik naše poslaničke grupe prilikom podnošenja ekspozea od strane premijera Vučića rekao da je za Vladu Srbije, što vi niste uradili, najbolje da se iznos od četiri milijarde dinara, koliko dajete RTS-u i RTV-u preusmeri na neophodna socijalna davanja za one koji su danas u Srbiji najugroženiji, a ne za medijski, tzv. javni servis, koji nam ne daje pravo, kako njihov slogan kaže, da znamo sve. Naime, građani Srbije treba da znaju da direktor RTS, koji podnosi izveštaj o svom radu, ne vama gospodo iz Vlade, i tu sada nije ministar Antić, koji je pre nekoliko dana doneo neku statistiku i pokušao je da brani RTS, valjda i od sebe samog, i od članova Vlade, jer sam premijer je rekao, da nije zadovoljan njihovim radom. Dakle, oni se najbahatije ponašaju pod rukovodstvom Bujoševića, i za to podnose račun očigledno samo svojim zapadnim mentorima i pojedinim stranim ambasadorima. Ako je RTS, gospođo Gojković, danas u Srbiji, kada su deca gladna, kada su ljudi bez posla, kada nemamo dovoljno za obrazovni sistem, za škole, za visokoškolske ustanove, za pripadnike najugroženijih i predstavnika pojedinih i nacionalnih grupacija i manjina u ovoj zemlji, ako on potroši 800 hiljada evra godišnje na iće i piće, što bi kod mene u Šumadiji rekli, dakle, na jelo, na razne đakonije, onda treba da se zapitate da li vi takvim daljim srljanjem i davanjem novca onima kojima treba da kažete lepo da budu na tržištu kao i druge televizije u ovoj zemlji, kao i drugi medijski sektor koji se za to bori, mogu i dalje tako da rade. Očigledno je da mogu, jer im vi to dozvoljavate. Vi ste zakonom i ovim članom koji tražimo da se briše, nama dali obrazloženje da, eto, potrebno je još godinu dana da Vlada Republike Srbije, kasnije će i koleginica Radeta i druge kolege da pričaju o ovih 150 dinara, koliko će građani da plaćaju i dalje u 2017. godini za finansiranje RTS, kako treba da još malo se prevaziđe ta situacija. Ta situacija je trebala da se prevaziđe da stavite RTS pod kontrolu i parlamentarni nadzor, na način na koji ste izabrali regulatorno telo o kome je bilo reči i danas i izboru dva člana, koji takođe kontroliše RTS, da taj program bude upodobljen državnim i nacionalnim interesima, što naravno nije. Sam premijer se bunio da je u nekoj vesti bio, ne znam, u kom minutu, mada su njemu svi mediji otvoreni, i on može kako hoće, pa i na RTS. Ali, najveća opoziciona stranka i naš predsednik, koji se posle 12 godina, pobedio je sam Haški tribunal, vratio u Srbiju, nije dobio jedan jedini termin, i druge kolege poslanici najveće opozicione SRS. Prema tome, mi smatramo da je poslednji trenutak da se trgnete i da shvatite da finansiranjem televizije, koja je sve samo nije nacionalna, i ne sprovodi politiku medijsku koja je u interesu države i naroda, prestanete na takav način da finansirate da bi se Bujošević i ostali, koji služe zapadu i interesima koji su u suprotnosti sa vitalnim državnim i nacionalnim interesima, finansirali na takav način.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Građani Republike Srbije znaju da je premijer Aleksandar Vučić obećao da će ukinuti pretplatu na RTS. I naravno, pretplatu je vrlo brzo zamenio sa taksom, kojoj sada ovim izmenama zakona u stvari produžavamo rok da se ovo dalje nastavi. Znači, još jedan od primera obećanja koja nisu ispunjena, odnosno urađeno je upravo dijametralno suprotno od onoga što je premijer obećao. Naravno, RTS treba da se finansira iz budžeta. Nama je potreban javni servis, ali uz to mora da ide odgovornost. Ta odgovornost polazi od uvođenja reda u samom RTS-u. Moramo da uradimo i sistematizacije radnih mesta, da uradimo i ocenu na koji način se troše pare. Moramo takođe da vidimo kakav se program emituje, da imamo elementarne fer odnose u politici npr. za vreme izbora u predizbornoj kampanji, znači, neke osnovne stvari što se tiče reda u RTS-u moraju biti uvedene, kako bi onda poreski obveznici mogli da finansiraju RTS. Ovaj način preko računa za struju je duboko pogrešan. Ne finansira se RTS na ispravan način. Potrebno je promeniti način finansiranja, ovo kako se sada radi treba jednostavno ukinuti. Pokret DJB će, kao što je poslanica Gojković kaže, kada dođemo na vlast, ukinućemo i pretplatu i taksu, RTS će se finansirati iz budžeta, ali će biti uveden red i znaće se tačno na šta se novac troši.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Hvala. Ja sam fasciniran količinom neznanja koje se ovde malopre manifestovalo. Prvo, sam predlagač kaže – mi smo ukinuli pretplatu. Ja se izvinjavam, a kako se onda finansiralo? Pa, finansiralo se iz budžeta. Prvo, moramo da napravimo razliku između državne televizije i javnog servisa. Vi ste donosili zakon da to bude javni servis. Javni servis finansiraju građani i to najdirektnije. Državna televizija je nešto što se finansira iz budžeta Vlade. Nemam ništa protiv, samo nemojte da obmanjujete građane. Da li se finansiralo iz budžeta ili iz neke takse i pretplate, opet građani finansiraju, taj budžet pune građani iz poreza. Prema tome, kako god okrenete, građani finansiraju televiziju. Možda vi želite da je ukinete. Možda vi imate želju da ukinete RTS. Nemam ništa protiv. Evo, na referendumu, pa možda građani da glasaju da ukinu RTS. Ja moram da priznam, vrlo sam razočaran njihovim programom. Lično mislim da im je program, posebno informativni, prilično loš. A, inače su uglavnom sve vaši kadrovi. Sad, kako ste vi to finansirali, kako ste obezbeđivali RTS? Tako što ste sve svoje partijske kadrove tamo pozapošljavali, a druge strane ste one bivše, iz Miloševićevog perioda otpustili, pa su ljudi svi dobili radne sporove, pa smo morali višemilionske naknade da im platimo zato što ste to radili tako kao što ste radili kao hajduci. Em ste i direktora RTS-a prebili i zapalili tu istu televiziju. Tako je, sram vas bilo!
Poslaniče… (Zoran Živković, s mesta: Smirite ovog debelog tamo!) Samo nemojte vi da govorite kako ću voditi sednicu. Vi se meni obraćajte, molim vas.
Ja vas molim, predsedavajuća, one koji zagovaraju nasilje i batine da opomenete. Što se tiče RTS, izaberite i kažite građanima – građani, hoćete li da se ukine RTS ili hoćete da ga imamo? Ako hoćete da ga imamo, onda postoje dva načina finansiranja – ili da ga građani direktno plaćaju ili da ga plaćamo iz budžeta, to je onda državna televizija, a opet to građani finansiraju, jer građani pune budžet. Što se tiče neke druge televizije koja je ovde pomenuta, pa u vaše vreme vi ste pravili tu televiziju. Bezmalo ste montirali priloge na toj televiziji. Ima jedan poslanik iz opozicije koji se čak hvali da je pravio tu televiziju. O čemu mi pričamo ovde? Pa, vi ste kreatori takvog programa koji je danas na toj televiziji. Prema tome, zaista nema nikakvog smisla da napadate i pljujete ono što ste vi stvorili. To je zaista ružno. I mislim da je prema toj televiziji nepravedno, jer ako je neko napravio tu televiziju i vinuo je u nebesa, između ostalog, to ste bili vi i vaši kadrovi. Hvala.
Reč ima ministar Vukosavljević. Izvolite.
Dakle, ovde imamo jedno prethodno pitanje koje je manje-više jasno, a to je - da li je ovoj zemlji potreban Javni servis ili nije sada? Tu postoje oprečna mišljenja, ali ono što je, gledano iz ugla Ministarstva kulture i informisanja, nesporno jeste to da je Javni servis državi Srbiji potreban. Javni servis mora biti i finansiran iz nekih izvora i tu je poslanik Đukanović u pravu, finansiraju ga građani ovako ili onako. Smisao ovoga je vrlo jednostavan, ili će građani finansirati direktno, po nekim kalkulacijama, cenu od oko 350 dinara pod ovim uslovima ili će plaćati 150, a ostatak će se namirivati na ovaj način. To je vrlo jednostavna logika. Ove primedbe koje smo čuli ovde odnose se u većoj meri na uređivačku politiku. To nije tema ovoga o čemu mi danas pričamo ovde. Uređivačka politika se formira i kontroliše na drugi način. Evo, podsetiću vas, dakle, da Radio televizije Srbije i Radio televizija Vojvodine jednom godišnje podnose Narodnoj skupštini izveštaj radi razmatranja i odlučivanja, a Savetu regulatora radi informisanja, Izveštaj o radu i poslovanju za prethodnu godinu sa Izveštajem nezavisnog ovlašćenog revizora. Postoje mehanizmi koji su predviđeni zakonom o tome kako treba i ko može da kontroliše i uređivačku politiku i rad, unutrašnju strukturu Javnog servisa. Ovo o čemu mi danas govorimo, ako se dobro razumemo, jeste kako je on finansiran i ko ga finansira i po kojoj ceni? Dakle, poslanik Radulović, ako se ne varam malopre je rekao, on tako smatra, da je ovoj zemlji potreban Javni servis. Vi ste izneli drugačije stanovište da je potrebno komercijalizovati. To je tema možda. To je tema o kojoj se može razmatrati u narednoj godini ili neki drugi put, ali u ovoj situaciji, kada smo u prilici da odlučujemo i moramo da odlučimo na koji će način biti finansiran Javni servis sledeće godine, mi ne vidimo bolje rešenje od ovoga. Šta više, na prethodnoj sednici je poslanica Čomić podnela jedan amandman, taj amandman je prihvaćen, da se rok produži sa godinu na dve…
Hvala. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Hvala. Da ponovim još jednom, pošto je bio pokušaj izvrtanja onoga što sam rekao. Naravno, Srbiji je potreban Javni servis. Ne govorim o tome što je ministar govorio, nego poslanik Đukanović. Znači, Srbiji je potreban Javni servis. Pitanje je kako ga finansirati. Mislimo da je pogrešno da se to radi iz pretplate, iz takse. Potrebno je finansirati iz budžeta tako što će se u budžetu tačno predvideti koliko, a pre toga, znači, da ne može Vlada da odlučuje od budžeta do budžeta da li će ili neće dati novac, a sa druge strane, potrebno je uvesti red u Javni servis. Znači, da imamo jasne podatke o sistematizaciji radnih mesta, koliko je ljudi potrebno, kakav program hoćemo, kakve stvari se finansiraju. Tu ulazimo, naravno, u pitanje same programske šeme i šta radi RTS, jer to određuje i troškove RTS-a. To je ono što građani očekuju. Kroz tu odgovornost onda treba poreski obveznici da finansiraju dalji rad RTS-a. Imali smo toliko prilika da vidimo, astronomske cene ugovora koje RTS potpisuje sa raznim drugim burazerskim firmama. To je nešto što građani ne žele da finansiraju. Nikakva transparentnost ne postoji i zbog toga i govorim o ovome. Hvala.
Hvala. (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: Replika.) Kome? Nemate pravo. Da li želite o amandmanu? (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: Ne.) Nemate pravo na repliku, ali može o amandmanu. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, po amandmanu.
Ja bih upravo u vezi sa ovim što je rekao ministar. On priča o nekakvim mehanizmima. Nije poenta da li postoje mehanizmi ili ne, nego da li su ti mehanizmi celishodni i da li su delotvorni. To što će neko u ime RTS-a podneti izveštaj jedanput godišnje ne znači ništa, apsolutno ništa. Javnost je upoznata sa tim da je nemoguće doći do toga kolike su plate na RTS-u. Ne govorim o platama običnih ljudi koji ih zaista zarađuju, nego o platama onih koji su vedete svakog režima. O njima govorim. Prema tome, sve što se plaća iz budžeta Republike Srbije, iz džepova građana mora biti javno, mora se znati na šta koji dinar ide. Na RTS-u to ne postoji. Prvo pitanje na koje vi treba da odgovorite – da li mi uopšte imamo Javni servis? Vi nama postavljate pitanja – da li je potreban ili ne? Recite nam da li ga imamo ili ne. Po našem mišljenju, nemamo ga. Da li je RTS Javni servis, da li RTS funkcioniše u skladu sa profesionalnim etikama? Ne. Da li RTS funkcioniše u skladu sa nekim normalnim principima? Ne. Srpska radikalna stranka je druga po veličini u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ne pozivaju nas ni na jednu debatu. Zovu koje kakve analitičare, samozvane, kvazi analitičare. Gde su to oni proverili svoju društvenu težinu? Nigde. Na kojim izborima? Ko je njih proglasio da su bogom dani da dolaze i da oni šire pamet i svoje mišljenje? Koga zanima njihovo mišljenje? Zbog toga imamo izbore. Zbog toga imamo instituciju. Radio televizija Srbije ne poštuje Narodnu skupštinu Republike Srbije. Pre nekoliko dana prekinut je direktan prenos, ono što je bila osnovna tekovina demokratije, da bi pustili vaterpolo utakmicu koja je odigrana prethodnog dana. Što je nisu puštali prethodnog dana? Što je nisu puštali na RTS 1, bilo gde drugo? Šta to može biti važnije od sednica Narodne skupštine, Narodne skupštine koja odlučuje o životu građana…
Uživo je bila utakmica.
… koja donosi zakone u skladu sa kojima će građani morati da žive, a nemaju priliku ni da saznaju šta se to priča ovde u Narodnoj skupštini. Prema tome, ovakva RTS nam ne treba, ne treba ni građanima Srbije.
Reč ima narodni poslanik Nataša Mihajlović Vacić.
Hvala, predsedavajuća. Mislim da ovakav amandman ne treba usvojiti iz jednog prostog razloga. Zalaganje za ukidanje televizijske pretplate ili takse, zovite je kako hoćete, je prevaziđeno i kao instrument političke borbe. Zalaganje za ukidanje takse je direktno zalaganje za ukidanje Javnog servisa ili za vraćanje Javnog servisa u državno vlasništvo. To bi, po mom skromnom sudu i mišljenju, bio jedinstven primer u Evropi 21. veka da se na taj način ukida Javni servis. (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: To nije ovaj zakon.)
A vi ste baš pričali o amandmanu? Reč ima narodni poslanik Žarko Korać.
Zahvaljujem. Pošto sam radio na tom zakonu 2001. i 2002. godine, postoje komercijalne televizije i postoji Javni servis. Ne treba ovoliko šuma da u ovu raspravu unosimo. Razlike u stavovima su u redu, ali ne treba govoriti stvari koje nisu tačne. Znači, postoje komercijalne televizije i postoji Javni servis. Kako javni servis izgleda u kojoj zemlji evropskoj, o tome možemo raspravljati. On uglavnom nije uspeo u Engleskoj. BBC je javni servis. On se tamo plaća iz poreza koje svaki građanin Engleske krajem godine plaća, iz toga se izdvaja deo. Ideja Javnog servisa je da se finansira iz javnih prihoda, u tom smislu da ga svaki građanin plaća, jer onda on ne zavisi od države, odnosno od Vlade, to je ideja, da politički bude nezavistan. Uvažavam primedbe ljudi koji kažu da je preveliki uticaj državne politike. To je rasprava o programu. Komercijalna televizija nema uslove poslovanja kao što ima Javni servis. Komercijalne televizije imaju mnogo više para od reklama, imaju odobrenu mnogo veću minutažu. Javni servis ima manje, jer on ima i druge prihode. NJemu su komercijalne delatnosti samo dopunske. Ja, koji sam dugo radio u školskom, obrazovnom i dečijem programu, moram sa žaljenjem da kažem da današnja televizija to nema, i to je moje lično žaljenje što Javni servis… Javni servis treba zato da ima program – klasična muzika, obrazovne emisije, školske emisije, dečije. Komercijalne televizije to ne rade, jer se ne isplati. Prema tome, treba sačuvati Javni servis, ali je sasvim drugo pitanje, legitimno ovde, da li je ta televizija trenutno onakva kakva treba da bude? Samo još ovo. Kakav god bio Javni servis, on još uvek ima više profesionalaca nego druge televizije. Prema tome, nemojte tako olako pričati o Javnom servisu. Lično mislim da je Srbiji potreban, ali da su neke promene tamo potrebne i to, takođe, mislim. Hvala.
Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Moj predlog je da, umesto ideje predlagača da se za godinu dana produži, se produži za dve godine. Dobro je što ste prihvatili to. To je početak suočavanja sa realnošću. To je uvek zdravo. Sada imamo dve godine na raspolaganju za RTS i RTV i svesni smo da nismo dovoljno uradili u godini, u roku koji je propisan zakonom, da se zaista reši sve ono što imamo kao primedbu na rad RTS-a i RTV-a. Zašto kažem da je to dobro? Zato što postoji redosled stvari u rešavanju problema društva koje se menja. Prvo znaš šta hoćeš, a onda znaš kako to hoćeš da izgleda. Ako hoćemo da razgovaramo o uređivačkoj politici RTS i RTV prvo moraju da budu finansirani. Prvo mora ministarstvo i svi mi koji smo zainteresovani za medijske slobode i dobar program Javnog servisa da znamo da je jedan problem rešen na određeni rok dovoljno dug da se svi drugi bavimo drugim temama. Zašto smatram da je to suočavanje sa realnošću? Zato što je ovo, ja ne znam, četvrti ili peti put da kažemo – daj nam još godinu. Ali, sada prvi put ja mislim da započinje dijalog u kome ćemo, nadam se, od ministarstva i od Vlade, čuti – a šta radimo u toj godini? Šta radimo do marta meseca? Šta radimo do juna meseca? Šta radimo u ovoj godini ako budu raspisani izbori? Šta radimo ako ne bude svih izbora? Šta radimo na jesen? Kad sami sebi damo rok da dođe izveštaj RTS i RTV i da razgovaramo o uređivačkoj politici. Ja nisam opozicija Srbiji, ja sam opozicija Vladi i ovo je dokaz da šta god ja mislila o uređivačkoj politici jednog i drugog javnog servisa, ja ću braniti njihovo pravo da postoje, jer postoji zakon za koji smo glasali, u kome smo kazali da treba da postoje. Ako se suočimo sa realnošću na takav način od toga može biti samo dobra po javne servise, po uređivačku politiku, po Vladu i po sve nas koji znamo iz tuđih primera kako ide osvajanje prava i sloboda u društvu koje se menja. Prvo, prava manjina. Prvo oko toga društvo da postigne saglasnost, jer je to važno da prestane diskriminacija i da razumemo da smo svi jednaki, onda idu medijske slobode, jer je to najosetljivije, pravo na slobodno javno izgovorenu reč, pravo na kritiku, pravo na dijalog, obaveza na dijalog, onda ide pravosuđe i tek na kraju, nažalost, moju idu druga prava koja su Ustavom garantovana ljudima, pravo na rad, pravo na slobodu kretanja, pravo na imovinu i sva ostala prava koja su nama u Ustavu zapisana. Ako smo ovo još jedno odlaganje tako razumeli, onda ima nade da ćemo biti zadovoljniji programom RTS i RTV. Ovo nije sednica na kojoj govorimo o uređivačkoj politici, ali ako bude sednica na kojoj ćemo razumeti da moramo da slušamo jedni druge kada govorimo o uređivačkoj politici i da mediji nigde nisu vlasništvo privatno, državno, kako god hoćete, bilo koje političke stranke i da zakoni jednako važe za komercijalne medije i za javne servise. To se ovde često zaboravlja. Pravila za komercijalne televizije su jednaka. Ne može da lupeta šta god hoće na komercijalnoj televiziji zato što je privatna televizija. Pravila su ista u istim tim zakonima za koje smo mi glasali. Ako se u svemu tome budemo razumeli, nadam se da ćemo onda na kraju druge godine od danas imati i održivo, svima jasno, i od svih prihvaćeno rešenje za finansiranje i za važenje Zakona o Javnom servisu. Meni je drago da ću biti deo tog rešenja, kao što želim svako dobro svima koji budu radili na tome u mesecima pred nama.
Reč ima ministar Vukosavljević.
Dakle, da odgovorim na pitanje. Vi ste postavili pitanje – da li mi imamo Javni servis, pa ste odgovorili – ne. Ja mislim da ste prestrogi. Mislim da imamo Javni servis, ne samo u pogledu forme, nego i u pogledu sadržine. Javni servis, znači poslednja stvar koju ću ja da činim sada ovde, da budem advokat uređivačke politike ovog Javnog servisa, niti da zastupam njihove interese i stavove, ali ako pokušamo da budemo, gledano iz mog ugla, malo objektivniji, videćemo da Javni servis emituje dosta sadržajan i bogat program iz oblasti kulture i na Prvom programu i na Drugom programu i na onom Trećem kanalu i program iz oblasti umetničke muzike i džeza i emisije iz nacionalne istorije i iz književnosti i iz istorije umetnosti itd. itd. To je jedan aspekt. Znači, to postoji. To je činjenica. U to se može svako lako uveriti. Kada je reč o informativnom programu, jasno je da postoje nezadovoljstva sa različitih strana, ali ovaj sistem u kome mi obitavamo funkcioniše tako - ova Skupština bira planove REM-a, REM bira članove Upravnog odbora, Upravni odbor kontroliše rad Javnog servisa. Mi možemo, ja ću se složiti sa vama ili sa bilo kim ko to bude afirmisao, napraviti posebnu skupštinsku raspravu o tome da li je taj sistem dobar, ali ovde govorimo o tome šta bismo dobili ukoliko bismo na neki način prekinuli finansiranje Javnog servisa za sledeću godinu. Upravo usvajanjem ovog amandmana mi smo stvorili uslove, hajde formalno gledano barem, da za dve godine donošenjem, ne za dve godine, za nekoliko meseci, nadam se veoma brzo čak, usvajanjem nove medijske strategije i otvaranjem dijaloga upravo u ovoj Skupštini, mi možemo da unapređujemo uslove za rad i za kontrolu rada Javnog servisa. Ja lično smatram da ste vi prestrogi kad ucenjujete da mi nemamo Javni servis. Mi ga imamo, jer javni servis RTV ispunjava svoju misiju zakonsku i kroz dosta sadržajan program na jezicima nacionalnih manjina i informativni i kulturni itd. itd. da ne nabrajam. Kada je reč o finesama i razlikama, zadovoljstvu ili nezadovoljstvu, recimo radom informativne redakcije i zastupljenosti političkih stranaka ili ovoga ili onoga, što ste vi afirmisali pored ostalog, to svakako da jeste večna tema, jer ako se osvrnemo unazad videćemo da nikada opozicija, ko god bio iz opozicije u poslednjih petnaestak godina nije bio prezadovoljan uređivačkom politikom …
Hvala vam ministre. Moramo da poštujemo vreme, da ne bi oduzimala Vladi vreme. (Nemanja Šarović, s mesta: A nama sec.) Pa nije baš tako. Dobro, ajde jeste. Mirko Krlić.
Hvala gospođo predsedavajuća. Ja bih samo hteo da pohvalim Vladu i pohvalim ministra što se amandman opozicije prihvata u ovom trenutku zato što to doživljavam kao neko ko se godinama bavio ovim poslom kao smisao pokajanja, jer, znate, pokajanje je, niko ne traži bezgrešnost, nego pokajanje. U vreme kada su se lupale table RTS, kada se u Vojvodini sasvim drugačije gledalo na ono što dolazi iz Republike, a danas čini zajednicu informisanja, jako je važno da upravo ovako danas razgovaramo. Samim tim, pohvaljujem i prihvatanje ovog amandmana i naravno zajedničku ideju da informisanje bude onako kako najviše odgovara građanima Srbije, bez obzira da li živeli u Vojvodini, u centralnoj Srbiji, u Beogradu ili na KiM. Hvala vam. `PREDSEDNIK: Reč ima Vladimir Đukanović.
Ja ću kratko. Potrudiću se da se više možda ne javljam po ovome, ali neke stvari da se rasčiste. Vezano za ovaj amandman, dobro je što ste ga prihvatili, ali neke stvari da ovde rasčistimo. Prvo, kada neko kaže oko finansiranja RTS, pa kaže – trebalo bi Vlada iz budžeta da ga finansira. Nemam ništa protiv, ali vi morate da onda tačno kažete građanima da je to državna onda televizija. (Poslanici opozicije dobacuju.) Ja bih zamolio ako može bez dobacivanja, ako nije problem. Zašto? Onda morate da se saglasite sa tim ne da REM postavlja Upravni odbor RTS, nego Vlada da postavi direktora RTS. Upravo tako zato što je to onda Vladina televizija. Znači, Vlada bi postavila direktora i ne biste mogli tek tako onda da odlučujete ko su članovi REM pa da REM onda postavlja RTS. Zato što to Vlada onda direktno finansira. Prema tome, nemojmo da se igramo sa tim zato što vi ste doneli Zakon o Javnom servisu. Javni servis se finansira od strane građana. Upravni odbor RTS bira nezavisna institucija. Skupština bira tu nezavisnu instituciju. Nemojte da se igrate sa tim i kažete – hoćemo samo da Vlada iz budžeta jer onda Vlada ima pravo da utiče čak i na programsku šemu, a bogami ima pravo i da postavi direktora onda, jer je to njena institucija. Mislim da to nije dobro rešenje. Sa druge strane, ovde se kaže da RTS izađe na tržište. Nemam ništa protiv, ali znate, ako hoćete da sačuvate kulturu, a s obzirom da RTS proizvodi određeni program koji, složićete se, teško može na tržištu da konkuriše u sferi sa ovim starletama, raznim drugim rijalitijima, što ste vi inače izmislili i vi ste autori toga, ja nisam baš tako siguran da bi RTS mogao tu da opstane, jer ne možete džez, klasičnu muziku itd. da stavite da na tržištu bude konkurentno sa ne znam „Velikim bratom“ ili ostalim rijalitijima, što ste nam vi ovde doneli. Onda se zna da bi RTS u toj situaciju potpuno propao. Vi negde morate da očuvate kulturu, a to možete jedino zaista na ovakav način. Da li se meni dopada informativni program RTS? Mislim da je on jako loš, ali opet je to zahvaljujući vašim kadrovima koji su i dalje zadržani tamo i niko ih nije pipnuo, za razliku od vas koji ste metlom počistili apsolutno svakog kada ste došli na RTS. Hvala vam.
Reč ima Zoran Krasić.
Ako smo još uvek na amandmanu koji je podnela gospođa Gordana Čomić, ja pozivam Vladu da preispita svoj stav. Mislim da je ovaj amandman loš i da nije dobro što je prihvaćen, a, evo, sada ću da vam kažem i zbog čega. Samo vodite računa da ne pobrkate ovo je zakon koji je tačka br. 2, imamo nešto slično, tačka 3, ali to nema veze sa tačkom br. 2. Član 62. glasi – od 1. januara 2016. do 31. decembra 2016. godine javna medijska ustanova RTS i javna medijska ustanova RTV delimično se finansiraju iz budžeta Republike Srbije za obavljanje osnovne delatnosti. Delimično se finansira iz budžeta Republike Srbije, to je rešenje za 2016. godinu. Vi ste prihvatili da delimično finansirate i 2017. i 2018. godine, a šta je drugi deo? Drugi deo je onaj drugi zakon. Iz ovog zakona ne sledi drugi zakon. Vodite računa šta radite. Reformu ovog sektora krenuo je potpredsednik Žarko Korać 2003. godine, pa ga nisu shvatili ni njegovi iz DOS-a tada, nisu ga shvatili. Pa je onda nastavljena kasnije kroz RRA, pa smo dobili sada ovo što smo dobili. Šta smo dobili – medijski javni servis evropske Srbije. E, pa ne može da bude on takav, ne može da bude evropske Srbije. Srbija treba da bude srpska, a ne evropska. I zato vam je takav program, i zato imate Bujoševića. Da pitate ovde nekoga ko je za to da Bujošević bude direktor, pet ljudi ako bi diglo ruku. Da pitate one urednike tamo, dvoje, troje bi diglo ruku. Neko vam ga je nametnuo, kao što je nametnuo i koncept zakona i sve ovo. Osim medijskog javnog servisa evropske Srbije imate i onaj dodatak - RTS, svojina svih građana Republike Srbije, jel tako? Jel je svojina svih građana Republike Srbije? Nije. Čija je svojina? Jedne uže kružoke oko direktora. Imate sve i svašta tamo, ali nemate ni objektivno, ni nepristrasno, ni kvalitetno informisanje. Imate „Bolji život“ 765. put u reprizi. Da li mi možemo da zadovoljimo naše potrebe za informisanjem? Kod ovog javnog servisa – ne! I treća, najvažnija stvar koju ste zaboravili, 10 miliona evra je uloženo u digitalizaciju. Digitalizacija je omogućila da, u zavisnosti od područja, preko onog uređaja D2 dobijate RTS, one koji imaju nacionalnu dozvolu, lokalnu i regionalnu. Jel tako? Preko toga dobijate besplatno, ništa ne plaćate. Kome idu pare od kablovskih televizija? Vi nas dovodite u neprijatnu situaciju da pričamo o taksi od 150 dinara zbog ovih snimatelja, tonaca i drugih koji primaju minimalne plate. Kad se kaže RTS svi mislite na one tamo voditeljice, one što daju po 80.000 samo za frizuru mesečno. Nije to RTS i nije to interes građana Republike Srbije. Zapamtite, postoje i kablovske televizije. Kako je moguće da druge televizije ništa ne naplaćuju i imaju programe 24, kako je moguće da neka komercijalna televizija ima trideset i nešto kanala? Ništa ne naplaćuje. Tu je „Zdravko Herbiko“, 80 miliona godišnje, jel tako? A gde je RTS? On se učaurio, njemu je bitno šta će da mu kaže Devenport, šta će da kaže Dunja Mijatović, da li može malo da povikne na svoj status, da zakuka na novinare, da rasporedi novinare u udruženja i da sinhronizovano deluju. Zašto? RTS ma nije Radio televizija Beograd od pre 30 godina. Tada je bila neki prozor u svet, danas nije prozor u svet. Čemu služe? Služe nečemu čemu je pre 50 godina služila Francuska RTV. Zatvoreni sistem, svi moramo da ih poštujemo kao da su beli medvedi. Imamo javni servis, pa imamo ga na papiru. Da li ga suštinski imamo? Nemamo ga. Zašto ga nemamo? Ne zadovoljava potrebe građana, ne zadovoljava potrebe građana. Kako može da zadovolji potrebe građana? Pre ćete da vidite tamo Vukadinovića, nego u Skupštini. Pre ćete da vidite nekog Anđelkovića, ko je taj Anđelković ljudi moji? Koji su to analitičari? Zoran Stojiljković je više bio na RTS nego u Agenciji za borbu protiv korupcije. O čemu vi pričate? To je javni interes građana Srbije. Ma, ko je taj koji tumači javni interes? REM, Gordana Suša nekada i ona grupa tamo što se skupila? Ne! Ovo pitanje mora da se otvori i mora da se reši. Da bi se ovo pitanje rešilo, nema produženja rokova, nema 150 dinara, ma koliko su to simbolična sredstva, nema, da bi pale maske, da bi dobili RTS koji odgovara svim građanima Republike Srbije.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Samo da dodam tehničku izmenu pravopisne vrste. U amandmanu – „Službeni glasnik RS“ od Republike Srbije, da uštedim tehničku redakciju na Odboru.
Da, umesto slovo „p“, slovo „r“.
Jeste. Radi se o tajpu koji je slučajno unesen. Jasno je da se radi o Republici Srbiji. Samo da dodam da se zaista živo nadam da ćemo imati debatu i da ćemo kroz debatu o medijskim slobodama, o uređivačkoj politici medijskih servisa i Srbije i Vojvodine, konačno odustati od toga što tako pažljivo negujemo među nama, što nam čini štetu, a to je osvetnički duh među nama. Ne osvete, nego saradnje.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Mi smo protiv produženja ovog roka zato što se time praktično podržava održavanje nereda. Iz budžeta su svakako RTS predviđena sredstva, tako da imaju dovoljno vremena da se uvede red, da bi nakon toga mogli da rebalansom budžeta predvidimo sredstva. Čuli smo interesantnu interpretaciju poslanika Đukanovića koji je rekao – ako se iz budžeta finansira RTS znači da je Vladin. To onda podrazumeva da u stvari novac u budžetu je Vladin novac. Pa, da objasnim poslaniku da je novac u budžetu novac građana Republike Srbije, da građani plaćaju poreze, kao što je građanima i nametnuta ova taksa za RTS. I ne postoji Vladin novac, Vlada nema nikakav novac, samo raspolaže sa novcem poreskih obveznika. Prema tome, kazati kada se nešto finansira iz budžeta onda to znači da će Vlada da imenuje direktore i radi ostale stvari, govori o elementarnom nepoznavanju situacije i u stvari ko je suveren u svemu ovome. Znači, građani plaćaju poreze, Vlada nema nikakve pare.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Srpski pokret Dveri podržava ovaj amandman i svako finansiranje javnog medijskog servisa iz budžeta, jer smatramo da je od velikog nacionalnog značaja da imamo našu državnu televiziju. Mi uopšte nemamo problem sa tim izrazom „državna televizija“. Mi ne vidimo kako takav javni medijski servis može da bude oslobođen od veze sa sopstvenom državom. Naravno da njegovo finansiranje nije od strane Vlade, kako reče poslanik Đukanović, nego od strane poreskih obveznika, građana Srbije koji pune budžet odakle se finansira RTS i taj deo nije sporan, kao što i određeni programi RTS, o kojima možemo da diskutujemo, u većini slučajevima nisu sporni. Kao što veliki broj zaposlenih na RTS, a posebno onih sa niskim primanjima, kamermani i svi drugi koji tamo rade veoma težak i ozbiljan i složen posao, imaju veoma niska primanja, nisu sporni. Sporna je uređivačka politika informativnog programa RTS i o tome ovde većina nas govori. Sporno je to što je RTS, odnosno njegovi urednici, služio svim režimima u poslednjih 26 godina. I danas služi interesima SNS. Dobro je ministar Vukosavljević oslikao kako to izgleda. Da, Skupština bira REM, ali ne Skupština, gospodine ministre, nego vladajuća većina u Skupštini. Pa, onda taj REM bira upravni odbor RTS, pa taj upravni odbor RTS kontroliše RTS, što znači vladajuća većina kontroliše RTS, ja sam tako razumeo vaše izlaganje. Kako to mi ovde u Skupštini možemo da ga kontrolišemo? Kako opozicija može da ga kontroliše? Hoćete da vam navedem konkretan primer? Ja sam šef Poslaničke grupe Dveri. Mi smo postali parlamentarni nakon nedavno održanih vanrednih republičkih izbora pre osam meseci. Ni jednom za osam meseci, ni jedan predstavnik Dveri, pa ni ja, nije učestvovao ni na jednoj emisiji na RTS, vašem Javnom medijskom servisu, koji vi ovde branite. Od čega ga branite? Od istine o tome da cenzuriše opoziciju? Da informativni program služi onako kako je služio Tadićevom režimu, tako služi vašem režimu sada? Pa, te slugeranje na čelu RTS su idealne sluge, vi ste ih samo preuzeli kao dobre sluge novih gospodara i došlo je vreme da se o tome progovori.
Samo da ne vređamo ljude koji rade u javnom servisu. Nema smisla.
Ne, ne, isključivo urednike, gospođo predsedavajuća. Ja govorim o uređivačkoj politici, a ne o ljudima. Dakle, uređivačka politika RTS je slugerajska i služi svim režimima, kako u prethodnom tako i u ovom…
Ne znam to nekako ide uz ljude, a ne uz politiku.
Dobro. Dakle, moj zaključak je sledeći. Za nas nije sporno da se finansira RTS kao javni medijski servis i da proizvodi sadržaje koji nisu komercijalni i koji su potrebni, od kulturno-obrazovanih programa, istorijskih programa, porodičnih programa i svega onoga što ne možemo da vidimo ni na jednoj drugoj televiziji na kojoj dominiraju rijaliti šoui. To nije sporno. Sporan je informativni program koji služi vladajućem režimu i prethodnom i sadašnjem. Šta mi ovde možemo da učinimo? Da obezbedimo uslove da se čuje glas opozicije na RTS-u. Ako niko iz opozicije, od vodećih opozicionih političkih stranaka, svi smo to ovde izjavili, ne može uopšte da se pojavi na RTS-u, nije bio Vojislav Šešelj, nije bio Saša Radulović, nisam bio ja, nije bio niko iz opozicije. Šta sad da radimo? Jel to javni medijski servis, gospodine ministre? Evo, vi budite pošteni pa uzmite sada reč i recite – to nije javni medijski servis, mora opozicija da dobije svoje mesto u javno medijskom servisu, i da proverimo vaše poštenje.
Ministar Vukosavljević, replika.
Dakle, samo da se osvrnem kratko na prethodne neke opservacije da li imamo medijski servis. Ponavljam da imamo i ponavljam da ne branim nikakvu uređivačku politiku. Mi ovde govorimo o formatu javnog servisa. Poslanik je istakao primedbe i opservacije da to niko ne gleda, da gledamo „Bolji život“, itd. To je stvar ukusa, manje-više, i o tome se takođe može debatovati. Međutim, rejtinzi pokazuju da je taj program ukupno gledano visoko vrednovan od strane naših gledalaca. U najvećem broju slučajeva programi RTS, različiti programi, se vrlo visoko vrednuju po sondažama. Ta stvar je nesporna, lako i jasno dokaziva. Prema tome, situacija nije toliko tragična. Ono što se ovde vidi kao fil ruž, kao neka zajednička tačka, može se naslutiti i zaključiti da je prisutno nezadovoljstvo i to iz različitih pravaca uređivačkom politikom informativnog programa RTS. Ali, molim vas gospodo, mi ne možemo, da se hajde slikovito i narodski izrazim, da koljemo vola zbog kilograma mesa. Mi ne možemo da obustavimo ili sprečimo ili ugrozimo finansiranje javnog servisa za sledeću ili za 2018. godinu zato što nismo zadovoljni delom uređivačke politike informativnog programa. Eto prilike da u narednoj godini se ovde ova Narodna skupština, uz različite alate i mogućnosti, dogovora, itd, dogovori oko toga kako ustanoviti bolje ili efikasnije alate i mehanizme za nadzor i kontrolu kvaliteta uređivanja informativnog programa. Nisam zapazio, osim kod poslanika Krasića u jednom delu kada je govorio o nekim serijama itd, da postoje krupne primedbe na ostatak programa. Dajte samo da razlikujemo o čemu govorimo. Ponavljam, rejtinzi su visoki. Proverite. Dakle, ne možemo da poredimo komercijalne televizije sa javnim servisom. Nemaju istu javnu ulogu i nemaju istu javnu odgovornost. Ako hoćemo da sve stavimo na tržište, takva bi nas debata daleko odvela.
Vreme, hvala. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović. Izvolite.
Dakle, ministar je jednu stvar dobro rekao. To je da Vlada bira REM, REM bira Upravni odbor, Upravni odbor rukovodstvo RTS, ali to kad se malo pojednostavi, to znači da u stvari Vlada bira rukovodstvo RTS. I vi imate RTS onakav kakav je. Ta vaša rečenica da ne možemo da koljemo vola zbog kilo mesa je potpuno besmislena. Šta to znači? Niko nije zadovoljan uređivačkom politikom, ali imamo lepe emisije o džezu. Pa da ne bi ugrozili lepe emisije u džezu, e sad nećemo da diramo RTS nego ćemo im dati četiri milijarde. E, pa ne. Upravo je suprotno. Dakle, upravo je suprotno, uređivačka politika i to što neko misli da je sveta krava i da je nezavisan, znate, ta bolest da svako ovde misli da je nezavisan, a da sa druge strane traži finansiranje od građana Republike Srbije, a da misli da nema obavezu da podnese račun predstavnicima istih tih građana u Narodnoj skupštini Republike Srbije, e to je skandal. I to što vi pričate o RTS i dalje, kao o javnom servisu, on to nije. On ne ispunjava kriterijume da bi se tako mogao nazvati. Što se tiče drugog tzv. javnog servisa RTV, oni su još gori. Šta je to što treba da se desi da npr. lider druge po snazi stranke u Republici Srbiji, SRS, bude pozvan na tu televiziju? Da ne govorim o bilo kome drugom od nas, koji valjda tek posle toga treba da dođemo na red. Šta je to što treba da se desi? Ne može javni servis ignorisati stvarnost. Ne može ignorisati građane Srbije, građani Srbije su dali svoj sud i rekli koliko ko ima vremena. Još jedna stvar, kažete kako ćete organizovati posebnu raspravu o RTS u Narodnoj skupštini Republike Srbije, to dragi ministre pokazuje da vi još uvek ne shvatate kako ovaj dom funkcioniše. Nažalost, tako kako vi mislite i kako bi trebalo, tako ne funkcioniše. Nikad ta rasprava neće biti organizovana, voleo bih da bude, ali neće biti. Još jedna stvar. Kada govorimo o uređivačkom programu, vi kažete lepe emisije o džezu, što više džeza to manje opozicije, što više džeza to manje rasprave o temama od kojih se živi, od kojih žive građani Srbije i koje su im zaista bitne. Emisije o džezu i mnoge druge stvari, svaka njima čast, ali od repriza „Kamiondžija“ i lepih emisija o džezu se ne živi.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospodine ministre, vrlo loša odluka. Vi niste odgovornosti za taj neverovatni položaj u kome se našao RTS, ali ovaj amandman samo podržava politikanstvo koje je ugušilo zemlju. Znači, mi ovde otvoreno treba da govorimo o činjenicama. Budžet RTS je 80 miliona evra, planiranih. Država daje 35 miliona, 25 miliona stiže od pretplate, ostalo su prihodi RTS. Zašto je RTS sada u takvom položaju da ga jedni linčuju, opisujući ga kao televiziju žutog Vujketa, a drugi ovde iz opozicije navode primere kojima se tako nešto demantuje. Nije RTS to tražio, znači, sada se plaća cena Vučićeve odluke iz 2012. godine i obećanje koje je bilo neodrživo, da će se tek ukinuti televizijska pretplata. Kolika je ona danas, 150 dinara. Da je televizijska pretplata 300 dinara, a do 800 je bila opcija o kojoj je govorio RTS, RTS bi finansirali građani zemlje i onda bi mi imali pravo da postavimo neka pitanja koja se ovde postavljaju. S obzirom da vi održavate ovakav odnos, znači, vi ste propisali kolika će biti pretplata, ne RTS, onda sada iz budžeta treba da se dodaje novac. Tačka na politikanstvo. Ako želimo da imamo dobar nacionalni servis, to košta. U ovom trenutku 80 miliona evra. Okvirno. Tih 80 miliona evra, uslovno, u projekcijama, može da se dobije kroz pretplatu ili može da se da iz budžeta, kao što se to radi u Engleskoj, onda i mi treba da budemo Englezi. Nisam sigura da imamo sposobnost za tako nešto i tačno je, ako Vlada plaća RTS, što je rekao Žarko Korać, iz toga indirektno proizilazi i Vladino pravo da utiče na njegovu uređivačku politiku. Neodrživo je sa stanovišta moderne demokratije da mi u parlamentu raspravljamo o informativnom programu, ali s obzirom da održavate ovakvo stanje i naredne dve godine, onda se stvaraju pretpostavke za nešto tako. Lično, nisam sklon tom linčovanju. Izabrali smo vrlo komplikovan model, pa sada to nije ni Vladina televizija, slažem se, neka bude vaša, finansirajte je 100%, preuzmite odgovornost. Kada kažem vaša, mislim Vladina. Neka Vlada postavi glavnog urednika ako mislimo da tako možemo da funkcionišemo. Ako želimo nekim drugim putem da idemo, kojim smo ranije krenuli, onda dajte da kažemo nije RTS sam sebe doveo u ovaj položaj, nego je to posledica odluke koja je doneta nakon nekih predizbornih obećanja. Ukinućemo pretplatu – to smo svi uvek govorili pa smo se dovijali, naplaćivali pretplatu preko brojila, pa ako neko ima dva brojila u kući, onda ne znaš šta da radiš, plaćaš oba, pa nećeš da plaćaš, itd. Znači, sa tom demagogijom moramo da raskrstimo. Dobra televizija košta. Nacionalni servis je potreban, on ima vrlo jasne projekte samofinansiranja pod uslovom da mu tako nešto omogućimo. Ovaj amandman samo održava loše stanje. Neće tu biti koristi od toga.
Hvala. Reč ima ministar, replika.
Dakle, delimično se slažemo, samo dajete da krajnje razgolitimo celu tu situaciju, jer smatram da ste vi upravu kada kažete da bi bilo dobro da građani finansiraju rad javnog servisa. Da bi građani finansirali rad javnog servisa, trebalo bi da izdvoje u ovom trenutku, prema nekim kalkulacijama, plus-minus 5% ću da pogrešim, oko 330 do 350 dinara. U odnosu na 150, razlika je velika. O tome da li je 350 dinara mnogo ili nije mnogo za građane Srbije, bilo je prilike da se u ovom visokom domu razgovara u proteklim godinama nekoliko puta. Procenjeno je, vi ste političar, to je politička odluka, da je 350 pretpostavljenih dinara trenutno, imajući u vidu različite okolnosti, možda preveliki iznos. Ja sa rezervom mogu da pristupam takvom stavu ili vi, nije bitno ko, ali generalno je procenjeno tako. Dakle, ne mogu i babe i žabe. Ne može narod, odnosno građani Srbije da budu opterećeni sa 350 dinara što mu je mnogo i da neko drugi onda ne plaća javni servis. Ovo je kompromisno rešenje. Ako građani Srbije plaćaju iz svog džepa 150 dinara, neko mora da nadoknadi razliku do 350. Mi smo ovim produženjem roka i usvajanjem ovog amandmana stvorili preduslove da imamo format relativno stabilnog finansiranja u naredne dve godine, što ne sprečava donošenje drugih rešenja u posmatranom periodu, i kroz novu medijsku strategiju, i kroz dogovore i glasanja i rad ove Skupštine u narednom periodu. Stvar nije, da tako kažem, zakucana, samo je stvoren formalni okvir da stvari funkcionišu. Ponoviću, ja ne vidi treće rešenje. Ili će građani plaćati 350, ako se odluči da je to razumno i prihvatljivo u ovim ekonomskim uslovima, ili će država da plaća pola od toga. „Tertium non datur“ kaže se, nema trećeg rešenja u ovoj situaciji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Kada se krene sa ovom diskusijom, vidite kada se izgubi sadržina. Sada da vas vratim na početak. Rečeno je do 31. decembra delimično finansiranje iz budžeta i kraj. Od 1. janura 2017. godine nema ni dinara iz budžeta za RTS. To je odredba prvog zakona. Drugi zakon je za građane, nećemo tamo, ne mešamo to. E sad, da vam objasnim jednu stvar. Zar je moguće da smo mi devedesete godine imali javni servis, a da nismo bili svesni da imamo javni servis? Zašto? Devedesete godine Radio televizija Beograd je bila institucija u odnosu na ovaj RTS. U svakom pogledu je bila institucija, i kao prosvetiteljska, i kao kulturna, i kao obrazovna, i kao dečija, zabavna, filmska, sportska, šta god hoćete. Visoki standard u odnosu na ovo danas. Pošto je ovde bila velika dijalektika prošlih nedelja o analognom i digitalnom, sada vi nama delujete analogno. Promenio se svet, sada je svet digitalan. Sada imamo da je Rasim LJajić potrošio 10 miliona evra, pa je izvukao iz RTS-a prenos i veze, jel tako? Pa je napravio posebno javno preduzeće, pa sada na devet čuka u Srbiji imate predajnike, pa ima onaj prenos digitalno itd. Sada kada ste vi u vašem selu, vi uključite preko onog D2 i sada imate sedam, osam, deset, petnaest, dvadeset kanala šta je u ponudi. U tim kanalima možete da imate nacionalnu geografiju, možete da imate neka putovanja, možete da imate istoriju, možete da imate crtane filmove. Imate i ove, hvala Bogu, iha-ha muzičke kakve hoćete, imate i rokenrol, imate i džez. Možete da birate šta god hoćete na kanalu, lokalnog, regionalnog, ili ovog nacionalnog emitera. Ništa vas ne košta, ali vas košta 150 dinara RTS. Zašto, kada je on jedan od 25 u ponudi? Namerno ne pričam o ovim kablovskim, jer ovo je krađa. Zamislite koja je zamena teze, mesečno dajete 1500 dinara za kablovsku i svi saglasni, a za 150 dinara za RTS revolucija se diže ovde. Deluje malo nenormalno. Ovo dajete za jedan mesec kao za godinu dana. Ali, vi ste napravili to, ne vi konkretno, nego ljudi iz RTS-a i ljudi koji su četiri puta ovde postavljali koncepte šta je to javni interes, šta je to javni servis. Ali, znate li kako se postavljalo to pitanje? Direktiva ta i ta kaže tako i tako. Ma, čekajte, ljudi, to ne može da zaživi. Ne, mi idemo u EU, a ako hoćemo u EU, mora ta direktiva. Pa sledeća direktiva, pa ova direktiva, pa oglašavanje, pa minutaže, pa ovo, pa ono. Sve to ubačeno, ali je ubačen i onaj REM, nekada onaj RRA, pa sve i svašta je bilo tamo. Tamo je bilo pogađanje, kome će Avala da pripadne, pa kome će ovaj kanal, kome će ova frekvencija, šta će ovo, šta će ono? I, dobili smo monstrum RTS. Ja se izvinjavam ljudima koji rade u RTS-u, ali monstrum, mislim na rukovodstvo. Oni su hobotnica. Vi kažete – ne možemo da pričamo o informativnom programu. Da li znate, nekada po starom zakonu Upravni odbor RTS-a je birala Narodna skupština? Nije ga birao niko drugi, nego Narodna skupština. Pa su bili programski saveti, pa uređivački odbori, pa se na tacnu merilo koliko će koja stranka da bude prisutna u medijima. Sada imate vremenske prognoze na 16,5 sekundi ujutru, sada imate državne sekretare, više ne idu ministri, sada idu državni sekretari. Vi sada imate one piarove, to je ono na indigo, sve isti, pogled, BBS škola. Imate jednog tamo novinara, da ne pričam kakav je, on je BBS stručnjak. On ne zna da priča u kameru, ali RTS ga predstavio kao BBS stručnjaka. Mi smo prihvatili BBS tip novinarstva i sada je sve kod nas ono – kakav mi je stajling, kako ovo, kako ono. Mislite da neki javni servis, pa još četiri televizije imaju izveštače iz svakog mesta u Srbiji. Pa, pogledajte jutarnji program, RTS ide iz Šapca, ide ovamo, idemo onamo, a ide i Pink iz Šapca i iz drugih mesta. Pink se čak i proširio, BiH, Crna Gora, Makedonija, baš ih briga, oni šibaju, rade. Da li su oni možda bolji javni servis od RTS-a? Samo neka malo promene dikciju i neka dobiju prave novinare koji znaju da naprave reportažu, samo to. A vi mislite da se to uči samo na RTS-u? Pa, pogledajte šta ima tamo. Ali, Pink nas ništa ne košta, Hepi nas ništa ne košta. Što bi mi sad bili zadovoljni sa RTS-om? Znate na šta mi liči RTS? Kao kada biramo članove Saveta Narodne banke, jedini kriterijum – on ima fakultet. Sada mi treba da damo veliko oduševljenje, da padamo u nesvest od oduševljenja jer imamo garanciju – on ima fakultet, ima 10 godina radnog staža. To je jedina stvar koja ih preporučuje. Vi činite veliku štetu, ne konkretno vi, nemojte pogrešno da me razumete, ali u lutanju ovog koncepta od 2003. godine do današnjeg dana, ovaj naš RTS se uništava, on doživljava strašnu eroziju. Braniti ovakav RTS i pričati da je to javni servis kakav treba da bude je pogrešno. Zapamtite, medijski javni servi evropske Srbije neka bude srpske Srbije. E, to je najveći problem.
Hvala. Reč ima Milorad Mijatović, replika.
Replika zato što je rečena jedna stvar koja nije tačna. Lepo birana reč – nije tačna. Naime, emisionu tehniku iz RTS-a nije izneo Rasim LJajić, izneli su prethodni ministri, konkretno Mlađan Dinkić, odnosno Jasna Matić. To je jedna činjenica koja se mora ovde naglasiti. Dalje, ja ne bih dalje govorio oko nekih stvari, da li se nekom sviđa ili ne sviđa javni servi, da li je on dovoljno stručna, informativan ili nije. Znate, ako govorite o nečemu, onda morate biti utemeljeni. Ja hoću Javni servi RTS i RTV evropski orijentisanu, utemeljenu sa znanjem o hoću da imam što manje rijaliti programa. Želim takvu televiziju i kao građanin Srbije spreman sam za tu televiziju da platim. Da li je 150 dinara mnogo ili malo? Spreman sam da platim i 350 dinara, jer hoću kvalitetan televizijski program javnog servisa, a to je ono što želim da naglasim. Ako želimo evropsku Srbiju, moramo imati i evropske televizije. To je ono što moramo da znamo i za šta su građani Srbije, bar onaj deo građana Srbije koji je okrenut ka EU, veoma zainteresovani, a takvih građana je veoma mnogo. Hvala.
Jeste još uvek kod povrede Poslovnika? (Nemanja Šarović, s mesta: Da.) Nemojte da nagađam. Hoćete, nećete? Reč ima Nemanja Šarović. Izvolite. Povreda, u čemu i ko?
Povredili ste gospođo Gojković vi, time i povredili ste i član 104. Poslovnika Narodne skupštine time što ste ministru dali pravo na repliku. Citiraću član 104. – ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku koji nije član iste poslaničke grupe, navodeći njegovo ime, prezime ili funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku. Narodni poslanik, ministar to pravo nema. To je bio član 104. Član 116. kaže – odredbe ovog Poslovnika o redu na sednici se primenjuju na druge učesnike na sednici Narodne skupštine. Odredbe Poslovnika o redu na sednicu su od člana 105. pa nadalje, a pravo na repliku reguliše članom 104. Dakle, ne može se član 116. primeniti na član 104. ni pod kojim uslovima. Dakle, ministar u skladu sa članom 158. stav 7. Poslovnika o radu Narodne skupštine ima pravo da se javi jedanput, evo, citiram i to – predlagač zakona, odnosno ovlašćeni predstavnik predlagača zakona ima pravo da o svakom amandmanu govori do dva minuta, s tim da ukupno trajanje pretresa u pojedinostima po ovom osnovu ne može biti duže od tri časa. Gospodin ministar je to pravo iskoristio. Da li je tako? Tako je. Hvala.
Sve je u skladu sa članom 27, tako da nisam povredila Poslovnik, tako da vas molim da vi ne vodite sednicu, ne bi bilo dobro za dijalog između ministara i poslanika. (Nemanja Šarović, s mesta: Da, želim da se Narodna skupština izjasni o tome.) Reč ima Veroljub Arsić. Izvolite.
Od vremena poslaničke grupe. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam pažljivo slušao sve ove debate oko našeg javnog servisa. Potpuno mogu da se složim sa tim, da on zbog značaja i uloge koju ima, ne može da živi samo od komercijalne delatnosti, mada ima i finansira se delimično od toga i najviše je napada je u stvari bilo zbog toga, zato što se donošenjem ovakvih zakona ugrožava nezavisnost nacionalnog servisa, informativnog servisa. Voleo bih, prvo kolege poslanike koji o tome diskutuju da konačno predlože održiv mehanizam za finansiranje javnog servisa. Ja bih zaista voleo zato što sam čuo samo kritike na uređivački program informativnog dela javnog servisa. Ali, niko nije predložio kako zaista, na najbolji mogući način finansirati RTS. E, sada svi mi možemo da budemo nezadovoljni, zadovoljni, a kada je nezavisnost ugrožena? Da li kada je jedna strana zadovoljna, druga nezadovoljna ili kad su svi zadovoljni ili kad su svi nezadovoljni? Evo, ja imam razloga da kažem da smo i mi iz SNS nezadovoljni načinom uređivanja informativnog programa RTS, recimo, morate da složite da je svakako dobra vest kada premijer Srbije ima sastanak sa predsednikom Ruske Federacije i da bi to trebalo da bude prva vest na našem nacionalnom, informativnom, javnom servisu. Znate kad je bila? Nešto malo pre vremenske prognoze i sportskog pregleda. Toliko o tome. Ovi koji dobacuju – strašno, njih samo da podsetim, da prenosa Skupštine nije bilo od ubistva premijera Zorana Đinđića do septembra meseca 2003. godine. Znači, ceo maj, ceo juni, ceo juli, ceo avgust građani Srbije nisu znali šta radi Narodna skupština i poslanici u njoj. Tako da su oni na najbrutalniji način ugrozili nezavisnost javnog servisa i stavili ga u isključivo u političke svrhe.
Poslanik Čedomir Jovanović. Izvolite. Po amandmanu?
Hvala vam gospođo predsednice. Gospodine ministre, ovde se sad mi ne sudimo o dobrim namerama. Vi ste u pravu kada kažete, u redu ovo je rešenje, kojim mi pokušavamo da saniramo postojeću situaciju, ali ovo nije održivo. Mi smo političari, mi moramo da donosimo efikasne odluke. Ovim se samo prolongira ta odluka. Dva principa postoje. Jedan je pare iz budžeta, Vlada postavlja predsednika i Upravni odbor, a taj predsednik i Upravni odbor biraju generalnog direktora, to je model BBC. Drugi je model finansiranja kroz pretplatu i kroz sistem nezavisnih institucija se dolazi do rukovodstva javnog servisa. Treći put ne postoji. Ovim rešenjem, tačno je, ali to opet nije izbor RTS, to je naša procena. RTS iz takse u ovom trenutku od 150 dinara planira za narednu godinu 40 miliona evra, gotovo 25 iz budžeta i 20 miliona svojih prihoda. Možda ste pogrešili kada ste procenili da ljudi neće da plate 300 dinara pretplatu, da bi onda dobili apsolutno javni servis za koji znaju da na njega vlast ne može da utiče čak i kada vlast to ne želim. Da sam ja danas vlast, ja bih se opredelio za finansiranje iz budžeta i preuzeo odgovornost, ali onda to ne bio javni servis, nezavisna institucija nego bi bila vladina kredibilna institucija. To su dve paralelne vrednosti o kojima možemo da razgovaramo. Ovim se samo odložila odluka. Činjenica je da je ovde svako nezadovoljan informativnim programom RTS, može da se dođe do onog čuvenog zaključka, da tu ipak postoji neka ravnoteža. Ipak bi ljude koji vode taj servis sklonio iz ove situaciji, oni na nju nisu uticali osim što su rekli da ne mogu da funkcionišu bez 80 miliona evra budžeta, a u ovom trenutku to je više od dva puta manje od budžeta HRT i 50% manje od budžeta, recimo, slovenačke televizije. Tako da znamo ko je, a tu su troškovi manje ili više ako izdvojimo plate fiksni, oprema, međunarodna prava i tako dalje. Znači, to što radi RTS u ovim okolnostima ipak zaslužuje respekt ovde u parlamentu. Ne govorim o uređivačkom programu, prosto o preživljavanju.
Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Reč ima kolega Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Moram i ministra da vratim na ono što je rekao, znači, ne postoji vladin novac. Ne postoji državni novac. Kad se plaća iz budžeta, ne plaća Vlada, niti plaća država, nego plaćaju poreski obveznici, građani Republike Srbije. Prema tome, potpuno je svejedno da li se plaća pretplata od 150 ili 300 dinara ili se plaća PDV, akcize i itd. u budžet pa iz budžeta, i jedno i drugo plaćaju građani. Znači, ovde je pitanje kako finansirati RTS i nije pitanje da li to radi Vlada, pa da onda Vlada imenuje direktora ili koga već, nego i jedno i drugo su građani. Mi mislimo da građani treba da finansiraju RTS iz budžeta, znači, iz svih ostalih budžetskih prihoda, odnosno poreza koje građani svakako plaćaju, ali da se u sklopu toga u RTS uvede red, da tačno znamo koliko košta program, da tačno znamo koja je programska šema, jer ona određuje i troškove. I, kad to uradimo onda RTS može biti finansiran iz budžeta. Nezavisnost se ostvaruje tako što se u zakon uvede formula po kojoj se određuje koliko RTS-u treba dati novca svake godine. Formula na koju onda ni Vlada ni Skupština ne može da utiče bez da menja Zakon o medijskom servisu. Time se postiže nezavisnost, pa da ne fingiramo sada nezavisnost tako što tobože ako građani plaćaju pretplatu ili taksu kroz račune za struju, tobože ostvarujemo neku nezavisnost, u stvari smo samo naturili jednu ogromnu administraciju jedne male takse. Izvlačimo praktično novac iz džepova građana Srbije koji oni svakako plaćaju kroz poreze. Znači, treba da bude finansirana iz budžeta i ako nam treba novaca, recimo, radi se o tih nekih 60 miliona evra, onda se on predvidi tako što se, recimo, smanji bacanje novca na primer na Petrohemiju od 105 miliona evra koji je mnogo veći nego ceo RTS. Znači, Vlada uvede red, ne bacamo novac na nesposobne partijske kadrove u javnom sektoru. Ne bacamo novac na nesposobna javna preduzeća i onda ima novca da se finansira i javni servis, ali onaj koji je u interesu građana Srbije i u kome je uveden red.
Hvala, gospodine Raduloviću. Reč ima prof. Žarko Korać. Izvolite profesore.
Hvala. Samo bih rekao neke činjenice, pošto se ovde vodi jedan tako širok razgovor. Prvo, Evropa, a ovde ima stranaka koje su protiv odlaska, Evrope, legitiman stav u Evropsku uniju, protive se tome. Evropa ne dozvoljava da se finansira iz budžeta. Ako meni ne verujete na reč, izađite na sajtove. Bugarska je to imala jedno kratko vreme, bila je opomenuta. To je jedna dosta idealistička ideja, da svaki građanin bilo time kad plaća porez, bilo na neki drugi način, finansira javni servis. Da li je to dobro? Da li je to loše? Samo ću navesti jedan primer, Austrija, kad je ušla u EU, imala je samo jednu jedinu državnu televiziju, to je bio ORF, začudo, nije imala privatne televizije. Ona je naterana da promeni zakon. Danas Austrija ima, naravno, mnogo komercijalnih televizija. Jedna od stvari na putu evropeizacije, odnosno na putu ulaska u Evropsku uniju, koja se gleda je kako izgledaju mediji, kako izgledaju mediji, gleda se i kako izgleda televizija. Sada nešto kolegama iz opozicije. Razumem gnev u odnosu na informativni program RTS-a, ali molio bih da ne pucate u sopstvenu nogu. Neke komercijalne televizije ne samo da ne prikazuju opoziciju, nego vode kampanju protiv opozicionih stranaka. Budite jako oprezni sa hvaljenjem komercijalnih televizija. Ne kažem sve komercijalne televizije, ali neke najgledanije vode direktno kampanju difamiranja opozicionih stranaka. Prema tome, samo vi ostavite informisanje političko-komercijalnih stanica, pa može i tako da se… ne kažem sve, molim vas, apsolutno ne mislim da su sve komercijalne televizije u Srbiji takve, ali neke od najgledanijih jesu. Argument koji je istakao ministar ima neku težinu. Program RTS-a jeste gledan. To je poslednje što hoću da kažem. Meni nedostaju, tipično je za naše rasprave da se ne baziraju na činjenicama. Trebao je neko da donese, to je RTS mogao da uradi sa velikom lakoćom, da ovde napravimo jednu analizu – koliko imaju procentualno programa ozbiljne muzike, koliko imaju procentualno obrazovnih emisija, koliko imaju procentualno drugih emisija koje su nekomercijalni programi i koje ne rade komercijalne televizije. Pa da vodimo jedan logičniji razgovor ovde. Jednu sitnu primedbu, ovo upravo prenosi ta televizija za koju neki predlažu da se, praktično, ukine, doduše, niko nije otvoreno rekao. Evo vam prenosa, ove kamere i ovi ljudi što rade, oni rade na tom RTS-u. Prema tome, RTS upravo prenosi ovo i nas gledaju građani Srbije. Nemojte prelamati preko kolena sudbinu RTS-a. On ima svog smisla. Ono što mi raspravljamo ovde je kako da bude što nezavisniji i finansijski i u smislu programa. To je za jedan ozbiljan razgovor, to nije za prelamanje preko kolena. Moj stav sam rekao, protiv sam ukidanja javnog servisa, ali vidim mnogo problema. Glavni problem je, pošto nema dovoljno para, počeo je da se komercijalizuje godinama i javni servis. Nažalost, on sad povremeno imaju i emisije koje ne bih nikada očekivao na RTS-u, zato što jednostavno nema novac. Zaposleni su dosta loše plaćeni, kasne im plate i onda oni počinju sami da prave neki komercijalni program, koji zapravo nije ni zamišljen da bude kod njih. Javni servis, još uvek ovakav kakav je, načet, osakaćen, slabo finansiran, bedne plate zaposlenih, još uvek vrši neku funkciju u našem društvu koju niko drugi niti hoće da vrši, niti će vršiti. Prema tome, treba ga zadržati.
Hvala prof. Korać. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, profesore, nemojte biti nervozni. Vi ste prof. na Fakultetu političkih nauka. Prvo ste mi okrenuli leđa, sada gestikulirate. Dame i gospodo, ja sam dirnut. Čuo sam da se neke komercijalne televizije bore protiv opozicije. Recimo, TV N1. Da budemo iskreni, hajde da vidimo šta je imala opozicija do 2012 godine. Zamislite da je gospodin Đukanović bio tada direktor RTS-a. Da li bi to bilo izvodljivo? Teško. Dakle, ja slušam te žalopojke u direktnom TV prenosu kako opozicija tvrdi da ih nema na RTS-u. Znači, ukoliko ima televizijskog prenosa i ukoliko je rasprava o amandmanima, gde se opozicija najčešće javlja, kako to da ih nema u RTS-u kad su u direktnom prenosu? Broj dva. Bio sam dirnut, takođe, kad je ovaj iz sela „Stečajevci“ otkrio da poreski obveznici pune budžet. Doduše, on ga ne puni, barem ne naš, ni američki, ali je to, taj pronalazak mene dirnuo do suza. Gotovo da je pronašao rupu u saksiji i zato savetujem opoziciji da pogledaju šta je opozicija imala do 2012 godine, a šta oni imaju sada. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Ne vidim niti jedan razlog da bilo ko ovde imputira nešto što ne stoji, što niko iz opozicije nije rekao, a to je da prestane finansiranje Javnog medijskog servisa. Naprotiv, ovde smo uložili niz amandmana da se i poveća i na svaki drugi način sigurno obezbedi finansiranje Javnog medijskog servisa iz budžeta. Sve naše napomene išle su isključivo u pravcu kvaliteta informativnog programa u kome opozicija nije zastupljena na odgovarajući način. I tu je stvar vrlo jednostavna. Gospodin Čedomir Jovanović može da bude zadovoljan RTS-om jer je on gost na RTS-u u dogovoru sa Aleksandrom Vučićem kao lažna opozicija. Ali…
Neću dozvoliti da vređate. Ne znam ja kakva ste vi opozicija ali ne možete da vređate poslanike, niti poslaničke grupe. (Boško Obradović, s mesta: Šta je bila uvreda?) Ne kaže se šta je bilo, nego molim, šta ste rekli, u mom svetu se govori – molim, izvinite itd. (Boško Obradović, s mesta: Šta je bila uvreda?) Ja ne dozvoljavam, bez obzira neko u opoziciji ili u vladajućoj većini nema uvrede. Hoćete li da govorite o amandmanu? Nešto sam fleksibilna. Dva sata niko ništa nije rekao o amandmanu. Zabrinuću se za sebe, ne za vas. Hoćete li o amandmanu ili ćete nastaviti da vređate kolege poslanike?
Hvala. Da bih pojasnio svoje mišljenje kada govorim o jednom katastrofalnom informativnom programu RTS u kome, ponavljam, nije gostovao nijedan lider opozicije, ni Vojislav Šešelj, ni Saša Radulović, ni Boško Obradović, za osam meseci od završenih izbora. To nije normalno. Ali, da bismo bili pravedni, treba da pomenemo informativnu uređivačku politiku, primera radi, Radio Beograda, koja je potpuno drugačija, koja je vrlo korektna, vrlo objektivna, koja je vrlo nepristrasna. Tamo zaista postoje emisije u kojima možete da vidite i parlamentarnu, pa i vanparlamentarnu opoziciju. To je, gospodine ministre, pravi primer uređivačke politike. A vi ste pali na mom ispitu poštenja. Ali, ja kao svakom studentu vama dajem i novu šansu. Dakle, da li vi smete da izgovorite javno pred građanima Srbije da nije normalna uređivačka politika RTS u kojoj nijedan lider opozicije osam meseci ne može da se pojavi ni u jednoj emisiji? Da li je to toliko teško izgovoriti, gospodine ministre? Ako vi to niste spremni da izgovorite, pa ja onda sumnjam u vaše dobre namere. Koju ćete vi medijsku strategiju da napravite? Šta ćete vi da predložite Skupštini ako niste spremni da najočigledniju istinu izgovorite da to nije normalno? Da to nije normalno ako tri najveća lidera opozicije ne mogu da gostuju na RTS, ni u jednoj emisiji, niti u jednoj emisiji? Šta je to, kako se to zove?
Bez obzira na vašu duhovitost povremenu, kad kažete – najveći lideri, morate da govorite o amandmanu. Dva sata smo pričali sve i svašta. Potrošili ste svi vreme grupa. Nemam ništa protiv, ali malo o amandmanima da bi neko razumeo čime se mi večeras bavimo. Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, replika.
Gospođo predsednice, nema potrebe da me štitite od kritike. Parlament za to služi. Da li je uvredljiva ili ne? Pa, to je karakteristika onoga ko se takvom kritikom služi. Ja sam razumeo da ovde niko ne osporava značaj uloge nezavisnog medijskog servisa. Samo ukazujem na problem koji se prolongira, a rešenja nema. Bojim se da ćemo doći u situaciju u koju smo doveli sve medije koji su lokalni. Ad hok smo primenili pravilo da opština, odnosno grad ne mogu da budu osnivači lokalnog medija, izdali smo ih na tržište i tako ubili medijske kuće sa tradicijom od po 60, 70 godina, u čitavoj Srbiji. Za to je parlament odgovoran, ne građani, ne zaposleni u lokalnim medijskim kućama, nego ovaj parlament koji je usvojio jedno loše rešenje. Isto se sada dešava sa RTS-om. Ne sumnjam u dobre namere. Čak mi se i dopada situacija u kojoj postoji tako velika saglasnost između navodno političara koji se nalaze na potpuno suprotstavljenim pozicijama. Žuti, bujke i ja, frustrirani u istoj meri u kojoj nekoga drugog frustrira program koji ovde pominju predstavnici opozicije, citirajući neke navode koji su karakteristični za komercijalne televizije. Nema potrebe, ne osećam se uvređenim, baš mi je zadovoljstvo što je očigledna razlika izražena između mene i gospodina iz Dveri.
Reč ima narodni poslanik Dušan Pavlović.
Govoriću o amandmanu u smislu obrazlaganja zbog čega je on sporan. Hoću dve stvari da kažem koje su se čule ovde nekoliko puta u zadnjih sat i po vremena. Prva je, ako mogu da repliciram i da pitam ministra, ministar je rekao da postoji spor ili dilema oko toga treba li da imamo javni servis ili ne. Ministre, ko u ovoj Skupštini je na drugoj strani te dileme? Ko tvrdi da ne treba da imamo javni servis? Ko? (Dragan Vesović, s mesta: Radikali.) Radikali tvrde da ne treba da imamo javni servis? Ja to nisam čuo. Govorimo o tome kakav javni servis treba da bude. Ne možemo sada da prelazimo preko toga tek tako. Kada govorite o karakteru javnog servisa, ne dovodite njegovo postojanje u pitanje. Niko u ovoj sali, ni jedna stranka, ni jedan pojedinac, nije u današnjoj diskusiji doveo u pitanje postojanje javnog servisa, ni jedan. To je prvo. Drugo, gospodin Korać je na žalost otišao, koji je tvrdio da neko u ovoj sali govori o komercijalizaciji javnog servisa. Ko je to pomenuo? Dakle, nikakva komercijalizacija ne dolazi u obzir. Zato i treba da bude javni servis. Dakle, molim vas da se više ne vrtimo u krug sa tezama koje niko nije zagovarao u ovoj sali u današnjem danu. Hvala.
Nemate pravo na reč, pošto ste više puta replicirali. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, za razliku od profesora, ja njemu nisam okrenuo leđa, a on meni jeste. Pažljivo sam slušao njegovu diskusiju, a pažljivo sam ga i gledao deset godina. On se kao kobajagi, vajni analitičar, deset godina nije skidao sa centralnih televizija, a mene kao predsednika stranke nije bilo. Hvala.
Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ana Stevanović.
Zahvaljujem se, predsednice. Ovde smo videli i čuli nekoliko diskusija o tome da li nam treba javni servis ili ne. Apsolutno se slažem da nam treba i saglasno kolegi Pavloviću kažem da nam ovakav servis, kakav jeste, ne treba. Gospodin ministar je naglasio da nam treba neko telo koje će procenjivati suštinu i sadržinu u medijima. Mi imamo, kao što svi znate, REM, imali smo i raspravu o članovima, odnosno kandidatima za članove Saveta REM. Kako mi možemo da očekujemo da će javni servis vršiti svoju funkciju i biti objektivan, biti pravovremen, biti istinit, ako mi u tom telu imamo ljude koji čak ne znaju da nabroje medijske zakone? Na Odboru za kulturu smo imali razgovor sa kandidatom koji je kandidat za člana saveta REM, koji je čak tvrdio, išao je dotle da je tvrdio da REM kao regulatorno telo nema tu obavezu da vrši nadzor nad radom emitera, iako se to navodi i u Zakonu o elektronskim medijima, već je taj izveštaj poistovetio sa izveštajem o oglašavanju. Kako možemo da očekujemo da će javni servis biti objektivan, kako će pravovremeno da informiše građane, ako neko ko je u tom telu tvrdi da ovo telo nema tu obavezu da kontroliše sadržaj? Mi upravo govorimo o sadržaju. U svom amandmanu, koji sam podnela, koji je vrlo kontroverzan, možda ste i pogledali njegovu sadržinu, podnela sam ga upravo zato da bih insistirala da se pronađe adekvatan primer iz savremenog medijskog menadžmenta koji će biti primenjiv za javni servis. Ceo život sam u medijima. Ceo život učim u medijima i bila sam uvek fascinirana kada su mi neki od najvećih stručnjaka medija rekli, vezano za finansiranje medija, jednu srpsku izreku koja kaže – veži konja gde ti gazda kaže. Šta to znači? Onaj ko daje novac, ko finansira medije, on se i te kako pita, na žalost se pita o uređivačkoj politici, a to ne sme da bude tako kada je u pitanju javni radio difuzni servis, jer tada dolazimo do manipulacije medijima, dolazimo do manipulacije građanima i na taj način onemogućavamo građanima da budu pravovremeno informisani i da donese inteligentne političke odluke. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala, gospođo predsednice. Pozivam da se ne prihvati, iako ovde nije bilo detaljnijeg obrazloženja šta je predloženo. U obrazloženju koje smo dobili stoji da je predlog takav kakav jeste zato što predlagač smatra da bi trebalo javni servis finansirati isključivo iz taksi. Ako to podrazumeva, tako piše, nivo takse koji postoji, nije održivo. Ako podrazumeva viši nivo da bi bio održiv, to znači poskupljenje. Smatram da to nije ispravno, iako je ovo drugačije obrazloženje u odnosu na ono koje smo slušali usmeno danas. Da kažem, sa iste strane koja uporno insistira na tome da treba da bude skroz kroz budžet, ni to nije dobro. Kolega Korać trenutno nije tu, ali on je naveo zašto i ja se sa tim slažem, i to zaista jeste stav naših prijatelja iz Evrope, ali mene, dame i gospodo, ne čudi insistiranje na onome sa čim se Evropa ne slaže od strane udruženja koje se lažno predstavlja kao pokret, jer njihov politički stav, ne znam da li ste to znali ili niste, jeste da se suspenduju evropske integracije. Meni je to logično, ali se ne slažem, pa da se ne prihvati.
Reč ima narodni poslanik Ana Stevanović.
Zahvaljujem se, predsednice. Mi smo prvenstveno za to, to stoji u Zakonu o javnim medijskim servisima, da država treba apsolutno da izađe iz medija. Postoji bezbroj razloga zbog čega to tako treba da bude. Dakle, gde god imate, na bilo koji način upliv države, apsolutno možete računati da će doći do manipulacije, da će doći do političkih i finansijskih zloupotreba medija. Ono što sam ja svojim amandmanom predložila jeste da se primene apsolutno savremeni principi medijskog menadžmenta, da možemo da učimo i od zemalja EU, od angloamerike, od koga god hoćete. Na primer, u Švedskoj, daću samo jedan primer, njihovi građani imaju ogroman stepen poverenja u javni servis. Zbog čega je to tako? Zato što znaju da je javni servis nezavisan. Oni se apsolutno informišu na osnovu javnog servisa. Da li se bilo ko od nas informiše isključivo na osnovu javnog servisa? Naravno da ne. Ne znam da li ste čitali izveštaj Instituta društvenih nauka. Objavljen je pre nekih desetak dana gde se kaže da javni servis ne ispunjava ulogu u informisanju građana. Oni imaju nekoliko vrlo korisnih, vrlo dobrih argumenata. Kažu da je način izveštavanja javnog servisa vrlo udvornički i sličan devedesetim, da postoji apsolutna pristrasnost kad god se izveštava o aktivnostima premijera ili pripadnika vladajuće stranke. Takođe, Institut društvenih nauka je rekao da se maksimalno zloupotrebljavaju aktuelne političke funkcije tokom predizborne kampanje i tokom izveštavanja. Moliću da se svi njihovi argumenti uvaže i argumente koje bih ja upotrebila kada ću braniti svoj amandman, kao i kad branim apsolutno pravo na slobodne medije, jer bez slobodnih medija nema slobodnog društva, a to je ono što nam svima apsolutno treba. Znamo svi da nam se približavaju izbori koji će biti sledeće godine i ne želim da se pitam na šta će ličiti javni servis i izveštavanje i, takođe, prisustvo drugih stranaka i njihovih predstavnika u situacijama kada imamo apsolutno korišćenje i zloupotrebu javnog servisa u političke svrhe. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala još jednom. Iako smo dobili dodatno obrazloženje, moram da ostanem pri zaključku koji sam već izneo, dakle, za slučaj da ovo ko je koliko zastupljen i kakvi su sadržaji, kakav je odnos prema političkim akterima uopšte tema. Čisto za slučaj da jeste, nije loše znati da je na osnovu međunarodnog istraživanja koji su radili reporteri bez granica, Srbija je napredovala po pitanju medijskih sloboda i da smo danas slobodniji u tom smislu od mnogih zemalja u okruženju, i to neka vam bude odgovor na temu sadržaja. Dakle, bolje i od evropskih zemalja iz našeg okruženja stojimo po tom pitanju, a to svakako svi dobro znamo, nema veze sa ovim, iako mi je drago što je dato obrazloženje otišlo u stranu, dakle više nije ono koje smo slušali od predstavnika određenih političkih grupa, nije više ni ono koje smo dobili u ovom predlogu ovde. Amandman, na žalost, glasi samo tako kako glasi, pa moram da kažem da ne može da se prihvati.
Reč ima narodni poslanik Ana Stevanović.
Zahvaljujem se, predsedavajuća. Još jednom samo da repliciram kolegi i da ponovim još neke argumente koji svedoče u prilog tezi koju sam upravu iznela. Dakle, pomenula sam već izveštaj koji na žalost nismo videli, a koji je trebalo da uradi REM o nadzoru nad radom pružalaca medijskih usluga tokom medijske kampanje. Dakle, REM je imao obavezu i po Zakonu o elektronskim medijima, kao i po sopstvenom statutu, da ovaj izveštaj preda i učini ga javnim. Izbori su bili pre osam meseci, a mi taj izveštaj još nismo videli. Imam pouzdane informacije da je taj izveštaj uveliko gotov. Zbog čega ga nismo videli? Taj izveštaj je pokazao da je suprotno svim pravilnicima koje je REM prethodno izdao dolazilo do masovne zloupotrebe i korišćenja aktuelnih političkih funkcija u predizborne svrhe. Pomenuću izveštaj koji je radio Biro za društvena istraživanja, odnosno BIRODI u kome smo svi jasno mogli da vidimo procente i zastupljenost političkih partija tokom predizborne kampanje. Mislim da i građani Srbije i oni koji čak vrlo malo prate medije mogu da budu svesni ko je zloupotrebljavao najviše svoju političku funkciju na kojoj se nalazi, ko zloupotrebljava političku funkciju dan danas, jer taj neko ni ne izlazi iz političke kampanje, odnosno predizborne kampanje …
Budite ljubazni, o amandmanu barem nešto. O izveštaju BIROD trenutno ne raspravljamo.
Naravno. Tačno je, ne raspravljamo o njemu, ali on upravo govori o tome da na javnom medijskom servisu ni jedan predstavnik opozicije ne može da se pojavi. Na javnom difuznom servisu dominira isključivo samo predstavnik jedne političke partije koji masovno i grubo krši političku funkciju na kojoj se nalazi.
Molim vas, o amandmanu. Molim sve učesnike u raspravi da govore o amandmanu. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ne razumem da neko kuka da političkih stranaka nema na televiziji, a još nisu ni registrovali političku stranku. Oni i nemaju političku stranku. To je jedno. Drugo, prozivanje tamo nekog kako neko politički zloupotrebljava svoj položaj, taj neko nema majku u Agenciji za borbu protiv korupcije. Hvala.
Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Poslaničke grupe „Dveri“. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Upravo smo podneli ovaj amandman da bismo pokazali da nam je stalo do sigurnog dugoročnog finansiranja Javnog medijskog servisa u nekoliko narednih godina ili, kako je navedeno ovim amandmanom, do 2020. godine. Dakle, mi nemamo taj problem da shvatamo značaj Javnog medijskog servisa. Mi imamo problem sa odsustvom bilo kakve političke vizije od strane vladajuće stranke, Srpske napredne stranke. Jer, ako kažete da nikada nećete smanjiti penzije, pa ih smanjite, ako kažete da neće biti takse, a onda uvedete taksu kao pretplatu za RTS, to znači da vi nemate politiku, odnosno da kršite svoja predizborna obećanja. Nemamo mi problem ni sa tim da u perspektivi svi građani Srbije putem pretplate finansiraju jedan nezavisni javni medijski servis. Ali, zašto bi oni to radili, kada taj javni medijski servis nije nezavistan, kada nema nezavisnu informativnu politiku, odnosno uređivačku politiku za informativni program? Primera radi, birači Srpskog pokreta „Dveri“, navedite mi jedan jedini razlog zašto bi plaćali pretplatu za Radio-televiziju Srbije, kada u informativnim programima Radio-televizije Srbije nikada ne mogu da vide predstavnike političke opcije za koju glasaju, ako ne mogu da vide svog predstavnika ni u jednoj političkoj emisiji na RTS-u? Zašto bi plaćali pretplatu? Zašto? Oni hoće da plate pretplatu za javni medijski servis koji je objektivan prema svim političkim opcijama. Kad kažem objektivan, jel imate vi, naprednjaci, 50% na izborima? Evo, neka imate 50% informativnog programa, ali, ne možete da imate 100% informativnog programa. Neka mi imamo 1%, ali, da imamo 1% na informativnom programu RTS-a, a nemamo ni jedan posto. Jer, za osam meseci, ni jednom nismo gostovali na Radio-televiziji Srbije. A koliko puta je gostovao Aleksandar Vučić i koliko puta su gostovali predstavnici SNS i koliko minuta u Dnevniku RTS-a se pojavljuje Aleksandar Vučić? Dakle, vrlo je jednostavna stvar – nećemo da plaćamo pretplatu i taksu za naprednjački javni medijski servis. Hoćemo nezavistan medijski servis, na kome može da se čuje i glas opozicije, a onda smo spremni da platimo jedno takvo objektivno i nepristrasno novinarstvo.
Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima Marko Đurišić.
Hvala, predsednice. Mi smo podneli amandman da umesto rokova koji govore o određenim datumima, vidimo da je i Vlada odustala od svog predloga, od godinu dana otišla je na dve godine, nije prihvatila predlog na četiri godine, znači, nalazimo se u jednoj pijaci, stavimo reči: „do prestanka razloga za delimično finansiranje iz budžeta Republike Srbije za obavljanje osnovne delatnosti“. Zato što je to suština o kojoj treba da razgovaramo. I o tome se, čini mi se, vodi rasprava u prethodna dva sata. Znači, ovaj član koji se menja sada, koji je prvo trebalo da važi godinu dana, sada će, izgleda, da važi još dve godine i suštinski odustaje od uvedenog proklamovanog Javnog servisa Srbije koji je nezavistan u odnosu na Vladu i na izvršnu vlast i treba da se finansira isključivo od pretplate koju plaćaju svi građani Srbije. To je suština zakona. I nije istina, ja se ne slažem sa argumentima koji kažu – rukovodstvo RTS-a nema veze sa tim. Imalo je godinu i po dana, od jula meseca 2014. godine, kada je zakon usvojen, do početka ove godine, da se pripremi za uvođenje pretplate, da smisli način, da napravi kampanju zbog čega građani treba da im veruju i plaćaju pretplatu. Ono ništa od toga nije uradilo. I onda je došla Vlada i napravila jedno solomonsko rešenje. Tada je rečeno – evo, godinu dana plaćaćete pretplatu samo 150 dinara, ostatak para daćemo iz budžeta. Prošlo je godinu dana. Opet se ništa nije uradilo i opet smo na istoj tački – kako ćemo dalje. I pošto niko nema rešenje, niko ništa nije uradio, mi sad to produžavamo, prvo, predlogom Vlade originalno za godinu, a sada za još dve godine, bez priče kako ćemo da izađemo iz ovoga, da li ćemo javni servis da napravimo onako kako treba, ako treba da postoji javni servis, nezavistan od izvršne vlasti, ili ćemo da napravimo državnu televiziju koja će se plaćati iz budžeta i koja će direktno odgovarati Vladi. Ali ne, Vlada nastavlja i prolongira ovo stanje, zato što joj očigledno politički odgovara. Jer, mi ovde vodimo diskusiju – nezadovoljni smo mi iz opozicije jer, naravno, niko nikad ne može da se pojavi u informativnom programu RTS-a, ni u redovnim informativnim emisijama, dnevnik i ostale emisije, ni u ovim drugim emisijama koje bi trebalo da razvijaju politički dijalog. A s druge strane, predstavnici SNS-a su nezadovoljni, jer Vučić se nije ni u jednom dnevniku za ove četiri i po godine pojavio u prvih 10 minuta nego u drugih 10 minuta. Jednom od 1.500 dana i to navode kao primer kako RTS ne izveštava kako treba i treba da bude državna televizija. Mi nemamo taj dijalog. Imali smo, a kada je usvajan zakon i medijska strategija i tu su bile, nažalost nije taj ministar koji je tada bio, puna usta velikih reči, a sada je ministar provukao, meni je to bilo jako interesantno, da ćemo usvajati novu medijsku strategiju uskoro. Znači, sve ono što je onaj prethodnik najavljivao kao najbolje rešenje, dugoročno, kako će to da popravi medijsku scenu Srbije, kako će to da spreči cenzuru i autocenzuru – ne, ne valja, što smo i ukazivali da ne valja. Sada ćemo imati nešto novo. Kada? Ne znamo. Očigledno je ministar našao ovde i vladajuća većina, da kažem, jedno dobro rešenje tako što je umesto godinu dana sada uzela dve godine sebi da radi taj posao, a mogu da vam kažem da ste trebali da uzmete naše rešenje, jer naše rešenje je neograničeno, jer govori o prestanku uslova zbog kojih smo došli u ovu situaciju. Naša namera je bila da usvojimo ovakvo rešenje, da kada dođe neka druga odgovornija Vlada da stvori te uslove u najkraćem roku u obaveže i RTS da radi na tome, da vodi kampanju da građani znaju zašto plaćaju tu pretplatu i da je plaćaju zato što je njihov interes to da imaju i dobar kulturni program i obrazovni program koji postoji i informativni program u kome su zastupljeni stavovi svih političkih snaga u Srbiji, a toga danas nema i kako sada stoje stvari, sa ovakvim izmenama ovog Zakona o medijskom servisu, neće ga uskoro ni biti.
Ministar ima reč.
Nekoliko reči o medijskoj strategiji. Ne znam šta ste tačno imali na umu, ali medijska strategija je istekla 1. januara 2016. godine, tako da se nameće potreba za donošenjem nove medijske strategije. Ne znam šta vas zbunjuje u toj prostoj činjenici. Prethodna medijska strategija, uvaženi poslaniče, trajala je od 2011. godine do 2016. godine, što znači da je 1. januara 2016. godine istekla. Istekao je rok. Neophodno je donošenje nove medijske strategije. Opšte poznate okolnosti u koje ste upućeni će vam lako objasniti da su ove godine bili izbori, neke okolnosti itd. Mi ćemo doneti medijsku strategiju u roku veoma kratkom od svega par meseci od danas. I dalje ne razumem šta vas zbunjuje u tome, pa od toga pravite neku situaciju koja je posledica neke političke zavere ili lova u mutnom. Strategije nema. Treba da je bude. To je prosto. To je vrlo prosto. Sada me vi ne slušate, a iskoristili ste priliku što ste u direktnom TV prenosu da iznosite ocene koje su u neku ruku komične ili posledice neshvatanja jasne situacije. Što se toga tiče. Što se tiče vašeg amandmana, znate kako, vi ste dobili ovde obrazloženje. Jednostavno, u zakonima ovog tipa mora da postoji neki rok. Vi unosite maksimalan stepen neodređenosti - do prestanka važenja razloga. To je ista stvar. Ovo je konkretnije i odnosi se na dve godine, a to tokom trajanja dve godine može se izmeniti ako nastupe neke nove okolnosti ili prestanu da važe razlozi. Vaš amandman je apstraktniji i neodređeniji, a samim tim, manje precizan i samim tim manje logičan i dobar. Stvar je vrlo jednostavna. Malopre sam samo hteo da kažem, ako je sada to prilika, za jednu ocenu, da ne personalizujem da je neko ovde izneverio, pao na nekom moralnom ispitu.
Vreme. Završite rečenicu.
To nije dobra poruka, dragi uvaženi poslaniče, da uvodimo kategorije ko je na čijem moralnom ispitu pao. Ovde ne govorimo o uređivačkoj koncepciji RTS, nego o sasvim drugim stvarima.
Hvala ministre. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Naravno da govorimo, jer uređivačka politika svakog medija zavisi od izvora finansiranja. I privatni mediji imaju određenu uređivačku politiku koja je u interesu vlasnika tih medija. Ne bi smela da bude jedino u interesu, pošto i oni obavljaju delatnost od javnog interesa, ali je dozvoljena određena mera interesa vlasnika. Suština javnog servisa je da su vlasnik javnog servisa svi građani i da treba da bude u interesu svih građana. Mi nemamo to, Vlada je promenila suštinu zakona, upravo ovim članom, obezbeđujući značajan deo sredstava iz budžeta i time se postavila kao vlasnik javnog servisa, Vlada, izvršna vlast, i tako se i ponaša i zato imamo uređivačku politiku informativnog programa, pre svega, kakvu imamo, gde nema predstavnika opozicije. Upalite sada dnevnik u pola osam uveče, videćete kako izgleda dnevnik, koliko vremena imaju predstavnici vlasti, a koliko imaju vremena predstavnici opozicije. U ovom prenosu, koji možda ide, a možda i ne ide, ne znam, ne mogu da gledam prenose, sedim ovde u sali, taj prenos se plaća, plaća se iz budžeta Skupštine Srbije svakog meseca. Znači, to je komercijalni i ne bi smeo nikad da se prekine ni jednim drugim programom, što RTS radi. Znači, ne bi smeo da se prekine. Kritikujem Vladu upravo što nema jasnog koncepta da li hoće javni servis ili hoće državnu televiziju. Vi sada ovo koristite, jer onda slušamo napade na uređivačku politiku RTS - nije jednom bio premijer u prvih 10 minuta, strašno, a 1499 dana što je bio, nema veze, a što niko nikada od predstavnika opozicije nikada nije bio u 1500 dana, to nema veze. E, pa ima i te kako veze i treba o tome da razgovaramo. Ne vidim opravdanje da vi meni 27. decembra 2016. godine kažete - istekla je medijska strategija 1. januara. Ko je kriv što nije doneta medijska strategija godinu dana i šta je garant da ćete vi doneti kako kažete? Ja ću vam reći - i naredne godine će biti izbori. Znači, za nekoliko meseci će ponovo biti izbori i ponovo nećete doneti medijsku strategiju, a vama medijska strategija i ne treba, jer mediji u Srbiji ne postoje. Znači, pogašeni su lokalni mediji ili pokupovani od strane funkcionera SNS, koliko god to vama bilo smešno. Pogledajte na šta liče lokalne TV i rado stanice, kao isključivi servisi SNS i to je rezultat medijske strategije koju ste vi sprovodili, ne do 1. januara, nego do danas, 27. decembra, a sprovodićete očigledno još jako dugo, jer nam slede izbori i nećete vi to doneti u narednih nekoliko meseci, kao što ste rekli.
Na član 1. amandman su zajedno podneli Dejan Šulkić, Milan Lapčević, Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Dejan Šulkić.
Zahvaljujem, predsednice. Mi smo podneli amandman, istovetan, praktično, kao i koleginica Čomić. Amandman je prihvaćen, tako da o tome ne bih nešto posebno diskutovao, ali o čemu se u stvari ovde radi. Gospodine ministre, svi se slažu, i vi kao predstavnik Vlade i predstavnici vladajućih stranaka i opozicije, da nešto nije u redu i da nešto treba raditi, ali nekako, ako mogu tako da kažem, to političko pimplovanje i prebacivanje od možda poslanika manje od vas - pa dajte, vi predložite kako to treba da se uradi, isami ste sada diskutovali o strategiji. Dakle, to je vaša dužnost, ako se slažete da nešto nije u redu, da predložite šta treba da se uradi i to što pre da se uradi. Zašto smo predložili ovaj amandman? Zato što, i ovo je privremeno rešenje, samo što smo ga sa godinu dana produžili na dve godine. Da li ćemo u tom dužem roku nešto uraditi, da li možete to da kažete, osim što ćemo dobiti strategiju, i da li će ta strategija biti izlazna strategija za ovu situaciju u kojoj se nalazimo, šta će se dešavati dalje? Uvek će neko birati organe upravljanja javnog servisa i uvek će to biti većina na neki način, da li će to raditi direktno Vlada u nekom konceptu finansiranja, ili će to raditi regulatorno telo, posredno raditi Skupština preko regulatornog tela, to će raditi skupštinska većina. Dakle, ništa se tu novo neće desiti, ali treba više raditi na pravilima kako taj sistem, odnosno servis treba da funkcioniše i da se uvede sistem odgovornosti, a pravila podrazumevaju, o tome su govorile neke kolege poslanici, pravila podrazumevaju i meru izdvajanja budžeta, dakle vrstu troškova, meru troškova, broj zaposlenih itd. Predstavnici vlasti, najviši predstavnici vlasti su posle Brazila napadali zaposlene za dnevnice itd. Pogledajte, danas se govori o rukovodstvu RTS, informišite se kolike su plate ljudi koji rade na montaži, koji rade na sličnim poslovima, jako niske plate, ponižavajuće. Što se tiče sadašnjeg stanja, sadašnje stanje je…
Prekoračili ste vreme dva minuta 11 sekundi.
Samo jednu rečenicu, molim vas.
Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Reč ima narodni poslanik Dušan Pavlović.
Poštovani građani Srbije, počeću sa sledećom konstatacijom. U petak sam ovde govorio u načelnoj raspravi na istu temu, dakle, govorio sam o RTS, o taksi, o finansiranju i o tome pod kojim uslovima treba da se finansira. Dakle, ponavljam još jednom, javni servis treba da se finansira, pitanje je samo pod kojim uslovima, odnosno šta za uzvrat on treba da nudi. Govorio sam ukupno oko šest, sedam minuta, na pola mog izlaganja je RTS prekinuo prenos i pustio reklame. To je činjenica oko koje nema spora. Sada da vam kažem šta sam predložio u ovom članu. Dakle, predložio sam da za uzvrat RTS, dakle, ako hoće da dobije dodatnu količinu sredstava koju treba da dobije, za uzvrat treba da omogući transparentno poslovanje. Moj amandman se sastoji od tri dodatna stava koji kažu da javni servis ima obavezu da u roku od šest meseci po usvajanju ovog zakona napravi sistematizaciju svih radnih mesta i to objavi na internet prezentaciji. Moramo da vidimo koliko ljudi tamo radi i da li možda postoje neki sektori u javnom servisu gde ima više zaposlenih neto što ih treba, a u nekim slučajevima da ima recimo, manje zaposlenih nego što treba. Javni servis je javna stvar, pa to treba da bude javno. Drugi stav – javni servisi su dužni da u roku od šest meseci od usvajanja ovog zakona izvrše popis sve imovine, svih dugovanja i potraživanja od trećih lica. Moramo da znamo sa čime javni servis raspolaže. Kada pogledate bilans stanja, to se u njemu ne vidi. Vidi se ukupna količina vrednosti imovine, ali ne vidite koliko javni servis zapravo poseduje vrednosti. Treća stvar – javni servisi su dužni da u sklopu objavljivanja svojih godišnjih izveštaja, bilansa stanja i bilansa uspeha, na internet stranici postave sve skenirane ugovore kojima pružaju neke usluge ili potražuju neke usluge od trećih lica. To je prava transparentnost. Ako javni servis želi da bude finansiran, a treba da bude finansiran, onda mora da posluje ovako odgovorno i transparentno.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi profesore, koji je ovog trenutka meni okrenuo leđa i žurno napušta salu, moram reći da ne razumem ovaj amandman, s obzirom da se predlagač žali da ga nije bilo na televizijama javnog servisa, bez obzira što se ja politikom bavim od 1990. godine, ni jednom nisam bio na RTS, i ako mi je stranka bila najmanje pet ili šest puta parlamentarna, za razliku od profesora koji nema uopšte političku stranku. Dakle, oni su ušli u Vladu, u ministarstvo, u ministarstvu su napravili udruženje i sada preko tog udruženja želi da se povrati, i ako se 10 godina nije skidao sa RTS i ostalih centralnih televizija kao politički analitičar, a kod njih od analitičara do političara je veoma kratak period. Takođe, ne mogu da razumem da se žali, valjda za petak, kada je njegov govor nešto malo skraćen. Radi pune istine, uvaženi profesore, trebalo je reći da moj govor koji je išao iza njega uopšte nije bio emitovan. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Da se vratim na suštinu amandmana, pošto očigledno posao ovog poslanika je da skreće sa teme i da napada poslaničku grupu Dosta je bilo, trudeći se da ne pomene naše ime, i kao to je onda u redu i ne dobijamo replike. Znači, suština je transparentnost. Mi smatramo da treba podržati, odnosno da javni servis treba da bude finansiran od strane građana Republike Srbije. Mislimo da to treba da bude iz budžeta i to po formuli kojom definišemo tačno koliko RTS treba da dobije novca. Međutim, za to je potrebna potpuna transparentnost, da znamo tačno koliko zaposlenih imaju, koje sistematizacije radnih mesta, da znamo takođe ko dobija novac, kome plaćaju usluge, koliko itd? Puna transparentnost. Znači, bez toga zaista, govorimo napamet o stvarima koje su jako bitne, gde tražimo od građana Republike Srbije da odvajaju novac za finansiranje servisa koji je u njihovom interesu.
Reč ima narodni poslanik LJubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, pa ja mislim da ne treba prihvatiti ovaj amandman. Ali, kolegama koje se trude da ovaj način utiču na nešto, dajem savet neka zavrnu rukave, pobede na izborima, osvoje vlast, pa onda neka menjaju i sve kompletno.
Reč ima narodni poslanik Radulović.
Ja se zahvaljujem na ovom nepotrebnom savetu. Da ponovim, tražimo potpunu transparentnost, radi se o novcu građana Republike Srbije. Ovo sa izborima nema nikakve veze i ovakve diskusije su neozbiljne. Znači, mora da bude potpuna transparentnost ako neko traži novac građana Republike Srbije, i naravno, javni servis treba da bude finansiran iz budžeta, ali pod uslovom potpuno jasnih računa, potpune transparentnosti.
Reč ima narodni poslanik Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja imam predlog i voleo bih da je predlagač predložio da mi to gurnemo u stečaj i da RTS prebacimo privatnoj firmi stečajnog upravnika. Hvala.
Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Branka Stamenković, Zoran Živković, zajedno Nemanja Šarović, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i zajedno poslanici poslaničke grupe DS. Od ovlašćenih, Vjerica Radeta.
Tražili smo da se briše ovaj amandman, odnosno ovaj član, kao i prethodni i evo duže traje rasprava o ovom Predlogu zakona o izmenama Zakona o javnim medijskim servisima, i niko nas od učesnika u ovoj raspravi nije ubedio da javni servis ovakav kakav je, zaslužuje da se finansira iz budžeta Republike Srbije. To što se predstavlja javnim servisom nije nikakav javni servis to je televizija koja koristi nacionalnu državnu frekvenciju, a koja je u službi Devenporta, Skota i vladajućeg režima. I mislim da to niko ne može da ospori. Ovde su se čuli komentari kolega koji, naravno, neću nikoga da pominjem, jer ne želim da izazivam replike, kolega koji su žalili kako nisu dugo bili na RTS-u, a ja podsećam da je u vreme predizborne kampanje jedino srpski radikali nisu bili ni u jednoj emisiji. Svi ostali su bili i ovi što ih je Skot doveo u Skupštinu i neki čak i pre nego što su podneli kandidatsku listu. Često čujemo i da se premijer Vučić žali kako ga nema dovoljno na RTS, a on čovek pravi specijalne emisije, specijalna emisija „Oko“, specijalni „Upitnik“, dakle, on je tamo u serijama kao Kasandra i ne vidim nikakvu razliku između ovih i njih što se tiče javnog servisa. Ono što želimo da podsetimo javni servis, da za dve i po godine od kada je Vojislav Šešelj došao iz Haga, nijednu emisiju nije imao na javnom servisu. Od 12. novembra 2014. godine kada je došao, pa ni 31. marta ove godine kada mu je izrečena oslobađajuća presuda po svim tačkama optužnice. U tom periodu RTS je pravio pet ili šest emisija u kojima se govorilo o Šešelju, u kojima se govorilo o njegovoj presudi, svi su mogli da budu prisutni, svi su mogli o tome da govore, ali ne i Šešelj. Govorili su koje kakvi advokati, koje kakvi analitičari i kvazi analitičari, profesori uvaženi, ne uvaženi, ne znam ko sve nije bio, samo nije bilo Vojislava Šešelja da priča o tome kako je on to pobedio Haški Tribunal. To je što se tiče nas srpskih radikala, kako god nas shvatili i razumeli to je nama jedan od osnovnih razloga zbog kojih tvrdimo da RTS ne sme da se finansira iz džepova građana Srbije. Govorićemo i o ovom drugom predlogu zakona, ali sada govorimo o budžetu. Čime je to RTS zaslužio da se finansira iz budžeta i da se zove javnim servisom? I to da mu se još produžava, dakle Vučiću je palo na pamet da kaže produžićemo im još za godinu dana. Pa onda vam je rekao produžite za još jednu godinu, vi produžili. Dokle će na taj …. Da, ministre, to tako funkcioniše, znamo mi, nismo od juče. Znamo da je to tako. Ali to nije u redu i to nije interes građana Srbije. To je suština. Zato smo predložili da se brisanjem jednog i drugog člana faktički da ovaj zakon nestane iz pravnog prometa i da javni servis više ne dobija. Znate, pre neki dan je bila emisija gde se pričalo o predsedničkim kandidatima. Jedna od onih Olja, Bujketovih, beše Kovačević, neko od gostiju kaže da će Vojislav Šešelj biti u drugom krugu izbora, a ona kaže – molim, Vojislav Šešelj, jel smete da se kladite. Samo što nije kladionicu žena otvorila. Kaže – zapamtiću šta ste rekli, pa ću vas zvati posle izbora. Jel to javni servis? Šta me briga za koga ona navija, ali ona ne sme na taj način da se obraća sa javnog servisa. Zato ne smeju dobiti ni jedan jedini dinar. Zbog Olje jedne, Olje druge, Bujketa i ostalih. Žao mi je ovih ljudi koji rade maltene za minimalac, najveći je broj. Šačica je tih koji upravljaju, koji i njima ne daju platu i koji ne rade u interesu građana Srbije. Jedna apsolutno i potpuno antisrpska televizija.
Hvala. Dužna sam da vam pročitam obaveštenje RTS gde kažu da su neistiniti navodi bili jednog poslanika, da su preko njegovog govora puštali reklame. Izveštaj režije imaju – nema reklama tokom skupštinskih prenosa, nikada ih nije ni bilo. Dužna sam zbog javnosti da pročitam ovo njihovo saopštenje, jer čitavo popodne smo posvetili njihovom programu. Znači, nema reklama tokom skupštinskih prenosa, sponzori ne investiraju u nas, očigledno. Reč ima narodna poslanica Maja Videnović.
Ovo je drugi amandman koji smo podneli na ovaj kratak Predlog izmena i dopuna zakona. Danas smo imali priliku da razgovarajući o zakonu o izmena Zakona o javnim medijskim servisima, govorimo o svemu, samo ne o onome što je suština. Mi imamo duboko nerazumevanje oko toga šta bi javni servis trebalo da predstavlja. Šta je javni servis, koja je njegova uloga i koja je uloga svih nas? Koja je uloga izvršne ili bilo koje vlasti u odnosu na javni servis? Mnogo opasnije od toga što mislim da imamo potpuno nerazumevanje u odnosu na to šta je to javni servis, koliko bi trebalo da ga čuvamo, pomažemo, radimo sve da on bude nezavistan je namera, tendencija koju smo danas imali prilike da čujemo od kolega narodnih poslanika SNS, primarno, koja se ogleda u nekoliko opasnih teza, koje su mnogo opasnije od pukog nerazumevanja. Prvo smo imali danas legitimne političke ideje, da apsolutno ne bi trebalo da parlament bira članove REM-a, nego što ih lepo ne postavlja Vlada. To je tendencija koja se naslanja na sve ono kako se ponaša izvršna vlast. Moram da vas obavestim, kolega koji je to rekao, nije trenutno tu, ali način na koji mi biramo članove REM-a je bukvalno da ih Vlada, kroz protočni bojler. Ono urušavanje institucija, urušavanje procedura koje se ogledaju u načinu na koji smo birali članove REM-a je upravo to. to je upravo partijsko postavljanje od podobnih ljudi iz Vlade Republike Srbije. Druga, neverovatna teza je bila pobedite gospodo na izborima pa onda imajte javni servis kakav vam odgovara je opasna teza koja takođe svoju potvrdu ima i u ovom Predlogu zakona. Danas smo imali žalopojke o tome koliko je premijer ili nije bio ili jeste u određenim prilazima na centralnom dnevniku RTS, od pet godina nekakav dnevnik da nije u onoj sekundi po osećaju SNS, kada bi trebalo da ima. Danas smo razgovarali o svemu samo ne o suštini. Suština je da dve i po godine nakon usvajanja ovog zakona imamo konstantu jednu politiku prolongiranja koja ima za posledicu nekoliko stvari. Odredbe Zakona o javnim medijskim servisima se već gotovo treću godinu ne primenjuje. Onda smo imali izjavu premijera koji je rekao njegovo predizborno obećanje da će ukinuti pretplati. Zbog toga smo doneli, ministre, moram da vas podsetim, vi tada niste bili ministar, ali nasleđujete stanje za koje ste odgovorni i ono što projektujete kada govorite o medijskoj strategiji morate da imate u vidu sve ono što se desilo od tada, onda smo imali Zakon o privremenom uređivanju načina naplate takse, koji je praktično legis specialis, jer je potpuno suprotan od Zakona o javnim medijskim servisima. Imamo tu tendenciju da se kontinuirana kontrola Vlade nad Javnim servisom nastavlja. Pa imamo neverovatno licemerne izjave o tome da kažemo – da, smanjili smo taksu na 150 dinara, a ostalo plaća Vlade. Ne plaća Vlada, to takođe plaćaju građani Srbije. Ovo vam govori neko ko je bio redovni platiša pretplate za RTS. Ja mislim da je to dobar model i mislim da je naš zajednički interes, ne naš, nego svake građanke i svakog građanina, da imamo kvalitetan javni nezavisni servis. Ne samo zbog potrebe objektivnog i pravovremenog informativnog programa, nego to je jedini prostor gde možemo da čujemo nešto više, nešto od obrazovnog sadržaja, nešto od kulturnog sadržaja. To je interes svake građanke i građanina i to je, ako hoćete, interes demokratskog društva, da ima slobodan i nezavisan javni servis. Na kraju, moram da se osvrnem na zaista prilično sramno i licemerno obrazloženje zbog toga da vi nećete da prebacujete na građane i, eto, Vlada će da donese odluku o tome koji će biti iznos taksi, iako je to apsolutno kršenje Zakona o javnim medijskim servisima, zato što je 150 dinara optimalno i imajući u vidu ekonomsku situaciju građana, a to radite u istom trenutku kada im smanjujete plate, penzije i povećavate poreze.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković.
Hvala. Ja sam podnela dva amandmana na ovaj Predlog zakona, oba u istovetnom tekstu – briše se. Zašto? Zato što smatram da rešenje za probleme Javnog medijskog servisa koje mi imamo ne može više tražiti u produžavanju rokova. Krajnje je vreme da neko sedne, zasuče rukave i nađe rešenje za probleme koji nisu od juče, koji postoje odavno. Pet godina je ova vladajuća većina imala na raspolaganju da krene da rešava te probleme. Umesto da to uradi, ona samo produžava rokove zadržavajući status kvo. Zašto? Zato što joj odgovara status kvo, a naročito ako uzmemo u obzir činjenicu da su pred nama jedna do dve, a možda i tri predizborne godine, te samim tim zadržati finansijsku kontrolu nad Javnim medijskim servisom ovoj vladajućoj većini više odgovara nego da rešava probleme. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Imamo dve teme. Jedno je finansiranje, a drugo je uređivačka politika. Oko finansiranje, ove četiri milijarde, plus šest milijardi koliko se skupi od TV pretplate, skoro tri i po miliona brojila puta 150 dinara, to je oko šest milijardi. I još jedno dve milijardi bi trebalo da postoji mogućnost same televizije da zaradi, to mu dođe oko 12 milijardi. To je oko 100 miliona evra. To uopšte nije mala para. To je jedna stvar. Treba finansirati iz budžeta, jer je to prirodnije, normalnije, jednostavnije. Time se ne obezbeđuje niti smanjuje sloboda informisanja građana, ali se obezbeđuje materijalna sigurnost i ovih ljudi koji tu rade i kamermana, kojima se desi, recimo, da im dođe neki ludak pa im se dere što komuniciraju sa režijom u toku žive emisije. Ne dao Bog da se to desi. Vlada Srbije mora da bude garant objektivnosti RTS-a, zvao se on državna televizija ili javni servis. To da napravimo neko nezavisno telo koje će to garantovati, to zaboravite, za to je potrebna tradicija. Ovde Vlada mora da bude garant za to. Prema tome, ako mislite da televizija treba da bude objektivna, Vlada, predsednik Vlade, ministar informisanja treba da kaže – ja garantujem, moja je obaveza, moja čast i moj obraz je da to treba da bude kako treba. Konačno, pogledajte film „Netvork“ ili „TV mreža“ iz 1976. godine, američki film, pa će vam mnogo biti jasnije o tome šta se dešava, ali definitivno televizija će biti normalna i objektivna…
Dve minute imate samo.
Još jedna rečenica. … kada se vide duel emisije vlasti i opozicije.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Ministre, vi ste još jedanputa mogli da vidite koliko je RTS moćan. RTS izda saopštenje i odmah dobije pravo na repliku i da se direktno čita u Narodnoj skupštini, a mi šta god da govorimo, koliko god saopštenja da pišemo, mi na RTS-u ne možemo da se pojavimo. To je razlog zbog koga mi protestujemo. Dakle, RTS nije javni servis, oni sa javnim servisom nemaju nikakvih dodirnih tačaka. Dakle, vi znate ko uređuje RTS. Postoje i druge televizije koje su komercijalne, ali je velika greška govoriti da oni mogu da rade šta hoće. Ne mogu, oni koriste nacionalnu frekvenciju. To je javno dobro i ko god ga koristi, mora takođe u skladu sa profesionalnom etikom to da radi, ali je svakako odgovornost RTS-a, koji dobija ogromnu količinu novca iz budžeta, neuporedivo je veća i zato smo se najviše na njih obrušili.
Reč ima ministar Vukosavljević. Izvolite.
Samo kratko na neke od prethodnih stavova. Dakle, ne bih želeo da vam delim lekcije, nisam pozvan to da radim, ali koristiti izraze da je nečije objašnjenje sramno i licemerno, to je nezgodan diskurs. Kada se ta stvar vama vrati kao bumerang, onda se vajkate. Prema tome, ako ćemo da gajimo kulturu govora, kulturu dijaloga, polemike i neslaganja, onda bih ja apelovao, ništa drugo, samo apelujem, da izrazi tipa sramno i licemerno koristite relativno restriktivno, jer nas to nikuda neće odvesti u međusobnom dijalogu. To je samo apel. Ne znam kako ste došli do zaključka da ja branim uređivačku koncepciju RTS. Ovde se zalažemo samo za jasan princip finansiranja minimuma održivog stanja u narednom posmatranom periodu, a to kako se sprovodi, ko uređuje i kako program Javnog servisa, uvaženi poslaniče, regulisano je propisima koji postoje u ovoj zemlji. Ova Narodna skupština bira regulatorno telo koje bira upravni odbor, o čemu smo već govorili. Mi možemo da igramo samo na terenu i sa pravilima koja postoje, a da li su ta pravila dobra, o tome možemo zaista i treba da otvorimo jednu debatu. Dajte da sad ovom prilikom, kada treba obezbediti minimum finansiranja, ne koristimo to vreme, jer je iluzorno da govorimo zašto su propisi ovakvi kakvi su sada, jer to nije tema. (Nemanja Šarović, s mesta: Replika.)
Nema replike, dobili ste odgovor ministra.
Samo da odgovornim uvaženom ministru. Vi nas ubeđujete kako neće biti potrebno čak ni godinu dana, nego ćete doneti te zakone u kraćem periodu, rekli ste nekoliko meseci. (Vladan Vukosavljević, s mesta: Strategiju.) Ne, rekli ste za ove zakone vezano za finansiranje. Ali, da se vratimo na drugu stvar, koliko vi znate i koliko vaša Vlada zna šta radi, govori i to da vi podnosite zakon u kome produžavate za jednu godinu, a onda prihvatate amandman opozicionog poslanika gde to produžavate za dve. Dakle, na amandman od dva člana vi imate jedan prihvaćen. To pokazuje da vi menjate mišljenje kako vetar duva. Nema tu strategije, nema tu plana, ajmo danas ovako, danas stojite iza rešenja da je godinu dana, a sutra može i dve. Mogli smo i tri onda, što ne?
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala lepo. I ovi predlozi, baš kao i oni prethodni koji podrazumevaju brisanje člana zakona u kom se govori o stupanju na snagu, smatram da ne treba da se prihvate i nema to nikakve veze sa prihvatanjem amandmana od opozicije kad su dobri. Šta god da je dobro, treba da se prihvati i ja se sa tim slažem. Dakle, s ovim veze nema, baš kao što nema veze ni sa tim da mi od nekih koji su predlagali da svo finansiranje ide budžetski, pa onda da ne ide nikako budžetski, nego samo kroz taksu, pa su na kraju došli do treće varijante i sad opet pričaju o tome da treba budžetski, a predlažu da se obriše kompletan zakon koji kaže – delom iz budžeta. Niti ima veze, a ponajmanje ima veze sa onima koji sami za sebe tvrde da nisu u stanju da vode kompetentnu raspravu. Ja se slažem, nisu, ali to nije razlog da ovo prihvatimo. Hvala lepo.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović.
Veoma sam amandmanski aktivan. Ovde sam podneo promenu u kojoj tražim da ovaj zakon stupi ranije na snagu, jer sam podrazumevao da će se i moj prethodni amandman prihvatiti, u kome se zahteva transparentnost, tako da je ono što je Vlada predložila bilo je da zakon stupi na snagu jedan dan po objavljivanju u Službenom glasniku. Ja sam predložio da stupi istog dana na snagu po objavljivanju u Službeni glasniku, da bi javni servis dobio više vremena da se što pre pripremi za uvođenje principa transparentnosti, odnosno za svu dokumentaciju, sve ugovore koje će da postavi na sajt da bi građani koji plaćaju taj javni servis mogli da vide šta plaćaju, jel. Tako da sam mislio da bi jedan dan bilo dobro da se doda dodatnog vremena. Na žalost, ni prethodni amandman ni ovaj nije usvojen. Hoću samo da ponovim još jedanput princip na kome leži i ovaj prethodni amandman. Građani plaćaju svojim novcem javni servis, bez obzira da li ga plaćaju kroz takse ili kroz poreze koji onda idu u budžet, pa se onda iz budžeta plaća javni servis. To je potpuno nebitno. Građani plaćaju javni servis i javni servis je dužan da tim građanima onda podnese izveštaj o tome kako troši taj novac. To isto treba da radi naravno i Vlada, lokalne samouprave, svi koji koriste novac građana da bi im obezbedili nekakvu uslugu. Naš osnovni problem u ovoj zemlji je što svi korisnici državnog budžeta, odnosno novca poreskih obveznika, ne odgovaraju, ne podnose građanima odgovarajući izveštaj o tome kako troše taj novac. To je glavni problem. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi profesore u bekstvu, ja ću da glasam za ovaj amandman, ali uvaženom profesoru nisam kriv. Prošli put se zabunio i rekao jednu neistinu, kako se to kaže sl , ali je rekao neistinu da su za vreme prenosa preko njega išle reklame. Od 1998. do 2000. godine, to stariji poslanici znaju, jedini poslanik koji nije imao ton sam bio ja. I to 27 puta. Ima ovde starijih poslanika koji se sećaju. Poštovani gledaoci, vi koji ste se kasnije uključili u program, obično je spiker prekrivao moj ton dok sam bio poslanik od 1998. do 2000. godine. A i profesoru Pavloviću moram da ukažem na sledeće, da ukoliko budem glasao za njegov amandman, a on traži da se obezbedi pravilnikom predstavljanje parlamentarnih stranaka. Oni nisu stranka, njih neće biti, pa ukoliko ja budem glasao, on je profesor Fakulteta političkih nauka, uvaženi profesor, onda će biti kriv što ga nema, a on je sam predložio da to bude predstavljanje parlamentarnih političkih stranaka, a on je samo izborna lista i udruženje građana. Hvala.
Ministar Vukosavljević.
Samo kratko. Slučajno ste možda upali u jedan suptilni paradoks. Evo o čemu se radi. Šta je smisao amandmana koji opozicija predlaže na neke zakone, da podseti Vladu ili one koji o tome odlučuju, da su možda nešto propustili da zapaze, da postoje neka gipkija rešenja, neke finese koje su propuštene i kada se to prihvati kao takvo, vi se vajkate, a kada se to odbije, onda se opet vajkate i kažete – vi „an blok“ odbijate sve naše amandmane i obesmišljavate instituciju davanja amandman. Samo sam hteo da kažem da nema ništa loše u tome, načelno i principijelno, da se neki amandman prihvati, jer je ocenjeno da predstavlja za nijansu spretnije rešenje od onoga što je bilo prvobitno zamišljeno. Vi se s tim načelom sigurno duboko, intimno slažete, pretpostavljam, ali ga kritikujete što je taj suptilni paradoks o kome ja govorim.
Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović.
Gospodine ministre, vi ste u pravu. Nema ništa loše u tome da prestanete da finansirate antisrpski RTS.
Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničke grupe Dveri. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala predsedavajuća. Ja pre svega želim da izrazim svoje veliko zadovoljstvo što RTS koji je za nekoliko minuta demantovao poslanika opozicije, gospodina Pavlovića, ni jednog trenutka nije demantovao da osam meseci posle izbora ni jedan lider opozicije nije gostovao ni u jednoj političkoj emisiji na RTS-u. Nešto ne čuh taj demant od strane RTS, što znači da sve vreme govorimo istinu i da je to zaista provladin i režimski javni medijski servis. Sa druge strane, što se tiče konkretnog amandmana, u obrazloženju Vlade kojim se odbija ovaj amandman stoji – amandman se ne prihvata iz razloga što bi se stupanjem na snagu zakona, osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku RS“, pomerila isplata januarske rate, čime bi se moglo dovesti u pitanje obavljanje osnovne delatnosti javnih medijskih servisa. Dakle, ne ovim amandmanom, već vašim delovanjem, vašim kašnjenjem, vašom nesposobnošću se dovodi u pitanje finansiranje Javnog medijskog servisa, a ovim amandmanom se ispunjava osnovna stvar objavljivanja u „Službenom glasniku“ i dana stupanja na snagu ovoga zakona. Dakle, ovim smo samo želeli da pokažemo koliko vi naprednjaci u svemu kasnite i najčešće ste i mnogo više nazadnjaci nego naprednjaci. U tom smislu, ministru bih samo za kraj skrenuo pažnju da nisam govorio ni o kakvim moralnim ispitima, već o ispitu poštenja, jer ako ministar koji je zadužen za kulturu i informisanje, ne može da smogne hrabrosti i da kaže da ne postoji javni medijski servis koji je objektivan ako na njemu ne može da gostuje ni jedan lider opozicije, onda taj ministar, ne znam kako može da bude ministar kulture i informisanja, i šta mi od njega možemo da očekujemo u novoj medijskoj strategiji, kada ne sme, evo treći put ga pitam da kaže da je neobjektivan i da je nekorektan javni medijski servis u kome lider opozicije ne može da gostuje za osam meseci posle izbora. Na tom ispitu poštenja ste pali, gospodine ministre. (Dušan Pavlović, s mesta: Replika.)
Kako repliku? U članu 2. Predloga zakona, reč: „narednog“ zamenjuje se rečju „osmog“. Možete o amandmanu? Pa sad, na svako pominjanje imena, to je igra koju igraju opozicionari između sebe. Rekao je ovaj pre mene, pa onda replika. Da li želi te o amandmanu?
Dobro je predsedavajuća što to pravo uskraćujete predstavnicima opozicije, a predstavnicima vladajuće većine uvek dajete na pomenu imena ili stranke repliku. To je zaista dobro. Ako je uredništvo ili uprava RTS-a zaista tvrdi da nije prekinula moje izlaganje u petak, pustivši reklame, a onda nakon toga i direktan tv prenos vaterpolo utakmice, molim ih da me pozovu u neki informativnu emisiju da o tome popričamo uživo. Hvala vam.
Ovo što ste izrekli za mene je jednako kao što ste rekli da su nas prekidali reklamama. Tako da mi je zadovoljstvo. Reč ima Zvonimir Đokić. Izvolite.
Hvala vam. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, predlažem da ne prihvatimo predloženi amandman zbog toga što bi, kao što su i predstavnici Vlade rekli, jer stupanjem na snagu ovakvog amandmana bi se svakako pomerila isplata januarske rate i to bi sve poremetilo dalje. Međutim, zašto sam se javio. Ja sam veoma strpljiv i trpeljiv kada slušam ovakve amandmane od kolega. Normalno, vi imate pravo da tako nešto i predložite, i da branite to što predložite, međutim, o čemu se radi. Kada predlog dođe od tzv. predstavnike new way političkog šarlatanstva, hajde srpski ću to reći, novog talasa političkog šarlatanstva koji je amandman predlaže samo da bi izveo svoju političku propagandu, a ne da bi poboljšao zakon, a sve se to vidi kada se bolje izanaliziraju njihovi amandmani gde se svi svode na to da se jedan datum pomeri, recimo, sa prvog na petnaesti, ili sa petnaestog na trideset i prvi, ili će nešto što trebalo da traje godinu dana trajati šest meseci. Znači, potpuno besmisleno. Cilj je obesmisliti predlog zakona ali dobiti šansu da se o tome priča, da se vređaju druge stranke, kao što je i ovom prilikom vređao predstavnike SNS. Onda do čega dolazimo? Dolazimo do toga da se zloupotrebljava ova Skupština. Zloupotrebljava se govornica. Obesmišljava se uopšte rasprava. Da skratim, predlažem da ovaj i slične amandmane, tipa – briše se, ne prihvatimo. Hvala vam.
Hvala. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis predložili poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Nataša Jovanović, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka, i zajedno Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ako neko gleda ovo preko javnog servisa, da zna da je tema ove izmene zakona da se taksa za tv pretplatu, čiji rok plaćanja ističe 31. decembra ove godine, da se to produži do kraja sledeće godine. To je onih 150 dinara koje plaćate, dragi gledaoci, gledali, ne gledali, ako imate više brojila, za svako brojilo po 150. To je jedna jako loša mera i ja sam se protiv toga borio još odavno, tamo još 1996. godine na nekim zimskim protestima tražio sam ukidanje te takse i već sam rekao danas i ponoviću, na prvoj sednici Vlade, skoro prva, druga odluka te Vlade Zorana Đinđića je bila ukidanje tv pretplate. I dok je Srbija imala normalnu vladu, tv pretplate nije bilo, to znači najmanje do marta 2004. godine. Nema potrebe da se na taj način oporezuju građani Srbije. Imamo, pred javnog servisa, imamo još neke druge važnije stvari ili bar isto tako važne, kao recimo Narodni muzej. Pa, ne plaćamo pretplatu za Narodni muzej. Pa, neke galerije, pa neke druge kulturne institucije. Treba finansirati iz budžeta, sa tačno određenim iznosom. Tu nema posle pogađanja, jer kad se donese budžet i tamo piše deset milijardi ili pet milijardi ili ne znam koliko, recimo, deset milijardi za RTS, to je zakon i niko ne sme da uskraćuje to pravo koje je utvrđeno budžetom. Ponavljam još jednom, sloboda izražavanja, profesionalnost se postiže tako što pozovete predstavnika vlasti, recimo, premijera i nekoga iz opozicije, da pričaju u živoj emisiji, što se nije desilo u poslednjih pet godina i bojim se da se to neće ni desiti.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala, predsedavajuća. Naravno da treba da se briše bilo kakvo plaćanje pretplate od strane građana Republike Srbije, jer se time samo ispunjava amanet njegovog visočanstva Aleksandra Vučića… [[Isključen mikrofon]]
Ne sme da se vređa. Reklame su verovatno prekinule.
Pokušavao sam zaista da se malo našalim iz razloga što ne bih želeo da ja budem legitimni naslednik predizbornih obećanja i ideja SNS, jer su SNS i Aleksandar Vučić jasno rekli u svoje vreme, verovatno ste to i zaboravili, da neće biti pretplate za RTS. Onda ste naravno vratili pretplatu za RTS, ali je ne zovete pretplata, nego je zovete taksa. Sad smo mi svi kao malo glupi i ne shvatamo tu foru. Dakle, ovde je stvar veoma jednostavna. Koji je smisao takse za RTS ako na RTS ne mogu da se vide predstavnici opozicije, ako nema sučeljavanja vlasti i opozicije, ako nema direktnih tv duela? Vrlo jednostavno pitanje. Da li je moguće da u poslednjih pet godina Aleksandar Vučić nije gostovao ni u jednom direktnom tv duelu? Koja je to vrsta slobode medija? Da li je to medijska cenzura ili kako se to zove? Što bismo mi to plaćali? Što bismo mi plaćali direktne prenose vanrednih konferencija za medije Aleksandra Vučića koji traju 50 minuta? Ne pada mi na pamet da ikada platim pretplatu za RTS da bih gledao vanredne konferencije za medije Aleksandra Vučića. Izvinite, što RTS ne prenosi vanrednu konferenciju za medije Dveri, ne 50 minuta, pet minuta, dva minuta, 30 sekundi, koliko smo mi, kao što vi kažete manji od vas po podršci u biračkom telu? Ali, ne može 50 minuta Vučić na RTS-u, a nula minuta Dveri, to ne može. Zato mora da se briše bilo kakva pretplata, jer birači Dveri neće da vam plaćaju da gledaju Aleksandra Vučića. Kad obezbedite objektivnost na RTS-u, onda nam se javite, onda ćemo da platimo i veću pretplatu da bi taj RTS bio nezavisan i samostalan u svojoj uređivačkoj politici.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dakle, „tv pretplata, kao što sam i obećao građanima Srbije, biće ukinuta jer ja ne pripadam onom tipu ljudi koji je 12 godina obmanjivao građane Srbije i bavio se samo marketinškim trikovima. To je naša obaveza od koje nećemo odustati“, 23. maja 2013. godine ovo je rekao Aleksandar Vučić, svi mediji preneli, građani se obradovali, bar jedan namet biće im skinut, iako je to bilo tih 500 dinara. Dve i po godine kasnije javila se ponovo pretplata, ali Vučić kaže nije pretplata, ja sam održao reč, sada uvodim taksu. Zamislite, dragi građani, ne plaćate vi pretplatu, plaćate taksu, nije to isto, nema veze što su pare iste. Istina, sad je nešto manji iznos od onog koji je plaćan ranije. Ali, ne radi se o iznosu, radi se o principu. Ovo je jedno od mnogih obećanja koje Vučić i naprednjaci nisu ispunili i građani to, naravno, znaju. Ali, ovde je još nešto interesantno. Da li je moguće da vam je toliko taj tzv. javni servis prirastao za srce da dva puta oporezujete građane da daju pare, jedanput iz budžeta, a i to su pare koje građani unose u budžet, drugi put direktno plaćanjem ove takse? Još sad, malo je bilo do kraja godine, kako je Vučić obećao, sada kaže – produžavamo još godinu dana. Možda ćete, ministre, usvojiti neki amandman da produžite i ovo, bolje nego da opet izlazite sa izmenama i dopunama zakona. Ali, meni je interesantno zbog čega vi iz Vlade niste prihvatili ovaj naš amandman da se ovaj član briše, odnosno da se ukine plaćanje te takse. Vi ste rekli, između ostalog, da je ovo finansiranje produženo sa ciljem otklanjanja okolnosti koje bi mogle da dovedu u pitanje rad javnih medijskih servisa i obavljanja njihove osnovne delatnosti koje je u funkciji ostvarivanja javnih interesa. Izvinite, da li je moguće da bi oni bili ugroženi kada ne bi dobijali ovu taksu, a dobili su pare iz budžeta? Kako bi to bili ugroženi? Šta bi im bilo ugroženo? Šta su oni to uradili, šta su to novo nabavili, kupili? Evo, planirali ste posebna sredstava za RTV. Dakle, i to dajete da se pravi zgrada RTV. Da li su oni možda od tih para koje dobijaju povećali plate najvećem broju ljudi koji rade u RTS-u za minimalac? Šta će biti ugroženo, da li botoksiranje one Olje Jovićević ili feniranje Olje Kovačević? One su te i još par njih koje dobijaju ogromne pare na ime zarade. Kako su je zaradili, to samo Bujke zna, a i vi, bogami, koji im dajete pare. Mi smo pozvali građane Srbije pre više meseci da ne plaćaju pretplatu, odnosno ovu taksu. I onda ste se vi dosetili da to lepo ide zajedno sa računom za struju, pa onda dogovorili sa EPS-om, ili kako se zove ovo javno preduzeće koje šalje te račune, sa Antićem, da, da. Ova dva ministra su se dogovorili. Onda, ako neko ne plati mesec, dva ili tri tu taksu, onda dobija opomenu iz distribucije da će biti isključen zato što ne plaća struju. Kako može, ministre Antiću, nekome da se preti da će mu biti isključena struja zato što neće da plaća javni servis? Evo, zaista molim vas, građani jedva čekaju odgovor na to pitanje. Hvala.
Izbrisaću listu da bi ministar mogao da odgovori na pitanje. Prijavite se, ministre, odmah. Nemojte sa poslanici prijavljivati dok se ministar ne prijavi. Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Meni je drago kada uhvatim da postoje velike sličnosti i paralele između SRS i gospodina Živkovića, kao što ste vi sada pozivali građane da ne plaćaju račune za struju, tako i gospodin Živković je to radio devedesetih godina, i to je bila genijalna politika koja se građanima sjajno vratila. Ono što moram da kažem, pre svega, ova Vlada vodi jednu odgovornu politiku, ova Vlada pokušava za javni servis da obezbedi neophodna sredstva za njihovo funkcionisanje i da obezbedi minimum sredstava uz mere štednje koje važe i za ostala javna preduzeća u Republici Srbiji, a u skladu sa zakonima koja važe i za ostala preduzeća. Objektivno mi te ciljeve ostvarujemo. U ostvarivanju tih ciljeva smo videli da ne postoji dovoljno sredstava da bi se ispunila apsolutna funkcija javnog servisa i zato smo doneli privremenu taksu o dodatnom finansiranju javnog servisa kroz naplatu takse koja ide preko računa za naplatu električne energije. Planirali smo to do kraja 2017. godine. Prošle godine smo planirali godinu dana. Imali smo amandman narodnog poslanika koji smo razumeli vrlo ozbiljno i kao takvog smo ga prihvatili. Duboko verujem da sve ovo što mi radimo većina građana apsolutno razume. Ovo ovde što mi danas imamo je politizacija i pokušaj politizacije jedne strane od dela opozicije koja je u svoje vreme daleko veći iznos sredstava davala za funkcionisanje tog javnog servisa ili dela opozicije koji bi to sigurno radio da je u poziciji da vrši vlast. (Zoran Živković, s mesta: Replika.)
Nema replike, rekao je istinu. Reč ima narodni poslanik Dejan Šulkić. (Zoran Živković: Kako vi sudite?)
Hvala. (Zoran Živković, s mesta: Kako te nije sramota?)
Poslaniče izričem vam opomenu zbog toga što niste dobili reč i vređate ministra i mene. (Zoran Živković, s mesta: Vi lažete, a ne ja.) Izričem vam opomenu. (Zoran Živković dobacuje.) Izričem vam još jednu opomenu, jer ste nastavili da se isto ponašate. Reč ima narodni poslanik Dejan Šulkić. Pokušajte ako vam daju vaše kolege iz opozicije.
Ako možete vreme?
Dala sam vam reč.
Hvala. Podneo sam amandman kojim se… (Zoran Živković dobacuje.)
Šta ste rekli? (Zoran Živković, s mesta: Šta te briga?) „Šta te briga?“ Još jedna opomena. Vratiću vam vreme, ali samo da čujem ovaj repertoar. (Zoran Živković, s mesta: Šta je? O čemu se radi?) „Šta je? O čemu se radi?“ Dalje. (Zoran Živković, s mesta: Ko ste vi da sudite?) „Ko ste vi da sudite?“ (Zoran Živković, s mesta: Na šta to liči?) Poslaniče, nemojte… (Zoran Živković, s mesta: Na dve laži ste mi dali opomenu. Na ministrovu i na vašu.) Dobro. Hoćete li, molim vas, da budete ljubazni? Znači, u skladu sa članom 110, pošto sam vam izrekla nekoliko opomena, oduzimam vam reč. (Zoran Živković, s mesta: Jeste li to sami smislili?) Ne, Poslovnik, Nenad Konstantinović, autor Poslovnika. (Zoran Živković, s mesta: To je sramota što radite.) Ja sam samo primenila to. (Zoran Živković, s mesta: Pustite vi njega…) Moram da primenjujem odredbe Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Dejan Šulkić. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Podneo sam amandman kojim se briše član gde se predviđa produžetak roka za naplatu takse od 150 dinara. Već kod amandmana na prethodni predlog zakona, objasnio sam da se zalažemo, kako reče ministar, da građani to plaćaju preko budžeta. Dakle, svejedno je da li je u vidu takse ili sa budžeta. Dakle, da bude sa budžeta 100%, direktno izdvajanje građana nula. Umesto subvencija nekim propalim menadžerima i kabinetu ministra bez portfelja, smatram da ta sredstva mogu da se preusmere u budžetska izdvajanja za rad javnog servisa. Razlozi zašto je uvedena ova taksa od 150 dinara jeste uređivačka nezavisnost i institucionalna autonomija. Toga nema i nema razloga da taksa i dalje postoji, vodeći računa o ekonomskom ambijentu, ekonomskoj snazi obveznika. Ekonomski ambijent, ekonomska snaga obveznika je slabija nego što je bila, i to je razlog zašto treba ukinuti. Što se tiče trenutne situacije, ona nije posledica nezadovoljstva građana javnim servisom. Trenutna situacija jeste posledica devijacije političkog sistema za koji nisu odgovorni niti građani, niti javni servisa. Zato je odgovorna vlast. Dalje, što se tiče uticaja na javni servis sa povećanim izdvajanjima sa budžeta, postavlja se pitanje – na koji način vlast ostvaruje uticaj na privatne televizije, odnosno komercijalne televizije, ukoliko ne izdvaja, nema budžetska izdvajanja? Gospodine ministre, vi o tome ne možete da odlučujete kao inokosna funkcija, ali možete da se založite na Vlada da reklamiranje javnih preduzeća, recimo, PTT izdvaja ogroman novac za reklamiranje na Pinku ili možda nekim drugim televizijama, da možda u određenoj meri budu preusmereni, ako ne može u potpunosti, zbog ograničenja vremena koje je rezervisano za komercijalni sadržaj, da bude preusmereno na RTS. Možda će se na taj način obezbediti dodatna sredstva, a da se neće morati izdvajati ovoliko novca iz budžeta, a pogotovo da to neće morati da bude na račun građana u vidu takse od 150 dinara. Hvala.
Zahvaljujem. Inače, zbog poslanika koji imaju neku dilemu, poslanik Živković mi je rekao, inače, i u obraćanju „idi se leči“, što je stvarno… Nemam komentar, osim da mu oduzmem reč. Čovek sam. Prema tome, verovali ili ne, poslanici koji odobravate takvo ponašanje, stvarno imam neku granicu ispod koje ne mogu da idem. Lečiću se, nije problem, ali poslanici ovako ne mogu da govore na sednici. Reč ima narodni poslanik Vesna Rakonjac.
Hvala. Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri sa saradnicima, uvažene kolege poslanici, svaka država koja drži do sebe drži i do svog javnog servisa. Zato ovaj amandman ne treba prihvatiti, a koliko mogu da čujem od predstavnika opozicije, po njihovom ponašanju i govorima može se zaključiti – e, sad neću ni onako kako ja hoću. Znači, njima apsolutno ništa ne odgovara. Što se tiče informativnog programa javnog servisa, ni pozicija nije zadovoljna, pa prema tome neka nezavisnost ipak postoji. Meni je žao što ste oduzeli pravo na reč gospodinu Živkoviću, jer sam u jednoj dilemi. Ne možemo da čujemo kako on to može da uđe besplatno u muzej i galeriju, kada znamo da u svim ozbiljnim državama, pa i u našoj, svaki ulaz u galeriju, muzej se plaća. Prema tome, ili ih ne posećuje, ili ima neku posebnu protekciju za te posete. Hvala.
Da li se neko od ovlašćenih javlja? Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Hvala. Predlaže se brisanje ovog člana. Govorili smo već o tome. Taksa je praktično pretplata. Pročitaću još jednom ono što je već pročitano ovde, ali je jako važno za građane Republike Srbije, pošto moramo da uspostavimo odgovornost političara kada nešto obećaju, da posle toga što obećaju i ispune. Znači, 23. maja 2013. godine, Aleksandar Vučić je rekao: „TV pretplata, kao što sam i obećao građanima Srbije, biće ukinuta, jer ja ne pripadam onom tipu ljudi koji je 12 godina obmanjivao građane Srbije i bavio se samo marketinškim trikovima. To je naša obaveza od koje nećemo odustati.“ Nema većeg marketinškog trika od toga da ono što je bila pretplata sad nazovete taksom. Ovo je još jedno zahvatanje u džepove građana Republike Srbije. Taksa je trebala da bude privremena. Ona treba da istekne na kraju 2016. godine i da je nema u nema u narednoj godini. Ovim zakonom se taksa produžava, tako da će biti tu i 2017. godine i za očekivati je da će i nastaviti dalje. Znači, umesto da se uvodi red u Javnom servisu ili bilo kom drugom javnom preduzeću, umesto toga Vlada uvek nepogrešivo poseže u džepove građana i privrede, uzima novac od tamo i time sprovodi svoje nazovi reforme. Nije reforma uzimati od građana, reforma je uvesti red u javni sektor. Ono što zahtevamo od RTS-a je da uvede potpunu transparentnost, da nam tačno objavi kako troši novac, objavi sve ugovore, sistematizacije radnih mesta unutar RTS-a, ima dosta partijskog viška naguranog tamo, ne bi li RTS mogao da zadovolji onu ulogu koju su mu namerili građani Republike Srbije, to objektivno informisanje, RTS to ne radi pogotovo u političkom delu. Ja nisam bio na RTS od izbora do danas. Mi smo četvrta po snazi poslanička grupa u Skupštini.
Reč ima Nataša Jovanović. NATAŠA SP. JOVANOVIĆ: Gospođo predsednice, da se vratim na ovaj amandman, da SRS traži od Vlade da prihvati da se ne plaća ova sada, gospodine Antiću, popularno taksa, a bila je pretplata, što bi naš narod rekao – nije šija, nego vrat. Sad sam se ponovo javila zato što ste vi tu. Dakle, pre nekoliko dana vas je Nemanja Šarović pitao da mu kažete – koliko na računu iznosi za struju, pošto ste ovu taksu od 150 dinara vezali za račun za struju, tzv. angažovana snaga. Ona se plaća od 2001. godine. Uvedena je tada u „Elektroprivredi Srbije“ kada su ovi dosovci, ove dosmanlije došle na vlast. Vi ste, koliko znam, tada bili u opoziciji kao pripadnik SPS - Slobodana Miloševića koga su isporučili u Hag, a kasnije tamo je on ubijen. Dakle, setite se tog vremena, pošto pravite digresije, pa kažete – neki su u ovom periodu radili ovo ili ono. Drugo, da odgovorite pošto ovo prati javnost Srbije – kako ste došli na tu fantastičnu ideju, pored toga što ste uveli ovu taksu da je naplaćujete ljudima, ali i da naplaćujete onima koji nikako ne mogu da prate Javni servis, a to su ljudi koji imaju više brojila u okviru domaćinstava gde se bave, recimo, uzgojem stoke. Da li mislite da će krave da daju kvalitetnije mleko ako na tom brojilu u objektu gde se vrši njihov uzgoj naplaćujete 150 dinara ili u 50.000 napuštenih vojvođanskih kuća ili u centralnoj Srbiji i širom cele Srbije gde ima nekoliko stotina hiljada takvih brojila na objektima gde realno ne postoji mogućnost i ne bi trebalo da naplaćujete? Ne treba uopšte, ali objasnite mi molim vas kako ste došli na tu ideju i ako možete kolegi Šaroviću za ovu angažovanu snagu koja se naplaćuje 15 godina na računu. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ja sam vam zapravo tražila repliku na ministrovo izlaganje, ali očigledno da ste mi to pravo uskratili, a samim tim ste mi uskratili i mogućnost da intervenišem po Poslovniku, jer ste u međuvremenu dali reč drugom narodnom poslaniku, vrlo, onako zgodno urađeno. Ali, koristim ovo vreme poslaničke grupe da odgovorim zapravo na neprimerenu diskusiju ministra Antića. I prošli put sa ministra Antića upozorila da on ne može da se ponaša kao narodni poslanik, da treba da bude svestan činjenice da je on ministar. Gospodin Antić kaže da su radikali i Zoran Živković, on je primetio, u nečemu isti. Gospodin Antić je član SPS koja je bila ista sa Koštuničinim DSS, sa Živkovićevim, odnosno Tadićevim DS, odnosno Vučićevim SNS. Postoji li neko sa kim niste isti, samo da biste bili ministar gospodine Antiću i samo da biste bili deo vlasti i vi se usuđujete da kažete poslaničkoj grupi SRS, koja može biti najgora, ali uvek svoji, uvek dosledni i uvek zastupamo iste interese i nikada se ne povinujemo ni dnevnoj politici, ni nekakvim ličnim interesima, ni bilo šta. I vi nama da kažete da ličimo na vašeg… Znate, Živković je iz one stranke što se sa njima potpisivali povelju o bratimljenju, o miru nekakvom istorijskom ili šta već. Ministre Antiću, vi ste očigledno vrlo nesposoban ministar i u nesposobnoj Vladi zato što ste ovaj zakon kada ste donosili planirali da će biti dovoljno godinu dana da građanima uzimate taksu za RTS i sada posle godinu dana sami kažete – nismo dobro procenili, a promašiti za godinu dana, a ta godina dana znači još uzimati građanima Srbije iz džepa po 150 dinara, znači da ste nesposoban čovek.
Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, naslušao sam se prilično zanimljivih teorija, od toga da je nešto malo taksa smanjena, odnosno pretplata – nije malo nego više od tri puta. Bila je 500 dinara, sada je 150 dinara i cilj ove Vlade je da postepeno idemo ka tome da se potpuno ukine taksa za finansiranje Javnog servisa. Međutim, nikako ne mogu da shvatim kakve veze ima taksa sa tim da li predstavnici opozicije imaju svoja politička zapažanja na našem Javnom servisu. Sada kada pogledam kako oni diskutuju ovde u Skupštini, ja apelujem prema Javnom servisu da ih što više pušta, što češće jer što ih god bude više puštao, što god bude više građana videlo kakvi su zaista i šta pričaju, lakše ćemo da ih pobedimo na izborima. (Zoran Krasić dobacuje.)
Šta kažete? Ne znam šta dobacujete. Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja prvo želim da se izvinem na ponašanju i ovih koji izlaze, profesora u povlačenju. Moraću posebne vežbe da uvedem za ove koji su ovako okrenuti leđima, stajaće neke vežbe. Izvinjavam se zbog ponašanja mog kolege poljoprivrednika. Nismo mi svi poljoprivrednici takvi. Ovi u pokušaju su takvi kakvi jesu, ali je izrečena od njegove strane jedna velika neistina. Rečeno je da u Vladi Zorana Đinđića nije bilo TV pretplate. To nije tačno. Dakle, 2. jula 2002. godine Zakonom o radiodifuziji je vraćena TV pretplata. Predlagač je bio Žarko Korać, potpredsednik tadašnje Vlade. Uvedena je pretplata koja je iznosila 210 dinara ili 3,5 evra, što je po današnjoj vrednosti negde oko 450 dinara, što je tri puta više nego što je sada predviđena taksa. Moj kolega poljoprivrednik je izrekao jednu grubu neistinu, posle toga napravio je incident. Morate ga razumeti, ovo je vreme pretakanja vina. Nema sunčanog vremena i zbog toga je malo nervozan. Hvala.
Vladimir Đukanović.
Hvala uvažena predsedavajuća. Ovde imamo jedno potpuno nepoznavanje zakona, pre svega, i brkanja toga šta je taksa, šta je pretplata. Najpre, ovu taksu ne uvodi država, niti njenu visinu, nego RTS i to je ogromna razlika. Ovde smo čuli malopre da bi država trebalo da odredi kako će da posluje RTS. Ja se izvinjavam. Mi sada imamo klasičan primer onih koji bi da ukidaju Javni servis zato što ako država utiče kako će RTS da posluje i šta će RTS da radi, onda to više nije Javni servis, onda je to pod kontrolom države. Ne mogu prosto da se čudom načudim kakve ovde ljudi daju predloge. Ako hoćemo da ukinemo taksu, inače taksa je u visini paklice cigareta, tolika je visina takse. Znači, 150 dinara, čak i manje od paklice cigareta. To je cena koju mi plaćamo za RTS. Ako hoćete to da ukinete i da skroz to država finansira, onda kažite građanima da će Vlada preuzeti tu televiziju i da je to Vladina televizija zato što se finansira iz budžeta građana Republike Srbije. Ako nećete to, pošto je zakonom određeno da RTS može do 500 dinara, znači do 500 dinara, ne može preko da odredi tu taksu. Ali, ako nećete da onda država finansira ovo što sad inače činimo, baš da ne bi građani plaćali više, onda kažite građanima da hoćete da im RTS uvede do 500 dinara, odnosno da bude 500 dinara možda taksa. Izaberite. Nemojte da lažete građane. Znači, RTS može da se finansira, rekao sam, na dva načina – ili skroz iz budžeta, onda je to državna skroz televizija ili da ga građani finansiraju. Treće je je da ugasite RTS. Što se tiče našeg odnosa i RTS-a prema SNS, pa, to je katastrofa. Vi kad idete u emisije RTS to je tri na jedan - voditeljka, plus dva ili tri opoziciona predstavnika i vi. Redovno je tako. Što se tiče nekih koji se žale da nisu pozvani, evo, ja se pridružujem apelu kolege Arsića, molim RTS što više da ih pozivaju, zato što su oni najbolji primer zašto građani ne treba da glasaju za njih. Hvala vam.
Daću reč dalje poslanicima. Apelujem na vas da probate da govorite o amandmanima, kao što nećete, naravno. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Javljam se povodom ovog predloga, pošto već Vlada, kako kažu, finansira iz budžeta, da to bude Vladina televizija. Mi nemamo ništa protiv i neka se zove RT Aleksandar Vučić. Gde će bolji predlog, zašto da ne? Evo, mi smo za to. Dajte, šta god finansira Vlada iz budžeta neka bude vladino. Pa, nek budu Vladine bolnice. Zamislite, klinika Aleksandar Vučić, pa, Ustavni sud da se zove Ustavni sud Aleksandar Vučić, pa, fakultet – fakultet Aleksandar Vučić, univerzitet - Univerzitet Aleksandar Vučić. To pokazuje na koji vi način ponižavate institucije. Niste vi u stanju da gradite institucije, jer mislite ako Vlada daje novac - onda je to vladino. I to bi bilo…
Hvala. Potrošili ste vreme poslaničke grupe, kao i ovlašćenog predstavnika. Tako da, možete sad samo o amandmanima. Zahvaljujem se. Vrlo ste ljubazni. Reč ima ovlašćeni predstavnik Veroljub Arsić.
Pravo na repliku bih iskoristio, zbog spominjanja predsednika SNS.
Eto, predstavlja stranku. Vi to vrlo dobro znate, nego vičete na mene, onako reda radi.)
Pa, to i jeste problem ovde, zato što jedna manjina u ovoj Skupštini konstantno teroriše većinu, što se zaista nije dešavalo. Znate, ako bih rekao – Aleksandar Vučić je to uradio, oni bi me napali iz sve snage. Ali ne razumem, u stvari, razumem njihovu opsednutost Aleksandarom Vučićem, razumem. Aleksandar Vučić je predsednik Vlade koji iza sebe ima rezultat. Neki su bili ministri, nemaju ništa iza sebe, imaju zatvorena preduzeća, neki su bili predsednici vlada. Koji su njihovi rezultati? U svakom slučaju, možda će istorija svakom od nas da sudi šta je ko uradio. Da li će neka ustanova da dobije po aktuelnim danas političarima neko ime? Verovatno hoće, ali sam potpuno siguran da nijedna ustanova, nijedna ulica neće dobiti ime Nemanja Šarović.
Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Dakle, gospodine Arsiću, da li će neka ulica dobiti ime po meni ne znam, ali se svakako nadam da neće još dugo, jer vi znate koji je uslov za dobijanje ulice, ja nisam spreman da taj uslov ispunjavam. Drugo je ovde pitanje, vi stalno napadate opoziciju. Vi kažete - teroriše vas opozicija. I, pravo da vam kažem, neki od vas zaista deluju kao žrtve. Neki od vas su i javno na medijima govorili da su žrtve, pa da su lagali zbog toga što su laž smatrali moralnom obavezom. Sad se nameće pitanje, gospodine Arsiću, kome da verujem? Vama danas ili vama pre nekoliko godina? Da li ste vi i sad žrtva, da vas možda, ili nekoga od vaših kolega, možda vas i sad neko tera da lažete, jer smatrate da je to vaša moralna obaveza prema Aleksandru Vučiću? Ovde je pitanje moralnog kredibiliteta, a posao opozicije mislim da upravo i jeste da kritikuje što mi radimo. Vaš je problem bezidejnost. Vi niste u stanju da se argumentima obračunate sa opozicijom, kvalitetnim zakonima ili na bilo koji drugi način. Uostalom, da vi imate bolje ideje, vi biste bili taj i vi biste bili ti koji insistiraju od RTS da bude što više duela, da nas ponizite, da nas rasturite, da vide građani Srbije koliko ste superiorni, koliko znate, koliko su vam predlozi dobri. Zašto vi bežite od toga, ako se ponosite svojim stavovima? Zato što je situacija upravo suprotna. Nemate vi ideje. Maltene na svaki član zakona ste prihvatili i sami pisali amandmane. Zakon od dva člana, vi prihvatate amandman i to je nešto što se ponavlja stalno.
Hvala, gospodine Šaroviću. Zatvaramo krug replika i idemo dalje. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Reč ima narodno poslanik Gordana Čomić, izvolite.
Zahvaljujem. Logično je bilo da i na ovaj Predlog zakona podnesem amandman u istovetnom tekstu, odnosno i po tonu i narativu ove rasprave i po onome čemu smo svedočili proteklih godina, jednu i dve i po godine, je da nam nedostaje ideje, da nam nedostaje i vremena i da nam nedostaje dijaloga da bi se problem kako finansirati javne servise zaista rešio. Bez obzira da li opravdanje – nisam rekao taksa, rekao sam pretplata, da li je – imali smo izbore, pa smo izgubili šest meseci, dakle, umesto opravdavanja i objašnjavanja, vreme je da se suočimo sa realnošću i da vidimo kolika je ogromna dubina problema koje imamo u pokušaju da dođemo svi do slobode medija, da dođemo do javnog interesa koji bi bio finansiran održivo, koji bi bio sa uredničkim sastavom, uređivačkom politikom ostavljen na miru, a i deo, neprekidan deo društvenog dijaloga o tome šta je javni interes, šta je to što svi mi koji gledamo RTS i RTV treba da imamo da bismo imali zadovoljenu glad, žeđ za informacijama, pravim informacijama, pravovremenim, pristojnim, tačnim, blagovremenim, osvetljenim sa više strana. To rade uspešna društva. Ova rasprava pokazuje da mi ne želimo i da ne umemo da budemo uspešno društvo, da mi jednostavno nećemo da uložimo ni mrvu dobre volje da čujemo onog drugog ko priča bilo šta, da saslušamo i da koristimo išta, osim rugajućeg rečnika. Naravno da se to preslikava u medije. Mediji su ogledalo društva. Naše društvo nije strukturisano, nemate javnu scenu, nemate kritičke segmente unutar društva koji bi vodili računa da se jednom definisan javni interes održava u definiciji, da se o tome vodi debata. Mi smo stanovništvo, a ne društvo i zato smo neuspešni i hoćemo da mitskim, da rugajućim, da poričućim stignemo do uspeha. Bez obzira što nam to ne uspeva, a mi i svedoci i učesnici, mi na verbalnom nivou opstajemo u tome. Moj amandman je bio – hajde da jedni drugima damo svest sa svešću o tome kakav nam je problem, dovoljno vremena da se pomaknemo iz žabokrečine, mitskom, predpolitičkog, autodestruktivnog, rugajućeg diskursa u društvu i da počnemo da počnemo da razgovaramo. Jel nam treba javni servis? Koliko to košta, kako to možemo da uradimo? Da li je ikome u Srbiji u interesu da nema javnog servisa, legitimnog, neka kaže ko je? Da li je ikome u interesu da se za godinu dana vidimo i da se lažemo opet, kao što smo se lagali prošle godine, kao što smo se lagali pretprošle godine, kao što se lažemo u toku ove rasprave o tome da li je taksa ili je pretplata? Jednom detinjasta faza društva mora da se završi. Odgovornost za to da se pređe u odraslo doba je jednako na onima koji imaju moć za upravljanje javnim poslovima i na onima koji su tu da paze i da vode računa da se ta moć upotrebljava kako treba javno, transparentno, u dijalogu oko kojeg imamo svest da mora da traje. Ja ne znam da li ćemo ovo rešiti za dve godine. Ne znam. Ali znam da je ova sednica važna da neki od nas promene svoje mišljenje o tome koliko će nam biti udobno da budemo moćni u društvu koje je stanovništvo i koje pretpolitičko i mitsko. To može da traje, ali nema razvoja, a koliko smo spremni da uložimo u to da bude dijaloga, da bude razvoja i da za dve godine od danas, pa za četiri godine od danas, vidimo razliku na bolje. O tome se ovde radi, o slobodama i zato ova rasprava tako dugo traje.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Pre nego što dam reč narednom govorniku, napominjem da Vlada i Odbor za kulturu i informisanje su prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite, kolega Đurišiću.
Hvala predsedavajući. Ovaj zakon se zove – Zakon o privremenom načinu naplate takse za javni medijski servis. Privremenom. Mislim da je Vlada prvo što je trebala, uz Predlog izmena i dopuna ovog zakona da predloži i brisanje reči – privremenom, jer očigledno da nije privremeno. Vlada je došla sa predlogom da to privremeno, posle godinu dana traje još godinu dana, a sad je prihvatila amandman da traje, u stvari, dve godine. Ja, i pored svog uveravanja iz Vlade da će to biti rešeno u naredne dve godine, sam siguran da neće ukoliko ova Vlada bude u mandatu te dve godine. Znači, neće biti i opet za dve godine, bez obzira na optimizam koleginice Čomić, nećemo rešiti ovo pitanje, ako bude ova Vlada. Jedini razlog za optimizam vidim u izborima i u tome da će doći neka druga Vlada. Ali ovaj zakon je inače lex specialis, zato što stavlja van snage nekoliko odredbi Zakona o javnim medijskim servisima. Ali, očigledno da to poslanici većine ne znaju. Malopre smo čuli kako visinu takse za javni medijski servis uređuje upravni odbor i to piše u Zakonu o javnom medijskom servisu. Ali, u ovom zakonu koji inače ima 12 članova i donet je 29. decembra 2015. godine, u članu 9. ima jedna jedina rečenica koja kaže – visina takse jedinstvena na celoj teritoriji Republike Srbije utvrđuje se u mesečnom iznosu od 150 dinara. Znači, ne utvrđuje više upravni odbor, ni u 2016. godini, a sada kada produžimo važenje ovog zakona ni u 2017, ni u 2018. godini i suspendujemo taj zakon, ovim lex specialis. To je vaš manir. Zato smo mi protiv ovakvih zakona i zato tražimo da se ne glasa o ovakvim zakonima i predlagali smo amandmane da se ovakvi zakoni ne prihvate. Znači, Vlada vodi lošu politiku, nema ni jedan jedini odgovor na probleme. Ne ume da reši. Donela je ovu odluku kao privremeno rešenje da se taksa, a ne više pretplata naplaćuje ponovo uz račun za isporučenu električnu energiju, ali tako da više ne možete da se oslobodite praktično od plaćanja, bez obzira da li imate električno brojilo na garažu, u vikendici, na nekom pomoćnom objektu, ne možete formalno da se oslobodite i prvo se naplati taksa a onda idu troškovi za isporučenu električnu energiju. To je problem sa celim ovim zakonom. Bilo bi bolje da nikad nije donet i da danas posle godinu dana njegove primene nikad nismo dobili ovakav predlog Vlade da on važi još godinu dana, a nažalost, ovim usvojenim amandmanom važiće još dve godine. hvala.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Ovo mi je krajnje zanimljivo, uvaženi kolega kritikuje amandman svoje koleginice iz opozicije, a Vlada prihvata amandman opozicije. Ovo je potpuno neverovatno šta mi danas slušamo, ali 12 godina ste imali prilike da uredite finansiranje RTS i niste to uradili. Imali ste besmislenu pretplatu koja je bila gotovo nenaplativa. Sada, pošto pledirate da dođete na vlast, ja verujem vi ćete pobediti, ja vas pitam, a pitaju vas i građani Srbije – a kako ćete rešiti finansiranje RTS? Ja nisam čuo rešenje s vaše strane. Znači, bilo bi dobro da nam kažete kako ćete vi to da finansirate RTS, odnosno od čega će da se finansira RTS? Hoćete na tržište? Nisam siguran da mogu da opstanu sa programom koji proizvode. Hoćete da Vlada finansira? U redu, ali onda Vlada postavlja direktora. Malopre smo čuli jednu krajnje malicioznu opasku, pa kaže onda i zbog direktora bolnice, izvinite, onda Vlada ima pravo da postavi direktora RTS, kao što postavi direktora bolnice. Prema tome, nemojmo da budemo tako malicozni. Slažem se sa predlagačem amandmana u svemu onome što je rekao, mada moram da se uvek napravim da razumem šta uvažena koleginica govori, jer to je malo i filozofski, ali bilo bi lepo da je isto tako govorila, kada je recimo došlo do promene na RTV. Međutim, imali smo potpuno drugačiju situaciju. Tada svi oni koji su smenjeni su proglašeni da su oni zapravo apostoli nezavisnog novinarstva, a svi oni koji su došli posle njih, to su neki rigidni tipovi koji jednostavno nisu smeli ni da budu novinari. Možda je trebalo i streljati, alustrirati, tako ste se ponašali prema neistomišljenicima. To su uradili 5. oktobra. Znate, ako hoćete demokratski diskurs, onda uvažite i suprotno mišljenje. Nisu svi novinari članovi NUNS-a, niti su svi novinari članovi nekog drugog udruženja. Ima nekih koji nisu uopšte članovi nijednog udruženja, a vaš problem je taj što vi isključivo kao novinare smatrate one koji su u nezavisnom udruženju novinara Srbije, jednom Soroševskom udruženju koje tako pokušava da kreira javno mnjenje, isključivo kako je njima po volji. Prema tome, ako se zalažete za demokratski diskurs i za neki demokratski dijalog, onda uvažite da postoji i neko ko drugačije razmišlja u odnosu na vas i da ovo što inače radite, a 12 godina niste rešili ni finansiranje ni RTS i RTV, ipak prepustite nekome ko malo to bolje zna. Uzgred, budi rečeno, zakon se i donosi da građani ne bi plaćali veću taksu, nego samo da bude 150 dinara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Za reč se javio kolega Jovo Ostojić, ali moram da vas obavestim da vaša poslanička grupa nema više vremena. Sledeći se za reč javio kolega Saša Radulović. Izvolite
Hvala. Kolega Đukanović ponovo ponavlja kao da Vlada ima neke pare, pa Vlada finansira RTS, pa ako Vlada bude iz svog budžeta finansirala RTS, misli poslanik Đukanović, da onda ima pravo da postavlja direktora RTS. Da obavestim poslanika, da nauči jednom za sva vremena, da Vlada nema nikakve pare. Vlada nema ni dinara, niti država ima dinara…
Obraćajte se meni, molim vas kolega Raduloviću. Nemojte direktno.
… imaju samo poreski obveznici, građani koji plaćaju poreze i tim porezima onda se plaćaju i bolnice i škole, pa se plaća i RTS. Prema tome, ne postoji dilema oko toga da li pretplata, taksa ili budžet, sve ide iz džepova građana, kolega Đukanoviću. Nadamo se takođe da će se uslišiti vaše preklinjanje …
Izvinjavam se kolega Raduloviću, molim vas da se obraćate meni, ne direktno govorniku. Poštujte Poslovnik, ništa drugo. Hvala.
Hvala predsedavajući, što aršine podešavate prema govorniku. Znači, bilo bi jako lepo kada bi ovaj apel koji je kolega Đukanović uputio svima, bude uslišen, da se mi pojavimo na RTS i stvarno uništimo svoje politike karijere, ali biće da je obratno. Biće da se SNS boji, odnosno da se Aleksandar Vučić boji od nastupa opozicije na televiziji, zbog toga i ne možemo da na RTS. Zbog toga ja nisam bio na RTS na Prvom kanalu, od izbora do danas. Ova smešna podmetanja kao gledaju svaki dan na RTS2, pa to nije RTS, to nije ono što finansiraju građani Republike Srbije kroz taksu ili budžet, jer je to plaćeno od strane Skupštine, znači ovi prenosi moraju da idu. Tako da, molim vas uslišite preklinjanje kolege Đukanovića.
Zahvaljujem. Replika, Vladimir Đukanović. Izvolite.
Slažem se, naravno, to su narodne pare i tu nema nikakve dileme, jednako kao kad je država plaćala i stečajne upravnike. Znate, u 16 preduzeća budete stečajni upravnik i budete rekorder i primite jedno 22 miliona dinara. Možda je to trebalo ipak otići za RTS, a ne za takvog stečajnog upravnika. Pri tom, građani imaju očekivanja da im spasite preduzeće, a vi im upropastite preduzeće. Vidite, to je ono što je skandalozno i nemojte oni da pričaju o narodnim parama, zato što su krčmili narodne pare, u tome je razlika, zapošljavali svoje supruge, kumove, kume itd. Prema tome, jesu to narodne pare kao što se finansiraju i bolnice, ali ja ovde govorim o onome kako je to fino u zakonu definisano. Ako hoćete da građani plaćaju manju taksu, onda moramo ovo da prihvatimo. Ako nećete da država daje iz budžeta RTS, taksa će biti veća, jer ste hteli javni servis i u tome je razlika. Znači, javni servis podrazumeva da građani plate to. Nemam ništa protiv, ali onda ako hoćete ovo drugo što kažete da Vlada finansira, tj. da narodne pare iz budžeta koje su poreski obveznici dali, onda morate da prihvatite sledeću činjenicu, da nema onda upravnog odbora, niti REM, niti ne znam čega, nego Vlada postavi direktora, jer je to njena institucija. Nemojte onda da se žalite eventualno na uređivački program. Ja nisam pristalica toga, ja sam ipak za nezavisnu instituciju koja će izabrati upravni odbor, a naravno molim RTS što više da poziva dotičnog gospodina, zato što kad god se pojavi rejting mu padne bar za 2%. Hvala vam.
Hvala, kolega Đukanoviću. (Saša Radulović, s mesta: Replika.) Pošto smo daleko otišli od teme i od amandmana, idemo dalje. (Saša Radulović, s mesta: Replika.) Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. (Saša Radulović, s mesta: Replika.)
Zahvaljujem. (Saša Radulović, s mesta: Dali ste gospodinu Đukanoviću repliku. Kako tako dajete tamo, a ne dajete opoziciji? Isti aršini, gospodine prededavajući.)
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Sa podsećanjem da je trenutno na dnevnom redu produženje rokova zakona kojim se privremeno uređuje i da je kolega narodni poslanik mene pitao zašto ne govorim o RTV, ja sam vam na raspolaganju ako hoćete da kršimo pravila dnevnog reda, da govorim i o nasilju i o lažima i o pljački i o policajcima u civilu na RTV, o kršenju novinarskog kodeksa, o bezakonju održavanjem sednice upravnog odbora, o svemu tome sam vam na raspolaganju kada to bude na dnevnom redu, ali sada nije. Sada je na dnevnom redu produžavanje rokova. O progonu novinara takođe, o pretnjama novinarima, o lažima kome će hvaliti dlaka s glave ili ne, takođe sam na raspolaganju da vam odgovorim, kao što sam na raspolaganju da vam odgovorim i o tome šta je bilo RTV i Televiziji „Most“ 5. oktobra 2000. godine. I tu sam vam na raspolaganju, ali to sve nije tema. Tako da, nažalost ste dali doprinos mojoj tužnoj tvrdnji da nema ni volje, ni znanja, ni sposobnosti za dijalog, ali ja vam svejedno stojim na raspolaganju za onaj dan kada te volje bude bilo, jer ja od nje neću odustati. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Ja ću probati ukratko, pre svega zbog građana Srbije, da neke stvari pojasnim, pošto ovde imamo jednu klasičnu zamenu teza dela poslanika opozicije. Pre svega, niko ne uvodi ovim zakonom taksu. Taksa postoji u skladu sa Zakonom o javnim medijskim servisima i ona je definisana kroz taj zakon kao jedini vid finansiranja javnih servisa. Upravni odbori RTS i RTV su doneli odluku 2015. godine da ta taksa treba da iznosi maksimalnih 500 dinara. U decembru 2015. godine ova Vlada, da bi zaštitila građane Srbije, uzimajući u obzir njihov socijalno-ekonomski položaj, donosi ovaj leks specijalis i ovim leks specijalisom definiše da ta taksa može biti maksimalno 150 dinara i opredeljuje da će razlika biti dotirana iz budžeta Republike Srbije. Znači, ovaj zakon definiše dve stvari - 150 dinara kao maksimum, a ne 500 dinara, s jedne strane, a s druge strane način naplate takse, odnosno smanjivanje troškova naplate takse kroz to što se ona naplaćuje kroz račun. Moram da kažem, nije istina da bilo ko plaća TV pretplatu za štale, pomoćne objekte i slično. Ovaj zakon jasno definiše na koje objekte se naplaćuje, definiše ko ima prava da bude oslobođen. Moram da kažem da je oko 180.000 mernih mesta oslobođeno plaćanja te takse. Konačno, moram da kažem kolegi Đurišiću, mi smo našli jedan vrlo dobar model po kome smo efikasni u naplati takse, za razliku od onoga što je postojalo 2005. do 2013. ili 2014. godine, kada je ukinuta, kada nije naplaćeno 400 miliona evra takse i kada je RTS …
Zahvaljujem, isteklo je dva minuta. Gospodine Raduloviću, vi ste se javili po amandmanu? Izvolite.
Ovaj amandman, naravno, ne treba prihvatiti. Vlada ga je prihvatila zato što je sve nakaradno krenula. Da ponovim još jednom, država i Vlada nemaju svoje pare, tako da kada se plaća iz budžeta, a delom se RTS finansira iz budžeta, to nije novac Vlade da bi onda Vlada mogla da razmišlja o tome da postavlja direktora ili ne. To je malo brkanje lončića koje konstantno čujem od kolege Đukanovića i on ne prestaje sa tim. Znači, Vlada nema pare, država nema pare, imaju poreski obveznici i oni plaćaju RTS, kao što plaćaju i taksu koja je pre bila pretplata. Ovo što je rekao ministar je stvarno interesantno. Znači, Vlada je zaštitila građane Srbije tako što im je zavukla ruku u džep i uzela po 150 dinara. To je interesantan koncept i ja sam siguran da će to građani jako dobro razumeti. Imam jedan predlog i za Vladu i za ministre, umesto da zavlače ruku u džep građana, da u stvari smanje, odnosno uvedu u red neko javno preduzeće, da smanji njihove gubitke. Podsetiću ministra, 47 milijardi dinara je predviđeno u budžetu za 2017. godinu za plaćanje garancija javnim preduzećima koja ne mogu da vraćaju svoje dugove. Dakle, 47 milijardi dinara! U poslednje tri godine 95 milijardi je otišlo na iste stvari. Prema tome, Vlada ne uvodi red, nego zavlači ruku u džepove građana i privredi. Još jednom što se tiče Đukanovića, koji je očigledno opsednut stečajem, da vam kažem, uvešću vam stečaj SNS u aprilu.
Gospodine Raduloviću, to nije imalo apsolutno nikakvih dodirnih tačaka sa amandmanom i ja vas molim da se biranim rečima obraćate u Narodnoj skupštini i da ne vređate dostojanstvo parlamenta. (Vladimir Đukanović, s mesta: Replika.) Gospodine Đukanoviću, imate osnova za repliku, ali i gospodin Antić ima osnova za repliku. Ako dozvolite, najpre ministar Antić, pa onda vi. Izvolite, gospodine Antiću.
Zaista razumem da je demagogija deo političke utakmice i, koliko shvatam, ona često može da bude deo političke borbe opozicije, ali gospodin Radulović bi morao da zna malo više od ovoga o čemu pričam. Znači, gospodin Radulović bi morao da zna šta je Zakon o javnim medijskim servisima i da zna kolika je cena takse koju su utvrdili upravni odbori RTS i RTV, da bi ovako polemisao sa mnom. Kada bi znao da je to 500 dinara, a da je ovo leks specijalis, gospodine Raduloviću, onda bi shvatio da smo mi sa ovih 150 dinara zaista sačuvali građane od dodatnih uzimanja para za funkcionisanje javnog servisa. Tako da, mi nismo zavukli bilo kome ruku u džep, nego smo upravo sačuvali građane od tih 350 dinara dodatnih koji su važili prethodnih desetak godina. Hvala.
Gospodine Šaroviću, izvolite, povreda Poslovnika.
Gospodine Milićeviću, povređen je član 104, povredili ste ga vi time što ste ministru Antiću dali da govori o toj demagogiji, a on je u skladu sa članom 104. dužan da demagogiju spakuje u dva minuta. Ne može dva puta po dva, nego ona dva minuta po svakom amandmanu celokupna demagogija da se spakuje. Član 104, moramo da ga čitamo dok ne nauče predsedavajući, kaže – ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku, dakle, ministru može da kaže šta god želi, koji nije član iste poslaničke grupe, navodeći njegovo ime, prezime i funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se odnosi izlaganje ima pravo na repliku, a ako se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, može predsednik poslaničke grupe itd. Član 158. Poslovnika o radu Narodne skupštine stav 7. kaže: „Predlagač zakona odnosno ovlašćeni predstavnik – koji pobeže sad iz sale, gospodin Antić – ima pravo da o svakom amandmanu govori dva minuta, s tim da ukupno trajanje pretresa po tom osnovu ne može trajati duže od dva sata.“ Dakle, dva minuta za ministre. Ministri su već previše privilegovani time što u načelnoj raspravi mogu da se javljaju koliko hoće. I to je neprirodno, imajući u vidu da su oni ovde gosti, ali, nemojte im onda davati i u raspravi po pojedinostima više od prava koja imaju. Poslanici imaju mnogo manje. Mi imamo 27 minuta. Dajte, poštujte Poslovnik koji ste doneli.
Zahvaljujem gospodine Šaroviću. Naravno da poštujemo Poslovnik i smatram da nisam povredio Poslovnik time što sam omogućio gospodinu Antiću kao predstavniku predlagača dodatna dva minuta, obzirom da mu se poslanik u malopređašnjem izlaganju direktno obratio. Vi ste pravnik i jako dobro znate da se generalno Poslovnik primenjuje i odnosi na sve učesnike u raspravi, i na predstavnike predlagača i na narodne poslanike. Da li želite da se Skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da) Zahvaljujem. Ne možete sada dobiti reč po Poslovniku jer, davajući objašnjenje, nisam mogao da povredim Poslovnik, a rekli ste da želite da se Narodna skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika. Dajem pravo na repliku gospodinu Đukanoviću. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući, da sam konačno došao na red. Pošto nam neko preti da će nam uvoditi stečaj, moram da citiram NJegoša: „Tvrd je orah voćka čudnovata, ne slomi ga al` zube polomi“. Tako je to što se tiče Srpske napredne stranke. Znate, miš i kad se popne na brdo, ostaje miš i ne mogu oni koji ne postoje, ako ćemo i Bogišića da citiramo – što se grbo rodi, vreme ne ispravi, ne mogu oni koji ne postoje, koji su nekakav građanski pokret, da idu na dobro organizovanu političku organizaciju. Prosto, to ne ide i mogu samo da sanjaju. Ja ću još jednom ponoviti. Imamo mi mana, naravno, zato što nije do kraja sprovedena pravna država, jer da jeste, on bi bio u zatvoru. Hvala vam.
Gospodine Đukanoviću, taj posao ipak treba da rade nadležni organi i nadležne institucije. Replika, ovlašćeni predstavnik Srpske napredne stranke, Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, neću citirati NJegoša nego ću jednu narodnu poslovicu da kažem – Pamet čovek se uči na tuđim greškama, a neko drugi na svojim. Nije prvi put da se preti Srpskoj naprednoj stranci stečajem. Pretili su to i neki drugi ovde, i to od 2009. do 2012. godine. I znate kako se to završilo? Morali su da čekaju četiri godine da njihova lista prođe cenzus i ponovo da budu u Narodnoj skupštini. Ja sam potpuno uveren da ako neko želi da se proglasi stečajnim upravnikom Srpske napredne stranke, prvo, mora da je pobedi na izborima, a da vodi računa kad se izbori raspišu, da posle izbora još četiri godine ne čeka da uđe u Narodnu skupštinu.
Smatram da smo se previše udaljili od teme i sada ću, shodno članu 112, napraviti kraću pauzu od pet minuta, da bi se vratili na raspravu po amandmanima. Zahvaljujem. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa radom. Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica dr Ana Stevanović. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Ana Stevanović.
Zahvaljujem, predsedavajući, i dodajem da je apsolutno neodgovorno da nakon dve i po godine od donošenja Zakona o javnim medijskim servisima odredbe ovog zakona i dalje se ne primenjuju, zato što mi po drugi put, odnosno Skupština po drugi put probija rokove koje je Vlada Republike Srbije sama propisala, smatrajući ih dovoljnim za postavljanje novog sistema naplate putem taksi. Podsećam da je u međuvremenu donet i Zakon o privremenom uređenju načina isplate taksi za javni medijski servis koji je u direktnoj suprotnosti sa Zakonom o javnim medijskim servisima i koji unosi dodatnu nesigurnost u medijsku pravnu oblast. Ono što je meni ovde vrlo problematično i vrlo opasno jeste da ovo rešenje govori o odnosu Vlade prema Javnom servisu i Vladinoj želji da ga pretvori u svoj partijski servis, stavljaju javni interes u odnos zavisnosti prema Vladi kroz permanentno budžetsko finansiranje. Malo pre u svom izlaganju sam pomenula koliko je opasno da država ima bilo kakav udeo i da finansijski podržava medije, zato što je to direktan put u uslovljavanje medija, u političko i finansijsko zloupotrebljavanje medija, a to nas ni na koji način ne može odvesti ka slobodnom društvu. Podsećam da u društvima u kojima vladaju turbulentne okolnosti, u nestabilnim društvima kakvo je ovo naše društvo, da svaki upliv u medije za posledicu ima direktnu manipulaciju građanima. Dakle, mediji predstavljaju u svakom društvu osnovno sredstvo informisanja preko koga se građani informišu. Zahvaljujući kome treba da donesu inteligentne i promišljene političke odluke. Takva situacija je apsolutno nemoguća u situaciji u okolnostima kada samo jedna politička partija, kada Vlada, konkretno, kontroliše medijski javni servis koji treba da bude osnovni medijski servis građana i osnovno sredstvo preko koga građani mogu da dobiju objektivne, pravoverne i istinite informacije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dušan Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani građani Srbije, tema je još uvek ne da li želimo da finansiramo javni servis nego šta građani moraju da dobiju zauzvrat. Neophodno je da se to svaki put ponovi zbog toga što poslanici vladajuće većine neprekidno tvrde kako neko hoće da ukine javni servis. To jednostavno nije tačno. Već smo pričali o tome na koji način javni servis treba da vraća uslugu za koju ga svi građani Srbije plaćaju. Dakle, on mora zauzvrat da pruži u svom informativno-političkom delu, da pruži sliku Srbije onako kako ona zaista izgleda u samoj Srbiji ili barem u ovom parlamentu. Dakle, nije normalno da od 100% političko informativnih emisija premijer Vučić i ministri i poslanici vladajuće većine dobijaju 99%, da 1% dobijaju pripadnici tzv. konstruktivne opozicije, a da svi ostali koji u biračkom telu imaju daleko veću popularnost od one koje se prikazuje na javnom servis, nemaju nikakav profil. Ja sam predložio da se napravi jedan pravilnik po kome bi se javni servis obavezao na koji način će predstavljati političke organizacije i političke stranke koje su prisutne u parlamentu u svojim političko-informativnim emisijama. Ako neko, dakle, ima 5% u Skupštini, on bi trebalo da dobije 5% mesta u političko-informativnim emisijama. Mislim da je to fer za onaj novac koji građani Srbije plaćaju za javni servis. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Pozivam da se ne usvoji. U obrazloženju koje smo dobili od Vlade mislim da je jasna priča zašto. Dalje, nema veze ovo što smo čuli malopre kao obrazloženje sa samim amandmanom, to treba primetiti. Drugo, i ono malo što je pokušao da kaže o amandmanu, izgleda da je predlagač svoj amandman promašio, ali to ne čudi, zato što, vraćam se na obrazloženje Vlade, promašio je i kompletan zakon. Hvala lepo.
Po amandmanu, narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Mi razumemo da vladajuća većina misli da je promašeno da sve političke stranke koje su zastupljene u Skupštini imaju proporcionalnu zastupljenost u informativnim emisijama, naravno, kada je njihova zastupljenost 100%. Prema tome, mogu i da pričaju ovakve stvari. Mi ćemo pobediti na izborima i ovakve stvari nikada nećemo raditi, pošto je jednaka medijska zastupljenost, odnosno jednake šanse za političke opcije je preduslov demokratije, a medijski mrak je u stvari i ona stvar koja ubija Srbiju i dozvoljava da imamo ovakvo stanje kakvo imamo.
Po amandmanu, najpre narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, moj uvaženi kolega profesor, koji je opet u bekstvu, je promašio, a uopšte nije govorio o ovom amandmanu. Govorio je o nekom drugom. I opet je tražio da političke stranke budu ravnopravno zastupljene, iako on nema registrovanu političku stranku, a 10 godina se nije skidao sa centralnih televizija.
Po amandmanu, narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Evo, građani Srbije, drago mi je da ste čuli, neko je rekao da oni neće nikada to da rade kao što se danas radi. Znači, oni će da uređuju RTS. U tome je ključna razlika između nas i njih. Uzgred rečeno, a evo, vi me ministre ispravite, direktor RTS je gospodin Bujošević. Govorili su da je to apostol nezavisnog novinarstva, veličali ga 5. okotobra zbog knjige njegove da je to jedan sjajan novinar, nezavisni novinar. Pa, žalite se njemu što vas nema tamo, ako vas nema. Nemojte da se žalite nama. Mi nikakve veze nemamo sa tim. Čak se mi žalimo na program RTS. A vi novinaru koga toliko cenite, koga ste dizali u nebesa, žalite se njemu i manite se više SNS i ove Vlade koja ne želi da utiče na programsku šemu i na rad RTS. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Saša Radulović. Nemate osnova za repliku, a po amandmanu možete.
Da prodate tu priču građanima Srbije da ne utičete na RTS je zaista smešno. Aleksandar Vučić direktno uređuje sve medije. Hvala.
Obzirom da je pomenut predsednik SNS, pravo na repliku ima gospodin Vladimir Orlić.
Hvala. Evo nas opet u replici. Lepo, hvala na tome. Zašto mi možemo da govorimo po pravu na repliku, to je više nego jasno. Zato što neki ovde nemaju šta drugo da kažu do da pričaju o predsedniku Vlade i o SNS. Zato mi konstantno dobijamo osnov za repliku. Zašto ti neki drugi ne dobijaju osnov za repliku? Zato što osim primitivnog urlikanja koje čujemo i sada, nikada ne mogu ništa drugo da urade. NJima niko nikada ime ne pomene, stranku im ne pomene, između ostalog, jer stranke tu i nema. Postoje tu neka udruženja građana koja se lažno predstavljaju kao pokreti, ali stranaka tu i nema, ako ćemo iskreno. Pitanje nekog stečaja, upravljanja itd, danas je lepo rekao gospodin Arsić, ovlašćeni predstavnik za ovu sednicu, oni koji su toliko ponosni na tu rečenicu treba da znaju, ako nisu znali, evo danas da znaju, nisu je oni izmislili i treba da znaju da je posledica upotrebe te rečenice da se u Narodnoj skupštini ne bude mnogo, mnogo godina. Ja neću da kažem da to sada predstavlja određenu lošu sreću, da ne kažem baksuz, jer ja sam sujeveran u tom smislu nisam, ali možda, samo možda, za okruženje onoga ko se tim stvarima koristi i taj podatak bude od određenog interesa. Hvala.
Povreda Poslovnika, Srđan Nogo.
Član 107, dostojanstvo Narodne skupštine. Mislim da ste bili dužni da upozorite prethodnog govornika da narodni poslanici govore rečima i jezikom, a ne imitiraju nikakve zvuke životinja. Mislim da je to bio vaš zadatak, predsedavajući. Iz vladajuće većine očito nemaju argumentaciju, pa izmišljaju raznorazne neistine, a na kraju i vređaju poslanike opozicije, jer im je to izgleda jedino što im je preostalo, s obzirom da nisu u stanju na drugi način da odgovore u Skupštini.
Shodno članu 104. stav 3. omogućio sam pravo na repliku i nisam primetio da se gospodin Orlić neprimereno obraćao ostalim kolegama i koleginicama poslanicima. Povreda Poslovnika, Vladimir Đukanović.
Član 103. i 104. Bili ste dužni da opomenete kada se neko ne drži dnevnog reda i kada se ne drži amandmana, a pri tom iznosi neistine. Ovde je rečeno, dragi građani Srbije, da gospodin Vučić direktno utiče na gospodina Bujoševića, što je stravična neistina. Ako neko želi da vređa dostojanstvo gospodina Bujoševića, apostola nezavisnog novinarstva za dotičnu gospodu do skora, to onda neka ide da mu kaže u lice. Nemoj da obmanjuju građane Srbije. Srpska napredna stranka ima veliki problem sa RTS, bar što se tiče informativnog programa. Prema tome, ovakva laž, bili ste dužni da ga opomenete zato što em vređa dostojanstvo direktora RTS, em iznosi stravičnu neistinu, čime se obmanjuje čitava javnost. Hvala.
Gospodine Đukanoviću, smatram da nisam povredio Poslovnik, jer upravo zbog izrečenog sam omogućio repliku gospodinu Orliću. Da li želite da se u danu za glasanje Narodna skupština izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Povreda Poslovnika, Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 103, 106. i član 107. Gospodine predsedavajući, i sad prisustvujete očiglednom ometanju slobode govora, to je član 106. stav 3. Neprestano danas, ja sam mogao da oprostim dok sam ja bio u pitanju, ali neprestano danas kad god sam se javio za reč iz ove poslaničke grupe su ljudi skakutali, izlazili, otvarali vrata, stajali, okretali leđa. Sve su to načini na koji se ometa nečija sloboda govora. To je njima prešlo u naviku i dok je kolega iz opozicione stranke reklamirao povredu Poslovnika, kolega poslanik koji non-stop meni okreće leđa je dobacivao, pri tome je u neposrednoj blizini stajao, vrpoljio se, kršio, lomio ruke, da li vrača, da li gata, ne znam šta radi, ali je to očigledan način ugrožavanja slobode govora koji je zajemčen članom 106. Poslovnika, a i Ustavom. Zato vas molim, ne tražim da se o ovome glasa, ali da ubuduće povedete računa i s vremena na vreme ovom nervoznom poslaniku, koji me i sad ometa, skrenete pažnju da ukoliko ne može sam da se smiri, da potraži odgovarajuću pomoć u odgovarajućoj ustanovi. Hvala.
Hvala. Smatram da nisam učinio povredu Poslovnika, jer ne mogu predvideti šta će narodni poslanici govoriti, ali zato ste vi tu da ukažete na to. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi? (Ne.) Povreda Poslovnika, Srđan Nogo [[Ana Stevanović, s mesta: A replika na vređanje poslanika?]] (Narodni poslanici DJB dobacuju.) Koliko dugo ste narodni poslanici da ste mogli da izučite Poslovnik i da shvatite da povreda Poslovnika ima prednost uvek naspram replike. Kad smo kod replike, nemate osnova za repliku, jer ne možete ići replikom na povredu Poslovnika. To je nemoguće. Izvolite.
Član 27. Vi se starate o primeni Poslovnika, i u vezi sa tim član 103. Dva prethodna poslanika koji su ukazivali na povredu Poslovnika… [[Isključen mikrofon.]]
Gospodine Nogo, upravo zato što se staram o primeni Poslovnika, ne možete da ukažete na povredu Poslovnika na koju je već ukazano. Na te članove je ukazano. Zato nastavljamo sa radom. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Zoran Krasić i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović, prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Da li neko želi reč po amandmanu? (Da.) Reč ima narodni poslanik Saša Radulović, po amandmanu. Izvolite.
Znači, predsedavajući, ovo je neverovatno što radite, građani gledaju. Znači, uskraćujete opoziciji da govori, serijski dajete poziciji da govori, uskraćujete replike i ponašate se zaista krajnje neprihvatljivo.
Molim vas da govorite po amandmanu koji je podnet. Izvolite. Ako želite da govorite po amandmanu, dobili ste reč. Izvolite.
Govorim. Očigledno vas je strah, odnosno dobili ste nalog da ne mogu da govorim. Znači, bilo je replike na koje sam trebao da odgovorim. To ste sve dozvolili, dozvolili ste najgrublje uvrede.
Da li želite da govorite po amandmanu, gospodine Raduloviću? Ovo nije amandman.
Znači, najgrublje uvrede dozvoljavate i ne dajete pravo na reč.
Izgleda da ne želite. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, po amandmanu. Izvolite.
Samo da objasnim jednu stvar o čemu se radi. Kada se uvodi taksa na električno brojilo onda je to javni prihod po Zakonu o budžetskom sistemu. E, sada, šta to znači? Svako ko ima brojilo plaća taksu, i to je nezavisno. Drugi deo ovog zakona kaže – to ćemo namenski da usmerimo ka ovim javnim servisima. Šta to znači u praksi? U praksi je moguće da taksa za brojilo ide i za leptire, uzgoj leptira, a namenska sredstva za javni servis mogu da se obezbede i na drugi način. To u prevodu znači da i ovaj Zakon o privremenom uređenju načina naplate takse za javne medijske servise i Zakon o javnim medijskim servisima su u suprotnosti sa Zakonom o budžetskom sistemom, konkretno sa čl. 14, 17, član 2. tačka 14), jer taksa može da dođe samo za pružanje određene javne usluge. Taksa na brojilo je za pružanje neke javne usluge vezano za elektroprivredu, ali ovde očigledno nije. Neko će da se bavi pred Ustavnim sudom tim stvarima, ali ne ulazim u te stvari. Pošto je ovo privremeni zakon i rečeno je od 1. januara do 31. decembra, u sumrak važenja tog zakona pogodi nas kao iz vedra neba amandman Gordane Čomić i ovo se produži još dve godine. Nepotrebno. Na kraju samo još jedna rečenica. Nama niste prihvatili amandman, a ministar saobraćaja je pre 15 dana hteo da umre zbog tog člana.
Zahvaljujem, gospodine Krasiću. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović, po amandmanu.
Poštovani gospodine predsedavajući, naravno da je najvažnije da sagledamo zbog čega je Vlada Republike Srbije u svom obrazloženju odbila ovaj amandman. Kaže se da bi to moglo dovesti u pitanje rad javnih medijskih servisa i obavljanje njihove osnove delatnosti koja je u funkciji ostvarivanja javnog interesa. Šta je osnovna delatnost javnog medijskog servisa koja je u funkciji ostvarivanja javnog interesa, ako nije sloboda medija, ako nije sučeljavanje vlasti i opozicije, ako nije parlamentarna debata, odnosno debata svih učesnika u političkom i parlamentarnom životu Srbije. Kakav je to javni interes da na RTS-u nikada ne vidite ni jednog opozicionog lidera? Čiji je to javni interes? To ničiji javni interes nije. To je isključivo interes vlasti. Vi onda nama tvrdite da Aleksandar Vučić nema nikakav upliv na javni medijski servis. Dobro, koji je razlog što javni medijski servis, gospodine Đukanoviću, gospodine Arsiću, gospodo ministri, ne poziva ni jednog opozicionog lidera na RTS? Koji je to razlog? Šta je razlog, ako nije Vučić? Šta je razlog? Hajde, gospodo naprednjaci, otkrijte nam taj razlog? Znači, nije Vučić zabranio da se na RTS-u pojave opozicioni lideri. Ko je? Da nije Bujošević? (Blaža Knežević, s mesta: Idi pa ga pitaj.) Odlično. Hajde da rešimo konačno tu misteriju. Ne samo na RTS-u, na RTV-u. Na Radio televiziji Vojvodine od kada su je preuzeli naprednjaci ni jedan opozicioni lider takođe ne može da se pojavi. Može li na „Pinku“? Može li na „Studiju B“? Može li na bilo kojoj televiziji pod kontrolom SNS, a sve pomenute televizije su pod kontrolom SNS? I posle – zašto nema direktnih televizijskih duela? Zašto nema sučeljavanja vlasti i opozicije? Naravno, ima, izašao je Aleksandar Vučić na duel jednom od najjačih opozicionih lidera u Srbiji, Jeleni Karleuši. To je njegova mera duela i učestvovanja u rijaliti šou. To je Marijan Rističević, Aleksandar Vučić u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Dakle, „Farma“ je mera politike SNS.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, pravo na repliku.
Hvala, gospodine predsedavajući. Biće i ovo kratko, ne mora da bude predugo. Čuli ste šta se desilo. Pravo na repliku, ako neko nije primetio. Ponovo je novi DOS poslao svog pijuna na SNS i predsednika Vlade. Opet, što bi rekao narod, krenuli biciklom na Rusiju. Znači, mi smo se već ovde bavili pitanjem gde neko, očigledno, nesrećan svojom pozicijom u okviru novog DOS-a može sebi da pronađe prostor. Hajde da se malo presaberemo, da vidimo šta smo do sada utvrdili. Utvrdili smo da ne može da bude zajednički predsednički kandidat, iako on to stvarno silno želi i uredno se nudi, praktično se nudi kao na tacni, niko ga ne zarezuje dva posto. To ne može da bude. Utvrdili smo, takođe, da ne može da bude ni šef izbornog štaba, mada se i za to nudio. Ne može, jer ne može da kontroliše ni sebe, a kamoli druge. Svi znamo šta radi, šta je uradio i danas i malopre, pa opet on to radi iznova. Dakle, kontrole ni od kuda. Nudili smo već da bude običan pijun, primetili da tu postoji talenat. Izgleda da nije zadovoljan ponudom. Nudili smo već da možda bude dežurni, kampanjski peva. Ako nešto radi, ako za nešto vežba, priprema se i trenira, po svemu što smo videli u ovoj sali, to je to. Međutim, slušam nešto malopre, pa mi pade na pamet. Izgleda se preporučuje i za dublera određenoj estradnoj umetnici, pa ako je slučajno novi DOS planirao zvaničnu ulogu dublera određene estradne umetnice, nemamo ništa protiv da mu to bude i zvanična uloga u koaliciji. Mogu i zvanično da ga zovu Diva. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik… (Boško Obradović dobacuje.) Ne poznajem kafanske pevače sa Ibarske magistrale. Verujte mi. Ja ne prepoznajem. Zaista ne znam. Ne prepoznajem. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, predsedavajući. Povređen je član 106. stav 3. – za vreme govora narodnih poslanika ili drugih učesnika u pretresu nije dozvoljeno dobacivanje, ometanje govornika na drugi način, kao i svaki drugi postupak. U ovom slučaju smo imali horsko dobacivanje i dodatak uz poslanika koji se prvo ovde direktno obraćao, ali tako vešto da zaradi pohvalu onog koji zapravo nadgleda, nažalost, rad čitavog ovog tela, Aleksandra Vučića. Dakle, dobićete pohvalu, zaradili ste je. Molim vas, vama se obraćam, dakle, ne nikom direktno, da pothitno vratite red u ovde. Izvinjavam se svim građanima Srbije što ovo moraju da gledaju dok upravo razgovaramo o tome kako se njihov novac troši upravo na ovakve prenose. Žao mi je što ne mogu da vas zamolim da češće dajete replike vladajućoj stranci, jer sve ono što poslanici ovde izgovore, pre svega, govori o njima samima, o njima lično. Sa te strane, nemojte misliti da građani nemaju oči i uši, prestanite da potcenjujete inteligenciju svih nas poslanika iz opozicije i svih građana Srbije. Hvala vam na tome.
Zahvaljujem i ja vama. Dobro je da građani imaju i oči i uši. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da.) Zahvaljujem. (Marijan Rističević, s mesta: Replika.) Vi ste repliku tražili? (Boško Obradović, s mesta: Zašto?) Možete po amandmanu. (Marijan Rističević, s mesta: Replika.) Da li ste direktno pomenuti? (Marijan Rističević, s mesta: Jesam.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da nisam pomenut imenom i prezimenom, da nisam pomenut u negativnoj konotaciji, evo još jednog ometanja, ne bih zamerio, čak ne zameram što je koleginica ispred mene iskoristila povredu Poslovnika za repliku. Ovde sam pomenut u negativnoj konotaciji po pitanju medija. Ja ne bežim ni od jednog TV duela, ne biram televizije. Od 90. godine, od kad sa osnovao stranku, dakle, nije trebala crkva da mi osnuje stranku, nego sam je osnovao sam, ni jednom nisam gostovao uživo na RTS, sem kad su bili prenosi Narodne skupštine, a i tada sam bio uskraćen. Onaj ko je mene pomenuo je gostovao na RTS i kad nije imao političku stranku, već je samo glumio političku stranku. Bio je rado viđen gostčini mi se kod Olivere Kovačević, jel se tako zove? Dakle, za razliku od njega, kada je i van parlamenta imao pravo da gostuje na RTS, ja to pravo do danas nisam ostvario. Ja sam od pomenutog kolege čuo i kako treba štampati novac. Verujem da će na sledećoj sednici predložiti da to radimo fotokopirom, možda u Čačanskoj biblioteci, ovog puta je rešio da uradi javni servis i ja predlažem kolegama poslanicima da sve učine ali da ne dopuste da mali Pernar uređuje RTS na način na koji hoće da emituje i štampa novac. Hvala.
Zahvaljujem. (Boško Obradović, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku. Ne znam zašto se stalno prepoznajete, ali nemate osnova za repliku. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nemanja Šarović, Zoran Krasić i Momčilo Mandić. Na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave, o njima se ne glasa. Član 163, stav 4. Poslovnika. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Reč ima narodni poslanik Dušan Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem. Građani Srbije, ja sam predložio ovaj amandman da se zakon usvoji pre nego što je Vlada predložila da se usvoji. Naravno, sve pod pretpostavkom da se usvoje amandmani koje sam ja podneo kako na ovaj, tako na onaj prethodni zakon koji se tiče javnog servisa. Da podsetim, to su bili amandmani koji se tiču transparentnosti i pravilnika o tome da se uvede proporcijalna zastupljenost političkih stranaka u političko-informativnim programima i predlažem, za razliku od Vlade koja je predložila da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“, da ovaj zakon stupi na snagu istog dana kada se usvoji, odnosno kada se objavi u „Službenom glasniku“, da bi se što više dalo vremena javnim servisima da pripreme svu moguću dokumentaciju, pripreme pravilnike o proporcijalnom zastupanju političkih organizacija i stranaka u njihovim programima. Još jednom hoću da kažem da je ovakav pristup koji ovde izlažem, zasnovan isključivo na ideji da građani plaćaju, bilo kroz taksu, bilo kroz poreze, Javni servis i da je princip transparentnosti i proporcionalnosti u zastupljenosti, ono što Javni servis mora da ima kao obavezu ako želi da bude javni servis i ako želi da ga građani ove zemlje finansiraju. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Gospodine Obradoviću, vi ste se javili po amandmanu? (Boško Obradović, s mesta: Da.) Izvolite, naravno.
Gospodine predsedavajući, s obzirom da nikad mi iz opozicije nećemo dobiti pravo na repliku, naravno ostaje nam da se još javimo po amandmanu. Ja zaista ne mogu da razumem zašto je gospodin Marijan Rističević se osetio uvređenim što sam ga nazvao Aleksandrom Vučićem u Narodnoj skupštini. Niti mogu da razumem zašto bi se Aleksandar Vučić našao uvređenim što sam ga nazvao Jelenom Karleušom …
Gospodine Obradoviću, jel to po amandmanu?
Dakle, ovaj amandman i te kako ima smisla i mi ga podržavamo iz prostog razloga …
Ima smisla sa Marijanom Rističevićem, vezano za Marijana Rističevića?
Ima smisla, evo sad ću da vam objasnim zašto.
Nemojte da mi objasnite. Ja vas pitam da li želite da govorite po amandmanu? Ako želite ja ću vam nadoknaditi vreme.
Vi trošite moje vreme, jel to poenta vašeg upada u moje vreme? Imate vaše vreme, nemojte otimati moje vreme.
Ma zaboga, zašto bi vam otimao? Vratićemo, izvolite.
Pa kradete nam vreme na RTS, kradete nam vreme u Narodnoj skupštini, kradete nam živote, pljačkate plate i penzije…
Gospodine Obradoviću, vrlo precizno vas pitam – da li želite da govorite po amandmanu? (Boško Obradović, s mesta: Od početka želim da govorim po amandmanu.) Od početka – da li želite da govorite po amandmanu? Izvolite. Prijavite se.
Gospodine predsedavajući, pošto privodimo kraju ovu raspravu vezano za Javni medijski servis i RTS, još jednom želimo da istaknemo stav naš iz opozicije koji smatramo da je bilo kakva pretplata ili ti taksa ili kako god da nazove SNS novu pljačku građana Srbije nedopustiva do trenutka dok na RTS građani ne mogu da vide svoje političke predstavnike iz opozicije. Vrlo jednostavna stvar, zašto bi birači opozicije plaćali taksu, a nikada na RTS političkim emisijama ne mogu da vide svoje političke zastupnike? Nema smisla. Dakle, neka samo SNS plaća taksu, jer je samo SNS prisutna na RTS…
I ovo je sve po amandmanu?
Apsolutno.
Ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“ i sve ono što ste vi rekli vezano je za ovaj amandman?
Tako je.
Nažalost, nije, gospodine Obradoviću. Ja vas ponovo pitam – da li želite da govorite o amandmanu? (Boško Obradović dobacuje.) Zahvaljujem. (Marijan Rističević, s mesta: Replika.) Imate pravo. Pomenuti ste ponovo. Izvolite. Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj profesor mi se zadihao pa moram da vodim računa o njegovom zdravlju. Dame i gospodo narodni poslanici, ja bih možda voleo da imam energiju Aleksandra Vučića. Ja nisam Aleksandar Vučić. Ja se nikada na njega nisam pozivao i možete pregledati sve prepise stenograma i videćete da se nikada nisam pozvao na predsednika Vlade, pa ni kada je bio potpredsednik Vlade. Ja sam Marijan Rističević i nemam energiju koju ima Aleksandar Vučić. Možda bih ja voleo da imam tu posvećenost, tu energiju. Ja je nemam, ali nisam zaslužio da me neko prekrštava u svojoj 58 godini. Dakle, kršten sam sa 30 dana. Ne treba kada se neko nije ni rodio, kada neko sada retroaktivno želi mi bude kum, nisam zaslužio da me prekrštava niko, a posebno ne osoba koja je daleko mlađa od mene i fizički to nije bila u mogućnost da uradi kada sam ja imao 30 dana. Možda je on pokušao da prekrsti Ivana Pernara. Možda je njega uspeo da preksti, ali ni on ni Ivan Pernar više ne mogu da prekste mene. Hvala.
Po Poslovniku narodni poslanik Srđan Nogo.
Uvaženi predsedavajući, član 104. Vi vrlo zanimljivo primenjujete ovaj Poslovnik, moram da priznam, tako da dajete recimo predstavnicima vlasti pravo na repliku vrlo široko, a onda predstavnicima opozicije nikako i ovaj član jasno predviđa u stavu 1. – ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku koji nije član poslaničke grupe, navodeći njegovo ime, prezime, funkciju itd. Meni da ste vi rekli - -Srđane Nogo Aleksandre Vučiću, ja bih se uvredio, ali valjda poslanicima vladajuće većine ako ih uporedite sa Aleksandrom Vučićem nije to uvreda, odnosno neka se izjasne. Ako njih vređa da ih neko poredi da su kao Aleksandar Vučić, ja to pozdravljam, ali ne vidim da je čovek imao pravo na repliku. Molim vas, gospodine Milićeviću, nije uvredljivo pomenut. Dozvoljavate im i repliku. Dozvoljavate da ukazuju na povrede Poslovnika, na članove koji su bili ukazani, da zloupotrebljavaju povrede Poslovnika, pa prosto nama makar dajte isto – kada nas spomenu da možemo da damo repliku. Nijednom nismo uvredili gospodina Rističevića, niti smo pokušali da mu promenimo ime i prezime već smo ga uporedili da je njegovo ponašanje u Skupštini isto kao ponašanje Aleksandra Vučića u njegovom obavljanju svoje funkcije, kakva god to bila.
Kolega Nogo, to na šta se ukazali kroz povredu Poslovnika, vi ste upravo učinili. Kroz povredu Poslovnika replicirali ste narodnom poslaniku. Kada ste već pozvali na član 104. stav 3. kaže da o korišćenju prava iz st. 1. i 2. ovog člana odlučuje predsednik Narodne skupštine, odnosno predsedavajući u konkretnom slučaju. Ja smatram da nisam povredio Poslovnik. Vas pitam – da li u danu za glasanje želite da se Narodna skupština izjasni? (Ne.) Zahvaljujem. Po amandmanu narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Hvala. Sve smo čuli, samo nismo čuli rešenje kako misli neko da finansira RTS. Demagogiju smo slušali svakakvu, ali nikako nema rešenja i to je odlika kolega od prekoputa, da kritikuju, zapravo, to se svodi na kritizerstvo. Znate, neko je spomenuo ovde jednu pevačicu i hteo je zapravo da kaže da je gospodin Vučić, da mu je to nivo u nekom duelu. Znate šta, može čak i biti. Makar ta pevačica ne uči napamet govore i ne uči napamet i ne čita u svojim nastupima, kao neki ovde, nego ipak dođe i slobodno nešto kaže. Ali kako god, pošto oni kažu – nema duela. Molim samo da prvo odrede, ko vam je lider opozicije? Pa, da se izađe sa njim na duel, ako već neko, pošto vas ima ko zna koliko, a, na kraju krajeva, kad gospodin Vučić dođe ovde, vi prvi pobegnete i u tome je razlika. Naravno, bežite glavom bez obzira i svaki put budete povlašćeni. Hvala.
Gospodine Đukanoviću, hajde samo na amandman da se vratimo. Zahvaljujem. Gospodine Nogo? Povreda Poslovnika, izvolite.
Član 106, mora da govori o tački dnevnog reda. Ne vidim da je dolazak Vučića na duel u Skupštinu bila namera ovog amandmana. Tako da je uvaženi kolega Đukanović očigledno pogrešio prilikom obrazlaganja. Moguće da je to bio neki raniji amandman i sve, ali prosto, hajde da unapredimo RTS, pa da uvedemo i emisiju Vladimira Đukanovića na RTS. Mislim da bi svi to zdušno pozdravili i da se zove – uradi sam.
Kolega Nogo, ne znam da li ste primetili, ali upravo sam opomenuto kolegu Đukanovića da se vrati na dnevni red. Čini mi se da to niste čuli. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni? (Ne.) Povreda Poslovnika, hoćete najpre vi ili Vladimir Orlić? Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Član 107. - dostojanstvo parlamenta. Zato što ste malopre čuli, prilikom reklamiranja povrede Poslovnika, jednu grubo neizrečenu istinu, odnosno grubo neizrečenu jednu neistinu zapravo, izvinjavam se, a to je zapravo traženje, odnosno zahtev da ja kao budem sa emisijom na RTS-u. Uzgred, budi rečeno, uvaženi kolega je bio moj gost. Tada se nije gadio da dođe kod mene u emisiju. Ja nemam ambiciju da radim nikada na RTS-u, niti bi ikada u životu to pristao. Zato što, prosto, ne vidim sebe tamo, ali neki bi itekako voleli tamo da uređuju, kao što smo čuli u ovoj diskusiji, voleli bi da budu urednici, pa čak možda i montažeri na RTS-u, kako bi naravno ta televizija radila njima u prilog. Hvala vam.
Gospodine Đukanoviću, smatram da nisam učinio povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, jer, maločas sam o tome govorio, nisam u mogućnosti da detaljno propratim šta narodni poslanici govore, ali zato ste vi tu da ukažete na neistine, ukoliko su izrečene. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Po amandmanu, narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Taman sam krenuo da pričam po amandmanu i onda smo svi bili šokirani time što se Rističević odrekao Vučića i onda sam mislio da neću moći da govorim. Sreća, dali ste reč Đukanoviću, pa sam mogao malo da se saberem. Međutim, od njega smo čuli sad kako Vučić hrabro dolazi. Pa, nadam se da će hrabro doći sad u četvrtak, pošto imamo poslanička pitanja i da neće pobeći.
Gospodine Raduloviću, vratiću vam vreme. Nadoknadiću vreme, to sam želeo da kažem. Želim da opomenem kolegu Radulovića, ne govori o amandmanu. Amandman glasi – član 2. menja se i glasi – ovaj zakon stupa na snagu danom objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Dobićete reč po amandmanu, izvolite.
Hvala predsedavajući. Ne znam kako se toga niste setili malopre, kada je govorio kolega Đukanović ili kolega Rističević, ali očigledno setite se uvek tih pravila kada govori opozicija. Pitanje kako finansirati javni servis, to je pomenuto više puta, pa da ponovim, pošto smo rekli više puta, međutim pozicija se pravi kao da ne razume ono što je rečeno. Znači, RTS treba finansirati iz budžeta, znači od poreza koji plaćaju građani Srbije i to tako što će se uštedeti novac na subvencije, na davanje javnim preduzećima. To bi bio odgovor. Hvala.
Kolega Raduloviću, još jednom vas najljubaznije molim da govorite o amandmanu. Očigledno vi ne želite večeras da govorite o amandmanu, a uzgred rečeno, pomenuli ste i gospodina Đukanovića i gospodina Rističevića, tako da obojica imaju pravo na repliku. Vi, gospodine Rističeviću, želite repliku? Izvolite.
Ne znam iz kog razloga kolega pominje moje ime. Očigledno želi da istrenira svog kolegu profesora, koji uporno napušta prostoriju dok ja govorim i time krši Poslovnik. Naime, pomenut sam dva puta od strane uvaženog kolege poslanika, koji treba da znam da produženje sednice iziskuje da poreski obveznici moraju dodatno da izdvajaju novac da bi se ova sednica održala. Pored nas, ovde je služba koja radi, ovde su kamere, sve to košta i neko ko uporno govori da mi zavlačimo ruke u džep poreskih obveznika upravo to čini i upravo davanjem prava na repliku produžava to vreme. Za razliku od njega, ja nisam pobegao ni od poreske službe SAD, a ni od ove, za to imam uverenje, ali ga molim da u buduće prištedi da mi koji plaćamo porez ne moramo da plaćamo sve njegove greške, uključujući i ovo pravo na repliku. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući. Da li će u četvrtak ili neće biti ovde gospodin Vučić, to ćemo da vidimo, ali verujem da ne bi ni voleo da on dođe ovde, jer taj neko ko to priželjkuje čuli smo, a neki su izgleda ovde u Skupštini videli kako hrabro beži. Tako da, ne bih se ja baš na njegovom mestu radovao ukoliko bi mu došao gospodin Vučić. Verujem duboko da ću mu ispuniti tu želju da po ko zna koji put bude poražen u direktnom sučeljavanju. Hvala.
Reč ima predstavnik predlagača, ministar Vladan Vukosavljević. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Samo na kratko da se osvrnem na neke od stvari koje su ovde rečene. Dakle, više puta je ponovljeno pitanje šta je to javni interes koji ostvaruje medijski servis. Da vas podsetim, Zakon o javnim medijskim servisima navodi 19 tačaka, vrlo opširno objašnjavajući šta je to javni interes koji ostvaruje javni medijski servis. Rezerve koje su ovde iznete, pod uslovom da su tačne, da je to sučeljavanje političkih stranaka i ravnopravno učešće u političkom dijalogu, je tek jedan deo jedne od 19 tačaka. Znači, javni interes koji ostvaruje javni medijski servis višestruko prevazilazi ono što je ovde navedeno kao najvažnija stvar, sve pod uslovom da je to tačno. Prema tome, molim vas da se, ako je ikako moguće, držimo suštine. Ovaj način finansiranja, uz uslov da je ta teoretska postavka tačna, da to građani plaćaju bilo na ovaj ili onaj način, to je taj isti novac, bilo da se odvoji ovako ili onako, to je recimo tačno, stvar je metodologije koja je bitna naravno, ali to nije sada tema, može biti tema, ali mi govorimo ovde i treba da govorimo o nečem drugom. Ovde je reč o opstanku javnog medijskog servisa i opstanku javnog interesa, a to što ste vi navodili bezbroj puta da je suštinska stvar u javnom interesu to da vi ili neko drugi bude ravnopravno zastupljen, stvar je za debatu, sve pod uslovom da ste u pravu, ali to je tek jedan mali fragment, mali fraktal ukupnog javnog interesa koji javni medijski servis treba da ostvaruje. Završiću ovim, gospodo, mi smo na terenu opstanka javnog medijskog servisa, finansirali ga ovako ili onako. Podsetiću da ukupan fond u zbiru, kroz reklame, kroz budžet, kroz taksu iznosi jedva nešto više od 70 miliona evra. Hrvatska svoj javni medijski servis finansira sa 220 miliona evra, a malena Slovenija sa 120, u tome je suština.
Zahvaljujem. (Boško Obradović, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku, dobijate odgovor na pitanja koja su postavljena. Dakle, nijednog trenutka niste pomenuti. Gospodine Raduloviću, želite po amandmanu? Izvolite.
Samo tako i mogu. Ministre, to je naravno tačno. Međutim, vi morate da uzmete ovaj drugi deo u obzir o čemu govorimo. Morate da vidite koje je stanje tamo. Znači, mora sistematizacija radnih mesta, moraju popisi imovine, moraju ugovori da se pogledaju, ima štetnih ugovora. To mora da se sagleda. Onda kada se to sagleda, znaćemo koliki je novac potreban i mi mislimo da to onda treba platiti iz budžeta. Znači, ne imati novi namet za građane, bilo da se zove taksa ili pretplata, sasvim je svejedno. Građani svakako plaćaju porez. Iz tih poreza treba to finansirati…
Gospodine Raduloviću.
Pa, dozvolite, ako ministar, predsedavajući…
Pa, ja želim.
…govori o ovome da možemo da imamo normalnu diskusiju o tome…
Ja zaista želim da vam dozvoli, ali vi…
…ali ne da stalno upadaju Rističević sa njihovim cirkusom u Skupštini. Hvala.
Vi zaista nemate volju da govorite po amandmanu. Da vas podsetim još jednom, pošto izgleda moram. Amandman glasi: član 2. menja se i glasi - ovaj Zakon stupa na snagu danom objavljivanja u „Službenom Glasniku RS“. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona, u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, mg Marko Milenković, Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mg Ivan Kostić, dr Dragan Vesović, prof. dr Miladin Ševarlić, mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović, Veroljub Stevanović, Branka Stamenković, Zoran Živković, Gordana Čomić, Dejan Šulkić, Milan Lapčević, Gorica Gajić, Aleksandra Čabraja, Sreto Perić, Milorad Mirčić, LJiljana Mihajlović i dr Vladimir Orlić. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenja predlagača narodnog poslanika dr Aleksandra Martinovića, o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mg Marko Milenković, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mg Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić, narodni poslanik Aleksandra Čabraja, narodni poslanik Branka Stamenković i narodni poslanik Zoran Živković. Reč ima narodni poslanik Marko Milenković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnetim amandmanom na Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, predlažemo brisanje člana 1, jer ne postoji ni jedan opravdani razlog da se menja član zakona o izmenama i dopunama ovog zakona iz 2016. godine, koji je odavno u prelaznim i završnim odredbama osnovnog teksta zakona. Ako se pročita tekst zakona koji se menja, njega je nemoguće pronaći u zakonu. Ako se pročita pregled odredbe koja se menja, situacija je još komplikovanija, a kada se pročita obrazloženje vidi se da predlagač ima ozbiljne probleme koje ne može da reši ovim Predlogom zakona. Ne možete iz godine u godinu da odlažete prelazak nadležnosti iz Ministarstva pravde na VSS i da to odlaganje opravdavate čekanjem konačnog stava Ustavnog suda i odgovora da li je to preuzimanje nadležnosti u skladu sa Ustavom ili nije. Zakonodavni procesi iz oblasti uređenja sudova moraju brzo da se rešavaju sistemskim rešenjima, a ne ovako da se problemi guraju pod tepih na godinu dana i da, kao vladajuća većina čekate da ih rešava Ustavni sud. Prepreka je uvek bilo i biće ih. Ko vam brani u koliko je problem već uočen da sednete i napišete kvalitetne i ozbiljne izmene Zakona. Ovako opterećujete efikasnost Narodne skupštine i ponovo ćemo, verovatno za manje od godinu dana raspravljati ponovo o ovom Predlogu zakona. Srbija nema vremena da čeka, građani su vam dali poverenje, izabrali su vas da budete vlast i opravdano sada traže bolje uslove za život i nova zaposlenja. Ne možete samo da kažete, ovde u obrazloženju, očekujemo da se reši u narednih godinu dana problem ustavnosti prenosa nadležnosti pred Ustavnim sudom. Na medijima kažete da očekujete bolji standard 2018. godine, građani nemaju vremena da vi dalje očekujete. Hvala.
Zahvaljujem kolega Milenkoviću. Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici … (Srđan Nogo, s mesta: Predsedavajući, javio sam se za reč.) Ali niste bili u sistemu. (Srđan Nogo, s mesta: Javio sam se, naš amandman je bio.) Kolega Nogo, pročitao sam amandman na član jedan, jel tako? Mislite na taj amandman u istovetnom tekstu. Pitao sam da li neko želi reč, javio se kolega Marko Milenković. Nakon njega niko nije bio u sistemu, verujte mi. (Srđan Nogo, s mesta: Javio se kolega iz SRS, pa sam se ja javio.) Da ne bi bilo da imamo dvostruke aršine, evo vratićemo. Na svoju odgovornost, vratiću, obzirom da se u trenutku prijavio veliki broj narodnih poslanika koji je podneo amandman. Ne želim da vam oduzmem dva minuta, ali niste se prijavili. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Zanimljivo da svi iz opozicije ispada da se nisu prijavili. Evo sve kolege oko mene kažu da su se prijavile, ali dobro. Nije bitno. Da se osvrnemo na ovaj zakonski predlog, odnosno na naše amandmane na isti. Mi zahtevamo brisanje i ovog amandmana i povlačenje celog ovog zakonskog predloga. Kao što znate, pravosudni sistem u Srbiji je pod velikim pritiscima i žrtva je, kako politike, ali ne samo političkih pritisaka, nego razni drugi centri utiču na rad pravosuđa i sputavaju ga u njegovoj nezavisnosti i slobodnom obavljanju svoje funkcije, pa tako imamo i finansijske pritiske, pritiske raznih privrednih društava, interesnih pojedinaca. Naravno i pritiske od strane vlasti i političkih stranaka. Smatramo da je jedan ovakav zakonski predlog upravo jedan nastavak rđavog kontinuiteta koji vladajuća većina već pet godina sprovodi. To je još jedna stvar koju ste usvojili kao praksu delovanja od nekih ranijih vlasti. Skandalozno je da subjektivni osećaj jednog lica, u ovom slučaju predsednika poslaničke grupe vladajuće većine je dovoljan da se angažuje celokupni zakonodavni mehanizam. Celokupni aparat znači i da mi ovde sedimo i da raspravljamo o ovom predlogu zakona šta bi bilo kada bi bilo, da čekamo odluku Ustavnog suda, prejudiciramo odluku Ustavnog suda, odnosno prejudicira je predlagač. Sada celokupni zakonodavni mehanizam treba da se izjašnjava o ovom predlogu zato što je to volja predsednika poslaničke grupe vladajuće većine. Gde ćete veći dokaz mešanja u rad pravosuđa i pravosudnog sistema da narodni poslanik koji je predsednik poslaničke grupe vladajuće većine donosi jedan predlog koji bi trebao da odloži primenu zakona zato što on očekuje da će se nešto desiti u budućnosti i prejudicira kako će Ustavni sud da postupi. Mislim da je to skandal i da je to pravi dokaz kako SNS pritiska pravosuđe. Nije to jedini, ima i onih 650 sudija čije ispisnice nismo videli, čuli smo i Đorđevića, šef BIA kako utiče na pravosuđe, evo sada i Martinović koji utiče na pravosuđe.
Zahvaljujem. Predstavnik predlagača, Aleksandar Martinović.
Pre svega, gospodine Milićeviću, mislim da bi konačno bio red da oni koji su podneli amandmane, da govore o tim amandmanima. Nemoguće je da koji god zakon da dođe na dnevni red i o kom zakonu da se govori, da se izgovaraju iste rečenice, da se po 50 puta pomene ime predsednika Vlade Aleksandra Vučića, da se kaže 150 puta SNS je uradila ovo ili ono, da se spominje BIA, Aleksandar Đorđević. Kakve to veze ima sa ovim amandmanom? Kakve to veze ima se Predlogom zakona? Kakve veze ovaj Predlog zakona i amandmanima koji su podneti na njega, imaju sa nekakvim pritiscima na pravosuđe? Jel vi uopšte znate šta je predmet ovog Predloga zakona? Budući da je pokrenut postupak pred Ustavnim sudom za ocenu ustavnosti odredaba Zakona o uređenju sudova, kojima je predviđeno da poslove pravosudne uprave 1. Januara 2017. godine preuzima Visoki savet sudstva od Ministarstva pravde, jel tako, pošto klimate glavom i kažete da je tako, da li znate u čemu se sastoje poslovi pravosudne uprave? Poslovi pravosudne uprave ne sastoje se u rešavanju pojedinačnih sudskih predmeta, to biste trebali da znate. Poslove pravosudne uprave vrši Ministarstvo pravde i oni nikakve veze nemaju sa konkretnim postupanjem bilo kog sudije u bilo kom konkretnom sudskom predmetu. Isključena je mogućnost, kad se vrše poslovi pravosudne uprave, da Ministarstvo pravde ili da bilo koji organ izvršne vlasti na bilo koji način utiče na bilo koji sud u Republici Srbiji.
Kolega Martinoviću, vreme.
Samo da izgovorim još dve rečenice. (Saša Radulović, s mesta: Prošlo je vreme, ne može) Evo, Saša Radulović kaže da je prošlo vreme. Javiću se kasnije.
Zahvaljujem. Javićete se kasnije. Predlagač amandmana ima reč, narodna poslanica Aleksandra Čabraja.
Zahvaljujem predsedavajući. Najpre, zaista želim da vas uverim da je nemoguće, možda ste vi pogrešili, možda je sistem pogrešio, ali mi smo se zaista javili za reč. Dakle, nadam se da bar to nije sporno. Želela bih samo jednu kratku napomenu u vezi sa ovim današnjim tokom sednice. Mi smo spojili ovde 27 tačaka u jednu tačku dnevnog reda. Mi govorimo sada o, recimo, četvrtoj tački dnevnog reda i vidimo da se već troši vreme. Dakle, ostaje veoma malo vremena. Izgleda da mi ovde nećemo progovoriti ni reč, evo, sad govorimo o uređenju sudova, o porezima, o akcizama, o tržištu kapitala, a s obzirom na ovu objedinjenost rasprave, mi nećemo stići ni reč da progovorimo o tome. Toliko o tome. Prelazim na amandman. Predložila sam da se ovaj predlog briše, zbog toga što on podrazumeva odlaganje prenošenja nadležnosti sa ministarstva na Visoki savet sudstva. Zbog čega bi se ovo odlagalo? Time se produžava neustavni i dominantni uticaj izvršne vlasti. A na koji način? Pa, čeka se odluka Ustavnog suda. Kako se biraju sudije Ustavnog suda - upravo smo imali ovih dana prilike da vidimo. Dakle, ovde se sve slaže. Sada ćemo produžiti ovaj rok i sačekaćemo neku odluku Ustavnog suda. Zašto bismo ovo radili, osim ako neko nema ideju o tome da zna kakva će biti ta odluka? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima predstavnik predlagača, Aleksandar Martinović.
Zbog ovih poslanika koji konstantno plaše javnost kako, navodno, sad mi iz Srpske napredne stranke hoćemo nešto strašno da uradimo pravosuđu i da vršimo neki strašan pritisak. Dakle, poslovi pravosudne uprave sastoje se u sledećem – praćenje rada sudova, prikupljanje statističkih i drugih podataka o radu sudova, davanje saglasnosti na pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u sudu, nadzor nad postupanje u predmetima u propisanim rokovima i postupanje po pritužbama i predstavkama, predlaganje dela budžeta za rashode za sudsko osoblje i za održavanje opreme i objekata, kao i raspodela ovih sredstava, predlaganje dela budžeta za investicije, projekte i druge programe za rad pravosudnih organa, staranje o smeštajnim uslovima, opremanju i obezbeđenju sudova, nadzor nad finansijskim i materijalnim poslovanjem sudova i Visokog saveta sudstva, uređenje i razvoj pravosudnog informacionog sistema, razvoj i sprovođenje kapitalnih projekata i drugih programa za pravosudne organe, postavljanje i razrešenje sudskih veštaka i tumača. E sad, kažite mi, u ovim taksativno nabrojanim tačkama koji obuhvataju poslove pravosudne uprave, gde se kriju reči – Aleksandar Vučić, Srpska napredna stranka i uticaj izvršne vlasti bilo kog ministarstva na bilo koji sud u Republici Srbiji, kada postupa u bilo kom konkretnom sudskom predmetu? To samo potvrđuje da vi o sudovima i o nadležnostima Ministarstva pravde u odnosu na sudove pojma nemate. Vi svi govorite jednu te istu priču, koji god zakon da dođe na dnevni red – udri po Aleksandru Vučiću, udri po Srpskoj naprednoj stranci, slaži što više, kaži kako mi radimo ne znam ni ja, nešto loše po državu Srbiju i po građane Srbije. Za vas su najbolje sednice opšteg tipa, kakvi zakoni, kakvi amandmani. Molim vas, gospodine Milićeviću, zakažite jednom sednicu bez dnevnog reda, sa jednom tačkom dnevnog reda – Razno, pošto oni jedino o tački Razno znaju da pričaju i jedino se u tačku Razno razumeju.
Biće teško, gospodine Martinoviću. Zahvaljujem. Predlagač amandmana ima reč, narodni poslanik Dejan Šulkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući, na razumevanju. Kratko ću govoriti. Ja se zalažem da se ovaj član briše, zato sam i podneo amandman. Reč je o još jednom zakonskom produžetku i uz ovu argumentaciju koju je izneo gospodin Martinović, da ne polemišemo, dovoljno je samo da imamo u vidu nadležnost ministarstva u ovom trenutku, što se tiče organizacije i sistematizacije, s jedne strane, i s druge strane, koja se tiče efikasnosti sudova, koja je potrebna ovom društvu i to nije sporno. Ali, nešto sa tim ne ide dobro. Što se tiče postupka pred Ustavnim sudom, on može da bude jedan presedan, da se i ubuduće u određenim trenucima, kada to nekome bude odgovaralo, vlasti ili opoziciji, ko god da bude, da se pokreću postupci i da onda tražimo da se iz tog razloga sačeka okončanje postupka pred Ustavnim sudom. Dakle, nije dobro da bude presedan. Što se tiče uticaja izvršne vlasti na sud, nije posao izvršne vlasti da se bavi uticajem na sudske vlasti, ali takođe nije ni posao ni zadatak ni dozvoljeno izvršnim vlastima da u ime policijskih organa, da u ime tužilaštava, da u ime sudova iznose podatke ko je kriv unapred, kojim dokazima se raspolaže, da li se zna ubica pevačice, da li se znaju batinaši koji su u maju 2015. godine tukli mladež u Velikoj Plani i ko je falsifikova potpise u sudu u Velikoj Plani, gde ima i mrtvih duša. Dakle, neko treba time da se bavi. Očigledno da način na koji sada to funkcioniše, prvo, to je moguće da se desi, a s druge strane nema odgovornih, odnosno nema odgovornosti. Ako je moguće da se desi takav slučaj i ako niko ne odgovara, nešto nije u redu i potrebno je ove nadležnosti preneti, kako zakon predviđa, a bože moj, ako Ustavni sud koji je sada izabran bude efikasan, možda će već u januaru mesecu to rešiti. Hvala.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Kada se posmatra obrazloženje predloženih izmena i dopuna zakona o kome raspravljamo, tj. Zakona o uređenju sudova, svi ovi amandmani koji su podneti imaju otprilike negde jedan zajednički cilj, a to je da se faktički ukaže na nešto što nije suština obrazloženja. Zarad istine, odnosno samo činjenica, ja moram da ukažem na nešto što građani treba da znaju. Finansijski aspekt između Ministarstva pravde i VSS je definisan znatno pre 2012. godine. Zašto? Znatno pre 2012. godine deo nadležnosti Ministarstva pravde je prenet na nadležnost VSS. Govorim o finansijama i raspolaganju finansijama iz budžeta. S druge strane, što se tiče poslova pravosudne uprave, tačno je da je razgraničeno šta je posao pravosudne uprave u odnosu na nadležnost VSS. Lično, kao advokat i kao pravnik, smatram da ništa od ovoga ne treba da bude preneto na VSS i da VSS treba da raspravlja samo o personalnim rešenjima i ni o čemu više. Na taj način bi se obezbedila nezavisnost VSS u odnosu na pravosuđe. Sve ostalo treba da bude regulatorno od strane Ministarstva pravde. Međutim, pošto mi pravnici treba da znamo jednu činjenicu koja je nesporna, da uvek postoji u pravnim postupcima, u parničnom, pa čak i u krivičnom, prethodno pitanje, ovde se može tumačiti upravo kao prethodno pitanje odluka Ustavnog suda. Zašto prethodno pitanje? Pa, zbog toga što od tog pitanja zavisi kako će se dalje razvijati proces prenošenja nadležnosti od Ministarstva pravde ka VSS. Opet, zašto prethodno pitanje? Zato što će se tim prethodnim pitanjem rešiti sve dileme, sve nedoumice koje sada muče i VSS i Ministarstvo pravde. Moram da podsetim da u VSS radi veliki broj lica, veliki broj izvršilaca koji su prešli iz Ministarstva pravde u VSS. Šta ćemo da radimo u slučaju da odluka suda bude takva kakva se očekuje. Da ti ljudi moraju da se vrate negde da rade. Ne mogu ostati bez posla. Ne mogu biti bez bilo čega što se vezuje za njihov radno-pravni status. NJihov radni-pravni status mora da bude regulisan. U tom smisli i u tom duhu treba posmatrati ovaj predlog zakona i mislim da amandmani ukazuju na nešto sasvim drugo, a to je sumnja u pristrasnost, nepristrasnost izbor sudija, što nije uopšte suština predloženog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Po amandmanu, narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Ipak bih se osvrnuo na izlaganje prethodnih kolega i to je stav, što je rekao uvaženi prethodni govornik, ali oko toga bi mogli naširoko da diskutujemo. Mi moramo sada da se koncentiršemo na ono što je zvanični predlagač predložio. Gospodine Martinoviću, mi smo jasno u obrazloženju amandmana stavili da smatramo da je prekršen član 47. jedinstvenih metodoloških pravila za izradu propisa, zato što se vi u obrazloženju pozivate na očekivanu odluku Ustavnog suda. Ali, ne postoji već sad odluka Ustavnog suda pa da je potrebno da se vrši to usklađivanje. Ovako ste postavili nešto što nije formalno pravno utemeljeno, ali da se vratimo na ono ključno što je rekao prethodni govornik i ono što ste vi potencirali. Mi imamo sumnju u pristrasnost vašu, čak šta više i vi ovo što ste licitirali. Mi znamo šta su poslovi pravosudne uprave i podsetiću vas da su ovde nedavno bili predstavnici Ministarstva pravde i mi smo im postavili pitanje koje se ticalo razrešenja određenih sudskih veštaka. Iz Ministarstva pravde nam je odgovoreno da oni nisu nadležni za razrešenje sudskih veštaka. To znači da u Ministarstvu pravde ljudi ne znaju šta je njihova nadležnost. Evo, molim vas, onda vi gospodine Martinoviću naučite državnog sekretara Ministarstva pravde, gospodina Ilića, šta je njegova nadležnost pošto on očigledno to ne zna. Naučite ministarku pravde Nelu Kuburović, znači, oko razrešenja sudskih veštaka. Lepo, im to ponovo ponovite i pročitajte da se ljudi bave svojim poslom. Ponavljam, vi utičete na rad pravosudnih organa. Ja nisam jednom rečju u svom amandmanu pomenuo Aleksandra Vučića, ali da, sada pominjem i Aleksandra Vučića i SNS direktno utiču na rad pravosuđa. Konkretno u ovom zakonu je sporno što dolazi od vas. Zašto to nije iniciralo Ministarstvo pravde nego mora predstavnik vladajuće većine iz Narodne skupštine.
Predstavnik predlagača, Aleksandar Martinović. Izvolite.
Pa, pre svega, po Ustavu i po Poslovniku, pravo predlaganja zakona pripada ne samo Vladi nego i narodnim poslanicima. Da li je tako? Tako je. Kao što pravo da predložim zakon imam ja, tako imate i vi i ja u tome ne vidim ništa sporno. Ono što bih ja voleo da čujem kao odgovor, a to je u kom konkretnom sudskom predmetu je Aleksandar Vučić ili bi ko iz SNS vršio pritisak na sud da sud donese presudu ili odluku u korist Aleksandra Vučića ili nekog iz SNS. Najlakše je tako paušalno reći, Aleksandar Vučić vrši pritisak na pravosuđe. Šta to znači? Morate da kažete, izvršio je pritisak na tog i tog sudiju u tom i tom sudskom predmetu, tako što mu je uradio, odveo ga u podrum, dao mu 100 evra, pretio mu da će dobiti batine ili nešto slično. Dakle, voleo bih da čuje cela Srbija kada se to desilo, u kom sudskom predmetu, pod kojim okolnostima itd. Još jednu stvar ste prevideli da kažete. Ja sam u obrazloženju zašto ne prihvatam amandman na član 1. lepo rekao ako Ustavni sud odluči da nije saglasan Ustavu taj član Zakona o uređenju sudova, od njega mora da se odustane, odnosno ako odluči da jeste u tom slučaju treba sprovesti prelazak nadležnosti sa Ministarstva pravde na Visoki savet sudstva. Nema tu nikakvog pritiska. Samo sam pošao od jedne razumne pretpostavke, ako je pokrenut postupak za ocenu ustavnosti te odredbe Zakona o uređenju sudova, pa razumno je da se sačeka odluka Ustavnog suda, jer kao što je rekao i gospodin Jovanović, šta u slučaju da odluka Ustavnog suda bude pozitivna i da se prihvati da je odredba zakona neustavna …
Zahvaljujem. Po amandmanu, narodna poslanica Aleksandra Čabraja.
Zahvaljujem predsedavajući. Meni bi samo bilo jako interesantno da zamolite predlagača da objasni kako, zašto, kojom metodom je uspeo u moje obrazloženje da učita ime Aleksandra Vučića kojeg ja uopšte nisam spomenula. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Saša Radulović.
Ovo je bilo fantastično objašnjenje kako nema uticaja na pravosuđe. Naravno, stvari ne rade tako kako bi poslanik Martinović hteo da prikaže. Uticaj na pravosuđe ide raznim stranačkim kanalima. Građani to jako dobro znaju, tako da neću dalje obrazlagati. Znači, uticaj na pravosuđe je stravičan i cenu toga plaćamo svakodnevno.
Reč ima predstavnik predlagača, Aleksandar Martinović.
Mislim da građani Srbije sada mogu da vide u čemu je razlika između vas iz tzv. evropske, građanske, već kako se zovete, opozicije i nas iz SNS. Mi kada prozovemo vas, mi konkretno kažemo, bili ste stečajni upravnik u tom i tom preduzeću. Zaključili ste taj i taj štetan ugovor. Dobili ste toliko i toliko para. Vi se na to ljutite. A ja vas pitam, u toj masi, kako vi kažete, stravičnih primera uticaja Aleksandra Vučića na srpsko pravosuđe, da mi navedete jedan jedini primer. Ja mogu da vam navedem koliko hoćete primera gde ste vi bili stečajni upravnik i gde ste sa svojom sopstvenom firmom zaključivali ugovore o pružanju, kako vi kažete, u tom ugovoru, računovodstvenih usluga, u Kovačici, Fabrika šećera „Dimitrije Tucović“, ne mogu da nabrojim svih 15 ili 16 društvenih preduzeća u kojima ste bili stečajni upravnik i u kojima ste, ali apsolutno, u svakom preduzeću imali zaključen ugovor sa svojom sopstvenom firmom. Zato vas je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika kaznila još 2011. godine kada Aleksandar Vučić i SNS nisu bili na vlasti. U tome je razlika između vas i nas. Vi govorite paušalno, a mi vam navodimo konkretne činjenice. Evo, ja vas sada pitam, kažite mi jedan sudski predmet, broj predmeta, ime sudije, o čemu se radi u tom sudskom predmetu na koji je Aleksandar Vučić vršio pritisak. Kažite mi, samo jedan jedini slučaj.
Replika, Saša Radulović.
Zahvaljujem se. Znači, serija neistina koje je izrekao. Daću konkretne primere Asumakom Sabrato, prebijanje brata i prebijanje brata Siniše Malog na paradi ponosa, afera helikopter, sve sporne privatizacije koje su na kraju završile u fioci. Sve ono sa čime se hvalio na sve utiče. Moja tužba protiv njega koja ne može da mu bude uručena dve godine, beži od sudova. Pitanje za Vučića bi bilo, što bežite. Znači, svaki predmet, gde god se čovek okrene ista stvar. A ta čitava priča o tim stečajevima, ja sam ponosan što sam u tim stečajevima štitio interese zaposlenih, štitio interese poverilaca koji su znali tačno šta se radi, a te priče o firmama su zaista smešne i to ćete na sudu morati na kraju da objasnite. Građani Srbije jako dobro znaju šta se radi u pravosuđu. Jako dobro znaju da su različiti aršini za partijske čelnike i za sve ostale građane Srbije. Privilegovana manjina, partijski paraziti koji uništavaju Srbiju, na svakom koraku. Od zapošljavanja preko sudstva, preko subvencija koje delite. Korupcija je u svakoj pori društva. Vi imate obraza da se javljate. Znači, ja sam radio protiv svih lupeža koji su krali. Za sve postoje sudske odluke, te odluke korumpirane Agencije za stečajeve su sudovi ukinuli. Vi to znate, a to zna i Aleksandar Vučić koji vam je dao taj materijal, zna jasno da govori laži. Međutim, to ga ne sprečava da ih govori i da obmanjuje građane Srbije sa tom i takvom politikom. U aprilu vam dolazi na naplatu i sprovešću vam stečaj svima. Hvala.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Nemanja Šarović.
Gospodine Milićeviću, povređen je član 106. Vi ste kao predsedavajući u skladu sa članom 27. bili dužni da opomenete Aleksandra Martinovića. Zašto? Na dnevnom redu je Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova. Aleksandar Martinović je dva minuta nabrajao koje su te zasluge i koji su to kvaliteti Saše Radulovića zbog kojih je Aleksandar Vučić njega predložio za ministra. To je lepo čuti, dobro je čuti, ali ste vi bili dužni to da prekinete i onda ste omogućili i Saši Raduloviću da dva minuta govori koliko ne valja Aleksandar Vučić i koji su sve razlozi što je on pristao da za takvog čoveka uđe u Vladu i da bude njegov ministar. Ne valjaju, tačno, evo dobacuju poslanici – ne valjaju ni jedan ni drugi, ja se slažem. Ali, te njihove prepirke, rasprave bivših prijatelja, bivših bliskih saradnika, bivših tzv. i navodnih eksperata …
Gospodine Šaroviću, ulazite u repliku.
Ne, ja objašnjavam samo kako ste povredili Poslovnik i šta ste sve dozvolili, a šta ne smete da dozvolite, gospodine Milićeviću.
Slažem se, gospodine Šaroviću, i ne smem da dozvolim ni da vi u ovom trenutku kršite Poslovnik, a reći ću vam i zašto.
I molim da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ovoj povredi Poslovnika.
Naravno, zahvaljujem. Ali, želim da vas podsetim samo da shodno članu 103. vi možete ukazati na povredu Poslovnika, ali odmah nakon neposredno učinjene. Niste nakon izlaganja gospodina Martinovića, već ste sačekali izlaganje gospodina Radulovića. Zahvaljujem. Najpre, predstavnik predlagača Aleksandar Martinović. Izvolite.
Pa, ja većeg lupeža i prevaranta od Saše Radulovića nisam sreo.
Gospodine Martinoviću, ipak, molim vas da biramo reči. Molim vas da biramo reči. (Narodna poslanica Branka Stamenković prilazi stolu predsedavajućeg.) Samo vas molim da se udaljite da bih mogao da vodim sednicu. Ja vas molim da se udaljite da bih mogao da vodim sednicu. Zahvaljujem. Gospodine Martinoviću, izvolite. Vi znate da ja nisam plašljiv čovek. Izvolite.
Potpuno vas razumem, gospodine Milićeviću, nije lako voditi sednicu Narodne skupštine kada imate pojedince koji se ponašaju potpuno suprotno Poslovniku i suprotno zdravom razumu, ali šta da se radi, mora čovek da deluje i pod takvim okolnostima. Dakle, ja samo želim da kažem mojim koleginicama koje mi dobacuju da ja nekoga vređam, Saša Radulović je rekao za sve nas da smo lupeži, paraziti, bitange i da će on nad nama da sprovede stečajni postupak. E, sad, ja se samo nadam, gospodine Raduloviću, da nećete opet angažovati firmu „E Biznis Servis“ kada budete sprovodili taj stečaj, koji se uzgred budi rečeno, nikada neće desiti, jer vam građani Srbije nikad za to neće dati priliku. Ali, evo ja vas pitam ponovo - u kom sudskom predmetu je vršen pritisak od strane bilo koga od SNS na bilo koji pravosudni organ u Republici Srbiji? Što se tiče odluka koje se odnose na vas, postoji odluka Agencije za licenciranje stečajnih upravnika iz 2011. godine kojom ste kažnjeni sa 100 hiljada dinara, upravo iz ovih razloga koje sam navodio, zato što ste sa svojom sopstvenom firmom kao stečajni upravnik zaključivali ugovore o pružanju knjigovodstvenih usluga. Pa, onda, imate odluku Upravnog suda, pa posle odluke Upravnog suda, imate ponovo odluku Agencije za licenciranje stečajnih upravnika. Pričate o subvencijama. Kada ste bili ministar privrede, vi ste rekli da je to odlična ideja, da je to jedini način kako možemo da privučemo strane investitore u Republiku Srbiju. I kažite mi, gospodine Raduloviću, koji stečajni postupak ste vi pozitivno rešili po radnike?
Zahvaljujem, gospodine Martinoviću. Previše se smo se udaljili od teme. (Saša Radulović, s mesta: Replika.) Gospodine Raduloviću, ja sam i malo preplašen. Moraću shodno članu 112. da napravim pauzu od minut i onda da nastavimo po dnevnom redu. Verujte mi. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa radom. Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Čomić. (Saša Radulović, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku. Napravili smo pauzu da bi se nastavilo sa radom. Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Sreto Perić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, narodni poslanik Branka Stamenković i narodni poslanik Zoran Živković. Reč ima najpre narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 153. i 154. Ustava moglo bi se postaviti pitanje da li Visoki savet sudstva ima i može da ima u nadležnosti ovo što je predviđeno Zakonom o uređenju sudova. Ali, u svakom slučaju, gospodin Martinović, kao doktor pravnih nauka, nije trebao biti taj koji će predložiti zakon o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, zato što uspostavlja jednu lošu praksu. A šta je tu loša praksa? Pa, prošli put, odnosno 21. januara 2016. godine Visoki savet sudstva je podneo zahtev Narodnoj skupštini da odloži primenu ovog zakona od 1. juna do 1. januara 2017. godine. I sada da je to učinio Visoki savet sudstva, to bi bilo drugačije. Nema nijednog razloga da se sad ovo radi i da se pomera, pogotovo što se može desiti u narednom periodu da neke odredbe nekog zakona se nekome i ne dopadnu i onda se može pokrenuti inicijativa za ocenu ustavnosti tog zakona i onda da suspendujemo važenje tih odredaba tog zakona. Mislim da to nije u redu i nije smelo da se uradi. Imamo još jednu, ja bih rekao, anomaliju, predlagač je rekao da ovaj zakon stupa na snagu osam dana od dana objavljivanja, a onda se podnosi amandman i kaže se - zakon će stupiti na snagu narednog dana od dana objavljivanja. Verovatno iz razloga što je ovaj predlog podnet 6. decembra, računalo se da će biti ranije usvojen, a pošto smo došli do 27. decembra, nije još usvojen ovaj zakon, i onda bi došli u jednu pravnu prazninu. I do sada se dešavalo da su neke statusne promene, odnosno zaposleni su gubili radni status, pa kad su se reorganizovali neki državni organi prilikom promene, prilikom neke greške, imali su pravo na naknadu ili nadoknadu i sve ono što su bili oštećeni, oni su bili obeštećeni u nekom postupku i ovde se to moglo desiti, znači, ovo nije u redu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Znači, predlažemo brisanje ovog člana zakona i ponavljamo da SNS utiče na pravosuđe. Ja moram da odgovorim kolegi Martinoviću, obzirom da je kolega Martinović postavio pitanje, a tiče se njegovog zakona. Znači, amandman, molim vas, kolega Milićeviću, nemojte da slušate naredbe predsednika poslaničke grupe vladajuće većine, znači, mi zahtevamo brisanje ovog člana iz istog obrazloženja kao u stavu 1. jer smatramo da je loš i da je dokaz uticaja SNS na pravosuđe. Na direktno pitanje gospodina Martinovića, ja ću da mu odgovorim. On želi da uđe u EU, jel tako? E, pa Savet Evrope …
Gospodine Nogo, želite li da govorite o amandmanu?
Govorim o amandmanu.
Ne govorite o amandmanu.
Gospodine Milićeviću, vratite mi vreme.PREDSEDAVAJUĆI: Gospodine Nogo, vratiću vam vreme, ali vas pitam pre toga da li želite da govorite o amandmanu koji je podnet? Da.
Izvolite. Idemo ispočetka. Nadoknadićemo vreme.
Smatram da ovaj amandman nema uporište i da je suprotan članu 47. jedinstvenih metodoloških pravila za izradu propisa i da je sam ovaj zakon jedan veliki skandal za pravosuđe, jer na osnovu volje jednoga čoveka pokreće se ceo zakonodavni mehanizam po principu – šta bi bilo kad bi bilo, i prejudicira se odluka Ustavnog suda. Ponavljam, znači, pravosuđe je pod velikim pritiskom i sam ovaj zakon je dokaz da je pravosuđe pod velikim pritiskom. Gospodin Martinović kada obrazlaže uopšte ne priča o zakonu, nego upućuje jedan izazov da mu iz opozicije kažu – očekujte još jedan telefonski poziv gospodine Martinoviću i mene da uvredite. Sudija Vučinić, Nikola Petrović i Aca Đorđević, preko Stepanovića pritiskaju sudiju Vučinića da se izuzme iz… [[Isključen mikrofon.]]
Kakve to veze ima, gospodine Nogo? Gospodine Nogo, dva puta sam vas pitao da li želite da govorite o amandmanu. Očigledno ne želite. Ovlašćeni predstavnik SNS, odnosno najpre predstavnik predlagača, narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Ako možete da mi odgovorite na jedno prethodno pitanje, da li ja sada mogu da kažem da su Dveri finansirane od strane Dušana Petrovića i Saše Dragina još pre četiri, pet, šest i ko zna koliko godina, preko tzv. star projekata, da li mogu da kažem da su finansirane preko izvesne gospođe Jasmine Vujić, koja radi u…
Gospodine Martinoviću…
Da li smem da pričam u duhu u kome pričaju ova gospoda koja kažu da se član 2. briše.
Gospodine Martinoviću, primetili ste da sam u više navrata pokušavao kolegu Noga da usmerim da govori po amandmanu.
Nije sporno. Znači, gospodine Milićeviću, ako ta pravila važe za njih, valjda važe i za mene.
Izvolite.
Ako oni kažu da je Aleksandar Vučić neko ko vrši pritisak na pravosuđe, da li smem da kažem kako su Dveri nastale i ko ih je finansirao. Finansirala ih je DS, preko tzv. star projekata. Finansirale su ih određene strane službe, finansirale su ih određene ambasade, po tom zadatku su i poslati ovde u Narodnu skupštinu da bi glumili navodne srpske patriote i najveće Srbe koje je ikada čovečanstvo videlo. (Marija Janjušević dobacuje.) Dakle, šta i vi ste najveći Srbi?
Hajmo sada da se malo vratimo na amandman.
E, sada da se vratim malo na amandman. Ne razumem kada neko kaže – zbog jednog čoveka se pokreće ceo zakonodavni mehanizam, pa i zbog vas bi se pokretao ceo zakonodavni mehanizam da ste predložili neki zakon. Dakle, vi imate ista prava u Narodnoj skupštini kao i ja, kao i svih 250 narodnih poslanika. Samo da vas obavestim, izgleda da niste čitali obrazloženje Predloga zakona i obrazloženje zašto se ne prihvata vaš amandman, ja sam kao narodni poslanik, a to pravo imate i vi, pokrenuo postupak pred Ustavnim sudom i Ustavni sud je taj predlog prihvatio. I, ponovo vam kažem, razumno je…
Zahvaljujem, gospodine Martinoviću.
Gospodine Milićeviću, ja imam neko valjda vreme i kao predstavnik predlagača.
Dva minuta, kao i ministri. Onog trenutka kada imate osnov za repliku, imate dva minuta.
Imam valjda neko vreme kao predlagač?
Ne, dva minuta imate.
Znači, imam isto vreme kao podnosioci amandmana.
Da, po dva minuta.
Mislim da ne tumačite Poslovnik na ispravan način.
Izvinite, član 158. Završite.
Samo jedna rečenica. Dakle, razumno je očekivati, ako se pokrene postupak pred Ustavnim sudom, a Ustavni sud prihvati predlog za pokretanje postupka, da se sačeka sa prenošenjem poslova pravosudne uprave sa Ministarstva na Visoki savet sudstva, jer to ne podrazumeva samo prenošenje poslova, nego prenošenje, odnosno prelazak državnih službenika iz Ministarstva pravde koji se bave tim poslom u Visoki savet sudstva.
Zahvaljujem. Nadoknadio sam vam vreme koje sam oduzeo kroz dijalog koji smo vodili. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, povreda Poslovnik. Izvolite.
Moram gospodine Milićeviću da protestvujem. Vi ste zaista toliko brutalni i već posle 55 sekundi prekoračenja ste prekinuli gospodina Martinović. Poslanike vladajuće koalicije možete da edukujete o poslaničkim pravima, ali van ove sale. Organizujte neki kurs i bilo je, koliko se sećam, neko savetovanje vezano za nove poslanike. Imajući u vidu da se gospodin Martinović redovno resetuje, pretpostavljam da je on u svakom mandatu novi poslanik. Član 158. ste povredili i taj član kaže koliko predlagač zakona, odnosno ovlašćeni predstavnik ima pravo da govori, a to je po amandmanu dva minuta. Da li je to mnogo, da li je to malo? Ja mislim da je to i previše, ali to bi neko ko je šef poslaničke grupe morao da zna. Ako ne zna, vaše je da ga prekinete, kao što predstavnike opozicije prekidate nakon nekoliko sekundi, a svaki ministar je pričao 20, 30, 40, evo Martinović je sada napravio rekord - 55 sekundi. Vaš dijalog, pošto vi opravdate to time da ste navodno nadoknadili vreme koje je potrošeno u dijalogu, sa njim i tu edukaciju, zakasnelu, započeli tek na dva minuta i 20 sekundi, i to je već bilo vreme kada ste vi odavno morali da ga prekinete. Prema tome, gospodine Milićeviću pozivam vas da vodite u skladu sa članom 27, dakle da poštujete Poslovnik, a što je mnogo bitnije da ga primenjujete na identičan način i prema poslanicima vladajuće koalicije i nama iz opozicije. Oni očigledno imaju više prava. Hvala.
Upravo to i činim, gospodine Šaroviću. Nisam jednom prekinuo gospodina Martinovića, već dva ili tri puta. Dijalog smo vodili mnogo duže od vremena koje ste vi spomenuli. Samo sam nadoknadio u ta dva minuta vreme koje smo potrošili kroz dijalog. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika?
Da, želim.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, ukazujem na povredu člana 27. i ne tražim da se glasa. Mene nikakva edukacija od gospodina Šarovića nije potrebna. On je verovatno tu edukaciju prošao kod Dragana Đilasa, u nekom od upravnih odbora javnih preduzeća u Beogradu, ali mene to ne zanima. Samo želim da ukažem na jednu činjenicu koju možete da proverite u vašem elektronskom sistemu. Poslaničkoj grupi SNS ostalo je, ako se ne varam, sat i po da govorimo po amandmanima. Dakle, mogu da uzmem i vreme poslaničke grupe i nema potrebe da me seckate na svaka dva minuta kada govorim, jer imam i vreme koje ima moja poslanička grupa. Sada, to što poslanička grupa SNS najveća u Narodnoj skupštini, pa to nekome smeta i nekome bode oči i neko ne može da podnese tu činjenicu, to je njegov problem. Samo vam kažem, matematički, koliko mi vremena imamo. To što su oni potrošili svoje vreme to je njihova stvar. Mi naše vreme nismo potrošili. Po mojoj računici, a vi proverite da li sam u pravu, imamo sat vremena i 35 minuta. Neka imamo sat vremena i 20 minuta, ali u svakom slučaju imamo neko vreme, to je ekstra vreme, koje možemo da koristimo u raspravi po amandmanima. Ovde je podneto mnogo amandmana. Priča se o svemu i svačemu: o Aleksandru Vučiću, o helikopteru, o Andreju Vučiću, o žandarmima. Priča se o svemu i svačemu i ja moram da uzmem malo i od vremena poslaničke grupe. Ne rado to činim, ali moram to da uradim da bi podnosiocima amandmana pokazao koliko ništa ne znaju, koliko se ne razumeju u poslove pravosudne uprave i koliko ne razumeju koliki će biti veliki problem za državu ako Ustavni sud oceni da je moj predlog za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti opravdan, pa državni službenici u međuvremenu iz Ministarstva pravde pređu u Visoki savet sudstva… [[Isključen mikrofon.]]
Moraću da vas prekinem da ne bi opet poslanici opozicije ukazali kako imam dvostruke aršine za poslanike pozicije i poslanike opozicije. Gospodine Martinoviću, moje je najpre da vam uputim pitanje – da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Vi svakako imate vreme poslaničke grupe SNS, ali vam molim, zarad evidencije, da na samom početku kažete da li se javljate… Ja sam mislio da ste se javili kao predstavnik predlagača, a ne kao narodni poslanika [[Nemanja Šarović, s mesta: Ako mi ne date repliku, onda po Poslovniku.]] Ne možemo se igrati: čas po Poslovniku, čas replika. Molim vas. (Nemanja Šarović, s mesta: Poslovnik.) Želite povredu Poslovnika? [[Nemanja Šarović, s mesta: Ako mi ne date repliku, onda po Poslovniku.]] Ne možete dobiti repliku na povredu Poslovnika. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, povređen je član 104. koji kaže da ukoliko se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izjasni o Narodnom poslaniku koji nije član iste poslaničke grupe… Aleksandar Martinović je u svom prethodnom izlaganju rekao kako sam ja završio nekakvu edukaciju u upravnim odborima Dragana Đilasa. Ja nikada nisam bio član ni jednog upravnog odbora Dragana Đilasa…
Gospodine Šaroviću, vi upravo činite…
Dozvolite samo da završim. Dakle, vi… [[Isključen mikrofon.]]
Upravo činite ono na šta ukazujete da se ne sme činiti… (Nemanja Šarović, s mesta: Apsolutno ne.) Pozivate se na član 104. (Nemanja Šarović, s mesta: Da li mogu da završim? Ne, ne. (Nemanja Šarović, s mesta: Imam pravo dva minuta da obrazlažem.) Do dva minuta. Dakle, ne možete koristiti povredu Poslovnika da bi replicirali kolegi Martinoviću u konkretnom slučaju. (Nemanja Šarović, s mesta: Ja sam samo objašnjavao kako ste vi pogrešili i kako ste pravo na repliku meni uskratili. To je povreda Poslovnika.) (Nemanja Šarović, s mesta: Dozvolite da vam objasnim.) Ne, nemate. (Nemanja Šarović, s mesta: Kako da vam objasnim ako ne navedem situaciju u kojoj se…) Ne možete nikako da mi objasnite iz jednog prostog razloga, jer nemate pravo na repliku na povredu Poslovnika. Kolega Martinović je ukazao na povredu Poslovnika. Ne možete dobiti repliku, a nije vas povredio. (Nemanja Šarović, s mesta: Ako je povreda Poslovnika onda je sve dozvoljeno.) Ukazali ste. Zahvaljujem. Ovlašćeni predstavnik SNS Veroljub Arsić. Izvolite.
Iskoristio bih pravo na repliku, gospodine predsedavajući zbog gomile.
Gospodine Arsiću, vi ste dobili reč. Izvolite.
Zbog gomile neistina koje su iznete ovde. Znači, najlakše je da kažete, premijer je zvao ovoga sudiju i utiče na ovog sudiju, utiče na ovog sudiju. Od laži teško se braniti. Teško se brani od laži, teško se brani od neistina. Možda sam ja, kako uvaženi kolega kaže, nevaspitan, možda sam i neznalica. Evo, najveća neznalica na svetu sam, najveća neznalica, ali sve što sam rekao za ovom govornicom je bila istina, a to što vi govorite su najobičnije laži.
Kolega Nogo, izvolite.
Gospodine Milićeviću, imam pravo i na Martinovića i na Arsića repliku. Znači, uskratili ste mi jednu repliku. Idemo redom.
Dozvolite, dozvolio sam pravo na repliku. Imate dva minuta. Izvolite.
Gospodine Martinoviću, Dveri nisu bile nikada finansirane od lica koja vi pominjete, ali zato pazite sada, SNS je bila finansirana od strane DS. Gospodin Nenad Kovač zvani Neša Roming, čovek koji je bio blagajnik Borisa Tadića, je finansirao SNS, kum Nikole Petrovića. Idemo dalje. Vi pominjete CIA. Evo, danas sam postavljao pitanje – kako je Vojska i tadašnji RDB, odnosno određeni ljudi upleteni bili u saradnju sa istima i gde je krivična prijava koja je nestala kada je ugašeno vojno pravosuđe? Hajde to pomognite da se raščisti i iščačka. Poslušajte poslaničko pitanje od danas. Zanimljivo da Vilijam Mongomeri ponovo uspostavlja saradnju između MUP-a i Vojske sa CIA 2001. godine, Vilijam Mongomeri koji je savetnik SNS. Mi nemamo nikoga iz CIA koji je nama savetnik, gospodine Martinoviću. Dalje, vi hoćete u EU. Savet Evrope u zvaničnom izveštaju kaže da je pravosuđe u Srbiji pod snažnim uticajima izvršne vlasti. (Aleksandar Martinović, s mesta: Ko kaže?) Savet Evrope. To je za vas merodavno. Ako već ne verujete meni, a ja sam vam pomenuo, čuli ste za određene slučajeva, „Asomakum“, brat Aleksandra Vučića. Čuli ste za sudiju Vučinića. Da li će meni nešto da se desi zato što sam to rekao? Odgovoran je Đorđević direktno. Čuli ste za 650 sudija koji nikada nisu pokazali ispisnice iz SNS. Čuli ste da direktor BIA preko svoje bivše advokatske kancelarije zastupa poslovne banke. U velikim prevarama podnosi falsifikovane anekse ugovora za koje zna da su na sudu dokazani da su falsifikati. Podnose ti advokati. To vi raščistite. Stefanović, Đorđević, Petrović. To vam je uticaj za pravosuđe.
Gospodine Nogo… (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: Poslovnik.) Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Ja sam sada u jednoj velikoj dilemi kada je u pitanju ideološka orijentacija Dveri. Dakle, ne razumem da li ste vi sada za EU ili ste protiv EU. Kažete – ne valja srpsko pravosuđe, tako kaže Savet Evrope. Pitate – ko vam je iz CIA u predsedništvu Dveri? Pa Jasmina Vujić. Zamislite kakve bezbednosne provere treba da prođe neko da bi radio u svemirskom programu SAD. Znači, gledaju mu deseto koleno, šta je bio, čime se bavio, ko je, šta je, odakle je. Evo vam žene koja radi za CIA. Pitate me – kako ste finansirani? Dušan Petrović, pre njega Saša Dragin, „star projekti“, imaju kod Marijana ugovori, stotine i stotine hiljada evra su uložene u projekat zvani „Dveri“. Kome ste kukali u izbornoj noći da vas se uvede u parlament? Da li se sećate? Tražili ste strane posmatrače, ali ne strane posmatrače… (Marija Janjušević, s mesta: Dajte taj anketni odbor.) Što vičete toliko, gospođo. Čujem dobro. Malo sam ćorav, ne vidim, ali još uvek čujem. Dakle, da li se sećate čiju ste pomoć tražili u izbornoj noći? Ne ruskih posmatrača. Znate li čiju su pomoć tražili? Tražili su pomoć posmatrača OEBS, istog onog OEBS čiji je predstavnik na KiM bio Vilijam Vojkeri kome sada Šiptari hoće da podignu spomenik.
Zahvaljujem se kolega Martinoviću. Koleginice Jovanović, ja vam se izvinjavam još jednom. Maločas sam shvatio da ste pitali – po kom osnovu? Zaista nisam shvatio da ste se javili po povredi Poslovnika. Svakako bih vam dao reč. Izvolite. Imate reč. Povreda Poslovnika, narodna poslanica Nataša Jovanović.
Gospodine potpredsedniče, ja sam narodni poslanik. Što se tiče vašeg vođenja sednice moram da vam ukažem na nekoliko nepravilnosti, pošto vidim da pokušavate i u ovim trenucima da ostanete staloženi i pribrani i čuvajte koncentraciju pošto će ovo dugo da potraje, do duboko u noć, do sutra i tako. Najpre ste povredili član 27. i to je osnov svega, rukovođenja ovim zasedanjem. Znam da ne možete da budete neko ko predviđa situacije i ne možete da uđete u mozak gospodina Martinovića, u njegovu glavu pa da znate da li je on u trenutku kada stisne taster ovlašćeni predstavnik ovog Predloga zakona ili je narodni poslanik koji koristi i krcka to vreme poslaničke grupe. Vaše je bilo, gospodine Milićeviću, i ja vas zaista sada upozoravam, inače ćemo se svakog puta javljati, da pitate – po kom osnovu se gospodin Martinović javlja. On može da govori do dva minuta i nikako preko toga, a to što njegova poslanička grupa ima vreme. Znate šta, mi imamo ovde situaciju i da njegov kolega iz poslaničke grupe koga vidim kao novog kalifa umesto kalifa podnosi amandman na Predlog njegovog zakona, znači nije dobro, i to je dobro da vlada konkurencija među vama i da gospodin Orlić ima takve ambicije. Molim vas, vodite računa i pitajte ga lepo u trenutku kada se javlja dok traje rasprava po ovom zakonu po kom osnovu se javlja, jer vidim da i vi niste čovek koji može da predviđa takve situacije.
Zahvaljujem koleginice Jovanović. Potpuno ste u pravu. O tome sam maločas govorio. Zato što nisam shvatio da se kolega Martinović javio kao narodni poslanik, a ne kao predstavnik predlagača. Slažem se. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da.) Kolega Veroljub Arsić se najpre javio kao ovlašćeni predstavnik SNS. Replika. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, sada smo upravo došli do toga ko govori istinu, a ko ne govori istinu. Spomenuta je afera „Asumakum“. Pa jel nisu pohapšeni ti koji su celu tu aferu napravili, koji su u crno zavili mnoga preduzeća? Kakve veze oni imaju sa Andrejom Vučićem? Nikakve? Najlakše je da se izađe i kaže – evo, brat premijer je to uradio, iako svi znaju, krivci postoje. Imaju imena, prezimena, dokaz. Znate, u sudskom postupku sudija ima diskreciono pravo da poveri poverenje nekom svedoku više, ali materijalnom dokazu mora da poveri apsolutno poverenje, jer je materijalni dokaz materijalni dokaz, nešto što ne možete da promenite. Kolega Martinović reče – uz čiju pomoć su ušli ovde veliki zastupnici Srbije, građana Srbije, Srba. Tačno, uz pomoć američkog ambasadora. Tačna je i ta priča ko je stvarao pokret koji se sada predstavlja za veliku patriotsku snagu u Srbiji. Nemojte da me vučete za jezik da govorim šta je bilo pored stadiona „Čukaričkog“, ko je sa kim sedeo, ko je kakve koverte delio i kome je davao. Nemojte da me vučete za jezik. Nemojte da me vučete za jezik, neće da vam bude dobro.
Shodno članu 104. stav 3, sada ćemo da zatvorimo krug replika i da nastavimo po amandmanima. Po amandmanu, predlagač amandmana, narodni poslanik Branka Stamenković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Moj amandman glasi – briše se, na član 2, kao što je glasio i na član 1. takođe - briše se. Zbog čega? Zbog toga što je ovaj Predlog zakona potpuno besmislen i ništa ne rešava. Ne poričem da postoji problem, imamo problem, ali ovaj zakon ga neće rešiti. U čemu je problem? Poslanik Martinović, predlagač zakona, vrlo dobro zna da osnovni problem sa ovim zakonom nije u rokovima za sprovođenje određenih odredbi, već u činjenici da su te odredbe suprotne našem Ustavu. Na ovo upozorava Venecijanska komisija još od 2006. godine, kada smo taj Ustav doneli, i upozorava da mi Poglavlje 23 nećemo moći da zatvorimo dok ne sprovedemo ove odredbe, a da ove odredbe mi ne možemo da sprovedemo dok nam je Ustav ovakav. Umesto da založi svoj politički autoritet da se pokrenu promene Ustava, kako bi mogli da implementiramo ove odredbe, jer će nam one garantovati nezavisnost sudstva, a nama treba nezavisno sudstvo zbog nas, a ne zbog EU, poslanik Martinović pravi se potpuno nevešt i produžavanjem rokova održava status kvo, koji odgovara vladajućoj većini, a to je da sudstvo ostane zavisno od političkih upliva i da suštinskih promena ne bude, da do njih nikada ne dođe. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Podržavam amandman koleginice iz Pokreta Dosta je bilo. Smatramo da je pravosuđe u lošem stanju i, evo, citiramo nekog ko bi mogao da nam bude relevantan uzor za vladajuću većinu - Aleksandar Vučić je danas takođe kritikovao pravosuđe zbog Mlađana Dinkića. Znači, ono što ja tvrdim, tvrdi i Aleksandar Vučić. Molim vas, samo da ilustrujem da ja ne govorim paušalno. Mi imamo problem sa pravosuđem u Srbiji i prosto, evo, pokušavam da nađem zajednički dodir sa vladajućom većinom.
Kolega Nogo, mi se večeras uopšte ne razumemo. Pokušavam sve vreme da vam ukažem da vi morate da govorite o amandmanu koji je podnet na član 2. koji glasi – briše se, a član 2. – ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku RS“. Ponovo vas pitam, dobronamerno, da li vi želite da govorite o ovom amandmanu? Izvolite.
Kolega Milićeviću, mislim da sam više puta ponovio da smatramo da ceo ovaj zakon treba povući. Tako je, treba da se briše, ne treba da stupi na snagu, da li vi razumete ono što ja govorim, evo, već dva sata?
Da li vi razumete da ono što ste sada upravo rekli je priča za raspravu u načelu, a sada govorimo o članu 2?
Hajde da ne uđemo u replike, molim vas, znači, da ja iskažem. Evo šta je još tu sa ovim zakonom problematično. Već osam godina, poslednjih, svakoga meseca, 35.000 evra …. [[Isključen mikrofon]]
Ne mogu da vam dozvolim. Vidite da sam vam isključio mikrofon iz jednog prostog razloga, jer vi nikako da razdvojite raspravu u načelu od rasprave u pojedinostima, odnosno po amandmanima. Po amandmanu, narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala, gospodine predsedavajući. Ovo će biti kratko, i treba i mora da bude. Dakle, smatram da ne treba da se prihvati ni ovaj predlog sa brisanjem, baš kao ni oni prethodni. Niti smo u pisanom obrazloženju, niti sada u usmenom obrazloženju čuli bilo kakav valjan razlog zašto bi, zaboga, tako trebalo uraditi. Vi ste intervenisali kada je reč o ovim neiskrenim patriotama, i na to neću ja da se obazirem. Kada je reč o predlagaču koji je ovde obrazlagao, pozivajući se na evropske institucije, poglavlja i pregovore, to je sve obična farsa. I da se mi oko toga razumemo, to je jasno svakome ko, recimo, ode na sajt predlagača i tamo vidi da se naprasno, pre par dana zalažu za suspenziju evropskih integracija. NJih to, da se razumemo, ne zanima. A ovo da se ne usvoji. Hvala lepo.
Po amandmanu, narodna poslanica Branka Stamenković. Izvolite.
Koliko vremena imam?
Samo trenutak, 10 minuta i12 sekundi.
Hvala. Kolega Orliću, tj. da se direktno ne obraćam, kolega Orlić tvrdi da se ja isključivo pozivam na nešto što EU i Venecijanska komisija od nas zahtevaju. Moram da kažem da sam, pripremajući se za obraćanje u ovoj Skupštini po ovom amandmanu, pregledala stenografske beleške prethodnog skupštinskog saziva, kada je prošli put produžavan ovaj rok, kao što se sad opet traži da se produžava ovaj rok. Tada je ministar Selaković, visoki funkcioner SNS, ovde, u ovom domu, i to je proverljivo u stenografskim beleškama, rekao isto ovo što sam ja sad rekla, da ove zakonske odredbe mi moramo da implementiramo da bi mogli da zatvorimo Poglavlje 23, jer te odredbe garantuju nezavisnost pravosuđa. S druge strane, mi ne možemo da ih implementiramo zbog toga što su one protivne našem Ustavu. Mene zanima zašto se predlagač ovog zakona pravi nevešt, pa sad kobajagi podnosi neku ustavnu inicijativu, a zna šta će da odgovori Ustavni sud, zašto svoj politički autoritet u ovi poslednjih pet godina, on i njegove kolege nisu uložile u promenu Ustava, da se ovaj problem reši, ne zato što EU od nas to zahteva, nego zato što nama treba nezavisno pravosuđe? Ne zbog EU, zbog nas nam treba nezavisno pravosuđe. U tom smislu, ovaj Predlog zakona, ne samo da smatram besmislenim načinom da se ovaj problem reši, nego i neiskrenim i licemernim. Hvala.
Po amandmanu ili? Replika na direktno pominjanje, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala lepo. Dame i gospodo, razumem da ponekad u nastupu uzbuđenja zbog žučne polemike neko propusti da čuje nešto i isprati do kraja. Dakle, čisto za slučaj da se nismo razumeli, evo, vidite kako dobronamerno nastupam, ne smatram da je bilo kakva loša namera, nego prosto nerazumevanje. Hajde još malo preciznije, nije sporno ni šta kaže ministar Selaković u bilo kom trenutku, nije sporno ni šta kaže Venecijanska komisija, ni šta piše u Akcionom planu. Šta sam ja osporio? Motivaciju, priču predlagača amandmana da mu je tobož stalo do evropskih institucija, do evropskih integracija, do toga šta piše u bilo kom poglavlju. Tu priču sam osporio i rekao sam – to je jedna neiskrena priča, to je jedna obična farsa. Zašto sam to rekao? Zato što se politička organizacija predlagača amandmana, znate već svi vrlo dobro, to je ono udruženje građana koje se lažno predstavlja za kakav pokret, pre par dana opredelilo da više nije za integracije. Šta su rekli? Oni su za to da se, citiram - suspenduju evropske integracije. Gde su to rekli? Evo, svako lepo može da ode, dok ja ovo sad pričam, da proveri veb sajt te političke organizacije, članak pod naslovom – O evrointegracijama, od 11. decembra i dalje tekuće godine, autorski tekst, spoljna politika, EU, i tako dalje, i tako dalje, potpisao taj autorski tekst kao autorsko delo poslanik narodni pomenutog udruženja koje se pravi da je pokret, igrom slučaja neki potpredsednik tamo. Evo šta on kaže – naš plan, njihov plan, podrazumeva jednogodišnju suspenziju novih integracija, i tako dalje. Zašto su oni napravili takav plan, više je nego jasno, da bi se politički približili, da bi se identifikovali sa neiskrenim patriotama, inače za vašu informaciju, to vam je isto što i lažno patriote, samo lepše kazano. Imao sam obavezu da ovo prenesem, obećao sam jednoj voditeljki. Dakle, sve što oni kažu, a pozivaju se na evropsko, obično je farsa i to je neiskreno u celoj priči, dame i gospodo.
Zahvaljujem, kolega Orliću. Koleginice Stamenković? (Branka Stamenković, s mesta: Replika.) Govorilo se o predstavniku predlagača, vi niste jedini predstavnik predlagača. (Branka Stamenković, s mesta: Može po amandmanu?) Po amandmanu može. Izvolite.
Upravo sam htela da se zahvalim, prvo na promociji predizborne ideje pokreta Dosta je bilo, u pokušaju da se objedine zdrave snage koje postoje još, a koja su neka opozicija u Srbiji ne bi li se suprotstavili trenutno vladajućoj većini. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Raduloviću, po amandmanu želite? Izvolite.
Ja se zahvaljujem predstavnicima SNS što čitaju naš program i što nas promovišu na televiziji. Želim vam još više vremena da pročitate čitajući naše programe, ali posao bi vam bio da se bavite zakonom, a time se ne bavite. I praktično nijednu reformu ne sprovodite. Sve čime se bavite je pokušaj, da podvučem, pokušaj vređanja i omalovažavanja. Međutim, to ne ide, to mnogo više govori o vama nego o bilo kome drugom. Hvala vam još jednom.
Kolega Raduloviću, dobili ste reč po amandmanu. Amandman glasi – na član 2. Predlog zakona - briše se. A, član 2. – ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom Glasniku“. Zahvaljujem. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sreto Perić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani prema stavu 4. istog člana, ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Predlagač i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Dame i gospodo, želim samo da se zahvalim Odboru, a boga mi i predlagaču. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala. Primili ste amandmane koje su na predlog zakona podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Vesna Nikolić Vukajlović, Jovo Ostojić, Sreto Perić, Marina Ristić, Milorad Mirčić, LJiljana Mihajlović, Momčilo Mandić, Marko Milenković, Tomislav LJubenović, Nikola Savić, Miroslava Stanković Đuričić, Nemanja Šarović, Aleksandra Belačić, Dubravko Bojić, Miljan Damnjanović, Božidar Delić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, Dragan Vesović, prof. dr Miladin Ševarlić, Marijan Rističević, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović, Veroljub Stevanović, Zoran Živković i Saša Radulović. Primili ste izveštaje Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Vesna Nikolić Vukajlović, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Napokon. Gospodine Milićeviću, ja bih vas zamolio da nam kažete koliko još mi uopšte imamo vremena za ovu raspravu u pojedinostima, pošto ste ovo sve spojili? Pa, bismo hteli malo da isparcelišemo, imamo još 13 zakona, da se ne bi desio onaj skandal kao prošli put, da ste za četiri zakona samo čitali imena podnosilaca amandmana. Ako nije problem, evo ja ću da nastavim po amandmanu, a vi tu izračunajte da bismo mi znali koliko imamo da podelimo, jer imamo važnije zakona u nastavku. U pravu si, ja znam da sam pametan. To je opšte poznata stvar.
Izvolite vi po amandmanu.
Hvali me čovek, kako da ga uvredim. Ne mogu da ga uvredim, tvoj zemljak. Zašto smo podneli amandman na član prvi? Zato što sve što se ovim predlogom zakona u članu 1. menja, to već postoji. Znači, to već postoji. Ovaj član se odnosi na definicije. Znači, svi rizici koji postoje na finansijskom tržištu su već definisani, kreditni, finansijski, robni, itd. Tako da je ovo nepotrebno da se menja. Ali, moramo da kažemo zašto se menja. Menja se onom nemuštom terminologijom, jer ovaj osnovni tekst zakona, pa i ove izmene i dopune su neuspeli prepis, prevod koji je vrlo loš. Vrlo loš. Ali, ni ove izmene neće da naprave neku štetu Republici Srbiji. Zašto? Zato što ovo tržište gotovo da ne postoji. Odmah da vam skrenem pažnju, ovo nije zakon samo o hartijama od vrednosti, nego o finansijskim instrumentima. Ovde se vežbaju ovi novi naši brokeri, dileri, itd, računaju da… Nemamo vremena.
Vreme, hvala. Podnosilac, Srđan Nogo.
Mi smo predložili brisanje ovoga člana, kao i svih ostalih članova ovoga zakona iz prostog razloga, prvo što mislimo da ne postoji tržište kapitala u Srbiji, to je jedan veliki problem. Drugo, donošenjem jednoga zakona i samim regulisanjem i intervenisanjem na tržištu kapitala vi ne možete da pokrenete tržište kapitala i ne možete da pokrenete ni privredu, niti privredne cikluse, već to morate merama ekonomske politike. Tako da, samim tim besmisleni su i razlozi u obrazloženju ovoga zakona i prosto moramo reagovati, moramo vam odgovoriti na način na koji se vi odnosite prema opoziciji, odnosno prema uopšte zakonodavnom telu Republike Srbije. Evo, drugi put menjamo ovaj zakon za godinu dana. Vi ga donosite po uzbranom postupku i stavljate sa 27 tačaka dnevnog reda, a čak i to tržište koje ne postoji, ne želite da uradite na jedan celovitiji malo način, a naravno ima tu raznih interesa kojima ne odgovora da se to uradi, već žele da berzansko tržište ostane nerazvijeno, pa tako recimo banke, pre svega poslovne banke u inostranom vlasništvu, imaju veliki interes da ova pravila igre ostanu neregulisana i da stanje ostane ovako kako jeste, i prosto vi zabijate glavu u pesak. Tako da, donosite određene izmene koje i nisu toliko možda loše, ali ne regulišete na celokupan način i na celovit način i zbog toga smo mi protiv ovog člana, odnosno ovog zakona.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović, podnosilac.
Hvala predsedavajuća. Skupština radi od deset sati. Zaposleni su došli već u osam. Kršimo Zakon o radu, četrnaesti sat rada za zaposlene u Skupštini. I nije pitanje poslanika nego pitanje ljudi koji ovde rade ovoliko vremena. Do kog člana ste mislili, odnosno do kog zakona imate prolazno vreme danas da držite raspravu?
Da li želite o amandmanu da govorite ili želite da zabavljate narod?
Zahtevam da prestanemo da kršimo Zakon o radu i prava i prekinite raspravu.
Hvala vam puno. Znači, prekršili ste Poslovnik i pričali ste o onome za šta niste dobili reč. Žao mi je ali, ne potrošili ste svoje dve minute. Vaše pravo. Neko od predlagača, da li je preostao? Nije. Živković ne može. Na član 1. amandman je podneo Marijan Rističević. Izvolite.
Mislim da je Vlada u pravu i s obzirom da se mom kolegi Rodniju prispavalo, ja ću ovde da odustanem od obrazloženja.
Na član 1. amandman sa ispravkom podneo je Vladimir Đurić. Da li je on tu? Ne. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragan Vesović, Miladin Ševarlić, i poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka, i poslanici Poslaničke grupe Srpska radikalna stranka Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Jovo Ostojić, i Zoran Živković i Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Zahtevamo brisanje i ovoga člana zakona, jer ponavljam, da ste imali dobru nameru vi biste doneli jedan sveobuhvatniji zakon koji bi duže bio u proceduri. Ovako želite samo da usaglasite ovaj zakon drugi put za godinu dana sa direktivama EU, a i dalje će nam ostati isti problemi koje imamo na tržištu kapitala. Svima je poznato da se revizorski i finansijski izveštaji kupuju, da su nepouzdani i da korupcija cveta, i ništa se ne radi da se ovi loši običaju suzbiju. Većinski vlasnici mogu da rade šta hoće i ni na koji način ne štitite manjinske akcionare. Sama Komisija za hartije od vrednosti, o kojoj smo pre neki dan raspravljali, u stvari nedavno raspravljali, ne radi ništa da bi zaštitila manjinske akcionare. Takođe, ovim predlozima izmena zakona vi se ne osvrćete na to pitanje, zato što dozvoljavate da se upravo tržište kapitala ne razvija, da ne postoji. Jer, da ste želeli, vi ne bi ste dozvolili monopole zahvaljujući politici koji se prave, bilo da su domaći, bilo da se inostrani, da se čitava preduzeća, odnosno sva akcionarska društva koncentrišu u vlasništvu jednoga lica, da oni nesrećni ljudi koji imaju akcije, a svi znamo kako su prošli od „C marketa“, preko AIK banke, najnoviji primer, ranije isto BEKO, a evo sada i BIP i mnogi drugi, ostavljaju na milost i ne milost i prosto ne poštujete privatnu imovinu. Nema tržišta kapitala u Srbiji. Ovaj zakon služi samo da se zamažu oči EU, odnosno da ispunite neki njihov nalog, ali i oni sami nisu zainteresovani da se ovo uradi, zato što i njima odgovara da pljačkaju ovaj napaćeni narod, da te strane kompanije iz te EU iznose resurse iz ove zemlje na legalan i ilegalan način, materijalna dobra koja mi stičemo. Hajde da donesemo jedan zakon koji bi štitio manjinske akcionare, koji bi štitio obične ljude u Srbiji, koji bi štitio građane Srbije. Ovde takvih stvari nema i ne postoje.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Moram po amandmanu. Amandman na član 2. obuhvata sve od člana 73. pa do 90 i nekog člana. To su sve insajderske informacije koje mogu da budu posed onih koji deluju na finansijskom tržištu. E sad, konkretno članom 2. Predloga zakona vrši se izmena u članu 73, to je primena, i to samo u delu da ova zaštita ili zabrana zloupotrebe insajderskih informacija se odnosi i na spot ugovore, izvedene ugovore, ali to već postoji, to sve postoji. Međutim, ovde je napravljena jedna mnogo veća greška. Sada ću da vam kažem, meni je na tu grešku ukazao ministar saobraćaja, a greška se ogleda u sledećem. Svi pojmovi upotrebljeni u ovom zakonu u muškom gramatičkom rodu obuhvataju muški i ženski rod lica na koja se odnose. To nam reče ministar saobraćaja, da to standard, da bez toga ne sme ni jedan zakon u Srbiji da postoji. Ko je naredio? Naredio Poverenik za ravnopravnost polova. I u 15 zakona mi ubacimo ovaj član. Ova ista Vlada kaže - ma taman posla, ne dolazi u obzir. Na ovom primeru pokazujem kako funkcioniše ta Vlada. Ta Vlada funkcioniše tako što nema sistema, nema komunikacije, šta može u nekim zakonima, u drugima je zabranjeno. Ja ne znam, ovde bi morali nadležni organi nekako da izvrše posredovanje između ministara koji dođu da predstavljaju Vladu, da se na jedinstven način prihvati ovo što je pre nedelju dana prihvaćeno.
Vreme, hvala vam. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Još jednom, predsedavajuća, kršite Zakon o radu i prava zaposlenih u Narodnoj skupštini. Prekinite sednicu, preko 14 sati ljudi rade.
Samo vi nastavite da radite, ne brinite ništa. Služba je organizovana da radi. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Naravno da ovaj amandman treba odbiti. Meni je potpuno jasno zašto poslanička grupa Dveri ne razume potrebu za daljom regulacijom ovog zakona kada je u pitanju tržište kapitala, jer za njihovog šefa poslaničke grupe tržište kapitala je sledeće i sledeća činjenica, a to je da 21 odbornik u Skupštini gradske opštine Čačak svoju naknadu od 16.000 dinara mora šefu poslaničke grupe Deveri u gotovom da preda posle svake sednice, što je u proseku 336.000 dinara po svakoj održanoj sednici. Pored toga, imaju nalog svaku sednicu opstrujišu, od jedne naprave četiri sednice, pa to izađe i na milion i po dinara.
Molim vas, poslaniče, o amandmanu.
Upravo iz tog razloga ova odbornička grupa ne shvata šta znači regulisanje tržišta kapitala, kako se novac stiče na tržištu kapitala, jer to njima apsolutno ne odgovara i iz tog razloga i predlažu ovakav amandman.
Hvala. Reč ima ministarka Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala. Na početku bih samo htela da objasnim, zbog građana Srbije, da ovo o čemu se priča ovde i što se pominje u obrazlaganju amandmana, da se ovde donose izmene i dopune zakona da bi se zamazale oči, da bi se dodatno napravila atmosfera za malverzacije itd, hoću stvarno, bez daljnje diskusije o ovome, da kažem o čemu se ovde radi, da se u ovom Predlogu izmena i dopuna zakona u stvari pooštravaju kaznene odredbe kako bi se sprečile bilo kakve malverzacije i zloupotrebe na tržištu. Takođe, da se daje više ingerencija Komisiji za hartije od vrednosti, kako bi se ponovo i na taj način sprečile zloupotrebe na tržištu i ojačalo tržište kapitala u Srbiji. Tako da, stvarno je bespredmetno da pričamo da je nešto potpuno suprotno onome što je očigledno u ovim predlozima izmena i dopuna zakona.
Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Poslaničke grupe Dveri, zajedno Poslaničke grupe DS i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, Zoran Živković i Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Samo bih vam skrenu pažnju da predstavnik Vlade uopšte ne priča o amandmanu, priča o lepim očekivanjima, ali ja ću o amandmanu na član 3. Ovde se predlaže brisanje nečega što već postoji. Šta je razlog? Znači, sve ovo što se ubacuje, to već postoji u st. 1, 2, 3, 4. i 5. Pogledajte ove odredbe koje se menjaju, videćete, ono što je prešvrljano, to je sada napisano samo sa krupnim slovima. Zašto se ovo menja? Zato što je skoro izabrana Komisija za hartije od vrednosti, na predlog naravno većine, ali ima i uži predlog, a to je ministar finansija. Jer, u programu rada ove Vlade je rečeno da će da se osnaži finansijsko tržište, da će država da ide sa mnogo većom količinom tih finansijskih derivata itd, ali ove odredbe se ne tiču države i hartija od vrednosti koje izdaje država. Može se reći da se pre svega tiče ove dve berze, jedne finansijske i jedne robne berze. Potpuno nepotrebna promena. Šta se menja? Ono što se prešrvlja sada se dopiše. Zašto? Zato što je u pitanju jedan novi prevod. Kompletna Komisija za hartije od vrednosti, od onog čuvenog Miljka, krenula je sa lošim prevodima i mi imamo taj zakon koji teško da ko može da razume, a pogotovo ga ne razumeju ovi u Komisiji za hartije od vrednosti. Kakvo je stanje u Komisiji za hartije od vrednosti, imali ste prilike da čujete pre mesec dana kada ste birali one članove, a dobili ste svi i one elaborate o zaslugama.
Vreme. Zahvaljujem, poslaniče, dobili smo. Reč ima Saša Radulović.
Hvala. Zakon o radu zabranjuje poslodavcu da drži zaposlene duže od 12 sati, eksplicitne odredbe Zakona o radu. Predsednica Skupštine to ignoriše i isključuje mikrofone… [[isključen mikrofon]]
Isključujem mikrofon samo onima koji potpuno promaše amandman na predlog zakona o kojem diskutujemo. `Reč ima Boško Obradović, predlagač amandmana.
Uvažena predsedavajuća, čim ste vi morali da se vratite, znači da je intervenisao neko sa vrha i rekao da su stvari izmakle kontroli i da hitno treba da se uvede red, da Martinović ne bude ovako crven kao što trenutno izgleda. No, da se vratimo na amandman i član 3. ovog zakona. Meni je najinteresantnije obrazloženje Vlade Republike Srbije zbog čega je odbijen ovaj amandman, koji su između ostalog predložile i Dveri. Kaže – istovremeno na ovaj način onemogućilo bi se usklađivanje sa pravnom regulativom EU, odnosno Direktivom 2014/57/EZ i Uredbom 596/2014/EU, a time se ispunjavaju obaveze predviđene Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Eto, ja zaista volim kada vi ovako lepo napišete da sve zakone koje vi donosite jeste zapravo sprovođenje direktiva iz Evropske unije, najrazličitijih obaveza koje ste preuzeli kada vam je EU čestitala pobedu u drugom krugu predsedničkih izbora, tri sata pre zatvaranja birališta, 2012. godine i sada vi, naravno, morate sve te direktive da ispunite. Ne interesuje vas ni srpsko tržište kapitala, ni naš domaći ekonomski interes, ni interes građana Srbije, očito je da je vama ključna direktiva Evropske unije. Dakle, neka Srbi i građani Srbije nestanu. Neka država Srbije nestane. Neka svi mi osiromašimo. Neka nas strane banke opljačkaju. Neka strane firme ne plaćaju porez u Srbiji na ostvarenu dobit. Neka budu zadovoljne samo strane banke i strane firme i neka sve drugo propadne u Srbiji, ali direktive EU se moraju poštovati. Jel tako, gospođo ministarka? Sveto pismo za Srpsku naprednu stranku su direktive Evropske unije. Kad se probudite ujutru, vi morate da putem faksa dobijete naredbu šta ćete raditi toga dana i vi radite po direktivama EU. Hvala.
Reč ima Goran Kovačević.
Ovo je nastavak objašnjenja koje dobijamo od jedne poslaničke grupe koja u stvari i ne zna o kom se amandmanu radi. Prethodno su diskutovali o amandmanu koji se tiče akcijskog kapitala i malih akcionara, a to je drugi zakon, nije ovaj. U ovom članu je dobro što su pročitali šta Vlada kaže, jer ne znaju u stvari o čemu se radi. Ovde se radi o zaštiti učesnika na tržištu, odnosno da spot, ugovori za robu postaju zaštićeni insajderskim informacijama. I to je u redu što postoji u evropskoj zajednici, ali to postoji na svim finansijskim, kako primarnim tako i sekundarnim tržištima. Brisanjem ovog člana finansijsko tržište, koje ste u pravu, jeste u problemu u Srbiji. Bilo bi još više nestabilno. Insajderske informacije koje su posledice vremena iza nas bile bi još rigoroznije. Zato je ovaj predlog, u stvari, predlog kojim regulišemo i štitimo i male akcionare i druge učesnike na finansijskom tržištu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Po amandmanu, predsedavajuća. Poštovani ministri, kolege poslanici, dopunila bih izlaganje kolege poslanika iz naše poslaničke grupe. Kada govorimo o evropskim direktivama, treba da podsetimo i javnost i građane Srbije da Sporazum o pridruživanju i stabilizaciji sa Evropskom unijom su potpisali oni sa kojima je predlagač sedeo u klupi na izbornoj listi kada je ulazio u ovu Skupštinu. Prema tome, ono za šta se mi zalažemo, kao Srpska napredna stranka i ova Vlada Srbije, taj evropski put i nastavljanje onog puta koji je u interesu svih građana Srbije, a ovim članom 3, kojim želimo jednostavno da pokažemo da mehanizmi u regulisanju tržišta mora da postoje, da pravila mora da postoje, da država jednostavno mora da kontroliše sve one aktivnosti na tržištu koje bi štetile ne samo građanima Srbije nego uopšte privredi Srbije, mora da budu definisane. Zbog toga je čudno što predlagač traži da se ovaj član zakona briše. Prosto, u ovom trenutku i u svakom sledećem, kad god bude bio predlog – briše se, treba jednostavno ignorisati ovakav način uopšte ophođenja prema građanima Srbije. Hvala.
Na član 3. Amandman je podneo poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, pošto se ova moja sportska ekipa razbežala, mislim da je Vlada u pravu. Hvala.
Na član 4. Amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Poslaničke grupe „Dveri“, zajedno Poslanička grupa DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Sada dolazimo do dela zakona koji reguliše zabranu trgovine hartijama na osnovu insajderskih informacija i to je praksa svuda u svetu. Ali, ja postavljam pitanje, za proteklih šest godina važenja prethodnog zakona, ko je u Srbiji ikada uhvaćen i suđen i procesuiran za dela na osnovu trgovine hartijama na osnovu insajderskih informacija? Jer, u praksi je to bio izuzetno čest slučaj. Znači, mnogo je primera bilo da se na osnovu tih insajderskih informacija povlače određene poslovne odluke i poslovni potezi, tako da u prethodnih šest godina mi nemamo slučaj da je bilo ko uhvaćen i procesuiran za jedno takvo delo. Ali, pozdravljamo dalje preciziranje ove odredbe, samo što je problem što stalno odredbe ostaju mrtvo slovo na papiru. Postavljamo pitanje i zašto se izuzima iz trgovine hartija od vrednosti koje izdaje Narodna banka i država Srbija, jer je pogrešno, svuda se u svetu normalno trguje sa takvim hartijama, jer na osnovu sekundarne trgovine se formiraju upravo i cene i instrumenti kojima se trguje. Bolji bi zakon bio da smo bili sveobuhvatniji, ali, ovde je očigledno konkretan nalog Evropske unije i konkretan interes Evropske unije bio u pitanju. Mi, nažalost, nikada ništa ne radimo u interesu građana Srbije, ma koliko god se poslanici vladajuće većine ljutili, ali je to praksa i to treba razobličiti. Prosto, vi radite u interesu EU, odnosno, radite samo ono što vam se naloži, a ne razmišljate o široj slici i o interesu građana. Opet kažem, vi nemate tržište kapitala i o čemu mi uopšte pričamo? U Srbiji ne postoji tržište kapitala. Tačka. To je prosto jasno. Ne može da se trguje zato što, em što je upropašteno, em što je dozvoljeno da se sva imovina koncentriše u rukama malog broja pojedinaca, dal` su domaći, dal` su stranci.
Goran Kovačević ima reč.
Tačno je da finansijsko tržište u Srbiji jeste u teškoj krizi i to je posledica zato što nemate finansijske derivate na kojima možete da trgujete na tom tržištu. To nije posledica lošeg funkcionisanja ove Vlade, već, jednostavno, teške ekonomske situacije. Delimično mogu da se složim sa vama da ovi zakoni koje sada i danas donosimo uređuju ono što nije bilo uređeno pre šest godina i da je sigurno postojalo bezbroj insajderskih informacija koje su uticale na finansijsko tržište. Možemo da imamo različite političke stavove, ali, suštinsko pitanje je – zašto tražite da nešto što je danas bolje, i vi kažete da je bolje, verovatno će biti bolje, što nije postojalo, treba da se briše? Politički stav je u redu, shvatam da treba da se briše, ali, da se ne bi brisalo, da bi bilo bolje, ja ne mogu da glasam za vaš amandman.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, mene ne čudi što se ovoliko ovaj amandman, da brani od nekih poslanika. Postoji više vrsta hartija od vrednosti, imate dužničke hartije od vrednosti, imate vlasničke hartije od vrednosti, ali oni su uopšte protiv hartija od vrednosti. Znate, imate primarnu emisiju hartija od vrednosti, imate sekundarnu emisiju hartija od vrednosti, odnosno trgovinu na tržištu hartija od vrednosti sekundarnu. Oni bi hteli da bude sve primarno, da Topčider radi punom parom i da kada građani dobiju platu odmah trče u banku i iz banke kod dilera, da kupuju na ulicama evre. Koliko? Od jedne plate dva, tri evra. To je njihov plan i takvu nama oni Srbiju obećavaju.
Možete po amandmanu. Izvolite.
Mislim da sam zaslužio pravo na repliku, da pojasnim, pošto me očigledno prethodni govornik nije dobro razumeo ali dobro, jer stav 104. ukoliko pogrešno protumači. Ja sam ukazao, gospodine Arsiću, upravo na to da je ovde problematično što se ne razvija i ta sekundarna trgovina hartijama koje izdaje Narodna banka i država. Tako da me niste slušali, ali dobro. Nisam video da li ste bili u sali, pa tek toliko da pojasnimo. Drugo, šta biste rekli Aleksandru Vučiću, kada smo imali razgovor ovde u Narodnoj skupštini, on je sam rekao da se apsolutno slaže oko primarne emisije i da je to dobra stvar, ali mi je rekao direktno, šta bi bilo sa Srbijom i da bi mu iz EU haos napravili kada bi on to radio iako je to dobra stvar. Molim lepo.
Reč ima Veroljub Arsić. Možete li po amandmanu, pošto nisam dala replike.
Pa, evo, znate šta, predsedavajuća, one stvari koje su proverljive dokazuju nam da li neko govori istinu ili ne. A ja sam upravo optužen da nisam bio u sali dok je kolega govori, a sedeo sam ovde, nisam se mrdnuo. Prema tome, neka građani sami procene ko govori istinu, a ko ne.
Na član 4. amandman je podneo poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Nema profesora Pavlovića, uteče, ne znam. Zahvaljuje. Vlada je u pravu.
Hvala vam. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno poslanici poslaničke grupe „Dveri“, zajedno poslaničke grupe DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nikola Savić, poslanik Zorna Živković, poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đurišić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Rodni neće u duel, otišao da spava. Nema potrebe da obrazlažem, mislim da je Vlada u pravu.
Hvala. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, Zoran Živković i Saša Radulović.
Amandman na član 9, to je ustavi na član 85. izvornog teksta, a naslov iznad tog teksta glasi – Manipulacije na tržištu. Zakon o tržištu kapitala donet je 2011. godine, pa je pretrpeo jednu izmenu 2015. godine, a ovu izmenu predlažete, između ostalog, zato što je doneta i jedna uredba tamo u EU 2014. godine. Znači, ovo što je bilo 2014. godine u EU verovatno je uključeno u ovu izmenu od 2015. godine, a možda i nije. Možda je moć manipulacije u međuvremenu napredovala, pa vas je neko upozorio da trebate i to da obuhvatite. Ali, to nije toliko bitno. Bitno je da u osnovi svih ovih promena nalazi SSP. On je u ovoj zgradi usvojen 9. septembra 2008. godine. To je važan datum, jer tada je krenuo pravno-politički, pa i ekonomski sunovrat Republike Srbije. Naša je samo sreća što još dugo tržište kapitala neće da zaživi u onom obimu kao što je neko želeo. Mislim na obim trgovine, na finansijske derivate itd. I to spašava Srbiju, da ona može da opstane, jer očigledno bliže se dan kada će se svi oni koji kažu da Srbija treba da ide prema EU grdno da se varaju i da se kaju.
Hvala. Na član 9. amandman je podneo Marijan Rističević.
Ako se ovi sportisti ne vrate, Vlada je u pravu. Hvala.
Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 10. amandman je podneo Marijan Rističević.
Mislim da je i po ovom amandmanu Vlada u pravu, a ovih sportista nema. Hvala.
Hvala. Na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, Zoran Živković, Saša Radulović i Marijan Rističević.
Mislim da su ovi moji našli drugog trenera. Hvala.
Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 13. amandman je podneo Marijan Rističević.
Samo da nisu otišli u kockarnicu. Hvala.
Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 15. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 16. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, Zoran Živković i Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Marko Milenković.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnetim amandmanom na Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o tržištu kapitala predlažemo brisanje člana 16. jer ne postoji ni jedan opravdani tržišni razlog za izmene i dopune ovog zakona koji je donet 2011. godine a izmenjen 2015. godine. Ovde suština nije sadržaj vladinog obrazloženja za neprihvatanje ovog amandmana i pokretanje privrednog kaznenog postupka protiv lica koje vrši povrede Zakona o tržištu kapitala, već se ovde zapravo radi o još jednom predlogu zakona koji se našao pred nama kao rezultat vašeg puta u EU i nasilnog usklađivanja naših zakona sa propisima EU. Čak i sada u ovom predlogu zakona ne ispunjavate u potpunosti, već samo delimično ispunjavate obaveze proizašle iz SSP, čime nam nedvosmisleno ukazujete da ovaj predlog zakona nije konačan, već će se njegove izmene i dopune ponovo naći pred nama. Upravo zbog takvog odnosa prema tržištu kapitala, nastao je ovaj amandman, kojim poslanička grupa SRS pokušava da utiče na vas da odustanete od besmislenog puta u EU koja vodi eksploatacionu politiku prema malim državama, gledajući ih kao obično tržište za svoju robu, bez mogućnosti recipročnog izlaza, a svi znamo kolika je razlika između naših jabuka, krušaka, grožđa, i ostalog voća i plastike koju jedu u EU bez mirisa i ukusa, ali nam ne daju izvoz izmišljajući besmislene uslove. Naš amandman je zapravo posledica vašeg cilja koji želite postići usvajanjem ovog predloga zakona, a to je veća zaštita investitora i liberalizacija tržišta. Kada je zaštita investitora u pitanju i garantovanje kapitala, tu SRS dodaje da istovremeno mora da se zaštiti i srpski radnik, jer na njemu počiva i ova država i ovo društvo. Hvala.
Hvala. Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, Zoran Živković, Saša Radulović i Marijan Rističević.
S obzirom da ovu vežbu nemam ekipu, zahvaljujem.
Na član 18. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 18. amandman je podneo Marijan Rističević.
Ako ih neko vidi, neka kaže da ću im deliti ukore.
Na član 19. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 20. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, Zoran Živković i Saša Radulović. Na član 20. amandman je podneo Marijan Rističević.
Dame i gospodo, njima je izgleda dosta bilo. Hvala.
Na član 21. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno poslaničke grupe Dveri, zajedno DS, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, Zoran Živković i Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Gospođo predsedavajuća, dobio sam obećanje od Milićevića, koji je pre vas bio, da nas obavesti - koliko je još vremena ostalo za završetak ove rasprave u pojedinostima da bi mogli da planiramo vreme za sledeće zakone, pa nisam dobio odgovor? Eto, ja da iskoristim ovaj amandman, pa da ako mi možete odgovorite na ovo pitanje.
Mogu da pitam službu, pošto ja ne vodim evidenciju. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici na zakon o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava. Primili ste izveštaj nadležnih odbora i mišljenje Vlade. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, Marijan Rističević, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri i poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. S obzirom da se nisu vratili. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Nisam razumeo ovaj amandman, ali dobro. Idemo dalje. Što se tiče ovog zakona mi predlažemo brisanje ovog člana, kao i svih ostalih članova. Prvo, saopštavajući svoj politički stav da je nekorektno da se napravi jedan ovakav dnevni red, da spojimo 27 tačaka u jednom vrlo kratkom roku, a 27 tačaka koje nemaju nikakvih međusobnih dodira i veza, tako da prosto smatramo da sam predlagač dnevnog reda i sam podnosilac, odnosno Vlada Republike Srbije nisu bili ni dobronamerni, niti su radili u interesu građana Srbije. Takođe, što se tiče ovog zakona, čitav ovaj zakon ukazuje na jednu veoma opasnu stvar, a to je da se priprema prodaja preostalih velikih preduzeća i banaka u državnom vlasništvu, odnosno koji imaju kapital države Srbije. Zbog toga mi smatramo da treba povući jedan ovakav zakon, odnosno treba da se brišu odredbe ovog zakona. Šta je još ostalo građanima Srbije? Samo ti poslednji resursi što nisu uništeni, upropašteni i rasprodati u periodu u poslednjih 16 godina. Sad je očigledno vreme da se stavi ona tačka ili onaj šlag na tortu i da se poslednji resursi poput aerodroma, poput Komercijalne banke, poput svih preostalih vitalnih preduzeća rasprodaju i prodaju. To nikako ne valja. Takođe, podsećam da ovde treba da postoje manjinski akcionari, da se štite manjinski akcionari …
Ovde se radi o organima upravljanja.
Eto, toliko, generalno, o celom zakonu. Ne bih se dalje javljao za amandmane.
Dobro, ne može generalno ceo zakon, nego ovaj član. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Jeste, članom 1. Predloga zakona vrši se odgovarajuća izmena u članu 2. osnovnog teksta zakona u pogledu nečega što se nazivaju pojmovi i u pravu ste tu. Dodaje se 6a. Nabrajaju se organi, potpuno nepotrebno. To je već postojalo u zakonu. Moram da skrenem pažnju da se prosto javlja jedan manir. Recimo, u tom članu 2. tačka 8. daje se definicija centralnog registra depoa i kliringa hartija od vrednosti, i to potpuno suprotno u odnosu na član 262. Zakona o tržištu kapitala, a onda u tački 9. daje se definicija Komisije za hartije od vrednosti i, naravno, potpuno suprotno članu 215. Zakona o tržištu kapitala. Tako da ove izmene i dopune treba tumačiti, pre svega, kao jedan slobodan literalni sastav, gde se stvarno vrši jedna korenita, samo jedna vrlo značajna promena, kad je u pitanju preuzimanje ovih akcionarskih društava, gde se povećava procenat tog kapitala itd, procena te imovine. Međutim, i ovaj zakon stvarno otvara neke dileme. On je od 2006. godine, pa je menjan 2009. godine, pa 2011. godine. Dobar deo poslova preuzimanja se završio. Ima još nekoliko koje treba da se završe, očigledno. U nekim sledećim članovima ćemo pokazati o čemu se radi, ali nikako da dobijem odgovor na pitanje - koliko nam je još vremena od onih 10 sati ostalo, jer su nam mnogo važniji ovi zakoni o PDV, o poreskom postupku, o akcizama, pa ne bismo hteli da trošimo vreme na ovom zakonu?
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Pozivam da se svakako ne prihvati. Baš je prikladno obrazloženje koje je navela Vlada da nisu pružili nikakvi ubedljivi razlozi za eventualno prihvatanje, kako nisu pismeno, tako nisu ni sada usmeno. I svakako ne smatram da su obrazloženja, ni priča o objedinjenom dnevnom redu, ni načelna rasprava, a ponajmanje prodaja aerodroma u principu sve ono što bi se kod nas reklo – kako mali Perica zamišlja posao poslanika u Hrvatskoj, to kažu mali Perner. Hvala.
Šta kažete Krasiću? (Zoran Krasić, s msta: Da li postoji i jedna reč o amandmanu?) Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Zbog javnosti gospođo predsedavajuća, do sada je stajalo da akcionar ciljnog društva je imalac akcija, u smislu zakona kojim se uređuje tržište kapitala. Ovakvim sada predlogom, praktično izmenama i dopunama, otklonjena je potpuna nepreciznost što se tiče ovih odredbi i zbog toga postoji taj 6a član, koji kaže da organi upravljanja su direktori, odnosno odbor direktora, nadzorni odbor, izvršni direktori, odnosno izvršni odbor, odnosno izvršni i upravni odbor i kod banaka. Znači, potpuno je detaljno opisano koji su to upravljački organi. Zbog toga zaista ne razumem potrebu predlagača da ovako nešto briše. Stoga ovakav amandman sigurno ne treba prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Brnabić.
Stvarno u interesu građana Republike Srbije koji nas gledaju ovde i prate, molim vas da budemo stvarno odgovorni u odnosu na ono šta pričamo. Ovde ste pomenuli, pričajući o amandmanu na ovaj zakon, aerodrom i kako Republika Srbija uništava dalje resurse u Srbiji. Stvarno se nadam i hoću da verujem da narodni poslanici znaju da je promet aerodroma u poslednjih pet godina više nego dupliran. (Zoran Krasić, s mesta: Ko je to pomenuo?) Narodni poslanici koji su pričali o svom amandmanu. Dakle, 2012. godine smo imali 3,3 miliona putnika, 2015. godine 4,8 miliona putnika. Hajde molim vas da pričamo o činjenicama i da ovde ne izvrćemo istinu ruglu.
Hvala. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, Marijan Rističević, poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Kolega poljoprivrednik mi je otišao da oreže zimski vinograd. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Samo da otklonimo jednu zabunu. Uopšte nisam pominjao ni aerodrome, ni kamione, ni avione. Molim vas nemojte vi mene da stavljate u isti koš. Vodite računa. Ja sam vrlo precizan. Pošto amandman na prvi član i amandman na drugi član imaju svoju logički vezu, samo vam skrećem pažnju da ste u članu 1. izbrisali tekst - kada ciljno društvo nema upravni odbor u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva, odredbe ovog zakona o pravima, obavezama upravnog odbora shodno se primenjuju na odgovarajuće organe društva propisane zakonom kojim se uređuje privredno društvo. To je potpuno jasno sve. Ako nema upravni odbor, ako ima nadzorni odbor, ako ima neke druge alternativne organe, na njih se primenjuje i nije bilo potrebe da se menja. Molim vas, nemate potrebe da izvrćete moje reči. Vrlo precizno pričam, a što se tiče zajedničkog delovanja, pa ova lica koja ste sada ubacili članom dva, ona su već obuhvaćena tim zakonom. Nema nikakve tu promene. Ovo su samo literalni sastavi da bi se umnožio broj tih članova, da bi eventualno se došlo do nečega da mi ne pričamo o vrlo važnim zakonima. Ovo jeste važan zakon, ali su za građane mnogo važniji zakoni o akcizama, PDV, o poreskoj administraciji, o javnoj svojini. Ja još nisam dobio odgovor na pitanje - koliko je još vremena ostalo do kraja rasprave u pojedinostima u svim tačkama dnevnog reda?
Dobiće. Znate da je poslanik Radulović oterao zaposlene. Rekao im da rade samo 12 sati. Šta da radimo, sigurno imate evidenciju, uđite na merenje vremena, svi to rade, pogledajte. Samo mi fali da još merim vreme poslanicima. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno poslanička grupa Dveri, zajedno poslanička grupa DS. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Aleksandra Belačić, zajedno poslanička grupa Dveri, i DS. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, zajedno poslanička grupa Dveri, i DS. Na član 5. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković.
Hvala. Mi smo intervenisali sa dva amandmana na ovaj zakon, ne tako što smo predložili brisanje svih članova, nego smo želeli ovom jednom važnom zakonu da damo neke predloge i ova ovde intervencija bi trebala, po našem mišljenju, da osigura bolji položaj malih akcionara. Vlada je odbila ovaj amandman, dajući jedno duže obrazloženje, najduže verovatno na odbijanje svih amandmana u ovom zakonu, ali smatrajući da rešenje koje ona nudi bolje štiti male akcionare, što mi smatramo nije tačno. Mislim da je sama činjenica da o ovom zakonu u načelnoj raspravi nije rečena, ja mislim, ni jedna jedina reč, da evo ja sam pročitao i pokušao da shvatim čemu hitnost kod ovog zakona, zakona koji inače nije menjan od 2011. godine, i sada ovde kaže - zašto donosimo po hitnom postupku - radi usklađivanja sa izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala u cilju sprečavanja štetnih posledica na tržištu kapitala, a sve ovo ima cilj razvoj kulture korporativnog preuzimanja i poboljšanja stabilnosti i razvoj finansijskog tržišta. Znači, vrlo ozbiljni razlozi, ali ni jedan od njih nije za hitan postupak, pogotovo ne, da vodimo posle celog dana negde pred 11 uveče ovu raspravu, a sa svešću da nas čekaju vrlo važni zakoni koje će građani Srbije sasvim sigurno bolje da razumeju. Smatramo da je naše rešenje bolje, koje smo predložili, da ne treba da se nađe praktično stav 4. u ovom predlogu izmena i dopuna kako je Vlada to predložila i da bi sa tom izmenom zakon pružio veću zaštitu malim akcionarima koji su i onako ostavljeni na milost i nemilost, kao što ovde u obrazloženju kaže, imali su do sada možda jedinu zaštitu pred sudovima, a usvajanjem ovih izmena i dopuna više i ta zaštita im neće biti moguća. Hvala. Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damnjanović, zajedno poslanička grupa Dveri, poslanička grupa DS. Na član 6. amandman je podneo Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, samo da se negde znojavi vode ne napiju. Hvala. (Marko Đurišić, s mesta: Javio sam se po amandmanu.) Poslanik Marijan Rističević jednako ima prava kao i vi. Marko Đurišić.
Naša ideja sa predlogom ovog amandmana nije bila pričamo šale i pošalice, nego da ozbiljno intervenišemo i smatramo da je ovaj član 7. štetan i da je bolja formulacija ona kako danas postoji u zakonu, i da ovim izmenama neće se smanjiti, nego naprotiv, otvoriće se vrata dodatnim malverzacijama i zloupotrebama. Ono što prvo smatram da nije u redu, da za odbijanje amandmana dobijemo jedno, kako je neko govorio ovde „kopi pejst“ obrazloženje. Naime, na gotovo sve amandmane na ovaj zakon obrazloženje je za ne prihvatanje, da se ne prihvata iz razloga navedenih za ne prihvatanje na član 1. Predloga zakona koji je podneo narodni poslanik Zoran Živković, i to se ponavlja za svaki od ovih podnetih amandmana koji govore da se određeni član briše. Mislim da nije jednostavno način i da je morao predlagač zakona da obrazloži zašto su rešenja izmena originalnog zakona bolja, svrsishodnija, celishodnija, kako god hoćete, od onoga što sada Vlada predlaže. To se nije desilo i to dodatno obesmišljava ovu raspravu. Znači, mi sada treba ovde da pretrčimo preko ovih amandman, da se usvoji ovaj važan zakon koji nije menjan šest godina i da bez ijednog obrazloženja šta je namera predlagača, šta su izmene i kako će to se odraziti na život građana, mi pređemo preko svega i nastavimo dalje. Smatramo da je to loše i žao nam je što smo došli u ovu situaciju.
Službe da mi kažu, a vi sedite nazad, na koji amandman se javio Marko Đurišić, na koji član? Na član 6. tu gde su podnosioci Živković, Saša Radulović i ove poslaničke grupe? Da, a Marijan Rističević na amandman iza. Tako je. Znači, poslanik Đurišić je tražio reč pre nego što sam i pročitala. Nema problem. Znači, dva amandmana, posebno Rističevića, posebno Đurišića. Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno poslanička grupa Dveri, i DS. Vjerica Radeta.
Mi smo podneli amandman i na ovaj član, kao što smo i na sve članove pre i posle ovoga zato što je stav poslaničke grupe SRS da Zakon o preuzimanju akcionarskih društava nije trebalo menjati. Ovaj zakon je već menjan. Suština je i kada je bio donošen ovaj zakon da smo mi mislili da ovakav zakon uopšte ne treba da postoji u pravnom sistemu Republike Srbije, odnosno da ne treba donositi ovaj zakon, jer je iz ovog zakona proisteklo mnogo malverzacija, mnogo kriminala i izmenama koje nam danas predlažete ništa od toga neće se pomeriti u pozitivnom smislu. Dakle, ovo je apsolutno gubljenje vremena i Narodne skupštine i Vlade Republike Srbije i svi ovi zakoni, već smo o tome govorili, menjaju se više puta i pokazuju da vi donosite zakone za koje unapred znate da su neprimenjivi, da će morati da se menjaju, da produžavate rokove. Ovo sve govori o jednom neozbiljnom odnosu prema obavezama koje imate prema državi i prema građanima Republike Srbije. Vaši zakoni i svi ovi današnji, i ovaj član 7. o kojem govorimo, su samo ispunjenje zahteva koji vama nalažu iz Evropske komisije. Pola ovoga, verujte, da i ne razumete ni zašto donosite, ni zašto menjate, ni kada ćete ponovo da menjate, ali je zaista interesantno ovo što se napisali u obrazloženju da su svi naši amandmani ….
Vreme. Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri, i DS. Nataša Jovanović ima reč.
Ovaj zakon kada je donet uopšte nije u pravnom smislu na adekvatan način, shodno tržištu kapitala u našoj zemlji i postojeći privrednoj situaciji, izvršio normiranje i ovaj član o kome se govori u amandmanu koji sam podnela u ime poslaničke grupe SRS, a to je dobrovoljna ponuda za preuzimanje, je sada izmenjen i on se odnosi na obaveznost, odnosno neobaveznost objavljivanja ponude za preuzimanje kapitala. Zakon kada je donet, i začetak ovog celog procesa 2006. godina, koliko me sećanje služi, imao je za cilj da se nesposobne uprave iz naših privrednih društava isteraju na takav način i ono što se desilo je da su potpuno uništeni mali akcionari u Srbiji. Pošto nemam puno vremena, reći ću da je takav slučaj sa kompanijom „Autosaobraćaj“ u Kragujevcu, jer se ciljno išlo na to da se zbog nemogućnosti da država, koja je preuzela deo kapitala konverzijom i grada i Vlada Republike Srbije, to preduzeće sa višedecenijskom tradicijom spasi od uništenja sada nalazi u stečaju, bez mogućnosti da preko 1.000 radnika, odnosno nekoliko hiljada ljudi mojih sugrađana i članova njihovih porodica, naplati naknadu štete zbog izgubljenih akcija i zbog takve nebrige Vlade Republike Srbije. Tako da je čitav zakon u celini jedna obična farsa, jer su mnogi pravnici u ovoj zemlji i profesori Pravnog fakulteta dali veoma kritičan osvrt i na ovaj član i na celokupan tekst ovog postojećeg zakona.
Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Članom 9. se menja rok iz člana 12. osnovnog teksta zakona i više neće biti jedan dan, nego dva radna dana. Eto, to je ta cela promena. Onda se postavlja pitanje – kako ste napokon saznali da je potrebno dva radna dana? Toliko vam je godina bilo potrebno da shvatite da za jedan dan ne može, nego da je potrebno dva dana, a celokupan postupak koji je trajao dva meseca pre toga je apsolutno transparentan. Sve znaju ljudi. Mnogo je dobra prilika, samo da vam skrenem pažnju, ovaj član počinje ovako, kaže - ponuđač je obavezan da u roku. A šta ako je ponuđačica, zašto niste obuhvatili ponuđačicu? Ja vama u svakom zakonu predlažem ono što sam naučio od ministra Zorane Mihajlović, a to je svi pojmovi upotrebljeni u ovom zakonu u muškom gramatičkom rodu obuhvataju muški i ženski rod lica na koja se odnose. I, vi niste hteli da usvojite to, a pre sedam dana Zorana Mihajlović padala u nesvest, rekla - to mora da bude u svakom zakonu i ako to nije u svakom zakonu, nema ništa od EU. Sada vidim ovde da vi imate tešku svađu u Vladi i vi ste se podelili na ponuđače i na ponuđačice.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da uštedimo vreme. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri i DS. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Član 10. koji menjate odnosi se na član 13. koji govori o podnošenju zahteva za odobrenje objavljivanja ponude za preuzimanje i njenih izmena. Sada se postavlja pitanje, vi ovde menjate 15 dana u 15 radnih dana, sedam dana u 10 dana, jedan radni dan u dva radna dana, i zaista se postavlja pitanje šta vam znače ove izmene? Šta se to desilo da ste vi primetili da je rok od 15 dana trebalo pretvoriti u rok od 15 radnih dana? Šta je to bilo toliko bitno za ovoliko godina koliko postoji zakon, da vam je sad tek palo napamet ovako krucijalne izmene u zakon da unosite, da dodajete radni dan, umesto samo radni dan, odnosno 15 dana? Zaista, i da nismo bili tog stava da treba brisati sve ove članove, ovaj član 10. bi bio, u najmanju ruku, smešan, potpuno nepotrebna izmena. Dakle, da smo hteli da samo na neki način uredimo ovaj vaš predlog, ovde bismo na isti način intervenisali. Malopre počeh, pa sada da završim. Kako je moguće da vi na svaki amandman odgovarate istim obrazloženjem da ga ne prihvatate iz razloga zbog kojih nije prihvaćen amandman Zorana Živkovića? Jesu naši svi amandmani isti, ali morali ste bar da ispratite naše amandmane, Živkovićeve amandmane i ne znam koje još podnosio takve amandmane, pa da vidite da nam nije ni ista namera, ni isti cilj, ni isti razlozi. Ne možete vi da procenjujete i da nas poistovećujete.
Vreme, hvala. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Marijan Rističević.
Mislim da imamo dinamiku, zahvaljujem.
Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Reč ima narodni poslanik Marko Milenković.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsednik, nije valjda državna tajna informacija o tome koliko nam je još vremena preostalo u ovoj objedinjenoj raspravi? Vi ste vlast, mi vas molimo, ukoliko nije problem, ukoliko ne tražimo previše, da nam date tu informaciju, da bismo prilagodili naša izlaganja, samo je to razlog. Podnetim amandmanom predlažemo brisanje člana 12, jer ne postoji nijedan opravdani tržišni razlog za bilo kakvu izmenu ovog zakona. Ako imamo u vidu da je zakon donet 2006. godine, da su izmene ovog zakona bile 2009. i 2011. godine i da je uvek izmena ovog zakona donosila nove afere, stav SRS je da Narodna skupština kao zakonodavno telo treba najpre da se bavi regulisanjem oblasti društvenog života, od kojeg će širi slojevi građanstva imati direktnu i brzu korist, a ne da se ponovo bavimo usklađivanje naših zakonskih propisa sa zakonima EU, koji građanima neće doneti ništa dobro. Regulisanje ove materije o akcionarskim društvima svakako treba da dođe na red, ali su za to potrebne pravno dosledne institucije i ljudi sa integritetom, koji će poštovati zakonske odredbe, gde neće doći do preuzimanja akcionarskih društava od strane tajkuna, jer onda sve gubi svoj smisao. Interesantno je da se Vlada u obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana poziva na to da u našem obrazloženju amandmana nisu navedeni razlozi koji upućuju na osnovanost i opravdanost rešenja navedenog u tekstu amandmana, što evidentno očigledno nije tačno, jer upravo se u objašnjenju predloženog amandmanskog rešenja pozivamo na pravno-tehničko sređivanje norme, na nepostojanje potrebe da se važeći Zakon o preuzimanju akcionarskih društava menja, jer uvek kada je menjan, menjan je iz potrebe da neki tajkun, nazovi privrednik, dođe u posed akcionarskog društva. Navodimo dalje bojazan, u tekstu pojašnjenja amandmana, da ne dođe nove afere. Hvala.
Hvala poslaniče. Vaša poslanička grupa je potrošila vreme i ovlašćenog i ostalo. Kada budemo u krizi sa vremenom što se tiče amandmana, skrenuću pažnju. Imamo vremena, ne brinite ništa. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću da sačekam ove moje sportiste. Hvala.
Hvala. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 17. amandman je podneo Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da je Vlada u pravu. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Marina Ristić i zajedno poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Zoran Živković i Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nikola Savić i zajedno poslanička grupa Dveri i DS. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Miroslava Stanković Đuričić i zajedno poslanička grupa Dveri i DS. Na član 20. amandman je podneo Marijan Rističević. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nemanja Šarović i zajedno Poslanička grupa Dveri i DS. Na član 21. amandman je podneo Marijan Rističević.
Zahvaljujem. I ovde mislim da je Vlada u pravu.
Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Aleksandar Belačić i zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno DS. Na član 22. amandman je podneo Marijan Rističević.
Ja bih možda vodio polemiku ali mi je prof. Pavlović otišao. Hvala.
Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Dubravko Bojić, zajedno poslanička grupa Dveri i zajedno poslanička grupa DS. Na član 23. amandman, sa ispravkom, podneo je Marijan Rističević.
Ja bih polemisao ali je profesor otišao na neki koncert, koliko čujem. Hvala.
Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Miljan Damjanović, zajedno poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Božidar Delić, zajedno poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Aleksadar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu i turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom RS. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, zajedno poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović.
Ovaj zakon, kao što sam rekla u malopređašnjem javljanju ima mnogo nedostataka i on je napravljen u skladu sa direktivama EU, što nije dobro zato što vaš put u EU je sunovrat za Srbiju, jer naša preduzeća i tržišta kapitala i pre svega naša privreda, ne mogu da odgovore takvim oštrim zahtevima koji dolaze od strane zemalja članica EU. Ova komisija za koju smo mi tražili u članu 26. da se briše, je komisija koja može da konstatuje način na koji je došlo do preuzimanja akcionarskog društva, odnosno dela kapitala, međutim, ostaće nerešena pitanja mnoga teška, sistemska nerešena pitanja. Sada kada pogledamo iz ove perspektive, a tu ima i poslanika koji su od donošenja prvih zakona o privrednim društvima i zakona o preduzećima, seća se kolega Krasić, iz 1996. godine, taj zakon je na bolji način regulisao ovu oblast nego kada ste krenuli da usklađujete zakone sa pravilima EU. Na kraju krajeva, sećamo se i onog famoznog momenta, pa ko želi da se podseti, neka vidi kada je ministar finansija u to doba dosovski ministar Božidar Đelić, poskočio pred Oliverom Kovačević, sa ona tri poljupca, da ste dobili status kandidata, a u stvari tada je počela propast i srpske privrede i države Srbije uopšte.
Niste govorili o amandmanu. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Po Poslovniku. Hteo sam da reklamiram član 283. Poslovnika. Narodni poslanik je dužan da učestvuje u radu Narodne skupštine. Zašto to? Zato što pojedini poslanici iz poslaničke grupe DS i Dosta je bilo, stalno se podsmevaju premijeru Aleksandru Vučiću, koji često izjavljuje da radi i po 12 i više sati. Mi radimo tek nepunih devet sati, oni su već napustili Skupštinu. Ako ne mogu da izdrže osam i više sati da rade kao narodni poslanici, pitam se kako bi tek vodili državu. Ne tražim da se Skupština izjasni o tome.
Nisam povredila Poslovnik, radimo 13 sati. Počeli smo jutros od glasanja. Da, da. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović i zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno poslanička grupa DS. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini podneli poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora,mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres predloga zakona u pojedinosti. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković i zajedno poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Opet imamo istu situaciju. Opet tražite produženje roka. Mi opet mislimo da ovaj zakon nije trebalo donositi, da je ovo neozbiljno, da ćete vi i posle usvajanja ovog predloga da stavite i ovo kao jedan od usvojenih zakona, kao što ste to radili kada ste donosili ovo što sada menjate. Vi kažete da ne prihvatate naš amandman iz razloga što se Predlogom zakona produžava rok za podnošenje zahteva za upis prava javne svojine autonomne pokrajine, jedinice lokalne samouprave i svojine javnih preduzeća i društava, kapitala i njihovih zavisnih društava. Vi nas niste ubedili da ovaj rok nećete ponovo produžavati jer nemamo obrazloženje zašto je došlo do toga da ovaj rok iz postojećeg zakona nije poštovan. Takođe pitanje za Vladu, zašto, kad već znate, ako znate, da ćete morati menjati neki zakon, zašto ne pratite, zašto ne naložite službama, pošto vi sve zakone menjate, svuda produžavate rokove, zašto ne naložite službama da vam to uredno prate pa da ne dođete u vakum kao što smo evo sad sa ovim zakonom, gde su rokovi istekli 6. oktobra 2016. godine, danas je 26. ili koji decembar, 27. decembar. Bar toliko vodite računa, čim donesete, čim Skupština usvoji zakon na vaš predlog, odmah dajte službama i kažite, pošto mi znamo da je ovo zakon reda radi, pošto mi znamo da se ovo neće primenjivati, vodite računa, na vreme nas alarmirajte da nas tamo oni poslanici ne prozivaju da ne vodimo računa i ne radimo svoj posao.
Vreme. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Naravno, ovo je još jedan u nizu istih zakona, produženje rokova koji su istekli ili treba da isteknu, bez obrazloženja zašto se to desilo i ko je za to odgovoran. Ovde konkretno, u ovom zakonu od tri člana, govori se o produženju roka u kojima autonomna pokrajina, jedinice lokalne samouprave, odnosno javna preduzeća i društva kapitala, imaju pravo da do kraja sledeće godine novi rok u kome podnose zahtev za upis prava javne svojine. Ponavljamo pitanje na koji nemamo odgovor - koliko je to jedinica lokalne samouprave završilo ovaj posao? O kojem broju jedinica se radi koje nisu to uradile? U obrazloženju zakona nema nijedna jedina analiza u koliko slučajeva će se ovo dešavati, zbog koliko opština, odnosno jedinica lokalne samouprave se ovo radi, koliko javnih preduzeća nije u potpunosti ili nije uopšte ovo uradilo i koliki je posao uradila AP Vojvodina. Bez toga, naravno, ne možete da dobijete našu podršku za produženje ovog roka. Jer, koja je garancija da za godinu dana, ne daj Bože da ova ista Vlada upravlja Srbijom, dođete i tražite novo produženje? Koja je garancija da će se u narednih godinu dana ovaj posao završiti? Ništa u ovom zakonu i ne govori o hitnosti. Rečenica koju vi tražite - donošenje ovog zakona po hitnom postupku mogao bi da prouzrokuje štetne posledice po rad organa i organizacija. Koje? Koje štetne posledice? Imovina Republike Srbije, da li će se lokalne samouprave upisati na nju i iskoristiti svoje pravo? U krajnjoj liniji ne pravi nikakvu štetu, sem tim jedinicama lokalne samouprave, odnosno javnim preduzećima. Zato smatram da je bilo bolje da ovakav zakon nikada nije došao na dnevni red Skupštine.
Na član 1. amandman je podneo poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Ja sam hteo ovo da raspravim sa gospodinom Radulovićem, ali on junački uteče. Hvala.
Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, zajedno poslanici Poslaničke grupe Dveri, zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Zdravko Stanković i Nenad Konstantinović, i zajedno Poslanička grupa Demokratska stranka, Zoran Živković i Branka Stamenković. Reč ima narodni poslanik Marko Milenković.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnetim amandmanom predlažemo brisanje člana 2, jer je stav SRS da ne postoji nijedan opravdani razlog za bilo kakvu izmenu ovog zakona. Ako imate u vidu da je zakon donet 2011. godine, da su izmene vršene 2013, zatim 2014. godine, da predlažete njegove izmene sada, zar ne mislite da je bilo i previše vremena da se ispune zakonom propisane odredbe? Sada ćete se vi verovatno pozvati na navode iz obrazloženja za odnošenje zakona, a to je da veliki broj navedenih subjekata nisu podneli zahteve za upis prava svojine u javnoj evidenciji o nepokretnostima i pravima na njima i time nisu ostvarili pravo na upis svojine, te vam je potrebno da se produže rokovi jer su istekli 6. oktobra 2016. godine. Sad pitam ja vas, ako su ti subjekti AP i jedinice lokalne samouprave, koje su uglavnom pod vašom nadležnošću, zašto ih niste naterali da do sada podnesu zahteve za upis prava svojine? Ko je odgovoran? Verovatno niko. Ako penzioner ne plati račun za struku koji prelazi 200 dinara, iznos od 10.000 dinara, vi ćete ići da mu isečete struju, a ovde ćete zbog očiglednih propusta opštinskih funkcionera, po sistemu niko nije kriv, osloboditi krivce. Interesantno je da se Vlada u obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana poziva na to da je celishodno da se lokalnim samoupravama omogući zahtev za upis u naknadnom roku. Možda bi razumeli da predlažete produženje roka za dva, tri meseca i da se taj posao koji su bili dužni da urade odradi. Ovako, vi dalje podstičete njihovu neodgovornost, nerad. Izgleda da oni koji vode pokrajinu i lokalne samouprave u Srbiji imaju svakakva prava, dok građani Srbije plaćaju i na mostu i na ćupriji.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Smatramo da je rok od pet godina za upis prava javne svojine od strane AP, odnosno lokalne samouprave sasvim dovoljan i sasvim primeren, te da nema potrebe da se taj rok dalje produžava. Zato smatramo da treba obrisati ovaj član, odnosno da ovaj zakon nije ni bio potreban. Postavljamo jedno pitanje – da li je moguće da npr. jedna jedinica lokalne samouprave sa svim resursima sa kojima raspolaže, znači i budžetom i svim što joj stoji na raspolaganju, nije u stanju da za pet godina upiše pravo svojine? To je jedno vrlo zanimljivo pitanje, pogotovo što je u većini lokalnih samouprava identična vlast po vertikali. Kao u Republici, tako sada i na teritoriji AP Vojvodine, a tako i po velikoj većini lokalnih samouprava SNS vrši vlast. Ja postavljam pitanje, dokle će građani biti žrtve nesposobnih kadrova koji upravljaju lokalnim samoupravama, koji upravljaju pokrajinskom administracijom? Doduše, pokrajinskom administracijom vi upravljate tek par meseci, pa tu mogu da razumem da ne snosite tu odgovornost, jer je snose neki prethodni koji su tu bili, ali za jedinice lokalne samouprave vi apsolutno snosite odgovornost. Kako je moguće pet godina da ne može da se upiše pravo javne svojine? Zašto stalno produžavanje rokova? Šta rade ti ljudi onda u jedinicama lokalne samouprave? Meni je drago da se neki ministri u Vladi slažu sa mnom i klimaju glavom, ali prosto mi moramo da ukažemo ko ne radi odgovorno svoj posao. Hajde da zamenimo, nije sporno, evo, produžimo im taj rok, ali sve koji nisu izvršili obavezu u predviđenom roku hajde da zamenimo, da neko odgovara. Da kažemo – dobro, smenjeni su i razrešeni su ti, ti, ti, i ti, zato što su loše radili svoj posao i zato što smo zbog njih morali da donesemo jedan ovakav zakon. Morali smo da donesemo, jer neko u sistemu države, odnosno lokalne samouprave i pokrajinske administracije nije radio posao i on će odgovarati, a mi smo morali da donesemo zakon zbog njegovog nerada. Kada vi prozovete te ljude zbog nerada, apsolutno zaslužujete aplauz i onda razumem jedan ovakav zakon. Ovako, apsolutno dokle više da traje ta agonija nesposobnih lica? Naravno, ne možete vi za sve da odgovarate, ali moramo da priznamo da sada snosite svu odgovornost za vlast u Srbiji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Naravno, Vlada nije prihvatila amandman kojim smo tražili brisanje člana 2. ovog zakona, ali je zanimljivo obrazloženje. Kaže – subjekti nisu izvršili postupak evidencije imovine koju koriste zbog velikog broja nepokretnosti, kao i zbog nerešenih imovinsko-pravnih pitanja na istima, te je celishodno da se ovim subjektima omogući podnošenje zahteva za upis u naknadnom roku, do 31. decembra 2017. godine. Da li sada ovo znači da će se ubrzati rešavanje imovinsko-pravnih pitanja? Na koji način i kojim konkretno merama Vlade će se to ubrzanje desiti, sem lepe želje i klimanja glavom ministara koji sada klimaju glavom kako će to da se desi? Mi nemamo ovde zakon koji prati, koji treba da garantuje da će se rešavanje imovinsko-pravnih problema, koji postoji i koji je usporio i onemogućio da se ispuni ovaj rok od pet godina, da će se sada to ubrzati. Koje su to mere Vlade? Mi to nismo čuli ovde ni u načelnoj raspravi, a ni sada u raspravi o amandmanima, jer su predstavnici Vlade rešili da se na ovaj zakon brane ćutanjem. Ćute na sve one primedbe koje govorimo i koje smo govorili onoliko malo koliko smo imali vremena u načelnoj raspravi, a tako i sada po amandmanima. Znači, pet godina nešto nije urađeno, istekao je rok 6. oktobra ove godine, čini mi se. Zašto sada hitno, u minut do 12 se daje novi rok od godinu dana? Koje su to garancije da će se taj rok ispoštovati? Koji su se to uslovi promenili da bi se taj rok ispoštovao? Ništa od toga nemamo, nego imamo samo možda dobru želju Vlade da se taj posao završi, ali ovako kako se krenulo, sasvim sigurno taj posao neće biti gotov ni za godinu dana.
Reč ima ministar. Izvolite.
Htela bih da kažem da na ta pitanja koja ste ovde pomenuli dobili ste tri puta odgovor, ali nema veze, možda sva tri puta niste bili u sali, pa evo i četvrti. Dakle, 2016. godine Republička direkcija za imovinu uspostavila je program automatske obrade podataka za vođenje jedinstvene evidencije nepokretnosti u javnoj svojini kao veb aplikaciju u okviru informacionog sistema ove direkcije i od tada se ubrzalo prijavljivanje registracija imovine. Pored toga, rekla sam i više puta, što mislim da je posebno važno, da smo imali još goru situaciju sa matičnim knjigama, sedam godina rok. Dobra vest koju sada mogu da podelim sa Skupštinom, jeste da ćemo to završiti do 1. januara 2017. godine u svim, osim u nekih desetak jedinica lokalne samouprave, gde ćemo posebno matične knjige konačno posle sedam godina. Tako da, to je jedna paralela između zakona koji nisu mogli da budu urađeni sedam godina i produžavao se stalno rok. Mi smo rekli, evo, za taj da se više neće produžavati rok i završili smo posao. Tako da će to da se desi i sa ovim Zakonom i tu ćemo imati svakako punu podršku i stalne konferencije gradova i opština u okviru exchange pet projekta EU. Tako da bi trebalo da se završi, ali se puno radilo na tome 2016. godine, a konačno su završili nešto što se mnogo duže čekalo, tako da ćemo završiti i ovo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da se mnoge kolege čude, kao da je ovaj problem od juče. Neko kaže pet godina, a ne ume da sabira, odnosno da oduzima 16 manje 12 je četiri. Ali, nema to veze. Na kraju, čudi me da i kolega koji je pravnik kaže da treba da narušimo nezavisnost i samostalnost lokalne samouprave koja je garantovana Ustavom. Koji su to problemi koji se tiču upisa nepokretnosti, znači upisa u javnoj svojini? Kao što smo čuli i od ministra, prvo reč je o tome da ovaj posao decenijama nije urađen i neko očekuje da jedan nerad koji je bio decenijama, da reši za nekoliko meseci. Ako je makar jedan predmet, neko ko ovo kritikuje, uzeo u obradu da radi, da pregleda, evo ne može da radi, nema kapaciteta, mogao bi da se upozna sa svom problematikom koja nastaje još od 1944. ili 1945. godine, kada je prvo bilo oduzimanje imovine, pa onda deljenje lokalnim samoupravama, pa kasnije društvenim preduzećima, pa su društvena preduzeća to davala svojim sindikatima, pa sindikati radnicima, pa radnici prodavali opštinama itd. Ono što je u celoj toj priči najčudnije jeste, da se niko nije knjižio, nije postojao zemljoknjižni vlasnik, a imao je uredne ugovore i odluke da je vlasnik. Sada to treba sve jedna lokalna samouprava da resetuje četrdeset i više godina unazad, da bi mogla da završi ovaj posao. Tako da kritike, one ozbiljne prihvatam naravno, ali neozbiljne kritike, kao što je jedan kolega sad to rekao, koji inače pravnik po struci, ne mogu da prihvatim, verovatno su produkt njegov ne znanja.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Drago mi je da se ministarka uključila, ali ponovili ste priču koju ste, jeste rekli kada je bila načelna rasprava, vi ste pričali o matičnim knjigama, koje uopšte nisu tema. Ne znam zašto pravite tu paralelu. Zato što, valjda želite da se pohvalite da je taj posao posle sedam godina završen. Evo, ja ću da vas pohvalim što je završen posle sedam godina. Od tih sedam, četiri i po godine ste vi na vlasti, vaša politička opcije, ne vi lično, ali vaša politička opcija. Pa, sada ako hoćemo da delimo odgovornost, da vidimo kolika je čija odgovornost, zašto taj posao nije završen ranije i koliko se puta produžavao rok. Znači, ponavljam ovde kažete da zbog ne rešenih imovinsko-pravnih pitanja nije obavljen ovaj posao. Kako ćete to ubrzati? Potpuno se slažem sa ovim što je kolega Arsić rekao da je to jedan galimatijast, da je to jako komplikovano rešiti. Nisam siguran da i u roku od godinu dana te stvari mogu da se reše. Mislim da je ovoj izmeni Zakona trebalo prići ozbiljnije, videti šta još treba uraditi, kroz neke druge zakone, da bi se ovaj proces ubrzao. Vi kažete, sada postoji veb aplikacija, onda bi mogli da nam kažete kolika se imovina nalazi u toj veb aplikaciji koja sada opštine treba, da kažem, da se prijave da bi ostvarile pravo upisa svojine. Ali, ništa od toga vi nama ne govorite. Nego odete na matične knjige i, najbolje vidim znate, kakva je situacija bila u opštini Trstenik. Ne znam kako ste od svih opština baš tu opštinu našli i zašto volite toliko da se bavite njom, ali dobro. Ponavljam, ne možete ovako da očekujete podršku bez konkretnih podataka, šta se očekuje, zašto ovaj rok od godinu dana, šta će sve biti urađeno da bi se ovo ispoštovalo. Ovako samo sa vašom dobrom voljom to nije dovoljno i neće biti ostvareno. Hvala.
Reč ima ministarka Ana Brnabić.
Hvala vam, samo još jednom, pošto svakako pretpostavljam da ste videli već i u ranijim nastupima, da svakako volim da pred građanima Republike Srbije i pred vama, poštovanim narodnim poslanicima, uvek kada mogu pohvalim odlične lokalne samouprave. Trstenik je jedan od tih primera koji je meni lično, u mom resoru pokazao šta može da uradi odgovorna lokalna samouprava. Početak novembra, imali su 1,5% matičnih knjiga preneseno u elektronski oblik. Predsednik opštine se založio da se to završi i danas imaju 70%. Tako da, tako se vodi odgovorna lokalna samouprava. Isto tako, imamo i lokalnu samoupravu Svrljig o kojoj sam pričala koja takav posao završila 2012. godine. Razlog zašto pričam o matičnim knjigama kada pričamo o javnoj svojini je upravo zato da pokažem da Vlada Republike Srbije završava poslove koji nisu završavani godinama. To je jedan argument koji će da kaže da tom logikom idemo i završavaćemo i druge poslove. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne mogu da polemišem sa praznim stolicama.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela Gordana Čomić. Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Na član 2. amandman su zajedno podneli Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Milorad Mirčić, zajedno poslanička grupa Dveri, zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković i zajedno poslanička grupa DS. Reč ima Zoran Krasić. Izvolite.
Koristim priliku da pozdravim sve predstavnike lokalne samouprave, autonomnih pokrajina, javnih preduzeća što ovaj posao nisu završili i ako da Bog da ne završe ni u 2017. godini. Zašto? Mi smo podneli tri amandmana da srušimo po šesti put ovaj zakon. Ovo je loš zakon. Samo vas podsećam, krećemo u 2017. godinu, ima raznih priča da bi Srbija mogla da proda neku svoju dragu imovinu, nekim nama mrskim strancima koji su nas bombardovali. Fala ovim lokalnim organima što ništa nisu uknjižili i dokle god nisu uknjiženi, ne može da bude raspolaganje. Zakon je loš. E, sad da vas podsetim, da se javio jedan iznimak EU zvan Mlađan Dinkić i on je jedne godine proknjižio nepokretnosti i podigao navodno imovinu Republike Srbije da bi pokazao suficit i da bi bio najuspešniji ministar finansija u Evropi te godine. Sledeće godine lupi nas veliki deficit i juče ga oslobodiše od odgovornosti i on je sada čist kao bebica, ne sme niko ništa da mu kaže. Znači, još jedanput, pozdravljam predstavnike autonomne pokrajine, lokalnih samouprava, javna preduzeća što ništa nisu upisali, jer da su to upisali, kako su neki drčni, oni bi već odavno raskrčmili ono što su naši čukun, čukundedovi na razne načine sticali i na razne načine dolazilo u državnu svojinu. Nama treba popis kompletne državne imovine. E, to kad budete rekli da ćete da uradite, imaćete moju podršku.
Hvala. Reč ima Marko Đurišić.
Naravno, mi smo predložili brisanje i poslednjeg člana u ovom zakonu koji predviđa stupanje na snagu ovog zakona zato što smatramo da je ovo loš zakon koji neće doneti one planirane efekte. Produžava se rok potpuno arbitrarno za godinu dana, bez bilo kakve ozbiljne analize koja nam garantuje da će taj proces biti moguće završiti za godinu dana. Ponavljam, svi oni razlozi koji su navedeni u odbijanju prethodnih amandmana, koji govore o tome da su po ovom pitanju brojne lokalne samouprave bile neaktivne, a da mi i dalje ne znamo koji je to broj, kao i da postoje brojna nerešena imovinsko-pravna pitanja koja onemogućavaju da se izvrši prebacivanje imovine, samo produžavanjem pukim ovog roka, koji je inače istekao, da ponovim ako neko nije obratio pažnju na to, još u oktobru mesecu ove godine, a evo, Vlada je došla ovde na sam kraj godine da zajedno sa preko 20 drugih tačaka dnevnog reda o tome raspravljamo, nema mehanizama u ovom zakonu, niti nema izmena, dopuna ili nekih novih zakona koji će omogućiti da se ovaj proces završi u narednih godinu dana. Bojim se, bez obzira kakvi budu rezultati za narednih godinu dana, koliki deo posla će se završiti, mi to sada možemo samo da nagađamo jer uopšte ne znamo o kom broju završenog posla se radi, koji deo posla je pred nama, ukoliko postoje problemi imovinsko-pravnih pitanja ili slične stvari, da ili ćemo ponovo produžavati ovaj rok, ili će se definitivno odustati od prenosa imovine na lokalne samouprave, javna preduzeća i AP.
Boško Obradović ima reč, pa ministar.
Zaista se tek i na ovom zakonu može konstatovati jedna stvar koja me je dugo mučila, a to je – zašto se izbori raspisuju na svakih godinu dana, zašto svakih godinu dana imamo novu Vladu i ministre.
Poslaniče, o amandmanu.
Upravo o amandmanu, zašto smo protiv stupanja na snagu ovog zakona, pokušavam da obrazložim to na jedan slikovit način. Dakle, zašto Srpska napredna stranka beži od odgovornosti da nešto što je obećala nije uradila za pet godina svoje vlasti, kao što je slučaj sa popisom imovine.
Poslaniče, zašto da zakon ne stupi na snagu osmog dana od dana objavljivanja, potpuno se briše taj član.
Evo zašto. Dozvolite da objasnim. Ne možete vi znati šta želim da kažem. Zato što svaki ministar, kao u ovom slučaju Ana Brnabić, može da kaže da ova Vlada kreće od nje i ona nema pojma zašto je odgovoran onaj ministar pre nje što nije to uradio.
Moramo o zakonu.
Znači, imali ste veoma jednostavnu mogućnost – da za pet godina nešto uradite. Niste to uradili… [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, samo o amandmanu, molim vas. Vežbali smo od 10 ujutru do sada. U ovom preostalom delu sednice samo o amandmanima. Ne, nema problema, pravićemo presek oko pet ujutru. Nego, poslaniče, o amandmanu. Ništa ne sumiramo. Imamo vremena još do kraja. Može, javljajte se.
Dakle, ako mi brišemo stupanje na snagu ovog zakona, da li ja govorim o amandmanu ako kažem da je razlog za brisanje stupanja na snagu ovog zakona zato što je ovo loš zakon? Zašto je ovo loš zakon? Zato što se time beži od odgovornosti za one koji su na vlasti pet godina. Zašto ne popisujete imovinu već pet godina? Zato što je nepopisana imovina najbolji prostor za korupciju na nivou i autonomne pokrajine i jedinica lokalne samouprave. Svaka nepopisana imovina je prostor za korupciju – stanovi, različiti poslovni prostori u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i sve drugo što je javna svojina a niste popisali, naravno, automatski stoji na raspolaganju za različite koruptivne radnje lokalnih vlastodržaca. Dakle, da li se u odlaganju popisivanja imovine krije vaša zaštita koruptivnih radnji na lokalnom nivou? To je pitanje. Pošto mi sumnjamo da je to u pitanju, mi zato smatramo da ne treba ići na proširenje ovog roka i davati vam šansu da vi zapravo odlažete popis imovine i dozvoljavate time nastavak koruptivnih radnji. Ne znam šta tu nije jasno? Jer, da ste vi želeli da sprečite koruptivne radnje, vi biste tu imovinu popisali. Vi pet godina ne popisujete tu imovinu, iz čega jedino mogu da zaključujem da time štitite korupciju. Srpska napredna stranka na svakih godinu dana organizuje nove izbore, bira novu Vladu i nove… [[Isključen mikrofon.]]
Reč ima ministar.
Poštovana predsedavajuća, poštovani poslanici, u vezi ovog amandmana kojim se pokušava da u pravnom sistemu ne egzistira ovakav jedan akt, mislim da treba reći nekoliko stvari. Jako je važno da u sistemu javne svojine jasno budu upisani svi oblici kojima je dato pravo na osnovu Zakona o javnoj svojini da imaju, pre svega mislim na državu, na autonomnu pokrajinu i na lokalnu samoupravu. Ali, o čemu je ovde, u stvari reč? Mnogo se provlačilo i kroz raspravu u načelu i po amandmanima koji su razlozi zašto se produžava ovaj rok. Mislim da jednu dublju analizu zaslužuje uopšte ovaj zakon i mislim da je jako važno razgovarati na ovu temu, iz prostog razloga, postaviti pitanje da li lokalne samouprave imaju pun kapacitet da mogu da popišu svu imovinu. Ja ću vas podsetiti da je bilo tu nekoliko reči o tome kakve sve vrste svojine postoje, pa tu imate čitav, da ne kažem - rašomonijadu pravnu, da ne kažem – jedan kupus, galimatijas, ili kako god hoćete recite to, gde je upisano sve i svašta u različitim oblicima susvojine, građenje na zemljištu u javnoj svojini objekata koji nisu u javnoj svojini i obrnuto, građenja objekata koji su u javnoj svojini na zemljištu koje je nekog drugog porekla. Mislim da će nama u budućnosti u stvari trebati jedan novi zakon o javnoj svojini, a do tada moramo da pustimo u sistem ovo rešenje, da bi lokalne samouprave koje to nisu uspele da urade, uspele da reše ovaj posao. I ne samo lokalne samouprave, mnogo veći posao nas čeka vezano za javna preduzeća. Ozbiljan posao, ali trebaće nam i mnogo više propisa da promenimo uopšte ovaj sistem.
Hvala. Poslanik Zvonimir Đokić ima reč.
Poštovana predsedavajuća, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, evo, vidite i u ovom slučaju, kada se tipičnom predstavniku novog talasa političkog šarlatanstva prohte da govori o svemu i svačemu, on upravo ustane, javi se i počne da brani ovakav amandman, koji kaže – briše se. Znači, bez argumenata, bez činjenica, itd. Zašto? Zato što je politika koju predstavlja upravo zasnovana na demagogiji i na frazeologiji.
Poslaniče, molim vas o amandmanu.
Zato sam se i sada javio, a inače se ne javljam. Volim da čujem i vaše mišljenje, ali, kada pređe svaku meru ti amandmani tipa – briše se, e onda stvarno treba da sedimo ovde celu noć i da slušamo ovakve stvari, onda stvarno nekome bude muka da to sluša. Normalno je da sam protiv toga da se usvoji ovaj amandman i u potpunosti podržavam ovo što je ministar sada rekao. Nema dalje šta da se kaže.
Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici, kao i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Primili ste izveštaje nadležnih odbora i mišljenje Vlade. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima.
Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Da. Predložili smo da se briše član 1. ovog zakona. Radi se o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Ovaj zakon je donet 2001. godine, i to ne bi trebalo da bude neka značajna informacija, ali je značajna činjenica da je od tada do danas ovo 20 izmena ovog zakona. To opet govori o tome kako su sve te vlasti od 2000. godine do danas kakav su odnos imale prema ovom zakonu. Naravno, svima je cilj bio da se napuni budžet od akciza i samo su gledali kako i na koji način da kroz ovaj zakon dođu do nekih sredstava da bi mogli da se hvale manjim deficitom, eventualnim suficitom itd. Interesantno je i napisali smo to u obrazloženju. Svaki put kada se raspravljalo o Zakonu o akcizama, pa izmenama i dopunama tog zakona, svaki put su se resorni ministri hvalili da je zakon koji Narodnoj skupštini, odnosno predlog koji Narodnoj skupštini predlažu rađen po najvišim evropskim standardima, pa nama sada nije jasno - kako vam se opet desilo da su vam opet zakazali evropski standardi, da li je problem u evropskim standardima ili u vašem putu ka Evropi. Čini nam se i jedno i drugo. Dakle, mislimo da je ovo loš zakon, mislimo da je ovo opet zakon koji donosite reda radi i opet ćemo za nekoliko meseci imati izmene i dopune ovog zakona zato što radite neozbiljno, zato što ste neodgovorna Vlada i zato što trošite vreme narodnih poslanika i građana Srbije.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Ima više razloga zašto ovaj član 1. ne treba menjati. Prvi razlog je što je izgleda Vlada koristila onaj vremeplov koji koristi ovde skupštinski odbor, pa je negde stavila u naslov ovog zakona da je on promenjen i 2055. godine. Znači, ovde se navodi kada je sve menjan ovaj zakon, pa kaže 2014, 2015. i, kaže, „Službeni glasnik“ broj 103/55. Znači da je promenjen 55 godine, pa bih voleo da znam kakve su to promene 55 godine u budućnosti urađene. To govori kako je ovaj zakon pisan loš, a sada član 1. i ova izmena je potpuno nelogična, jer se njome menja član 1a koji ima naslov koji kaže – značenje pojedinih izraza. Sada taj član 1. definiše određene izraze, ali nigde ne govori o određenoj vrsti akcijskih proizvoda. Samo se ovom izmenom uvodi da je proizvođač akciznih proizvoda i lice koje vrši preradu, prženje, pakovanje, kao i druge sa njima povezane radnje koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe. Znači, nigde nema, u drugim stavovima ovog člana ne navode se drugi akcizni proizvodi, ni duvan, ni alkohol, ni električna energija. To su sve opšti pojmovi. Potpuno ovoj promeni, kako je Vlada predložila, nije mesto u ovom članu i ja ne znam šta je rezultat toga. Ovaj zakon je mogao bez člana 1. da prođe. Znači, ovde imate jednu suštinsku, netačnu činjenicu. Piše da je zakon menjan 55 godine, nekih 39 godina u budućnosti, a druga je konkretno navođenje proizvodnje kafe. Tome nije mesto u navođenju opštih pojmova. Pogledajte kako izgleda član 1a. To su sve opšti pojmovi i nigde se ne spominje ni jedan akcizni proizvod.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala, predsedavajući. Da bih bio potpuno precizan, pročitaću vam obrazloženje zbog čega se zapravo briše član 1. izmena i dopuna Zakona o akcizama. Podnosilac amandmana tj. poslanička grupa Dveri smatra da lica koja vrše preradu, prženje, pakovanje, kao i druge sa njima povezane radnje koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe ne treba da se tretiraju kao proizvođači akciznih proizvoda. Predlagač zakona želi da izjednači, Vlada želi da izjednači položaj uvoznika kafe sa domaćim proizvođačima i da stvori samim tim jednake uslove za učesnike na tržištu. Mi smo protiv toga. Smatramo da ne treba da imaju jednake uslove na tržištu uvoznik kafe i domaći prerađivač, odnosno proizvođač kafe. Zašto? Od 5. oktobra 2000. godine, kaže se dalje u obrazloženju amandmana, imamo veoma negativna iskustva sa izjednačavanjem uslova između domaćih proizvođača i uvoznika, što je u većini slučajeva imalo za rezultat preuzimanje tržišta od strane uvoznika. U gore navedenim radnjama koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe angažuje se domaća radna snaga domaćih proizvođača i njihovih podizvođača i dobavljača, a na osnovu kojih se ostvaruje veći priliv u budžet po osnovu poreza na zarade, nego što je to slučaj kod uvoznika gotovih proizvoda od kafe. Izjednačavanjem položaja uvoznika, time što se uvode akcize domaćem prerađivaču kafe, deo pomenutog priliva u budžet po osnovu poreza na zarade se odliva ka budžetima zemalja iz kojih se uvoze gotovi proizvodi od kafe. Dakle, šta Vlada ovde radi? Po ko zna koji put od 5. oktobra 2000. godine Vlada staje u zaštitu stranog uvoznika, odnosno uopšte uvoznika, odnosno stranih firmi, odnosno stranih proizvođača, a na štetu domaćeg proizvođača i prerađivača. Prosto je neverovatno da kada god može i u svakom slučaju Vlada će pre stati iza stranca, nego bilo kog domaćeg privrednika.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, po amandmanu.
Hvala, gospodine predsedavajući. Opet kratko i opet nema potrebe da bude drugačije. Pozivam da se ne usvoji, između ostalog, zato što ovo pitanje akcize ima veze i sa stanjem na tržištu ukupnom i što posledica treba da bude da se smanji nelegalno tržište u ovoj sferi. To nije teško zaključiti. Pored toga, svakako je reč o onim prihodima od akciza, ali znate šta, nije teško zaključiti, ipak podrazumeva određeno povezivanje materije, a ja to zaista ne očekujem od podnosioca amandmana.
Reč ima ministar Branislav Nedimović.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, mislim da je jako važno o ovoj temi par reči reći, pre svega, zato što je cilj da se, iako postoje neki delovi kafe koji se nalaze u sivoj zoni, mogu uspostaviti kroz sistem akciza. Druga stvar, mislim da je baš mesto ovde u ovom delu zakona da se govori o akcizama na promet kafe, pre svega, zato što je ovde reč o uvodnim odredbama gde se određuje predmet na šta se vrši određivanje akciza. Isto tako, jako je važno reći da se ovde, pod uticaj akciza, stavljaju svi oni koji učestvuju u prometu, a ne samo prilikom uvoza kafe. Ova materija biće primenjena od 1. januara 2018. godine. Imamo neke svoje međunarodne obaveze koje moramo da utvrdimo, ali nije to. Ja znam za šta ćete vi da se uhvatite, ali je nama jako važno da kompletan sistem egzistiranja kafe kao proizvoda bude obuhvaćen i da svi učesnici na tržištu imaju potpuno podjednak status.
Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo, ja sam se spremio za oštru polemiku, ali mi se profesor nešto brzo umorio. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo, po Poslovnik.
Član 107. – dostojanstvo Narodne skupštine. Kao narodni poslanik opozicije, moram da kažem da sam osetio da je povređeno moje dostojanstvo, jer kolega Rističević diskvalifikuje opozicione poslanike. Ima nas u sali. Da li to znači da mu nismo dovoljno inspirativni da se upušta u dijalog i diskusiju sa nama? Slobodno, kolega Rističeviću, ima nas u opoziciji, nemojte, to što nekih nema, da vas to sprečava da učestvujemo u dijalogu.
Kolega Nogo, povredu Poslovnika mogu da učinim ja i ne vidim čime sam učinio povredu Poslovnika. Kolega Marijan Rističević ima legitimno pravo da podnese amandman i legitimno pravo da na svoj način brani amandman koji je podneo. To je njegovo legitimno pravo. (Boško Obradović, s mesta: Držimo te za reč. Ovo je ušlo u stenogram.) On je govorio o amandmanu koji je podneo. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Predložili smo brisanje i člana 2. zato što znamo da, odnosno mislimo da ovaj zakon ne treba da se menja, posebno ne na ovaj način i znamo da ono što pričate da će biti posledica donošenja ovog zakona po ovom predlogu zapravo se neće desiti ni kada je u pitanju promet kafe, ni kada je u pitanju promet drugih akciznih roba. Vi ste u ovom članu 2. predvideli promenu člana 6. i gde ste napisali – obveznik akcize je proizvođač, odnosno uvoznik akcijskih proizvoda pa između ostalog svako lice koje stavi u promet Republici Srbiji akcizne proizvode suprotne odredbama ovog zakona. Sada ja da vam kažem nešto što ja mislim da vi znate i što znaju i nadležni organi. Najaktuelnija prodaja na ulici trenutno akciznih proizvoda je prodaja duvana. I naravno mi nikada, mi srpski radikali, nikada nismo mislili da su izvor sive ekonomije i crnog tržišta ti ljudi koji prodaju na ulici. To prodaju ljudi da bi preživeli i mi smo uvek imali razumevanja za njih. Ali se uvek postavlja pitanje - kako dođe taj duvan do tih ljudi i kad ćete umesto što komunalni inspektori idu po ulici i oduzimaju taj duvan, pa ga onda posle daju tamo onom njegovom iza drugog ćoška, da ga prodaje za njega, ne znam da li znate da se to radi,a verujte radi se, kada ćete da otkrijete prave švercere i kada ćete zaista ozbiljno da se pozabavite ovim poslom? Nešto interesantno sam primetila kod švercera duvana. Jedini koji ne diraju komunalni inspektori su ja sam lično prepoznala trojicu koji su mi kucali na vrata, molim vas, u vreme izborne kampanje i tražili siguran glas, slobodno prodaju.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branislav Nedimović.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, mislim da je ovde jako važno ukazati javnosti o čemu se konkretno radi u pogledu predloga za izmenu zakona, pre svega u pogledu obveznika ko je dužan da plaća akcizu. Mi smo uveli jednu novu kategoriju. To je kategorija u stvari onih lica koji stave u promet bilo koji proizvod koji je podležan plaćanjima akciza najčešće koji to rade na nelegalan način i ne samo što će biti sankcionisan putem prekršajne ili krivično pravne sankcije, nego još jedna stvar, biće mu naplaćena i akciza na tu robu koju je pokušao da stavi u promet. Na ovaj način ispravljamo jedan nedostatak koji je postojao u prethodnim odredbama i plus na sve ove sankcije koje idu, biće mu naplaćene akcize. Mislim da je to jako dobro i za kao mere sankcija, a s druge strane dobro je i za budžet Republike Srbije.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio je amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima podnosilac amandmana, odnosno predstavnik predlagača Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. U skladu sa izlaganjem ministra po prethodnom amandmanu, a u skladu sa članom 2. Odbor je hteo da da svoj pun doprinos u tome da razradi sve varijante praktično oduzimanja robe u slučajevima kada određena lica poseduju robu bez adekvatne dokumentacije, odnosno tzv. akciznu robu. I na Odboru je gospođa Ana Brnabić prihvatila ovaj predlog, s toga mislimo da je to u suštini jako dobro rešenje kojim se pokriva i zakonska obaveza po Zakonu o administraciji i uopšte državnim organima koji treba da sprovode ovu vrstu zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Da ne bi bilo zabune, da budem precizan, radi se o polemici koju sam hteo da imam sa grupom koja me je svojevremeno opsovala, pljunula, okrenula leđa, a sada pobegla. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Izuzetno, ukoliko se radi o proizvodima koji se u celini ili delimično sastoje od supstanci koje nisu duvan, Đorđe, ali koji u pogledu drugih kriterijuma odgovaraju tim proizvodima, znači nije duvan, a odgovara duvanu, pusta dim. Tako je određeno šta su duvanske prerađevine, ali meni je prosto neverovatno. Zar je moguće da u 2016. godini i to pred kraj mi saznajemo za prženu kafu, mi saznajemo da obveznik akcize može biti i ne samo proizvođač i onaj ko stavlja u promet, nego i onaj koji po trećem kriterijumu nelegalno vrši promet i to saznajemo, zapamtite, 2001. godine dva puta je promenjen zakon, 2002. godine dva puta, 2003. godine dva puta, 2004. godine tri puta, 2005. godine dva puta, 2007. godine samo jednom, 2009. godine dva puta, 2010. godine jednom, 2011. godine dva puta, 2012. godine dva puta, 2013. godine jedanput, 2014. godine dva puta, 2015. godine dva puta, izvini Marko – ovo 55 je 2015. godina, nismo još u 2055. godini i na kraju 2016. godine mi sada zaključujemo i vršimo neke promene. Zar je to moguće? Šta se to desilo? Pojavila se supstanca i neki dim koji nije cigareta, a treba da se akcizno oporezuje. To bi morao neko da objasni, kao što bi gospodin Nedimović mogao da objasni gde su te plantaže domaće kafe koja se proizvodi kod nas.
Zahvaljujem gospodine Krasiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam hteo ovo da raspravim sa najvećom ekonomskom gromadom, gospodinom Radulovićem, najvećim posle mog kolege poljoprivrednika Živkovića, ali kao što vidite, on je pobegao.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanovi, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 4. se odnosi na član 14. osnovnog zakona koji inače objašnjava šta se smatra kafom u smislu ovog zakona, vrlo interesantno i dodajete stav da se pod proizvodnjom kafe u smislu ovog zakona smatra prerada, prženje, pakovanje i druge sa njima povezane radnje koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe. Dakle, ništa spektakularno, ništa novo, ali opet nemamo ono što je zaista interesantno vezano za kafu i opet naravno govorimo švercu. Od kada je ovaj zakon stupio na snagu, odnosno kada je prvi put donet, kao što su malopre neki počeli da viču, ua, ko bez ikakvih problema prodaje švercovani duvan na ulici, tako moram da podsetim i na šverc kafe, na neke koji su i danas poznati u svom kraju pod nadimkom Santos, Bata Santos, znate ko je, ko je kupio i televiziju od Santos kafe. Ko ne zna da se radi o bivšem ministru Gašiću? Da, o njemu govorim, naravno. Dakle, vi kažete da amandman nećete da prihvatite iz razloga što se predloženim izmenama uređuje da se od 1. januara 2018. godine na drugačiji način uredi oporezivanje akcizom kafe u smislu ovog zakona. Gde vi u članu 4. vidite taj osnov koji ste, gospodine Nedimoviću, jeste li pitali Vujovića kada ste pošli ovamo, gde vam je osnov u članu 4. ovoga što ste napisali u obrazloženju? Toga nema. Dakle, vi ste onako reda radi napisali neki odgovor narodnim poslanicima, kao što je i zakon zbrkan.
Zahvaljujem, koleginice Radeta. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr. Ivan Kostić. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Najviše, moram da priznam, volim obrazloženja Vlade Republike Srbije zašto se odbijaju amandmani opozicije, jer tu se veoma lepo može pročitati po čijim naredbama i direktivama vi radite i zbog čega se donose ovakvi zakoni, koji su protiv interesa domaćih proizvođača, a, naravno, u interesu stranih firmi i uvozničkog lobija. Naravno, osnovna besmislica ovog zakona je da se donosi po hitnom postupku, a počinje da važi tek za godinu dana, od 1. januara 2018. godine, ali to je već nešto što je uobičajeno kada ste vi u pitanju. Vi, inače, donosite zakone koji se nikad ne primenjuju i čija se primenjivanje neprestano odlaže. Ali, zanimljivo je šta kažete ovde zašto radite sve ovo što radite. Kažete da proširujete obuhvat obveznika akcize na kafu na način da oporezivanje akcizom kafe se vrši, osim pri uvozu, i onda kada se u Republici Srbiji vrši prerada, prženje, pakovanje, kao i druge sa njima povezane radnje koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe. Dosadašnji način oporezivanja, e, ovo je onaj hit, akcizom kafe samo pri uvozu stavljen je kao primedba Evropske komisije u okviru bilateralnog skrininga za PG-16 oporezivanje. Predloženim zakonskim rešenjem izjednačiće se položaj uvoznika kafe sa domaćim proizvođačem kafe, i stvoriti jednaki uslovi na tržištu. Što ne kažete odmah, gospodine Nedimoviću, odmah šta je u pitanju. Znači, direktiva iz EU, mora da bude zaštićen njegov uvoznički lobi, odnosno njihove strane firme, ne može naš domaći prerađivač i proizvođač kafe da ima bilo kakvu prednost na tržištu. Znači, hajdemo da uništimo sve što je domaće, hajdemo da cveta sve što je strani ekonomski interes. Sve što je domaći ekonomski interes da bude jednostavno zgaženo. Da bi vaši mentori iz EU bili zadovoljni vašim radom, vi morate da radite za njihove firme. To je poenta čitave ekonomije. Strani ekonomski interes napred, domaći …
Zahvaljujem, gospodine Obradoviću. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala lepo. I, opet kratko, jer opet nema razloga da bude drugačije. Pozivam da se ne usvoji. Što se tiče opaske da se nešto što je sadržano u obrazloženju koje smo dobili od Vlade ne poklapa sa sadržajem zakonskog predloga, zapravo, da, ovo što glasi na drugačiji način uraditi oporezivanje akcizom. To se nalazi baš u ovom ovde članu, jer ovo što je predloženo kao definicija upravo podrazumeva sve ono što nije podrazumevala do sada, i to se lepo vidi kada se pogleda ono krupnim slovima, da ne može da se promaši, šta je tu novo u odnosu na originalno rešenje. To je jedna stvar. Druga stvar, bilo kakvu krupnu temu, poput priče o EU, predlažem da ostavimo za neki drugi put, kada predlagač amandmana bude odmorniji. Ne ide mu ni inače, možete misliti kako tek to zvuči večeras. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Nedimović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, malopre su se čule neke tvrdnje koje kažu da se ovo radi po nečijem nalogu, da neko to traži. Jedan je osnovni razlog zašto mi menjamo zakon u pogledu akcize na kafu. To je pre svega borba protiv sive ekonomije, to je osnovni i prvi razlog, to radimo zbog države Srbije, radimo zbog građana Srbije, radimo zbog toga da bi budžet Republike Srbije na kvalitetan način bio punjen. Činjenica je isto tako da mi imamo svoje pravne obaveze i da je 2008. godine potpisan SSP i da je Srbija krenula putem evropskih integracija, i od toga ne treba bežati. Nama je isto tako interes da uskladimo svoja ponašanja u skladu sa onim što u Evropi egzistira kao normalno ponašanje u ovoj oblasti. Ali, ponavljam, prvi i osnovni razlog jeste borba protiv sive ekonomije.
Zahvaljujem. (Boško Obradović, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću to rešiti sa gospodinom Radulovićem u TV duelu, naravno, ako bude smeo.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Kada je donošen budžet Republike Srbije imali smo jednu intervenciju koja je predviđala da se u budžetu nađe prihod od akciza za zaslađena pića, odnosno pića i voćne sokove koji su zaslađeni. Tada nas je obradovala izjava ministra da se on lično slaže sa idejom da se zaslađena pića dodatno oporezuju, odnosno da se na njih uvede akciza, s obzirom da je Svetska zdravstvena organizacija proglasila svetsku epidemiju gojaznosti i kao jednu od mera predložila vladama da se oporezuju zaslađena pića, kao jedan od načina da se stane na put ovoj epidemiji. Kada smo dobili ovaj Predlog zakona bili smo razočarani što nema te vrste novih akciza i probali smo, onoliko koliko nam to Poslovnik dozvoljava, kroz amandman na ovaj član 4. to predvidimo. To, hajde da kažem, mogu da se složim ni da pravno nije bilo moguće, s obzirom da ovaj član 14. koji se menja članom 4. ovog zakona govori o kafi i proizvodima koji sadrže kafu. Mislim da je propuštena prilika da već sada uvedemo tu vrstu oporezivanja zaslađenih pića i da probamo da uradimo nešto, da pomognemo da se gojaznost u Srbiji smanji. Podaci gojaznosti u Srbiji su dramatični, 21% građana Srbije boluje od gojaznosti, a 31% je u predgojaznom stanju. Znamo da u velikom broju slučajeva gojaznost dovodi do pojave dijabetesa i raznih drugih oboljenja i njihovo lečenje, ako krenemo da gledamo sve kroz pare, onda i lečenje građana Srbije koji su oboleli od dijabetesa i drugih bolesti koje su prouzrokovane gojaznošću, košta mnogo više nego što bi ulaganjem u prevenciju mogli da smanjimo. Šesnaest zemalja do sada je uvelo ovu akcizu. Naš najbliži sused, Mađarska je od 2013. godine uvela ovu akcizu i njihovi rezultati su ohrabrujući. Za 20% je smanjena upotreba, zato što se vodila ne samo zbog ove akcize, nego se vodila jedna kampanja od para koje su se u budžet slivale uvođenjem ove akcize, kojom je promovisano korišćenje zdravih prirodnih voćnih sokova umesto ovih zaslađenih i imaju smanjenje od 20% korišćenja ovih zaslađenih sokova i gaziranih pića, a za 20% povećanje prirodnih voćnih sokova. Takođe, pojavljuju se i dobri rezultati i pozitivni trendovi i u borbi protiv gojaznosti. Naravno, za Vladu Srbije ništa od ovoga nažalost nije bitno i Vlada Srbije nema nameru da vodi neku politiku osim politike brige o budžetu. Ono što slušamo od ministra koji je večeras ovde sa nama, da brani ovaj zakon, odnosno raspravu u pojedinostima, on govori kako nam je važno da imamo stabilan budžet, da se on puni, da ne znam ni ja šta. Ali, nažalost nije politika i ne može politika da se svodi na to da budžet bude u plusu, nego da se kroz budžet sprovode politike koje Vlada zacrta i sprovodi kroz programe koji se nalaze u budžetu i za koje se onda alociraju određena sredstva za finansiranje tih programa. Programa borbe protiv gojaznosti u Srbiji nema. I on je neophodan. I ja trošim ovo svo vreme u ovom trenutku znajući i da mali broj građana gleda, ali ovo je poslednja prilika verovatno u ovom sazivu, sasvim sigurno do kraja godine kada ćemo imati priliku da kažemo nešto na ovu temu. Mislimo da je ova tema važna i da jedini razlog zbog koga je Vlada sada izbegla da krene sa ovom akcizom je očigledno razlog koji je Vladu ubedio da to ne uradi pre nešto više od godinu dana, kada je bila najava, a to je dodvoravanje krupnom kapitalu. To je dodvoravanje kompanijama koje u Srbiji imaju proizvodnju ovih pića i imaju određenu zaradu i naravno da je njihov interes da se ne uvede ova akciza. Ali, mislim da je interes građana Srbije da imamo zdravije građane, da trošimo u krajnjoj liniji manje para na lečenje onih bolesnih i mislim da bi mnogo veća korist bila i da je prihvaćen ovaj amandman, kao i da se našlo rešenje od strane Vlade koja je mogla da interveniše. Mi imamo naš predlog zakona, ako nije znala kako mogla je taj predlog zakona da uvrsti u ovoj svoj predlog, da promenimo, da uvedemo da se priključimo borbi protiv gojaznosti i da jednom konkretnom merom krenemo u rešavanje problema koji muči sve, potencijalno 700.000 građana Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Vesna Rakonjac, po amandmanu. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, ne sumnjam da je ovde bila dobra namera, ali to što vi želite da uvedete akcizu na zaslađena pića nije precizno definisano. Zaslađena pića mogu da budu zaslađena i veštačkim zaslađivačima. Slažem se sa vama da su tečne kalorije veoma bitne kada je u pitanju gojaznost, ali mene brine nešto drugo. Brine me to što ste osiromašili građane Srbije, pa moraju da unose namernice koje su bogate kalorijama, a nutritvno su prazne. Mnogo veliki unos belog brašna i ulja, to je problem, a ne tečne kalorije. S druge strane, voćni sokovi, takođe imaju šećera u sebi koji utiče na gojaznost, a deci treba preporučiti ne sokove nego voće. Prema tome, jasno se odredite i jasno definišite šta želite. Znači, kada kažete, ako budete precizni onda ćete naići i na dobar odgovor Vlade. Hvala.
Narodni poslanik Marko Đurišić, po amandmanu. Izvolite.
Ja sam rekao na početku da je jasno da ovaj amandman teško da bi mogao da bude prihvaćen, jer jednostavno procedura poslanička nam nije davala mogućnost da intervenišemo u drugim članovima, gde je mesto pravoj intervenciji za uvođenje ove akcize. I, naravno, da ćemo se mi boriti onoliko koliko imamo mogućnost, mi to od nekoliko poslednja dva-tri redovna zasedanja na početku predlažemo izmene i dopune zakona, poslanička većina nije do sada imala razumevanja, nadali smo se da će biti kod ovog zakona koji je predložila Vlada. A, o tome ko je kriv za osiromašenje građana, pa ja mislim da je sasvim jasno da je najveće osiromašenje građana nastupilo u poslednje četiri godine. Upravo je tada stopa siromaštva porasla sa 8 na 12%, a stopa ugroženih od siromaštva sa 12 na 25%, po čemu smo prvi u Evropi po izveštaju Svetske banke. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Ja ću zbog javnosti ponoviti. Dakle, predlagač zakona, odnosno Vlada želi da uvede akcize i domaćim prerađivačima kafe, kao što tu obavezu za sada imaju uvoznici. Šta te praktično dešava na našem tržištu? Domaći proizvođač pored toga što ima već PDV koji mora da plati bez obzira da li je naplatio svoja potraživanja ili ne, da čeka kada će „Idea“ da mu se smilluje sa tom valutom plaćanja od 60 dana koja dođe nekad i do 100 dana, da plati sve moguće poreze, ukoliko, to iz ličnog iskustva znam, ima porodilju u svojoj fabrici, u svom pogonu, mora da plati sve dažbine za nju, pa da čeka da mu država to refundira kada bude sredstava, bukvalno tako se kaže. Dakle, on sada mora da plati i akcizu. Sa druge strane, uvoznik koji svakako plaća akcizu sada je stimulisan da ide da „damping“ cenom, da lepo za godinu dana pozatvara sve te male domaće proizvođače kojima ništa ne vredi što Vlada glumi da stimuliše mala preduzeća, porodična preduzeća itd. oni se gase. Tako da čak i porez na zarade koji takođe puni budžet naše države odlazi u države iz kojih dolaze ti veliki uvoznici. Sa druge strane, vrlo ozbiljno pitam sve koji se usuđuju da kažu da ovim smanjuju sivu ekonomiju, da li smete da stanete pred građane Srbije i da tvrdite da velike kompanije poput Hrvatske, koja ovde prodaje kafu, ne prodaju na crnom tržištu, ne prodaju bez plaćanja PDV. Ja neću da optužujem, nemam fizički dokaz, ali kada vi meni budete tvrdili da ste iskontrolisali sasvim odgovorno da oni to ne rade, ja mogu da poverujem da ova mera ima čak i tu sivu ekonomiju u vidu. Što se tiče svega ostalog što večeras možemo da čujemo, mi ne možemo da sprečimo poslanike da se ovde ponižavaju, ukoliko oni to žele. Ali, nemojte misliti da građani ne gledaju prenos i u ovo vreme. Ima života i van ove sale, sretaćete se sa građanima, nemojte se tako grčevito boriti za nešto u šta i sami ne verujete. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanička grupa Dveri nema više preostalog vremena poslaničke grupe. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS, Veroljub Arsić, po amandmanu.
Od vremena poslaničke grupe. Mogu da kažem, nemam pridev kojim bih opisao ovakvo izlaganje kada se brani jedan ovakav amandman. Znači, ekonomski totalno nepismeno. Ne razumeju ni šta piše u zakonu, a nisu ni pročitali obrazloženja i objašnjenja pojedinosti zakona i odredbi koje se menjaju ili dopunjuju. Nekima je to možda smešno, ali bitno je da se izađe sa pričom kako se štite domaći proizvođači, kako oni štite, a mi favorizujemo uvoznike itd. Do sada je bila politika poreska i akcizna, da kada je kafa bila u pitanju da se akciza na kafu plaća prilikom njenog stavljanja u promet, ako to rade domaći prerađivači kafe. Mi domaće proizvođače kafe nemamo. Znači, imamo prerađivače. To bi predlagač amandmana trebao da zna. Sa druge strane, onaj koji uvozi prženu kafu plaća akcizu odmah na granici, odnosno na samoj carini. Izmenama ovog zakona predviđeno je da se i na sirovu kafu plaća akciza, pa šta hoćete? Šta hoćete da mi kažete, da je proizvodnja kafe velika prerađivačka delatnost? Jel me u to ubeđujete? Ili da pričamo ko sve prerađuje kafu, pa koga branite? Jel to želite? Vama je to smešno. Sada, ekonomski nepismen ne zna da se plaća samo na sirovu kafu. U svakoj fazi obrade, doplaćuje se akciza. Nešto slično kao PDV. Na taj način se štite svi učesnici u tržištu, da budu ravnopravni, što je možda sekundarna posledica. Primarna posledica je da ako neko obavlja neku delatnost mora da plati porez. Svako i nema veze da li prži kafu, da li ima mesnu industriju, da li bilo koju vrstu prerade ima. Ne možete vi da gledate samo na jednu preradu, pa ovi iz uvoza ne mogu da švercuju, a ovi što prže kafu mogu. Ne, moraju svi, i oni koji se ne bave kafom, a bave se nekom delatnošću, moraju da plate porez i akcizu. Samo ekonomski nepismen čovek može jedan ovakav amandman da napiše.
Zahvaljujem. (Marija Janjušević, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku, kolega je govorio po amandmanu. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nikola Savić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Ovo je interesantan član i kad bi on postojao u Predlogu zakona i kada ne bi postojao u Predlogu zakona, ništa se značajno ne bi desilo. I ako usvojite amandman, i ako ne usvojite amandman, ništa se ne bi desilo. Ovde je promena samo u šifri kako se vodi u carinskoj tarifi. Međutim, ovde je jedna druga stvar interesantna. Mi smo pre mesec dana saznali od jednog predlagača zakona da postoji nešto što se kaže analogno i postoji digitalno. Sada sam ja prosto iznenađen zašto niste u skladu sa tom terminologijom koju koristite. Hteli ste da krvarite pre mesec dana. U toj vašoj, ovaj član bi glasio ovako – akcize na tečnost za punjenje digitalnih cigareta iznose četiri dinara po mililitru. Ja sam očekivao da ćete tu da napravite promenu, jer su ovo one tzv. elektronske cigarete, a ove papirnate, one su analogne. To ste trebali da prepravite. Nemojte sada, vi mene jedanput ubedite, kad prođe mesec dana, puj-pik ne važi se, kao da je važilo samo za onu sednicu. Ja vas držim za reč, šta ste rekli, standard EU, mora standard EU da se primenjuje. To je prva stvar. Druga stvar, da niste malo zaboravili neke stvari? Akcize se uvode zbog robe i proizvoda. Nema tu domaći proizvođač, strani proizvođač, nema. Proizvod i roba se opterećuje i nije svaka roba pogodna da bude opterećena akcizama.
Zahvaljujem, kolega Krasiću. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo, ja sam mislio otišli na kratku pauzu, ali nikad im dosta nije bilo.
Zahvaljujem. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Miroslava Stanković Đuričić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Prvi deo ovog člana koji ste predložili ja donekle i razumem, jeste neko preciziranje prvog stava iz člana 18, ali ovu intervenciju u poslednjem stavu člana 18. stvarno ne mogu da shvatim o čemu se radi. Ja stičem utisak da sve ovo što radite sa ovom kafom, kafu mi draga ispeci, ova pržena kafa, kao da se nešto valja iza toga. Prosto mi je neverovatno da ste tek u 2016. godini shvatili da sirova kafa kad dođe iz inostranstva mora da se prži kod nas, jer mi još nemamo, hvala bogu, tih plantaža za proizvodnju kafe. Sada ubacujete nešto oko akciznih markica i ja mislim da ćete da pogrešite. U Narodnoj banci su pogrešili, tamo u onoj kovnici, znate, u onoj štampariji, i štampali neke naše pasoše i dali nekim teroristima oko 200, 300. Jel se sećate toga? To je velika afera. Ja čekam da će nešto da počne sa kuca na tu temu. Vodite računa da vas neko nije prevario kada vam je pričao o ovim akciznim markicama za kafu i za ova pakovanja, pošto u poslednjem stavu vršite i tu epohalnu izmenu. Vodite računa da ne pogrešite. Ona afera sa švercovanim i falsifikovanim pasošima još nije završena, a Amerikanci to nikome ne opraštaju, to da znate.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine Krasiću, ja apsolutno cenim vaše angažovanje u ovoj oblasti. Vi ste se i bavili tim poslom, koliko se ja sećam, a mislim da se dobro sećam, pogotovo u sektoru trgovine, tako da vam je problematika ovih akciznih markica jako poznata. Ono šta se iza brda valja ovde, mislim da je jako važno odgonetnuti tu, kako vi kažete, epohalnu stvar, a to je da se iza brda valja borba protiv sive ekonomije, jer su akcizne markice u stvari sredstvo za praćenje tokova kafe, kao i za druge proizvode. Nama je cilj da stanemo na put pokušajima prolaska kroz sive, crne zone, ili nešto slično Tako da, ja mislim da ste vi nas jako dobro razumeli u ovom delu i potpuno vam je jasno da će ovde biti nulta tolerancija na bilo kakve pokušaje za izbegavanje plaćanja akcize. (Zoran Krasić, s mesta: Replika! Za srce me je ujeo.)
Nemate osnova, gospodine Krasiću. Znate i vi sami da nemate osnova. (Zoran Krasić, s mesta: Prozvao me je.) Ministar vas je pohvalio. Na član 6. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima predstavnik predlagača, narodna poslanica Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ovim amandmanom Odbor je hteo da pomogne u preciziranju praktično lica koja su dužna da vrše obeležavanje akciznih roba i onaj deo koji se odnosi da tačno ne ide obeležavanje dela koji se odnosi na niskoalkoholna pića ispod 5% alkohola, a naravno da određena pakovanja pojedinačna kafe budu direktno markirana, i to je ovo u skladu sa činjenicom koju je ministar rekao, da je suština borba protiv sive ekonomije. Tako da, ovom prilikom se zahvaljujemo ministarki Ani Brnabić što je prihvatila ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, moji politički protivnici sa kojima sam mislio da vodim debatu su očigledno otputovali. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Sada se postavlja pitanje na koji član se odnosi naš amandman, s obzirom da je Odbor intervenisao, izvršio neke izmene i onda je pitanje da li uopšte naš amandman ima smisla. Možda bih ja odustao kada bi mogao da ispratim sve ono što je Odbor radio, jer u pripremi materijala do amandmana Odbora nisam mogao da dođem. Ali, zašto je bila suština naša da obrišemo stav 2. člana 6. Predloga zakona? To je što jednostavno smatramo da ova odredba da će Vlada utvrditi vrstu pojedinačnog pakovanja kafe za krajnju potrošnju koja će se obeležiti kontrolnom akciznom markicom, jednostavno ne može da se nalazi u ovom članu. Znači, ovaj član govori o kontrolnoj markici, o tome na koje se generalno proizvode stavlja, kako izgleda, ko štampa, Narodna banka, ali ne govori na kojoj flaši treba da se nađe, da li na paklici ili ne paklici, pakovanju cigareta. Dakle, nema drugih akciznih proizvoda, oni se ne spominju u ovom članu, sem kafe. Znači, kao da je Vlada sama sebe limitirala intervencijom na onim članovima zakona gde je ova odredba trebala da se nađe. Znači, Vlada je imala potpuno odrešene ruke da promeni svaki član zakona ili da ga dopuni, da predloženi neki novi član, a mi kao poslanici nemamo. Naša zamerka je da ovaj stav koji treba da se nađe, ne treba da se nađe u ovome članu, jer ovaj član ne definiše kako izgledaju pakovanja za krajnju potrošnju na koje se stavlja markica, nego samo kako ta kontrol markica treba da izgleda.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima, najpre, narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
To je na član 20, praktično, osnovnog teksta ovo stvarno što je dograđeno stavom 3, to je nešto što postoji. Jedan od poslanika je pre mene i objasnio kako to ide sa kafom. Prvo se ubere negde kafa, pa dođe na granicu kao sirova, pa onda ide dalje. Obračunavanje u tom celom procesu, to se podrazumeva i tu ništa nije problematično. U tom smislu ova dogradnja, ja ne znam zašto ste dogradili ovo kada to funkcioniše. Međutim, ovo baš insistirate na ovoj kafi. Da vam samo objasnim jednu stvar. Nedimoviću, u pravu ste, imam ja veliko iskustvo. Akciznim markicama ne može da se pobedi sivo tržište. Milan Beko, dve godine u carinskom skladištu lepio švercovane akcizne markice. Žalio mi se kako su mu prsti otpadali od lepljenja. Ima i takvih i sada koji lepe. Da ti ne pričam na cigarete ko šta sve lepi, koliko lepi. Ali, to neće da zaustavi ni Zakon o akcizama, niti Zakon o PDV, niti Zakon o poreskoj administraciji. Zavedite red prvo u policiji, jer vi u policiji, imate kod mene u Rakovici, u Borskoj ulici, naiđe žandarmerija pa uhapsi specijalne policajce. I jedni i drugi u uniformama. I jedni i drugi diluju drogu. E, zatvorite granice. Odrekli ste se carina, granice šuplje ko švajcarski sir. Povedite računa ko ima carinska skladišta. Pogledajte šta se desilo sa izmenama Zakona o unutrašnjoj plovidbi i lukama. Svako može da toči gorivo gde god hoće. I da vam ne pričam još neke stvari. To su mere protiv sive ekonomije.
Zahvaljuje, gospodine Krasiću.
I ja vama zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Ponovo meni, iz potpuno nejasnog razloga se, da kažem, proizvodi od kafe i kafa detaljno razrađuje u članovima koji govore o opštim nekim akciznim proizvodima. Znači, član 20. govori da ima pravo umanjenje obračuna te akcize u visini plaćenih akciza na proizvode koji su nabavljeni od proizvođača, odnosno uvoznika akciznih proizvoda ili ih proizvođač samo proizvodi, odnosno uvozi, a koji se kao reprodukcioni materijali upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda na koji se plaća akciza. Znači, ovo je moglo da se primeni na kafu. Ne razumem zašto je moralo isto ovo sve da se napiše, doda novi stav koji govori da ima pravo na kafu, na povraćaj, odnosno umanjenje akcize kada je u pitanju kafa. Vidim, mislim, ovaj predlagač se dosta potrudio da jasno definiše kafu ali po meni je na potpuno pogrešan način. Umesto da opšte norme koje postoje i koje se odnose na sve akcizne proizvode, eventualno doradi kako bi mogao da se primenjuje na proizvodnju i promet kafe, on sada u članove ubacuje iz nekog razloga samo kafu kao akcizni proizvod i definiše šta se sa tim radi. Iz tog razloga smo predložili brisanje ovog člana, jer smatramo da je potpuno nepotreban, da je moga da se primeni važeći član 20. i na proizvode sa kafom koji govori o mogućnosti da se vrši umanjenje obračuna te akcize. Tako da, naravno, tu se onda postavlja i pitanje kako će se to raditi? Ko će da radi taj obračun, pošto stalno slušamo kako je poreska uprava preopterećena i ne može da odradi neki deo posla koji bi trebao da odradi, a sad, evo, dodajemo jedan novi potpuno bespotrebno.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Trebali smo da dođemo do člana 20. osnovnog teksta, da konačno raščistimo šta radimo sa akcizama za kafu. Ovde se sad svi slažemo. Dakle, uvodeći akcizu za kafu, odnosno pojašnjavajući njeno funkcionisanje, mi ne pravimo teret i ne delimo domaće i strane proizvođače. Vi ste u ranijim članovima imali jasno definisano da na ne prženu kafu imate akcizu od 80, pa još jedno 100 dinara. Mi ne oporezujemo proizvođače, odnosno akciznim markicama ne definišemo razliku između domaćeg i stranog proizvođača. Mi definišemo proizvod, to je kilogram kafe. Ovde se jasno kaže, ovim članom 20, da ćemo u principu vraćati, kao i kod sistema PDV, akcizu koju ste platili, odnosno konkretno kod sirove kafe, vratićemo prerađivačima i za taj iznos će cena proizvoda krajnjeg biti umanjena. Samo što ćemo isto kao i kod PDV učiniti da imamo povraćaj, odnosno akcizno funkcionisanje. Drago mi je što konačno shvatamo da kada smo došli negde na sredini zakona, da ovo nije novo poresko opterećenje, u stvari samo preciziranje mehanizma funkcionisanja akcizne politike koji se tiču kafe. Zato ovaj član u stvari i ne možemo da izbrišemo i možda je moguće da smo prenormirali ovaj član, ali to svakako znači da je svima sada sve jasno.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Ja ću da priznam da je Vlada u pravu i da treba suzbiti nelojalnu konkurenciju. Hvala.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala predsedavajući. Evo, naravno, u obrazloženju Vlade ponovo se otkriva prava pozadina i ovog vašeg zakona koji naravno ministar pokušava da izbegne, ali ja sam tu da ga uvek podsetim na ono što ovde lepo piše. Kaže – dosadašnji način oporezivanja akcizom, samo pri uvozu, stavljen je kao primedba Evropske komisije u okviru bilateralnog skrininga za PG 16 oporezivanja. Dakle, da nije stavljen kao primedba, jel biste vi stavljali ove akcizne markice i na sve ovo? Biste. Nešto sumnjam gospodine ministre, jer imali ste pet godina vlasti SNS, pa ne staviste. Isto tako, naravno može da se postavi pitanje i šta se radi u sferi duvana i svih drugih elemenata sive, crne i ne znam kakve ekonomije kojoj nikako da stanete u trag, jer pitanje ko se time bavi. Ako se time bave recimo ljudi bliski SNS, to nećete dirati, je li tako gospodine ministre? Ako se time bave neki drugi ljudi, obični srpski proizvođači, prerađivači, onda ajmo njih da dodatno oporezujemo, jer strane banke su zaštićene i strane firme, kao beli medvedi. Oni koji se bave sivim i crnim tržištem, a bliski su SNS i oni su zaštićeni kao beli medvedi. A hajdemo neku sirotinju ili kako mi kažemo u našem kraju boraniju, da dodatno oporezujemo da se na njima iživljavamo i da glumimo borbu protiv sivog tržišta. Pa, što se ne borite protiv sivog tržišta tamo gde su vama bliski akteri te pljačke sive ekonomije i svega drugoga što cveta i buja na našim tržištima? Ono što je kolega Krasić rekao, apsolutno podržavam. Nećete vi ovim akciznim markama ništa od ovoga što ste ovde rekli da će promena akcizne politike na kafu trebalo da dovede do smanjenja nelegalnog prometa ovog proizvoda. Tu bi više trebalo da angažman daju određene inspekcijske, policijske i razne druge aktivnosti koje naravno nisu razrađene onako kako treba, jer očito nekome treba dozvoliti da se dalje bogati na nelegalan način.
Pravo na repliku, ovlašćeni predstavnik SNS, Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, čujete vi njega. Da li, kaže, hapsite one švercere koji su bliski SNS? Pa, ne mogu mogu da odolim da ne kažem, ma pravi Ilija Čvorović, pravi balkanski špijun. U svemu vidi zaveru, samo je on pošten. Samo je orao pao, to je problem.
Pa, nema, jer ste vi izazvali repliku. Da ste govorili konkretno o amandmanu ne bi dozvolili da se gospodin Arsić javi i replicira. Izvolite, gospodine Krasiću, po amandmanu.
Po amandmanu? Aha, dobro onda. Pa, evo, vidite, mi smo sada saznali da su ovi iz EU rekli - ne može da se plaća akciza samo pri uvozu i onda su u članu 21a. izbrisali stav 2. Kaže se ovako - obračunavanje akciza na kafu vrši se prilikom uvoza. Oni su to izbrisali, ovi iz Vlade. Ali, vi ne znate da pregovarate sa ovim iz EU. Vi ste trebali da kažete - ova odredba postoji, jer ne uspeva kafa u Srbiji i oni vam to nisu uvažili. Oni i dalje misle da kafa raste u Srbiji, eto, vidite. Šta je EU? Antiću, EU je otprilike ovako - naši kriterijumi da uđete u EU jeste da vam se povade krajnici i možete da budete tamo. A vi kažete - pa zdravi mi krajnici. On kaže - nema veze mora da se povade da bi smo ušli u EU. Sreća naša što nije tu Boža Đelić, ili onaj Dinkić. Oni bi rekli - i treći krajnik, samo što pre da odemo. Eto to je ta razlika između vas. Akcizna politika treba da bude prema našim interesima. Šta nas briga za EU. Ja ću da vam objašnjavam tamo kod cigareta, kamo sreće svi oni iz EU da dođu kod nas da puše ovde. Em je jeftinije, em možemo više da im prodamo. Kod nas je jeftiniji alkohol, možemo bolje da ih napijemo, da uzmemo pare malo njima, da izvučemo štetu od onog bombardovanja. To je prava ekonomska politika, da se oni prilagođavaju nama, a ne mi njima da se prilagođavamo. Hoćete na naše tržište? Naša pravila, izvolite, calni, pa dođi, a ne prodali smo sve samo da bi nas oni potapšali. Naled po zdravlja, nalet, nulet, kako se zovete, Nedimoviću. Vi pozdravljate, vi, nevladina organizacija, vi pozdravljate Vladu što je donela zakone. Hvala.
Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? Ne. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Ovo što ste napisali kao literalni sastav ima stvarno smisla, ali kao norma je nemoguće primeniti. Sada ću da vam kažem zašto je nemoguće primeniti. Ako ste vi utvrdili da je neko stavio u nelegalan promet, znači nije ovlašćen, stavio je neki akcizni proizvod, onda potpada pod udar odgovarajućih normi koje predviđaju neku sankciju, oduzimanja robe, oduzimanje dobiti, oduzimanje koristi itd. To se do sada primenjivalo. I kada se oduzme roba, ona se preko nekog trećeg proda, taj treći plati akcizu ili neko kupi, pa opet taj mora da plati akcizu, a ovde su izmislili treću neku varijantu, da naplate akcizu od nekoga ko je potpuno neregularan. Kada je neko potpuno neregularan, nalazi se u nečemu što je kriminal, on potpada pod dejstvo i svih poreskih propisa i krivičnog propisa, a vi ga na ovaj način maltene legalizujete. On posle toga može da maše sa onim papirom, evo, ja sam platio, platio sam akcizu, jeste da je bilo prinudno, ali sam platio akcizu. Prosto je neverovatno da uvodite ovaj treći oblik, posle 15 godina od kada je donet zakon. Zar je moguće da za 15 godina vi niste imali ovakvu situaciju? Imali ste i rešavali ste te situacije. Da ne pričam sve kako ste rešavali. Potpuno nepotrebna promena, ali i dalje nisam saznao koji je taj principal za kafu?Svi naši ovi što sa kafama rade imaju svog principala iz inostranstva. Da li je to opet onaj Grk? Ja jednog otera tamo 2000. godine. Da se nije on vratio?
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima predstavnik predlagača narodna poslanica Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem. Ovaj amandman Odbora suštinski detaljno daje kako se obračunava akciza u trenutku postupka kontrole, kada se utvrdi da je određena roba stavljena van potrebne dokumentacije koja se stavila u promet i time je definisano da je postupak kontrole utvrđen da akcizni proizvodi koji su suprotni odredbama treba da podležu određenom obračunu tih akciza, bez obzira i ako bi bili oduzeti u tom trenutku ili ukoliko nemaju potrebnu dokumentaciju da se dopuni, ali da akcize u određenom stepenovanju moraju biti plaćene. S druge strane, zahvaljujemo se ministru koji je na Odboru ovakav amandman prihvatio. Hvala.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, šteta je što moj kolega poljoprivrednik nije tu, zato što je on sa podjednakim uspehom švercovao i bunde i vino i kafu. On bi najbolje znao šta je sporno u ovom zakonu.
Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, i zajedno poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima predstavnik predlagača narodna poslanica Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem. Ovo je taj poslednji amandman Odbora na ovaj zakon koji je predstavnik Vlade prihvatio. Govori praktično o preciziranju roka u kome je potrebno da obveznik izmiri svoje obaveze prema akcizama i donet je u skladu sa zakonom. Znači, uređuje se i postupak za koji je zadužena i poreska administracija na osnovu kojeg će vršiti ovu naplatu u tom određenom roku. Zahvaljujem se još jednom Vladi koja je imala razumevanja da zajednički preciziramo sve ove detalje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Ja ću da skratim, kad smo već uhvatili zalet. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, i zajedno poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić. Reč ima Srđan Nogo.
Ponovo tražimo brisanje ovog stava 2. člana 11. zato što, kao u celom Zakonu o akcizama, mi se protivimo uvođenju akciznih markica za proizvođača kafe. Još jednom ponavljamo identično obrazloženje. Ovo je interes EU i EU je jednostavnije da neki „Nestle“… za sirovu kafu izmelje, napravi mešavinu, upakuje i onda je plasira na tržište Srbije, tako da im je to super. Ali, mi valjda imamo interes da ipak neki ljudi rade, imaju platu, imaju zaradu, neki preduzetnik ili neko privredno društvo ostvaruje neki profit i da se bavi tim poslom na teritoriji Republike Srbije. Ja mislim da je to interes Srbije. Evropska unija se bori za svoje interese, ali je ovde problem što se mi ne borimo za sopstvene interese. Ne bih mogao da se složim da je razlog uvođenje fiskalnog reda, odnosno sprečavanja sive ekonomije u prometu kafe jer, kao što su rekli prethodni poslanici, akciznim markama se ne bori protiv sive ekonomije, već nekim drugim merama i nekim drugim sredstvima. Prosto, imamo jedan ozbiljan problem u ovim odgovorima koje vi dajete na ove amandmane. To ne stoji, zato što vi jedno kažete u predlogu zakona, drugo kažete u usmenom obrazloženju a treće napišete ovde pismeno. Moramo da potenciramo, interes Evropske unije je jasan, vi ga definišete u obrazloženju zakona, vi ga definišite u obrazloženju amandmana, jedino ovako, usmeno, u razgovoru, ne smete da priznate da Evropska unija ima interes, ona nas je naterala to da radimo, mi nemamo nikakav interes. Lično bih voleo da su svi proizvođači domaće kafe u vlasništvu srpskih privrednih društava. Nažalost, najveći proizvođači su otuđeni u nekom prethodnom periodu, ali kada mi pomenemo da mi to ne bi dozvolili, vladajuća većina odnosno kolega Đukanović nas napada i kaže da je to nemoguće i da to nije nešto čime se bavi Srpska napredna stranka. Mi imamo jedan ozbiljan sukob dva shvatanja politike i dve političke filozofije – vi u svemu slušate interes stranaca, a mi u svemu se borimo za srpski ekonomski interes.
Po amandmanu, reč ima ovlašćeni predstavnik SNS, Veroljub Arsić. Izvolite.
Od vremena poslaničke grupe. Vidite, ja kao neznalica i nevaspitan, znam da se akciza na kafu plaća i bez ovog zakona. Ovi ne znaju. Oni pričaju da bi pričali. Ovde se ne uvodi akciza na kafu, nego se reguliše način obračuna akcize na kafu. I nije u pitanju da Evropska unija hoće tržište u Srbiji, grešite. To neznalica ne zna i ne zna ni da pročita šta piše, što je najstrašnije. Znači, kada se skinu administrativne barijere na proizvode od kafe, naša kafa zbog lošeg načina obračuna akcize može da bude švercovana na teritoriji Evropske unije. Jel biste vi to dozvolili? Ne bi. (Srđan Nogo, s mesta: Propašće EU.) Vidite sa Milom Đukanovićem, on će to najbolje da vam objasni. Znači, i ti naši domaći proizvođači kafe, zbog regulisane akcizne politike i načina obračuna, mogu da učestvuju i na njihovom tržištu, inače ne bi mogli. To piše u zakonu. Ništa više. A vi pročitajte bar zakon kako treba.
Na član 11. amandman je podnela narodna poslanica Marija Janjušević. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Na sreću, i dalje se radi o kafi, pa mogu da se nadovežem. Ja možda nemam takva znanja kao pojedini poslanici koji su ovde sedeli 10, 11 godina, dok sam ja bila u privatnom sektoru i mogu da vam kažem, i direktor preduzeća. Ali, ako ja, na sreću ili nesreću, budem ovde 10 ili 11 godina, biću daleko bolja nego što su oni sada. Zahvaljujem se na onom – orlovi. To je nama kompliment. Ja ne znam da li je orao pao, ali vam kažem – od orlića vam orao nikad biti neće. A sad malo i o toj Evropskoj uniji.
Ako možemo, samo o amandmanu.) Možemo, isto onako kao i ostali poslanici koji se trude da pričaju da bi trošili vreme, tako da ja trošim svoje vreme i ne vidim razlog da me prekidate. Dakle, toliko šizofrena situacija, da mi imamo privremene mere poput takse za RTS i penzija koje se privremeno, a za stalno, smanjuju, imamo zakone koje donosimo po hitnom postupku a primenjujemo ih za godinu-dve, zbog čega – zbog obaveza prema Evropskoj uniji. Svi vrlo dobro znate da je krajnji uslov koji ćemo morati da ispunimo odricanje 15% naše teritorije. I ovo sada je toliki zločin što se radi, pri tom, još jedna praktična stvar iz obrazloženja. Dakle, mi se usklađujemo sa pravima iz Evropske unije. Pri tom… Koleginice Janjušević…
Samo da dovršim. Pri tom, te pravne forme nisu…(Isključen mikrofon.
Koleginice Janjušević, tri puta pokušavam da vas usmerim da pričate o amandmanu na član 11.
Pričam o amandmanu. Ne pričate o amandmanu na član 11. Amandman glasi: „U članu 11. Predloga stav 2. briše se.“ A tekst Predloga zakona, član 11: „U članu 30. stav 1. posle reči: „biotečnosti“ dodaje se zapeta i reč: „kafa“. Po amandmanu? Izvolite, prijavite se. „Briše se“ je jedina prava reč za ono što se ovde nudi kao zakonska regulativa. Meni je vrlo žao što mi nemamo mogućnost da izbrišemo ovih 16 godina, a ne ove članove zakona koje nam ovde nudite. Ali, verujte mi, posledice neće snositi samo građani. Vi koji mislite da ćete se izvući, da li ćete svoj novac pokupiti pa otići napolje ili ćete ponovo ući u neku novu… [[Isključen mikrofon.]]
Vi definitivno nemate nameru da govorite o amandmanu. Zahvaljujem. Ovlašćeni predstavnik Srpske napredne stranke, Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam nepismen, ali sam počeo da radim sa 20 godina. I to baš u privredi, ne u politici, u privatnom biznisu. Ali, to vi ne znate. Da znate, da ste zaista radili, znali biste da čitate zakon. Tako da sam ja ovo naučio iz realnog života, iz onoga što je u privredi. Učio sam i dok sam tri godine volontirao ovde kao narodni poslanik. (Marija Janjušević dobacuje.) Učio sam. Jeste. Pa je vreme da vi počnete da učite. Kad u nešto nisam bio siguran, gluposti nisam pričao, nego sam ćutao. Molim predlagače amandmana da, osim što napišu – briše se, što je potpuno legitimno, hoće da govori dva minuta, barem ta dva minuta koja ima upotrebi na pravi način, a ne da iznosi neistine, izmišljotine i pokazuje kolika je neznalica.
Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
U cilju efikasnijeg rada, ja ću odustati od daljeg obrazlaganja ovog amandmana.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: Preskočen je amandman.) Samo trenutak. U pravu ste. Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite. NATAŠA SP. JOVANOVIĆ: Nećemo da varamo, kolega, u sitne sate. Došli smo do povraćaja akcize. I da smo bili u pravu mi, srpski radikali, kada smo predložili da se ovaj član 12. Briše i naveli koliko puta je od osnovnog teksta zakona do sada promenjen zakon, govori jedan skandalozan slučaj. Ja verujem da kolega Arsić nije ni čuo i verujte mi, uvažene kolege narodni poslanici, gospodo ministri, da ja nisam u trenutku kada smo podnosili ovaj amandman saznala u potpunosti za slučaj koji se desio u periodu od 2013. do 2015. godine, a sve je isplivalo na površinu u aprilu ove godine. Naime, iako je donet zakon koji je promenjen poslednji put 2015. godine, kao što ga sada menjate, krajem 2016. godine, a donet je novi pravilnik, tako da su preduzeća, 15 ih je u Srbiji koja koriste, koja su imala povraćaj akcize, gorivo za industrijsku proizvodnju, morala da vrate z bog toga što im je to naložilo Ministarstvo finansija ogromne iznose zato što je greška u zakonu. Posebnim pravilnikom, možete da zamislite, ljudi za to saznaju posle dve godine, kao što je preduzeće „Kaolin“ Valjevo, koje se bavi proizvodnjom proizvoda za prečišćavanje voda. U aprilu ove godine u jeku izborne kampanje, nema Vlade, nema ničega, non-stop ste rastrčani svuda, pričate biće bolje i sada kažete ljudima – vratite po 90 miliona. Sada njihovi zaposleni ne mogu da prime zbog toga plate, zato što je napravljena katastrofalna greška. Tako vi unapređujete privredu i tako potkradate srpska preduzeća. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja mislim i ovog puta da je Vlada u pravu.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
To je član koji se odnosi na reflakciju akcize i sve je već postojalo. Uopšte nije bilo potrebe da se dograđuje ovaj član sa novim stavom. Pravo na reflakciju akcize, plaćene akcize imaju lica – uvoznik proizvoda koji je taj proizvod izvezao. Naravno, kerozin i gorivo, to je neka druga priča itd. Kod akciznih proizvoda vi to ne možete staviti u isti koš kao kada je u pitanju neka druga roba. Mi imamo situaciju da uvezemo nešto što je sirovina, polufabrikat itd, oplemeni se ovde pa se izveze, pa onda ima nekih mogućnosti oko carina, PDV ako je akciza i akciza itd. Ne znam zašto ste ugrađivali baš ovako i potencirali ovo – platio kao uvoznik, a ima reflakciju ako to isto izveze. Ne vidim ekonomsko opravdanje za posao. On je morao nešto da oplemeni u međuvremenu. On je morao da podigne vrednost proizvoda. On je morao da naplati ruke, da svedem na ovo što svi mogu da razumeju. Ovako je data ova formulacija jednostavno kao da joj nije mesto, baš kao da joj mesto nije ovde. Ja u potpunosti razumem ekonomski interes da neko želi nešto da sastavi ovde, pravi ovde da bi osvajao neka nova tržišta itd. Sve je to nešto normalno, ali kod akciznih proizvoda, oni nisu podobni za tu vrstu poslova, osim za zabranjene poslove. Sada malo slažem kockice – Dunav …
Zahvaljujem kolega Krasiću. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zbog efikasnijeg rada, ja ću odustati od obrazlaganja ovog amandmana.
Zahvaljujem. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Član 14. odnosi se na član 40. ovog zakona i govori o reflakciji, odnosno vraćanju akciza licima iz prethodnog člana i vi ste ovde dodali deo koji kaže da je – račun uvoznika akciznog proizvoda sa iskazanom akcizom koja je plaćena pri uvozu, odnosno jedinstvenu carinsku ispravu kojom se dokazuje da je akciza plaćena pri uvozu, kao i dokaz da su proizvodi izvezeni. Vi naš amandman da to brišemo ne prihvatate zato što kažete da lica iz člana 39. osnovnog zakona ostvaruju reflakciju akciza na osnovu pismenog zahteva uz dokaze da su platili račune proizvođača akciznog proizvoda itd. Mi imamo sada situaciju da ste vi akcize, odnosno da je država akciza vratila za 35 preduzeća i da sada tražite od tih preduzeća da oni akcize vrate. Na osnovu čega? Kako ste to izračunali? Kako ste dozvolili da se akcize vrate, u nešto su uložene, nešto se desilo, recimo u proizvodnju, u nova radna mesta u koja se vi zaklinjete, i sada ti ljudi – šta? Ako ih naterate da vrate ta sredstva, šta će – da daju otkaze ljudima koje su zaposlili na ime tih sredstava koja su dobili? Dakle, ovo je prosto neverovatno, ne samo ovaj član nego ceo zakon koji govori o neozbiljnosti i neodgovornosti onih koji na žalost upravljaju državom i to na isti način od 2000. godine do dana današnjeg. Da je to tako govori upravo činjenica da ovaj Zakon o akcizama menjate 20 puta, svaki put sve gore i gore.
Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zbog dinamike koju smo postigli ja ću da odustanem od daljeg obrazlaganja.
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Nastavljamo. Član 15. odnosi se na član 40a stav 1. i tu menjate određene periode i iznose i niste nam ničim ni u obrazloženju zakona, ni u obrazloženju ministara kada su govorili, zapravo nije ovlašćeni ministar ni bio, znamo mi da može Vlada da ovlasti koga god hoće, ali suštinski onaj ministar koji bi možda mogao nešto i da objasni i odgovori na neko pitanje nije se ni pojavio, tako da nas niste ubedili da obračunavanje i plaćanje akciza na cigarete će zaista doprineti u ne znam kojoj meri punjenju budžeta, ali ste na ovaj način povećali cene cigareta. Mi znamo da su cigarete, kao i alkoholna pića i druge luksuzne robe najpogodnije za povećanje akciza i mi u principu nemamo ništa protiv toga da kada mora da se, kada treba da se povećavaju akcize da to bude upravo na tim robama, ali malo često ovo radite. Pre nekoliko meseci ste povećali cene cigareta i nije dobro da to radite opet. Znate, ne možete se boriti protiv pušenja tako što ćete povećavati cenu cigareta, bar ne u državi Srbiji u kojoj više od pola miliona, 600.000 ljudi radi za minimalac i na žalost mnogi od tih ljudi su pušači, svesni svih negativnosti cigareta i pušenja, ali ne može država da se na taj način bori protiv duvanskog dima, kako se to popularno kaže, tako što tim ljudima koji rade za tako male pare i kojima je svaki dan …
Vreme.
Nastavićemo.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Iz istog razloga kao i prethodnog puta, zbog dinamike odustaću od obrazlaganja ovog amandmana.
Hvala. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Drago mi je da još snaga drži gospodina Arsića, a nadam se da je samo privremeno izašao iz sale, jedva čekam da nastavimo dijalog. Što se tiče ovog amandmana, vi u obrazloženju zašto ne prihvatate amandman kažete – amandman se ne prihvata zato što, imajući u vidu izmene navedenog člana Predloga zakona, vrši se postepeno usaglašavanje sa standardima EU u postizanju minimalnog nivoa oporezivanja, kada je reč o oporezivanju akcizom cigareta. Vidite, mi upravo u obrazloženju zašto predlažemo naš amandman izražavamo jednu bojazan. Nije sporno, malopre je i prethodna govornica, koleginica rekla da ako već moraju da se podižu akcize najbolje da to budu proizvodi poput duvana koji i štete zdravlju, ali šta ćemo sa situacijom što prihodi u Srbiji su daleko ispod prihoda u EU? I šta ako to dovede, mi smo i o budžetu imali jednu raspravu na tu temu, šta ako to dovede do porasta sive ekonomije? Jer, prosto, dolaziće sve više do izbegavanja i izvrdavanja zakona i ljudi će prelaziti u sivu ekonomiju zato što zbog nameta i visine akcize, a ovo je znači predviđeno od 2017. do 2020. godine da se to dostigne taj minimalni nivo oporezivanja sa EU, neće biti u prilici da plate duvan po cenama u EU zato što plate nisu kao plate u EU. Mi možemo da dođemo do jedne paradoksalne situacije da nam se budžet manje puni nego što se punio do sada. Da li se vodilo o tome računa? Imamo jednu isto hipotetičku situaciju oko tih akciznih markica. Možda kolega Krasić zna nešto što ja ne znam, pa je onda u prethodnom nekom slučaju upitao – šta ako dobijemo neku situaciju da bude ugrožena EU? Kao što je rekao Arsić, jer se on brine zbog EU, šta ako mi krenemo da švercujemo kafu u EU, šta ako neko naštampa akcizne marke u kovnici novca, pa ih podeli proizvođačima duvana, npr. sa Kosova, pa se na taj način nelegalno to prebaci i EU ili bilo gde. Može da se i trguje akciznim markicama to je vrlo, vrlo nezgodno, ali možda Krasić zna više od mene.
Hvala. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite, koleginice.
Predsedavajući, ja ću se samo složiti da na kafi nije više tolika zarada i slažem da bismo te akcize ipak trebali preko duvanskih proizvoda, a da se od kafe više ne zarađuje i kafedžija najveći, naprednjak, je prešao na lokalne televizije da ih kupuje i stvara ovde medijski mrak.
To baš ima veze sa amandmanom.Idemo dalje. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragan Vesović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik dr Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Očekivao sam da ćemo čuti pre svega koliki deo nenaplaćenih akciza je po pojedinim vrstama akcizne robe, što bi bila osnova za bilo kakvu kvalitetnu raspravu. Inače, u svim zemljama sa tržišnom ekonomijom problem akcizne robe je uvek aktuelan i poenta jeste da se što veći deo prihoda od akciza obezbedi u budžetu, a on se ne obezbeđuje samo po osnovu visine akciza nego i po obuhvatnosti roba koje su predmet akciza. Zato prilikom određivanja visine akcize treba voditi računa da li će obuhvatnost biti smanjena sa većom akcizom, pa će priliv u budžetu po osnovu akciza biti manji nego što bi bio sa manjim akcizama po jedinici proizvoda, a sa daleko većom obuhvatnošću. Naša zemlja ima poseban problem, jer praktično nema granice koja je kontrolisana sa KiM, vrlo je slabo kontrolisana granica sa Crnom Gorom i otuda dolazi mnogo akcizne robe koja je predmet sive ekonomije. Dalje, ovaj član 15. obuhvata period od 2017. do 2020. godine, a već u članu 20. kaže se da će 1. januara 2018. godine biti vršena nivelacija akcize po paklici cigareta ukoliko dođe do porasta cena za 2%. Prema tome, budući da će ova visina akciza po paklici cigareta sigurno biti revidirana u ovom periodu od 2017. do 2020. godine, postavlja se pitanje svrsishodnosti ovako formulisanog člana. Hvala.
Hvala vama. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Marko Milenković i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Ovo je član kojim se poprilično menja član 40v osnovnog teksta zakona i on je u vezi sa prethodnim članom, ovde se ne vidi istorijat kod ovog člana 40a, ali on postoji odavno, i on jeste rezultat pritisaka iz EU. Slično je i sa ovim 40v. Moram da vam skrenem samo pažnju, ovde se već vidi da je predlagač zakona u nedoumici i on se nalazi u svojevrsnom procepu između proizvođača cigareta u Srbiji, to su stranci koji su i kupili na neki način jedno ekskluzivno pravo i država ima obavezu prema njima, i nečega što je put ka EU, a EU još nije završila sa osvetničkim aktivnostima prema proizvođačima cigareta, jer dugo godina traje veliki spor, težak preko deset milijardi dolara, pred jednim sudom u NJujorku, koji se proglasio nadležnim da reši po zahtevu EU koja tuži sve proizvođače zbog nelegalne trgovine i velikih gubitaka na evropskom zajedničkom tržištu. I to se preslikava i kod nas. E, sad, ovim članom 40v daje se ipak neka garancija da nominalni iznosi akciza iz prethodnog člana treba da se usklađuju sa rastom tzv. potrošačkih cena, to je nekada u zlatno vreme rastom cena na malo, a ovde se kod nas računa da je kontrolisana inflacija, samo da završim jednu rečenicu, da će kontrolisana inflacija u jednom dugom vremenskom periodu biti, pa projektovana je na 2%, a molimo se Bogu ako bude i 4% će biti dobro.
Hvala. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Kolega Rističević.
Ja ne mogu bez kolege Radulovića, kako ga ja zovem Rodni-Del boj, ja ovo ne mogu o usklađivanju nikako razumeti. Hvala.
Hvala. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovo je zapravo uređivanje člana 40d, koji govori o plaćanju akcize na duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine i to od 31. decembra 2012. do 1. januara 2016. godine, kada su akcize povećane od 35% te 2013. godine do 43% ove godine, što je 8% više. Ovde dodajete jedan član koji govori o izuzecima od stava 2. koji je zapravo osnovica za obračun akciza ovih koje sam malopre pročitala. Sada u obrazloženju zašto vi ne prihvatate naš amandman da se ovo briše, prepisali ste u potpunosti ovaj član, odnosno ovaj dodatak člana 40b, koji ste, evo kao novinu u ovom zakonu o izmenama i dopunama zakona predložili za usvajanje. Dakle, ništa nam novo niste rekli, ništa što bi nas eventualno, ubedilo da možda mislimo da možda nismo dobro postupili što smo predložili brisanje svakog od ovih članova. Ali, što više idemo u obrazlaganje jednog po jednog od ovih amandmana, sve smo uvereniji da je ovo zaista jedini način da vam pokažemo kakav je naš odnos prema ovom zakonu, i uvereni da je to zaista jedno opšte mišljenje i opšte raspoloženje. Jer ne možete vi samo na ovaj način da sve dublje zavlačenjem ruku u džep građana Srbije da stabilizujete stanje u budžetu, koje koliko god vi pokušali da ga predstavite kao divno i krasno, je zapravo daleko od toga.
Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, kod obrazlaganja i glasanja o ovim amandmanima ja bi poslanike koji nisu u kvorumu kada se obrazlažu njihovi amandmani, ili makar nisu za vreme glasanja, takve amandmane u buduće Poslovnik treba da izmenimo, da se o njima ne glasa.
Na član 17. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr. Ana Stevanović i mr. Jasmina Nikolić. Da li nek želi reč? (Ne.) Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Evo, došli smo do prelaznih i završnih odredbi, i prelazne i završne odredbe su zapravo jedini novi članovi u ovim izmenama zakona. Član 18. konkretno govori o prosečnoj ponderisanoj maloprodajnoj ceni cigareta, duvana za pušenje, i ostalih duvanskih prerađevina za 2017. godinu, što upućuje da ćemo vrlo brzo imati ponovo izmene i dopune ovog zakona. Ono što je kolega Krasić malopre govorio o predviđenoj inflaciji, i dalje vi, zapravo ovim zakonom negirate ono što u javnosti pričate. Niste, svakako prihvatili ovaj naš amandman, nismo ni očekivali da ga prihvatite, ali opet je Vlada pokazala da je zapravo briga šta pišu narodni poslanici, zato što je opet u obrazloženju zbog čega se ne prihvata amandman, samo prepisan zapravo u malo kraćoj verziji član 18. Mi zaista očekujemo ozbiljniji odnos Vlade Republike Srbije prema Narodnoj skupštini. Ako se narodni poslanici trude da podnesu određene amandmane i da obrazlažu te amandmane, onda najmanje što očekujemo jeste da nam Vlada svojim obrazloženjem, pokaže da je bar pročitala to što su narodni poslanici napisali, a ne tek tako da pređe preko toga računajući imamo većinu, neko će već glasati za to. Ali, to nije dobro, to nisu dobre poruke koje šaljete građanima Srbije, i verujte nisu srećni što im povećavate cenu cigareta.
Hvala. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo meni je stvarno žao što moj kolega poljoprivrednik nije tu da nam objasni prosečnu ponderisanu cenu, s obzirom da je za vreme Sablje prodao celu jednu fabriku cigareta Duvanska industrija Niš. Hvala.
Na član 18. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr. Ana Stevanović i mr. Jasmina Nikolić. Da li nek želi reč? (Ne.) Na član 18. amandmane u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 19. je takođe novi član u ovim izmenama i ovde ste predvideli kada ćete utvrđivati prve ponderisane prosečne maloprodajne cene cigareta i minimalne akcize na cigarete, duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine. U ovom članu kažete da ćete taj posao izvršiti do 15. februara 2018. godine, kažete, na osnovu podataka o ukupnoj vrednosti svih cigareta itd. Mi vas pitamo zašto je taj rok, da li je bilo moguće da se to uradi ranije? Naravno, ne prihvatamo vaše obrazloženje zbog čega vi ne prihvatate naš amandman. Ponavljamo ono što smo od početka rasprave o ovom zakonu govorili. Šta je suština? Suština je da uzmete još neki dinar tom narodu koji jedva sastavlja kraj sa krajem. Svakako nijedan pušač neće prihvatiti ako kažete, pa ako sastavlja kraj sa krajem, zašto puši cigarete. Eto, to je valjda jedan od načina da se izađe na kraj sa mukom kojom su pritisnuti građani Srbije. Ponavljam, onih 600.000 koji rade za minimalac i koji se nikako ne uklapaju u prosečnu cenu o kojoj vi govorite na konferencijama i u javnosti uopšte. Dakle, i ovaj zakon i ovaj član upozoravaju zapravo da je život u Srbiji mnogo drugačiji i teži i mnogo skuplji od onoga što gledamo na javnom servisu o kojem smo na početku dana govorili i o njegovoj objektivnosti i realnosti.
Hvala. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Pošto se radi o minimalnim akcizama, a moj kolega poljoprivrednik nije tu, nemam s kim da se konsultujem, pa neću dalje obrazlagati ovaj amandman.
Hvala. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Jovo Ostojić. Izvolite, kolega.
Veliko hvala predsedavajući. Poslanici, ovde je reč o amandmanu 20. član 2. Predloga zakona, da se briše član 20. Predloženo rešenje je izmena toga člana i objašnjenje o predloženom rešenju je sledeće – amandman se podnosi, jer ne postoji nijedan opravdani tržišni razlog za bilo kakvu izmenu ovog zakona. Valjda imate u vidu da je zakon donet 2001. godine, izmenjen 2001, 2002. i 2003. godine, dva puta. Godine 2004. tri puta, 2005. godine dva puta, 2007, 2009, 2010, 2011. godine, dva puta, 2012. dva puta, 2013, 2014, dva puta i 2015. godine dva puta. Uvek je usaglašavan sa najvišim standardima EU i stvarno bi bilo čudo da je nešto promaklo mimo naloga EU. Ne znam da li se išta u ovoj zemlji može desiti da EU nije upetljala svoje prste? Šta se može desiti? Jesmo li mi već u EU, ili vi sada težite da odete u EU? Koliko je ovde podneto amandmana? Koliko ste prihvatili? Zar je moguće da svi ovi amandmani koje mi podnosimo, da nijedan ne vredi ništa, a sve koje podnosi vladajuća, da kažem koalicija najbolje, pošto je koalicija prihvata se, gro se prihvata.
Vreme, kolega.
Mogu li da završim?
Završite slobodno još jednu rečenicu. Zar vi mislite da se niko više osim vladajuće koalicije ne razume u ovim činjenicama o akcizama i sličnim zakonima koji su ovde, nego samo vladajuća koalicija? Doći će na vlast radikalna stranka i videćete da će biti bolje. Hvala. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo, čisto da objasnim, meni je odbijeno 70 do 72 amandmana. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Znate na šta liče svi ovi vaši predlozi zakona koje ste strpali u jednu tačku, 27 raznih predloga zakona i odluka? Kao da vežbate da vidite šta bi moglo da se uradi, ili ste vežbali ranije, jer u svakom od ovih zakona vi zapravo samo produžavate nekakve rokove. Više puta sam rekla i opet ću ponoviti, to govori zapravo o neozbiljnosti Vlade Republike Srbije. Nemoguće je i ne možete više da pričate da je neko drugi za ovo kriv. Konkretno za ovaj Zakon o akcizama jeste, zato što je 20 izmena ovog zakona od 2001. godine do dana današnjeg bilo. Ali, kako sada mi vama da verujemo da i ovaj rok koji ste predvideli do 2017. godine, da će to biti takođe rok koji će biti poštovan? Na obraz? Nemojte, ministre, molim vas, nemojte na obraz. Ni na potpis ne možemo da vam verujemo, a kamoli na obraz. Loše iskustvo imamo i sa ministrima i sa Vladom. Dakle, nekoliko sad ide zaredom članova ovog Predloga zakona, a tako je bilo i sa svim zakonima pre ovog i sa ovim koji nas još čekaju u pojedinostima, vi zapravo, šta da zaključimo, niste ništa radili. Da ste išta radili, valjda bi bar nešto od ovoga bilo završeno i ne bi morali da produžavate rokove. Jeste li vi uopšte spremni da uradite nešto sa ovim novim rokovima koje predviđate u ovim predlozima zakona? Loši su vam zakoni, a posledice su lošeg rada Vlade. Evo, ni jedan ministar neće da kaže da li će stvarno ove rokove iz ovih predloga zakona poštovati ili ćemo za koji mesec, možda u nekom drugom sastavu i sazivu, raspravljati o izmenama i ovog i ostalih zakona.
Hvala vam. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, još jednom žalim što ekonomska gromada, moj kolega poljoprivrednik nije tu, jer se on najbolje razume u cigarete ili pušenje, zato što je za vreme „Sablje“ 2003. godine uspeo da proda dve fabrike cigareta za tri putu manju cenu. On najbolje zna kako su se usklađivale akcize, zato što je obećao u narednih pet godina unapred utvrđenu akcizu, a usput je prodao i monopol, sve pušače na nekoliko godina da niko drugi nema pravo da proizvodi cigarete, osim kupaca te dve fabrike. Hvala.
Hvala. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Stvarno nekoliko članova ima koji, moram da kažem, od 1993. godine sam u ovoj zgradi, verovatno za ovih četiri godine dok nisam bio to se desilo, ali ja prvi put vidim da nešto što više ne pripada zakonu, već kad pogledate zakon to su one samostalne odredbe koje ne ulaze u tekst zakona, a to su obično prelazne i završen odredbe iz zakona o izmenama i dopunama određenog zakona, one su istorijske odredbe jer ih je vreme prevazišlo i svaka sledeća izmena o dopuna, ali da se one menjaju kao istorijske, koje su van zakona, ja vam kažem, to prvi put vidim. I kod ovog Zakona o akcizama vidim da se i ranije to dešavalo, a vidim i kod ovog Zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, da je zadnjih nekoliko tih izmena bilo i u delu onih samostalnih odredbi koje nemate čak ni u prečišćenom tekstu, pa i redakcijski prečišćenom tekstu, pa evo i „Službeni glasnik“ kad objavljuje i ovaj sajt Paragraf, on te odredbe baci van poslednje odredbe i kaže – samostalni koji više nisu ušli. To se ne menja, to je istorija jednog propisa. To je završeno vreme, nemate potrebe to da menjate. U tom smislu, ja uopšte ne shvatam ove članove od 21. do 26. Šta želite na taj način da pokažete, to meni uopšte nije jasno. Oni ne postoje, pa ne postoje u tekstu zakona koji je na snazi. Zašto biste menjali nešto što je istorija ili nešto što je prošlost? Prošlost se ne menja. Prošlost ne može da se promeni.
Hvala. Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, žao mi je što kolega Radulović nije tu, zato što se radi o podnošenju poreske prijave, da nam objasni sve moguće nedostatke, s obzirom da je on pet puta uspešnije od Alka Ponea uspeo da izbegne plaćanje poreza SAD-u. Hvala.
Hvala. Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Opet kao i do sada, podnosilac amandmana, tj. Poslanička grupa Dveri smatra da lica koja vrše preradu, prženje, pakovanje i sa tim radnjama povezane druge radnje, u cilju proizvodnje kafe, ne trebaju da se tretiraju kao proizvođači akcizne robe. Predlagač zakona želi da izjednači ova lica sa uvoznicima, domaćeg proizvođača sa uvoznicima, a radi stvaranja jednakih uslova na tržištu. To je interes EU, ali nije interes Srbije, srpskog ekonomskog interesa i srpskih firmi. I to je sva suština na koju mi želimo da ukažemo. Znači, nema više sprečavanja šverca, bilo u Srbiji, nema nikakvog spasavanja EU od eventualnog šverca iz Srbije ka EU, kao što je neko hteo da predstavi. Hajde da se vratimo na ono što ste dali u obrazloženju ovoga zakona i ono što je pravi razlog, usklađivanje sa direktivama EU i sa nalazima EU. To je jedina istina. Ne možete izvrdavati, meni je žao što nema kolege Arsića da još jednom to pokuša da pojasni, da vidim šta bi novo mogao da izmisli, ali prosto, činjenice su vrlo jasne.
Zahvaljujem. Nema kolege Arsića, tu je kolega Orlić. Izvolite.
Hvala lepo. Pozivam da se ne prihvati, dabome. Jedna od mera, jedan od ciljeva koji se pokušava postići, mi smo to rekli mnogo puta, ali, na žalost kada neko neće da čuje i neće da razume, tu izgleda nikakve pomoći nema. Dakle, jedan od ciljeva jeste upravo da se ilegalno tržište stavi van igre. A što se tiče priče o Evropi, kada budem čuo bilo kakav komentar na tu temu od nekoga ko je u stanju da nađe bar Evropu na karti, ja ću da pričam i detaljnije. Hvala.
Hvala. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja žalim što dve velike ekonomske gromade, gospodin Živković i gospodin Radulović nisu bili ovde da nam objasne sve čari klopke koju ovaj zakon nosi, a s obzirom da nisu tu, ja ću odustati od obrazlaganja amandmana.
Hvala. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, ovaj amandman koji je veliki broj poslanika podneo, traži brisanje člana 25. Mislim da je bolje od svakog obrazloženja onoga što piše u članu 25. i onoga što smo mi naveli kao razlog za brisanje, je ovaj trenutak u kome mi vodimo ovu raspravu. Sada je dvadeset do dva, mi ovde kao u romanu Mek Koja – I konje ubijaju zar ne, borimo se ovde ko će duže da ostane, da li mi koji smo predložili amandmane ili predstavnici Vlade koji se smenjuju, leteći zajedno sa pomoćnicima koji ulaze i izlaze, da vidimo ko je izdržljiviji. A jedini razlog za sve ovo što se dešava je, što je predsednik Vlade promenio svoju odluku, do juče je bilo da će doći poslednji četvrtak u mesecu da odgovara na pitanja, ali izgleda da je promenio odluku i mi sad moramo s brda, s dola, na silu da završimo ovu sednicu pre tog četvrtka kako pitanja Vladi ne bi bilo. Mislim da je ovo unižavanje parlamenta da način na koji mi vodimo ovu raspravu u ovo doba noći, o pitanjima koja su navodno važna za građane Srbije, jer evo, slušamo kako ceo ovaj zakon treba da iskoreni ilegalnu trgovinu kafom, da omogući bolje punjenje budžeta, suficit i ne znam ni ja, slične stvari, ali ne bolji život građana, i da jedini razlog zbog koga mi sada sedimo ovde, to da predsednik Vlade ne bi morao da dođe u četvrtak od četiri sata po podne, da odgovara na pitanja poslanika. Ja mislim da vi predsedavajući, treba da prekinete ovu sednicu, jer ovo nije takmičenje u izdržljivosti, nego je ovo parlament koji treba da ugovori i raspravlja zakone i da prekinete ovu raspravu. Hvala vam.
Hvala. Ja koliko vidim, niko od nas ovde nije umoran, možemo da radimo još 24 sata. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Od vremena poslaničke grupe. Pa, vidim da pojedine kolege moraju još nešto da nauče o ekonomiji. Ja sam tu, na raspolaganju sam im 24 sata dnevno. Možda se nekima i spava. Ne donosimo mi ove propise zbog direktive EU, nego da uredimo svoj fiskalni sistem. U jeste, zato što i da umesto što dobacujete, što ne kažete odakle se isplaćuju plate profesorima i učiteljima. Što ne kažete odakle se isplaćuj sredstva za lekare. Što ne kažete odakle nam putevi. Što ne kažete odakle nam škole. Ne dobacujte, nego se javite. Odakle mislite da se to održava. Odakle mislite da ti zaposleni dobijaju plate nego od poreskih davanja. Ove zakone donosimo i ovaj Zakon o akcizi član 25. koji reguliše kako će da se naplaćuje akciza donosimo zbog nas. I ako neko misli da zato što ćemo da uvedemo strožije propise, ne propisi, nego strožiji način kontrole izvršenja zakona, kafa da poskupi, očigled je u velikom problemu. Zato što ta razlika koja se ostvaruje na sivom tržištu ne utiče na visinu cene, nego na one koji su prerađivači da više zarade. E, sada ako više volite prerađivače da više zarade nego naše doktore, profesore, učitelje, naše puteve, naše škole, naše predškolske ustanove, vi napadajte ovaj zakon. Nadam se da ste nešto naučili.
Zahvaljujem kolega Arsiću. Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Pa, pre svega želim da istaknem to da se ministri ovde ne menjaju letećim izmenama. Kolega Nedimović je ovde ceo dan, a koleginica Brnabić i ja smo bili, da kažem, na smenu ovde sa njim, takođe u celosti, što se za poslanike pogotovo iz ovih levih delova sale ne bi moglo reći. Zaista, ja želim da istaknem da se ovde ne takmičimo u izdržljivosti. Mi smo ovde došli da završimo raspravu u pojedinostima i ako postoji razlog zašto smo mi u ovo doba noći u ovoj sali je posledica činjenice što je na sve zakone podneto 1470 amandmana od čega je 90% - briše se. To javnost Srbije i građani Srbije treba da znaju. I kada kažu kolege iz opozicionih redova zašto ne prihvatamo te amandmane. Pa, naravno da ih ne prihvatamo jer nijedan ne nudi nikakvo kreativno rešenje nego samo – briše se i svi su u funkciju – dva minuta druže i to građani Srbije treba da znaju.
Zahvaljujem ministre. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je ovo poslednji amandman u ovom zakonu i mislim da se ovim zakonom doprinosi uređenju države, uređenju našeg tržišta. Da država može da živi od prihoda koje sama ubere, da ne troši puno više. Jedan od razloga zašto sam podneo ove amandmane upravo to što ja uporno branim svoj amandmane želeći da opozicija dočeka taj četvrtak, da ih vidim sve zajedno kako beže kao što je gospodin Radulović i profesor Pavlović, pobegli od mene, ali džabe se ja trudim. Predstavnici opozicionih partija koji su podneli amandmane ne žele svoje amandmane da brane, nego sada uživaju u nekim kafićima, a ja pokušavam da ih dovučem do tog četvrtka sa željom da vidim još jednom kako beže pred odgovorima predsednika Vlade i članova Vlade.
Hvala. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović, Tatjana Macura, dr Ana Stevanović, Vladimir Đurić i mr Jasmina Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić. Reč ima Srđan Nogo. Izvolite.
Jedna mala lekcija. Kako se puni budžet Republike Srbije. Budžet Republike Srbije u najvećoj meri pune građani i mi sada ovde imamo, večeras i akcize i PDV, a količine 60 i preko 60% budžeta, to su porezi na potrošnju. Ne plaća Vlada Republike Srbije, ne puni ona te budžete nego pune građani, građani koji kupuju sve te proizvode, znači oni su ti koji finansiraju taj budžet. Tako da, molim vas, nemojte ovde govoriti demagogije. Što se tiče, stanja oko budžeta, bitna je stvar da se kaže da vi izjednačavanjem uvoznika kafe i domaćeg prerađivača kafe i domaćeg prerađivača kafe… (Vladimir Orlić, s mesta: Koji mesec?) Gospodine Orliću, ja znam da se vi ne razumete…
Molim vas, samo da ne dobacujete. Nastavite kolega.
Pa, vi gospodine predsedavajući, onda opomenite narodne poslanike da ne dobacuju.
Hvala, samo izvolite.
Izjednačavanje položaja uvoznika sa domaćim prerađivačima, deo novca koji bi se slio u budžet od poreza na zarade koje bi domaći prerađivači imali… (Veroljub Arsić, s mesta: Ko?) Gospodine Arsiću, pa kako ko? Zato što uništavate domaćeg prerađivača. Zato što je lakše da se napravi negde u inostranstvu Neskafe i da se uveze ovde u Srbiju, jer će onda ekonomski da sve rasturi, jer ne može on da bude ravnopravan. Ja bih više voleo i da gospodin iz vaše stranke i dalje radi kafu i da je glavni u Srbiji. Znači, ja bih ga podržao. I ja kritikujem poslanike iz moje stranke što su njega uzeli kao primer, jer to nije uopšte nešto za šta treba vas prozivati. Bolje taj čovek, i ja bih prvi stao u zaštitu njegovu, nego stranci. Nisam ja kriv što je Darko Bajčetić uzeo 300 miliona evra…
Kolega Nogo, molim vas da govorite o amandmanu. Molim vas, govorite o amandmanu. Nema smisla. Tražite toleranciju, dva minuta ne govorite o amandmanu. Hvala, idemo dalje. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Replika, gospodine predsedavajući. (Srđan Nogo, s mesta: Na osnovu čega?) Na osnovu imena SNS. Da pokušam da objasnim kolegi. Znači, ne menja se stopa akcize koja se naplaćuje na kafu, ne menja se, ostaje ista. Ista je akciza i za uvoznike pržene kafe, ista je akciza za one koji prerađuju kafu u Srbiji. Danas je tako. Mi ovim zakonom regulišemo način obračuna već postojeće akcize na način da će zloupotrebe i siva ekonomija da budu svedeni na manju meru. E, sad, znači kolega se slaže da treba da pustimo da se švercuje sve u Srbiji, on odmahuje glavom. Pa upravo o tome pričam. Znači, nije se promenila stopa, i dalje se plaća ista akciza, samo drugačiji način obračun akcize. Ne razumem kakve to veze ima sa EU? Uhvatio se toga. Aman ljudi. Znači, hoćemo da se naplati akciza na kafu, a ne da onaj nenaplaćeni deo završi kod onih koji prže, prerađuju i distribuiraju kafu. To je siva ekonomija. To je utaja poreza. Vi se za to zalažete, da se utaji porez. (Srđan Nogo, s mesta: Nije tačno.) Kako nije tačno? Upravo to stalno pričate. Uhvatili ste se i pod izgovorom da usklađivanje propisa sa propisima EU favorizuje uvoznike iz EU. Nije tačno. Ne favorizuje. Postoji akciza, znači, ona se već plaća, ljudi. Znači, ne izmišljamo ništa novo, samo se na drugačiji način obračunava i iskazuje. U prevodu bi to bilo kao neka akciza na dodatu vrednost. Ima pravo i na refakciju, kao i porez na dodatu vrednost. Nemojte sada da, bukvalno zbog politikanstva, iznosite neistine. Znači, ako je tako, znači, to što pričate, kažite posledice. Posledice - dozvoljavamo da se i dalje švercuje. To je posledica. To je posledica vaših diskusija. Ja govorim istinu ili vi ne znate šta govorite. Ja jako dobro znam. Znači, do sad se plaćala akciza, sada se plaća akciza na kafu koja se prvo uveze, pa se isprži, pa se spakuje i prilikom stavljanja u promet plaća se akciza. Jel tako? Jel moguće da jedan deo kafe nestane između granice pržionice, odnosno pakovanja? I te kako je moguće i radi se to. Nemoj da se pravite ludi da se ne radi. I vi njih štitite koji to rade. E, sad se plaća akciza na granici i u celom procesu proizvodnje do konačnog stavljanja u promet se posebno obračunava akciza, s tim da onaj ko je već platio akcizu na nabavljenu kafu obračunava ponovo i traži refakciju na prethodno uplaćenu akcizu. Šta je tu sporno? Jel treba da crtam na tabli? Izgleda mi da treba. Ili algoritme, šta? Ne razumem.
Zahvaljujem. Kolega Vladimir Orlić, po kom osnovu? (Vladimir Orlić, s mesta: Replika.) Replika na pominjanje stranke? (Vladimir Orlić, s mesta: Ime.) Izvolite.
Ne bih ja ovo, gospodine predsedavajući, uopšte ni koristio, nego mi je žao da bar par sekundi ne posvetim, kad je već poklon u vidu replike pao, da prokomentarišem i ono što smo čuli malopre kroz priču onoga ko je repliku izazvao, a i kroz ono što smo čuli od strane ljudi sa iste strane sale, mislim na kompletan taj novi DOS. Dakle, da neko nešto ovde ič ne razume, to je više nego jasno i tu je kolega Arsić potpuno u pravu. Ja se bojim ovde ni crtanje na velikoj tabli, ma ni bojice ništa pomogle ne bi. Zato ostaje samo da se priča o čemu, o budžetu, da li je možda neko propustio da primeti, bilo je to poprilično davno. Ali, sve ovo apsolutno je u istom nivou,u istoj ravni sa onim što možemo da čujemo sa te strane od drugih kojima je vrhunac domašaja da predlažu neke stvari na temu deda mraza. Što bi se reklo, dosmanlijsti, svi ste isti.
Zahvaljujem. Pre nego što dam reč ministru Branislavu Nedimoviću, nemate pravo na repliku. Kolega Arsić se držao amandmana. Nijednog trenutka nije pomenuo ime. Izvolite.
Povreda Poslovnika, član 104. propisuje kada imamo pravo na repliku. Gospodina Orlića nisam pomenuo ni u kakvom negativnom kontekstu, samo sam pomenuo njegovo prezime. Koliko znam, nikada se ne dozvoljava poslanicima opozicije da samo na osnovu toga što su pomenuti, jer uvek ima obrazloženje – niste pomenuti u negativnom kontekstu. Gospodine Orliću, ja nisam uopšte pominjao vaše ime u negativnom kontekstu, tako da ste njemu davajući repliku zloupotrebili to pravo koje uskraćujete poslanicima opozicije. Kolega Arsić, govoreći direktno meni, na moje izlaganje, javljajući se posle mene, obraća mi se direktno, bez spominjanja imena, ali jasno – prethodnom govorniku, gledajući u mene, govoreći o mom izlaganju, tvrdi da sam iznosio neistine, da sam obmanjivao, da ne znam ni ja šta. Ja mislim da na osnovu toga itekako imam pravo na repliku da odgovorim kolegi Arsiću da ne govori istinu i da sve to što ja govorim piše u zakonu, a ja ne znam odakle on izmišlja sve te stvari.
Hvala. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Objasniću vam. Bilo je pominjanje i stranke, i pogrešno protumačena diskusija gospodina Orlića. A za gospodina Arsića vam tvrdim, pažljivo sam slušao. Gospodin Arsić tri minuta, i više od tri minuta je govorio veoma stručno, osvrćući se isključivo na amandman. Znači, nema razloga da se ljutite. Da li želite da se Narodna skupština izjasni? (Srđan Nogo, s mesta: Da.) U redu. Na član 25. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević.
Zahvaljujem. Ja se nadam da sam sad napokon uspela da razumem. Mi sad zapravo dodatno štitimo uvoznike, jer će oni deo akcize koju su platili da nadoknade kad tom malom proizvođaču naplate svoj proizvod. Ali, nije važno. Ja sam svakako Arsića već dva puta uhvatila u laži. Prvi put kad je govorio da smo mi nasilni, jer ja vrlo dobro znam da to nije istine. Rekao je, cela Srbija je videla. To nije tačno, slagao je to, pa što ne bi i druge stvari. Drugo, rekao je da ja pričam gluposti.
Koleginice Janjušević, molim vas, da li nam je potrebno u dva ujutru da tako govorimo o kolegama narodnim poslanicima i da idemo van teme i van amandmana? Ja vas molim, nastavite, samo vas molim da govorite o amandmanu, ništa drugo. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući, ali ja nisam kriva za to što je sada dva sata, što imamo 27 tačaka dnevnog reda i hiljadu i nešto amandmana. Uvek očekujete, pravi odgovor sa naše strane, očekujte otpor. Toliko imam da kažem.
Hvala, ali, nećemo dozvoliti bilo kakvo vređanje bilo koga od narodnih poslanika, bilo kojoj političkoj opciji da pripadaju. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Molim vas, dva minuta, pravo na repliku, zbog pominjanja imena i svega ostalog. Diskusija se svodi na sledeće kod mojih kolega prekoputa i koleginice. Nemojte da verujete svojim očima, nego verujete meni, pa cela Srbija je videla šta se dešavalo u RIK, cela Srbija. Znači treba vama da verujem na reč, da ne verujem šta je radio vaš šef predsedničkog kluba? Nemojte tako. Sada, ovde se opet, da kažem, na neki način dezavuiše ono što govorim. Jeste, imaće pravo na refakciju ili vraćanje akciza, zato što će da je zaračuna ponovo, taj mali zaračunaće je ponovo. Imaće pravo onaj prethodni i uvek će prethodni da ima pravo kada proda, ne poslednjem, krajnjem potrošaču, nego u nizu, da li prerađivača, da li pržionicima da ima pravo na povraćaj više uplaćene akcize. To se sada radi i sa porezom na dodatnu vrednost. Nije to ništa novo. (Marija Janjušević, s mesta: Plaća potrošač.) Pa, i sada plaća potrošač, pa i sada plaća potrošač. Vi očigledno nećete da ukapirate. Znači i sada plaća potrošač, s tim da jedan deo kafe neće da nestane između granice i krajnjeg potrošača, neće nestati. Vi tvrdite da taj nestali deo razvija mali biznis, a ja vam kažem da je to zločin prema onima koji plaćaju porez. Zločin prema onima koji redovno plaćaju porez. Vi štitite one koji ne plaćaju porez. Ja to ne mogu da razumem. Za vas je, znači pod izgovorom socijalne politike …
Vreme isteklo.
Završavam. … kakva je vođena devedesetih godina. Dozvoljavate šverc i na taj način upropašćujete onaj zdrav deo privrede.
Hvala. U sistemu imam kolegu Marka Milenkovića. Da li ste se slučajno prijavili ili? Nemate vremena. (Marko Milenković, s mesta: Ne.) Uredu, hvala. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragan Vesović. Da li neko želi reč? Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne bih mogao da se složim, da pod istim uslovima posluju domaći prerađivači sirove kafe i prerađivači sirove kafe u drugim zemljama Evrope, jer koliko mi je poznato ni jedna zemlja u Evropi ne proizvodi kafu, nego uvoze sirovu kafu jedni i drugi i prerađuju. Zato mislim da je osnovano da se ovaj član 25. briše ili barem izmeni. Drugo, uslovi privređivanja nisu isti. Na primer, koliko naš uvoznik kafe plaća kamatu na kredite? Koliko plaća prerađivač kafe kamatu na kredite koje je uzeo za nabavku opreme? Koliko ta ista sredstva, te iste kredite, kolika je kamata u zemljama EU? Jesu to razlike ili nisu? Dalje, gde ostaju porezi i doprinosi na zaposlene u prerađivačkim kapacitetima, pržionicama kafa u Srbiji? Ovde. Gde ostaju porezi i doprinosi i kome ostaju u zemljama EU? NJima. Ukazaću vam sada na jednu drugu činjenicu. Dakle, ja nemam podatke za 2016. godinu, jer još nije istekla, ali 2015. godine u Srbiju je uvezeno 32 hiljade 686 tona kafe, carinske tarife 0901. Izvezeno je, odnosno reekspertovano 1.121 tonu, što znači da je neto uvoz bio 31.565 tona. To je evidentirano na ulazu. Ne može ništa da se prošvercuje od toga, jer se sledljivost papirologije može pratiti. Postoji ulazna carinska deklaracija, zna se koliko je randman sirove kafe u odnosu na prženu kafu itd, itd. Međutim, ima jedan drugi problem o kome ovde niko ne vodi računa…
Profesore, vreme je isteklo.
Dozvolite mi samo jednu stvar.
Samo jednu rečenicu.
Mislim da je to značajno za sve nas.
Samo govorite. Hvala vam. Međutim, prema svim analizama u Srbiji je 2015. godine potrošeno 38.200 tona kafe. Gde je šest hiljada… [[Isključen mikrofon.]] Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postavljaju se sad neka pitanja i sada ja postavljam jedno pitanje – kada su u pitanju nelegalne pržionice kafe, kome se uplaćuju porezi i doprinosi za zaposlene, a oni rade? Nikome. Sada da vam objasnim kako to izgleda u realnom životu. Znate da može da se uveze pet tona kafe. Recimo da prilikom prženja gubi 30%. To je tri i po tone, proda se pet tona, opet. Ne znate. Ubace se pšenica ili ječam. To rade. Zato donosimo ovaj zakon da više ne bi mogli da oštećuju ni državu, ni potrošača i da prave ekstra profit. (Marko Đurišić, s mesta: Pšenicu?) Da, da. Stavlja se. I sad ovi koji zastupaju tezu da ovaj zakon ne treba da se donese u stvari brane švercere i lopuže. Koji im je interes? Možda su dobri sa njima.
Hvala, kolega Arsiću. (Miladin Ševarlić, s mesta: Replika.) Nema replike. Nije vas uvredio. Samo je prokomentarisao amandman. Stvarno nemate, profesore. (Miladin Ševarlić dobacuje.) Stvarno nemate pravo. Idemo dalje. Hvala. Na član 26. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić i mr Ivan Kostić, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i zajedno narodni poslanici Aleksdandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Predložili smo i ovaj član da se briše. Čudi me, gospodine predsedavajući, da niste reagovali malopre kada nam je ministar Antić zamerio što predlažemo amandmane gde predlažemo brisanje predloženih članova. Naravno, posledica onoga što nama radi Vlada Republike Srbije, između ostalog, jesu i ovi amandmani, jer ako iko živi gleda ovu sednicu, treba da podsetimo da smo mi u okviru jedne tačke raspravljali 27 tačaka dnevnog reda i da je jedini način da se odužimo Vladi bio da stavimo do znanja šta mislimo o ovim zakonima upravo podnošenjem ovakvim amandmana. Ne primereno je da ministar Antić koji ode, dođe, prošeta nama koji sedimo ovde od jutros kaže da koristimo vreme po amandmanu, kako kaže, „ dva minuta, druže“. Možda je on negde bio večeras gde se sluša „dva dinara druže“ ili je sad otišao da sluša „dva dinara druže“, pa će opet da nam se pridruži, ali nemojte molim vas. Zaštitite, kolege smo. Mi uvažavamo ministre, pogotovo, evo, Nedimovića koji sedi ovde. Nije baš u toku o čemu pričamo, ali nema veze, prisutan je. Nemojte da oni nas na ovaj način omalovažavaju. Nije fer, vezano za, pošto ćemo brzo završiti ovaj predlog zakona, ovo što se pokušava, ne znam, da mora pržena kafa, jer se ne znam dodaje ječam, pšenica itd. u kafu koja se prodaje građanima. Nekad je to moglo kada se prodavala ova ne pržena kafa, pa kada su se neki, kolega Arsiću, obogatili, pa napravili crkve itd. Naravno, mislim na Batu Gašića, Batu Santosa, pa nemojte sad, nije fer da drugima ne date da se obogate, kada se on čovek upravo na tome obogatio.
Molim vas, nemojte da dobacujete. Nastavljamo dalje. Hvala na ovoj sugestiji. Inače, izuzetno poštujem i vaš doprinos i ono što radite kroz ove diskusije. Mislim da niste protumačili na pravi način reči ministra. Za reč se javio kolega Zoran Krasić. Nemate vremena više. Po Poslovniku se javila Nataša Jovanović. Izvolite. NATAŠA SP. JOVANOVIĆ: Uvaženi kolega gospodine predsedavajući, ovo nije prvi put i mi imamo zaista dugogodišnje, da kažem višedecenijsko iskustvo u parlamentu i dešavalo nam se da veoma često imamo ovakve situacije – da radimo do kasnih sati. Ja reklamiram član 27. I sada dalje radimo. Neko je rekao, u stvari koleginica Radeta, nije se našalila, rekla je ozbiljno – pa, kad se hvali premijer da može da radi celu noć, što da bude bolji od nje. On doduše nikada nije ostajao po celu noć u parlamentu, zna Arsić to, kao i neki drugi, ali, ja vas molim da upristojite malo ovu atmosferu. Ovde je stvarno postala vašarska atmosfera. Nama to ne smeta, mi možemo da pričamo u mikrofon, građani koji gledaju, prate nas i čuju. Gospodin Nedimović, zaista, uz poštovanje prema vama, pratite, a koliko ste uključeni u temu, ja to zaista ne mogu da znam. (Branislav Nedimović, s mesta: Hoću sve da znam.) Jeste, hoće sve zna. Ali, ova situacija, vi i sami vidite, sa vaše desne strane. Ili zamolite kolege da izađu na svež vazduh, popiju neki sok ili vodu, naravno, nije uputno da u kasne sate, i to su me zamolili mnogi koji rade, neću da ih imenujem, maltretiramo ove ljude koji su ostali, koji su službenici, koji rade druge poslove, tu se kuva kafa, traži se doručak u sitne sate, itd. Molim vas, ako mi narodni poslanici treba da radimo, a radićemo non-stop, ako je to nekome teško, samo neka pomisli i na muškarce i na žene, nije tu ministar Antić, često pominje Resavicu i Rudnik, tamo rade ljudi u kopovima non-stop i smene im traju i po 12 sati, i to sa opremom iz ko zna koje godine. Prema tome, ili upristojite ovaj narod ovde, narodne poslanike, da se ponašaju dostojanstveno, kao što to priliči Narodnoj skupštini, ili napravite neku pauzu za njih a nama omogućite da pristojno radimo. Zahvaljujem. Mislim da nisam povredio Poslovnik isključivo iz razloga što, naravno, jeste kasno, ali, parlament je i nije ni loše da u ovo doba bude malo življe, pošto su življe i rasprave. Da li želite da se Skupština izjasni u Danu za glasanje? (Da) Repliku ima Veroljub Arsić. Izvolite.
Očigledno je da se u Srbiji samo jedna stvar ne prašta – makar i uspeh koji garantuje čoveku ne bogat, nego nezavistan život. I to je u stanju da se zameri. Pazite, ne bogat, ne vile i avione, nego da čovek ima jednu porodičnu kuću, jedan automobil, da može da školuje decu, da može da ode na godišnji odmor. To je nezavistan život kome težimo svi. I ko to uspe pre nas, mi ćemo da ga mrzimo. U ovom slučaju Batu Gašića. Nisam ja od takvih, ljudi. I nikada ne iznosim nešto protiv nekog čoveka za koga nisam siguran da je nešto zgrešio ili uradio kako ne treba, a ne samo zato što ima određen uspeh da ga optužim da je zbog toga kriminalac i švercer. To nikad nisam radio. Zamolio bih i kolege da se uzdrže od svega toga, pogotovo što je gospodin Gašić bio član Srpske napredne stranke kad je bila u opoziciji. Vi mislite da je stvarno mogao neko da krši zakon, da bude član Srpske napredne stranke pre nego što je ona došla na vlast? Nema šanse. Odmah bi ga zatvorili. Nemojte takve stvari. Druga stvar – možete mnogo toga i da prebacujete, ali gospodin Gašić, ako je nešto uradio, našu namensku industriju je vratio na noge. Obezbedio je na hiljade radnih mesta. Obezbedio je izvozne aranžmane za državu. Počeo je da reformiše vojsku i modernizuje vojsku. I nijedan ministar odbrane nije bio bolji od njega. Ako je to isto greh, ja ne znam šta onda treba čovek da uradi, da li da bude neuspešan, da li da ide i da spava ispod mostova, da bi ga neko voleo? Ja to ne mogu da razumem.
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Ovaj član 26. govori o primeni određenih članova zakona koje treba da usvojimo i govori da će se ti članovi primenjivati od 1. januara 2018. godine. Time se, u stvari, vidi besmislenost ovog zakonskog predloga, odnosno hitnost, potreba da se hitno donese ovaj zakon za odredbe koje treba da počnu da važe tek za godinu dana. Pogotovo kada se to stavi zajedno sa drugim zakonima koji se donose, gde se stupanje na snagu pomera, čak se ukida i onih obaveznih po Ustavu osam dana, nego se kaže – mora hitno, narednog dana. Znači, građani i oni koji su zainteresovani za promene zakona, po pravilu, od strane ove Vlade, imaju jedan dan da se pripreme za zakonska rešenja. Vlada u ovom slučaju kaže – godinu dana. To bi bilo dobro, ali je problem što se ovakva politika i ne sprovodi u drugim zakonima. Mi smo već raspravljali o nekoliko zakona koji će stupiti na snagu narednog dana po objavljivanju. I naredni neki zakoni koji su na dnevnom redu imaju tu odredbu. Ja bih samo molio ministre, kad usvajaju zakone u Vladi, da budu dosledni i da usvoje jedan princip. Taj princip treba da bude onaj koji je u korist građanima, privredi i ostalima. I kao što su ovde rekli – na korist privrede, pre svega, je da se upoznaju godinu dana sa odredbama zakona i pripreme, da se tako ponašaju i u drugim slučajevima, a ne da nam donose zakone koji stupaju na snagu sa važenjem sutra. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Zanimljivo je slušati izlaganje jednog poslanika koji je dugo poslanik, a pokazuje neverovatno neznanje i prosto, usled takvog neznanja, mora da se služi neistinama. Ne bih ga pominjao, ali vrlo često se javlja za reč. Vidite, izrekao je taj čovek neverovatnu stvar. Najpre se pitao gde je ovde Evropska unija. Evo, u odgovoru Vlade na amandmane, stalno se pozivate na Evropsku uniju. Vlada stalno govori – Evropska unija, Evropska unija, zbog Evropske unije moramo, zbog SSP-a moramo. To je fakat. Znači, čovek nije čitao ni zakon, niti je čitao odgovore amandmana. Ali, voli da se javi za reč. A dugo je narodni poslanik. Čuli smo jednu zanimljivu stvar – da u Srbiju može da uđe akcizna roba a da se ne plati akciza i PDV. Ja postavljam pitanje – kako? Znači, čak i da ta roba uđe, da izgori, naplatiće se akciza i PDV. LJudi, ostaju papirni tragovi, uvoznik, znači, ostaju tragovi. Ako ona ulazi sada u Srbiju bez plaćanja akciza i PDV-a, ko zna koji su to kanali i tome ne možete na ovaj način stati na put. A vi šta uvodite – jednokratni porez kakav je akciza hoćete da naplaćujete dva puta. Da sada imate povraćaj akcize. Tako nešto mogu da izdrže samo najjači, samo oni koji imaju desetine miliona evra prometa. Postavljam pitanje državi – koliko se u ovom trenutku duguje za povraćaj PDV-a firmama? Vi već sada dugujete ogroman novac, milijarde dinara firmama, jer ne možete da izvršite povraćaj PDV-a. A koliko ćete sutra dugovati za povraćaj akcize? Što se tiče ukazivanja na šverc, to je druga stvar da li dolazi do fiktivnog razduživanja na granici sa Kosovom, Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom ili Makedonijom. Prazan šleper, samo se dese papiri, pa se izvrši povraćaj PDV-a. Ali, vi to treba da uredite drugim propisima. Ovako, svesno podržavate razne fantomske „Asomakume“ da mogu da pljačkaju budžet. Ali, ovim to ne rešavate. Vi ovim upravo suprotno rešavate, zbog Evropske unije i ovo je loše.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, po amandmanu.
Dame i gospodo narodni poslanici, neki ljudi imaju obraz debeo kao đon, a neki ljudi nemaju uopšte obraz. Iznose ovde laži, iako znaju, ne može neko da kaže da ne zna šta govori, jako dobro zna šta govori, iznose laži. U narodu ima jedna izreka – slaže, a ne trepne. E, to sam sada video, sada sam video to prvi put. Znači, spominje „Asumakum“, svi znamo da je to rešeno, znamo i ko su odgovorni, pohapšeni su, nema nikakve veze sa bratom premijera, ali ne, bitno je da se spomene. Pazite sada ovo, tu utakmicu mogu da izdrže najmoćniji, plaća se više puta akciza, pa kako izdrže PDV, kako to plaćaju? Još jedna velika neistina, država nikome ništa ne duguje po pitanju refakcije poreza na dodatu vrednost, ali je najlakše da se kaže – duguje, najlakše je da se optuži bez ikakvih argumenata. Šta ga samo štiti? Ustavna odredba da narodni poslanik ne može krivično da odgovara za izraženo mišljenje ili davanje glasa u Narodnoj skupštini. Neka izađe sa mnom na konferenciju to neka kaže, da vidim da li sme.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika, izvolite, prijavite se molim vas.
Zahvaljujem. Član 107, ovde je izrečena jedna netačnost da se zbog toga što neko ko uveze 1.000 tona, primera radi, pa umesto kada preprži tu kafu za 30% bude manja …
Ovo je replika, ne mogu da vam dozvolim stvarno profesore. Ovo je replika, zloupotrebljavate. Izvinjavam se. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. (Srđan Nogo, s mesta: Po amandmanu, imam dva minuta kao ovlašćeni.) Prešli smo na drugi amandman, izvinjavam se. (Srđan Nogo, s mesta: Ja se javljam, gospodine Marinkoviću.) Izvinjavam se, nastavljamo dalje. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Niste bili u sistemu. (Srđan Nogo, s mesta: Kako nisam?) Izvolite kolega Rističeviću, idemo dalje.
Zbog ove neogenetski modifikovane kafe, odustaću od dalje diskusije po ovom amandmanu.
Hvala. Molim vas da ne dobacujete sa mesta, iskreno vas molim. (Srđan Nogo, s mesta: Da li sam sada u sistemu?) Niste u sistemu. Molim vas da ne dobacujete, daću vam opomenu. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Da li može akcizna roba da uđe u Srbiju, a da ne uđe u carinski postupak? Samo mi to niste odgovorili, to je ključna stvar. Neistine govorite i optužujem vas da ne govorite istinu i da lažete i obmanjujete građane Srbije ovim zakonom i sa argumentacijom koju iznosite.
Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović. Na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DODATU VREDNOST Primili ste amandmane i primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Čitajući razloge za donošenje ovog zakona, o kojom smo sada počeli raspravu, nekako mi dođe žao vas iz Vlade šta vi zapravo morate da trpite i ovde da prenosite na skupštinsku većinu. Osnovni razlozi, kažete, za donošenje ovog zakona, problemi koje bi zakon trebalo da reši, odnosno ciljevi koji se zakonom postižu su dalje usaglašavanje sa propisima EU, koji uređuju oblast itd. Dakle, vi sve što radite, radite po nalogu EU. Da li je moguće da vam oni bar kažu da uradite neki zakon koji će potrajati bar do prolećnih dana? Neverovatno je, svaki čas menjate zakone. Oni okom, vi skokom. Dajte nešto malo u interesu građana Srbije, pustite tu EU. Niti će Srbija ući u EU, niti će EU uskoro biti. Gledajte od čega se živi i od čega narod živi. Šta ste predvideli u ovom članu čije smo brisanje mi tražili? Ovde se govori o poreskim obveznicima, strancima koji imaju sedište u Republici Srbiji. Sada, između ostalog, zašto vi menjate zakon? Kaže – smatra se da obveznik obavlja delatnost i kada je vrši u okviru poslovne jedinice, pisalo je, a vi kažete u okviru stalne poslovne jedinice. Pošto pre nije pisalo privremene, znači podrazumevalo se da je stalna. Šta vam sada recimo znači ova izmena? Tek da bi nešto napisali, tek da bi eto mi imali čime da se bavimo ovde. Stalnom poslovnom jedinicom iz ovih prethodnih stavova smatra se organizacioni deo pravnog lica …
Vreme.
Vreme? Dobro, ima vremena, duga je noć. Hvala.
Hvala puno. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, u cilju efikasnijeg rada, odustajem od diskusije po ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanik Marijan Rističević, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, dobro jutro, dobro nam došli. Jel ste poranili? Ovaj zakon je donet 2005. godine i više puta je menjan, da ne pominjem koliko je puta menjan. Prosto je neverovatno da se sada otvara pitanje poslovne jedinice, stalna poslovna jedinica, stranac koji obavlja delatnost ovde i koji je obveznik plaćanja poreza na dodatu vrednost. Prosto je neverovatno da se sada otvara pitanje poslovne jedinice, stalna poslovna jedinica, stranac koji obavlja delatnost ovde i koji je obveznik plaćanja poreza na dodatu vrednost. Zar je moguće da se tek u 2016. godini zaključilo da je ovo potrebno na ovakav način regulisati, imate sedam, osam članova gde nešto menjate, a to sve već postoji. Sve već postoji. I samo da vam skrenem pažnju da u proceduri donošenja postoji i zakon Rasima LJajića o poslovnom sedištu nastanjivanju i uslugama, tako nešto, o uslugama. I tamo se kaže da je to krovni zakon, daju se neki uslovi, ali otprilike sistem je svaka firma iz Austrije i firma iz Srbije mi smo braća. Možemo mi tamo da radimo, možete vi da radite, možemo mi da radimo tamo ono što vi kažete, a vi ovde možete da radite šta god hoćete. Bukvalno rečeno. I meni uopšte nije jasno šta ste ovo hteli da postignete? Naravno, kasnije ćemo mi da rasčegijamo neke odredbe, nikad vi ne grunete u prvoj odredbi sa nečim, to tamo zavlačite negde u sedmom, osmom članu. Ali, mi smo danas saznali jednu veliku stvar. Da se za neke robe akciza plaća na granici, a za neke da se i kasnije plaća akciza kako se povećava stepen obrade. A za te situacije kada se akciza samo plaća na granici, postoji PDV.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. I zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Pa kad smo kod ovog člana, ovde promovišete poreskog punomoćnika, ali samo da vam skrenem pažnju. Mi na dnevnom redu imamo i carinski zakonik, izmene i dopune. Tamo ubiste poreskog punomoćnika, tamo njega izbacujete iz zakona. Jel su pod jednim krovom pisani ovi predlozi zakona? Zar je moguće da istog dana u dva različita zakona u jednom definišete taj pojam, ubacujete ga, a on postoji odavno u Zakonu o PDV, a tamo ga brišete u Carinskom zakonu. Eto, vidite šta se radi. Sve što je brzo to je kuso. Ovde se ne vidi sistem, to je najveći problem. I da završim onu malopre priču. Znači, propisi o akcizama poznaju mogućnost da se akciza plati samo na granici i da svi oni kasnije u prometu plaćaju samo PDV na ono što su ugradili u konačni proizvod. Nešto drugo je ovde u pitanju, nije ovde borba protiv bitke, nije ovde kako da oporezujete divku kao dodatak kafi. Nešto drugo se tu valja. Mnogo opasnije. Samo da znate, u Srbiji je iskustvo kad se ovako nešto radi na ovaj način sa 126 glasova, a verujte mi imam iskustva, upozoravao sam i ranije i oko Zakona o uređenju sudova i da vam ne pričam šta sam sve upozoravao i desilo se baš onako kako sam upozoravao, zapamtite ovde će da rade pištolji. Vi ćete biti krivi kad prorade pištolji.
Zahvaljujem gospodine Krasiću. Po Poslovniku narodni poslanik Nataša Jovanović.
Gospodine Milićeviću na član 27. i član 158. stav 4. pošto ste se vi vratili i imate tu rotirajuće funkcije, kao u Savetu bezbednosti, ovaj smenjuje se generacija na mestu predsedavajućeg, ja očekujem da ćete vi uskoro gore gospođu Radetu da pozovete da preuzme ulogu predsedavajućeg, ona i najbolje poznaje ovaj Poslovnik, mislim ima najduže iskustvo. Bili ste u obavezi i tu ste prekršili vi lično Poslovnik, još pre dva sata, pre nego što ste otišli da mi kažete, jer ste rekli sa mesta predsedavajućeg da ćete da me obavestite vi i gospodin Smiljanić je klimnuo glavom, koliko je još preostalo vremena za raspravu u pojedinostima ukupnog vremena. Hvala vam.
Ne mislim da sam prekršio Poslovnik. Napravićemo u određenom trenutku presek, pa ćete dobiti informaciju, taj deo radi tehnička služba. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanom? (Da.)Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Predloženim amandmanom mislimo da se vrši bolje definisanje obaveze stranog lica, da je u obavezi da uvede poreskog punomoćnika. Smatramo da je to drastično bolje rešenje. Ono što zabrinjava u odgovoru koji je Vlada dostavila jeste da se pozivate da bi izazvalo značajne troškove poreskoj administraciji. Zašto ne unapređujemo poresku administraciju kada je strano lice obveznik, već isključivo kada su domaća pravna lica obveznici poreskih zakona. Tu možemo da oštrimo poresku administraciju, tu možemo da povećavamo broj i kapacitet i sve resurse, ali kada su stranci u pitanju i u odnosu prema njima, poreska administracija ne bi trebala da pređe svoje kapacitete. Mislim da je to sporno u ovom obrazloženju. Smatramo da nema razlike da malo pooštrimo tim amandmanom, jer smo mi predvideli da strano lice koje vrši oporezovani promet dobara i usluga u republici, u obavezi je da odredi poreskog punomoćnika i da se evidentira za obavezu plaćanja PDV, nezavisno od iznosa tog prometa u prethodnih 12 meseci. Da malo ovde zaoštrimo poresku politiku prema stranim privrednim društvima jer previše imaju pogodnosti i lagodnosti u odnosu na domaća pravna lica i preduzetnike. Prosto srpski ekonomski interes jednom mora da dođe na prvo mesto. Očigledno da je kod Đelića, Dinkića i kod ostalih u prethodnom periodu on bio na poslednjem mestu, ali sam lično tužan i razočaran što i kod raznih koji sada sede u Vladi ili kod raznih koji sada sede u vladajućoj većini identična politika i praksa.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
I po ovom amandmanu, u cilju efikasnijeg rada, odustaću od dalje diskusije.
Zahvaljujem. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Noško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Gospodine Milićeviću, pre sedam sati sam vas pitao koliko ima još do kraja rasprave u pojedinostima, pošto imamo 15 zakona. Vi ste mi obećali da ćete vrlo brzo da kažete, onda je došao predsednik Narodne skupštine, ona to nije čula i nije htela da kaže. Ja vas podsećam da smo i prošle nedelje imali sednicu Narodne skupštine na kojoj je bilo dva puta manje zakona u objedinjenoj raspravi i u raspravi u pojedinostima i onda su se dva sata čitali podnosioci amandmana koji nisu mogli da dođu na red, jer je isteklo ukupno 10 časova. Da li ta odredba koja je primenjena prošli put važi danas ili ne važi? Ako ne važi, kažite da teramo do devet ujutru. Ako važi, kažite nam još koliko minuta nam je ostalo, jer evo 12 časova radimo, bez prekida. Što se tiče amandmana gospodine Milićeviću, sada, ako pročitate član 12. kako glasi i pročitate ovaj član 4. kojim se kompletno član 12. menja, teško da možete da nađete neku principijelnu razliku u tim tekstovima. Ima neke sitne razlike da se odredi mesto. Što bi bilo važno mesto kada je Poreska uprava jedinstvena za celu teritoriju Republike Srbije? Zašto bi to toliko bilo važno? Potpuno nepotrebno. I do sada ste primenjivali član 12. i niste imali nekih većih problema u tome. Svi su bili obveznici plaćanja PDV pod onim uslovima ako su ispunjeni oni uslovi, sasvim je svejedno koje je mesto, on je obveznik pa je obveznik. Nego se sad ide na neko filozofiranje da bismo dokazali EU kako mi znamo to po briselskim metodama da ga iskomplikujemo da nikome živom ne bude jasno.
Zahvaljujem. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanik Marijan Rističević, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr. Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Ovo je nešto što je bilo problem još i 2005. godine kada se donosio zakon, a Mlađan Dinkić se zainatio i nije hteo da prihvati. I evo, nije konkretno ovo, ali princip je isti - prenos prava raspolaganja na električnoj energiji, prirodnom gasu i energiji. Kada smo pričali za neke slične takve stvari koje su bile predmet PDV-a, onda nam je rečeno to mora tako, to je po evropskim standardima. Sada opet dolaze, malo promenjeni, ali opet je tu Nedimović, pošto je i on bio tada kada je bio sa Koštunicom i sa Dinkićem, sada se ova rečenica menja i kaže – očitavanje, odnosno na drugi način utvrđivanje stanja u skladu sa zakonom električne energije, prirodnog gasa i energije. Sada više nije prenos, sada struja nije roba, pa svojina, sada ovo ispada kao usluga. Pa jeste, ali nismo mogli da ubedimo ni Dinkića, a teško da možemo da ubedimo i vas. Ovde postoji jedna potreba - na vlasti sam, dovoljno je samo da kažem EU, nije bitno šta pričam. Tako je bilo kod Dinkića, a evo tako je i kod njegovog duhovnog oca, zvanog Dušana Vujovića, pošto je on napravio Dinkića. On mu je čak doneo gitaru iz Amerike, sećate se? Tako je Dinkić počeo da svira. Dušan Vujović je fantastičan džez gitarista, da znate. Ne znate vi to? Au, pa s kim ja imam posla?
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Svakako da se usvoji ovaj amandman, odnosno da se briše ovaj član zakona. Normalno je da je Dušan Vujović nastavio da svira tamo gde je Mlađan Dinkić stao, jer su svi zajedno bili u G17plus. Svi su zajedno bili u G17plus. Teško je meni i tu se slažem sa poslanikom Arsićem koji kaže – vi ste ipak prvi put u Skupštini i vi ste novi. Jako je teško to pohvatati ko je gde više bio u kojoj stranci, ko je iz koje stranke prešao u koju stranku i ko je s kim bio ovde u koaliciji. To je vrlo komplikovano za mene, a mogu da zamislim kako je tek komplikovano za građane Srbije. Tako da, može se reći da ste svi zajedno u istom… [[isključen mikrofon]]
Gospodine Nogo, da li želite da govorite o amandmanu na član 5? (Srđan Nogo, s mesta: Da.) Prijavite se, izvolite.
U pola rečenice ste me prekinuli. Svakako da govorim o amandmanu.
Niste govorili o amandmanu.
Dajem jedno obrazloženje. Znači, nije više jednopartijski, nego isto interesni sistem.
Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr. Marko Milenković, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr. Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševrlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
U članu 23, koji se zapravo menja ovim članom 6, od 21 tačke koliko ima ovaj drugi stav, imate samo jednu jedinu izmenu i to je zapravo suština promene ovog člana. Govori se o opštoj stopi PDV-a koja je 20% i o posebnoj koja je od 10%, oporezuje se promet dobara i usluga ili uvoz dobara, i onda nabrajate čega. Ovde je pisalo ogrevnog drveta, a vi ste sada dodali – uključujući drvene brikete i pelet. Niste prihvatili, naravno, naš amandman. Mi nismo predlagali brisanje ovog člana zato što ne treba da se smanji PDV na ove proizvode, nego jednostavno što je to naš odnos prema ovom zakonu, pa onda se odnosi na sve. Ali, interesantno je zbog čega vi nećete da prihvatite ovaj amandman. Procenjeno je, kažete, da bi smanjenje poreske stope sa 20 na 10% moglo da dovede do povećanog interesovanja za nova ulaganja u delatnosti proizvodnje drvenih briketa i peleta, uzimajući u obzir da Republika Srbija raspolaže potrebnim kapacitetima za obavljanje ove delatnosti. Je li to raspolaže Republika Srbija tim kapacitetima ili raspolažu naši građani, naši privrednici koji hoće da razviju i da prošire ovu proizvodnju, što bi naravno bilo dobro, dobro bi bilo i za potrošače ovih proizvoda, a dobro bi bilo i za one koji bi proširili svoju proizvodnju i koji bi eventualno zaposlili neke nove ljude koji bi ovde radili?
Zahvaljujem, koleginice Radeta. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Zapravo, u obrazloženju stoji jedna potpuno dobra formulacija i zaista Republika Srbija raspolaže velikim potencijalom kada je ta oblast u pitanju. (Vjerica Radeta, s mesta: Kapacitet.) Kapacitet ili potencijal. (Vjerica Radeta, s mesta: Kapacitet ili potencijal? Nije isto.) Ja ću zaista biti ljubomoran, kritikujete me ceo dan, a kad ja govorim, vi pričate sa ministrom Nedimovićem. Dakle, ukupan naš potencijal Republike Srbije, ili kapacitet, kada su obnovljivi izvori energije, su otprilike negde oko 5,3 milion ekvivalentne nafte. Od čega? Dakle, 1,6, odnosno gotovo 30% je upravo bio biomasa. Mi zaista stojimo na stanovištu da taj potencijal biomase treba da se iskoristi daleko bolje i da time, da tako kažem, malo smanjimo korišćenje i gasa i ostalih uvoznih energenata. Zaista smo imali ozbiljnu raspravu na Vladi vezano za ovaj amandman i radili smo jednu ozbiljnu analizu u tri ministarstva, finansije, poljoprivreda i energetika. Rešili smo da ovo predložimo Narodnoj skupštini, verujući da zaista treba da uputimo jednu vrstu poziva i privredi i našim građanima i da više ulažu u proizvodnju briketa i peleta i da ih više koriste.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olega Papuga, Nada Lazić i mr Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Mi smo u ovom amandmanu predložili ono što predlažemo više od godinu dana kao posebnu izmenu i dopunu Zakona o PDV-u, a to je da se hrana za bebe oporezuje nižom poreskom stopom od 10%. Za ovih godinu i po dana, za koju naravno Vlada i vladajuća većina nisu prihvatili ovu našu inicijativu, čuli smo razna obrazloženja, od strane Vlade pre svega. Prvo je bilo da je za ovakvu promenu potrebno mnogo administriranja da bi morala poreska uprava da se sada bavi evidencijom šta je to hrana za bebe i da su moguće zloupotrebe. Sledeće obrazloženje je bilo da i ako bi se to usvojilo, to ne bi dalo efekat i ne bi se smanjila cena hrane za bebe. Poslednje u ovom obrazloženju amandmana koji se ne prihvata, naravno, objašnjava se kako se pravi hrana za bebe, od čega i koliko je to sve oporezovano, pa kako je mleko oporezovano 10%, kako je voće, meso, povrće oporezovano svetom nižom stopom i da, u stvari, kad vi sami napravite hranu od svih tih prirodnih sastojaka, vi ste državi platili samo 10%, a ne 20%. Dvadeset posto plaćate samo kada kupite gotovu onu kašicu. Umesto da Vlada govori o suštini ovoga, to je ono što je ministarka ovde rekla za ovaj zakon u načelnoj raspravi, to malo vremena koliko smo imali da govorimo, da se ovim zakonom ne rešavaju socijalna pitanja, a samim ovim članom koji je Vlada predložila dalje obrazlaže da se rešavaju socijalna pitanja, jer kaže da smanjenje ovom stopom na brikete će doći do novog zapošljavanja i, naravno, time se vodi neka socijalna politika, ulazi u kontradikciju.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, po amandmanu. Izvolite.
Znate šta, dame i gospodo, nije ova Vlada utvrdila da se hrana za bebe oporezuje po opštoj stopi. To je još od 2005. godine je tako. Što sada toliko nas napadate? Što to niste uradili dok ste bili na vlasti tada? Mi smo sada društveno neodgovorni, a vi ste društveno odgovorni i ako to niste uradili kada ste imali priliku. Jako čudan način razmišljanja. Ali, dobro. E, sada da objasnim i ova kontradiktornost oko toga da će ovo poresko smanjenje da poveća zaposlenost. Pa, hoće, jer je cilj da se sa mineralnih goriva pređe na obnovljive izvore energije. Znate? Dolazim iz Požarevca to je jedan od gradova koji ima skoro najjeftinijih grejanja u Srbiji, ako ne i najjeftinije. Ali, i dan danas kada je nizak vazdušni pritisak ne možete da izađete napolje, a da se ne zakašljete od dima koji nastaje eksploatacijom lignita u individualnim kotlarnicama, a to ste gorivo gospodine ministre oporezujete sa 10%, koje zagađuje čovekovu okolinu. Kako će da se uveća zaposlenost? Pa, biće više peletarnica, biće zanimljivije, interesantnije gorivo i jeftinije za građane, čistije na prvom mestu. To je čista ekonomska računica. Nema tu ništa nikakve više matematike i svemirske tehnologije.
Narodna poslanica Vesna Rakonjac, po amandmanu. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, pa, evo, ja ću se vratiti na porez na dodatu vrednost na hranu za bebe. Prvo, kategorija bebe je vrlo komplikovana, znači, postoji novorođenče, odojče i malo dete. Ako bismo radili takvu klasifikaciju i ono što je potrebno od namernica za normalan rast i razvoj dece onda bismo došli u problem, jer dete, malo dete u uzrastu od 12 meseci do 36 meseci, znači do tri godine, može potpuno sa nutritivnog gledišta da konzumira hranu koja je i za decu od pet, šest, sedam i osam godina. Znači, dovešćemo decu neravnopravan položaj, to je jedno. Drugo, ako me sećanje ne vara ovo je bio predlog zakona Božidara Đelića, pa je povučena iz procedure, pa ga je Mlađan Dinkić usvojio, odnosno ova Skupština na njegov predlog, čini mi se 2005. godine. A, gde ste bili 2001. godine kada ste majkama koje rode treće dete uskratili pravo dečijeg dodatka, bez obzira na visinu primanja u porodici? Tada su majke koje su rodile treće dete u najgorim godinama od 1990. do 2000. godine, ostale trajno bez tog prava, jer ste se setili da uvedete jednokratnu pomoć za prvo, drugo i treće dete. Znači, tada vas nigde nije bilo i tada niste razmišljali o natalitetu, i tim ženama koje su bile majke hrabrosti i koje su u tim godinama rađale decu. Znači, i o tome trebamo da vas podsetimo. A, što se tiče samog zakona na razne proizvode, znači, kao što je oprema za bebe, oni će biti potpuno regulisani zakonom iz domena socijalne politike, a to je Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom. I, ono što je veoma važno zarad građana onog trenutka kada stupi novi zakon prestaje da važi ovaj zakon koji je sada na snazi, a to je povraćaj PDV-a. Prema tome, naši građani ne trebaju da se brinu, biće sve u najboljem redu, a vi razmislite o postupcima kojima ste se rukovodili u prethodnom periodu i kakve ste greške činili? Tada ste trebali da razmišljate i o natalitetu, i o PDV-u, i o hrani. Hvala.
Na član 6. amandman je na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanik Marijan Rističević, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Samo hoću da, čisto radi građana da kažem, s obzirom da više nije kasno, nego rano, da ću se uzdržati od dužeg obrazlaganja ovog amandmana. Mislim, da je ova Vlada u pravu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Pa, ovaj član reguliše da obveznik ili obveznica nema pravo na odbitak prethodnog poreza po osnovu nabavke proizvodnje i uvoza putničkih automobila, motorcikala, e sada ide evropsko razmišljanje, oni kažu da postoji motorcikl sa bočnim sedištem, trocikl, četvorocikl. A ja mislim da je sve to motorcikl. Ali, eto vi ste našli razlog da ovo dogradite. Međutim, opet moram da se pozovem na Zoranu Mihajlović i na Poverenika za ravnopravnost polova. Morali ste ove muške da prevedete u ženske izraze i da kažete da se to podrazumeva. Prošli put, htedosmo da izginemo ovde kod Zorane, kaže, to je standard, to mora, bez toga ne može da se ide do Brisela, a vi to sada ignorišete. Samo jedna lepa sugestija, u članu 23. kada ste dograđivali ovo ogrevno drvo, vi ste rekli, uključujući i drvene brikete i pelet. Ali u tom članu nigde nemate reč uključujući kada su u pitanju druge robe. A što se tiče ogrevnog drveta, za koje kažete da se plaća PDV deset posto, ako izuzmete nekoliko skladišta u Beogradu, ovo drugo niko živi vam nije platio PDV. Seče ko gde stigne. Prodaje ko gde stigne. Odeš, naručiš, hoćeš cepano, na 20 santimetara. Ma, drmajte vi glavom, prođite ibarskom magistralom, pa pitajte pošto košta dužni metar drveta. Pa, pitajte čovek da li je obračunao PDV. Znate, kada ćete da ga uhvatite. Pa, nikada. Što pišete ove stvari ovako koje nemaju veze.
Zahvaljujem kolega Krasiću. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marijan Rističević, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenada Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima najpre narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljuje. Dame i gospodo narodni poslanici, upravo za dobro jutro, ja ću da skratim svoje izlaganje po ovom amandmanu. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ovim članom 9. vi ste zapravo predložili da se ukine refundacija PDV-a za kupovinu hrane i opreme za bebe. Ovo je s jedne strane loše, a s druge strane je problem. Vi ste najavili, naravno, da će umesto ove refundacije, koja je inače bila mnogo komplikovana, mnogi roditelji nisu ni uzeli ta sredstva zato što je trebalo toliko papira i toliko vremena da potroše i dobro je da ste shvatili da je to bila, izvinite, ali potpuna glupost. Ali, ne razumemo nešto drugo. Zašto se ne odvažite, od kad je donet zakon o PDV-u, mi srpski radikali pričamo o tome i zalažemo se za to, zašto se ne odvažite više i ne kažete da se hrana i oprema za bebe oslobađa poreza na dodatu vrednost? Zašto se to jedanput ne napiše u zakonu? I to je valjda jedino ispravno, jedino normalno, priča formiranja nekakvih saveta, populaciona politika, itd, a nešto od čega treba da se počne, vi nikako nećete da uradite. Još kažete da naš amandman kojim smo predložili brisanje ovog člana kojim ste ukinuli pravo na ovu refundaciju PDV-a, kažete da bi prihvatanje amandmana onemogućilo unapređenje pravnog sistema Republike Srbije. Sad ja vas pitam, gospodo ministri, da li to znači da je u ovom periodu, dok smo imali ovaj član koji smo mi želeli da brišemo, koji je još uvek deo zakona, da li to znači da ste vi na taj način, tim članom zapravo ugrozili koncept, kako kažete, unapređenja pravnog sistema Republike Srbije?
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Naravno, ovo pokazuje odsustvo bilo kakvog jasnog plana za pomoć i podršku porodicama sa decom. Umesto da razmišlja i dođe u Skupštinu sa predlogom zakona o finansijskoj podršci sa decom i sa drugim zakonima koji će promeniti dramatičnu situaciju u Srbiji, Vlada najavljuje, srećom, da kažem, samo najavljuje, svoju meru, meru povratka PDV-a za hranu za bebe i bebi opremu, koju je uvela na velika zvona, uz veliku pompu 2012. godine. I tada se nije obazirala na komentare da je to komplikovano, da neće ljudi moći da ostvare, da je previše administriranja, sve ove argumente koje sada ponavljaju zašto se to ukida. Mogli bi da prihvatimo ukidanje kada bi znali jasno koje su to druge mere koje slede. Ali, nažalost, mi samo u ovom zakonu imamo jednu rečenicu koja se ponavlja da će ovo stupiti na snagu kada se usvoji novi zakon o finansijskoj podršci sa decom, a sudbina tog zakona je tužna, zato što Vlada dve godine piše taj predlog zakona. Još uvek predlog ne postoji kao nacrt koji je upućen u javnu raspravu, daleko je od parlamenta, a bliže nam se izbori i bojim se da nećemo dočekati skoro, ukoliko budemo, naravno, slušali samo ovu Vladu, ovaj predlog zakona. Taj predlog zakona o finansijskoj podršci sa decom nije menjan od 2009. godine, a stanje se za to vreme dramatično pogoršalo. Nije bilo dobro ni ranije, ali je sada dramatično loše. I umesto da imamo neku konkretnu politiku, mi imamo samo najavu ovog. Umesto da imamo nadogradnju, da imamo nove mere, više nešto da uradimo, mi samo najavljujemo – ovo ćemo ukinuti, a daćemo nešto, a šta, kako i koliko, niko danas ne zna.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Mi smatramo da je ova izmena skandalozna i smatramo da ovaj amandman treba usvojiti, odnosno treba izbrisati ovaj član zakona. Sada ću vam objasniti zašto. Ovo je neverovatno da SNS ignoriše demografske probleme u Srbiji. Trideset osam hiljada nas je manje, ranije je bilo 35, evo sad smo još dobili taj dodatni negativni trend da nas je 38.000 svake godine manje. To je najveći problem koji ovo društvo ima. Ja mislim da mora da postoji konsenzus svih 250 poslanika u ovom parlamentu ako nam je stalo i do čega, a ja mislim da imamo sigurno zajednički taj konsenzus, da nema značajnijeg i većeg problema koji prevazilazi i ove poslanike i ove naše političke stranke i ovu aktuelnu Vladu i verovatno i sledećih nekoliko vlada. Mi moramo imati konsenzus da je demografski izazov i demografska zima sa kojom se Srbija suočava najveći problem koji imamo. Gledajte, refakcija PDV-a ovako definisana jeste bila komplikovana i mi smo je kritikovali. Međutim, vi ne nudite alternativu. A šta je problem? Na isti način, kao i sadašnje zakonsko rešenje, vi tretirate ovaj problem i kažete da će se urediti merama socijalne politike. Treba razgraničiti poresku politiku od socijalne politike. To nije,prvo, tačno. Mi treba da unapređujemo poresku administraciju i da uvodimo subjekte poreza. Ali, da ne ulazim u taj deo. Socijalna politika, gospodo draga, nije nešto čime treba da se unapređuje demografska zima, već populaciona politika. Mi moramo da merama populacione politike unapređujemo položaj svih porodica, bez obzira na socijalno poreklo. Kada ovo budu mere populacione politike, država stvara odgovoran okvir da krenemo da rešavamo problem demografske katastrofe Srbije. Zbog toga, neverovatno je da SNS bez ikakve alternative sme da izađe sa ovakvim predlogom.
Zahvaljujem. Replika, ovlašćeni predstavnik SNS Veroljub Arsić.
Populaciona politika je nešto drugo, ali populistička politika, to smo sad imali priliku da vidimo. Znači, stalno se govori kako se ukida refakcija poreza na dodatu vrednost za bebi hranu, opremu itd. Ali, niko ne kaže kad se ukida. Kad se donese novi zakon. Još nešto. Po novom zakonu, sve porodice s decom dobijaće pomoć države, bez obzira na njihov socijalni i ekonomski status. (Srđan Nogo, s mesta: Kako vi to znate?) Pa, ja vas ne razumem. Vi kažete građanima – više nemate pravo na refakciju, bacite račune. Imaju pravo. Imaju pravo dokle god ne donesemo novi zakon. Tako piše u članu 14. stav 2. Znači, ništa se ukida. Predviđeno je ukidanje, ali je uslovljeno novim zakonom. I kad novi zakon bude bio u primeni, tada nastupa ova okolnost. Ali, treba da pročitate ceo zakon. Najlakše je da kažete – eto, Vlada ništa ne valja, ne vodi nikakvu politiku itd. Ovde kaže jedan poslanik – 2009. godine je donet zakon, sada je situacija mnogo dramatičnija. Ma, i 2009. godine je slična bila otprilike kao i sad i zakon je bio loš, i 2012. godine. To je jedino što smo mogli u tom trenutku da ponudimo građanima Srbije. Hajde da se vratimo na 2014. godinu, šta nas je zadesilo. Ne možemo da se ponašamo tako što ćemo glavu da zabijemo u pesak i da se pravimo da se oko nas ništa ne dešava, da bismo mogli da pričamo svoju priču. Ja ne mogu čisto zarad političkih poena da prihvatim da neko hoće da napravi štetu svom narodu. To je populizam, kad kažete – obrisali su vam zakon, više ne važi…
Zahvaljujem. Reč ima Vesna Rakonjac, po amandmanu.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, hajdemo ispočetka. Nisam mislila da mešam moju struku i da vam objašnjavam korak po korak šta znači dečija hrana i u koju kategoriju namirnica spada. Spada u dijetetske namirnice. Uzmite Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih namirnica, pa ćete videti pod kategorijom dečije hrane šta se sve svrstava. Tu je moguća zloupotreba. Upravo zbog toga ne može da se ukine PDV na ove vrste namirnica. Sa druge strane, ako toliko brinete o populacionoj politici i zdravlju dece, zašto ne promovišete dojenje kao jedan od najboljih načina ishrane dece? U svakoj našoj ordinaciji, iako je zabranjeno, imate reklamne panoe raznoraznih inostranih proizvođača zamena za humano mleko. Zar to nije prekršaj? Zašto ne razmišljate o tome? (Srđan Nogo, s mesta: Ko je na vlasti?) Dozvolite mi, ja vama nisam upadala u reč.
Molim vas, govorite o amandmanu, nemojte voditi dijalog.) Sa druge strane, bebi kašice i razne druge namirnice koje su namenjene, rekla sam, prvo novorođenčetu, odojčetu i maloj deci… Šta ćemo da radimo sa detetom koje ima 36 meseci i jedan dan? Objasnite mi? Ono neće imati pravo na povraćaj PDV, odnosno njegovi roditelji. To je neravnopravni položaj. To je diskriminacija. Hoćete uvoznu testeninu da lišimo PDV samo zato što se po kategorizaciji svrstava u dečiju hranu. Razmislite malo o tome. Proučite malo literaturu, pa onda pričajte o nečemu što je vrlo kompleksno. Treća stvar gde može doći do zloupotrebe je različita cena bebi opreme. Imate bebi opremu sa pristojnim cenama, sa umereno pristojnim i sa vrlo nepristojnim cenama. Različit je PDV u odnosu na osnovnu cenu proizvoda. Prema tome, neko će podići, ne znam, kupiti kolica od 1.500 evra i podići razliku PDV u toj vrednosti. Neko skromniji kupiće kolica od, recimo, 150 evra i podići će mnogo manji PDV. To ne želimo da se desi. Godine 2012, kada je promenjen ovaj zakon, i to je bila jedina mogućnost da koliko toliko izađemo u susret roditeljima, ovo pripada u domen socijalne politike i brizi o deci i o natalitetu. Da je to toliko bitno, nordijske zemlje bi imale ogromnu stopu prirodnog priraštaja, a ne negativnu stopu. Prema tome, nije samo to uzrok smanjenog nataliteta. Možemo da se nadgornjavamo do ujutru, kada je ovo pitanje. Nemate argument, nemate argument. Pročitajte pravilnik o dijetetskim namirnicama, pa ćete videti gde se svrstava dečija hrana, šta tu sve potpada i kakve zloupotrebe mogu… (Srđan Nogo dobacuje.) U zakonu ne piše, malo proširite vidike, pa možemo da razgovaramo. Hvala. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Član 10. stvara preduslove za prestanak mogućnosti refundacije PDV za kupovinu hrane i opreme za bebe. Pošto ne vidimo jasnu alternativu u ovom predlogu zakona i koju to politiku drugačiju Vlada misli da vodi, mi smo predložili brisanje i ovog člana. Moram da se osvrnem na diskusiju koja nas je uputila na stručnu literaturu, da mi sad treba da proučimo neke dijetetske proizvode i slične stvari. Lepo je to, ali mislim da je za ovu raspravu sasvim dovoljno pogledati zakon i diskutovati o onome što piše u zakonu i onome što Vlada hoće da obriše. Vlada hoće da obriše tu jednu jedinu meru koja je govorila o pravu na povraćaj PDV za bebu starosti do dve godine. Znači, za bebu starosti do dve godine, i to kaže – u prvoj godini starosti do 40 hiljada dinara, u drugoj godini starosti za 30 hiljada dinara. Evo, kako ćemo sad, vi ste govorili ovde, poslanica je govorila o tome kao šta ćemo, kako ćemo da diskriminišemo bebu, odnosno sad već dete od starosti tri godine i jedan dan? Evo ovaj zakon to radi, diskriminiše. Negde je morala da se povuče granica i ovaj zakon je povukao tu granicu. Mi ne znamo šta menjamo. Mi imamo najavu brisanja ovoga, a nemamo najavu šta će da se uradi. Imamo najavu donošenja zakona, najava koja traje već dve godine i nema rešenja. Pozivam vas, ako ne znate kako, uzmite naš predlog Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom.
Zahvaljujem kolega Đurišiću. Po amandmanu, narodni poslanik Srđan Nogo, podnosilac amandmana. Izvolite.
Opet, kao i prethodni amandman, ovaj član zakona stvara preduslov za ukidanje povraćaja PDV-a. Pazite, bio sam malo i ohrabren izlaganjem gospodina Arsića zato što sam pročitao u obrazloženju ovoga zakona da zakonodavac predviđa da nadomesti ovu meru merama socijalne politike, ali gospodin Arsić, verovatno znajući nešto što ja ne znam, možda je on video taj zakon koji niko ne da postoji, iskreno sam se ohrabrio zbog toga, jer verujem u tu mogućnost, s obzirom da je bitan član vladajuće većine rekao da će to biti mere populacione politike, a ne mere socijalne politike. Sa tim mogu da se složim i to mogu da opravdam. Međutim, posle njega, iz iste poslaničke grupe, narodna poslanica nas vraća na mere socijalne politike kada daje primer platežne moći neke porodice. Pazite, mi moramo da shvatimo da nema važnijeg problema od nataliteta. Slažem se. Gospodin Martinović je u petak pokazao zavidno poznavanje sajta Srpskog pokreta Dveri i naših aktivnosti kada je koristio naš sajt i našu kampanju protiv udžbenika o promociji seksualnog obrazovanja, pa i vas upućujem da vidite oko natalne politike sajt našeg pokreta i celokupnu našu angažovanost na tom pitanju, jer prosto porodica je vrlo bitna stvar kod nas. Znači, tu možete da dođete da pogledate, da se informišete kako mi predlažemo i kako se u svetu, celokupnom svetu, na koji se i vi pozivate veoma često, bore za porodične vrednosti. Ne možete stavljati to kao meru socijalne politike, već kao meru populacione politike. Bez obzira što Švedska i Norveška imaju te probleme, moramo da kažemo da ovde porodice teško žive i moramo da olakšamo ljudima koji žele da imaju decu i koji dobijaju decu, ali to ne sme da bude jedina mera i ne smemo da ignorišemo tu meru. Nije nikakav trošak za pronatalnu politiku veliki, s obzirom na probleme koje ima. Hajde da vidimo kako to da uradimo svi zajedno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Dobro, već nekoliko amandmana postoji gde se širi jedna tema. Moram da vam skrenem pažnju. Porez na dodatu vrednost je nešto ne ljudsko. To je jedan sistem koji nema humanosti. To mora da se zna, jer se oporezuje potrošnja. Porez na dodatu vrednost se ne plaća za vazduh i za pojedine lokacije gde se šetate. Industrijski proizvodi, poljoprivredno prehrambeni proizvodi, sve je u sistemu PDV-a. Mislim da je dobro rešenje što u ovim izmenama ostaju i dalje neke povlastice, mogućnost povraćaja, što je netipično za sistem PDV-a. To mora da se kaže. Ako se ovo prelazno stanje završava tako da se vraćamo na klasičan sistem PDV-a, onda mora da se nađe neka alternativa, da li u toj socijalnoj politici ili, najispravnije, društvena briga o deci, gde se nadomeštava ovaj trošak i daje mnogo više, mnogo više. Mislim da u tom smislu treba da se krećemo, kada pričamo o PDV-u. Porez na dodatu vrednost je nehumani sistem. Svi su u lancu potrošnje poreski obveznici. I tačka. Postoje dve te stope. Tačka. Ponavljam, možeš slobodno da dišem vazduh i da ne plaćaš PDV i nekim livadama da se šetaš koje nisu obuhvaćene. Drugo je sve obuhvaćeno sistemom PDV-a. Na sve se plaća PDV. Dobro je što ne narušavate neki sistem gde ste dali pravo na povraćaj…
Reč ima narodni poslanik Vesna Rakonjac, po amandmanu. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, sa saradnicima, poštovane kolege, da se vratimo ponovo na izlaganje mog uvaženog kolege, populaciona politika je nešto što je prioritet naše Vlade. Idemo korak po korak, mislim u dobrom pravcu. Zakon, koji sledi, o finansijskoj podršci porodici sa decom, spada i u populacionu i u socijalnu politiku jedne države. To morate da shvatite. Znači, to je prvo i osnovno. Drugo, ne znam na koji način vama drugačije da objasnim da sve ostaje isto dok se novi zakon ne donese. Vaši predstavnici sede u Odboru kojem ja rukovodim, to je Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Ovaj zakon će svakako doći na red i prvo će ići na Odbor. Prema tome, neka ga dobro iščitaju, neka stave svoje primedbe, pa ćemo onda razgovarati o nečemu što nam predstoji. Sada, ovo ja mislim da je najbolje rešenje bilo i 2012. kada smo izašli u susret porodicama koje planiraju decu, a ovo je drugi korak koji ja mislim da je još bolji. Prema tome, dajete vremena da svi zajedno uradimo nešto dobro za naše porodice. Ali, kada je populaciona politika u pitanju, treba razmišljati i šta je sa onim mladim ljudima koji ne ostvaruju bračne zajednice, pa nam se granica rađanja pomerila sa 22 na 30 i 40 godina kod žena i muškaraca. Šta se dešava sa tim izgubljenim generacijama i gde su njihova deca koja su već sada trebala da budu u prvom, drugom, trećem ili četvrtom razredu osnovne škole? To je nažalost posledica pogubne politike koja je vođena od 1985. 1986. pa do 2012. godine. Hvala.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li se neko javlja za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marjan Rističević. Izvolite.
Radi efikasnijeg rada, dame i gospodo, ja ću odustati od obrazlaganja ovog amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković i zajedno narodni poslaničkog kluba DS. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Pa, evo još jedan razlog zašto smatramo da je najava ukidanja refundacije PDV-a za kupovinu hrane i opreme za bebe, ovako kako je predviđeno ovim zakonom, loša i zašto se mi protivimo tome. U članu 12. se govori da pravo na refundaciju PDV-a nabavljenih do dana početka primene Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, kojim se uređuje jednokratna isplata novčanih sredstava na ime kupovine opreme za bebe, može se ostvariti itd. Ali, vi najavljujete Zakon o finansijskoj podršci sa decom, koji predviđa jednokratnu novčanu isplatu na ime kupovine samo opreme za bebe, a ova refundacija koja sada važi u zakonu je, kaže, refundacija PDV za kupljenu hranu i opremu za bebe. Znači, vi već ukidate ceo ovaj jedan deo troškova koji su mogli da se povrate za plaćeni PDV za hranu za bebe i ostavljate samo opremu za bebe i onda će verovatno napraviti se neka računica i ispatiti, ali samo za opremu za bebe, a ne za hranu za bebe i umesto da prihvatite amandman da se smanji stopa poreza na hranu za bebe, pa neka napravi napor Poreska uprava i definiše šta je to po ne znam kom pravilniku, ne, neće Poreska uprava ničim da se opterećuje. Videćemo kasnije u Zakonu o Poreskoj upravi kako to Poreska uprava misli da radi. Vi ovde najavljujete ukidanje mogućnosti povraćaja PDV za hranu za bebe i to stoji u ovom zakonu. Pročitajte ga pažljivo.
Zahvaljujem gospodine Đurišiću. Reč ima podnosilac amandmana, narodni poslanik Srđan Nogo.
Pa, ista rasprava koju vodimo vezano za poslednja tri amandmana. Opet, pohvalio bih, mislim da smo približili stavove u usmenom izlaganju predstavnice SNS koja je poslednji put govorila. Međutim, vi morate da shvatite da mi reagujemo na osnovu onoga što piše i kada pročitamo obrazloženje zakona, kada pročitamo vaše namere, imamo razloga za zabrinutost. Prethodni govornik je citirao šta vi planira. Vi planirate jednokratnu isplatu novčanih sredstava po tom zakonu. Molim vas, ja vam kažem šta piše u zakonu i u obrazloženju i to je razlog za zabrinutost, a pri tom u ovom trenutku nemamo taj vap Predlog zakona, već samo imamo da se pozivate na mere socijalne politike i smatramo da je to loše, ali ako ste spremni za jedan dijalog i za jednu konstruktivnu raspravu, jer ja mislim da ovo pitanje prevazilazi pitanje naših političkih razlika i razlika ko kojoj stranci pripada, ja to mogu da pozdravim, ali je na vama ta inicijativa jer vi vršite vlast i vi ste vladajuća većina. To nije do nas. Sa naše strane imate pruženu ruku, ali na osnovu onoga što možemo da pročitamo mi imamo razloga za zabrinutost. Vi ste otvorili neke teme koje takođe mora taj budući zakon o podršci porodici, mislim da nam to pre svega treba, da otvori i zašto se odlaže rađanje i zašto nedovoljan broj žena doji i zašto imamo veliki broj razvoda, odnosno zašto brak traje samo 13,5 godinu u proseku u Srbiji i ogromne statističke probleme koji utiču na naše porodice. Ja ću vam dostaviti indeks kvaliteta porodičnog života koji je uradio Luka Volante, čovek koji je održao pozdravni govor kada je SNS dobila status posmatrača u Evropskoj narodnoj partiji pre nekoliko godina. Taj čovek je uradio indeks kvaliteta porodičnog života u 44 zemlje. Mi smo tu na začelju. To su ozbiljni problemi i vi ih snosite. Već pet godina vladate Srbijom, vi snosite odgovornost.
Po amandmanu reč ima narodna poslanica Vesna Rakonjac. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege, stvarno više ne znam kako da vam objasnim da roditelji neće biti oštećeni. Malopre kada sam vam rekla – pročitajte do kraja, to znači – za kupovinu opreme za bebe, kupovinu, ne samo povraćaj PDV, nego kupovinu opreme za bebe, komplet. To je mnogo više nego povraćaj PDV. To je jedna stvar. Prvo to. Drugo, Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom planira se određena novčana sredstva koja će porodice sa decom dobijati u kontinuitetu. Prema tome, tu ide i nadoknada za dečiju hranu i sve ono što je potrebno za rast, razvoj normalan dece školskog, predškolskog i dalje uzrasta do njihovog punoletstva. To morate da shvatite. Videćemo kakav će zakon biti. Kada dobijemo zakon onda predložite amandmane na ono što vam se ne sviđa, pa ćemo onda razgovarati o tome. Ovako možemo da pričamo do sutra. Bitno je da roditelji u ovom trenutku neće biti oštećeni kao što su 2001. godine bile oštećene sve majke sa rođenim trećim, četvrtim i petim detetom jer im je trajno ukinut dečiji dodatak zarad jednokratne pomoći. Tada se niste setili da se bunite. Tada se niste setili da se bunite i da se toliko brinete. To je prošlo onako glat. Zašto sada to licemerje? Jednostavno, ja sam vas pažljivo slušala. Ono što je najvažnije, ovo je bolje od onoga što je bilo kada nije bio povraćaj PDV. Ovo će biti sada bolje od ovoga sa ovom komplikovanom administracijom. Treba da promovišemo dojenje kao jedan od najboljih načina ishrane dece, a ne da promovišemo raznorazne zamene i mlečne formule. Trebamo da naučimo naše majke da spremaju domaće kašice kod kuće. Tako se hrane bebe najpravilnije, a ne instant, pa da se brinemo da li ima pesticida ili nema pesticida. A kad smo kod toga, jedne su norme za količinu pesticida u sirovini, a druga je norma mnogo strožija u dečijoj hrani, i tu je došlo do raskoraka koji smo imali u prethodnom periodu. I nikog ne možemo da optužimo – svi su radili po pravilima. Znači, jedni su kriterijumi za količinu pesticida u voću i povrću za ljudsku ishranu, a drugi, mnogo strožiji, su u dečijoj hrani. Onaj čovek nije mogao da sanja da mora da uzme namirnice sa mnogo nižim vrednostima. Prema tome, to su opasnosti koje vrebaju i mlade roditelje i mlade majke. Treba da promovišemo zdravu, pravilnu ishranu, a ne deci da dajemo instant hranu. Treba da budemo majke i da pripremimo to u svom domaćinstvu, da bude oplemenjeno i ljubavlju i svim onim što je potrebno za dete. Tako ćemo razvijati pozitivne navike kod deteta u ishrani. Tako ćemo izbeći gojaznost. Tako ćemo naučiti decu da konzumiraju voće, a ne voćne sokove, povrće a ne instant kašice. Ali, treba da se prihvate majke varjače i da spreme tu dečiju hranu. E, to je ono što mi treba da promovišemo na svakom koraku. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Srđan Nogo. Imate minut i 38.
Ja sam 2001. godine bio na prvoj godini Pravnog fakulteta. Ja ne znam gde ste vi bili kada se to dešavalo i kada su se zakidale porodilje? To je pitanje pre svega za vas, a ne za mene. Dalje, sve što ste rekli, nigde ne piše. Znači, nigde ne piše to u ovome predlogu. Kako ja da znam šta je vama u glavi? Ja zaista nisam vidovit. Pričam samo na osnovu onoga što piše, na osnovu onoga što ste nam analogno dostavili. Da li to negde digitalno u vašim glavama ima, ja to ne znam. Ali, pričam na osnovu dokumentacije, na osnovu zakona i na osnovu vaših obrazloženja. Molim vas lepo, shvatite to. Sve se ja slažem što vi pričate, ali, prvi korak jeste da ljudi u Srbiji nemaju da prežive. Nemaju da prežive i mi moramo znatno da pomognemo sve porodice u Srbiji, naročito one koji imaju malu decu i koji žele da imaju malu decu. Ovde se vrlo teško živi. I mnoge majke bi mnogo više vremena posvećivale svojoj deci, i treba da posvećuju, to su dobre žene i bore se za decu, ali, znate u kakvim uslovima rade, ako uopšte imaju posao – u robovskim uslovima. Nemojte da se pravimo naivni. Ovde žene koje rade u Skupštini, zamislite kako rade, 20 sati bez prestanka, kad će da idu kući? Što o tome ne mislite? Kako mi da verujemo ovoj Vladi kada ona promoviše gej paradu a ne promoviše porodične vrednosti?
Po amandmanu, reč ima narodna poslanica Vesna Rakonjac. Izvolite.
Po meni, najmanje možete da mi spočitavate. Godine 2001. sam rodila treće dete i ja sam jedna od tih majki koja je ostala bez dodatka za treće dete. Znači, 90-ih godina, koje su bile sumanute godine, rađala sam prvo, drugo i 2001. godine treće dete. Za sve to vreme završila sam fakultet, specijalizaciju i užu specijalizaciju. Znači, majka, ako želi, ona i može. Prema tome, meni najmanje možete da spočitavate o tome. Šta je nama u glavi, mi to i prezentujemo. Zato vam i kažemo – imajte poverenja. A to što piše, pročitajte konačno do kraja. U Srbiji se uvek teško živelo. U Srbiji su uvek porodice teško živele. Prema tome, jasno i glasno piše – neće biti ukinuta nadoknada odnosno povraćaj PDV-a dok ne stupi novi zakon na snagu. Prihvatite to već jednom. Znači, u Srbiji se teško živelo, živi se teško i danas, ali živeće se bolje sa Srpskom naprednom strankom i ovom Vladom.
Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja gledam čudesnu alhemiju, deo opozicije, ne ovog dela koji je glasan, i otprilike provejava da se smanje uplate u budžet, ali da se povećaju isplate, da se emituju prava, ali bez obaveza. Ta čudesna alhemija u ove rane jutarnje sate me podstakla na to da kažem da taj deo opozicije, svaka čast ovom kreativnom delu, ali ovaj kreirani deo, spolja kreirani deo opozicije, nije u pravu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman je, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastani deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. Amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanik Marijan Rističević, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
U članu 13. govorite o članu 38, gde 2017. godinu zamenjujete 2018. godinom. Znači, opet produženje roka. Ali, ovde je interesantno iz kojih razloga. Lepo ja rekoh – previše sati da se vi ponašate kao da se igrate predloga zakona ili onog kako mali Perica zamišlja Vladu. Vi ovde govorite o obrascu koji je, kao na osnovu podzakonskog akta uređen poseban obrazac pregleda obračuna PDV-a, obrazac PO PDV i šta on sadrži, nije važno, uglavnom, tražite produženje na godinu dana ove odredbe, zato što želite da se, kako kažete – odložiti početak podnošenja pregleda, tj. produžiti period za pripremu obveznika PDV-a i u okviru tog perioda preispitati sadržinu obrasca. Dakle, vi ste doneli obrazac na osnovu podzakonskog akta i vi sad stavljate taj obrazac u opticaj da vežbate malo, da vidite, ne razumemo zaista šta? Šta to treba da se preispita? Valjda ste vodili računa da prvo podzakonski akt bude u skladu sa zakonom, pa onda iz tog podzakonskog akta da dođe obrazac koji je opet u skladu s tim i šta vi sad ima da proveravate još godinu dana, da preispitujete sadržinu obrasca? Jeste li vi donosili taj obrazac ili vam ga neko donosio, pa ga sada preispitujete? Ako ste vi doneli taj obrazac, valjda znate i trebalo je da znate pre nego što ste ga pustili u opticaj, da li je to dobro ili nije dobro?
Zahvaljujem. Reč ima podnosilac amandmana, narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja uporno do poslednjeg amandmana ću makar u skraćenoj verziji pokušavati to da obrazložim, za razliku od ovih, gospodina Radulovića, gospodina Živkovića, mog kolege poljoprivrednika, koji, izgleda, imaju preča posla i ne brane svoje amandmane, mora da DŽordž Soroš ima neku zabavu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 13. Amandman su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
U članu 14. govorite o primeni ovog zakona, odnosno o određenim odredbama ovog zakona. Odmah da pređem na ovaj drugi stav gde ste rekli da će odredbe člana 9. ovog zakona, a to je PDV na bebi opremu i na hranu, primenjivaće se od dana početka primene zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom koji im se uređuje jednokratna isplata itd. Ovo je zaista neverovatno da vi u zakonu pišete da će se neka odredba primenjivati do primene zakona koji još nije i video Narodnu skupštinu. Ne znamo da li je Vladu. LJudi moji, pa šta vi radite? Šta vi radite da pišete da će se primenjivati, do kada? Niti znate da li će se ovaj zakon ovako zvati, šta će on sadržati, da li će biti ikada donet. Ovo ne mogu da verujem, još ste rekli da naš amandman ne prihvatate zato što su ovim zakonom određeni optimalni rokovi. Šta je to optimalno i koji je to uopšte rok ako se kaže ovo će se primenjivati do nečega što uopšte ne postoji. Još tražite od nas da vam verujemo. Da verujemo na reč da ćete vi doneti neki zakon. Kada god neko iz Vlade Aleksandra Vučića kaže – treba da nam verujete, ja se setim Vučićevih izjava da niko neće smanjivati penzionerima penziju. Celu kampanju je to pričao, kako se dočepao vlasti prvi posao koji mu je bio je otimanje dela penzije. Takvoj Vladi da verujemo da će nekada doneti zakon, ali pravno …
Vreme. Reč ima podnosilac amandmana narodni poslanik Srđan Nogo.
Vidite, toliko pominjano poverenje. Vi treba da verujete vladajućoj većini. To smo čuli iz usta poslanika vladajuće većine, a očigledno iz ovog predloga člana zakona da će se ovaj član primenjivati dok ne donesemo novi zakon. Vidite, to je upravo ono što ne uliva poverenje. Primenjivaće se zakon dok se ne donese neki zakon koji će se ko zna kada doneti, jer nije još ni prošao Vladu i ne znamo sadržinu tog zakona, ali treba da verujemo da će to biti dobar zakon. Zaista neverovatno. Kako možemo da imamo poverenje. Samo na osnovu činjenica odnosno na osnovu onoga što ste izgovorili u Skupštini ne možemo da vas smatramo ozbiljnim, a kamo li da imamo poverenje. Drugo, možemo da se držimo jedino onoga što ovde piše, a ovde ništa od toga što vi kažete ne piše. Ovde piše jednokratna isplata, to je jedina stvar. Moram da se držim onoga što je napisano u samom obrazloženju ovog zakona. Voleo bih da imam nešto crno na belo na papiru, jer shvatite, pisana stvar to je ono što je relevantno. Vi još niste to usvojili ni na Vladi, niti smo mi videli to kako izgleda negde u javnosti, niti je to ušlo u Skupštinu. Kako možemo da pričamo onda o zakonu? Vi da se pozivate verujte SNS, kako da verujemo? Ja bih voleo i ponavljam ovo nadilazi i Dveri i ovaj saziv parlamenta i mene lično i sve nas ovde lično i samu ovu Vladu, to je iznad politike i iznad naših međusobnih sukobljavanja. Međutim, sve ono što vi radite je zabrinjavajuće. Znate, mere pomoći porodici su daleko i široko obuhvaćene. Martinović prati naš sajt, on može o tome da priča. Evo, imamo procenitelje nepokretnosti pa banke izbacuju ljude, porodice iz domova. Mi donosimo zakon da olakša bankama i tu je porodica i porodična politika, shvatite. Nemate predstavu šta znači porodica.
Reč ima ministar Branislav Nedimović.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, mislim da je jako važno istaći jednu stvar. Da je zakon o finansijskoj podršci bio na Vladi upućen prema Skupštini u prethodnom sazivu i onda je zbog izbora taj zakon bio vraćen. Jednostavno to je takva procedura da svaki put kada se raspišu izbori svi zakoni koji su u proceduri se vrate. Samo da završim, vrlo je važno, nekoliko desetina puta je tokom rasprave bilo rečeno da tog zakona nema. Taj zakon bi trebao u prvoj polovini 2017. godine da bude ponovo u proceduri. Danas ga nema, ali je bilo rečeno da ga nije ni bilo. U ovom trenutku ga nema u proceduri, ali je bio u proceduri. Još jedna važna stvar. Ako od instrumenata koji se odnose na jednokratnu podršku ne bude bio u tom zakonu nastavljen, potpuno da egzistira ova postojeća formulacija, do trenutka dok se ne usvoji. Ako ne bude bilo jednokratne pomoći i dalje se nastavlja ova ista situacija kakva je u prethodnih nekoliko godina i tu nema apsolutno ni jedne dileme.
Zahvaljujem ministre. Reč ima narodna poslanica Vesna Rakonjac, po amandmanu.
Jedna rečenica samo. Da li vi nama verujete ili ne verujete, to je vaša stvar. Građani Srbije veruju Vladi Aleksandra Vučića i SNS. To su pokazali na izborima, procentualno deset puta više nego vama. Prema tome, mi verujemo narodu, narod nama i odlično se slažemo.
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Mi smo tražili brisanje stava 2. o kome se i do sada najviše govorilo upravo što je potpuno nepotreban po našem mišljenju, jer govori isto ono što govori i član 12. A to je, to smo više puta ovde čuli, kako će se refundacija prava na povraćaj PDV za hranu i bebi opremu moći da se ostvari do donošenja novog zakona. Onda čak slušamo komentare kako evo mi ne znamo šta piše u tom zakonu, tamo piše ovako ili onako. Ne znamo zato što nije taj zakon bio u Skupštinu ovde ministre Nedimoviću. Ne znam odakle vama informacija, jer vi niste bili u prošlom sazivu ministar, niste bili ni poslanik, nije taj zakon ovde došao. Možda ga je Vlada poslala treće, šestog, ne znam ni ja kog marta, pre nego što je Skupština raspuštena. Možda tada u tom trenutku sasvim sigurno niko nije mogao da vidi. Ali, ako je zakon bio napisan, mislim da ste onda nama dužni objašnjenje od 11. avgusta kada je formirana ova Vlada, do danas 28. decembra u četiri ujutru, šta je to vas sprečilo da ponovo isti taj zakon koji je Vlada već usvojila, prošla raspravu i sve to, znači četiri i po meseca, šta vas je sprečavalo da ga pošaljete u parlament? Zajedno sa ovim zakonom ovde, pa da vodimo neku kompetentnu diskusiju, možda da glasamo za taj zakon. Tražimo ovde četiri meseca da se donese zakon i Vlada kaže nije rekla to što ste vi rekli. Rekla je – sada ćemo da formiramo novu radnu grupu, pa ponovo da radimo novi zakon. Imam odgovor od ministarstva, od ministra Vulina. Imam odgovor i to je istina, a ono što vi govorite nisu istine. Šta vam je bio problem ako postoji taj zakon, u tom obliku, da ga ponovo predložite?
Vreme. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, porodice sa decom zaslužuju zaštitu države da ih država štiti kao što građani štite svoju državu i treba da je štiti. Ovi poreski zakoni, Zakon o akcizama služi za to da i naši najstariji koji se ovde najčešće spominju imaju pravo na dostojanstvenu starost. Oni zaslužuju sledeće. Zaslužuju veće penzije, ali da se do njih dođe većom proizvodnjom i generacijskom solidarnošću u toj većoj proizvodnji. Penzije se proizvode. Veće penzije svi zajedno moramo da proizvedemo. Naši najstariji nisu zaslužili da penzije primaju po receptu malog Pernara iz Čačka, naštampanim novcem koji bi poslao u redove za ulje, brašno, mleko i koji bi penzije sveo na dva evra. Hvala.
Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Milan Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Pa da, ovo je član koji kaže da zakon stupa na snagu 1. januara 2017. godine. S obzirom na sve ove amandmane koje smo podneli na prethodne članove, ovo je potpuno logično. Zašto? Zato što smatramo da nije bilo razloga za promenu ovog zakona, a pogotovo ne na ovakav način kako ste vi predložili. Samo da vam skrenem pažnju na jedan detalj. Vi očigledno radite ovo sve po nalogu iz EU, jer tamo se otvaraju neka poglavlja, pa vas upozoravaju prema tim poglavljima šta treba to da se radi. Onda vi nekritički idete u te promene, a ovde kada naiđe neka ozbiljna argumentacija zašto se nešto radi ili ne treba da se radi, imamo otprilike taj odgovor - direktiva EU, proces integracije i nešto što liči na to. Ja moram samo da vam skrenem pažnju, vi ste u obrazloženju ovog Predloga zakona napisali jednu rečenicu gde postoji, kažete, opasnost od dvostrukog oporezivanja. Opasnost dvostrukog oporezivanje ili izbegavanje dvostrukog oporezivanja postoji samo kad je u pitanju porez na dobit pravnog lica i eventualno kod poreza na imovinu. Kod PDV-a ne postoji ta kategorija. Znači, taj termin ne postoji. Jer, ako bi se desilo da je za jednu istu uslugu na dva mesta plaćen PDV, onda postoji povraćaj na domicijalnoj teritoriji. Ali, vi ste iskoristili i to floskulu, računajući da ljudi ne znaju o čemu se radi, da progurate ovo …
Zahvaljujem, gospodine Krasiću. Vreme. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić. Na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa, član 163. stav 4. Poslovnika. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Pisanim putem amandman na član 26. povukli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, i mr Marko Milenković. Primili ste izveštaje Odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševrlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Ovaj uvodni član je vrlo važan, jer pokazuje arhitekturu zašto se ovo menja. Ovo se opet menja zbog nečega, a ja moram da vam skrenem pažnju i kad su se donosili ovi propisi ja sam tada upozoravao predlagača zakona u to vreme kakvi će problemi biti ako se prave dupli poreski organi i koje sve posledice mogu da budu. I tad me nisu slušali, a znam da me i danas vi ne slušate, ali da vam samo skrenem pažnju, vama iz Ministarstva koji ipak nešto i znate. Ova kategorija koju vi koristite u zakonu, a to je izvorni javni prihod jedinice lokalne samouprave, taj termin ne postoji. Zašto ne postoji? Zato što vi ne znate da postoji Zakon o finansiranju lokalne samouprave. On kaže ovako – izvorni prihod. Zapamtite, ovo sve što radite je u suprotnosti sa Evropskom poveljom o lokalnoj samoupravi. Izvorni prihod je nešto što pripada jedinici lokalne samouprave. Ona je slobodna i da odredi, slobodna je i da naplati. Ne može da bude drugostepeni organ neka komisija pri Ministarstvu finansija. Ulazite u ono što je lokalna samouprava i što je zagarantovano. To sam ja pričao i onom Dinkiću, nije shvatao, nije želeo da čuje. Ovom promenom, gde drugostepeni postupak iz područnih jedinica vraćate navodno u Ministarstvo finansija, napravićete još veću štetu.
Zahvaljujem, kolega Krasiću. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS i narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Radi se zapravo o članu 3. koji se menja članom 2. koji smo mi želeli da brišemo, a član 3. kaže da, ako ovim zakonom nije drukčije propisano, poreski postupak se sprovodi po načelima i u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak, odnosno u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje inspekcijski nadzor. Mi i da nismo bili mišljenja da treba predložiti brisanje svih predloženih članova, svakako bismo predložili brisanje ovog člana, zato što nema potrebe i jedanput sam ovde raspravljala već o supstidijarnoj primeni Zakona o opštem upravnom postupku i prosto je nepotrebno da se u nekom drugom zakonu kaže da će se primenjivati te odredbe koje su, naravno, obavezujuće. Vi ne prihvatate naš amandman, zato što kažete da se navedenom izmenom vrši usklađivanje sa Zakonom o inspekcijskom nadzoru, koji je počeo da se primenjuje 30. aprila 2016. godine. Ako je ovo zaista razlog zbog čega tražite ove izmene, onda pitanje koje smo već postavljali kada su neki drugi predlozi zakona bili u pitanju – šta ste radili od 30. aprila 2016. godine do danas? Da li je u tom periodu postojao pravni vakum? Da li je nadležni državni organ mogao išta da radi u tom periodu? Dakle, ako nije ovo što pitam da li je, onda je ovo nepotrebno. Ako insistirate na ovome, onda znači da je država bila u problemu da pola godine nisu mogle funkcionisati određene službe, zato što nije bio upodobljen ovaj član 3. kojim to sada radite.
Zahvaljujem, koleginice Radeta. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ja jedva nađoh, gledajući ovaj član 11. koji se menja članom 3, šta je to promenjeno, kad ono već u prvom redu - poreska uprava u okviru poslova državne uprave vodi prvostepeni, pa ste onda precrtali - i drugostepeni poreski postupak. To je suština promene ovog člana. Mi mislimo i govorili smo i u načelnoj raspravi o tome da to ne bi bilo potrebno čak i da nismo mislili, opet ponavljam, da nam ne treba ovaj zakon. Vi kažete da naš amandman ne bi mogao biti prihvaćen zato što umesto dosadašnjeg drugostepenog poreskog organa obrazovanog pri poreskoj upravi, ta drugostepena nadležnost, nadležnost drugostepenog organa propisuje se Ministarstvu finansija kao nezavisnom organu za rešavanje u drugom stepenu u poreskom postupku. Izvinite, ko garantuje i u odnosu na koga je Ministarstvo finansija nezavisno, a u odnosu na koga je poreska uprava bila zavisna. I, opet pitanje da li ste vi trpeli da se radi nešto nezakonito, jer ovo što nam sada objašnjavate pokazujete zapravo da niste radili u skladu sa zakonom, da niste imali nezavisan organ koji je radio kao drugostepeni organ. Onda moramo da se pitamo kako je moguće da je Vujović danas ministar, ako vi sada otkrivate da je u okviru Ministarstva i poreskoj upravi da je rađeno nešto što nije u skladu sa zakonom. Ako nisam u pravu za ovo što sam rekla, onda je izmena ovog zakona i ovog člana, apsolutno nepotrebna i suvišna.
Zahvaljujem, koleginice Radeta. Reč ima podnosilac amandmana narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, s obzirom da je kasno, bolje reći da je rano, ja ću dati moj doprinos i skratiti ovo obrazloženje amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima podnosilac amandmana poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Zaista se postavlja pitanje kroz ceo zakon se provejava ta devolutivnost. Znači, da se kao drugostepeni organ više ne uzima poreska uprava već Ministarstvo finansija. Kažem, vrlo je zanimljivo kaže Ministarstvo finansija kao nezavisni organ, drugostepeni organ. Kako je to moguće, kada je poreska uprava organ uprave u sastavu Ministarstva finansija. Vrlo je to diskutabilno i zanimljivo. Znači, čemu ta zakonska izmena. Ne vidim da je na neki način bilo kome dodatno zaštićeno pravo, zato što je drugostepeni organ Ministarstva finansija. Moglo je da ostane i onako kako je do sada bilo, ali u najgorem slučaju zašto ne bi svi upravni akti države bili pod upravom suda. Ali, mislim da je ovde poreska uprava kao prethodno rešenje bilo bolje. Ali dobro, vi ste tako izabrali. Možda nalaže EU zaista toliko već kompetentan za EU nisam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Dame i gospodo narodni poslanici, kada neko kaže da je to Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, svi pomisle da je to zakon koji reguliše porez. Nije, ovo je običan upravni zakon koji reguliše naplatu poreza. Ništa više. Da li… (Vjerica Radeta, s mesta: Kome ti to Veroljube objašnjavaš?) Da. Objašnjavam, jer sam čuo i neke stvari koje baš nešto i ne shvatam, pa zato hoću i ja nešto da raščistim. Da li poreska uprava treba da rešava u drugostepenom protiv rešenja svojih organizacionih jedinica? Ja mislim da ne. Zato što organizacione jedinice rade na osnovu stava i mišljenja republičke poreske uprave. (Vjerica Radeta, s mesta: Od kada to misliš?) Zašto to ne bi radilo Ministarstvo. I u mnogim drugim, u mnogim drugim upravnim postupcima, mnoga druga ministarstva to rade. Nije ovo nikakva vruća voda. Zadiranje u nezavisnost i samostalnost lokalne samouprave, vrlo diskutabilno pitanje. Postoje izvorni prihodi. Slažem se. Visinu i način oporezivanja po jedinicama lokalne samouprave, određeni su Zakonom o finansiranju lokalne samouprave, ali da bi to ostvarila lokalna samouprava ona mora da primenjuje Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji. E, sada zamislite da recimo, jedna lokalna samouprava drugačije tumači zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, od komšijske lokalne samouprave. Jel, to jedinstvo pravnih propisa i pravnih akata u Republici Srbiji. Jeste po zakonu u sprovođenju nije, a isti se zakon primenjuje i za republičke organe, odnosno za naplatu republičkih poreza i lokalnih poreza na teritoriji Republike Srbije. Samo lokalne samouprave imaju tu slobodu da u okvirima zakona koji im je odredila Republika određuju poreske stope, odnosno visinu poreza koji će da naplaćuju. Pa, dobro, znači, neko želi, evo, ja ću da dam jedan klasičan primer zbog nedostatka Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Da je neki pravni subjekta bio predmet privatizacije, da je pre privatizacije bio zakon kojim se regulisalo povezivanje radnog staža, donet je, čini mi se 2002, 2003. godine, da je to preduzeće na vreme prijavilo dugovanje koje ima prema penzionom fondu i Fondu zdravstven zaštite, da je Republika uplatila iz budžeta na račun fonda, ali poreska uprava ne kontroliše tu partiju na računu fonda i tereti to isto preduzeće kao da mu duguje porez. Tako to izgleda kada birokratija uhvati i neće da odstupi i ako u suštini to preduzeće je izmirilo preko budžeta Republike Srbije svoje obaveze prema fondu PIO. To su ti problemi na koje nailazimo i koji su birokratske prirode i zbog kojih ovakva zakon treba da se promeni. Hvala vam. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici DS i narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović. Izvolite. NATAŠA Sp. JOVANOVIĆ: Gospodine Marinkoviću, žalosno je što mi u ovo ne doba raspravljamo o ovako veoma važnom zakonu, zato što ovi ljudi na koje se odnosi ovaj član i Zakon o poreskom postupku i administraciji u ovom trenutku pretpostavljam da nisu budni. Pošto ovaj član reguliše, o kojem ja govorim, reguliše kada prestaje poreska obaveza, ja ću da govorim o preduzetničkoj delatnosti i da to shvatite, govoriću iz svog ličnog primera. Naime, ja sam četiri godine preduzetnik, kao vlasnik agencije za marketing i konsalting i poreski sam obveznik i rešenjem Ministarstva finansija, paušalno se oporezuje ta moja delatnost. Verujte mi, pošto je tu meni poznata mi gospođa iz Ministarstva sa kojom smo i ranije imali ovakvu, doduše komunikaciju, vi ne možete da govorite, nije samo slučaj kod mene već i kod mnogih mojih kolega koji se sličnom delatnošću bave da nismo dobili konačno poresko rešenje od trenutka kada smo registrovali našu delatnost. Znači, od 2012. godine mi akontaciono plaćamo naše poreske obaveze što priznaćete nije ni prijatno ni lagodno. Sada sam u situaciji kao i mnogi drugi ljudi, neki iz drugih razloga. Ja iz razloga što sam izabrana na funkciju narodnog poslanika ne želim da budem u takvom sukobu interesa. Moja ta delatnost je trenutno da kažem zamrznuta ali ja i u ovom trenutku dok razgovaram sa vama ne znam koji je niti to zna moj knjigovođa, preostala eventualna obaveza koja nije do kraja poštovana. Zato ne mogu da optužim poreske inspektore koji su veoma savesni i odgovorni u poreskoj upravi, odnosno u filijali u Kragujevcu, koja je inače centralni deo za mnoge druge gradove, jer oni jednostavno čekaju iz Beograda da im kompjuterski se da kompletan obračun i da mogu da urade konačno rešenja. Tako da je to, jedna problem koji bi trebali ozbiljnije da se pozabavite jer ljudi jednostavno u praksi imaju puno problema.
Iz istog razloga zato što je previše rano, ja ću da skratim obrazloženje ovog amandman. Hvala.
Hvala vam. Na član 4. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Mi smo u stvari samo hteli da malo pojednostavimo stvari. Dakle, smatramo da u slučaju prestanka poreske obaveze iz člana 23. stav 1. poreska uprava ne treba da donosi nikakvo posebno rešenje o prestanku poreske obaveze. Kada poreska obaveza prestane naplatom poreza donošenje rešenja o prestanku poreske obaveze je neekonomično i neefikasno, suvišno. U pitanju je uvođenje nepotrebnog koraka u poreskom postupku, odnosno dodatno nepotrebno opterećujemo i radnike poreske administracije, trošimo i njihovo dragoceno vreme i stvaramo nepotrebne troškove za utrošak materijala i dostavljanje tih rešenja. Što se samog zakona tiče, s obzirom da u pozadini imamo ministra Vujovića, mene nimalo ne čudi da u objašnjenju, u obrazloženju zakona, kao partnere, da tako kažem, između ostalih, na čiju inicijativu je ovakav zakon, možemo da čitamo Privredna komora Srbije, zapravo Marko Čadež, američka privredna komora, britansko-srpska privredna komora, nemačko-srpska privredna komora, francusko-srpska privredna komora i Ministarstvo privrede. Mislim da je mogla mnogo šira da bude ova lista i da bi samim tim i zakon bio vrlo kvalitetan. Na kraju krajeva, i ministar Nedimović bi sigurno imao nešto o ovome još nešto o ovome još da doda. Hvala.
Hvala. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, izmene i dopune, i velika je šteta zaista što o ovom ne raspravljamo u neko normalno doba da nas poneko i čuje, pošto ljudi neće čitati stenograme, videće samo šta im donosite na kraju u zakonu. Ali, zašto ovo sada posebno naglašavam? Vratiću se samo na našu tvrdnju da nije trebalo menjati ni ovaj član 3. zato što se ne može smatrati da je neki organ u Ministarstvu finansija nezavisan, a da je opet neki organ u okviru poreske uprave zavisan. Ali, ono što je meni ovde bilo interesantno jeste što jedan poslanik kaže –22. put se menja ovaj zakon, 22. put, bar sedam ili osam puta otkada je taj poslanik deo vladajuće koalicije i zgranut večeras kaže – kako možete vi, još se obraća pravnicima, što on nije, on je začuđen kako mi ne razumemo šta ovde piše i kako mi možemo da mislimo da je normalno da u okviru poreske uprave bude i drugostepeni organ za poreski postupak. Pa, da li je moguće da je 22 puta mimo njega prošao ovaj zakon gde je ovo pisalo i da se tek sada toga setio i to tako dramatično, kraj sveta ako se ovo ne promeni? LJutito, što neko misli da Ministarstvo finansija nije nezavisno. Naravno da nije nezavisno, kao što nije ni taj drugostepeni organ koji je bio u Ministarstvu u Upravi prihoda i nije normalno da bude nezavistan, mora da bude pre svega zavistan od zakona. Onaj ko je na čelu organa mora takođe da bude zavistan od zakona, deo Vlade, mora da poštuje principe i politiku te Vlade, a demagoške priče o nekakvim nezavisnim marsovcima, to vežite više mačku o rep, jer to prosto ne postoji u životu i nikada neće.
Hvala. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Iz istog razloga, kao i ranije, ja ću da skratim obrazlaganje ovoga amandmana, da što pre završimo. Hvala.
Hvala. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović, prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno poslanici DS i narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, ja bih vam skrenuo pažnju na obrazloženje strana broj 5. kaže se ovako – članom 216. Zakona o opštem upravnom postupku, „Službeni list SRJ“, broj 33/97 i 31/01, i „Službenik glasnik Republike Srbije“, broj 30/10 zatvorena zagrada, izričito je propisano da se za rešavanje u drugom stepenu ne može utvrđivati nadležnost u okviru organa koji je u upravnoj stvari rešavao u prvom stepenu. Znači, propis koji je poslednji put promenjen 2010. godine vas obavezuje da u 2016. godini, a u 2016. godini je novi Zakon o opštem upravnom postupku koji uopšte ne tretira ovo pitanje, čak ne daje ni definiciju šta je drugostepeni upravni organ. No, vidite na šta ste se vi pozvali, bukvalno rečeno na propis koji ne postoji više, koji se ne primenjuje. Niste izvršili promenu kad se taj propis primenjivao i kad je bio na snazi. Zato ja kažem da neki nikada neće da shvate ovu operaciju, apsolutno nikada. Eto, to je vama osnov za ovo igranje u 4,15 ujutru. Sada, da dođemo do ovog člana 29. U stavu 9. vi izražavate strah od krađe identiteta kod APR, privremeno oduzet PIB, pa vraćen PIB. Čekajte, zar je moguće da ta manipulacija sa PIB-om do sad nije bila uopšte predmet regulisanja? Dovoljno je. Sve sam vam rekao.
Hvala. Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Veroljub Stevanović, narodni poslanik Aleksandra Čabraja, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima Vjerica Radeta.
Govorim o članu 55. koji se eto kao menja. Kažem eto kao, jer se suštinski ništa ne menja. U poslednjem stavu ovog člana se govori da ako u postupku donošenja rešenja iz stavova 1. do 3. ovog istog člana utvrdi da podaci iz poreske prijave poslovnih knjiga i evidencija ne odgovaraju stvarnom stanju, poresko rešenje o utvrđivanju poreza doneće se na osnovu poreske procene, procene poreske osnovice. Ali, izuzetno, to je sad ta izmena, rešenje o utvrđivanju poreza poreska uprava može doneti neposrednim odlučivanjem kada je osnov za utvrđivanje poreza uvid u podatke iz evidencija nadležnih organa bez prethodnog izjašnjavanja obveznika o činjenicama koje su od značaja za odlučivanje. Sad, nagradno pitanje, pošto je moguće izuzetno da se rešenje o utvrđivanju poreza može doneti neposrednim odlučivanjem, ko je taj neposredni odlučivalac? Naravno, znam da nije dobar izraz, ali namerno karikiram. Ko je ta sila nebeska koja će to da radi, jel iz ministarstva koje je nezavisno, jel iz poreske uprave, koja je nezavisna? Jedan kolega ovde misli da je zavisna. Samo, nikako da saznamo ko će snositi odgovornost bar zašto se poslednjih pet godina, a očigledno se mnogo duže radilo na nezakonit način, sa organom u okviru poreske uprave koji nije bio nezavisan i kako je moguće da to nije ovoliko godina primećeno? Kako je moguće da u najmanju ruku sada aktuelni ministar finansija ne podnese ostavku kad mu jedan od poslanika iz vladajuće koalicije skreće pažnju da je zapravo radio nelegalno?
Reč ima Marko Đurišić.
Ovaj član je jedan izuzetan član i pokazuje pravo lice ove Vlade, i kako ona sistematski uvodi pravnu nesigurnost u pravni sistem Srbije, umesto da radi obrnuto. O čemu se radi? Imate jedan član 55, četiri stava koji govore o tome kako se donosi poresko rešenje o utvrđivanju poreza i onda se sada predlaže uvođenje novog stava koji počinje sa rečju – izuzetno. „Izuzetno, rešenje o utvrđivanju poreza, poreska uprava može doneti neposrednim odlučivanjem, kada je osnov za utvrđivanje poreza uvid u podatke iz evidencije nadležnih organa bez prethodnog izjašnjavanja obveznika o činjenicama koje su od značaja za odlučivanje“. Znači, Vlada pravi sistem koji je nepogrešivo protiv građana, poreskih obveznika koji je jedini u interesu države, odnosno Vlade u nameri da napuni budžet. Znači, izuzetno, ne znamo u kojim to izuzetnim slučajevima može da se donese poresko rešenje bez da se izjasni obveznik o, kako sama kaže ovde Vlada, činjenicama koje su značajne za odlučivanje. Potpuna jedna katastrofa i obrazloženje za ne prihvatanje našeg amandmana, koje Vlada obrazlaže zašto donosi ovakvo rešenje da bi se uskladio ovaj zakon sa Zakonom o upravnom postupku koji kaže - ne može bez prethodnog izjašnjavanja da se donese neko rešenje, osim ako to nije regulisano zakonom. Otvaraju se vrata ovde da bez izjašnjavanja poreskog obveznika može da se donese poresko rešenje u izuzetnim slučajevima koji će na žalost postati pravilo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Pridružujem se izlaganjima kolega iz opozicije. Zaista nema nikakvog jasnog i normalnog razloga da se ovo donese, osim ako ne postoji zla namera. Ovo je zaista vrlo, vrlo jedna opasna stvar i zaista ne vidim da jedna ovakva mera, jedan ovakav stav vi dodajete, a da niste bliže propisali kada i pod kojim okolnostima nastaje ta mogućnost da se donese jedno takvo rešenje. Dajte neke bliže odredice, jer ovako se uvodi jedna ozbiljna prava nesigurnost i mogućnost arbitrarnosti. Znači, ozbiljna mogućnost arbitrarnosti da, po sopstvenom, slobodnom nahođenju, poreska uprava donese rešenje, a da ne dozvoli poreskom obvezniku da se izjasni o tim činjenicama. To je inače i suprotno članu 6. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji koja omogućuje uvid u činjenice. I vi sada ovim dovodite i u koliziju sam jedan isti zakon. Ja ne vidim ni jedan razlog da postoji jedna ovakva odredba i prosto pokušavam da zamislim mozak koji je mogao da smisli jednu ovakvu odredbu. Zaista, verovatno samo na, isključivo, na štetu građana Srbije i na mogućnost da se na neki nelegalan i nelegitimni način zadire u džep građana. Siguran sam na koga se ovo neće primenjivati. Ovo sigurno nikad nećete smeti da primenite ni na jedno strano lice, nećete smeti da primenite ni protiv jednoga partijskog tajkuna. Ostaje običan narod i ostaju neki nezaštićeni privrednici. Zaista apelujem na zdrav razum ili prosto donesite neke bliže odrednice kojim biste vrlo restriktivno ograničili ovu normu ili skroz povucite ovu normu. Najbolje da je skroz povučete. Nije bez razloga cela opozicija argumentovano predložila da se jedan ovakav član briše. Zato što nema nikakvog zdravog opravdanja, osim zle namere. Zaista, zla namera da vi, bez izjašnjavanja, nekome donesete jedno rešenje, onemogućite ga prosto da se izjasni o činjenicama. To je neverovatno.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani predsedavajući, ja očekujem da ova moja sportska družina dođe na jutarnju vežbu, a obrazloženje ću malo skratiti. Hvala.
Hvala. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Marko Milenković, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Govori se zapravo o članu 74. Ja sam opet lupom tražila izmenu da vidim šta ste vi to menjali, kad ono, aha. Govorite o postupku o odlučivanju, odnosno koja su sredstva obezbeđenja naplate poreza iz ovog prethodnog stava 1. Između ostalog, jemstvo drugo lica koje je vlasnik imovine na kojoj nema tereta, tako je stajalo, a vi ste sada brisali – na kojoj nema tereta, pa je onda sredstvo obezbeđenja za naplatu poreza jemstvo drugog lica koje je vlasnik imovine. Kako je moguće da vam je smetalo - na kojoj nema tereta? Pa to je valjda ta preciznost kako će biti garant nepokretnost koja već ima teret. Šta može nepokretnost sa teretom da obezbeđuje? I onda još objašnjavate da ne možete prihvatiti amandman iz razloga što se predloženom izmenom vrši neophodno preciziranje odredaba Zakona o poreskoj administraciji, već kako bi se njegova primena realizovala sa što manje tumačenja i na taj način doprinelo bržem sprovođenju poreskog postupka. Šta to znači sa što manje tumačenja? Valjda pravnici koriste zakone i tumače zakone i zašto je problem da se zakon tumači? Sad ste napravili ozbiljan problem i stvarno, evo i kao pravnik, pitam se kako ovo protumačiti. Šta vam znači da vi kažete da sredstvo obezbeđenja naplate više nije imovina na kojoj nema tereta, već bilo koja imovina? Dakle, negde ste prosto išli u neke izmene, valjda da bi što više da vam ozbiljnije deluje zakon, pa ste onda onako u nekim članovima, i ovo nije prvi da sam vam ovako nešto primetila, bilo je samo daj, ajde da ima više članova, da izgleda ozbiljnije zakona, a zakon neozbiljan kao i Vlada.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da je rano, ja ću i ovde skratiti obrazloženje ovog amandmana.
Hvala. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, pohvaliću, recimo, ovaj član. Zašto? Zato što je ovo prvi put od 2002. godine da mi imamo ovu formulaciju. Do sada se to nikada nije dešavalo u poreskom sistemu Srbije. sad se prvi put dešva, zahvaljujući Dušanu Vujoviću i mi u član 87a prvi put u istoriji Srbije, od Svetog Save, dobijamo sledeći stav – rešenje poreske uprave o uspostavljanju privremene mere iz stava 2. ovog člana istovremeno se dostavlja poreskom obvezniku i organizaciji nadležnoj za prinudnu naplatu, čime postaje izvršno. Evo, prvi put je Srbija saznala da je privremena mera izvršna. To je epohalno. Sledeći stav, takođe, zahvaljujući Dušanu Vujoviću – organizaciji nadležnoj za prinudnu naplatu dostavlja se i izvršno rešenje poreske uprave o prinudnoj naplati poreza i sporednih poreskih davanja iz novčanih sredstava poreskog obveznika. Da ovo sada nije ugrađeno, nikada u Srbiji ne bi moglo sa računa da se skinu pare i da se naplati porez. Eto, ja se prosto kajem što smo mi podneli ovaj amandman. Neću da ga povučem. Neka ostane za istoriju zabeleženo da je Dušan Vujović napravio nešto epohalno. Prvi put smo mi saznali kako se vrši ova prinudna naplata poreza, preko kojih organa i na osnovu čega. Kada sretnete Vujovića, ako nije podneo još ostavku, kažite mu da to neposredno odlučivanje poreskog organa ne postoji kao termin, niti u Zakonu o opštem upravnom postupku, niti u onim specifičnostima koje su specifične za poreski postupak.
Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Demokratske strane, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 10. jesmo rekli, jesmo. Samo malo, odnosi se na član 88, da, da, odnosi se na član 88. I upravo ono što sam govorila o onom članu 7, govori - posle dostavljanja rešenja iz člana 87, nije važno, ovog zakona poreskom obvezniku nije dozvoljeno da raspolaže predmetima prinudne naplate na kojima je zaloga, odnosno hipoteka uspostavljena. Što ste onda malopre, dva člana pre ovoga, rekli da nije bitno da li nepokretnost ima hipoteku ili nema? Član maltene jedan pored drugog, su vam u koliziji. Da li ste uopšte vodili računa o ovim stvarima. Zapravo, očigledno je da niste. Ne možete da kažete da prihvatite amandman iz razloga što se predloženom izmenom vrši neophodno preciziranje odredaba Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji kako bi se njegova primena realizovala sa što manje tumačenja opet. Zašto vi ne želite da se zakoni tumače? Mi se zalažemo, i ja kao pravnik pre svega zaista, za precizne, koncizne zakonske odredbe, ali svaki zakon postoji i da bi se tumačio. Svaka zakonska odredba postoji da bi se tumačila. Evo, ja sad tumačim član 88. u odnosu na onaj član o kom sam malopre govorila, član 74, gde ste rekli da brišete nepokretnost koja ima teret, a ovde govorite da se ne može izvršiti obaveza ukoliko postoji hipoteka, a pozdravite Vujovića i recite mu da je hipoteka u stvari teret. Možda on ne zna da su hipoteka i teret na nepokretnost isto, pa je jedno napisao u članu 74, drugo u članu 88. Neka zamoli pravnike u ministarstvu, sigurno ima onih koji su to nekada dobro radili, koji su stvarno završili fakultete, a ne ove što ste vi doveli sa kupljenim diplomama.
Hvala.
Molim i drugi put. Kako pipnu diplomu, tako hvala.
Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Demokratske strane, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Eto, da nije ove promene ovog zakona, niko u Srbiji ne bi znao da od dana popisa nepokretnosti poreskom obvezniku nije dozvoljeno da raspolaže predmetom prinudne naplate. Ne bi se znalo još da ta zabrana se upisuje u propisani registar nepokretnosti. Znači, sve ovo do sada što su radili, a radili su ovo, je bilo nezakonito. To kaže predlagač ovog zakona, jer očigledno ovo što se sad ugrađuje to nije postojalo u postojećem zakonu. Tako da možete da tražite i odgovarajuća vanredna pravna sredstva u postupcima koja su do dana stupanja na snagu ovih izmena i dopuna ovog zakona urađene, jer je ovo priznanje da je do sada to sve nezakonito rađeno. Samo još jedna stvar. Predmet prinudne naplate može da bude predmet zaloge, ali ne može da bude hipoteka, jer hipoteka se uspostavlja samo na nepokretnostima. Hipoteka se uspostavlja samo dobrovoljno, a ne nasilno niti poreskom nekom prisilom. Očigledno, ja ne verujem da su ove privredne komore iz inostranstva tražile da se ovoliko masakrira naš poreski zakon. Mislim da su njihove inicijative iskorišćene i zloupotrebljene da se nešto drugo završi, da se po svaku cenu obezbedi efikasna naplata poreza.
Hvala. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Demokratske strane, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
U članu 12. smo zapravo intervenisali na član 113. osnovnog zakona i jedan, zaista jasan i precizan stav, zamenili sa tri potpuno nejasna i neprecizna stava. Ovaj koji je jasan i precizan kaže da se - naplata poreza po osnovu sekundarne poreske obaveze vrši sa shodnom primenom odredaba ovog zakona kojim se uređuje naplata poreza. Onda sad kažete – nije tako, nego je – rešenjem o utvrđivanju poreza po osnovu sekundarne poreske obaveze iz stava 1. ovog člana, nalaže se licu odgovornom za sekundarnu poresku obavezu da utvrđeni porez izmiri u roku iz tog rešenja. Ne, nego će iz onog rešenja. Pa normalno da mora da izvrši u roku koji je napisan u rešenju. Neće valjda tražiti komšijino rešenje da vidi na koji rok se odnosi, pa da u tom roku isplaćuje. Ovo je zaista neozbiljno, neodgovorno, nejasno, neprecizno, kako god hoćete. Kaže - prinudna naplata poreza iz poreskih davanja po osnovu sekundarne poreske obaveze utvrđenih rešenjem iz stava 1. ovog člana vrši se u skladu sa ovim zakonom. Potpuno nepotrebno, da ne karikiram. Ja sam uverena da ova dva prisutna ministra imaju ovlašćenja da bi zaista prihvatili ovaj amandman jer je ovo potpuna glupost. Nemam drugi izraz. Zaista kažite Vujoviću da u Poreskoj upravi, odnosno da u Ministarstvu finansija angažuje one koje je zatekao, koji rade godinama, koji su završili uredno fakultet, a ove što ste ih isprimali sa kupljenim diplomama neka primaju platu dok ste vi na vlasti, ali sklonite ih da ne prave ovakve brljotine i ovakvu komediju od Predloga zakona.
Hvala. Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Marijan Rističević, izvolite.
U cilju efikasnog rada ja ću da skratim obrazloženje ovog amandmana. Hvala.
Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 124. je u pitanju, zapravo jedna neznatna izmena nepotrebna. Nije nikakav problem ni ovo što ste stavili u izmenama, ali nije bila nikakva smetnja da stoji ono što stoji u osnovnom zakonu. Radi se o tome da govorite da u slučaju iz člana 118. stav nije važno, kao i kontrole menjačkog poslovanja kontrole privređivanja igara na sreću i kontrole evidentiranja prometa preko fiskalnih kasa postupak terenske kontrole otpočinje bez dostavljanja naloga za terensku kontrolu. Vi ste sada umesto – otpočinje napisali – vrši se bez dostavljanja naloga za terensku kontrolu poreskom obvezniku. Dakle, može i jedno, može i drugo, ali bi bilo lakše i jednostavnije da ste ostavili ono što je već postojalo, nije smetalo primeni zakona. Naravno, da bi se nešto izvršilo mora i da počne, ako je otpočelo, svakako bi se i vršilo, niste napisali završi, nego vrši. Dakle, jezički, gramatički nikakve potrebe nije bilo za ovom promenom. Tako da, mislim da ste mogli da usvojite ovaj naš amandman, koji bismo mi podneli i da nismo hteli da vam na svaki član intervenišemo predlogom da se brišu ti članovi. Hvala.
Hvala. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Pa, naravno, sve ono što se grbo rodi, vreme ga ne ispravi. Znači, glavna stvar zbog koje se vrše ove izmene jeste zakon koji nije u primeni. To je član 216. Zakona o opštem upravnom postupku koji ne važi 2016. godine, gde je rečeno da rešavanje u drugom stepenu ne može utvrđivati nadležnost u okviru organa koji je upravnoj stvari rešavao u prvom stepenu, a novi zakon o opštem upravnom postupku ovo ne propisuje, već pitanje nadležnosti organa, prvostepenog, drugostepenog, zakon o opštem upravnom postupku ostavlja materijalno-pravnim propisima, a kada je u pitanju ova oblast, ne treba da se menja, kada je u pitanju poreska uprava, nadležnost, jer ne postoji ta obaveza. Pošto ovo radite u sledećih nekoliko članova, samo da vam skrenem pažnju, morali ste paralelno sa ovim zakonom da nam ponudite i predlog izmena i dopuna Zakona o ministarstvima, jer ste vi na ovaj način neosnovano ušli u nadležnost Ministarstva finansija, koja je propisano Zakonom o ministarstvima. Vi ovlašćenje za ovo nemate u Zakonu o ministarstvima u onom članu koji propisuje nadležnosti Ministarstva finansija. Vi u tom članu imate tri stava - prvi stav Ministarstva finansija, drugi stav Poreska uprava i treći stav Carinska uprava. Vi ovu grešku koju radite ovde preslikavate i na carinski zakon. Samo da vas podsetim, a prošlo vreme.
Hvala gospodine Krasiću što poštujete vreme. Hvala vam puno. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Lepo je Krasić objasnio da je morala da ostane formulacija umesto drugostepeni organ, drugostepeni poreski organ. Sada nema potrebe da ponavljam ono što je već jasno rečeno. Ali, ovde imamo još jedan dodatak. Govori se o žalbi koja ne odlaže izvršenje poreskog upravnog akta i onda izuzetno taj drugostepeni organ, mi kažemo drugostepeni poreski organ, svejedno, može odložiti izvršenje poreskog upravnog akta kojim je utvrđena poreska obaveza, protiv kojeg je izjavljena žalba itd. Opet jedna dilema, koju sam ovde raspravljala sa nekim kolegama pravnicima, ne može da stoji u zakonu da se radi o mogućnosti izjavljivanja žalbe samo ako je u pitanju rešenje kojim je utvrđena poreska obaveza, jer se može uložiti žalba i ako nije utvrđena poreska obaveza. Mora uvek da stoji da se po zahtevu za donošenje rešenja ostavlja mogućnost ulaganja žalbe. Ovo je jedna nepreciznost koju smo još nekoliko puta sreli u različitim predlozima zakona koji dobijamo od Vlade Republike Srbije, tako da iz tog razloga sam se javila, da još jedan put pocrtamo i ovo što trvdimo od početka, kada je u pitanju drugostepeni poreski organ. Ponavljam, jedino je u redu ovo što ste precizirali šta znači po hitnom postupku, rekli ste da je to u roku od pet dana, moglo je biti i tri, sedam. O tom roku sada ne govorimo, nego govorimo da nije bilo dobro što je stajalo tako paušalno da se radi samo u hitnom postupku. Kada to pročitam, odmah se prisetim hitnih postupaka u pravosuđu, pa onda jedan od tih hitnih postupaka ne traje manje od pet godina, ali to je neka druga tema.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo, izvolite.
Hvala. U svemu saglasan sam sa koleginicom koja je govorila pre mene. Samo moram da izrazim konstataciju kako to da sve te nepreciznosti idu na štetu poreskih obveznika, nikada na korist poreskog obveznika i nikada na korist građana, nego uvek nekako ta prava se sužavaju građanima i poreskim obveznicima. To je vrlo indikativno i zanimljivo. Nego, da vas pitam, gospodine predsedavajući, da li vi konačno možete da utvrdite i date narodnim poslanicima odgovor koliko je još vremena preostalo po amandmanima? S obzirom da mi toliko dugo ovde govorimo i radimo, mislim da bi te stručne službe u Skupštini do sada morale da budu u stanju da urade taj posao.
Hvala. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Iz istog razloga što je rano, skratiću obrazloženje. Hvala.
Hvala na efikasnosti. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, izvolite.
Govori se o članu 165. Sada ovde ima nešto vrlo interesantno. Vi iz Vlade kažete – po žalbama izjavljenim protiv prvostepenih rešenja, donetih u poreskom postupku, odnosno u postupcima iz člana nekog prethodnog, rešava drugostepeni organ – ministarstvo nadležno za poslove finansija. Zašto je ovo nama interesantno? Zato što je umesto ovoga u ovom osnovnom zakonu stajalo da rešava ministar ili lice koje on ovlasti. Kroz sve zakone gde ste vi i oni pre vas, umesto: „ministarstvo“ pisali: „ministar“, mi smo stavljali amandmane da ne može: „ministar“ nego: „ministarstvo“. I tada ste nas ubeđivali da to što mi insistiramo nije u skladu sa Zakonom o ministarstvima, nije u skladu sa Zakonom o Vladi, e, ja vas sad pitam – šta je u skladu sa tim zakonima? Da li smo mi u pravu kada vam stalno skrećemo pažnju da ne može ministar nego ministarstvo? Jeste li vi ovo konačno shvatili, pa u ovaj zakon to uneli ili se ovo nekako slučajno desilo? (Branislav Nedimović, s mesta: Slučajno.) Slučajno? (Branislav Nedimović, s mesta: Izvinite.) E pa, ne izvinite ja, nego izvinite vi, što to nije i u ostalim zakonima, jer ovo jeste dobra formulacija. Ovo jeste dobro rešenje, ali je samo pitanje kako je to moguće da od desetine zakona gde niste napisali ovako, samo u ovom predlogu zakona je to ispravno. Dakle, opet ono što sam govorila kroz neki od zakona i nekih amandmana, imate koliziju unutar samog zakona. Imate koliziju zakona koje predlažete i koji se ovde donose. Dakle, šta je opšti zaključak? Ne pišete zakone, dobijate zakone verovatno na engleskom jeziku, nemate dobre prevodioce ili nemate dobre lektore i imamo ovakve brljotine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Srđan Nogo.
Želeo bih da rastumačim uvaženoj prethodnoj govornici zašto je ovo dobro napisano i zašto su ispravno stavili – Ministarstvo nadležno za poslove finansija, a ne kao ranije što su grešili. Zato što su ovo originalno napisali, uspeli su da nešto napišu bez direktiva Evropske unije i bez tekovina DOS-a. Tako da to možemo apsolutno da pohvalimo. Znači, konačno nešto što nema veze sa DOS-om i što nema veze sa Evropskom unijom. Sjajno.
Zahvaljujem. Na član 22. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović, prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Demokratske stranke, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici Demokratske stranke, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovde su u pitanju kaznene odredbe, dodavanje novog stava – poreski obveznik pravno lice koje u Srbiji vrši promet dobara odnosno usluga u skladu sa Poreskim zakonom, a u Srbiji nema sedište ni stalnu poslovnu jedinicu, itd, odnosno ima stalnu poslovnu jedinicu ali promet dobara odnosno usluga vrši van svoje stalne poslovne jedinice, kazniće se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 100 hiljada do dva miliona dinara. Svaki put kad vidim ovakav raspon kazni ja se naježim. Ovakav raspon kazni samo otvara mogućnost zloupotreba, arbitrernosti. Dakle, na jedan jedini način može da se napravi ovaj prekršaj i ko je taj ko će nekome da kaže – ti ćeš za ovo da platiš kaznu od 100 hiljada a ti tamo ćeš da platiš od dva miliona? Ti ćeš da platiš 100 hiljada zato što imaš plave oči, a ti ćeš da platiš dva miliona zato što imaš crne oči. E, kad bi taj bio kriterijum, još bismo to i podneli, ali se bojim da će biti – ti ćeš da platiš 100 hiljada, nećeš platiti dva miliona, jedan milion ćemo da podelimo, tebi ostaje, meni dobro, a država će u budžet da dobije onaj najniži iznos. Nemojte nikada da idete sa ovakvim predlogom. Ako postoji prekršaj, onda u glavu, kazna je tolika, a ne da vi ostavljate nekome mogućnost. Da je to bar mogućnost od, ne znam, 100 hiljada do 300, ili od milion i po do dva miliona, ali od 100 hiljada dinara raspon do dva miliona dinara, izvinite, ali to može da se radi samo sa predumišljajem i zlom namerom, da se ovo maksimalno zloupotrebi i da oni koji budu primenjivali ovo i te kako se okoriste.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Naravno da je ovoliki raspon ostavljen da bi se omogućila arbitrernost i da bi se proizvoljno mogle donositi odluke, u zavisnosti od toga koliko ste bliski licu koje odlučuje, odnosno koliko ste bili skloni koruptivnim radnjama. Mi imamo već u praksi te primere kako neka lica plaćaju odnosno ne plaćaju poreze, pa možemo da pitamo - kada će se naplatiti porez od velikih poreskih dužnika? Jer, ganjate ljude za smešne i sitne iznose i pritiskate ih i šaljete im izvršitelje, dok najveći poreski obveznici i dalje duguju. Znamo kako, recimo, Željko Mitrović plaća poreze – dobije novac od države da plati porez za „Pink“. To je jasno. Zbog toga postoje ovakvi rasponi jedne ovakve odredbe.
Zahvaljujem. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. S obzirom da poreski obveznik Saša Radulović nije tu, da nemam protivnika s kojim treba da vodim dijalog, ja ću skratiti obrazloženje. Hvala.
Hvala. Na član 24. Amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Srpskog pokreta „Dveri“, zajedno narodni poslanici Demokratske stranke, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč?
Dame i gospodo, ja sam se uporno trudio da opoziciji omogućim da se ovo rastegne do četvrtka, međutim, oni sami nisu spremni da to učine. Ja ovde završavam obrazloženje amandmana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Samo da ukažem da se opozicija nalazi u sali, tu smo i ja se nadam da će Aleksandar Vučić imati hrabrosti da dođe u Skupštinu u četvrtak. Ali, ne verujem, ipak je on kukavica.
Stvarno mi nije jasno šta vam ovako nešto treba? Potpuno van teme, potpuno van svega. Na član 25. Amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno narodni poslanici pokreta „Dveri“, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
To je član koji kaže da 1. jula 2017. godine prestaje nadležnost Poreske uprave u pogledu ovlašćenja za rešavanje u drugostepenom poreskom postupku. To se ne odnosi samo na poreske prihode republike, nego se odnosi i na izvorne prihode jedinica lokalne samouprave, gde je drugostepeni postupak bio takođe kod poreske uprave. To sada sve prelazi u ministarstvo. Drugi stav kaže da ministarstvo preuzima zaposlene u Poreskoj upravi angažovane na ovom drugostepenom postupku. Treći stav kaže da predmeti ukoliko ne budu okončani, drugostepeni predmeti do 30. juna 2017. godine prelaze na rešavanje u ministarstvo, odnosno u komisiju koja treba da radi. Ja vidim u tom prelasku veliki problem, ali hvala Bogu, mi imamo i Zakon o upravnim sporovima koji takođe omogućava da se sve ovo preispita na jednom drugom mestu, pa možda da se i nešto promeni. Kad je u pitanju prihod jedinica lokalne samouprave, gde one imaju samostalnost sada vam skrećem pažnju da to nije u skladu sa standardima lokalne samouprave, a podsećam vam da se Srbija potpisnik te povelje i da ćete imati velikih problema, ne samo u ovom vašem samoubilačkom procesu prema EU, nego i generalno. Imaćete problema i kod Saveta Evrope, a imaćete problema i na drugim lokacijama.
Hvala. Na član 25. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, zajedno narodni poslanici DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Ja se izvinjavam gospodine predsedavajući, u pet sati ste nam obećali presek, a sada je pet sati i dva minuta, pa molim vas probudite predsednicu parlamenta, neka nam dostavi taj presek da vidimo dokle smo stigli sa amandmanima.
Ja ću je probuditi kao što će Aleksandar Vučić da se uplaši od vas. Na član 26. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Čabraja. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani, prema stavu 4. istog člana, ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O PREUZIMANJU OBAVEZA AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA PROIZVODNJU PETROHEMIJSKIH PROIZVODA, SIROVINA I HEMIKALIJA „HIP-PETROHEMIJA“ PANČEVO PREMA PRIVREDNOM DRUŠTVU „NAFTNA INDUSTRIJA SRBIJE“ A.D. NOVI SAD I PRETVARANJU TIH OBAVEZA U JAVNI DUG REPUBLIKE SRBIJE Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Evo, došli smo i do ovog jedanaestog zakona. Samo da vam skrenem pažnju da je to zakon kojim se uređuje način i dinamika izmirivanja obaveza Republike Srbije. Uopšte ne znamo zašto postoji obaveza Republike Srbije. Onda u nastavku kažete da postoji nešto što ne može da se prebije između akcionara. Sada sa jedne strane imamo akcionara na Petrohemiju, 54,89% vlasnik Republika Srbija i ima 9 miliona 665.000 akcija. Drugi akcionar Fond za razvoj 13,63%, 2 miliona i 400.000 akcija. Treći akcionar 13,38% „Srbijagas“, 2 miliona 355.000 akcija. Sledeći akcionar NIS 12,72%, 2 miliona i 240.000 akcija, „Elektro Vojvodina“ 4,87%, 857.000 akcija, grad Pančevo sa 0,51% 89.000 akcija. Znači, imamo te akcionare koji duguju akcionarima NIS, a tu je 56,15% „Gasprom njeft“, 29,88% Republika Srbija, 13,97% manjinski akcionari. Sada nas neko ubeđuje da Republika sa javnim sredstvima treba da reši privatne probleme akcionara. Isteklo mi je vreme.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici poslaničkog kluba DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Predložili smo amandmanom brisanje i ovog člana, zato što nema logike, niti ima opravdanog razloga da Republika Srbija duguje Republici Srbiji, jer tako ispada po ovom što ste vi nama ovde predložili. Suština je da je ovo sve obaveza zapravo poreskih obveznika i da poreski obveznici plaćaju ovaj dug „Petrohemije“. Ali, mi nismo čuli nešto drugo što bi nas interesovalo. Kako je došlo do ovog duga? Ko je odgovoran što se pojavio ovoliki dug? Vi ste ovde u obrazloženju za donošenje zakona napisali bogami da je krivo bombardovanje tokom 1999. godine. Naravno, bombardovanje je krivo za mnogo zla koja su se desila u Srbiji. Naravno da su NATO zlikovci i zločinci krivi za mnogo zla što su se desila u Srbiji, ali to su danas vaši prijatelji. Ne znam onda ko su ti koji su odgovorni i krivi zašto je došlo do ovog duga od 1999. godine. Ne kažemo da nije bilo i te, uslovno rečeno, odgovornosti. Bile su sankcije, razumemo to, ali šta se radilo od 2000. godine do dana današnjeg? Jel se taj dug smanjivao, jel se povećavao? Zašto se to pojavljuje opet kao budžetska obaveza, opet obaveza građana Srbije, ponavljam, bez ičije odgovornosti? Vi to jednostavno tako završavate, ne samo „Petrohemiju“, nego i sve drugo pojela maca, budžet će da plati sve obaveze i tako to ide. Bila „Železara“, pa Bor, pa „Petrohemija“, ko god hoće može da arči, narod će da plati.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici poslaničkog kluba DS i narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Član 3. samo kaže da će 105 miliona evra da se obezbedi u budžetu Republike Srbije. Ja ne bih da se vratim u onu načelnu raspravu, ipak je ovo rasprava o amandmanima, ali bih vas zamolio, gospodine Milićeviću, da obavestite sve poslanike, a naročito one koji nisu iz Pančeva, da pre nego što podignu ruku ovi iz Niša razmisle zašto Republika Srbija nije preuzela javni dug za Elektronsku industriju, za „Nisal“, za Mašinsku industriju, zašto nisu preuzete obaveze za „Prvu Petoletku“ iz Trstenika, zašto nisu preuzete obaveza za „Zmaj“, zašto nisu preuzete obaveze za Industriju motora i traktora, zašto nisu preuzete na isti način obaveze i za druga društva, privredne subjekte, gde takođe rade ili su radili ljudi i možda mnogo veći broj ljudi nego što je zaposleno u Petrohemiji Pančevo. Jednostavno, Republika Srbija, kada izdvaja bilo koji dinar za bilo šta, mora da bude otac i majka svima, a ne samo nekima. S obzirom na ovu brzinu i na ovaj strateški značaj mene interesuje tamo su u rukovodstvu, svojevremeno, bili neki Koštuničini generali. Sećate se gospodine Nedimoviću, kad ste bili aktivni iz DSS-a ko je vodio „Petrohemiju“? Pa, generalni u penziji. Ko ih je postavio? Pa, nisi ti, nisi se ti ni tada pitao kao što se ni sada ne pitaš. Postavio ih neko. Ko je pravio te dugove? Ko to treba da plati? Za šta treba da plati stanovnik Dimitrovgrada to što je radio neki general u ….?
Zahvaljujem gospodine Krasiću. Po amandmanu narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ne bih da mešam babe i žabe kao što se to maločas radilo. Društveni kapital je društveni kapital ko je u stečaju i restrukturiranju, upravo je bio nabrajan i ne može da se poredi sa državnim kapitalom. E, sad za elektronsku industriju u Nišu, krivite one koji su zaista za to i odgovorni, koji su tako vodili i privatizaciju i stečaj i sve ostalo. Sve važi i za IMT i IMR i sve ostalo. Dalje, hajde malo da razmislimo. Kad se govori od tih 105 miliona evra, da li mi to dajemo nekom preduzeću koje ne radi ili koji je gubitaš? Ili mu dajemo vazduha da izmirivanjem ovih obaveza započne ciklus investicija? Znači, neće biti neki problem, za manje od mesec dana imaćemo tačne bilanse „Petrohemije“, a šta ćemo ako ti bilansi pokažu da ima 50 ili 60 milijardi dobiti u 2016. godini? Koliko? Šest milijardi, ja se izvinjavam. To je opet, izračunajte koliko je to u evrima. Znači, ostvaruje dobit. Zašto se preuzima dug? Da bi mogla da započne „Petrohemija“ svoje cikluse, investicije i da poveća proizvodnju i da poveća tu istu dobit. Ništa drugo nije u pitanju. Da li država to poklanja? Ne poklanja zato što piše da taj dug mora da se vrati državi. Znači, ne otima se ništa od penzionera, ali najjlakše, najjlepše otimamo od građana, otimamo od ovog, otimamo od onog, pa eto „Sartid“ smo upropastili. Ja sam uvek govorio, ta demagogija govori samo o jednome kad neko kaže upropastili ste „Sartid“ tamo rade radnici, za njih su radnici samo broj. Ništa više. Nemaju ime i prezime. Nemaju porodice. Nemaju ništa, ne postoje. Osim kao broj koji se koristi isključivo u političke svrhe. Isključivo u političke. Ako neko misli da je lako posle 12, 13 godina totalnog razaranja kome su pre toga prethodile sankcije i ratni sukobi da sve privredne subjekte može da pokrene za dve, tri, četiri, pet godina, taj živi u nekoj utopiji u nekoj bajci. Nije to ni lak posao, nije jednostavno. Pa, neki ne mogu nijednu fabriku da pokrenu za deset godina, a ovamo dobacujete pa mnogo je pet godina, pa probajte. Hajde kako ćete? Hajde da vidim. Hajde da vidim, lako je da se kaže – napraviće fabriku, a sačuvaće fabriku koja ima dugove, pa prvo mora da isplati te dugove, pa da sačuvate fabriku. Znači tako nemojte ono što ne piše u zakonu, nemojte da predstavljate građanima i da ih plašite. Pogotovo … Nemojte da se nervirate. Nema potrebe. Ma, možete da se krstite rukama i nogama.
Gospodine Arsiću, govorite o amandmanima. Dobili ste reč po osnovu amandmana. Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, najpre narodni poslanik Nataša Jovanović.
Gospodine Milićeviću, povređen je član 128. Poslovnika, jer su narodni poslanici da svoje identifikacione kartice prilikom izlaska iz sale ponesu, malo pogledajte. Fokusirajte se, popustila je koncentracija sad će pola šest, znači sviće zora, niste obratili pažnju. Određeni narodni poslanici nisu više zainteresovani za ovaj tok sednice, a mi i te kako je smo jer smo vrlo ozbiljno pristupili razmatranju svih ovih zakona. Gospodin Antić i gospodin Nedimović nas pažljivo slušaju kao i gospoda iz ministarstva, dajemo veoma ozbiljne argumente, naravno vi nećete da prihvatite naše amandmane, ali vas molim da zavedete red bez obzira na ovo vreme kao da je sad početak, ja se tako osećam, pretpostavljam i vi, orna sam za rad i sve kolege srpski radikali. Nastavićemo dalje i molim vas da bude kao i uvek red u sali i da se vodi računa o tome ko je, a ko nije tu. Drugo, gospodine Milićeviću da se držite reči i vi, to je druga povreda član 27. da se starate o primeni ovog Poslovnika, prošlo je pet sati, gospođa predsednik je rekla, pre otprilike osam sati, meni lično da će u pet biti presek. Molim vas, a to ste i vi rekli, molim vas, pa taj ko je tako duhovit ko ne zna ništa da kaže ni o čemu, a to je jedan gospodin, koji malo po malo, prvi put ga vidim najpre u životu, videla sam ga možda na fotografiji i dobaci tako nešto pametno, ja ne znam Martinoviću, gde pronađe ti ovakve pametne da u pola šest ujutru ovako pametno dobacuju. Ako ih niste naučili i vi i gospodin Orlić, da nešto pametno kažu, trebali bi da se pokriju ušima i da ćute.
Smatram da nisam povredio na ukazane članove Poslovnika, a cenim i poštujem vašu zainteresovanost kao i zainteresovanost i volju ostalih kolega i koleginica poslanika za radom i molim tehničku službu da provere poslaničke jedinice i da prikupe kartice ukoliko su ih poslanici zaboravili u poslaničkim jedinicama. Dobićete presek, ubeđen sam da će neko iz tehničke službe u međuvremenu dostaviti, ukoliko vam je to predsednica obećala, naravno da ćete dobiti tu informaciju. Reč ima predstavnik predlagača, ministar Aleksandar Antić.
Uvaženi narodni poslanici, evo u ove rane jutarnje sate, samo par komentara vezano za ovo o čemu je gospodin Krasić ali i prethodnici govorili. Dakle, „Petrohemija“ strateška kompanija u Republici Srbiji, proizvodnja na nivou 300 miliona evra godišnje, od toga preko 220 miliona evra, izvoz. Dakle, i za privredu i za naše ukupne spoljno-trgovinske bilanse izuzetno značajna. Ponavljam jedna strateška grana koja bez ikakve sumnje zaslužuje jednu veliku pažnju i Vlade i čitavog parlamenta i društva u celosti. Preuzima se 105 miliona. Moram da istaknem da je ukupan dug „Petrohemije“ prema NIS 254 miliona ili ti nešto preko 31 milijarde dinara. Reč je o više mesečnim pregovorima koji su doveli do činjenice da će ovih 105 miliona biti preuzeto u javni dug, oko 71 milion biti otpisan, 78 konvertovan u kapital kompanije. To daje vetar u leđa i jedna potpuno novi život za „Petrohemiju“. Ja nemam dileme da će narodni poslanici dizanjem ruke, odnosno glasanjem za ovaj predlog vlade učiniti jednu važnu stvar za budućnost ove zemlje i ja ukoliko ovaj predlog dobije podršku, želim da se zahvalim poslanicima za podršku i za takvu procenu koja je kapitalno važna za ovu državu. Mi znamo i u raspravi u načelu, smo vrlo precizno naveli svaku godinu u kojoj je nastao dug sa iznosima i završavamo sa time da u mandatu ove Vlade nije napravljen nijedan dinar duga i da je u ove dve poslednje godine poslovao pozitivno.
Zahvaljujem. Što se tiče drugog dela pitanja koje je malopre postavljeno, upravo samo dobio tu informaciju od tehničke službe da ćemo imati vremena za još 50 podnosilaca amandmana. (Zoran Krasić, s mesta: Replika.) Nemate osnov za repliku. Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović, narodni poslanik Zoran Živković i narodi poslanik Saša Radulović. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, jeste da je rano ujutru, ja ne dozvoljavam nikome da skrnavi moj amandman. Ako sam ja podneo amandman i nisam pomenuo ni Sartid niti bilo šta drugo, ne dozvoljavam da se meni skrnavi amandman, a da mi onda vi ne dozvoljavate da ja odgovorim. Ja neke stvari nisam pomenuo. To što neko spava ovde, misli, to je njegov problem. I vodite računa uvek kada neko bude loše interpretirao moje reči, ja ću da se javim. Što se tiče člana 4. daje se neka dinamika. Daje se dinamika kako će Republika Srbija kao garant, odnosno da preuzme javni dug, svi građani. Zašto? Zato što je akcionar sa 12,72% u „Petrohemiji“, da plati 105 miliona evra NIS-u, gde je takođe akcionar sa 29,88% akcija. Molim vas, ovo su akcionarska društva, ovo nisu javna preduzeća, ovo nisu ni državna preduzeća, ovo nisu ni društvena preduzeća. Svako preduzeće, firma, koja je privatizovana bilo kako, pa čak i lopovski, a najveći broj njih lopovski, od 2001. godine pa na ovamo, morate da znate, bez obzira što je imala status društvenog preduzeća, imala je i državni kapital. Da nije bilo državnog kapitala, a kako bi garancijski fond sticao akcije? Po kom osnovu? O čemu pričamo? Pa, sva preduzeća u Srbiji su strateška.
Zahvaljujem, kolega Krasiću. Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS i narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Član 5. definiše izmirenje obaveza. Sada ću da vam ukažem na jednu stvar. Pre nekoliko godina takođe je bilo strateško preduzeće i odobren je jedan kredit od 250 miliona evra. Zašto? Da se napravi najmodernija topionica. Da li danas ta topionica radi? Radi? Pa, zašto onda RTB Bor ima onda gubitke? Pa, tih 250 miliona je uzeto da bi se izašlo iz gubitaka, i sad su gubici, i sada su subvencije, i sada se hvatate za glavu šta ćete sa RTB Borom. Đinđić je svojevremeno 2001. godine predlagao da sade kikiriki, jel tako beše, i da prave stolice, a onda je Mlađan Dinkić ubacio te njegove kanadske partnere i ko zna šta se tamo desilo. Sve je to strateško u Srbiji. Kad treba da se calnu pare, sve je strateško, bez toga nema ništa. Prođe nekoliko godina, a onda kuku lele, prođe još nekoliko godina, akteri svega toga budu oslobođeni bilo kakve odgovornosti. E, to je taj evropski put ove Srbije.
Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Topionica RTB Bor radi. Nakon te investicije imali smo jedan dramatičan pad cene bakra na svetskom tržištu sa preko šest hiljada dolara po toni otišlo je na ispod četiri i po hiljade, što je zaista kardinalna činjenica koja je uticala na rad svih svetskih i trgovaca bakrom i topionica. Sada kada je cena bakra negde na nivou 5.500, 5.600, RTB radi apsolutno pozitivno, izmiruje svoje obaveze prema UPPR. Ono zbog čega sam ja posebno srećan, svedoci smo da smo u prvim mesecima kada je RTB platio svoju tekuću fakturu i za električnu energiju i za rudnu rentu, reč je o iznosima koji se mere u stotinama miliona dinara. Ja zaista razumem potrebu da o ovome polemišemo i uopšte ne gledam na sat, ali zaista očekujem daleko više razumevanja upravo iz poslaničke grupe koja sad ovo osporava, uzimajući u obzir da je zaista reč o strateškim kompanijama, par ekselans, i gde pored tog privrednog momenta ja očekujem i taj patriotski, jer je uvek dolazio iz redova te poslaničke grupe.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala. Mi smo predložili brisanje st. 2, 3. i 4. člana 5. koji omogućuju da se nisu potraživanja koja država isplaćuje, da on ta potraživanja ustupi nekom trećem pravnom ili fizičkom licu. Ono što je zanimljivo, Vlada kada je odbila naš amandman, ona je napisala praktično u obrazloženju suštinu zbog čega mi ne možemo da podržimo ovaj zakon. Ona je napisala da je ovo leks specijalis, da je ovaj zakon leks specijalis i pošto ova Vlada, nažalost, probleme rešava leks specijalisom i tom vrstom zakona, znači ne pravljenjem jednog predvidivog pravnog sistema u kome će i građani i investitori i domaći i strani znati šta može da ih očekuje, kakve obaveze, nego rešava probleme leks specijalisima. Tako i ovaj sada problem, nažalost, pokušava da reši leks specijalisom. Ovo jeste stari dug i sigurno bi rešavanje ovog pomoglo „Petrohemiji“ da lakše posluje u budućnosti, ali putem leks specijalisa se ne radi. Imali smo leks specijalis i imamo ga danas za projekat „Beograd na vodi“. Imamo leks specijalise u raznim drugim slučajevima. To je ono što mi ponavljamo svaki put kad takav zakon dođe ovde, to ne stvara pravnu sigurnost. Naprotiv, pravi presedan i šalje poruku da postoje povlašćeni i oni drugi, i građani i investitori i da ova Vlada izlazi u susret koliko god želi i hoće onim povlašćenima, a ovi drugi su osuđeni na nesigurnost.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, po amandmanu.
Od vremena poslaničke grupe. Dame i gospodo narodni poslanici, ja moram da se složim u jednom delu diskusije sa podnosiocem amandmana. Potpuno je u pravu, ova Vlada rešava probleme. Rešava probleme, pa neka rešava i leks specijalisom, za razliku od drugih prethodnih Vlada do 2012. godine koje su pravile probleme, pa smo te probleme nasledili i treba da ih rešavamo. Znate li koliko koga briga ako može da sačuva radno mesto i egzistenciju svoje porodice da li je to leks specijalis ili drugi, opšti zakon, baš ga mnogo briga. Prema tome, ovaj amandman treba da se odbije. Zakon treba da se podrži. Sačuvaće radna mesta, sačuvaće još jednu fabriku i na kraju, neće biti oštećen ni budžet, ni građani, za razliku od ranijih vlada šta se sve dešavalo.
Amandman kojim se posle člana 5. dodaje novi član 5a i 5b podneli su zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Ne.) Amandman kojim se posle člana 5. dodaje novi član 5a je narodni poslanik Miroslav Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Radi se o završnoj odredbi da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja. E, sada lepe želje, lepe priče, naslušali smo se u ovoj Skupštini, da vam ne pričam, i legitimno pravo je onih koji podržavaju vlast da veruju u to. Ja pripadam opozicionoj stranci. Ja ne verujem i nikada nisam verovao onima koji se pozivaju na EU. Uvek su rekli - to je u skladu sa zahtevima EU. Ovo nije taj tip zakona, ali kada se neko ne poziva na EU onda vrti neku mantru o strateškom značaju, pa eto tako RTB Bor je imao tako veliki strateški značaj i oni su napravili tamo u centru Bora fontanu za zimu. To je jedina fontana u Srbiji koja radi na antifriz. Gledate me, do minus 20 oni imaju fontanu, iživljavali se sa parama, kupovali sve i svašta, i dovodili svoje firme do ruba propasti. Teško onim firmama koje je spašavao Mlađan Dinkić ili oni koji slede njegovu ideologiju i njegovu politiku, a takvih je najviše danas u Vladi. Nisu možda u prvom redu, ali oni državni sekretari, eksperti, stručnjaci, za sve i svašta. Eto, to me iskustvo tera da podnosim ovakve amandmane.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić. Na član 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Član 163. stav 4. Poslovnika o radu Narodne skupštine. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i o pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda - Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Pisanim putem amandman na član 41. povukli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović. Primili ste izveštaje odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, Dragan Vesović i prof. Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona, četvrti po redu, takođe je iznuđen od strane Evropske komisije. Sami ste tako napisali da je to razlog zbog kojeg donosite ovaj zakon, a onda ste objašnjavali zašto ste ga predložili po hitnom postupku. Kažete - da bi se Carinski zakon uskladio sa drugim propisima koji su od uticaja na postupanja carinskih organa, kao što su Zakon o prekršajima, Zakon o inspekcijskom nadzoru, Zakon o zaštiti podataka ličnosti i drugi. I sad čovek da ne poveruje da je moguće da je u pravnom saobraćaju u Srbiji bio Carinski zakon koji nije bio u skladu sa Zakonom o prekršajima, o inspekcijskom nadzoru, o zaštiti podataka o ličnosti. Da smo vam mi slučajno rekli da vam je zakon u koliziji sa ovim zakonima koje sam nabrojala, vi bi skakali u oči, mi ne podnosimo što ste vi napredni, što ste vi uspešni, itd, a kada vi to kažete onda ne zna čovek kako da reaguje. Ko nam garantuje da i ovo što nam danas predlažete, što ste dobili kao nalog EU, odnosno Evropske komisije, kao što ste napisali, da to nije u suprotnosti sa drugim pravnim aktima, sa drugim zakonima. Daj Bože da je u skladu sa Ustavom Republike Srbije, s obzirom da vama nije strano ni da predložite i ovde usvojite neustavne zakone. Dakle, ove primedbe su mogle biti iznete uz svaki drugi član koji ovde menjate, a ovaj mi je drugi po redu nekako bio najpriličniji.
Zahvaljujem, koleginice. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Podneli smo ovaj amandman da bi samo skrenuli pažnju da mangupski način, jer se poziva predlagač na Zakon o opštem upravnom postupku koji više ne postoji u pravnom prometu, a ne pozivaju se na važeći zakon iz 2016. godine kada definišu ko je drugostepeni organ i ko odlučuje o žalbi. Znači, predlagač ne zna koji je zakon na snazi, koji je zakon u primeni, ali predlagač ne zna još jednu stvar. I kod poreskih propisa i kod ovih carinskih propisa i prvostepeni i drugostepeni postupak se nalazio, ako mogu tako da kažem, kod poreske uprave i kod uprave carina samo zbog efikasnosti i zbog potrebe učesnika u postupku. Ovako ste drugostepeni postupak preselili u Beograd. Izgubićete efikasnost, i te kako ćete izgubiti efikasnost. Pošto znam sa kim imam posla, samo se plašim šta će biti po upravnim sporovima, šta će tek tu da se dešava. Nadam se da još nešto malo ostalo čestitih sudija u upravnom sudu.
Zahvaljujem. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovo je član koji se zapravo odnosi na član 19. osnovnog zakona, a član 19. govori o obavezujućem obaveštenju, o svrstavanju robe i poreklu robe. I onda je to naravno detaljno razrađeno na zahtev carinskog organa, radi primene OES odnosno OEP u carinskom postupku, lice kome je izdato obavezujuće obaveštenje mora da dokaže, pa onda kažu šta, i tako dalje, lice kome je izdato obavezujuće obaveštenje koje je prestalo da važi na osnovu stava 8. ovog člana može da koristi to obaveštenje šest meseci od dana prestanka njegove važnosti i tako dalje, da ne čitam sve to, prosto nema se vremena toliko. Obavezujuće obaveštenje pod uslovima propisanim u stavu 9. i 10. ovog člana može se upotrebiti isključivo za određene potrebe, ali se briše poslednji stav ovog člana koji kaže - protiv odluke iz stava 1. ovog člana, podnosilac zahteva može izjaviti žalbu ministarstvu. I sad, pitamo, zašto ste ovo brisali? Da li to znači da ova odluka iz tog prvog stava je prvostepena i pravosnažna i izvršna i konačna, da nema mogućnosti da se uloži žalba na takvu odluku. Nekako nam to nije logično, a nije bogami ni u skladu sa Zakonom o opštem upravnom postupku i zato smo predložili da se ovaj član briše i tako bismo uradili i da nismo brisali ceo zakon, a predložili smo u suštini brisanje celog zakona, zato to ste valjda, pošto ste dva puta menjali ovaj zakon, više ispunili sve zahteve EU, nećete svakih mesec dana da menjate zakone.
Zahvaljujem. Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovo se odnosi na član 21. i na naknadu na usluge carinskog organa. Cela promena ovog člana 21. je slično nešto onome što smo danas pričali kada smo pričali o RTS-u, nije pretplata nego taksa, a sada nije naknada nego opet taksa. Ne razumemo zašto za tako banalne stvari menjate propise, a ništa se suštinski nije promenilo. Da li se ovo što se plaća za usluge carinskog organa zove taksa ili naknada, apsolutno je nevažno. Mnogo je važnije ko to plaća, pod kojim uslovima, koliko se plaća, tako da mislimo da nije trebalo dirati ni u ovaj član. Doduše, ovde ste brisali i poslednji stav člana 21. gde ste rekli da Upravi Carina pripadaju naknade po osnovu obavljanja usluga iz stava 2. ovog člana, kao i prethodni po osnovu obavljanja delatnosti po osnovu ugovora. Ako ste to sada brisali, onda pitamo - iz kojih razloga i zbog čega Upravi Carina više ne pripadaju te naknade, odnosno kome pripadaju? Te naknade postoje pa postoje, naplaćuju se pa se naplaćuju. Kome? Sve direktno u budžet? Sve, od penzija do carina, od plata, samo da se puni budžet, da izgleda naduvano i napunjeno a u suštini nikakve vajde od toga. Hvala.
Reč ima predlagač amandmana, narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
I te kako velika stvar zameniti naknadu i taksu. U suštini, po građane Srbije je to isto. Mora da se plati, ali bitno je obrazloženje. A u obrazloženju imamo da je to usklađivanje sa propisima EU, što je nacionalni interes Republike Srbije. Takse su nacionalni interes Republike Srbije zato što se usklađujemo sa EU. Da li postoji bilo šta što nije u interesu EU i bilo šta što ćemo mi uraditi kao javni interes Srbije, a da nema veze sa EU, jer 16 godina smo na tom putu u EU i taj naš javni interes bi se mogao svesti na ovo - jedno 600, 700.000 ljudi manje, 800.000 ljudi bez posla, desetine milijardi evra smo opljačkani i katastrofa i razaranje gore i od sankcija i od rata. Tako da, apsolutno EU nema alternativu, i taj naš interes od EU sačuvaj nas bože, ja ne znam da li nam se išta gore u životu desilo od tog puta u EU.
Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Vrlo kratko. Da se ne prihvati dabome. Uspesi DOS-a kojima su se upravo pohvalili svakako nisu razlog da ovo podržimo. Hvala lepo.
Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Pre nego što krenem sa ovim amandmanom na član 9. samo jedna rečenica povodom člana 8. DŽabe ste ovo radili jer ovo je sve u suprotnosti sa članom 17. Zakona o budžetskom sistemu. Tako da jeste i taksa javni prihod. Ova naknada je prihod carine, pa je prosto neshvatljivo da Vlada bude nadležna da odredi visinu i takse i naknade. Malo ste pobrkali stvari. Taksa mora da se odredi zakonom, ali ne bi bio ovo jedini problem. Što se tiče zaštite ličnih podataka, niste imali potrebe uopšte da unosite ovu odredbu jer Zakon o zaštiti podataka o ličnosti se neposredno primenjuje. Vi ste kao neko ko barata tim podacima bili pre svega dužni da donesete vaše podzakonske akte kojima ćete da primenite Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, odnosno da utvrdite one baze i one evidencije i utvrdite procedure kako će ti podaci da se čuvaju od neovlašćenog korišćenja, a to što ste prepisali i rekli u ovom zakonu – primenićemo i Zakon o zaštiti podataka o ličnosti je potpuno nepotrebno. Da je neko to kontrolisao, malo ozbiljniji čovek on vam ne bi dozvolio da ovo upišete.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Samo da ukažem da je ovo često praksa da se donose zakoni koji nas obavezuju na primenu zakona. Ovo nije nikakav izuzetak. Za ovih šest meseci mislim da je ovo treći, četvrti zakon. Čak smo čitave zakone donosili koji treba da nalože državnim organima da primenjuju zakon, tako da ovo ne treba uopšte da nas iznenađuje što jedna ovakva odredba postoji.
Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Marko Milenković, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovaj član odnosi se na član 25. kojim je propisana tajnost podataka i ovo što ste dodali u ovom članu je zaista nešto apsolutno nepotrebno. Kada sam ovo pročitala, pitala sam se – sačuvaj bože, šta će im ovo. Govorite da će carinski organ sa podacima koji su po svojoj prirodi, odnosno načinu pribavljanja tajni postupati u skladu sa zakonima kojima se uređuje tajnost podataka i zaštita poslovne tajne. Naravno da hoće. Ovde ste mogli još i da napišete ako neko nekoga ubije, odgovaraće na osnovu Krivičnog zakonika. Što pišete nešto što je regulisano drugim zakonom? Zašto opterećujete jedan zakon nekim normama da bi valjda izgledala ovako debela knjiga – zakon? Nije to suština. Ako imamo jednu materiju regulisanu jednim propisom, jednim zakonom, onda nema potrebe da svaki zakon podseća da ćemo primenjivati onaj drugi zakon. Još kažete u drugom stavu – podaci koji su u posedu carinskog organa, a koji su označeni nekim od stepena tajnosti mogu se učiniti dostupnim javnosti u skladu sa zakonom kojim se uređuje slobodan pristup informacijama od javnog značaja. Da, naravno, ovo je tačno. Ali, ovde je nepotrebno pisati, prenormira se zakon, komplikuje se, da onaj tamo carinik koji, umesto da se bavi onim što je uža specijalnost carinika, on mora da čita i ove neke stvari koje nemaju veze sa carinjenjem, koje nemaju veze sa onim što je suština ovog zakona. A da se moraju primenjivati i ostali zakoni koji su na snazi u Republici Srbiji, naravno moraju. Trebalo bi sad iz svih zakona koji se ovde primenjuju, od prekršajnog, krivičnog, da nabrajate sve koji se moraju primenjivati.
Zahvaljujem. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Govorim o članu 29, o obavezama drugih državnih organa u vezi sa carinskom robom. Ovaj član do sada je imao tri stava i vi ste, iz samo vama poznatih razloga, poslednji stav brisali. Pokušavam da vidim u obrazloženju što ste rekli da brišete ovaj stav, što ne prihvatate ovaj amandman i što ste ovo brisali. Naravno, vi kažete da ovaj zakon ne usklađujete samo sa zakonima EU, zato što smo mi vama kao generalnu primedbu stavili kroz sve amandmane da sve što smo ovih dana imali u raspravi i ne samo ovih dana nego od kad ste preuzeli vlast od onih koji su pre vas išli istim putem, vi ministre, i onda i sada u istim kolima. Dakle, sve zakone donosite zato što vam to naređuje EU i onda tamo neki činovnik vam napiše da treba da brišete stav koji kaže – uvozne dažbine plaćaju se pošto se izmire troškovi nastali u vezi sa robom iz stava 2. ovog člana. To su troškovi čuvanja, prodaje, itd. I opet ostalo nedorečeno da li će te dažbine i dalje da se plaćaju. Ako hoće, pošto ste ih ovde precrtali, kada, kako, kome ili se neće plaćati ili to opraštate, mogu da čuvaju koliko hoće itd, bez ikakvih obaveza. Opet ono suštinsko pitanje, ako ovo sada brišete i ako nigde ovo niste regulisali kroz ovaj zakon, onda ste vi svesno radili nešto što sada procenjujete nezakonitim sve ove godine unazad.
Zahvaljujem. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Radi se o članu 47a – utvrđivanje carinske vrednosti nosača podataka, i sad opet krucijalne izmene. U prethodnom, odnosno još uvek aktuelnom zakonu stoji - programskom podrškom iz stava 1. ovog člana se ne smatraju integrisana kola, poluprovodnici i slični uređaji ili proizvodi koji sadrže takva kola ili uređaje. E, to više nije - programskom podrškom nego je sada valjda moderno da se kaže – nosačem podataka iz stava 1. ovog člana se ne smatraju integrisana kola. Isto tako u sledećem stavu - podacima i programskim uputstvima, tako je stajalo, iz stava 1. ovog člana ne smatraju se zvučni, kinematografski ili video snimci ili uputstva, a sada umesto - podacima i programskim uputstvima, kažete – programskom podrškom. Dakle, može to ovako u konverzaciji da se primenjuju, ali da mora zakonski to da se menja, to jednostavno nije, tj. jeste terminologija nekih savremenih tehnologija, ali ništa nije smetalo, niti je u nekom zaostatku u tom smislu ni ovo što ste ranije pisali - programska podrška, čak možda šire obuhvata taj termin i prikladniji je nego ovaj nosač podataka. Ali, eto, vama rekli da treba da se menja zakon, pa vi onda krenuli, hajde menjaj da što više članova bude promenjeno, bez ikakvog smisla i razloga.
Zahvaljujem. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Podneli smo amandman da trajno žigošemo nešto što po našoj proceni ne bi smelo da se dešava. To se odnosi na član 73. Vi ste promenili taj član i on sada glasi ovako: „Lice koje je dopremilo stranu robu carinskom organu zahteva od tog organa carinski dozvoljeno postupanje ili upotrebu te robe“. Hajde, može da se shvati ova prosta rečenica, ali naslov iznad tog člana kaže – određivanje carinski dozvoljenog postupanja ili upotrebe i u osnovnom tekstu kaže da to određuje carinski organ, a vi to sve menjate i kažete evo ovako – ovaj ko je doterao robu on zahteva kako da se postupa. Babe i žabe. Ko ovo razume, shvatiće. Kakav je ovo prevod, ja ne znam, jel ovo gugl prevodilac možda? Ko je to radio? Ko vas prevari, aman, za ovo? Ja bih vam naplatio kaznu što nas maltretirate u šest sati ujutru sa ovakvim stvarima. Milićeviću, kaznu da naplatiš Vladi, ja vam kažem iskreno. Moj Vučić kada bi čuo šta ste vi napisali, pa on bi vas sve pobio, moj Vučić bi vas pobio. Kad je on kod nas mogao ovo da nauči? Vi ste njega prevarili ljudi, vi ste za ovaj dnevni red prevarili Vučića. Vi niste njega obavestili o čemu se radi. On kada bude gledao ovo, on ima da se krsti i levom i desnom rukom. Pa, zbog vas ima da raspiše vanredne parlamentarne izbore. Nema sa kim da radi.
Zahvaljujem gospodine Krasiću. Reč ima podnosilac amandmana narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Ovim članom 13. zakona menja se član 73. Carinskog zakona radi terminološkog usklađivanja sa carinskim zakonom EU i mi se tu negde nađosmo izgubljeni u prevodu. Nismo lepo preveli, ali smo hteli da se uskladimo da Carinskim zakonom EU i to je zaista divno. Onda bi mogao možda da nam ovu odredbu rastumači ministar Nedimović koji je, moram da ga pohvalim, ceo dan je ovde sa nama. Nas je ovde 27, 28 poslanika u sali, on je čovek tu ceo dan sa nama, vedar, nasmejan, svaka čast ministre, iako moram da kažem da u ovih 27 tačaka dnevnog reda nema ništa što se odnosi na vašu nadležnost. Tako da, trebalo bi da iskritikujete nekoga u Vladi što su vas poslali ovde da budete sa nama, ali svaka čast. Onda najbolje da nam vi rastumačite u ime Ministarstva finansija šta su oni želeli da nam poruče ovim usklađivanjem, pošto vidim da se i ceo zakon donosi radi usklađivanja sa EU i njihovim carinskim sistemom, radi pristupanja Svetskoj trgovinskoj organizaciji. Mi smo pre nekih dva sata, negde oko četiri čuli zabrinutost zbog pesticida u hrani, ali smo tada zaboravili da čujemo i zabrinutost zbog ulaska genetski modifikovane hrane, koju vi zdušno propagirate i zdušno želite da se nađe na trpezama naših građana, jer mi moramo da uđemo u Svetsku trgovinsku organizaciju, pa eto, još jedan razlog zašto moramo da budemo zabrinuti za sve što dolazi od vladajuće većine.
Po amandmanu narodni poslanik Vladimir Orlić.
Samo da ponovim još jednom, pošto je isti slučaj kao i u nekoliko navrata do sada. Ništa od onoga što smo mi čuli kao tobož neki razlog za prihvatanje amandmana, veze sa vezom blage nema, tako da nema ni razloga da mi ovo podržimo. To što neko ne zna ni šta je Svetska trgovinska organizacija, ni ko je tamo član, ni šta bi uopšte rekao, neka ostane njegov privatni problem. Hvala,
Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Govori se o članu 103, zapravo naknadnoj kontroli deklaracija. Neću sada, naravno čitati ovaj član, nego samo poslednji stav koji ste dodali uz ovaj član i rekli ste da na sprovođenje naknadne kontrole od strane carinskog organa, shodno se primenjuju odredbe Zakona kojim se uređuje sprovođenje inspekcijskog nadzora. Namerno čitam sporo, da bi ministrima skrenula pažnju, pa možda mi odgovore, ako se razbude, da ste u obrazloženju, zašto ne prihvatate Zakon napisali, amandman se ne prihvata iz razloga što se Carinski zakon ne usklađuje samo sa zakonodavnom regulativom EU, već se vrši usklađivanje i sa nacionalnim zakonima. Molim vas lepo, kažite meni neukoj, glupoj, neispavanoj, s kojim ste vi nacionalnim zakonom ovu odredbu uskladili? Sklepali, napisali, na osnovu nekog akta Evropske komisije, poslali iz EU, vi trapavo preveli i onda obrazloženje da je to u skladu sa nekim nacionalnim propisom. Hajde kažite sa kojim? Pitajte, jel za ovo Vujović zadužen? Jeste. Pitajte Dušana Vujovića, možda je ovo iz Ukrajine doneo, ali nije nama Ukrajina domaći zakon, nama su domaći zakoni u Srbiji, mi smo u Srbiji i nas ne zanimaju ni Ukrajinski zakoni, gde se on proslavio, ni EU gde se on proslavio i gde bi ste vi, ali nećete svi zaraditi onu veliku penziju. Bolje vam je da sedite tu gde jeste i okrenite se zemlji Srbiji. Sedite tu i ne razmišljajte. Vidiš koliko ti je lepše ovde nego u EU.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Znači, zaključili smo da u sali nema nikoga kompetentnog koji bi mogao da nam kaže šta je zaista pravi prevod ovoga što nam stiže iz EU. Tako da moramo da tražimo negde odgovor, verovatno od službi Vlade koji se bave prevodom zakona, jer očigledno mi znamo da se usklađuje sa pravima EU, ali ne znamo sa kojim nacionalnim zakonima se usklađuje. To je jako, jako zanimljivo, ali sada bi se naš uvaženi kolega Arsić na sve ovo nadovezao, ma kakva EU mi sve radimo u našem interesu i vi sve izmišljate, izmišljate da se ovde nešto usklađuje sa EU, izmišljate da su smanjene plate, izmišljate da su smanjene penzije. Tako da je verovatno to posledica našeg umora i naše neispavanosti, ali čim se budemo naspavali i probudili, probudićemo se u jednoj savršenoj državi, koju je Aleksandar Vučić stvorio za sve nas.
Po amandmanu reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala još jednom. Pozivam da se ne prihvati iz razloga koje bi sa predlagačem amandmana podelio gospodin Arsić, da je slučajno tu, da se slučajno ne bavi nekim poslom u kancelariji. Rekao bi mu da inspekcijski nadzor koji se pominje može da se pronađe u roku od nekoliko sekundi, ali treba ne biti lenj i treba imati bar malo želje da se baviš nečim, pre nego što nešto kažeš, ili nakon što kažeš, ali prosto da se baviš nečim. Na temu buđenja, siguran sam, gospodin Arsić, bi mu rekao da se ne trudi, spavao, ne spavao podjednako dobre stvari predlaže. Hvala.
Nemate osnova za repliku, nemojte. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su… Povreda Poslovnika? Prijavite se samo. Izvolite.
Član 106. govornik govori o temi dnevnog reda, a ja nisam video da je gospodin Arsić tema dnevnog reda. Ako gospodin Arsić želi da se javi, on će svakako doći. Što je i činio cele večeri. Nemate potrebe vi da budete njegov advokat.
Gospodine Nogo, ja pokušavam da vas razumem, ali verujte mi teško mi ide. Gospodin Arsić nije tema dnevnog reda, ali vi ste pomenuli gospodina Arsića. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika? (Ne.) Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Član 15. predloga ovog zakona je vrhunac pravne nauke i ja bih zaista volela da ako je ikako moguće, upoznam genija koji je pisao ovaj član 15. Kada vam bude pročitala šta piše u ovom članu 15. onda ću ozbiljno da vas pitam da li je u ovom Ministarstvu finansija ostao i jedan diplomirani pravnik koji je uredno išao u školu, završio, dobio diplomu, tj zaradio diplomu polažući ispite. Zamislite šta kaže genije. U članu 104. stav 2. posle reči promet, zapeta se briše. Zamislite značajne izmene izmene Carinskog zakona. A nama stavljate primedbe kada kažemo da se određeni član briše. Gospodo draga, poručite tim pravnicima, ovo je pisao neko, ako je pisano ovde. Ako je prevođeno, tom prevodiocu odmah otkaz. Ako je pisano ovde, onda toga koji je kupio diplomu u neki špajz tamo nek sedi, a dajte nekom pravniku da vam radi predloge zakona Ovo je gospodo pravno tehnička redakcija koja nikada u svetu i u životu nije bila predmet rasprave u parlamentu. Zamislite mi sada raspravljamo u parlamentu izmenama zakona, o članu de ste tražili da se izbriše zapeta, jer je ona zapravo ovde napisana kao štamparska greška. Bilo bi dobro ministri da i vi raspravljate, odnosno da je vode došao ministar sa kojim možemo da raspravljamo. Ne postoji nijedan ministar sa kojim bismo o zapeti raspravljali.
Vreme. Zahvaljujem. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. 103/3MG/VZ
Još jedan problem prevoda. Samo da vam kažem nešto ovo nema u pravilima Svetske trgovinske organizacije, nema ni u EU. Ovo je plod mašte. Odmah d vam kažem. Kada se pišu zakoni, onda se kaže nešto je uslov za, pa kada se pišu zakoni nešto je razlog zbog čega se nešto radi. Ovde je napravljen miks, pa se reč razlozi promenjena rečju uslovi, pa sada uslovi zbog, to je nešto novo. Da sam umro do pre pola sat ne bih znao da postoji ova mogućnost. To je otprilike isto ono analogno, digitalno, znate. Isto. Nama je Vlada objasnila kada je na papiru to je analogno, a kada idete elektronskim mejlom, to je digitalno i mi tražimo da digitalno šaljemo amandmane. Oni kažu ne može. Ne postoji taj sistem u Narodnoj skupštini. Zašto? Sve je ovde vezano za špijunski centar CIA u Sofiji i kada pukne sistem ovde, on je u stvari pukao u Sofiji, nije ovde. To je ona US SAID, ona pomoć. Oni kada vam daju pomoć obrali ste bostan. NJihova pomoć je kao sir u mišolovci i vi volite sir u mišolovci. Ti se javi za reč, ti si ministar, imaš pravo, imaš i vezu, nema nikakvih problema. Znači, uslovi su - za, razlozi su – zbog. Uslovi zbog – ne postoje.
Zahvaljujem. Na član 17. Amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Nešto slično sa prevodom. Kaže se ovako – obično carinski organ okonča postupak. A ovde sad u novom ovom žargonu – carinski organ razdužiće postupak. Eto, to je ta velika promena. Sad su oni mnogo pametni. Sad vi meni objasnite kako ćete da razdužite postupak, kako ste to zamislili, kada roba krene prema Kosovu i Metohiji? Jel imate rešenje u ovom zakonu za to? Imate vi tranzit, pa ulazna, pa izlazna, da ne maltretiram u ove sitne sate. Jel imate neku odredbu za Kosovo i Metohiju? Da li je po Carinskom zakonu Kosovo i Metohija sastavni deo Republike Srbije? Da li je to carinsko područje Republike Srbije? Što tu niste nešto napravili, u Carinskom zakonu? Da li znate za nove carinske prelaze – Medveđa-Kosovska Kamenica? Oni se slikaše, u Briselu beše i film. Bio je onaj iz Preševa i onaj iz Medveđe, predsednici opština, na svečanom otvaranju. A kod nas nema ni jedne vesti, kao da se nije ni desilo. Eto, desilo se. I „Dojče vele“ je napravio specijalni prilog kako Srbija sarađuje sa Kosovom, i prave nov, integrisani prelaz. Zašto me ne gledate u lice nego ste svi savili glavu dole? Vi ste potpisali Briselski sporazum, nisam ga ja potpisao. Vi se ponosite sa Briselskim sporazumom. Jel vas pre neki dan hvališe ovi iz Demokratske stranke. Kažu – lepo je što nas vodite u EU. I preduhitrili ste ih, i oni bi potpisali Briselski sporazum. Zašto nema ni jedne reči o tome? Teška pitanja.
Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovo je zapravo izmena člana 120 – spoljni tranzit, odnosno posebne odredbe, to je nadnaslov, a naslov iznad ovog člana je – Postupak tranzita na području treće države. Sad imamo opet epohalnu promenu, u stavu 2, zapravo posle stava 1. dodaje se drugi stav: „U slučaju iz stava 1. tačka 2. ovog člana, postupak se smatra prekinutim“, tako je pisalo, „dok se roba nalazi na teritoriji treće države“. A vi ste sada, umesto da se postupak smatra prekinutim, rekli da se postupak smatra suspendovanim dok se roba nalazi na teritoriji treće države. U pravnom smislu i u smislu odredbe ovog člana, odnosno ovog stava, nema isto značenje termin „prekinuti“ i „suspendovani“ postupak. Kao pravnik, ja mislim da se ovde zaista radi o prekinutom, o prekidu postupka, a ne o suspenziji postupka. I ovo nije smelo da se desi. Opet problem – ili lošeg prevoda sa engleskog ili opet neki loš pravnik. Ja više ne znam u šta da sumnjam. Sigurna sam apsolutno da vi sve ovo radite po nalogu iz Evropske unije, kao što sve radite u Vladi po nalogu Evropske unije, rekoh već – oni okom, vi skokom. To je jako loše po državu Srbiju. S druge strane, u ovolikoj ekspanziji kupljenih diploma, od predsednika države do Jorgovankinog doktorata, do raznih službenika po službama… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belančić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Još jedan član gde se bavimo Gugl prevodiocem. „Generalno obezbeđenje“ sad je „zajedničko obezbeđenje“, ono što je nekada bilo - i koje upravi carine dokaže, sad se menja – ili za koje carinski organ sazna. To je ono, baci ruku u pola šest. Kako je saznao? Vrabac-Podunavac proleteo pa mi rekao. Ne može carinski postupak tako da se reguliše. To je jedan od vrlo rigoroznih postupaka, za sve postoji pisani trag, pisani dokaz. Ovde kod vas to sve đuture može da prođe, jer je to uslov da mi uđemo u Evropsku uniju. Samo da znate, nemoj da žurite. U ovom četvorogodišnjem periodu obećanje je da dođemo do pred vrata EU, ne tamo, daleko bilo, tamo nema mesta, nego do pred vrata. Tako da nemate potrebe da žurite. Čim ovoliko žurite, vi snižavate svoju pregovaračku poziciju, svoju cenu. A ovako nekritički da unosite loš prevod u naš divan, predivan jezik, gde je sve jasno, nepotrebno je. Niko neće da vas pohvali. Vi mislite da vas ovi iz Brisela ozbiljno hvale. Ne. Oni vas pro forme hvale. Znate zašto vas hvale? Evo, da vam objasnim – mnogo bolje oni znaju nas nego što mi znamo za sebe. Od 1941. do 1945. u Beogradu stradala samo dva okupatorska vojnika, a 25 hiljada Srba potkazivalo Nemcima sve. To isto imamo i danas. Kada dođe stranac ovde, svi se lepo otvore. Još ako donese malo „parinje“, veselo. Potkazuju jedni druge, da čine štetu, da komšiji crkne krava. Oni znaju naš mentalitet. Ne nasedajte na to. Oduprite se ako možete.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Ovde dodajte ovaj stav 8, neprecizno definišete, odnosno dajete veća ovlašćenja Vladi, ali ne navodite koje su to posebne okolnosti kada može privremeno zabraniti upotrebu zajedničkog obezbeđenja u spoljnom tranzitu. Tako da, mislim da bi kao u sledećem stavu 9, gde ipak imate neko preciziranje, to trebalo i na član 8. precizirati. Ali, ovde se sve, naravno, donosi u skladu sa usklađivanjem pravnih propisa sa propisima EU. Međutim, tu je ključni problem što mi nikada nećemo ući u EU. To je za nas idealno i dobro, ali šta ćete vi ljudi da radite? Šta će građani Srbije da rade i šta će država Srbija da radi što propadosmo na tom putu u EU, u koju nikada nećemo ući jer će se EU raspasti, niti ima nameru da se proširuje? Tako da, džabe sve radimo, džabe krečimo. Dužni ste odgovor na pitanje koje je postavio poslanik Krasić malopre – kako se ovaj carinski zakon odnosi prema teritoriji Kosova i Metohije? Na sve imate odgovor, stalno se javljate, ja se nadam da će se neka ptičica u poslaničkom klubu SNS javiti i po tom pitanju, pa nam odgovoriti kako carinski zakon tretira Kosovo i Metohiju i tu teritoriju.
Reč ima po amandmanu narodni poslanik Veroljub Arsić.
Evo, sačekali ste. Meni se jako sviđaju neke diskusije, znate. Raspale oni po EU, te prepisujete zakone, te ovo, te ono, a svi žele da imamo standard, pa čak i oni kao što je standard u razvijenim zemljama EU. Sad, još neka mi neko kaže da su zemlje EU pravno neuređene, a voleo bih da mi to neko kaže. Može i da kaže ali neka mi dokaže. Znači stoji da su to uređene zemlje. E, sad, znači valjda i Srbija treba da bude uređena zemlja. To da li ćemo ući u EU ili ne, ostavite to pregovaračkom timu koji taj postupak vodi ali zakone koji su dobri i koji garantuju pravnu sigurnost svim građanima i svima onima koji žele da učestvuju u nekom poslu u Srbiji, ne vidim šta vam smetaju. Ili želite da budemo u haosu, anarhiji, da nemamo državu, to me čudi, pogotovo što takve diskusije ima pravnik. Definica prava je zašto se zakoni donose, pa da se urede neke oblasti i da se ljudi ne svađaju. Valjda je to cilj ove Skupštine, a ne šta god se nađe, te loš prevod, te ovo, te ono, te na Guglu, i to još pravnici govore. Znači, mi našu državu uređujemo po jednom modelu ne da bismo bili članovi EU nego na prvom mestu zato što je o dobro za naše građane i za našu državu. Znači, da imamo određenu pravnu sigurnost i doslednost svega onoga što se ovde dešava. Samo na taj način možemo da omogućimo da se Srbija ekonomski razvija, a da građani imaju zaštitu države i to svi podjednaku, a ne kao što je do sada bilo da su samo oni koji su imali novca imali zaštitu države, a oni koji ga nisu imali bili su laka meta za one koji reše da se dočepaju neke njihove imovine, kao što je to bilo u privatizacijama od 2001. do 1012. godine.
Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Naravno, vrlo je interesantno pretpostavljam i za ovaj ambijent i ako nas neko gleda imati ove populističke komentare ali predložili ste uvaženi kolega, vaša poslanička grupa, 43 amandmana na ovaj zakon. Pa, pomenuste li vi u nekom od amandmana Kosovo i Metohiju? Ne, svi vaših amandmani su bili briše se. Ova Vlada svakog dana se bori da Republika Srbija bude prisutna na KiM u meri u kojoj je to moguće i da pomogne ljudima koji tamo žive, a vaši amandmani su – briše se.
Na član 21. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Biću vrlo kratak, kao što to voli da kaže jedan poslanik vladajuće većine. To naše uređenje države u skladu sa civilizovanim društvom EU koštalo je da 75% robe iz uvoza i da smo predali sopstveno tržište i da smo doveli ekonomiju tu gde smo je doveli. Zato smo mi danas i ostali siromašni zato što smo upravo sve prepustili strancima.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Ovde se radi o članu 125. osnovnog zakona, o unutrašnjem tranzitu, pojmu unutrašnjeg tranzita i načinu kretanja robe. Tako je naslov ovog zakona i u drugom stavu se kaže – kretanje robe iz stava 1. ovog člana može biti u okviru postupka tranzita pod uslovom da je takva mogućnost predviđena međunarodnim sporazumom. Ovde je mala nejasnoća kod vaše izmene zakona. Ovo je, dakle, osnovni tekst, ali vi sada kažete kretanje robe iz stava 1. ovog člana može biti u okviru postupka unutrašnjeg tranzita pod uslovom da je takva mogućnost predviđena međunarodnim sporazumom. Tranzit je prevoz robe iz jednog mesta u drugo. Zašto ste sada ovde ubacili unutrašnji tranzit, a očekujete da je predviđen međunarodnim sporazumom. Iskreno, nije najrazumljivije, nije ni u vašem obrazloženju, jer vi samo kažete da pored toga što usklađujete zakon sa propisima EU, usklađujete i sa našim propisima, pa evo, molim vas gospodo ministri protrljajte malo oči, probudite se i kažite nam sa kojim našim unutrašnjim propisom je usklađen ovaj stav 2. člana 125. Takav propis ne postoji ali ako ste već to napisali možda ima negde nešto što mi ne znamo, pa budite ljubazni da nam to objasnite, jer je nemoguće da nešto može je nešto vezano za unutrašnji tranzit, za unutrašnji prevoz robe od jednog mesta do mesta B, a da to mora biti regulisano međunarodnim sporazumom. Ili to zaista ima veze sa tom vašom EU koja nam ovakve opasne stvari šalje.
Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite
Hvala lepo. Pozivam da se ne prihvati. Slušao sam obrazloženja prvo zato što ne smatram relevantnim obrazloženjem da neko ima nejasnoće. Očekujem da ima određeni predlog zato što mu je vrlo jasno šta želi da postigne. To je prva stvar. Druga stvar, zato što, kako smo čuli smo tu gde smo, apsolutno ne smatram za bilo kakav razlog rečenicu te vrste od nekog ko stvarno ne zna gde se nalazi. Hvala.
Replika, Vjerica Radeta.
Ovo je valjda trebala da bude uvreda. Ne znam ko ne zna gde se nalazi, jer vrlo znam gde se nalazim za razliku od ovog gospodina … (Vladimir Orlić, s mesta: To se nije odnosilo na vas.) Čekajte, nije se odnosilo na ono što sam ja rekla?
Ne, nije se odnosilo na vaše izlaganje.
Dobro, onda nemam repliku.
Po amandmanu, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije kriv Carinski zakon što sada imamo veliki uvoz iz zemalja EU već je kriv jedan gospodin koji je bio ministar u Vladi Vojislava Koštunice koji se zvao, čini mi se Predrag Bubalo. Taj gospodin je sve fabrike zatvorio i onda je jednostavno zakon ponude i potražnje kada nemate fabrike negde morate da nabavite neku robu. Kada je neko tako veliki patriota, šta on traži sa političkom strankom koja je upropastila sve fabrike u Srbiji. Znači, apsolutno sve. Privatizaciju je radio gospodin Bubalo, a pre njega Vlahović. Tako je, pa šta ćete onda s njima. Kako niste s njima? Nemojte tako, nemojte da krivite Carinski zakon što su fabrike zatvorene, krivite DSS sa kojom ste izašli na izbore. Ja uvek kažem, s kim si takav si. Znači ne vidim razliku i oni su se predstavljali za najveće patriote ali su zato upropastili SRJ, pa su upropastili državnu zajednicu Srbije i Crne Gore i na kraju je Kosovo jednostrano proglasilo nezavisnost sve pod njihovom vlašću. I vi sa njima, a zovete se patriotski blok, molim vas, nemojte.
Gospodine Nogo recite [[Srđan Nogo, s mesta: Molim vas, replika.]] Pomenuo je DSS i kolege su imale dijalog na temu, to je bila rasprava. Zašto vas vređa to što je pomenuo DS, ja i dalje ne razumem. Ne, nećemo se igrati sada povredama Poslovnika. Izvolite, dobijate pravo na repliku i objasnite.
Odmah da se razumemo, gospodin koji je govorio pre mene vodio je direktno dijalog sa mnom, obraćao se meni. Ja nemam ništa protiv što je on pominje DSS, ona treba da odgovara, i DS treba da odgovara za ono što su oni radili u tom periodu i lica koja su tada bila tu. Evo, gospodin Nedimović je bio u toj stranci, ali nije on odgovoran što je DS radila u to vreme, pa ne može se njemu spočitavati, iako je on iz istog mesta kao i Bubalo. Evo, zajedno ja i gospodin Arsić mislim da možemo da se složimo oko jedne stvari, da ta lica koja su upropastila Srbiju, koja su nam haos nanela u postupku privatizacije, koja je krenula, znači, sa Agencijom za privatizaciju, sa Bubalom, sa Đunićem, sa Sinišom Malim, rekao sam od Vlahovića do Bubala, Dinkića, pa ne znam ni ja do koga iz SNS, da moraju da odgovaraju, da moraju da odgovaraju da budu procesuirani, da se podnesu krivične prijave i da se sprovedu postupci do kraja, a ne kao u slučaju Mlađana Dinkića, da obustavi. Tužilac koga je postavio šef BIA, on obustavlja postupak. Pa čak i premijer, odnosno predsednik Vlade kritikuje te postupke, kritikuje, kako kaže, nema odgovornosti Dinkića i Karića, ako njih nema, koga ima? Ja sam ovde prozivao Mirjanu Labović koja je veštačila u slučaju Bogoljuba Karića, da je nekompetentna, da je kupila diplomu, i Ministarstvo pravde ne reaguje po tom pitanju. Ajmo onda, ako ste i vi saglasni, kao što sam i ja saglasan, da neko mora da odgovara za sve što se nama desilo u prethodnom periodu, za sve te kvazi privatizacije, za sve što je opljačkano i oteto od ovog naroda, za celu tu situaciju, da je 800 hiljada ljudi ostalo bez posla, i da smo mi danas u materijalnom položaju u kome se nalazimo. Ne može da ostane paušalno prepucavanje u Skupštini, nego mora da dobije neke epilog i konačno moramo da uspostavimo sistem odgovornosti, jer ovako neće biti dobro ni vama, ni meni, ni bilo kome u Srbiji.
Imate pravo na repliku, pomenuta je SNS, kao ovlašćeni predstavnik SNS.
Vidite sada ovu zamenu teza. Ajmo sada redom. Nabroja čovek imena, pa Zakon o privatizaciji predložila su dva mangupa - Vlahović i Bubalo, i upropastili su sva preduzeća zato što je vrednost kapitala cenjena na osnovu knjigovodstvene vrednosti imovine. Jel tako? E, sada, kakve veze sa tim ima Agencija za privatizaciju? Ona sprovodi zakon. Bitno je ko zakon donosi i ko ga predlaže. Sada, to što ste vi sada na listi sa poslanikom koji je učestvovao u donošenju tog zakona, postavite sebi pitanje šta tražite sa takvim čovekom. Sada, to što ste na listi sa poslanikom koji je išao kod Miškovića, verovatno da popije kafu, sa vaše liste, taj isti koji na međunarodnim skupovima napada državu da je korumpirana, to se ne radi. To može ovde, ali ne može na međunarodnim skupovima, i u ovom mandatu itd. Vaš cilj je bio da uđete u parlament, potpuno legitimno, ali ne može da važi cilj opravdava sredstvo. Znači, vi ste jednostavno bili spremni da se udružite i sa đavolom da biste ušli ovde, a mogu da zamislim s kim bi ste bili spremni da se udružite da bi vladali Srbijom. A, to s kim se sada družite samo nas vraćate u period da ponovo neki drugi Bubalo i neki drugi Vlahović, rasprodaju ovo malo državne imovine što je ostalo.
Hvala. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, ja bih zamolio pre gospodina Noga, da govori istinu. Prvo, Bubalo uopšte nije iz Sremske Mitrovice, i treba da se izvinite građanima Sremske Mitrovice da ne petljate ih sa bilo kim. Mislim da je to jako važno. Tako da, molim vas, iznosite činjenice. Pola sedam je, vodimo raspravu, već ko zna koliko dugo. Pretpostavljam da ste se već umorili, zbog toga vam je promaklo to.
Na član 23. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr. Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS. Reč ima Zoran Krasić.
Gospodine predsedavajući, trebalo je da kažete 22, ali dobro, ja ću pričati i o 22. i 23. Preskočili ste jedan, a to je povezano, samo da znate. Samo da vam kažem, u članu 22. ostao je gotovo isti tekst koji je bio, samo što je izbačena reč da je domaća roba namenjena izvozu. E, to što je izbačeno bitno menja suštinu sada ove odredbe i dovodi u pitanje da li to uopšte može da se radi u slobodnim zonama. Što se tiče ovog člana 23. ja mislim da je ovo pisao direktor Luke Novi Sad. Ovo što ste ugradili ovde, otprilike ispada ovako, kao da se čuva roba za šverc. Kad pročitate ovaj tekst, samo zamislite u glavi – ako bih hteo da sačuvam robu za šverc u slobodnoj zoni ili u carinskom skladištu, šta bih uradio, i prva asocijacija biće vam ovo što ste dogradili. Da li je to tražila EU? Verovatno je tražila. Tamo je leglo najvećih zlikovaca. U Briselu je sedište NATO pakta, koji nas je bombardovao, i u Briselu je sedište EU koja nam otima KiM. Zar vi stvarno očekujete da iz Brisela dođe nešto dobro? Oni još nisu završili prljav posao. Poslednje što će da bude ovde, što traže od nas, to je insajder koji će da potpiše. Vodite računa o tome. Teška pitanja, dobro.
Hvala, uz izvinjenje. Bili ste u pravu, amandman broj 22. Idemo dalje. Na član 22. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS.
Ovaj se član odnosi na član 195. osnovnog zakona, a to je dopremanje robe smeštene u slobodnoj zoni ili slobodnom skladištu u carinskom organu. Potpuno, kao što smo rekli u obrazloženju, bespotrebna promena koja ništa neće da poporavi ili poboljša ovaj Predlog zakona. Ovde imamo jedan stav u osnovnom članu 195. koji ste možda trebali najpre da tretirate, a niste, koji kaže da na zahtev zainteresovanog lica carinski organ će proveriti da li je roba koja je smeštena u slobodnu zonu ili u slobodno skladište domaća ili strana roba. To je ova eventualna mogućnost zloupotrebe o kojoj je malopre govorio gospodin Krasić. A ovo je idealna prilika, i sada ste vi ostali samo, kolega Nedimoviću. Bili ste u to vreme narodni poslanik u Narodnoj skupštini, kada smo doneli zakon, kao i gospodin Arsić, o slobodnim zonama u Srbiji. NJih za sada ima 14. To je nedovoljno iskorišćen potencijal. Na ono Arsićevo pitanje kako mi možemo da stvorimo jednu fabriku koju su zaista ovi žuti, čiji ste vi sledbenici, uništili, pa gospodine Arsiću, što ne koristite slobodne zone? Evo, vi ste iz Požarevca, Smederevo vam je ispred nosa, što se kaže. Koliko još potencijala tamo ima i slobodnih kvadrata u tom području i kakvo je to mesto? Kada govorimo o tome, mogu da pričam o slobodnoj zoni Lapovo, i Kragujevac, i Užice, nemam vremena, vrlo je kompleksna tema. Evo, izvolite, dovedite strane investitore. Bojite se kineskog i ruskog kapitala. Kineske kompanije, bile su vaše kolege samnom pre nepunih mesec dana u Sudžoou, jednom od najvećih industrija parkova u Kini, spremne da dođu u Srbiju i da investiraju slobodne carinske zone. Hvala.
Hvala puno. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Pravo na repliku, više puta spomenut. Vidite to i jeste problem Srbije i ovih što stalno pričaju kako nama stranim investitori ne trebaju. Potencijali Srbije su mnogo veće nego što su njene potrebe za tom robom i uslugama koje se proizvode. Problem jeste što su proizvodne celine i lanci pokidani. Nešto za vreme sankcija, a najveći deo za vreme privatizacija do 2012. godine, tako da smo ostali ne bez proizvoda, nego nemamo potencijal da plasiramo ono što se napravi. I, onda je krenulo jedno potpuno urušavanje i zato su i nama potrebni oni koji imaju tržišta i koji bi hteli da investiraju u Srbiju da bi, naravno, ostvarili svoj ekonomski interes, a i mi ostvarujemo svoj ekonomski interes kroz upošljavanje naših kapaciteta i resursa koje imamo. Nemam ništa protiv i nisam gadljiv ni na jedan vid kapitala koji dolazi iz bilo koje zemlje. Samo mogu da kažem da se, recimo, u Kostolcu koji je na nekih 11 ili 12 kilometara od Požarevca, koji pripada teritoriji grada Požarevca, pravi jedan potpuno novi blok i jedna termoelektrana koja je kineske tehnologije, sa kineskim kreditom, koji je jako povoljan, a mogu da kažem da će Srbija sa izgradnjom te termoelektrane imati najmoderniju termoelektranu u čitavoj Evropi. Znači, mi želimo da sarađujemo sa svima. To je naše pravo. Nećemo da određujemo ili da blokiramo ničiji kapital. Naš je interes da sarađujemo sa svima. Problem jeste samo da stvorimo uslove u državi, da možemo da privučemo što više investitore i zato i donosimo ove zakone. Kada se napadaju te priče oko puteva, završavam kolega Marinkoviću, samo malo, kada nemate put, nemate saobraćajnu infrastrukturu, niko ne želi kod vas da dođe ni da ulaže, čak i oni ljudi koji su se rodili u nekim naseljima koji nemaju asfaltni put, napuštaju ta naselja, a zamislite da dovedete nekog sa strane a nemate put, prugu ili luku.
Hvala. Replika, Nataše Jovanović. Izvolite.
Vi ste mene, kolega Arsiću, pomešali sa nekim. Replicirate meni i govorite nešto što apsolutno nema veze sa mojim izlaganjem. Čak sam govorila suprotno o tome o čemu ste vi sada pričali, a to je da niste sposobni i ova Vlada da iskoristite potencijale i mogućnosti koje se ovako na izvolte nude, jer novi kineski put i projekat na Balkanu i Evropi upravo daje tu mogućnost o kojoj sam ja pričala, a to je da se u tim carinskim slobodnim zonama, preko kompanija koja bi otvorila nova radna mesta, upravo izvozi roba na tržište u zemlje gde oni to već čine, a Srbija je za njih idealna zbog toga što nije u EU i, bez obzira što oni nikada otvoreno neće reći, izuzetno im je drago zbog toga. Zahvaljujući njima mi imamo i, juče smo, da li je tako, potvrdili dodatni zajam za Koridor 10, imaćemo i novu Železnicu, kompletnu infrastrukturu i zahvaljujući upravo kreditima naših prijatelja, kao što je kredit Azerbejdžana za dovršetak Koridora 11. Nemojte da vršite zamenu teza. Šta je to stiglo, molim vas, tako krupno i veliko od vaših prijatelja sa zapada, već ste im poput Dinkića to uradio u Kragujevcu dali po 10 hiljada evra za svako novootvoreno radno mesto. Rusija nas ne ucenjuje. Na taj način svojim ponuđenim stranim investicijama, isto tako, ni naši kineski prijatelji. Prema tome, kada se meni obraćate ili bilo kome od srpskih radikala, onda baratajte činjenica i onim za šta se mi zalažemo, a to svakako nije srljanje i dalja propast ulaska Srbije u EU.
Zahvaljujem. (Veroljub Arsić, s mesta: Replika.) Ja bih da budemo džentlmeni i da zatvorimo. (Veroljub Arsić, s mesta: Kratko ću.) Molim vas, samo kratko. Izvolite.
Ako je ova Vlada nesposobna da rešava probleme i da uvuče investitore u Srbiju, evo, šta je sa „Sartidom“? Najveći problem srpske privrede. Rešila je ova Vlada, nije ni jedna druga. Čini mi se da se mi u jednoj stvari samo ne slažemo. Ova Vlada želi da sarađuje i sa EU, i sa Ruskom Federacijom, i sa Kinom, i sa Amerikom, i sa drugim zemljama, sa svima onima koji hoće da sarađuju sa nama. Dok druga strana, kaže – ne, samo sarađujte sa Rusijom i Kinom. Nismo baš mi u toj situaciji da možemo baš toliko da uslovljavamo. Možemo samo da ne dozvolimo da budemo poniženi i ništa više. Znači, sarađivaćemo sa svima zato što je to na prvom mestu, u našem interesu. Nisam gadljiv ni na jedan kapital koji dođe u Srbiju, koji otvara nova radna mesta. Manite se te priče – plaćeno je jedno radno mesto 10 hiljada evra i plata 200, 300 evra. Taj novac, svaki dinar koji se uloži u novo radno mesto, više puta se multiplikuje u prometu i dohotku. Možete slobodno da se udarate po glavi. Možda je bolje da udarate u zid, ali kada radniku isplatite platu, tu se taj krug ne završava, nego taj radnik ide i taj novac troši za neka dobra ili usluge, pa i onaj koji prodaje ta dobra i onaj koji proizvodi ta dobra i onaj koji vrši uslugu, takođe, zarađuje za platu i tako u krug. Oni koji ne razumeju tu ekonomsku logiku, ne treba ni da se bave ekonomijom.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Žarko Mićin, po amandmanu.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, vrlo ću kratko. Smatram da amandman ne treba prihvatiti. Ne bih se složio sa tim da ne znamo da iskoristimo potencijale koje imaju slobodne zone u Srbiji. Tako nešto smo upravo uradili u Novom Sadu i proširili slobodnu zonu u Novom Sadu i upravo zato u Novom Sadu danas imamo dve nove investicije američkih kompanija „Lir“ i „Delfa“ i koje već zapošljavaju tri hiljade ljudi, a zaposliće pet hiljada ljudi. Meni je veliko zadovoljstvo bilo što sam bio deo tima gradonačelnika Miloša Vučevića i moram da kažem da je predsednik Vlade Aleksandar Vučić jako puno pomogao u ovoj investiciji. Hvala.
Hvala. (Nataša Sp. Jovanović, s mesta: Replika.) Izvolite.
Evo i vi kolega iz Novog Sada, dobro je da ste se uključili u diskusiju i da nas ima više, da razmenjujemo argumente. Dakle, 11 hektara slobodnog, opredeljenog zemljišta po Zakonu o slobodnim carinskim zonama je na području Novog Sada. Uopšte nisam rekla da to nije urađeno uopšte, ali nije dovoljno. Pre toga su „Delfi“, ne zaboravite, bili u Rači pre nego što je došla „Jura“. Da li je tako? Bio je jedan strateški ugovor tadašnje „Elektro“ Rače sa kompanijom „Delfi“. Što se tiče kolege Arsića, gospodine Arsiću da nije bilo našeg predsednika da kroz konferenciju za novinare i obraćanje javnosti, tri ih je imao zaredom, podigne to na najviši mogući nivo, što se javnosti Srbije tiče, vi biste „Esmarku“ ovako na izvolte dali smederevsku „Železaru“. To je već sve bilo dogovoreno. U poslednjem trenutku ste pod takvim pritiskom, a pre svega zbog činjenice da je on izneo podatke na koji način bi nas opljačkali… Kirbi vas je na to nagovarao. Znači, mi smo uspeli to da sprečimo. Naši kineski prijatelji, jer tamo sam bila pre nepunih mesec dana su prepoznali svoj interes na tom novom kineskom putu i odlučili da upravo u Srbiju ulože baš zbog naših tradicionalnih, prijateljskih veza, baš zbog resursa koje imamo, kvalitetne radne snage i zbog činjenice da je to samo prvi projekat i početak u njihovim daljim investicionim ulaganjima za koje će se opredeliti u narednim, verujem, ne samo godinama, već decenijama.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Pa evo, premijer Aleksandar Vučić ima dovoljno dobrih rezultata da podeli nešto i sa vama. Evo poklanjamo jedan deo njegovih uspeha vama. Ne znam šta biste radili bez njegovih rezultata.
Hvala. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovaj član 196. odnosi se takođe na rad slobodnih zona i slobodna skladišta i konkretno govori o smeštaju robe u slobodnoj zoni ili slobodnom skladištu i kaže da to skladištenje nije vremenski ograničeno, ali za određenu robu, iz člana 191. kaže stav 1. - koja je obuhvaćena posebnim merama poljoprivredne politike, mogu se propisati posebni rokovi smeštaja. I to naravno jeste logično i mora tako da bude, ali ovo moramo da povežemo sa članom 193. gde ste predvideli da carinski organ može pregledati robu i sprovesti druge mere carinskog nadzora nad robom, to je ranije pisalo, koja ulazi, izlazi ili ostaje u slobodnoj zoni ili slobodnom skladištu. Vi ste sada samo napisali da carinski organ može pregledati robu, a izbrisali ste da može sprovesti i druge mere carinskog nadzora nad robom. I to nije dobro. To nije dobro i jednostavno ne može čovek da razume zašto vi ne želite da se sprovode sve mere carinskog nadzora nad robom koja ulazi, izlazi ili ostaje u slobodnoj zoni ili slobodnom skladištu. Naravno, i ovo gde je predviđeno da za obavljanje pregleda iz stava 4. zapravo, ovog prethodnog stava, biće lice koje odredi carinski organ i on predaje tom organu, ili mu stavlja na raspolaganje primerak prevozne isprave kojom mora da prati robu koja ulazi ili napušta slobodnu zonu. Ali opet ostaje i u kontekstu ovog poslednjeg stava pitanje - zašto ste brisali mogućnost da se sprovodi carnski postupak, mere carinskog nadzora nad robom koja ulazi ili ostaje u slobodnoj zoni ili u slobodnom skladištu?
Hvala. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Član 27. zapravo se odnosi na član 199. osnovnog zakona i govori o domaćoj robi obuhvaćenoj posebnim merama poljoprivredne politike i ova materija se reguliše već počev od člana 196. i vi ovde govorite o postupcima koji mogu biti preduzeti bez posebnog odobrenja, a odnose se na mere za poljoprivredne proizvode, i ne znam zašto ste sada umesto - ti postupci, napisali – ta postupanja. Ta postupanja nije baš nešto u skladu sa srpskim jezikom. Kada se govori o poljoprivrednoj politici, odnosno politici poljoprivrednim proizvodima i skladištenjima na carini poljoprivrednih proizvoda, kada su pitanju oni proizvodi koji se iz Srbije izvoze onda bi bilo dobro zaista da se maksimalno usresredite i da maksimalno koristite slobodnu trgovinu koju imamo sa Ruskom Federacijom i onda vam ova skladišta tako reći ne bi ni trebala. Roba bi samo prolazila tranzitom, ali onim pravim tranzitom, a ne ono malopre što ste rekli tranzit u unutrašnjem saobraćaju. Sve ono što se u Srbiji proizvede i sve što još može da se proizvede kada bi se država više pozabavila rešavanjem problema srpskog seljaka, sve što bi se proizvelo moglo bi se bez ikakvih problema prodati na rusko tržište i onda bi svakako bio u tom slučaju primenjen ovaj zakon sa ovim kratkim rokovima kada je u pitanju skladištenje poljoprivrednih roba. Hvala vama.
Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ovaj član se odnosi zapravo na član 200. osnovnog zakona i on govori o posebnim uslovima stranih roba i domaćih roba koje se mogu koristiti ili upotrebljavati u slobodnim zonama i slobodnim skladištima i ovde u prvom stavu ovog člana stoji da je to osim u slučajevima iz člana 198. i 199. ovog zakona i onda vi ničim izazvani umesto toga da je to u posebnim slučajevima kažete – u okviru postupka i oblika postupanja iz ova dva člana. Zaista potpuno nakaradna konstrukcija reči, a ništa ne znači, niti bilo šta menja suštinski u ovom zakonu. Ovaj zakon takođe predviđa, odnosno ovaj član, stav 1. ovog člana ne isključuje upotrebu ili potrošnju robe čije je stavljanje u slobodni promet ili privremeni uvoz ne bi li imalo za nužnu posledicu primenu uvoznih dažbina ili mera u okviru poljoprivredne ili trgovinske politike, osim ako je odredbama koje se odnose na zalihe drugačije propisano. U tom slučaju nije potrebno podnošenje deklaracije za stavljanje u slobodan promet ili privremeni uvoz, osim u slučaju kada se količina robe otpisuje od kvote ili tarifnog maksimuma. Mi mislimo da ovo nije dobro i da ne treba da bude i u ovom slučaju da je neophodno da je potrebna deklaracija, da je neophodno donošenje deklaracije. Ništa ne može da se nađe u slobodnoj zoni, uvoz-izvoz itd. u slobodnom skladištu bez određene dokumentacije bez određenih deklaracija itd. To jednostavno nije za igranje nigde u svetu pa ne sme i ne treba da bude ni kod nas u našim slobodnim zonama.
Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ovo se odnosi na član 203. osnovnog zakona, zapravo na carinsku vrednost i obračun carinskog duga i ovo je jedan od tih članova koji apsolutno nije bilo potrebe da se menja, jer ovo što ste promenili ništa ni suštinski, ni formalno ne utiče na ovaj član 203. Prva dva stava ništa niste ni dirali, a onda u poslednjem kažete – ako je roba bila predmet uobičajenog postupanja iz člana 183. – deklarant može da zahteva, ako je tako postupanje carinski organ odobrio u skladu sa članom 138, da se iznos uvoznih dažbina utvrdi na osnovu vrste robe, carinske vrednosti i količine robe na osnovu koje bi se iznos utvrdio u vreme nastanka carinskog duga, i onda ne znam zašto brišete - određeno u skladu sa članom 251, a pišete – iz člana 251? Ne znam zašto uvodite neku novu modu, neku novu nomenklaturu? Kakav je problem bio u našim sadašnjim propisima, formalno govorim, naravno, ima mnogo problema suštinski u zakonima koji se donose poslednjih godina ili već decenija u Srbiji, ali zaista nemate potrebe da uvodite neki novogovor, neke nakaradne izraze. I ovako su vam loši zakoni, još kad ih ovako garnirate ovim lošim izrazima, onda zaista čovek se zapita o čemu se ovde radi.
Hvala. Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
U pitanju je član 204, postupanja sa domaćom robom koja podleže merama poljoprivredne politike. Bilo je već reči u ovim prethodnim članovima o toj vrsti proizvoda i ovde u prvom stavu je stajalo da domaća roba iz člana nekog prethodnog koji to reguliše, to je onaj zapravo 191. gde nismo imali nekih primedbi, ovog zakona koja podleže merama poljoprivredne politike, može se staviti u neki od postupaka ili se može odobriti njena upotreba, ako unosom u slobodnu zonu ili slobodno skladište, ispunjava uslove propisane za izvoz takve robe. Ovo je bilo sasvim dovoljno i sveobuhvatno. Onda vi opet kažete da treba da u predlog izmena ovog člana, da za domaću robu, iz tog člana sada 101. koja podleže merama poljoprivredne politike, a koja je smeštena u slobodnu zonu ili slobodno skladište, određuje se postupanje ili upotreba koji su predviđeni propisima prema kojima je ta roba. Ovo niko živi ne razume šta ste hteli da kažete. Ovo je nešto sklepano, ne liči na rečenicu – zbog smeštaja u slobodnu zonu ili slobodno skladište. I sad, stiče se utisak da vi zapravo namerno pišete ovako nakaradno, ovako sklepano, da bi moglo što lakše da se manipuliše određenim odredbama, pa onda ono da se tumači na neko ovako, neko onako, jer ne znam zašto jednu konciznu i preciznu zakonsku odredbu menjati nekim, budi bog s nama, tekstom, a suštinski niste ništa promenili i reklo bi se i ne želite da promenite.
Hvala. Na član 32. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno narodni poslanici Srđan Nogo, Zoran Radojičić i dr Dragan Vesović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Marija 109/2JČ/BM Janjušević, mr Ivan Kostić i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Demokratske stranke. Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Drago mi je da se ministar Antić vratio, pošto član koji je pisala Vlada u stavu 1. kaže – briše se. Kao i sledeći član u kojem ćemo pričati gde takođe piše – briše se. Tako da ministar već dva puta u nedelju dana sebe dovodi u situaciju da se izvinjava. Izvinjavali ste se DS, a ja mislim da sada i Dveri zaslužuju izvinjenje. Pogotovu što to „briše se“ nije ništa loše u politici, mislim da je vrlo delotvorno - izbrišu vas kao gumicom. Vi to sigurno znate bolje od mene, jer još ako ste deo nekih interesnih grupa i imate neke afere, kofere itd, onda svakako ne možete…
Koleginice, molim vas, govorite po amandmanu. Ovo stvarno nema smisla. Ovo je parlament, nemojte tako da se ponašate. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Uvaženi narodni poslanici, dakle, mislim, ovo je sada izvrgavanje, da kažem, izvrtanje mojih reči. Apsolutno stojim iza toga što sam u prethodnom izlaganju rekao. U ovom zakonskom projektu u kome Vlada menja veliki broj rešenja, pojedine formulacije briše, a svi amandmani koje ste vi uložili imaju samo jednu formulaciju i sva naša rešenja vaši amandmani su samo reči briše se, a ove ostale primedbe zaista neću da komentarišem. Uzeću u obzir da je 07.05 časova i da ste umorni i oprostiću vam zbog toga.
Zahvaljujem ministre. Na član 33. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno narodni poslanici Srđan Nogo, Zoran Radojičić i dr Dragan Vesović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici Demokratske stranke. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Dosta se briše u ovom zakonu. Mi predlažemo da se izbriše ono što vi predlažete da se izbriše, a najbolje bi bilo kad bi moglo da se izbriše i ovih prethodnih pola decenije, pa i ovih prethodnih 16 godina, pa i ovih prethodnih 26 godina, ali, nažalost, ne može. Elem, pa nažalost ne možemo da brišemo šta je bilo u prošlosti, ali možemo da se okrenemo da pravimo bolju budućnost. Ja se nadam da građani Srbije imaju volju u budućnost, da što pre skinu sa vlasti ovu Vladu, ali dobro to je moje mišljenje, naravno imam pravo na njega i nadam se da će se to ubrzo desiti. Vidite liberalizacija trgovine, spuštanje, ukidanje carina, kao i precenjeni kurs dinara ugasiće i veliki deo domaćih proizvodnih pogona. To je ključni problem Srbije. E, sad, možda neko misli, kao što je uvaženi kolega Arsić, evo ga tu je, moram da ga pomenem, da bi mogao da se javi, jer ja zaista volim da vodim diskusiju sa njim, možda on misli da u Srbiji ne daju podsticaje stranim investitorima, već da strani investitori plaćaju državi 10 hiljada evra kako bi mogli da zaposle nekog. Možda on misli da ti ljudi rade u tim fabrikama za nekoliko hiljada evra, ali ne rade nažalost. To postoji samo u mašti gospodina Arsića. Uporno postavljam pitanje – koja se država razvila od stranih investicija? Vi to ne možete da mi kažete i ne možete da mi date odgovor. Samo domaćim investicijama, gospodine Arsiću, i mi treba da podstičemo domaće investicije, da podstičemo njihovu mogućnost da tehnološki napreduju, da razvijaju sopstvenu proizvodnju. Meni je žao što nema ni kolege Đukanovića koji me je jednom oduševio, nedavno, na temu aerodroma govorio o IMT-u i pokazao kako SNS ne poznaje šta je potrebno ___ Srbije, ali dobro. Eto, makar je tu gospodin Arsić i on će sigurno ove sve moje nedostatke uspeti da mi razjasni, da mi protumači, da mi obrazloži i siguran sam da ću puno imati da naučim iz demagogije SNS.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Pravo na repliku, gospodine predsedavajući. Znam ja kolike su plate zaposlenih i kod domaćih i kod stranih investitora. Ono što je problem, jeste što vi stalno spominjete strane investitore i imaju svi iste uslove. Svi iste uslove. Znači, i strani i domaći. Problem jeste, što mi nemamo dovoljno domaćih, ne možemo da ih stvorimo. Da li treba država da bude poslodavac? Ja mislim da ne. Pokazalo se u sistemu koji smo imali do devedesetih godina prošlog veka, da to baš i nije najsrećnije rešenje. Znači, ne može država da bude poslodavac. Sada, ako nemate dovoljno domaćih industrijalaca, šta ćete da uradite? Pa, da pozovete još nekoga da investira u vašu zemlju. Da li će Srbija industrijski da se razvija? Da, hoće. Potpuno sam siguran u to, zato što sad jesu teška vremena, ali moramo da počnemo problem da rešavamo. Što pre počnemo da ga rešavamo, pre ćemo i da ga rešimo i lakše ćemo da ga rešimo. Počeće i ovde mnogo ozbiljnije da se bave biznisom i domaći investitori. Šta je najveći problem bio do sada? Zato što su se ovde uglavnom bavili uslugama, znači najveći investitor je bio Mišković, koji je kupio „Maksi“, „Maksi“ prodao „Delezu“ i to su prikazali kao investiciju od dve milijarde evra, čini mi se tako nešto. Time se još i hvale. Znači, nije to investicija, investicija su nova rada mesta. Nova stvorena vrednost. To je proces i to ne može da se reši ni za godinu ni za dve. Ali, smo počeli da rešavamo.
Hvala. Koleginice Janjušević je u sistemu, ali nemate vremena. Vaša poslanička grupa više nema vreme. Pa, nemate, nemate vremena, to vam objašnjavam, na naredno možete da se javite. Hvala. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Nekoliko reči vezano za ovaj član 218. na koji se odnosi ova izmena i govori o robi na koju se ne plaćaju uvozne dažbine. Pitanje za predlagača, zašto ste brisali stav prvi koji je važio, evo od donošenja ovog Zakona. Koliko to je već? Desetak godina. Uvozne dažbine se nisu plaćale, između ostalog na novu opremu koja se ne proizvodi u zemlji, koja se uvoz za novu ili proširenje postojeće proizvodnje, modernizaciju proizvodnje, uvođenje nove, odnosno osavremenjavanje postojeće tehnologije, osim putničkih, motornih vozila i aparata igre na sreću. Zašto ste ovo sada brisali? Ovamo se busate, zaklinjete da hoćete da pomognete razvoju privrede, razvoju domaće privrede, u stvari vi ste samo spremni da dajete pare strancima. Tamo dajete po 10, 15, 20 hiljada za radno mesto, koliko ko zatraži, a ovde ukidate uvoznu dažbinu na ove proizvode koje bi svakako osavremenili nečiju proizvodnju koji bi pomogli nekome da počne nešto da radi neki privrednik naš, iz Srbije. Naravno, govorila je Nataša, ne smetaju nama ni oni koji dolaze iz belog sveta, ali ne da dolaze zato što im Vučić kaže da je ovde najjeftinija radna snaga, pa im još da 10, 15 hiljada evra po svakom radnom mestu i onda su oni, kao neka investicija, kao ona u „Zastavi“, ali o tome ću po sledećem amandmanu, to moram da vam ispričam.
Hvala. Na član 34. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Ovaj amandman se odnosi na izvorni član 281. jeste to postupanje carinskog organa vezano za prava intelektualne svojine, ali ugovor sa „Zastavom“ mogao bi se i takvim nazvati, jer je tim ugovorom Dinkić koji je juče ili prekjuče, oslobođen svih optužbi, uspeo da toliko ošteti državu Srbiju, da je to zapanjujuće. Još je više zapanjujuće to da sadašnja Vučićeva Vlada koja je došla posle te demokratske Vlade, u Srbiji ništa nije promenila u tom smislu. Znam, vi biste odmah rekli da je to zatečeni ugovor i da ne može da se menja zbog tih stranih partnera itd. ali ne znam koliko javnost zna, vi ministri valjda znate, iako je taj ugovor tajan, naravno svaka tajna se otkrije pa se i ta otkrila, da „Fijat“ za zaposlene u „Zastavi“ ne daje ni jedan jedini dinar u budžet Republike Srbije na ime poreza i doprinosa na zarade. Zašto? Zato što je tim ugovorom dogovoreno da se iz budžeta „Zastavi“ uplate ta sredstva i svakog meseca dva dana ili dan pre nego što se isplaćuju zarade iz budžeta se „Zastavi“ uplati taj iznos i oni radnicima isplate plate, a taj isti iznos koji su juče dobili sutra vrate u budžet i okreće se to vrzino kolo, a oni ni jedan jedini petoparac na ime doprinosa i poreza ne daju u budžet Srbije ni dan danas, a vi, Vučić i ostali, ćutite i krijete tu državnu tajnu.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Opet naš amandman briše se, na vaš predlog člana briše se. Samo toliko da konstatujem da ima dosta tih silnih brisanja. Vi ovde malopre oduzimate mogućnost da se bez carine uvozi tehnologija i oprema koja treba da se služi u proizvodnom procesu, a ne proizvodi se u Srbiji, a sa i ovde kod intelektualne svojine ukidate pravo žalbu, pa baš lepo vodite računa o interesu srpske privrede. Hteo bih da istaknem jednu bitnu činjenicu koju vi uporno ignorišete i ne možete da shvatite. Ne znam da li ima smisla da vam donesem neku literaturu pošto volim diskusije sa vama, da li znate da u zemljama OECD-a 20% bruto nacionalnog dohotka direktno učestvuje država. Jedino vi kažete da treba državu skroz skloniti iz svih ekonomskih tokova. To je potpuno suludo. Niko ovde ne govori da se treba vratiti u vreme komunizma, ali već kada pominjete tu SFRJ morate da znate da su tada postojali ozbiljni privredni giganti. Postojao je jedna IMT, jedan IMR, jedan PKB, jedna Prva petolekta i mnoge druge kompanije koje su bile svetski giganti onog vremena, a koji su tek, ratom, sankcijama i pljačkaškom privatizacijom, koja je rađena po diktatu te iste EU upravo da bi se ubile te firme, da bi se sprečila konkurencija, ne samo na ovom tržištu, nego na nekim inostranim tržištima, potpuno devastirala i upropastila industriju Srbije. To je jedan suštinski i ključni problem. Nije samo „Fijat“ da ne plaća ništa od dažbina Republici Srbiji, pa ne plaćaju ni mnoge druge kompanije. Da li vi meni kažete da je „Vip telekom“ došao ovde da bude mobilni operater i da pravi tolike gubitke. Kolike gubitke ima? Hajde da pogledamo završne račune. Hajde da pogledamo završne račune gomile tih stranih kompanija koje su ovde dobile povlašćeni položaj, ne samo tih 10 hiljada evra, nego gomilu drugih stvari i gomilu drugih povlastica. Svi imaju negativne bilanse, samo iznose novac iz zemlje.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Ja bih voleo da vidim kako to oni iznose novac iz zemlje. To je bilo moguće do 2012. godine sa jednim, mogu da kažem, zakonom koji je napisan za Miroslava Mišković, Zakon o deviznom poslovanju, da bi se amnestiralo za sve one špekulacije koje su rađene 2008, 2009. i 2010. godine. Napisan je čini mi se oktobar-novembar 2011. godine. E sad, kako to vole neki da se hvale, dohodak u zemljama OECD-a je 20% u državnom vlasništvu. Verujte da ni kod nas nije manje. Pogledajte samo koliki dohodak pravi Elektroprivreda Srbije. To su one strateške grane kojih ni jedna zemlja neće da se odrekne. Nemojte to da uzimate kao parametar. Meni se jako sviđa jedan taj koncept kad neko kaže IMT, IMR, „Zmaj“ itd. Nije to trebalo da se uništi, ali to nije ni imalo šanse da preživi u onom obliku u kakvom je postojalo. Možete da odmahujete koliko god hoćete, Josip Broz Tito nije pravio „Zastavu“ da bi izvozio automobile, nego da ih ne bi uvozio, nije pravimo IMT i IMR da bi izvozio traktore, nego da ih ne bi uvozio, i „Zmaj“ isto tako kao poljoprivredne mašine, da ne nabrajam dalje. To tržište koje je pripadalo celoj SFRJ se raspalo. To je početak propasti tih privrednih giganata. Zato kažem, mogli su da se sačuvaju, ali ne u onom obliku u kome vi mislite da je moglo. To više nije bilo održivo i nije bilo moguće. Raspravljati o privredi na jedan tako lak način, razumem, kolega je mlad čovek, misli da sve može, ali kad počne da rešava problem, onda će da vidi kako to zaista izgleda.
Hvala. Kolega Nogo je u sistemu, ali nemate pravo, nije vas spomenuo. Veoma korektno je diskutovao po amandmanu na ono što ste vi... Hvala vam puno na razumevanju. Na član 35. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Verica Radeta i Nikola Savić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Srđan Nogo. Izvolite.
Morao bih da ukažem na to da su IMT i IMR i te kako imali šansu da prežive, u drugom obliku, ali samo Srbiji je potrebno 400.000 traktora i to je najbolji traktor za srpske uslove, a da ne govorim da može da se izvozi, recimo, na tržište Afrike, gde je bio i te kako prisutan. (Vladimir Orlić, s mesta: Jel to po amandmanu?) To jeste po amandmanu. Sve je ovo po amandmanu, gospodine Orliću, nemojte da se vi zabrinjavate. Gospodinu Arsiću ne smeta, ne znam zašto se vi bunite, zašto se nervirate. Mi prosto vodimo jednu konstruktivnu raspravu i zaslužili smo, s obzirom da smo tu 24 časa. Mislim da je ovo samo na korist građana Srbije. Ja bih vam postavio pitanje – da li znate kako se razvila, recimo, japanska „Tojota“ i kako je ona nastala? Takođe, da li znate kako se razvijala Južna Koreja? Ako to znate, svaka čast.
Ja vas molim da se vratite stvarno na amandman. Pustio sam ovo prvo oko IMT-a, bilo je u redu sasvim. Hvala. Vladimir Orlić, po kom osnovu? [[Vladimir Orlić, s mesta: Pravo na repliku, čuli ste ime.]] Amandman.
Ja ću ovo vreme svakako da iskoristim da uputim na ono što je trebalo da čujemo po amandmanu, a nismo. Vi zavedite kao repliku ili ne morate, nije važno.
Biću korektan, da bude po amandmanu, molim vas.
Nikakvih problema nema. Dakle, nije prihvatljivo da neko smatra da je samim tim što sedi u sali Narodne skupštine zaslužio da se na njega ne primenjuje Poslovnik i da Poslovnik ne poštuje, pa samim tim i ne predlaže i ne obrazlaže ono što bi trebalo da radi u ovoj sali. Dakle, biti u ovoj sali jeste i dužnost i obaveza, ali ponašati se u skladu sa mestom narodnog poslanika ide sa tim ruku pod ruku, da ne kažem u paketu. Ko toga nije svestan, potpuno je promašio kada je izrazio želju da se bavi poslom narodnog poslanika. Mada, ako ćemo iskreno, promašio je i sve ostalo. Hvala lepo.
Hvala. Na član 36. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Milan Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Radi se o članu 288, prodaji carinske robe, propisivanju uslova i načinu prodaje. Propisano je ovo bilo i postojećim zakonom, da prodaja carinske robe može da se vrši, odnosno da se vrši posle ispunjenja uslova utvrđenih ovim zakonom, po pravilu javnom prodajom i da carinski organ može bez javne prodaje odmah prodati lako kvarljivu robu i žive životinje zadržane u skladu sa članom 298. Vi ste ovde nešto menjali, ali ovo je svakako interesantna tema, pre svega prodaje te carinske robe po pravilu javnom prodajom. Opšte je poznato koliko je malverzacija bilo i koliko ih i danas ima kada je u pitanju prodaje carinske robe, koliko se prodavnica velikih snabdeva tom carinskom robom u nekim šverc turama sa šefovima skladišta, sa carinicima itd, koliko se automobila na ovaj način proda. Dakle, ovo mora biti mnogo ozbiljnije i u zakonu regulisano, a i mnogo ozbiljnije da se radi sam taj posao. Vi ste rekli sada u izmenjenom zakonu da prodaja robe ustupljene u korist države ili oduzete u skladu sa članom, a to je ta carinska roba, vi sada nešto kao ulepšavate naziv, vrši se opet po pravilu javnom prodajom. E, to je problem. Ne može po pravilu, nego mora isključivo. Kome vi to ostavljate mogućnost da utvrđuje da li će ta roba biti prodata javnom prodajom ili neće? Umesto to da menjate, vi garnirate zakon nepotrebnim nekim rečima. Hvala.
Na član 37. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Milan Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovo je član 295. i govori se o novčanim kaznama kojim će se kazniti pravno lice ako ne čuva dokumentaciju u propisanom periodu i ako propusti da u roku preveze robu putem i na način kako je to odredio carinski organ. Vi ste dosadašnji iznos od 100.000 dinara menjali iznosom od 200.000 dinara kao kaznu za pravno lice, što u ovom slučaju nije adekvatna kazna. Vi inače volite da razrezujete onako vrlo visoke kazne, pogotovo za fizička lica, pa i za pravna lica u nekim situacijama, ali kada je u pitanju čuvanje, odnosno ne čuvanje dokumentacije carinske robe, to zaista zaslužuje ozbiljniju kaznu. Opet podsećam na ono što sam počela u malopređašnjem amandmanu, ozbiljne se malverzacije dešavaju kada je u pitanju carina, kada je u pitanju prodaja carinske robe. Kada je u pitanju izvoz iz Srbije, takođe i tu mora da se povede računa i moraju da se ozbiljno pooštre kazne. Sećate se koliko je bilo izvoznih incidenata prema Ruskoj Federaciji, kada su umesto svinjskog mesta na rusko tržište otišle svinjske kože, kada su umesto srpskih jabuka otišle poljske jabuke, pa se ugrozila saradnja sa Ruskom Federacijom, ta trgovinska saradnja i taj sporazum. Dakle, nije ovo šala, ljudi. Ovo mora ozbiljno da se reguliše i ovo mora zaista krajnje ozbiljno i savesno da se radi.
Zahvaljujem. Na član 38. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? Reč ima Vjerica Radeta. Izvolite.
Da, nastavljamo, pošto je ista tema, isti članovi. Zapravo, takođe se govori o kaznenim odredbama vezano za carinske prekršaje, završiću samo ono što sam počela u obrazlaganju prethodnog amandmana, dakle, u ovom slučaju i u ovim slučajevima kazne moraju biti ozbiljnije. Vi predviđate, na primer, da će se novčanom kaznom u iznosu od 100 hiljada dinara kazniti preduzetnik za prekršaj iz stava 1. ovog člana, a to je taj stav gde ste rekli da će se novčanom kaznom od 200 hiljada dinara kazniti pravno lice ako ne čuva dokumentaciju u propisanom periodu. Izvinite, i preduzetnik je pravno lice, odnosno firma nekog preduzetnika je pravno lice. Zašto bi on plaćao kaznu 100 hiljada dinara, a ovo neko drugo pravno lice 200 hiljada dinara, a radi se o potpuno istom prekršaju. Radi se zapravo o tome da se na ovaj način otvaraju mogućnosti malverzacija, muvanja sa carinicima itd. Ono što jeste boljka poslednjih godina u Srbiji i ako ste stvarno spremni da uradite nešto, da stvarno nešto konačno postavite na zdrave noge, onda je to trebalo, kad ste već menjali ovaj zakon, da uradite na jedan stvarno ozbiljniji način. Vi ste ovde imali ne znam koliko izmena zakona, 38 ili 40, ne znam koliko je bilo članova, ali, u suštini, ovo je valjda poslednji amandman, pa zato u dve rečenice da kažem, u suštini, vi ništa ovde niste promenili. Nešto je to samo bila neka šminkica. Valjda će Evropska komisija da kaže – dobro, radili ste nešto, još ste radili celu noć ovaj zakon, ima da vas hvale, reći će – eno ih svi, ko Vučić, rade danonoćno. Naravno, vi niste reč progovorili, ali, nema veze, vama se računa.
Zahvaljujem. Na naziv iznad člana i član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici Demokratske stranke. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Ja bih samo vezano za ovaj član. Izjava o usklađenosti propisa sa propisima Evropske unije. Pazite sad, gotovo zvuči kao šala. Dakle, rok u kojem je predviđeno postizanje potpune usklađenosti propisa sa propisima Evropske unije do dostizanja punopravnog članstva u Evropsku uniju. Dalje, tabelu usklađenosti nije potrebno popunjavati ukoliko se domaćim propisom ne vrši prenos odredbi sekundarnog izvora prava Evropske unije, itd, pa imamo pitanje – da li su prethodno navedeni izvori prava Evropske unije prevedeni na srpski jezik. Odgovor je – ne. Dakle, pošto piše i to da saradnja sa Evropskom unijom i učešće konsultanata u izradi propisa i njihovo mišljenje o usklađenosti u stvari znači da su to nama konsultanti i pisali. Da dodam još to da „Dveri“ zaista nemaju ništa protiv saradnje sa Evropskom unijom, sa svakom državom članicom, ali na ravnopravnom osnovu, a ne prema ucenama i prema stalnom usklađivanju prema njihovim uslovima. Više će nas poštovati, više će Srbija da postigne ako sebe reformiše i unapredi, a nikada ne stupi u Evropsku uniju, a to znači i nikada ne uskladi ovaj zakon. Hvala.
Hvala vama. Na naziv iznad člana i član 40. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne) (Vjerica Radeta, s mesta: Ja.) Nemate vremena. Vaša stranka nema više vremena. Nema ni ovlašćeni, niti imate ovo vreme koje pripada stranci. Možete se javiti samo kao predlagač. Možete na sledećem. Sada ide gde ste vi predlagač. Samo se strpite malo, molim vas. Na član 40. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Reč ima Vjerica Radeta, izvolite.
Da, završne odredbe, član 40. i najava u ovom članu da će danom početka primene odredaba člana 367. i 34. ovog zakona prestati da radi Komisija za žalbe Uprave carina. Iz ovog zakona, odnosno osnovnog zakona koji menjate, nije se stekao utisak da je ta Komisija za žalbe Uprave carina neko posebno telo, neki poseban organ, nego da je to komisija u okviru Uprave carina. Ali, iz stava 2. ovog člana, gde kažete da će danom početka primene odredaba ovog zakona Ministarstvo finansija preuzeti od Komisije za žalbe Uprave carina zaposlene, prava i obaveze, predmete i arhivu sa stanjem na taj dan. Dakle, ipak je postojao neki poseban organ. To je kao u onom prethodnom zakonu, da li je Ministarstvo finansija nezavisno, pa ste vi, evo i ovde procenili da jeste, pa će Ministarstvo finansija da se bavi ovim poslom, ali, mislimo da nije bilo potrebe da se to izmešta iz Uprave carina. Naravno, to je svakako trebalo da bude dvostepeni postupak i to nikako nije sporno, ali verujte biće to mnogo razvodnjeno kada ode do ministarstva, kada se formira tamo opet neka nova služba, neko novo kako volite da kažete nezavisno telo što je van pameti u ministarstvu, pa nezavisno. Ali, dobro vi to propagirate i odmah ste rekli da predmete u kojima nije okončan postupak preko Komisije za žalbe, da će preuzeti ministarstvo u skladu sa ovim zakonom.
Na član 40. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i zajedno narodni poslanici DS. Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Ovaj naš amandman na član 41. je logičan sled prethodnih amandmana jer smo mi svojim amandmanima tražili da se brišu svi predloženi članovi, odnosno drugim rečima mi smo na taj način pokazali svoj odnos prema ovom Predlogu zakona i zapravo pokazali da mi mislim da ovaj zakon ne treba da se donese. Pored toga interesantno je da je i ovaj Predlog zakona raspravljamo u okviru onih 27 objedinjenih zakona i odluka objedinjenih u jednu tačku dnevnog reda i da je to bilo po hitnom postupku. Onda kažete, bez obzira na takvu hitnost i na tu navrat–nanos raspravu i ove noćne amandmane itd, ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku RS, što je, hvala Bogu, jedina, valjda, stvar potpuno ustavna u ovom predlogu zakona, ali se primenjuje 30. dana od dana stupanja na snagu, osim odredaba 3, 6, 7. i 34. koje se primenjuju od 1. jula 2017. godine. Nigde kroz zakon, evo prošli smo sve članove, nigde ne postoji obaveza da će bilo šta da se uradi u roku od 30 dana da bi bio uslov za primenu ovog zakona. Onda je potpuno nejasno zašto je to moralo da se radi tako navrat–nanos, zašto je to moralo da bude po hitnom postupku, zašto o ovom zakonu nismo mogli lepo, kao u jednoj tački dnevnog reda da razgovaramo i u načelnoj raspravi, pa možda da bude i drugačijih amandmana, da se nešto briše, da se nešto uredi itd. Koja vas je muka naterala da pokušate da sakrijete ovaj zakon? Prosto je nerazumljivo zašto ovako radite, kako Bog ne zapoveda.
Hvala puno. Narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Kao po ustaljenoj praksi, vi odlažete primene sopstvenih zakona, doduše, ovog puta samo do jula 2017. godine, ne odlažete do jula 2018. godine, ali dobro, napredak, nema veze. Mi usvajamo ovo po hitnom postupku, radimo 24 časa, celu noć, da biste vi mogli da odložite primenu i da krene da se primenjuje od jula. To je, verovatno, vama znana logika kako ste pravili ovaj dnevni red i zašto ste ovako organizovali ovu sednicu. To služi i na čast onima koji upravljaju Narodnom skupštinom. Prosto, to je karakter i slika njihove vlasti. Očigledno se neko boji da ispuni svoju zakonsku obavezu, da dođe pred Skupštinu i da odgovara na pitanja. Ne znam zašto je Aleksandar Vučić tolika kukavica da ne sme da dođe i da odgovara na pitanja poslanika.
Replika, Veroljub Arsić, izvolite.
Znate, nazvati Aleksandra Vučića kukavicom često je nepromišljen potez. Hajde ovako, 2014. godine počeli smo mere fiskalne konsolidacije. Imali smo izbore 2016. godine. Još uvek vrtite mantru o smanjenim penzijama i platama u javnom sektoru. Između su bili izbori i na tim izborima ste potučeni do nogu, i na sledećima ćete. Da li je čovek kukavica koji povlači nepopularne mere da bi spasio svoju državu, ekonomiju te države, ili je kukavica onaj koji je zarad političkih poena zemlju zaduživao i na nerealnim osnovama povećavao penzije i plate u javnom sektoru? To su ti uz čiju ste pomoć ušli u ovu Skupštinu zajedno sa američkim abasadorom. Da li je kukavičluk da nazovete čoveka kukavicom koji nije tu? Ja to smatram kukavičlukom.
Reč ima ministar Antić.
Evo, u 15 do osam, nakon cele noći koje smo kolega Nedimović i ja proveli ovde u parlamentu, uz apsolutni respekt prema kolegama poslanicima koji su bili tu i koji su učestvovali u ovoj javnoj raspravi, moram da primetim da sem dva narodna poslanika iz grupe Dveri, iz tog dela opozije nema nikoga. A o kakvom kukavičluku vi pričate? Pa, vi ste pobegli iz rasprave o ovim zakonima sa dva ministra u Vladi, a pominjete bilo kakav kukavičluk. Pa da imate hrabrosti, vi biste ostali i polemisali sa nama noćas o ovim zakonima, a ne prozivali ljude koji nisu tu.
Idemo dalje. Zatvaramo krug replika. Vi ste izazvali replike. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na tačku 13. – PREDLOG ZAKONA O PROCENITELJIMA VREDNOSTI NEPOKRETNOSTI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici i izveštaje Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na Glavu 1, naziv člana 1. i član 1. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, zajedno sa ispravkom narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić, i narodni poslanik Branka Stamenković. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Da ne bih ponavljao načelnu raspravu, mi smo stvarno amandmanima obuhvatili sve članove ovog Predloga zakona, sa ciljem da vas ubedimo, ako je to moguće, nezavisno od naloga koji je došao iz EU da mora ovakav zakon da se donese, jer mi smatramo da ovakav zakon uopšte nije potreban. Pazite, u naslovu zakona kaže da je ovo Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti. To bi isto bilo kao kada bi se donosio sada zakon o proceniteljima vrednosti polovnih automobila. To vam deluje smešno i besmisleno. U uslovima kada je Srbija rekla da je tržišna ekonomija osnovni oblik ekonomskog razmišljanja, gde postoji sukob ponuda i potražnje ili susret ili poljubac ponude i potražnje na tržištu, nametati neke koji treba da budu na jednoj i na drugoj strani arbitri je sa gledišta tržišta neprihvatljivo. To je jedan od razloga. Drugi mnogo krupniji razlog jeste polje primene gde treba da se pokažu ovi dilberi, i oni treba da se pokažu u dve, tri oblasti, ali sve te oblasti su privatnog karaktera, pogotovo ona tačka 1. iz člana 3. Ja mislim da mi idemo u nešto što je nedozvoljeno mešanje. Mi nemamo potrebe da se mešamo na tržištu povodom ovih stvari, ali pošto je pri kraju, a imamo dosta amandmana, ja ću pokušati da iznesem naše osnovne teze i da pokušam da vas ubedim da povučete ovaj Predlog zakona.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Nema potrebe da se bojite davanja reči poslanicima opozicije. Tu smo, ne bežimo nigde od rasprave, i celu noć smo tu. Tu su i poslanici SRS, tako da ne govorite istinu. Brisanje ovog člana zato što je u suprotnosti sa nekim drugim zakonima, smatrate, znači, da procena vrednosti nepokretnosti se može vršiti samo u skladu sa ovim zakonom i da je obavezna. Vidite, ova je odredba u suprotnosti sa zakonskim propisima npr. sa Zakonom o stečaju koji predviđa da se u slučaju procene stečajne mase može angažovati sudski veštak ili sa Zakonom o sudskim veštacima, na osnovu koga postupaju sudski veštaci. Tako da, u postupcima kada se traži njihova procena nepokretnosti. Tako da, mi smatramo da ovo niste dobro osmislili, odnosno samom obrazloženju zakona vi govorite da ovaj zakon donosite zbog banaka. Ja sam to postavljao pitanje uporno – dokle više da se izlazi u korist bankama? Ja sam se obradovao kad sam video da ćete doneti jedan ovakav zakon. Međutim, kada sam video obrazloženje i kada sam video samu sadržinu, moram priznati da sam bio razočaran. Evo u ovom članu 1, isključivo jednu takvu odredbu predviđate, morali biste malo da usaglasite ostale zakonske norme, i da usaglasite ovaj zakonski predlog. Sada se postavlja pitanje – zašto vi ovo donosite? Naterala vas je banka, možda vas je naterao američki ambasador. Banke i američki ambasador su vas verovatno naterali da ovo donesete, jer kako drugačije objasniti činjenicu, na koju vi ne odgovarate, a to je da 35.000 evra Vučić mesečno plaća Montgomerija, osam godina mu plaća reket. Zašto?
Moram na ovo da vas isključim. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Videli su to. Znate, imaju jako dobre izviđače, pionire, šta li već ovi iz Dveri, pa vide šta radi Aleksandar Vučić. Mene zaista oduševljava kako oni to začas preklope nešto, kako to njima odgovara i kako bi to njima zvučalo. Imali smo u poslednjih četiri ili pet godina stečaj dve banke. Obe su bile državne. Jedna je Agrobanka, a druga je Razvojna banka Vojvodine. Šta se javlja kao problem? Prvo, država garantuje za sve uloge do 50.000 evra. Iz budžeta Srbije, nadam se da sluša kolega predavanje iz ekonomije, se tih 50.000 evra isplaćuje. Zašto moramo da isplatimo iz budžeta? Zato što su sudski procenitelji i procenitelji banke naduvavali imovinu koja se stavljala pod teret da bi neka ekipa podizala kredite koje nikada neće da vrati. Sada neko kaže da je to zbog banaka. Ne, to je zbog građana Srbije. Znači, isključivo zbog građana Srbije. Banka može plasmanom loših kredita da dovede u opasnost i sebe i Republiku Srbiju koja je izdala dozvolu za rad i koja će da pokriva sve njene gubitke do 50.000 evra. (Srđan Nogo, s mesta: Šta radi Jorgovanka Tabaković?) Nije Jorgovanka Tabaković procenitelj. Znači, Centralna banka je obavestila da se na svake tri godine radi procena vrednosti imovine koja je pod teretom. Da li imate nešto protiv? Nemojte tako. Mene iznenađuju pravnici koji žele da se država umeša u obligacioni odnos između dve stranke. Što ne kažu kako su to uradili, recimo, za te kredite u švajcarskim francima, u Mađarskoj. Jeste, Mađarska je otkupila dug jer je imala para. Mi ih nemamo, ali kao što vidite mi smo pravna država i pošto ne možemo kao Skupština da ulazio u obligacioni odnos između dve stranke u postupku, može da uđe sud, što i radi, i to je tačno. Ne mešamo se mi u obligacioni odnos. (Srđan Nogo, s mesta: Narodna banka?) Ne može ni Centralna banka. Ne može. Jedini koji može da se meša u obligacioni odnos jeste sud. Nemojte da izmišljate. Kako ste dobili tu diplomu?
Hvala. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv člana 2. i član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Nataša Jovanović i Dubravko Bojić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i narodni poslanik Branka Stamenković. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Banka ima pravo na glavnicu i kamatu. Ne govorite istinu. Šalite se sa prezaduženim ljudima, kao što se šalite sa penzionerima. Znate, smanjenje penzija je ozbiljna stvar i ja se ne bih sa tim šalio i ne bih se šalio sa ljudima koji su prezaduženi kod banaka.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Ne šalim se ni ja, ali se ne bavim populizmom radi sticanja glasova. Imali smo ovde izmene i dopune Zakona o korisnicima finansijskih usluga. Doterali smo do maksimuma koliko je to mogla država da interveniše na onaj način na koji ima pravo Skupština. Nemojte da pričate da može Centralna banka da se umeša. Nema pravo. Centralna banka vodi računa o zakonitosti poslovanja banaka, njenoj likvidnosti i bonitetu koji ta banka ima na našem tržištu. Znači, o tome vodi računa. U obligacioni odnos između dve stranke ni država, ni banka ne mogu da se mešaju, nego samo sud. Meni zaista nije jasno šta vi hoćete od nas. Jedino što država može da se umeša jeste da otkupi dugove građana, ali onda ne možete od jednih, već morate od svih. Imamo li mi para za tako nešto? Nemamo. Nemojte da izmišljate. Još jedna stvar. Pazite, 2012. godine kamata na kredite u dinarima je bila između 32 i 36%, a danas je 10%, sa deviznom klauzulom od 12 do 15%, danas je 7,5%, bez obezbeđenja, a onda kažete kako smo mi smanjili plate i penzije. Nismo svima smanjili penzije. Nekima su veće nego ikada, i to je otprilike milion i 200.000 ljudi, ali sada – da li je bolje da imamo kamate sa 30% ili 35% na dinarske uloge, da imamo na deviznu klauzulu 12 do 15%, da imamo inflaciju 10 do 12%, da zadužujemo državu ili kroz sva ta smanjenja kamata koje je trpelo stanovništvo sada ostaje njima. Znači, svakom građaninu koji je imao kredit, makar 100.000 dinara, 20.000 dinara ostaje njemu za njegove potrebe. Ko tu ekonomsku logiku ne razume, ne može ni da razume zašto je SNS … (Zoran Krasić, s mesta: Vreme.) Vreme je odlično napolju, gospodine Krasiću. … Zašto je SNS i pored svih nepopularnih mera pobedila sa apsolutnom većinom na izborima koji su održani pre samo šest ili sedam meseci. Rezultat se računa, ne obećanja i ne demagogija. Vi se time bavite.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo.
Ovo je veliki trenutak za vas, gospodine predsedavajući, dali ste konačno pravo na repliku i zaista je to odlično. Ne znam koliko uvreda treba da se izrekne na račun jednog poslanika da bi mogao da dobije pravo na repliku, ali dobro, treba to staviti …
Ja ne bih dozvolio uvrede. Nemojte molim vas.
Hajde da postavimo stavi ovako. Ne slažem se ni sa čim što je prethodni govornik rekao, ali da vidimo ono što on predlaže. Sudovi koji bi trebali npr. da reše to. Poljski sudovi su nedavno rešili i uradili su isto ovo što ja uporno tvrdim i što uporno ponavljam. Oni su proglasili ništavim odredbe ugovora u švajcarskim francima i taj ugovor su pretvorili u beskamatni zajam u zlotima. Poljski sudovi, molim lepo. Zašto to ne urade sudovi u Srbiji? Ne mogu. Zašto ne mogu? Zbog uticaja. Znate kakav je uticaj. Kada savetnik predsednika Republike uradi pravno mišljenje i sa tim pravnim mišljenjem se ide kod sudija, koji sudija onda sme da donese drugačiju presudu? Kada Dragiša Slijepčević kaže na Kopaoniku pred 300 pravnika svoj pravni stav, napadaju ga ti isti profesori pravnog fakulteta i mnogi koji su vezani za banke. Ima tamo na pravnom fakultetu ljudi koji se ne slažu sa tim, ali ovi koji su uzeli novac od banaka ne mogu i ne smeju. Idemo dalje. Direktor BIA zastupa veliki broj, odnosno njegova bivša advokatska kancelarija, a dok je on ranije bio advokat, zastupa veliki broj poslovnih banaka i direktno se meša i utiče u rad pravosudnih organa. Znači, direktno. Evo, neka Aleksandar Đorđević izađe i neka kaže da to nije tačno. Naveo sam mu konkretan slučaj kada je podneo lažnu ispravu njegov kolega iz kancelarije, aneks ugovora koji nije potpisala stranka u slučaju Pireus banke i jednog privrednog društva. Još je on bio advokat, a i 2016. godine kada je bio direktor BIA, identičan slučaj je ponovljen.
Hvala. Veroljub Arsić, replika. (Zoran Krasić, s mesta: Replika.) Samo je rekao kakvo je vreme napolju. Nemate stvarno nikakav osnov. Ne. Izvolite. (Vjerica Radeta dobacuje.)
Gospodine predsedavajući, gospodin Krasić me stalno ometa, a evo, sada i koleginica Vjerica. Ja sam odgovorio gospodinu Krasiću, koji mi je stalno dobacivao - vreme, jer je mislio da ja imam samo dva minuta. Imamo dovoljno poslanika da imam dovoljno vremena i da pričam. (Zoran Krasić, s mesta:Krao si mandate.) Evo, sada me još i naziva lopovom. Ma gospodine, dao sam vam taj mandat na izborima i 2012, 2014. i 2016. godine, što ga niste uzeli? Sada da se vratimo na sudove, pa koliko ja znam počeli su i naši sudovi da presuđuju. Evo pravosnažno presudu imate za takav kredit. Molim? Počeli su da presuđuju. Apelacioni sud u Novom Sadu je potvrdio presudu za kredit u švajcarskim francima. Što to ne kažete? Znate vi to. Znate jako dobro, nego nećete da kažete. Politički vam nije dobro. To je razlog. Najlakše je da se kaže – direktor agencije, direktor ovaj, direktor onaj, premijer ovaj, premijer onaj. Ja kažem da možete da optužujete, ali se računa uvek rezultat, uvek se računa rezultat. Znači, kada niste uspeli da nas pobedite tada kada smo smanjivali plate i penzije, kako mislite da nas pobedite sada kada vraćamo te plate i penzije i povećavamo?
Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je saglasno članu 163. stav 2. Poslovnika, odbacio je ovaj amandman. Odbačeni amandman ne može biti predmet rasprave i o njemu se ne glasa - član 163. stav 4. Poslovnika. (Zoran Krasić, s mesta: Replika.) Ja bih vam vrlo rado dao repliku, ali stvarno nema nikakvog osnova. Niti vas je uvredio gospodin Arsić, niti je njegova replika i njegova diskusija bila usmerena na vašu diskusiju, dakle, na neko pogrešno tumačenje vaše diskusije. Tako da vas molim za razumevanje. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i mr Goran Čabradi. Na naziv člana 3. i član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Gordana Čomić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović i Veroljub Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, dr Dragan Vesović i prof. dr Miladin Ševarlić i narodni poslanik Branka Stamenković. Reč ima Vjerica Radeta. izvolite.
Mi smo ceo ovaj zakon ispratili amandmanima i to predlozima da se jedan po jedan član brišu. Rekao je Krasić kada je govorio o članu 1. šta su osnovne naše primedbe, ali evo kada je u pitanju član 3. koji govori o primeni ovog zakona, kaže da odredbe ovog zakona se primenjuju na procene vrednosti nepokretnosti koje se vrše za potrebe i sada ono ključno, o čemu zapravo želimo i kroz ceo zakon da govorimo, da se odredbe ovog zakona primenjuju kod zaključenja ugovora o kreditu obezbeđenih hipotekom i zaključenja drugih poslova, finansijskih institucija obezbeđenih hipotekom. Dakle, ugovor o kreditu obezbeđen hipotekom, vi predviđate da licencirate nekog procenitelja vrednosti i da se on tu umeša u taj odnos između dva lica. Vi dobro znate da sve što smo pokušali da licenciramo da nešto nije dalo neke rezultate od ovog vašeg licenciranog ministra bivšeg stečajnog upravnika do koje kakvih drugih tzv. stručnjaka. To je takođe nešto što je posledica vašeg puta ka EU i odande tako izvučete ne znam ni ja kakve pojmove i kakva je svrha uopšte ko će licencirati ove ljude, ko će njima držati predavanja, šta će oni da polažu, na osnovu čega će oni biti ti koji će biti procenitelji vrednosti nepokretnosti. Sve ovo liči na notare, na izvršitelje, na ove upravnike zgrada…
Vreme koleginice Radeta.
Prosto je neverovatno kako iskačete iz ustavnog sistema i kakve sve budalaštine vam padaju na pamet.
Zahvaljujem. Samo da obavestim narodne poslanike, podnosioce amandmana da su iscrpeli pravo da se javljaju kao podnosioci amandmana u trajanju od dva minuta. Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić, mr Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na Glavu II, naziv iznad člana 4. i član 4. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 5. i član 5. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 6. i član 6. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane su u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 7. i član 7. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane su u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 8. i član 8. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane su u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Marko Milenković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na Glavu III, naziv iznad člana 9. i član 9. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandmane su u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić, Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 10. i član 10. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane su u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv iznad člana 11. i član 11. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 12. član 12. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 13. član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstatinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 14. član 14. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na Glavu 4, naziv člana 15. i član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 16. član 16. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 17. član 17. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 17. član 17. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Paputa, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 18. član 18. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na. član 18. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Zoran Bogdanović, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković i narodni poslanik Branka Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na Glavu 5, naziv člana 19. član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravo Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 20. član 20. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 21. član 21. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 22. član 22. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, sa ispravkom, i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na naziv člana 23. član 23. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 24. član 24. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 25. član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 26. član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 27. i član 27. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 27. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 27. amandman su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 28. član 28. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, LJiljana Mihajlović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandman su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na glavu 6, naziv člana 29. i član 29. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 29. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 30. član 30. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 31. i član 31. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 31. amandman u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 32. i član 32. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 33. i član 33. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 33. amandman u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 34. i član 34. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Miroslava Stanković Đuričić, i zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević i ostali članovi Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na Glavu VII, naziv člana 35. i član 35. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 36. i član 36. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Marinika Tepić, Olena Papuga, Nada Lazić i Goran Čabradi. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 37. i član 37. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 38. i član 38. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 39. i član 39. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na Glavu VIII, naziv člana 40. i član 40. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 40. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 41. i član 41. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 42. i član 42. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 43. i član 43. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 43. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 44. i član 44. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 44. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 45. i član 45. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 45. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri, i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković i narodni poslanik Branka Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na Glavu IX, naziv člana 46. i član 46. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 46. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 47. i član 47. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 48. i član 48. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 48. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 49. i član 49. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 49. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 50. i član 50. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 50. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragan Vesović, Miladin Ševarlić, Zoran Krasić, Verica Radeta, Petar Jojić, Zoran Živković, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović, Veroljub Stevanović, Tomislav LJubenović, Momčilo Mandić, Marko Milenković i Milorad Mirčić. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga SRJ po osnovu devizne štednje građana. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić. Na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Marko Milenković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Nastavljamo dalje. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragan Vesović, Miladin Ševarlić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta, LJiljana Mihajlović, Zoran Živković, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Radoslav Milojičić, Goran Ješić, Balša Božović, Maja Videnović, Nataša Vučković, Tomislav Žigmanov, Vesna Marjanović, Dušan Petrović, Veroljub Stevanović, Vesna Nikolić Vukajlović, Jovo Ostojić, Sreto Perić, Marina Ristić, Vladimir Đurić, Nikola Savić, Miroslav Stanković Đuričić, Nemanja Šarović, Aleksandar Belačić, Dubravko Bojić, Miljan Damjanović, Božidar Delić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Tomislav LJubenović, Momčilo Mandić, Marko Milenković i Milorad Mirčić. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima na Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položenih kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših Republika SFRJ. Na naziv Glave 1. i član 1. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragana Vesović, Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić. Na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Vladimir Đurić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv Glave 2. i član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman su zajedno narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragana Vesović, Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Vladimir Đurić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici Boško Obradović i ostali poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv Glave 3. i član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Boško Obradović i ostali poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv Glave 4. i član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Ivan Kostić, Dragan Vesović, Miladin Ševarlić i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS . Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv Glave 5. i član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri i zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Pre nego što zaključim raspravu, samo bih hteo da obavestim da povlačim opomenu koju je dobio kolega Lapčević u jučerašnjem zasedanju. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Sada određujem pauzu do 12,00 časova. Zahvaljujem.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 113 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 119 narodni poslanik i da imamo uslove za nastavak rada. Poštovani narodni poslanici saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe pristupimo i izglasamo predloge zakona koje smo juče i danas raspravljali. Obaveštavam vas da se jedino javila po Poslovniku poslanica Milena Bićanin da neće biti tu. Poštovani poslani pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini za upražnjeno poslaničko mesto kako bismo omogućili njeno učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je Odluka RIK o dodeli mandata narodnog poslanika radi popune upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, vam je uručen Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnom poslaniku sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. zakona, konstatuje potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Ivani Dinić, izabranoj sa Izborne liste Ivica Dačić – SPS, JS – Dragan Marković Palma. Na osnovu Odluke RIK i Izveštaja i predloga nadležnog odbora, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Ivani Dinić. Poštovana narodna poslanice, vi ste već tu, pozivam vas da u skladu sa članom 17. Zakona o Narodnoj skupštini, položite zakletvu. “ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI”. Molim narodnu poslanicu da potpiše tekst zakletve. Čestitam vam u svoje ime i u ime svih poslanika i poslanica i želim vam uspeha u našem daljem zajedničkom radu. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, imajući u vidu da je već prethodno glasala o tačkama od 16. do 27. dnevnog reda, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem sredu, 28. decembar 2016. godine, sa početkom u 12,10 časova, kao dan za glasanje o preostalim tačkama dnevnog reda Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Poštovani poslanici pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo postojanje kvoruma za glasanje. Molim da ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskom sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 138 narodnih poslanika i da imamo uslove za naš današnji rad. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SISTEMU PLATA ZAPOSLENIH U JAVNOM SEKTORU, U NAČELU Zaključujem glasanje: za – 138, protiv – pet, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta, Zoran Krasić i Nikola Savić, poslanička grupa Socijaldemokratska stranka Narodni pokret Srbije, poslanička grupa DS, narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić i narodni poslanik Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 1. amandman je podnelo sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Milorad Mirčić i Miroslava Nikolić Đuričić, pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnelo sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe „Dveri“. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podnelo je pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – devet, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O JAVNIM MEDIJSKIM SERVISIMA, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – osam, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Branka Stamenković, narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Nataša Jovanović, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr Ana Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnelo sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe „Dveri“. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Branka Stamenković, narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –niko, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnelo sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe „Dveri“. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – pet, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – devet, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PRIVREMENOM UREĐIVANjU NAČINA NAPLATE TAKSE ZA JAVNI MEDIJSKI SERVIS, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – osam, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Nataša Jovanović, Vjerica Radeta i Petar Jojić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe „Dveri“, 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr Ana Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –tri, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –niko, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Zoran Krasić i Tomislav Ljubenović, 11 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe „Dveri“ i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – sedam, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za Javni medijski servis, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – sedam, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za Javni medijski servis. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – šest, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, narodni poslanici poslaničke grupe DS, zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić, narodni poslanik Aleksandra Čabraja, narodni poslanik Branka Stamenković i narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Sreto Perić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, narodni poslanici poslaničke grupe DS, narodni poslanik Branka Stamenković i narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – pet, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Vladimir Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, poslanici poslaničke grupe Dveri i poslanici poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – četvoro, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – četvoro, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na amandmane. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, poslanička grupa Dveri i DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen amandman. Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, poslanička grupa Dveri i DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen amandman. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, poslanička grupa Dveri i DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen amandman. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, poslanička grupa Dveri i DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, poslanička grupa Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvaćen amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, u celini. Zaključujem glasanje: za – 138, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 139, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Skupština usvojila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS, NPS, DS, narodni poslanici Zoran Živković i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Mrko Milenković, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS, NPS, DS, narodni poslanici Zoran Živković i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe LSDV – Zelena stranka. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandman su podneli narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS, NPS, DS, narodni poslanici Zoran Živković i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini, u celini. Zaključujem glasanje: za – 138, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Skupština usvojila Predlog zakona izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 138, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Skupština usvojila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, poslanička grupa Dveri, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanička grupa SDS, NPS i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 1. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 4. amandman je podnela poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 4. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 4. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marija Janjušević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 6. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 6. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanička grupa SDS, NPS i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio niko od 140 poslanika. Nije prihvaćen amandman. Na član 7. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio niko od 140 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio niko od 140 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, poslanička grupa Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, poslanička grupa SDS, NPS i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio niko od 140 poslanika. Nije prihvaćen amandman. Na član 8. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju od 140 poslanika. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 9. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju od prisutnih. Na član 10. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 11. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje : za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 11. amandman je podnela poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 139 prisutnih. Na član 11. amandman je podnela Marija Janjušević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 139 prisutnih. Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 12. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 140 prisutnih. Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 13. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 140 prisutnih. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 140 prisutnih. Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 14. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 15. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 139 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 139 prisutnih. Na član 15. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 139 prisutnih. Na član 15. amandman je podnela poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 139 prisutnih. Nije prihvaćen amandman. Na član 15. amandman je podnela Marija Janjušević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 139 prisutnih. Na član 15. amandman je podneo Dragan Vesović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 140 prisutnih. Na član 15. amandman je podneo prof. dr Miladin Ševarlić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije pristupio niko glasanju od 140 prisutnih. Na član 16. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 16. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 140 prisutnih. Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 139 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 17. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 140 prisutnih. Na član 18. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 140 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 18. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 142 prisutnih. Na član 19. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 142 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 19. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 142 prisutnih. Na član 20. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – od 142 poslanika niko nije pristupio glasanju. Na član 20. amandman je podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 141 prisutnog. Na član 21. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 141 prisutnog. Na član 22. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 141 prisutnog. Na član 23. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 141 prisutnog. Na član 24. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, poslanička grupa Dveri i zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje – nije glasao niko od 141 prisutnog. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nemanja Šarović i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela Poslanička grupa „Dosta je bilo“. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Vesović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Miladin Ševarlić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, Poslanička grupa Dveri, Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da od 141 prisutnog narodnog poslanika, niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na amandmane. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan od poslanika. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio niko od prisutnih poslanika. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan poslanik. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan poslanik od prisutnih poslanika. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio niko od prisutnih poslanika. Na član 6. amandman je podnela Poslanička grupa Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan od poslanika. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, Poslanička grupa Dveri, Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka i poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan poslanik. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, Poslanička grupa Dveri, Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, zajedno narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Pavlović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije od prisutnih poslanika pristupio glasanju. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio nijedan poslanik. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, Poslanička grupa Dveri, Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju od narodnih poslanika. Na član 13. Amandman je podnela Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslav Stanković Đuričić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da glasanju nije pristupio niko od poslanika. Na član 14. amandman je podnela Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, Saša Radulović, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Poslaniče Zukorliću, molim vas proverite samo da li je poslanik Jahjaga ostavio karticu ili malo izvukao. Molim vas izvucite. Hvala vam. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje: za – 133, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, u celini. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu dodatu vrednost. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PORESKOM POSTUPKU I PORESKOJ ADMINISTRACIJI, U NAČELU Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na amandmane. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – nije pristupio glasanju ni jedan poslanik. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – nije pristupio glasanju ni jedan poslanik. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – nije pristupio glasanju ni jedan poslanik. Na član 4. amandman je podnela poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije, poslanička grupa DS, Aleksandra Čabraja, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika prisutnih nije pristupio glasanju. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: za – niko nije pristupio glasanju. Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS, Zoran Živković i Saša Radulović. Stavljam na glasanje amandmane. Zaključujem glasanje: niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, Poslanička grupa Dveri, Poslanička grupa DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Stavljam na glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Poslanička grupa Dveri, Poslanička grupa DS, narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Saša Radulović. Stavljam na glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na član 26. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Čabraja. Stavljam na glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O PREUZIMANjU OBAVEZA AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA PROIZVODNjU PETROHEMIJSKIH PROIZVODA, SIROVINA I HEMIKALIJA „HIP – PETROHEMIJA“, PANČEVO, PREMA PRIVREDNOM DRUŠTVU „NAFTNA INDUSTRIJA SRBIJE“ A.D. NOVI SAD I PRETVARANjU TIH OBAVEZA U JAVNI DUG REPUBLIKE SRBIJE, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka – Narodni pokret Srbije.. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se posle člana 5. dodaju novi čl. 5a. i 5b. podnela je Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se posle člana 5. dodaje novi član 5a. podneo je narodni poslanik Miroslav Aleksić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanik Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić i zajedno narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o preuzimanju obaveza akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija „HIP – Petrohemija“, Pančevo, prema privrednom društvu „Naftna industrija Srbije“ a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – tri, uzdržanih – nema, nisu glasala dva narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila ovaj Predlog zakona. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA CARINSKOG ZAKONA Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala četiri narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa Demokratska stranka. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belančić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i mr Marko Milenković, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 143 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belančić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 142 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, zajedno narodni poslanici Srđan Nogo, Zoran Radojičić i dr Dragan Vesović, četiri narodna poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, zajedno narodni poslanici Srđan Nogo, Zoran Radojičić i dr Dragan Vesović, četiri narodna poslanika poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv iznad člana i član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv iznad člana i član 40. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, narodni poslanik Saša Radulović, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, sedam narodnih poslanik poslaničke grupe Dveri i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala četiri narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O PROCENITELjIMA VREDNOSTI NEPOKRETNOSTI Stavljam na glasanje Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Na Glavu 1, naziv člana 1. i član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 2. i član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Nataša Jovanović i Dubravko Bojić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 3. i član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na Glavu II, naziv člana 4. i član 4. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 5. i član 5. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 6. i član 6. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 7. i član 7. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 8. i član 8. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na Glavu III, naziv člana 9. i član 9. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Božić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnelo pet narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 10. i član 10. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 11. i član 11. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vujaklović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 12. i član 12. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 13. i član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 14. i član 14. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na Glavu IV, naziv člana 15. i član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 16. i član 16. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 17. i član 17. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine – Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 18. i član 18. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na Glavu V, naziv člana 19. i član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman sa ispravkom podnelo je pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 20. i član 20. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe LSDV, Zelena stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 21. i član 21. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 22. i član 22. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 23. i član 23. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 24. i član 24. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 25. i član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 26. i član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i dr Marko Milenković, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 27. i član 27. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio ni jedan poslanik. Na član 27. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na član 27. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 28. i član 28. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Glasanju nije pristupio ni jedan poslanik. Na član 28. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 28. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na Glavu 6, naziv člana 29. i član 29. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 29. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na naziv člana 30. i član 30. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 30. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, sa ispravkom, sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 30. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na naziv člana 31. i član 31. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i 12 narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Niko od poslanika nije pristupio glasanju. Na član 31. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 32. i član 32. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 32. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 33. i član 33. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 33. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Sarić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 33. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 34. i član 34. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 34. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na Glavu VII, naziv člana 35. i član 35. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 35. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 35. amandman je podnela poslanička grupa LSV-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 36. i član 36. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 36. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 36. amandman je podnela poslanička grupa LSV-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 37. i član 37. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 37. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 38. i član 38. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 38. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 39. i član 39. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 39. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na Glavu VIII, naziv člana 40. i član 40. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 40. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 41. i član 41. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 41. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 41. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 42. i član 42. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 42. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Videnović i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 42. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 43. i član 43. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 43. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 44. i član 44. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 44. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković i poslanička grupa Dveri i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 44. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 45. i član 45. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 45. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS-NPS i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na Glavu IX naziv člana 46. i član 46. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 46. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS-NPS i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 46. amandman je podnela poslanička grupa SDS, NPS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 47. i član 47. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 47. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS-NPS i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 48. i član 48. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Živković i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 47. amandman u istovetnom tekstu podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanička grupa Dveri, poslanička grupa SDS-NPS i Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje – niko nije pristupio glasanju. Na član 48. amandman je podnela Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka, Narodni pokret Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 49. i član 49. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 49. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, Poslanička grupa Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na naziv člana 50. i član 50. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 50. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, Poslanička grupa Dveri i narodni poslanik Branka Stamenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Poslanička grupa Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Poslanička grupa Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Poslanička grupa Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, Poslanička grupa Dveri, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana. Stavljam na glasanje Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Na naziv Glave I i član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović i Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marina Ristić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Vladimir Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na naziv Glave II i član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nikola Savić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 5. Amandman je podnelo sedam narodnih poslanika Poslaničke grupe Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 5. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Vladimir Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miroslava Stanković Đuričić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Aleksandra Belačić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na naziv Glave III i član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Dubravko Bojić i Poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Miljan Damjanović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Božidar Delić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nataša Jovanović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Tomislav Ljubenović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Momčilo Mandić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Marko Milenković, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Milorad Mirčić, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković, zajedno narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Ljiljana Mihajlović, Poslanička grupa Dveri i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na naziv Glave IV i član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i Poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da niko nije pristupio glasanju. Na član 19 amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Vesna Nikolić Vukajlović, i poslanička grupa Dveri Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, zajedno Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Jovo Ostojić, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: Niko od poslanika nije glasao. Na naziv glave 5. i član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: Niko od poslanika nije glasao. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Sreto Perić i poslanička grupa Dveri. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: Niko od poslanika nije glasao. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Zoran Živković, poslanička grupa Dveri i poslanička grupa DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: Niko od poslanika nije glasao. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatuje da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, u celini. Zaključujem glasanje: za – 144, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, na sednici 23. decembra 2016. godine, u 12 časova i 24 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje, konstatujem da Narodna skupština je odlučila da nije povređen naveden član, niko nije glasao. Narodni poslanik Marinika Tepić, na sednici 23. decembra 2016. godine, u 14 časova i 55 minuta, ukazala je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: za- dva, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen naveden član. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 17 časova i 30 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 19 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite o tome. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Marija Janjušević, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 20 časova i 15 minuta, ukazala je na povredu člana 106. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite o tome. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 21 časova i 11 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 21 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu člana 158. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Nataša Sp. Jovanović, na sednici 27. decembra 2016. godine, u 21 časova i 38 minuta, ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite o ovoj povredi. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Srđan Nogo, na sednici 28. decembra 2016. godine, u 01 časova i 57 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Nataša Sp. Jovanović, na sednici 28. decembra 2016. godine, u 02 časova i 10 minuta, ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite o ovoj povredi. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Nataša Sp. Jovanović, na sednici 28. decembra 2016. godine, u 02 časova i 35 minuta, ukazala je na povredu člana 27. i 158. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite o tome. Zaključujem glasanje: Niko nije pristupio glasanju. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Molim da saslušamo državnu himnu Republike Srbije. Poštovani poslanici, ovim smo završili Drugo redovno zasedanje u 2016. godini. Želim da vam se zahvalim na zaista posvećenom radu. Vidimo se iduće godine. Želim vam srećnu Novu godinu i da provedete praznike sa vama najdražim osobama. Hvala vam puno.