Имаме необходимия кворум. Сто седемдесет и трима регистрирани плюс – трябва да съобщя, че онлайн са се включили Венцислава Любенова, Десислава Атанасова, Десислава Танева, Калоян Икономов, Мустафа Карадайъ, Никола Минчев, Пламен Абровски и Христо Иванов, стават 181, ако смятам правилно. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Предлагам следната Програма за работата на Народното събрание за периода 12 – 14 януари 2022 г.: „1. Първо гласуване на Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Вносител – Министерският съвет. 2. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране. Вносител – Министерският съвет. 3. Изслушване на министъра на труда и социалната политика относно преизчисляването на пенсиите, причините, поради които има пенсионери, които са ощетени от това, и как ще бъдат компенсирани възрастните хора, които получиха намаляване на доходите си спрямо последните месеци на 2021 г. Вносител – Деница Сачева – т. 1 за четвъртък. 4. Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар. Вносители – Делян Добрев, Жечо Станков и Теменужка Петкова, т. 2 за четвъртък. 5. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – петък от 9,00 ч.“ Обърнете внимание – не в 11,00 ч. Моля процедура за гласуване. От групите не са постъпили предложения по дневния ред. Сега ще бъде малко по-сложно гласуването днес, тъй като имаме много колеги, които са онлайн. Венцислава Любенова?
Тук.
Да, а как гласувате за дневния ред?
За.
Десислава Атанасова?
За.
Десислава Танева?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мустафа Карадайъ?
Против.
Никола Минчев?
За, господин Председател.
Пламен Абровски? Няма го. Добре. И Христо Иванов?
За.
Сега ми трябва малко време за смятане. Гласували 195 народни представители тук и 7 народни представители онлайн прави 202 гласували: за 192 гласували тук и още 6 – значи 198, против 1 онлайн и въздържали се 3. С това дневният ред е приет. Заповядайте за декларация.
Декларация от парламентарната група на „Демократична България“. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Разследващият журналист от „Бърд.бг“ Атанас Чобанов е получил сериозни сигнали от чуждо правителство за непосредствена заплаха срещу него. Сезирани са българските компетентни органи по случая. Ние като народни представители не можем да останем безучастни към всеки опит за посегателство над живота, здравето и свободата на който и да е български гражданин. Не можем да останем безмълвни към наказателни акции срещу журналисти, особено когато става дума за разследваща журналистика, която рови надълбоко в интересите на мафията. В България нереформираната прокуратура и недореформираните специални служби често обръщат гръб на престъпленията на организираната престъпност и корупцията, и разследващата журналистика остава единственото средство за разследване на „дълбоката държава“. Ние от парламентарната група на „Демократична България“ призоваваме правоохранителните органи бързо и ефикасно да неутрализират заплахите срещу журналиста Атанас Чобанов и да обявят дали те наистина идват от лица, засегнати от санкциите на глобалния закон „Магнитски“, както самият Чобанов предполага.
Благодаря, господин Маринов. Преминаваме към точка… [[Реплика от народния представител Йордан Цонев.]] Заповядайте, господин Цонев. Извинете, не Ви видях! За декларация ли?
Да.
Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Този случай, за който говорят в декларация колегите от „Демократична България“, ние в парламентарната група на ДПС го разгледахме още в понеделник и с нарочно писмо сезирахме съответните служби, защото смятаме, че наистина в европейска България не може да има дори и съмнение за заплахи на който и да било журналист, независимо от това какви позиции той защитава, независимо от това колко и за какво става въпрос в неговите разследвания. Компетентните органи трябва да проведат съответното разследване и да кажат на българското общество има ли заплаха, ако има, откъде идва тази заплаха, и ако се установи, че има и има открити виновни, да бъдат съответно наказани с цялата строгост на закона. Съществува, разбира се, и другата хипотеза – да няма. Това пак компетентните органи трябва да го установят, като тогава трябва да установят и защо се подава такъв сигнал, ако няма такава заплаха. Така че ние сме си свършили работата от „Движение за права и свободи“. Категорично подкрепяме тезата, че в нито една европейска страна, най-малко пък в България, трябва да има съмнение, че журналист може да бъде заплашван, от когото и да било. И тук внушенията за „Магнитски“ и така нататък ги оставям на Вашата съвест. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. С това можем ли да преминем към точка първа? Не. Заповядайте от ВЪЗРАЖДАНЕ.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! От името на парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ предлагам днешното заседание да се излъчва пряко по БНТ и БНР.
Да питам ли за обратно становище по въпроса? Не виждам желаещи. Процедура за гласуване. Продължаваме по същата процедура. По процедурното предложение, колеги, които сте онлайн: Венцислава Любенова?
Въздържам се.
Десислава Атанасова?
За.
Десислава Танева?
За.
Калоян Икономов?
Въздържам се.
Мустафа Карадайъ?
За.
Никола Минчев?
Въздържал се.
Пламен Абровски?
Въздържал се.
Христо Иванов?
Въздържам се.
Гласували 199 плюс 8, които са онлайн, 207 народни представители: за 87, против 42, въздържали се 78. Предложението не е прието. Преминаваме към точка първа от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА УДЪЛЖАВАНЕ ДО 31 МАРТ 2022 Г. НА ДЕЙСТВИЕТО НА РАЗПОРЕДБИ НА ЗАКОНА ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2021 Г., ЗАКОНА ЗА БЮДЖЕТА НА ДЪРЖАВНОТО ОБЩЕСТВЕНО ОСИГУРЯВАНЕ ЗА 2021 Г. И ЗАКОНА ЗА БЮДЖЕТА НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ЗА 2021 Г. Заповядайте, господин Каримански, предполагам, че на първо време е за допуск.
Той ли е вносителят?
Не е той вносителят. Вносителят е в карантина, знаете.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам да направя едно процедурно предложение. Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъдат допуснати в залата представителите на Министерството на финансите, както следва: Росица Велкова – заместник-министър, Диана Драгнева – директор на дирекция „Правна“; от Министерството на здравеопазването: доцент доктор Георги Йорданов – заместник-министър. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Моля да обявим гласуване по процедура за допуск. Венцислава Любенова?
За.
Десислава Атанасова?
За.
Десислава Танева?
За.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
За.
Пламен Абровски?
За.
И Христо Иванов?
За.
Гласували 200 народни представители: за 198, против 2, въздържали се няма. Предложението е прието. Моля да поканите Росица Велкова, Диана Драгнева и Георги Йорданов в залата. Преминаваме към докладите на комисиите, като само да отбележа, че няма доклад на Комисията по културата и медиите, останалите четири комисии имат свои доклади. Започваме с Доклада на Комисията по бюджет и финанси. За процедура ли, господин Биков? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! По начина на водене и във връзка с това, което съобщихте току-що, че Комисията по културата и медиите няма доклад. Аз да Ви кажа, ние не сме имали и заседание, така че няма как да имаме доклад по тази тема. И ми се струва, най вероятно няма да пропадне държавата без този доклад на Комисията по културата и медиите, но след като е разпределена точката и за тази комисия, е редно това да се гледа. Аз нямам никакво обяснение, въпреки че съм заместник-председател на тази комисия, защо не сме се събрали, защо не сме го гледали и дори научих почти в последния момент, че изобщо трябва да гледаме това нещо. Там, между другото, има точки, свързани с БНР, БНТ и СЕМ, и заради това е разпределено към Комисията по културата и медиите. Надявам се ръководството на парламента и ръководството на Комисията, към което и аз по някакъв начин принадлежа, повече да не допускат подобни смешки, извинявайте, защото е смешно това. Просто не сме разбрали, не сме се събрали, а сме една от най големите комисии в този парламент. Надявам се да намерим хората, които носят отговорност за тази неловка ситуация, защото това е много неловка ситуация, и да не се повтаря. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Биков. Може би на следващо заседание на Комисията да уточните механизмите за работа, но това не е съществен проблем по отношение на гледането на Законопроекта, тъй като тази комисия не е водеща. Надявам се да се включите с изказване във връзка с разглеждания законопроект. Сега може ли да преминем към Доклада на Комисията по бюджет и финанси? Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. На извънредно заседание, проведено на 11 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха: Росица Велкова – заместник-министър на финансите; Юлия Ковачева – заместник-министър на правосъдието; Лазар Лазаров – заместник-министър на труда и социалната политика; доцент доктор Георги Йорданов – заместник-министър на здравеопазването; Ивайло Иванов – управител на Националния осигурителен институт; Силвия Георгиева – изпълнителен директор на Националното сдружение на общините в Република България. Законопроектът беше представен от госпожа Велкова. Поради обективни обстоятелства държавният бюджет на Република България за 2022 г. не е приет преди началото на следващата бюджетна година. Нормата на чл. 87 от Закона за публичните финанси урежда основните въпроси, свързани със събирането на приходите, изразходването на разходите и предоставянето на трансфери. Същевременно редица закони препращат към Закона за държавния бюджет за определяне на размери и други показатели, свързани с плащания за физически и юридически лица, като например на Закона за семейни помощи за деца, Семейния кодекс, Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и други. С оглед на създаване на предпоставки за осигуряване на финансирането и извършването на социални помощи и други плащания, размерите на които се определят с годишния закон за бюджета, с предлаганите разпоредби се цели постигането на правна сигурност и гарантиране правата и законните интереси на гражданите за прилагане на специалните закони, уреждащи специфични обществени отношения до приемането на Закона за държавния бюджет за 2022 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Със Законопроекта се цели удължаване на действието на следните плащания, размери и квоти, които се запазват на нивата от 2021 г. до 31 март 2022 г., като например: - минималният размер на основната заплата за най-ниската длъжност, предвидена за заемане от държавен служител; - базата за определяне размера на основното месечно възнаграждение за най-ниската длъжност на лицата в сектор сигурност и отбрана; - максималният размер на държавните парични награди за особени заслуги към българската държава и нацията; - максималният размер на присъдената издръжка, която се изплаща от държавата по чл. 152, ал. 1 от Семейния кодекс; - средномесечният доход и размерите на месечните и еднократните помощи по Закона за семейни помощи за деца; - размерът на обезщетенията по чл. 230, ал. 1 и чл. 231, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България; - размерът на задължителната здравноосигурителна вноска; - размерите на осигурителните вноски за фондовете на държавното обществено осигуряване; - размерите на месечния осигурителен доход; - размерът на минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст; - дневният минимален и максимален размер на обезщетението за безработица; - размерът на паричното обезщетения за отглеждане на дете до 2-годишна възраст; - размерът на общата годишна квота за ваучери за храна; - общият размер на сумата, подлежаща за възстановяване на земеделските стопани от акциза за газьола; - други размери на социални плащания. В условията на извънредна епидемична обстановка е необходимо да се запазят някои от правилата, предвидени в Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. за периода до 31 март 2022 г., липсата на които би възпрепятствала разходването на вече предоставени средства или реализирането на дължими плащания, произтичащи от други закони, като например реда за изплащане на допълнителните възнаграждения за работа при неблагоприятни условия по време на извънредната епидемична обстановка и до три месеца след нейната отмяна на изпълнителите на медицинска и на дентална помощ по чл. 15а от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците. Със Законопроекта се предлага и определянето на временни правила относно показателите по чл. 86, ал. 2, т. 5 и 6 от Закона за публичните финанси за първостепенните разпоредители с бюджет по държавния бюджет до 31 март 2022 г. – допускат се промени на тези показатели, но не по-високи от 25 на сто от тези, определени в Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. за съответния първостепенен разпоредител с бюджет. Предвидена е уредба за финансирането на новосъздадени или разделени първостепенни разпоредители с бюджет по държавния бюджет до 31 март 2022 г. С цел осигуряване на финансиране от държавния бюджет на Българското национално радио и Българската национална телевизия, както и на Съвета за електронни медии при запазване на досегашния модел на финансиране се предлагат съответни изменения в § 2 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за радиото и телевизията. Предлагат се изменения и в сроковете, предвидени в § 50, § 52 и § 54 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за особените залози. Промените целят да се осигури достатъчно време за предприемане на необходимите действия за ефективно функциониране на съответните системи при спазване на разпоредбите на Закона за защита на личните данни. След проведеното обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 13 народни представители, без „против“ и 7 „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Преминаваме към Доклада на Комисията по труда, социалната и демографската политика. Заповядайте, господин Арабаджиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Представям Ви: „ДОКЛАД на Комисията по труда, социалната и демографската политика относно Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на НЗОК за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на свое извънредно заседание, проведено на 11 януари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроекта за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на НЗОК за 2021 г., № 47-102-01-12. На заседанието присъстваха: от Министерството на финансите: заместник-министър Росица Велкова, Диана Драгнева – директор на дирекция „Правна“; от Министерството на труда и социалната политика: Лазар Лазаров – заместник-министър, Калина Петкова – директор на дирекция „Трудово право“, Марин Байчев – началник отдел „Хора с увреждания“, и Томислава Сотирова – началник отдел към дирекция „Социално включване“; от Националния осигурителен институт: Ивайло Иванов – управител, и Драгомир Драганов – директор на дирекция „Анализи, планиране и прогнозиране“; от Българската стопанка камара: Щерьо Ножаров – икономически съветник; от КТ „Подкрепа“: Ваня Григорова – икономически съветник. Законопроектът бе представен от Росица Велкова и Лазар Лазаров. Според вносителите целта на предложения законопроект е да се удължи действието на редица плащания, размери и квоти, които се запазват на нивата от 2021 г. до 31 март 2022 г., като например максимален размер на държавните награди за особени заслуги, максимален размер на присъдена издръжка, средномесечен доход и размерите на помощите по Закона за семейните помощи за деца, размерът на задължителната здравноосигурителна вноска, размерът на осигурителните фондове на държавното обществено осигуряване, размерите на месечния осигурителен доход, размерът на минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст, минималният и максималният размер на обезщетението за безработица, размерът на обезщетението за отглеждане на дете до 2-годишна възраст, размерът на общата квота за ваучерите за храна и други размери на социални плащания, включително такси за ползване на финансирана от държавния бюджет асистентска подкрепа по Закона за социалните услуги. Предвидено е до 31 март 2022 г. да се запази действащият през 2021 г. коефициент по § 34 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за личната помощ. Чрез промени в Преходните и заключителните разпоредби се променя срокът за закриване на някои домове за медико-социални грижи за деца по Закона за социалните услуги. Преобразуването на Агенцията за хората с увреждания в Държавна агенция се отлага с шест месеца, за да се прецизират и да не се преплитат функции на изпълнителна и държавна агенция. Предвидени са промени и в Закона за радиото и телевизията, и в Закона за особените залози. Според вносителя изпълнението на Законопроекта ще се осигури финансово в условията на действие на разпоредбата на чл. 87 от Закона за публичните финанси в размер на 25% от разходите по бюджет 2021. В последвалата дискусия народният представител Деница Сачева изрази становище, че увеличението на минималната работна заплата от 1 януари 2022 г. би могло да стане с постановление на Министерския съвет и това би довело до по-адекватно възнаграждение за личните асистенти. Счита, че предложеният срок за създаването на Държавна агенция за хора с увреждания е нереалистичен и предлага неговото удължаване до 31 декември 2022 г. Разходите по стандартите за социални услуги няма да са достатъчни предвид увеличението на цените на всички текущи разходи. По отношение удължаването на сроковете за закриване на домовете за медико-социални грижи за деца – има опасност да не изпълним поети ангажименти, които сме поели пред Европейската комисия и чийто срок е краят на 2023 г. Парламентарната група на ГЕРБ ще се въздържи при гласуването на Законопроекта. Народният представител Хасан Адемов декларира, че парламентарната група на ДПС няма да подкрепи Законопроекта. Според господин Адемов със Законопроекта не само се замразяват социални плащания, но се отнемат и социални права във връзка с увеличената линия на бедност и свързаните с нея плащания. Предлага ковид добавката към пенсиите да се изплаща от Агенцията за социално подпомагане, за да се очертае ясно разликата между пенсия и добавка. Народният представител Георги Георгиев постави въпрос относно размера на сумата, която би следвало да се изплати допълнително, ако коефициентът е 1,4, считано от 1 януари, а не от първи април. Става въпрос за Закона за личните помощи. Народният представител Александър Александров постави въпроса за минималната работна заплата в сектор „Сигурност и отбрана“ и изпълнението на коалиционното споразумение в тази област. Освен това господин Александров оспори невключването на военноинвалидите в обхвата на действие на Закона за хората с увреждания. На поставените въпроси отговориха заместник-министър Велкова, заместник-министър Лазаров и Ивайло Иванов, управител на НОИ. Ако отпадне § 3 от Законопроекта, Министерството на финансите има готовност с 19 млн. лв. да компенсира разликата в коефициента на личните асистенти. Няма отстъпление от поетия ангажимент по отношение на Държавната агенция за хората с увреждания. По отношение на Закона за хората с увреждания – няма замразена финансова подкрепа по този закон, защото там действа автоматичен механизъм. Министерският съвет прие граница на бедност за 2022 г. в размер на 413 лв. и всички плащания, свързани с този показател, ще бъдат изплатени. Съгласно поетите ангажименти към НАТО разходите за отбрана са 1,7 % и в рамките на този размер ще бъдат изпълнени всички поети в коалиционното споразумение ангажименти. Представителят на Българска стопанска камара постави въпроса за преразглеждане на социалната политика, която ограничава икономическия растеж, имайки предвид запазване увеличения размер на обезщетението за отглеждане на дете до две години. На поставените от народните представители въпроси във връзка с преизчисляването на пенсиите от 25 декември 2021 г. отговориха Ивайло Иванов и Лазар Лазаров. На народните представители от Комисията ще бъде предоставен анализ за преизчислените пенсии по видове, по фондове, по групи. След приключване на обсъждането и гласуване с резултати: „за“ бяха 12 народни представители, „въздържал се“ – 7 и „против“ – 2, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на НЗОК за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Арабаджиев. Преминавам към Доклада на Комисията по здравеопазване. Заповядайте, господин Тонев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. На свое извънредно заседание, проведено на 11 януари 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. На заседанието присъстваха началникът на кабинета на министъра на здравеопазването доцент Васил Пандов, подуправителят на Националната здравноосигурителна каса (НЗОК) доктор Йорданка Пенкова, госпожа Росица Спасова, началник отдел в дирекция „Държавни разходи“ в Министерството на финансите, представители на съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикати и пациентски организации. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от госпожа Росица Спасова, която информира народните представители, че поради обективни обстоятелства държавният бюджет за 2022 г. не бе приет преди началото на бюджетната година, във връзка с което се предлагат основните въпроси, които вече бяха изчетени от останалите колеги. Със Законопроекта се предлага запазване на определени условия и ред, специфични за отделни дейности, за които в специалните закони е регламентирано, че се определят ежегодно със Закона за бюджета на НЗОК. Запазва се размерът на задължителната здравноосигурителна вноска от 8%. Продължава се действието на разпоредбите по отношение разпределението и утвърждаването от НЗОК на здравноосигурителните плащания и обем здравни дейности за всяка районна здравноосигурителна каса за всяко тримесечие към договорите с изпълнителите на извънболнична и болнична медицинска помощ, както и условията и реда за изплащане на допълнителни трудови възнаграждения на медицинския персонал в болнична помощ, както и за предоставяне и отчитане на трансфер от бюджета на Министерството на здравеопазването към бюджета на НЗОК за финансиране на разходите за дейностите по чл. 82 от Закона за здравето, за медицински изделия, помощни средства, приспособления и съоръжения за хората с увреждания, извън обхвата на задължителното здравно осигуряване и други. Продължава се и действието на разпоредбата, съгласно която Министерството на здравеопазването може да субсидира лечебни заведения за болнична помощ за поддържане готовността им за оказване на медицинска помощ през периода на обявената извънредна епидемична обстановка поради разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето. Доцент Васил Пандов представи становището на Министерството на здравеопазването, което подкрепя представените инициативи. Доктор Йорданка Пенкова информира народните представители, че Националната здравноосигурителна каса подкрепя разглежданите предложения. В становищата на Българския лекарски съюз и Българския зъболекарски съюз се посочи, че двете организации подкрепят предлагания законопроект. Имаше становища от фармацевти, които коментираха евентуални бъдещи промени, които ще залегнат в работата на Комисията. И ще си позволя да прочета заключението. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати „за“ – 10, без „против“ и „въздържал се“ – 8, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Тонев. И сега Докладът на Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, представям „ДОКЛАД относно Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. На свое заседание, проведено на 11 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. На заседанието присъстваха от: Министерството на финансите: госпожа Росица Велкова – заместник-министър, и госпожа Диана Драгнева – директор на дирекция „Правна“; Министерството на правосъдието: госпожа Надежда Йорданова – министър; Агенцията по вписванията: госпожа Даниела Митева – изпълнителен директор, госпожа Стоянка Танева, госпожа Евгения Сапатупова и госпожа Искухи Чивиджиян – експерти, както и госпожа Валя Гигова – заместник-председател на Висшия адвокатски съвет. Законопроектът беше представен от госпожа Велкова, която посочи, че поради невъзможност за приемане на държавния бюджет за 2022 г. в краткия срок от сформиране на правителството и удължаването на срока на обявената извънредна епидемична обстановка до 31 март 2022 г. са необходими законодателни промени, които да осигурят финансирането на социални помощи, субсидии и други плащания, за да се гарантира правна сигурност в обществените отношения и да се обезпечат правата и законните интереси на гражданите. Със Законопроекта се удължават нивата на социални плащания от 2021 г. и се запазват методите и критериите за изчисляването им до 31 март 2022 г. Предлага се запазване на действието на мерките, обезпечаващи изплащането на допълнителни възнаграждения и средства за подкрепа за работа в условията на извънредна епидемична обстановка и се урежда финансирането на първостепенни разпоредители с бюджета по държавния бюджет до 31 март 2022 г. Проектът на закона запазва досегашния модел на финансиране на Българското национално радио и Българската национална телевизия и предвижда запазване до 31 март 2022 г. на размера за заплащане на асистентска подкрепа по Закона за личната помощ. С предложените промени в Закона за особените залози се предвижда осигуряване на необходимото време за ефективно преминаване на Централния регистър на особените залози към Агенцията по вписванията. Министърът на правосъдието заяви, че подкрепя предложението за законодателни промени и добави, че по този начин ще се осигури необходимата правна рамка за обезпечаване сигурността на стопанския оборот. Тя заяви, че след встъпване в длъжност като министър Агенцията по вписванията е ускорила работата си по подготовката на софтуерното обезпечаване на регистъра, съответно по подготовка на необходимите нормативни решения. Адвокат Гигова уточни, че разпоредбите относно Централния регистър на особените залози са необходими и навременни. В дискусията взеха участие народните представители Екатерина Захариева, Николина Ангелкова, Крум Зарков, Цветан Енчев и Ива Митева. От парламентарните групи на „БСП за България“ и „Има такъв народ“ заявиха, че подкрепят Законопроекта и добавиха, че с него се уреждат обществените отношения до приемането на държавния бюджет за 2022 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., като изразиха необходимост от прецизиране на някои разпоредби и в частност относно Централния регистър на особените залози. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС посочиха, че ще се въздържат от подкрепа на Законопроекта. Господин Енчев уточни, че законодателните промени с обратно действие са дискусионни, като обърна внимание за липсата на предложения, насочени към подпомагане на общините, болничните и социалните заведения. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 14 гласа „за“, без „против“ и 6 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Матеев. Това беше последната комисия с Доклад. Сега можем да преминем към дискусия. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, госпожо Гунчева. Междувременно искам да напомня, че народните представители би следвало да са с маски в залата и по възможност, да са поставени правилно също така.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги. Уважаеми господин Председател, дори зелените сертификати явно ни помагат, камо ли маските.
Различни цели, госпожо Гунчева, но заповядайте.
Продължавам по темата. Ще говоря за § 3 от предложения ни законопроект. В него четем: „…в § 34 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменения и допълнения на Закона за личната помощ думите „31 декември 2021 г.“ се заменят с „31 март 2022 г.“. Тъй като в предходно заседание Вие не приехте нашето предложение законопроектите да се представят в цялостен текст, за да става ясно какво се променя, ще напомня тези разпоредби на Закона, които се променят. В § 34 от Закона за личната помощ е посочено: „до 31 декември 2021 г. по чл. 31, т. 1 се прилага коефициент в размер на 1,2. В самия чл. 31 се вижда, че става дума за възнагражденията на асистентите на хората с увреждания. Точно този коефициент е много важен за получаването на тези възнаграждения. Всички знаем, че хората с увреждания най-тежко понасят не само кризата, но и в нормалния живот, когато няма противоепидемична обстановка също са много затруднени. Много от тях не могат да се обслужват сами. Разчитат само на тези хора, които им помагат и възнаграждението, което дава държавата на тези хора, е мизерно. То не им позволява дори да оцелеят. В 2018 г. е приет Законът за личната помощ след дълга борба на тези хора. Това възнаграждение на личните асистенти беше отлагано многократно. С това, което ни предлагат днес с този законопроект, отново се отлага с три месеца увеличаването на възнаграждението, както беше предвидено в този § 34, който Ви цитирах преди малко. В момента отново, точно когато цените растат, когато не могат да си покриват сметките, когато тези хора имат най-голяма нужда от помощ, ние отново като народни представители е възможно да ги поставим в такова положение, че да не знаят как да оцелеят. Самият закон просто не знам как да го кажа уврежда непосредствено хората. Той не е направен с оглед защитата на хората. Държавният бюджет вече трябваше да е приет. Всички го знаем, че се забавихме един месец недопустимо. Сега отново ще допуснем това пряко да се отрази върху доходите на хората. Аз правя и процедурното предложение – по-скоро, предложението § 3 да отпадне. Нека вземем едно решение, с което да подпомогнем поне тези хора, които са най-засегнати от кризата – хората с увреждания много години се борят за достойно заплащане. Преди няколко години протестите започнаха точно от майките на децата с увреждания, защото те повече не можеха да издържат децата си, не можеха да ползват тази помощ на личните асистенти. Затова Ви моля да гласуваме Законопроекта, като § 3 да отпадне. Правя това предложение. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Гунчева. За изказване първо се беше записал господин Арабаджиев. Заповядайте за реплика – първо господин Каримански, след това госпожа Сачева.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Гунчева, уважаеми народни представители! Госпожо Гунчева, искам да Ви успокоя, че между първо и второ четене и ако се бяхте информирали вероятно от колегата, който присъства на заседанието на Комисията по бюджет и финанси, много ясно изразихме позиция от името на управляващата коалиция дори, че между първо и второ четене ще предложим § 3 да отпадне. Предложенията, които могат да се правят, са между първо и второ четене. Затова ние спазваме процедурата и правилата такива, каквито са, и ще предложим § 3 да отпадне. Така че няма нужда излишно да обезпокоим точно тези майки, които Вие споменахте преди малко – би трябвало те да са спокойни, Законът ще влезе от 1 януари 2022 г. с коефициент 1,4. Всички колеги чуха това в Комисията по бюджет и финанси, казваме го от тази трибуна, каза го и вицепремиерът по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев във всички интервюта, че § 3 ще бъде предложено да отпадне, така че майките, които имат деца с увреждания, да бъдат спокойни, че ще бъде приложен коефициент 1,4 от 1 януари 2022 г. Благодаря. [[Реплика на народния представител Любомир Каримански.]]
Благодаря, господин Каримански.
Откъде ще вземете 19 милиона?
Наистина обсъждането е на първо четене днес, така че конкретните предложения за отпадане и добавяне са между първо и второ четене. [[Реплики между народните представители Любомир Каримански и Костадин Ангелов.]] Госпожо Сачева – за втора реплика, заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми госпожи и господа народни представители! Аз също вземам думата, защото вчера по време на обсъжданията в Социална комисия този въпрос беше обсъден, съответно колегата Георги Георгиев от ВЪЗРАЖДАНЕ знае, че парламентарната група на ГЕРБ-СДС също ще предложи този параграф да отпадне. Междувременно стана ясно и от изказването на господин Каримански, че той ще отпадне. Но искам да обърна внимание, че все пак тази тема е една от темите, с които има непрекъснато огромна обществена злоупотреба. Искам да Ви обърна внимание, че от 2009 г. досега бюджетите, които се отделят за хората с увреждания, непрекъснато нарастват – от 2009 г. имаме годишен бюджет от 245 млн. лв., който до 2021 г. нарасна до почти 1 млрд. лв. Искам да кажа, че заплащането, което в момента се получава от личните асистенти, аз не бих го нарекла „мизерно“, защото всеки един от Вас може спокойно да сметне 650 лв. по коефициент 1,2 прави 780 лв. за 8-часов работен ден. Ние също предлагаме да се спази това, което е заложено в средногодишната прогноза за 2022 г. – 1,4 от 650 лв., тоест малко увеличение. Вече беше казано, че за това трябват 19 млн. лв. и аз също смятам, че това е една от темите, по които има абсолютен консенсус в тази зала и не би трябвало да бъде използвана за различни видове политически дивиденти. Благодаря.
Благодаря, госпожо Сачева. Трета реплика – господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Гунчева, забравихте да споменете няколко неща. Първо, че госпожа Сачева всъщност през 2018 г. спря Закона и миналата година това плащане беше отложено с една година, когато тя беше министър всъщност, а сега в момента излиза тук, на трибуната, и говори едва ли не колко много пари имало, за да се гледат хора с увреждания, които много ми е интересно, които са тези хора със 100% увреждане, които ги гледаме по 8 часа? А кой ги гледа през другите 16 часа? Кой!? Кой ги гледа? И 700 лв. или там, колкото се връзват, били достатъчни да се грижиш и за себе си, и за още един човек с увреждане. Забравихте да споменете тези неща. В един момент се оказва, че ГЕРБ, които поставиха този казус и в доста тежка ситуация – много от тези хора, в момента едва ли не ще излязат техни защитници. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев.
Лично обяснение.
Нека да приключим процедурата и ще Ви дам думата за лично обяснение. Заповядайте, госпожо Гунчева, за дуплика.
Уважаеми господин Председател! Господин Ананиев, благодаря, че ми напомнихте как през последните 12 – 13 години нищо не се прави за хората в държавата – аз това го знам, както го знаят и много други хора в държавата явно освен Вас! Ние многократно сме критикували управлението на ГЕРБ точно в този смисъл. Точно затова бяхме на протестите на хората с увреждания. Но сега нали предстои промяна? Всички ние сме изпълнени с очакване тази промяна все пак да започне, и то да започне не от въвеждане на зеления сертификат в Народното събрание, а от грижа за хората – от грижа за тези хора, които не могат да си платят сметките. Защото това е промяната! Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Гунчева. Сега лично обяснение на госпожа Сачева – не знам дали лично Ви засегнаха, но споделете.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Както обикновено, господин Ананиев, Вие не сте наясно с фактите. През 2018 г. аз бях заместник-министър на образованието и няма какво да спра, още повече в Закона за личната помощ промените за хората с увреждания и в Закона за социалните услуги всъщност бяха приети през 2018 г. Имаше промени, които бяха направени в Закона за личната помощ миналата година, които бяха гласувани от Народното събрание и беше поет ангажимент този коефициент да се увеличава. [[Реплика на народния представител Настимир Ананиев.]] Всички промени, които искат хората с увреждания – всички промени, които те искат, са на стойност почти 36 млрд. лв. Аз Ви пожелавам да ги намерите, да ги реализирате и да престанете да спекулирате от трибуната на Народното събрание. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Сачева. Сега преминаваме към следващо изказване. Господин Арабаджиев беше поискал думата – заповядайте. Отказахте се. Друг желаещ за изказване? Заповядайте, господин Ганев!
Господин Председател! Господин Каримански, това, което вчера анонсирахте на Комисията по бюджет и финанси, че ще отпадне въпросният параграф, беше вследствие най-вероятно, предполагам, на доста така експресно обсъждане в коалиционното Ви партньорство с другите партии – между Комисията по социални дейности…
Няма такава комисия.
…на която присъствах и аз, и Комисията по финанси. Защото на Комисията по социални дейности тази тема управляващата Ви коалиция, управляващата коалиция не я коментира – нищо не каза, напротив: гробно мълчание. Трябваше Георги Георгиев от групата на ВЪЗРАЖДАНЕ да повдигне тази тема заедно с госпожа Сачева, трябваше Георги Георгиев да попита Министерството на финансите колко ще струва и можем ли да си го позволим и трябваше да получим отговори, че можем и че сумата е нищожна и по никакъв начин няма да затрудни фиска. Чак тогава последва отново гробно мълчание от мнозинството и в Социалната комисия. Аз нямам представа кой, кога и какво е обсъждал, но на Социална комисия, където е мястото да се обсъжда това нещо, Вашата коалиция запази гробно мълчание и по никакъв начин не каза, че ще защити хората в окаяно състояние. Защото не знам колко от Вас си дават сметка какво е да гледаш такова дете 24 часа и да се бориш с това да си платиш сметките? Защото тук говорим, колеги, точно заради това, а не за нещо друго и не за политически дивиденти, а за част от нашето общество, която се бори за физическото си оцеляване. И ще се радвам, ако наистина спазите този ангажимент като коалиция – това нещо да отпадне, и направите така, че тези хора да не се чувстват пренебрегнати, защото в нашата група миналата седмица идваха на няколко пъти представители на техните организации. Защото това са хората, ако не знаете тук присъстващите, които с черни знамена две години обикалят улиците! С черни знамена! И ако тази коалиция в момента беше толкова загрижена, това нямаше да бъде входирано. Защото е срамно Министерството на финансите да го входира! След дъжд качулка е да внасяме в момента промени и показва отношение към тези хора. Вместо в момента да се ръси мозък, с извинение за израза, по-добре е Министерството на финансите да дойде тук в момента и да каже защо е входирано това нещо? Не е мислено ли или защото това не е от днес проблем! Хората с черните знамена от години стоят по площадите! Но е пак добър вариант, че това нещо се презентира от господин Каримански. Трябваше в Комисията по социални дейности да излезе председателят и да го каже, ако въобще го е знаел, защото нали може въобще да не е коментирано там. Аз затова казах, че най-вероятно между двете комисии това нещо е коментирано. Ако не се каже от Социалната комисия, жалко!
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Каримански, след това господин Арабаджиев – втора реплика. Не виждам трета реплика засега. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ганев, уважаеми народни представители! Първо, не се касае само до майките. Много е голям кръгът на хората с увреждания. След това, явно не сте следили внимателно всичко онова, което е и в медиите – нормално е, не сте длъжен да го следите, заявявали сме още отпреди седмица, не знам как правите разследване или обследване, не знам как да го нарека, това каква комуникация тече между две комисии, аз не съм разследващ орган и не бих искал да взимам отношение по тази тема, но е важно да се каже, че още преди седмица дадохме ясен знак, че това няма да го допусне поне Народното събрание като законодателен орган. Сега не мога да отговарям за изпълнителната власт и да кажа защо е било входирано и така нататък. Да, отправете си запитване, вероятно ще получите отговор. Но важното е, че сме реагирали достатъчно навреме. Не знам дали сте слушали внимателно доклада на колегата, той вероятно ще вземе отношение, но в Доклада на Комисията по социална политика имаше точно такъв текст, в който се казва, че ще се предложи между двете четения § 3 да отпадне. Моля да слушате внимателно и когато отправяме ясни послания, да ги разбираме по точно правилния начин. Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Втора реплика – господин Арабаджиев.
Уважаеми господин Председател, колеги! Господин Ганев, от извънредното заседание от вчера и стенограмата, която ще излезе, се вижда, че Вие сте присъствали на заседанието, но по Вашето изказване явно не сте били там, не сте разбрали това, което сме обсъждали и говорили. Колегата господин Георгиев попита какъв е разчетът, а от Министерството на финансите ни разказаха – 19 милиона на месец е сумата, която е необходима. Стана ясно, че с приемането на Закона за личната помощ, който е влязъл в сила на 1 януари 2019 г., е заложено, че този коефициент трябва да влезе от 1 януари 2022 г. Увеличаването на коефициента е чакано от личните асистенти, така че тук трябва да покажем, че Народното събрание няма да е гумен печат на решението на изпълнителната власт. Както е по процедура, а не както Вие казвате, че е след дъжд качулка, ще внесем между първо и второ четене промяна, която да промени предложението на изпълнителната власт, така че не виждам никакъв проблем в това. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Арабаджиев. Междувременно появи ли се желаещ за трета реплика? Не. Заповядайте за дуплика, господин Ганев.
Господин Каримански, често казано въобще нямам никакво касателство, не ме интересуват взаимоотношенията и комуникацията между Вашата коалиция, нямам намерение по никакъв начин да я коментирам какво правите и какво не правите. Що се отнася до Комисията по социални дейности – извинявам се много, но беше редно и нормално председателят на Комисията, след като темата беше изрично коментирана, да каже това, което казахте в момента. Явно е, че не сте знаели и още по-явно е, че когато председателят на Социалната комисия от управляващото мнозинство не знае за такива промени, които ще бъдат вкарани, довежда до изводите, че това става веднага след въпросната комисия и решението се взима адхок. Това е коментарът ми. Аз се радвам, че от ВЪЗРАЖДАНЕ коментирахме тази тема в Комисията и чак там чухме колко ще струват тези огромни средства в кавички, защото все пак това са фактите. Какво сте си говорили и какво не сте си говорили е една друга тема. Какво е излизало по медиите няма нищо общо с реалностите, защото по медиите много неща се казват – по медиите министър-председателят заявява много неща, след това се отмята от тях. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Същото нещо е и със законодателните промени тук и каквото е входирано. Към момента, а и вчера нямаше входирано нищо и не беше коментирано, а чак единствено в Комисията по финансите – в Социалната комисия председателят замълча и подмина въпросната тема. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Чувствам се длъжен все пак да уточня, че името на комисията е Комисия по труда, социалната и демографската политика. Господин Адемов, чух Ви да възразявате два пъти вече, нека да се знае името на Комисията. Заповядайте, господин Ананиев.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Уважаеми колеги народни представители! Парламентарната група на ГЕРБ-СДС във всичките комисии, в които се обсъждаше Проектът на закона, се въздържа да подкрепи в този му вид предложения проект на закон. Мотивите ни са ясни – през последните осем месеца сме свидетели на безпрецедентно и хаотично управление на публичните финанси, както и въвеждане на лоши практики по управление на бюджетния процес. Някои от Вас да си спомня кога за последен път сме започвали новата бюджетна година, без да има приет бюджет? Мисля, че никой няма да се сети. Какво ни се предлага с Проекта на закона? С Проекта на закона ни се предлага да удължим срока на определени разпоредби до 31 март, които са свързани с трите закона – Закона за държавния бюджет, за бюджета на Държавното обществено осигуряване и Националната здравноосигурителна каса. Ние се ласкаем, че промените се правят, тоест се прави удължаване на един закон, който е внесен от правителството на ГЕРБ, но искам да Ви кажа, че в България се прилага бюджетната жестия, което означава, че законът за бюджетите на трите институции започва на 1 януари и свършват на 31 декември. Тук се предвижда ретроактивно действие, за което аз мисля, че не е най-правилният начин за решаване на тези въпроси. Как бих постъпил аз и моите колеги? Вие знаете, че в края на миналата година преди Коледа ни беше предложено едно решение за увеличаване на допълнителните разходи с 1 млрд. 200 млн. лв., от които 750 млн. лв. са за добавката от 60 лв. за пенсионерите и 450 млн. лв. за подпомагане на бизнеса в резултат на по-високите цени за електроенергията, а правилният подход беше да се вкара Проектът на закон за изменение и допълнение на трите закона и заедно с тези допълнителни приходи и в резултат на преизпълнението на приходите трябваше да се регламентират тези разпоредби и тяхното удължаване в рамките на действието на самия закон. Възникват няколко въпроса: дали обхващаме всички разпоредби, които трябва да действат от 1 януари 2022 г., и не лишаваме ли определени сектори, хора и групи от нашето население да не получат съответните привилегии, добавки и компенсации, които са получавали до 31 декември? Отговорът ни е: категорично не! Изпуснати са редица разпоредби, които дават основание да се прилагат норми от 1 януари 2022 г. както за общините и за здравеопазването, а също така и за социалната сфера. Защо удължаването на срока е до 31 март 2022 г.?! Следващият въпрос, който възникна при нас, е: означава ли това, че бюджетът за 2022 г. няма да бъде приет до тази дата и ние осигуряваме изпълнението на тези разпоредби до края на месец март? Няколко пъти министърът на финансите сподели пред нас и пред цялото българско общество, че вече е готов със своя проект на Закона за бюджета, а в момента му предстоят традиционните процедури по съгласуването с Тристранния съвет, с Националното сдружение на общините в Република България и с Висшия съдебен съвет. Това са трите органа, с които той трябва да проведе отделно съгласуване на проектобюджетите. Той даже спомена в новогодишното си изказване, че може би до 10 – 15 януари ще приключи тези консултации, което мен ме навява на мисълта, че до края на януари наистина ние ще имаме възможност да получим и да разгледаме Проектобюджета за следващата година – като казвам Проектобюджета, имайте предвид и трите бюджета, защото те вървят заедно, и до края на месец февруари ще може този бюджет да бъде одобрен от нашия парламент. Възможно е да има някакви съмнения, че този бюджет няма да бъде приет до края на февруари. Колегите от Министерството на финансите може би си дават срок с един месец по-дълъг, за да бъдат спокойни, но това не значи спокойствие за българското общество и ангажиментите, които имаме и които се решават с трите закона. Същото бих казал и за процента, който се определя като поемане на ангажименти за нови разходи, където е предвидено 25% от размера на тези разходи, одобрени с бюджета за 2021 г., да важат и през 2022 г. Това е ново потвърждение, а след като е 25%, отново отиваме до месец март. За мен е недопустимо толкова време да се загуби. Вие знаете, че в утрешния ден ще се навърши един месец, откакто новото правителство управлява. Това време е достатъчно да се подготвят проектите на трите бюджета и да се подготви тригодишната бюджетна рамка, за да имаме визия за съставянето и респективно изпълнението на бюджета за 2022 г. На какво се натъкваме обаче? Натъкваме се на това, че за първи път бюджетната процедура в България ще премине на три етапа. Първият етап е този, който сега дискутираме, като изваждаме определени показатели – социални придобивки, размери, бази за някои разходи, и ги одобряваме. В същото време чакаме още един месец, за да може да получим нормалния проектобюджет, който всяка година Народното събрание приема до края на предходната година, но тази година по редица обективни причини това приемане ще стане малко по-късно. Много интересно е обаче, че още преди да сме приели този бюджет, на нас ни се казва, че през месец юни ще имаме нова актуализация на този бюджет. Какво означава това? Това означава, че бюджетът, който ние ще гласуваме през месец февруари, надявам се, няма да бъде окончателният бюджет нито по приходите, нито по разходите. Само че един бюджет се прави на базата на макроикономическата рамка, която дава отражение при оценката на приходите за цялата година. Защо трябва да чакаме месец юни, след като предвиждаме какви ще бъдат приходите, за да можем да прилагаме някакви нови политики? Когато казвам „някакви нови политики“, Вие знаете, че коалиционното споразумение беше подписано през миналата година на 130 страници и са посочени предложенията на четирите партии, които са подписали коалиционното споразумение. Трябва ли тези изчисления, за които говори министърът на финансите, да се правят шест месеца? Това за мен е абсолютно невъзможно! [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Това означава ли, че когато е правено коалиционното споразумение, никой не е имал представа всяка една от мерките, които се предвиждат в това коалиционно споразумение, колко струва и как това ще се отрази на дефицита на държавата в изпълнението на бюджета? И тъй като говоря за дефицит на бюджета за следваща година, искам да припомня думите на финансовия министър, който каза, че бюджетът за 2022 г. е първият бюджет, а не е актуализираният бюджет, ще възлезе на около 4,5% от брутния вътрешен продукт и е разделен на две части – 2,9% или 0,1% по-малко, отколкото е изискването по Маастрихтски критерии обаче, към тях се прибавят и 1,6% разходи, които са свързани с ковид пандемията. Така се формира този процент от 4,5%. Само че той не отговори на един въпрос, който му беше зададен от журналистите на пресконференцията след Нова година, който го попита съвсем професионално: накрая на годината Вие направихте касов разход и изведохте извън бюджета 2 млрд. 900 млн. лв., което представлява около 2% нов дефицит на начислена основа, тоест, ако прибавим към тези 4,5% тези 2%, означава, че реално при добро изпълнение на приходите и съответно на разходите нашият бюджетен дефицит вече ще отиде на 6,5%. Кажете ми какво трябва да приемаме месец юни като актуализация на бюджета със стотиците мерки, които сигурно изискват допълнително милиони, ако не и милиарди лева, какъв допълнителен дефицит ще трябва да прибавим към тези 6,5% и докъде и как ще завършим бюджетната 2022 г.? И понеже не се положиха абсолютно никакви мерки за овладяване на инфлацията от месец юни нататък, става така, че няма да може да изпълним двата основни критерия, които са свързани с нашето присъединяване в еврозоната – неконтролируем дефицит, надхвърлящ изискванията на Маастрихтските критерии, и инфлация, която надхвърля значително изискването на Европейската комисия и на Европейската централна банка. Това изказване го правя малко по-разширено, защото като човек, който е работил близо 40 години в Министерството на финансите, никога не съм си позволявал така да раздробявам бюджетния процес и по лъжичка да вкарвам нещата в Народното събрание. Не може на 1 януари да нямаш визия каква ще ти бъде приходната част до края на годината и срещу това какви разходи трябва да предвидиш, за да задоволиш основните приоритети в програмата на управляващата коалиция. Ето защо нашата парламентарна група не може да подкрепи този бюджет…
Вашият бюджет!
Тоест, да, нашия бюджет, само че по определени разпоредби, които не са достатъчни – с това започнах, извадени са някои текстове, но има още много други текстове, които също трябва да функционират от 1 януари 2022 г. Но все пак виждате, че в конструктивен тон говоря пред Вас и ние като конструктивна опозиция ще предложим, независимо от това, текстове между първо и второ гласуване, след като съм убеден, че мнозинството ще приеме този законопроект, които да подобрят качествено съдържанието на Законопроекта. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Първа реплика – господин Каримански, втора реплика – господин Ганев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев, уважаеми народни представители! Мисля, че пропуските, които са направени според господин Ананиев, могат да бъдат добавени между първо и второ четене щом има желания. Смятам, че в Комисията по бюджет и финанси наистина конструктивно върви дебатът, те ще го направят между първо и второ четене, така както и господин Ананиев заяви. [[Шум и реплики.]]
Моля, колеги отляво, много се засили шума от тази страна. Наистина не чуваме и ораторите.
Провокацията на господин Ананиев е да си припомним дали съществува изобщо такъв случай и дали това е безпрецедентен случай на внасяне на бюджета. Да, аз съм малко от по-дълго живелите, така че си спомням два такива случая. Единият случай е в 1993 г., а другият е в 1997 г. [[Възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] Казвам го като фактология. Не го казвам при какви обстоятелства е станало цялото това нещо, а това е фактологията. И само да кажа, че през 1997 г. бюджетът е приет чак на 1 юли, доколкото си спомням. Доколкото си спомням също, господин Ананиев е бил част от Министерството на финансите през този период. [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Браво!“]] Господин Велчев, Милен Велчев, е бил част от Министерството на финансите, предполагам, през този период и господин Ананиев като част от Министерството на финансите през периода вероятно е внасял точно такива предложения, за които сега говори той. Следващото нещо, което искам да кажа, е, че е ясно кога е прието коалиционното споразумение. В коалиционното споразумение ясно сме казали, че ще има актуализация не за нещо друго, не за това, че не може да се направят разчети и разходи, а затова, че когато ние трябва да правим икономия от мащаба на разходи поради неефективно управление в публичния сектор, поради дублиращи се услуги в публичния сектор, поради прилагане на организация за споделени услуги в публичния сектор с цел да се постигне икономия от мащаба, това няма как да стане за един месец, господин Ананиев. Това изисква наистина да се установят тези процеси, да се опишат процесите, защото в много голяма част от публичния сектор процесите не са описани, да се опишат, да се вкарат в стандарти, да се види каква е икономията от мащаба и когато има икономия от мащаба, тя да се отрази в бюджета, за да може след това тази икономия да се ползва по-нататък в актуализацията. Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Господин Ганев, имате думата. Трета реплика не виждам.
Господин Ананиев, напълно не съм съгласен с Вас, че тази коалиция няма визия за следващия бюджет. Напротив, много добре знаят, и поне очакват, много големи излишъци, които не се вкарват, не се обсъждат. И както дълги години Вашата партия използваше и разпределяше тези излишъци, така и те направиха сега – 1 милиард и малко над него, мина с резолюция на парламента, другите милиарди се разпределиха кой както сметне за добре – в правителството имам предвид. Така че визия има, знаят много добре, очакват на фона не на висока събираемост – нека не се лъжем, а да кажем истината, на фона на галопираща инфлация, на фона на това, че електроенергията струва в пъти повече, отколкото би трябвало и колкото можем ние да дадем електроенергия на бизнеса и на частните потребители, защото ние си произвеждаме електроенергията. И това е едно от единичните неща, в които ние сме независими, а Вие нямате политическа воля да отидете в Европа и да защитите нашите национални интереси. Та, приходите, които се очакват, са много повече от заложените, ще има огромни излишъци и ще видим дали тези излишъци ще минат с резолюция на парламента, или ще стане това, което наблюдавахме години наред, но в крайна сметка Вие дойдохте да управлявате, за да продължите промяната… [[Реплики и възгласи от ГЕРБ-СДС: „На кого отговаряте?“, „Еее!“]] Ами не е към Вас, господин Ананиев, тъй като не може да говорите, или както неволно каза господин Вигенин: „Госпожа Ананиева“.
Господин Ганев, моля да се държим на ниво в парламента. Заповядайте за дуплика, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Каримански, неудобно ми е да направя ретроспекция на двете години, защото Вие знаете – и 1993-а, и 1996 г., пред каква ситуация беше изправена нашата държава, за да стигнем до въвеждането на Валутния борд, за да възстановим икономиката на държавата и нормалния живот на българските граждани. Всъщност сега някой може да каже, че ситуацията също е особена. Тя е особена, но по друга причина. В продължение на седем месеца две служебни правителства, два парламента не успяха да намерят общото, за да излъчат нормално правителство, това е причината. В никакъв случай тази причина не може да се сравнява с факторите, които повлияха през тези две години, които споменахте, за да се вкара бюджетът по-късно. По втория Ви въпрос, който е свързан с актуализацията на бюджета. Извинявайте, обаче от първия ден, от който правителството на ГЕРБ предаде управлението на първия служебен кабинет, а след това имаше и втори, след това вече има и месец управление на редовно правителство, през цялото време се говореше за далаверите, за кражбите, къде изтичат парите… Е, извинявайте, ама осем месеца! Осем месеца сте могли много добре да си направите сметка и онези 12 милиарда, за които казвате, че са откраднати, да определите ресурса, който може да ползвате за новите политики. Аз се връщам само на изказването на министъра на финансите, който не засегна тази част, а засегна това, че пет месеца трябва сега експертите от четирите политически сили, формиращи управленското мнозинство, да правят сметки. Ами да ми ги дадат на мен, аз ще ги направя за един месец най-много. [[Възгласи от ГЕРБ-СДС: „Браво!“ и ръкопляскания.]] На въпроса на господин Ганев. Недейте да вярвате толкова много на това, което говори финансовият министър, че едва ли не седемте милиарда и 900 млн. лв., които са над изпълнението на бюджета за 2020 г., тоест това е преизпълнението, е лична заслуга на служебните кабинети и може би си слага вече и едномесечното управление на новото правителство. Ще Ви кажа само няколко цифри. През месец май, когато ние предадохме управлението на първия служебен кабинет [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , преизпълнението на приходите на нашето правителство – данъчни, неданъчни, помощи и дарения, беше 2 млрд. 800 млн. лв., или 16,1% спрямо същия период на миналата година, и то при инфлация 0,5%.
Времето, господин Ананиев, доста напредна!
Ако съпоставите при други равни условия и вземете предвид галопиращата инфлация от 7,3% към месец ноември, Вие ще разберете, че събираемостта по времето на нашето правителство е била много по-висока, отколкото тази сега.
Благодаря, господин Ананиев. Думата за изказване има господин Чобанов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми представители на изпълнителната власт! Наистина се намираме в трудна ситуация от гледна точка на бюджета с уговорката, че това, което разглеждаме, не е бюджет, а Законопроект, който има отношение към някои от разпоредбите на бюджета и можем да кажем, че първото най-добро от гледна точка на икономическата теория, тоест оптималният вариант беше да започнем годината начисто с нов бюджет. Това очевидно не се случи. Второто най-добро, доколкото този акт има своето място и значение, което обсъждаме днес, беше той да бъде приет в края на миналата година. Мисля, че за това имаше достатъчно време въпреки краткия живот и на правителството, и на парламента, но за съжаление, и това не се случи и сега се налага да приемаме разпоредби, които имат ретроактивно действие, тоест дори и на 20 януари да приемем този акт, той ще влезе в сила от 1 януари и ще промени в някои от своите части вече съществуващи икономически взаимоотношения. Пример е чл. 79, който се визира от бюджета и който засяга факта, че държавните институции, които ползват общински имоти, не плащат наем. Знаем, че го отменяме всяка година със Закона за бюджета за съответната година и те не дължат този наем, но тъй като миналата година не го направихме за 2022 г., от 1 януари общините имат право да получат наем от държавните институции. Очевидно ние ще им отнемем това право отново, но този път ретроактивно – със задна дата, което не е най-чистият вариант от нормативна и юридическа гледна точка. За съжаление, на нашето внимание отново е представен акт, който има отношение към бюджета, подобно и на актуализацията на бюджета, която разгледахме миналата година, който не е добре доизчистен, догледан и оформен от страна на вносителите. Видяхме и вчера на заседанието на Бюджетната комисия, че самата изпълнителна власт и институциите, като Министерството на здравеопазването, институции, свързани със социалния сектор, общините, които са напълно забравени, между впрочем, в този акт, имат своите нормални, справедливи и полезни предложения за промени в акта. Ако той беше догледан както трябва, можеше те да присъстват в оригиналния вариант на акта и да не се налага да се измисля вариант как между двете четения те да бъдат приложени, но това можем да си обясним може би с факта, че към момента на внасяне на акта самата изпълнителна власт и нейният втори ешелон не беше още комплектован. Той и до момента все още не е и явно всеки новоприсъединен към екипите в съответните министерства и ведомства, има своята визия и своите допълнения към подобна много важна област. От друга страна, отново ще заостря Вашето внимание и върху факта, че ваучерите за храна, които също се третират в този акт, трябва да бъдат разгледани внимателно в това Народно събрание от гледна точка прозрачността на разходите. Тоест да видим как функционира този механизъм, как се разпределят тези ваучери, кои са основните оператори, всички ли имат достъп до тях? Надявам се, когато разглеждаме бюджета, това ще се случи – заявка, за което направихме още при разглеждане на актуализацията на бюджета, миналата година. Има разпоредби, които са механични. Това е чл. 1, т. 4, в който новите ангажименти за разходи и новите задължения за разходи, са определени на 25% от миналогодишните. Не става ясно защо, тъй като там нямаме плавност във времето, тези ангажименти могат да възникнат като намерения в по-големи обеми и по този начин не е ясно какъв точно проблем решаваме, като задаваме подобно ограничение от 25%. Между другото, с желанието за повече прозрачност и ако има подобни намерения, беше добре едно приложение да опише точно колко са тези ангажименти за разходи по отделните министерства и ведомства, тъй като знаем че текущо по време на годината се променят тези две позиции и към момента трудно можем да се ориентираме тези 25% какво точно означават, но това не е направено. Между другото, необходимо е Министерският съвет със свой нарочен акт да приеме и лимитите на министерствата, нищо че се третират от Закона за публичните финанси, за по-голяма яснота и прозрачност. Разчитаме, че поне с постановление на Министерския съвет или дори тук с приложение към този акт, ще посочите министерство, разпоредител с бюджет, по разпоредител с бюджет, с какви точно лимити за разходи ще разполагат, за да сме сигурни, че Законът за публичните финанси ще бъде изпълнен. И вчера на Бюджетната комисия се чу призив да има здрав разум, като се разглеждат подобни документи, като се разглежда и бюджетът. Надявам се, че в новия бюджет, който ще представите, вероятно до края на януари, ще има здрав разум, ще има и качество, но минималното ми желание и надежда, която имам, е, че поне ще има общо разбиране от страна на управляващата коалиция за процесите и рисковете, които протичат и за тяхното управление. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чобанов. Има ли реплики към изказването на господин Чобанов? Не виждам. Следващо изказване – господин Вълчев, след това е господин Адемов. Да редуваме групите, господин Адемов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Използвам изказването като реплика на господин Каримански. Да, ние осъзнаваме, знаем, че има обективни обстоятелства, които пречат Законът за държавния бюджет за 2022 г. да бъде приет до края на предходната година. Знаем, че не може за 15 – 20 дни да се изготви един проектобюджет, но знаем също така, тъй като споменах, че и аз съм работил в Министерството на финансите, знаем, че той може да се изготви за 30 – 40 дни. Днес е 40-ият ден от работата на правителството. Правителството си е дало комфорт от 60 дни. Този комфорт бихме могли да го преглътнем, ако не беше толкова неблагоприятна социалната ситуация и най-вече ако нямаше такава волативност в цените – рязък скок в цените на електроенергията. Нещо повече правителството с този законопроект си признава, че си дава комфорт до 31 март, като редица социални плащания, вчера зададох въпроса на представителите на Министерството на финансите, всички тези социални плащания, чийто срок на действие на разпоредбите удължаваме, ще бъдат актуализирани не от 1 януари, а от 1 април. Тоест следващият закон за бюджета няма да бъде годишен, а ще бъде деветмесечен. Тоест правителството не просто си дава комфорт от време, но и спестява средства – средства, които дори със задна дата няма да компенсира редица бенефициенти и на социални плащания, и бюджетните организации за това. Това не са наши думи, а на КНСБ. Вчера казаха, че за първи път от 10 – 11 години, в лошите 10 – 11 години, средната работна заплата и минималната работна заплата намаляват реално. Да, последните 10 години средната и минималната работна заплата растяха с по-висок процент от инфлацията. За първи път имаме инфлация, която изпреварва ръста на доходите. И това, което също разбрахме вчера на Бюджетната комисия, е, че политиката по доходите ще бъде от 1 април. Тоест няма да има нова политика по доходите от 1 януари, а от 1 април. Това е един удобен за правителството законопроект. Разбираме, че той трябва да се приеме, защото има вакуум, но не разбираме желанието на правителството да си даде комфорт, когато ситуацията е с ескалиращи цени. В момента излизат сметките за ток, в това число на бюджетните организации. Впрочем голяма част от бюджетните организации с лимитите, които ще бъдат определени с този закон, няма да могат да посрещнат разходите си за януари и февруари. Дори да е 5% цената на енергията, на енергоносителите в бюджета на една организация, можете да направите сметка, ако се увеличава 2,5 пъти примерно, колкото средно наблюдаваме увеличение, това няма как да бъде посрещнато от бюджетите. Нямат такъв буфер бюджетните организации, няма нито една бюджетна организация…
РЕПЛИКА: [[От Продължаваме Промяната, от място]] : Нали анализираме и компенсираме пряко…
Няма какви услуги да анализирате, защото дори да направите някакви минимални спестявания от споделените услуги, те ще отидат за допълнителната енергия. Така че това не е никакво оправдание, че правите анализ на споделените услуги и така нататък, по-скоро е хвърляне на прах в очите. Идеята на Законопроекта в този му вид с датата 31 март е да се спечели време и да се спестят средства от компенсации на бенефициентите. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Вълчев. Има ли реплики към изказването на господин Вълчев? Заповядайте, господин Ганев. Сега, да, можете да започнете, може би да удължим времето, защото Ви свършва.
Да.
Да, удължете времето на групата.
Господин Вълчев, като човек, който оглавявахте едно от тези ключови министерства, във всяка една държава каквато би трябвало да е и в България, аз ще вляза малко повече в детайли за това нещо, което визирахте Вие, щрихирахте го, но не влязохте в конкретика. За какво става дума? Да кажем директно училищата ще страдат и ще трябва да решават откъде да взимат пари – откъде, за да платят ток, който е 30% или повече, не знам вече докъде ще стигнем до края на месец март? Откъде? Ще режат заплати ли, няма да правят ремонти или как ще процедират? Според Вас това държавническо мислене ли е в момента? Да имаме планувани и знаени милиарди, които ще съберем повече от въпросната инфлация, и съвсем целенасочено да кажем: каквито разходи имате – оправяйте се с тях. От 1 април ще Ви дадем малко повече пари. Ами до април? Три месеца. Ще се радвам някой от Министерството на финансите или тук присъстващият председател на Комисия по образование да каже има ли сигнали за това нещо? Някой сигнализирал ли е за този сериозен проблем? Предполагам, че никой няма да излезе да отговори, но аз ще Ви го кажа пак – директорите трябва да избират как ще процедират, и как ще направят така, че да си платят сметките. Защото 5%, както беше посочено, буфер няма. При ток, поскъпнал 30% и всичко друго поскъпнало като консумативи – как ще се процедира според Вас? Три месеца – оправяйте се. Спасението на давещия се е в ръцете му. Това, ако е държавническо мислене, аз не съм съгласен. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте за втора реплика. Трета не виждам.
Уважаеми господин Председател! За хвърлянето на прах в очите. Прах в очите е да твърдиш, че някой, който се е заклел на 13 декември, управлява 40 дни. От 13 декември досега са по-малко от 20 работни дни и внушението, че бюджетът се бави – това е прах в очите. Работи се върху бюджета. Той ще бъде внесен в срок, както е обещано от господин Василев, така че всички сме наясно и хората, които са го писали много пъти, знаете даже по-добре колко време отнема това, и даже според мен трябва да ни похвалите, че сме бързи, а не че се бавим. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев. Имате думата за дуплика, господин Вълчев.
Приемам бележката на господин Митев. Да, не са 40, 30 дни са. Но ако ми следихте изказването, казах, че 30 – 40 дни са достатъчни, ако се чувствате отговорни и под натиска на времето – за приемането на този бюджет. А трябва да се чувствате отговорни и под натиска на времето, защото и това, което господин Ганев каза, компенсациите са необходими. Много голяма част от бюджетните организации няма да могат да посрещнат сметките си. Но по-големият проблем е, че обвързаните социални плащания с тези стойности няма да бъдат компенсирани. За най-трудните месеци те няма да бъдат компенсирани. Разбирам, че Ви трябва време да анализирате, анализите са хубаво нещо, но нямате комфорта да ги правите прекалено дълго време. Бюджетната процедура започва месец март с решение на Министерския съвет. Основната част от бюджета се прави през месец май – от май до септември. Тогава финансов министър беше сегашният министър, 96 – 97% от бюджета е исторически, прави се на историческа база, тоест имате едни два-три процента, които трябва да се направят. Пак казвам, те не могат да се направят за 15 дни, но за 30 дни, ако се чувствате отговорни, можете да ги направите. Ако сте анализирали, а аз съм убеден, че министър Асен Василев поне от месец май до септември е анализирал задълбочено, с целия си аналитичен капацитет и все пак не е оставил нищо неподготвено в Министерството на финансите. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Вълчев. Следващо изказване – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател! Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми госпожи и господа заместник-министри, представители на Министерството на финансите и на Министерството на здравеопазването! Прави са колегите, които казват, че в момента не разглеждаме Закона за държавния бюджет за 2021-а или 2022 г., бюджета на държавното обществено осигуряване и бюджета на Националната здравноосигурителна каса, а разглеждаме единствено и само удължаване до 31 март 2022 г., какъвто е законово разрешеният срок в Закона за публичните финанси, действието на Закона за съответно трите бюджета до 31 март 2022 г. Защо казвам това? Защото нормативното основание за този начин на удължаване на срока на действие на бюджетите е в чл. 87 от Закона за публичните финанси, където е казано, че въпросите, свързани със събирането на приходите, извършването на разходите и трансферите може да бъде реализирано въз основа на този член от Закона за публичните финанси. Искам да коментирам само няколко параграфа от предложения законопроект, които касаят социалната сфера, защото в 15 от позициите, които са изредени в мотивите, се говори за замразяване на социалните плащания, което е нещо различно от обещанията на управляващата коалиция в хода на предизборната кампания и в коалиционното споразумение. Тоест в рамките на тези три месеца няма да бъдат изпълнени ангажиментите, които бяха приети по време на тези консултации. На първо място, искам да коментирам минималната работна заплата. Минималната работна заплата, както е добре известно, по досегашното законодателство се определя с акт на Министерския съвет, което означава, че това на практика може да се случи, но в България в момента 870 хиляди човека са на минимална работна заплата. Това е един огромен разход и той трябва да бъде предвиден в приходите и в разходите на държавния бюджет. Затова няма как да се реализира и правилно колегите от Министерството на финансите предлагат до края на месец март минималната работна заплата да бъде 650 лв., а не 710 лв., както беше обещано, каквото беше и предложението в Закона за държавния бюджет на служебния кабинет. Помните, че имаше и такъв проект. Защо казвам всичко това? Защото, уважаеми колеги, на този етап проблемен е въпросът не само за размера на минималната работна заплата, а и за механизма, по който се определя минималната работна заплата. Защото през годините не успяхме да се обединим около един механизъм, който да е прозрачен и да удовлетворява както работодателите, така и синдикатите, така и държавата. В българския парламент сме приели Конвенция № 131 на Международната организация на труда, има и проектодиректива на Европейската комисия. Да се надяваме, че този механизъм с определяне на минималната работна заплата с акт на Министерския съвет ще бъде подменен с един по-приемлив механизъм за определяне на минималната работна заплата. На следващо място, в предложения проект е казано, че Агенцията за хората с увреждания до края на месец юни трябва да бъде преобразувана в Държавна агенция за хората с увреждания. Този срок се отлага няколко пъти и аз съм убеден, че дори и предложеният срок няма бъде изпълнен, защото проблемите в тази сфера са изключително много, а Законът за администрацията предполага изграждане и на структури в цялата страна на тази нова Държавна агенция. Всичко това няма как да се случи в рамките на шест месеца. Затова между първо и второ четене от нашата парламентарна група ще предложим за пореден път този срок да бъде удължен до края на календарната година. Понеже тук се разрази една сериозна дискусия около Закона за личната помощ, претендирам, че познавам в детайли този закон, защото с част от колегите сме изстрадали приемането му – между впрочем той беше приет с аплодисменти, ставане на крака на цялата зала и на хората тук, които присъстваха на балкона. Какъв е основният проблем? Основният проблем не е в коефициента 1,2 – 1,4. Разбира се, че това е проблем, но вижте сега за какво става въпрос, обяснено в числа: когато става въпрос за коефициент 1,2 – това е часовата ставка за предоставяне на услугата „Личен асистент“. Когато става въпрос за 1,2 от 650 лв., сега часовата ставка при минимална работна заплата 650 лв. е 3,92 лв. Ако коефициентът е 1,4, при тази часова ставка на минимална работна заплата 650 лв., при 1,2 коефициент часовата ставка за лични асистенти е 4,70 лв., а при 1,4 става 5,49 лв. Разликата е 79 ст.! За 79 ст. не си заслужава такава дискусия. Проблемът е друг. Проблемът е съвършено различен. В чл. 20 от Закона за хората с увреждания е казано, че всички хора с трайни увреждания имат право на индивидуална оценка на потребностите и там – в направлението, което издава съответната служба от дирекция „Социално подпомагане“, се определя броят на часовете. Само че Законът за личната помощ е ограничил часовете на осем часа на ден или 168 часа в рамките на един месец. Това, разбира се, има своята цена. Нали знаете, че хората, които ползват лични асистенти в България, са някъде около 24 – 25 хиляди, а в началото идеята беше, че на лична помощ имат право тези, които са със 100% увреждане с чужда помощ и с 90% с чужда помощ. Какъв е проблемът? Тук преди малко колегите от управляващата коалиция казаха, че осемте часа са малко. Окей, ние ще предложим часовете да бъдат 12. Финансовата оценка на това трябва да направите Вие, уважаеми колеги, от управляващата коалиция. Ние сме съгласни да бъдат и 12 часа, за да може да бъдат задоволени индивидуалните потребности на хората с увреждания. Нещо друго. Колеги, моля Ви да не предрешаваме проблема на хората с увреждания без хората с увреждания, защото е изключително важно да чуем техния глас. Когато сме чули техния глас, можем да правим реалните предложения. С тези аргументи исках да допълня това, което каза преди малко господин Чобанов. Нашата парламентарна група ще направи своите предложения между първо и второ четене, за да може този проект на решение на Народното събрание да има малко по приемлив вид. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Адемов. Има ли реплики към изказването на господин Адемов? Заповядайте, господин Ганев. Имайте предвид, че времето Ви наистина вече не може да бъде удължавано, остана малко. Сега ще покаже системата – минута и малко.
Репликата ми е следната. Благодаря, за изнесената информация. От нашата група също бихме застанали и подкрепили решение, което да направи промените, така че да избегнем порочната практика да са осем часа. Защото грижите за тези деца не свършват от осем до пет, не е човешко – даже не е и коректна думата, не е хуманно да казваме: от осем до пет ще Ви платим, за да си гледате детето, което е в тежко състояние, а след това вече не работите и няма да си гледате детето – респективно грижите за него, оправяйте се както искате. Така че благодаря за това нещо, което, ако го внесете, ще Ви подкрепим. Ако не го направите, ние ще се постараем и ще внесем нужните промени, ще ги дадем тук на дневен ред, за да ги обсъждаме и гласуваме. Заслужава си да се отделят пари за това нещо, защото тук е борба за оцеляване на тези хора. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Втора реплика има ли? Не виждам. Заповядайте, господин Адемов, за дуплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Ганев, не разбрах дали това е реплика, или подкрепа на това, което казах, но важният въпрос, когато говорим за хората с увреждания, е, първо, да кажем, че в България хората с увреждания са 650 хиляди. Второ, те отдавна не вярват на политици. Вярват на това, което преживяват в действителния живот – това, за което Вие казахте, проблемите, които ги има. За да можем да се опитаме да решим техните проблеми, ние не можем единствено и само с инструмента финансова подкрепа да решим този проблем. Защото важното за тях е да получат подкрепа от държавата за преодоляване на всякакви препятствия, не само битови, за да могат да реализират техните права. Това е най-важното нещо. Защото, колкото и повече финансов ресурс да има, ако ние не решим основния проблем да им дадем възможност за интеграция в системата на образование, на пазара на труда, в реалния живот, трудно можем да решим техните проблеми единствено и само с финансов ресурс. Да не говорим, че това няма как да се случи и без финансов ресурс.
Благодаря, господин Адемов. Преминаваме към следващото изказване. Господин Сабрутев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим Законопроекта на Министерския съвет за удължаване действието на разпоредбите на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Същото е техническа необходимост. Държавата трябва да продължи да оперира и да разплаща всичко необходимо, с което да се гарантира макроикономическата стабилност на страната до изготвянето на новия бюджет. Продължаваме действието на разпоредбите на бюджета за 2021 г. не защото са добри, не защото са релевантни към 2022 г. Истината е, че мястото на бюджета за 2021 г. е в 2021 г. Нов Закон за публичните финанси ясно урежда подобни ситуации, в които няма приет от Народното събрание нов Закон за бюджета за следваща година. Причините да не гласуваме бюджета за 2022 г. са напълно обективни и всички ги разбираме. Същото е вследствие на политическата обстановка в България. Напомням отново, че правителството беше гласувано преди по малко от месец – преди малко споменахме точните дни, от когато имаме работно правителство, а Комисията по бюджет и финанси, която трябва да гласува Проектобюджета, беше сформирана буквално в последните дни преди коледната ваканция. Истината е, че за изготвяне на нов бюджет е необходимо време. С гласуването на удължаване на действието на разпоредбите на миналогодишния бюджет даваме необходимото нужно време на правителството да изготви новия такъв, който да отразява новата политическа реалност, политиките, заложени в коалиционното споразумение и всички допълнителни мерки, които ще се предприемат в областта на социалното подпомагане, здравеопазването, пенсиите и всички други сектори. Тъй като времето за изготвяне на нов бюджет не може да е безкрайно, от Министерството на финансите ясно заявиха, че новият бюджет ще бъде изготвен и внесен в парламента до края на месец януари. Трябва да се престане с тези спекулации относно забавяне и безкрайно изготвяне на бюджет. Вярваме, че поставеният срок за изготвяне на нов бюджет е оптимален, имайки предвид, че същият ще отразява изцяло нова политическа реалност, изцяло нова визия за развитие на България в година, изпълнена с изключително много предизвикателства. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Сабрутев. Има ли реплики? Не виждам. Следващо изказване – госпожа Сачева, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Искам да обърна Вашето внимание на една тема, която не дискутирахме до този момент – темата за социалните услуги, домовете за стари хора и социалните услуги за хора с увреждания. Тази тема е изключително важна. Беше поставена в Комисията по труда и социалната политика. Настоящият предложен законопроект не предвижда по никакъв начин да бъдат компенсирани социалните услуги, които в момента също се намират в изключително тежко положение предвид това, че има повишени цени на електроенергията и съответно на техните сметки за отопление. Не само това. Знаете, че всъщност това са едни от най уязвимите групи по отношение на пандемията от COVID-19 – както възрастните хората, така и хората с увреждания, които се намират в резидентни услуги. Разбираеми са ограниченията на Закона за публичните финанси и разбираме аргументите на Министерството на финансите защо не е предложена компенсация. Надяваме се от 1 април и в предложения законопроект за бюджета за 2022 г. да видим едни чувствително завишени стандарти. Затова настояваме управляващото мнозинство да изисква от Министерството на труда и социалната политика да се направи пълен преглед на ресурсите и средствата по Оперативна програма „Развитие на човешки ресурси“. В случай, че има такива възможности, да се удължат проектите и програмите, с които се финансират социалните услуги – например „Патронаж плюс“, до края на 2023 г. Бих искала да Ви обърна внимание, че когато ние сме планирали нашите разходи за социални услуги, и не само, всички социално-икономически мерки бяха планирани далеч извън времето на нашия политически мандат, включително по отношение на социално-икономически мерки за бизнеса, услугите за родители и така нататък. Включително и въпросният проект „Патронаж плюс“ беше планиран до 2021 г. – до края на 2021 г., независимо от това че в страната имаше избори. Надявам се на такова дългосрочно планиране и от Ваша страна, защото, когато говорим за социалните услуги и за домовете за стари хора, те няма откъде да платят своите сметки и да намерят допълнителни средства за дезинфектанти, за санитарно-хигиенни материали и така нататък, а там положението може да бъде наистина много сериозно и тежко особено в настоящата пандемия. Надявам се, че ще обърнете внимание на този проблем, защото той е изключително важен. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Сачева. Има ли реплики към изказването на госпожа Сачева? Не виждам. Следващо изказване – Теменужка Петкова. Ако има заявки от други групи, моля да ги направите. След госпожа Петкова е записана Ирена Димова също от ГЕРБ. Засега е това. Заповядайте, госпожо Петкова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! Аз също, подобно на господин Ананиев и господин Вълчев, съм дългогодишен служител на Министерството на финансите и добре си спомням 1997 г., която тук бе посочена като случай, в който бюджетът не е бил приет в рамките на съответните срокове по бюджетната процедура. Но тогава ситуацията беше коренно различна. Ако си спомняте, тогава беше взето решението за въвеждане на Валутен борд, тогава имаше галопираща инфлация, имаше фалирали банки. За радост ситуацията днес не е такава от гледна точка на финансовото и икономическото състояние на страната, но пък за сметка на това сме изправени пред други няколко кризи, които наистина изправят страната ни на голямо изпитание. Кризите са, на първо място, здравна, социална, ценова криза. Всички сме свидетели на това как галопират цените на енергоресурсите и как това се отразява на цели системи. Ето защо аз считам, че правителството имаше необходимото време и смятам, че беше длъжно да положи всички усилия така, че да може за осигури в тези кризисни времена предвидимост за българските граждани, предвидимост за българския бизнес, тъй като именно в такива моменти чрез бюджета, чрез политиките, които са заложени в бюджета, става ясно как ще преминем през всяка една от тези кризи. За съжаление, това не се случи с бюджет 2022 г. и това поставя под голямо изпитание цели системи. Много е сложна ситуацията с българските общини. Вчера в рамките на Бюджетната комисия присъстваха и колегите от Националното сдружение на общините, а пък и ние непрекъснато поддържаме връзка с кметовете на общини, те са силно притеснени от това как ще посрещнат значително по-високите разходи за енергоресурси. Само през месец януари спрямо декември на предишната година цената на природния газ скочи с 30%. Тези 30% не фигурират в бюджет 2021 г., тоест тук се отваря един сериозен дефицит в бюджетите на общините. Тук се включват и финансирането за здравните заведения, за училищата. На голямо изпитание са поставени цели сектори, бизнесът също. Той трябваше да има необходимата предвидимост, за да може да планира как да функционира, как да систематизира своите разходи така, че да може да посрещне тази криза. И правителството беше това, което трябваше да осигури тази предвидимост и на бизнеса, и на общините, и на здравните системи. Аз съм изненадана защо се наложи това закъснение, при положение че една голяма част от министрите в това правителство са части от двете служебни правителства, които преди това управляваха, и имаха един достатъчно дълъг период от време, за да анализират системите, да изготвят своите прогнози – ние помним как се влезе в управлението още през месец май 2021 г., със заявката за бързи анализи, за взимане на съответни решения. Сега се оказа, че такива анализи или не са правени, или са били половинчати, защото свидетели сме на това, че се наложи едно безпрецедентно удължаване и влизане в 2022 г. без бюджет. Всички ние останахме с впечатлението, че още когато водихте, колеги от управляващото мнозинство, преговорите за съставяне на правителство Вие сте наясно с отделните сектори, със секторните политики, с проблемите, с дефицитите, които биха могли да бъдат генерирани в тях, но за съжаление, се оказа, че това не е така. Очевидно правителството не е достатъчно подготвено и запознато с цялата тази ситуация. Както и господин Ананиев спомена, ние от Политическа партия ГЕРБ-СДС няма как да подкрепим такъв един законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Петкова. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Госпожа Димова има думата.
Благодаря, господин Председател. Господин Председател, уважаеми колеги! За пореден път тук, пред Вас, ще потвърдя и ще кажа, че наистина се намираме в безпрецедентна ситуация, а именно започваме година без приет бюджет – държавен, обществено осигуряване, здравен. Замразяват се доходите, а се галопират цените на тока, увеличават се потребителските стоки, има инфлация. На Комисията ни припомниха, че това се е случвало през 1993-а и 1997 г. Тук също ни припомниха тези години. Уважаеми колеги, обърнете внимание – 1993-а и 1997 г., запомнящи се години, а именно една много нарицателна зима, която ние всички помним. Пази Боже, тази зима да не е същата, въпреки че от всичко случващо се дотук, от всички неадекватни мерки, има предпоставка за такава. Ние, както заявихме няколко пъти от трибуната, ще гласуваме „въздържал се“. Защо? Бюджет при добро желание се прави за 30 дни – максимум за 45 – стига да се работи повече, отколкото да се анализира. [[Шум и реплики.]] Какво ни се декларира в момента? Приемаме бюджет, внасяме базов бюджет до 31 януари… [[Реплики от народния представител Настимир Ананиев.]]
Моля Ви, господин Ананиев.
…приемаме го... Моля Ви, господин Ананиев, имате възможност и тук на трибуната да се изкажете.
Може да е едно и също, но не го е казал всеки един от групата, така че да им дадем тази възможност. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Продължете, госпожо Димова.
…след това ще го анализираме и ще го актуализираме – юни, юли. Какво Ви говори това? Може би Ви трябва по-задълбочен анализ или непознаване на материята. И когато в Комисията ни се дава Франция за пример, че много пъти актуализира своя бюджет, нека бъдем коректни и от тази трибуна да дадем Франция за пример какви мерки е взела за помощ на бизнеса и населението си във връзка с ковид кризата и с инфлацията. Колеги, аз наистина не мога да определя ситуацията, в която се намираме. Променяме икономически отношения със задна дата. Веднага ми възникна въпрос: защо това решение не го приехме на 23 декември? Може би ни трябваше по-задълбочен анализ. Във връзка с това, че икономическите отношения се приемат със задна дата, на вчерашната Комисия изискахме Министерството на финансите да ни предостави общ размер на разходите, които държавата ще направи до 31 март. Необходимо е също да се конкретизират и бюджетните взаимоотношения между централната власт и общините. Защото, колеги, в момента нашите общини са като изоставено дете от майка си. Знаем, че от кмета в една община се изисква много – жителите разчитат на неговите решения. Общините ни в момента са на ръба на оцеляването. В момента те са като Ванга – гадаят дали ще могат другия месец да си платят уличното осветление. Ще успеят ли да платят трикратно увеличения ток, или ще преминем към мрачна зима? Между първо и второ четене, както и преждеговорившите колеги казаха, ще внесем нашите предложения. И в заключение – може би това не е написано и не се повтаряме – с най-добри чувства към управляващата коалиция, искам да Ви призова да предпочетете в действията си повече работа, работа, работа, а не анализ, анализ, анализ! Само по този начин ще успеем да помогнем на бизнеса и хората и ще бъдем адекватни на всичко, което хората очакват от нас и за което са ни избрали. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Димова. Има ли реплики? Заповядайте, господин Ангелов, за изказване.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Защо ще гласуваме „въздържал се“? Бюджетът, който се предлага в частта „Здравеопазване“, касае две големи институции, които в момента, са особено възлови на фона на сериозната здравна криза, която предстои, а именно бюджетът на Националната здравноосигурителна каса и бюджетът на Министерството на здравеопазването. Кои проблеми няма да реши този бюджет, който ние в момента ще гласуваме? – продължаването на действието на бюджета от 2021 г. В момента лечебните заведения в България получиха прогнозните си бюджети, така наречените лимити, за месец декември 2021 г. Всички те са намалени и в крайна сметка този бюджет не решава изискването за предоставяне на 100% по така наречените „неблагоприятни условия на труд“. Тук обаче трябва да се мисли сериозно и за стопанските разходи на лечебните заведения – университетски, областни и общински болници, които са изключително завишени заради сметките за ток, вода, парно и газ. Липсата на допълнителен финансов ресурс в тези месеци – януари, февруари и март, когато сметките за парно и за ток са най-големи, ще изправи някои лечебни заведения до стената, а може да доведе и до фалити на лечебни заведения. Този бюджет не решава и предоставянето на допълнителни финансови средства за работещите в лечебните заведения фармацевти и помощник-фармацевти по механизма 600, 360 и 120 лв. Разбира се, бюджетът на Националната здравноосигурителна каса трябва да гарантира и осигуряването на медицинските изделия за пациенти, които са оперирани с онкологични заболявания, а това досега не се случва по отношение на бюджета на Министерството на здравеопазването, който включва и трансфери към Националната здравноосигурителна каса и е насочен към финансирането на националните програми и осигуряването на ваксини за българското население. Уважаеми колеги, в бюджета на Министерството на здравеопазването по линия на Наредба № 3 се финансират и бюджетите на общинските лечебни заведения.
Господин Ангелов, извинете за секунда. Да удължим ли времето на групата? [[Шум и реплики.]] Удължено е, добре. Извинете, ще Ви дам малко време заради прекъсването, което направих. Продължете!
Липсата на допълнителен финансов ресурс, който да бъде насочен за финансиране на дейността на общинските лечебни заведения по Наредба № 3, за да компенсира повишените сметки за ток, парно и газ, ще доведе категорично до фалити на общински болници, също така и допълнителните разходи за кислород, които правят общинските лечебни заведения. Именно затова смятаме, че липсата на справедливост в предложеното проекторешение за гласуването на този бюджет – част от бюджетната процедура на страната, ние ще гласуваме „въздържал се“. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Ангелов. Реплики? Няма. Други желаещи за изказване? Не виждам. Прекратяваме дискусията. [[Реплики от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Нямате време никакво. Заповядайте за процедура, макар че процедурата също се вписва, имате десетина секунди. Десет секунди имате. Заповядайте.
Ще се опитам да се вмъкна. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като гласуваме особено важни удължавания на Закона за държавния бюджет, смятам, че би трябвало да има повече депутати в залата, поради което искам почивка. Настояваме за почивка, за да се съберат повече депутати в залата, които да дадат една представителност на това гласуване – да не го гласуваме стотина човека, както виждам в момента. Благодаря Ви.
Не казахте колко, но давам 15 минути почивка. Мисля, че дебатът не беше твърде уморителен. След 15 минути продължаваме с гласуването и следващия законопроект. [[След почивката.]]
Подлагам на гласуване Законопроект за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 47-102-01-12, внесен от Министерския съвет на 23 декември 2021 г. Моля, процедура за гласуване. И започваме междувременно с колегите, които са онлайн. Венцислава Любенова? Не я виждам. Нещо стана със системата. Сега гласувайте и продължаваме. Венцислава Любенова? Няма я. Десислава Атанасова? Не се вижда. Десислава Танева?
Въздържал се.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
Против.
Добре ли чух – Мустафа Карадайъ е против? [[Реплика.]] Извинявам се, просто не го виждам. Пламен Абровски?
За.
Христо Иванов?
За.
Така. Десислава Атанасова има още един последен шанс да гласува.
Въздържам се.
Въздържа се. Добре. Госпожо Любенова?
Да.
За, тоест. Добре. Гласували 198 в залата и осем онлайн – това прави 206, от тях за 117 плюс 5 – прави 122. Нали така? Сто двадесет и два гласа за, против 10 общо, въздържали се 74 общо. С това предложението е прието. Преди да дам процедура на господин Ченчев – процедура на господин Каримански. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедура за намаляване срока за предложенията от народните представители между първо и второ гласуване на Законопроекта, който гласувахме току-що. Моля на основание чл. 79, ал. 1, изречение пето от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът за предложения за изменение и допълнение в приетия вече на първо гласуване Законопроект да бъде намален от седем на пет дни, тоест срокът изтича в понеделник – 17 януари 2022 г., в 18,00 ч. Благодаря.
Благодаря. Подлагам на гласуване така направеното предложение от господин Каримански. [[Реплика.]] Обратно? Кой – не виждам? [[Уточнения.]] Заповядайте за обратно предложение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, правя обратно предложение. Смятам, че такива разпоредби, които следва да бъдат гласувани на второ четене, заслужават една по-обстойна експертиза, един по-обстоен анализ, съответно считам, че срокът от пет дни ще бъде прекалено кратък. Така че моля да остане старият, предходният срок от седем дни, който дори и за мен също е твърде кратък, но смятам, че в най-пълна степен ще отговори на желанието на всеки от народните представители да направи своите предложения, които да обсъдим с всички Вас на второ четене. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. След така изразените становища, моля да преминем към гласуване на предложението на господин Каримански за съкращаване на срока. Процедура за гласуване. Започваме – госпожа Любенова?
Да.
За. Десислава Атанасова?
Против.
Десислава Танева?
Против.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
Против.
Пламен Абровски?
За.
Христо Иванов?
За.
Гласували 206 общо народни представители: за 121, против 84, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте за процедура, господин Ченчев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Втора точка от нашия дневен ред е „Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране“. Тъй като вносител е Министерският съвет, а аз не виждам нито един представител на Министерския съвет тук, предлагам днешната втора точка от дневния ред да стане точка трета от утрешния дневен ред – за четвъртък. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ченчев. Обратно становище? Господин Ганев, заповядайте.
Господин Председател, мисля, че управляващата коалиция в момента прави предложение за второ безумно искане, което най-вероятно ще си го одобри, но на фона на това, че през целия ден бързате да си тръгнете и в момента искате да претупате и това нещо, не Ви прави чест. Единствено стигаме до изводи, че Ви е страх. Но моето обратно предложение е това да не бъде приемано, още повече, че на Председателския съвет предупредих председателя, че групата на ВЪЗРАЖДАНЕ има да чете декларация. Изчакахме от уважение към това, че се разглежда бюджетът и държим това нещо да бъде изпълнено – да си прочетем декларацията. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Аз смятам, че с декларациите няма да има проблем така или иначе. Нека да подложим на гласуване това предложение, след което, ако то бъде одобрено, аз ще дам думата да се прочетат и респективно декларациите, тъй като и други групи ме предупредиха, че имат декларация. Подлагам на гласуване предложението на господин Ченчев – точка втора от днешния дневен ред да стане точка трета за четвъртък от утрешния пленарен ден. Преминаваме и към онлайн участниците. Венцислава Любенова?
За.
Десислава Атанасова?
Против.
Десислава Танева?
Против.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
Против.
Пламен Абровски?
За.
И Христо Иванов?
За.
Гласували 207 народни представители: за 103, против 99, въздържали се 5. Предложението не е прието. [[Реплики.]] Прегласуване. Моля процедура за прегласуване. Така е по Правилник – може да се поиска. Моля отново да се гласува. И преминаваме отново към колегите, които са онлайн. Венцислава Любенова?
За.
Десислава Атанасова?
Против.
Десислава Танева?
Против.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
Против.
Пламен Абровски?
За.
Христо Иванов?
За.
Гласували 210 народни представители с колегите, които са онлайн: за 104, против 104, въздържали се 2. Предложението не е прието. [[Единични ръкопляскания.]] Продължаваме по дневния ред. [[Реплика.]] Заповядайте по начина на водене.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Сега, въпреки малко странната процедура, която беше поискана, и слава Богу, отхвърлена, предложена от „БСП за България“, практиката винаги е била, когато няма министър или представител на Министерския съвет в парламента да представи от името на вносител, не е да се прекратява заседанието, каквото беше предложено, ами да се отложи, докато дойде представител. Аз доколкото съм запознат, и двамата министри на икономиката, един от тях би трябвало да представи Законопроекта – не са карантинирани и няма никакъв проблем да присъстват в залата. Затова, господин Председател, по-скоро моето предложение е да се даде почивка от някакво нормално време, за да може представител на Министерския съвет да дойде, да присъства и да представи Законопроекта. Мисля, че и председателят на Комисията няма да има нищо против. Това принципно е редното и правилното – да има представител на Министерския съвет по време на представянето. Ако съответно Вие не дадете такава почивка, ще се възползваме от правото си на парламентарна група да поискаме такава, за да може все пак коректно да има представител на Министерския съвет по време на разглеждането на Законопроекта.
Сега искате ли такава почивка? Аз ще информирам, разбира се, съответните министри – ако имат желание да дойдат. Не можем насила да ги докараме. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Уважаеми господин Председател, в Правилника пише, че законопроектите на Министерския съвет се представят от представител на Министерския съвет.
Точно така.
Тоест тук не е до желание, а е до изпълнение на Правилника. Дори съм склонен, да не губим парламентарно време, да вървят докладите на комисиите, но преди започване на дебата да има представител на Министерския съвет. Тоест ако няма представител на Министерския съвет до започването на дебата, тогава да дадем почивка, за да може като вносител да го представи, преди да започнем дебатите по Законопроекта.
Да, отчитам това, което казвате. Разбира се, и това е вариант, по който коментирате Вие, но нека да чуем и господин Свиленски и ще Ви информирам как ще продължим.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, хубаво е да слушате, когато се правят предложения за процедури. Предложението беше: поради липса на министър, който да представи Законопроекта, точката да остане за утре. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Никой не е предложил заседанието да се прекратява или да се искат почивки, или да се намалява, или да се увеличава работното време. Предложението беше, докато няма министър, за което съм пледирал във всяко едно Народно събрание, да не се гледа точката. Вие гласувахте против това нещо – искате да гледате точката в отсъствието на министър. Ами приятно гледане! Гледайте точката в отсъствието на министър! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Аз предлагам този дебат по процедурите да го приключим. Стана ясно, че продължаваме със следващата точка от дневния ред, има представител на Министерството на икономиката, така че давам думата на господин Петков да направи предложение за допуск...
Димитров.
Димитров, извинете! Днес нещо бъркам имената.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Правя процедура за допускане в залата на господин Ивайло Яйджиев – заместник министър на финансите, доцент Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, Елена Петрова – началник на отдел „Капиталови пазари“ в дирекция „Регулация на финансовите пазари“. Това са всички представители на Министерството на финансите. Отделно от Комисията за финансов надзор: Мария Филипова – заместник-председател, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност“, и Петя Димитрова – директор на дирекция „Регулаторни режими на инвестиционната дейност“. Благодаря.
Моля, процедура за гласуване за допуск до заседателната зала на Народното събрание. В гласуването участват и колегите онлайн. Венцислава Любенова?
За.
Десислава Атанасова?
Против.
Десислава Танева?
Против.
Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ?
За.
Пламен Абровски?
За.
Христо Иванов?
За.
Гласували 187 народни представители общо: за 147, против 28, въздържали се 12. Предложението е прието. Моля да поканите така изброените лица в залата. Процедура искаше някой от ГЕРБ? Не, добре. Искате ли, господин Христов? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Декларация на парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Преди 25 години, на 10 януари, гражданите обсадиха Народното събрание, за да не допуснат ново червено правителство след злополучното управление на Виденов. Резултатите от това управление бяха чудовищна инфлация, зърнена криза, тотална политическа и икономическа катастрофа. На фона на този крах БСП отново поиска да управлява и предложи да се състави второ нейно правителство. Това доведе до най-големите протести в новата ни история, до национална стачка и блокиране на държавата. България беше изправена пред опасността от гражданска война. Новоизбраният президент Петър Стоянов отказа да приеме съставянето на нов кабинет на социалистите и в същия ден свика Консултативен съвет за национална сигурност, на който БСП върнаха мандата. На проведените предсрочни парламентарни избори СДС спечели пълно мнозинство, изведе България от кризата и обедини хората около каузата на НАТО и Европейския съюз. В следващите години десните правителства работиха за евроатлантическата ни ориентация и утвърждаването на България като достоен член на Европейския съюз. Четвърт век по-късно ни управлява четворна коалиция, в която БСП отново има важна роля. Четвърт век по-късно цените отново летят нагоре, инфлацията расте, токът и газът са непосилни за бизнеса и за повечето домакинства. Четвърт век по-късно се питаме: дали правителството на „Промяната“ няма да ни доведе до този крах, който беше през зимата на Жан Виденов?! Не виждаме потенциал и политическа воля днешното управление да се справи с връхлитащата ни криза. Не виждаме адекватни мерки срещу пандемията от COVID-19. И това не е политическо злорадство, а призив към правителството да се събуди от еуфорията си от овладяването на властта и да се захване с истинските проблеми на България. Загрижени сме за съдбините на България и искрено се надяваме да не се провалите, но това зависи само от Вас, уважаеми управляващи, от Вашите действия и от Вашата воля. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Христов. Заповядайте, господин Ганев, за декларация, предполагам.
Господин Председател, дами и господа! От тази трибуна няколко пъти в най-новата ни история е чувана репликата, че днес е изпит по демокрация. Няколко пъти след този израз в най-кратко време след това правителството, което е управлявало, си е заминавало. Днес е изпит по демокрация! Защото демокрацията не се изчерпва само с това да се плащат данъци. Защото демокрацията е това да се спазва Конституцията и да се спазват законите в нашата държава. Защото демокрацията е да се уважават и да се спазват парламентарните традиции – традиции, които започват с това опозицията да бъде уважавана, а не мачкана и да се прави всичко възможно да бъде унищожена. Защото в момента наблюдаваме точно това – от първия ден на този парламент управляващата коалиция пристъпи към яростно мачкане на опозицията. И ако Вие бяхте избрани с цел да продължите промяната, защото виждахте огромно зло тук, Вие ги надминавате. Защото това, което се случва, е равносилно на всичко най лошо от тях и ги надминавате, отново повтарям. [[Възгласи: „Еее!“ от „Продължаваме Промяната“.]] Защото, когато трябваше парламентарните комисии да се свикат, Вие не проявихте елементарно уважение, камо ли нещо повече. Когато вчера трябваше да дадете на опозицията подкомисия да управлява изразходването на публичните средства от Вас, Вие я дадохте отново на управляващите. Това е потъпкване на парламентарните традиции – нещо, което през последните 12 години не си е позволявал ГЕРБ. Вие в момента това правите! Днес, отново ще повторя, е изпит по демокрация, защото Вие за първи път си позволихте яростно оттук, от тази трибуна, да защитите, да гласувате и да приемете ограничаване правата на депутатите. Вие забранихте и не позволявате част от опозицията да влиза в парламента. Това е потъпкване на демокрацията, уважаеми в кавички депутати, защото изпълняването на чуждестранни изисквания към нас е всичко друго, но не и спазване на Конституцията. Защото, когато дойде денят да ни забраните на вратата, искам да Ви видя всеки един от Вас как ще дойде и ще застане, и ще спре ние да влезем вътре?! Тогава ще е отново изпит за демокрация и тогава ще се сетите, че когато сте чули това от трибуната, правителството е падало, защото в момента има хора отвън, които се борят точно за това. Ще спомена малко факти за това какви са Ви двойните стандарти като управляващи. Само преди няколко месеца тогавашният министър-председател Борисов и сегашният президент Радев изпадат в ситуация да бъдат карантинирани, тъй като са имали достъп с хора, които впоследствие са били доказано болни. Между другото, председателят на Народното събрание заяви, че е болен, но ние така и не видяхме документи. Но да се върнем към основното. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Борисов и Радев тогава ясно и точно си правят в два последователни дни тестове. Тестовете са отрицателни. Знаете ли какво става? Тогава правителството на ГЕРБ сваля карантината на Радев, не си позволява да мачка най-големия си явен опонент към онзи момент. Вие в момента правите точно обратното – когато нагласеният тест за положителност на председателя на Народното събрание, недоказан от никого, в момента карантинира цялото ръководство на тази държава – цялото, най-висшето ръководство на държавата. Когато Костадин Костадинов си прави в два последователни дни тестове и те са отрицателни, именно Вие и Вашето правителство отказа да свали карантината му. Това е поредното доказателство как надминавате тези, срещу които уж се борихте. Да продължим нататък. Днес Вашето Министерство на вътрешните работи знаете ли какво направи спрямо хората, които са дошли да искат справедливост? Ще Ви дам само един пример – от Варна трябваше да тръгнат пет автобуса, дойдоха осем патрулки, свалиха шофьорите и знаете ли за какво ги провериха? За наркотици, петдесет-шестдесетгодишни мъже! И знаете ли какво стана? Случайно тестовете посочиха, че от петима шофьори четирима са дрогирани. [[Смях и шум. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Когато 300 човека обаче обградиха осемте патрулки и поискаха полицаите да направят тест със себе си, знаете ли какво последва? – „Няма да си правим тестове, нямаме!“ И когато беше опасността да има разправия още на тръгване и да имаме бити полицаи, за съжаление, последва суетене и след един час дойдоха нови пет теста. Да Ви кажа ли какъв е крайният резултат на нагласените Ви тестове, както този за ковид на председателя? Отрицателни! Значи теория на вероятностите е един да даде грешка, от пет четири да дадат грешка. Извинявайте, Вие надминавате всичко това, с което в кавички се борихте, защото репресиите продължават и в момента. Може да питате полицията във всеки един голям град как спират всички автобуси, шофьорите са сваляни и са проверявани от до. Това ли Ви е демокрацията?! Това ли Ви е продължаването на промяната към Канада?! Това ли е?! Не, не е това! Това е потъпкване на демокрацията! Затова се връщаме към това защо днес има протест на хора, които се борят да спрат въвеждането на мерки под чужд диктат, защото се въвеждат мерки, които към днешна дата не дават абсолютно никакъв резултат? Не в България само! В цяла Западна Европа, в Централна Европа държави, в които има ограничителни мерки, стигащи до безумието да не позволяват влизане в магазин за хранителни стоки без зелен сертификат, държави с 80 и 90% ваксинация с течност, която е със съмнителни качества, да не употребя по-подходяща дума, същите тези държави в момента са затворени, болниците им са препълнени и се говори за още по строги мерки. Това нещо въведохте и Вие тук, защото въведохте забрана на депутатите да влизат тук без зелен сертификат. И какъв беше резултатът от зеления Ви сертификат? Председателят на Народното събрание отива със зелен сертификат, след което излиза и казва: „Ами аз съм болен!“ Извинявайте, кое точно ни пази? Маските, парцалчета, с които голяма част от Вас са в момента на лицето си, ваксините, които са със странни качества, или зеленият сертификат предотвратява разпространението? Или ще правим заповед да ограничим достъпа на граждани до парламента, но когато другата седмица е клетвата на президента, ще влязат външни посетители. Къде Ви е демокрацията? Ще Ви кажа къде е – на бунището! Потъпкали сте я, само и само да се доберете дотам – да станете част от ръководството на тази държава, да смените кадрите на ГЕРБ в Българската банка за развитие и да сложите свои, да сложите хора, близки до така наречената десница, която е крайна либерална партия, или по-скоро сбирщина на партии. Това нещо не е демокрация! Всичкото това нещо, което виждаме в момента, доведе дотам, че хората, които отказват да взимат сертификати, хората, които са принудени да се ваксинират, наесен ще ги накарате вече не трета, четвърта доза да си слагат от нещо, което е със странни качества. И това нещо води дотам, че ще изпитате недоволството на хората, които са отпред! Това нещо ще доведе дотам, че ще трябва да давате отговор един ден с тези мерки, които съсипаха бизнеса, какво постигнахте! А то е ясно какво – нищо! Сега да Ви кажа какво постигнахте с 15 милиона изразходвани за тестове в училищата. Резултат – 0, 00001. Толкова! А в момента вече, ако не знаете, или по-скоро не го коментирате, се говори, че зеленият сертификат за нашите деца наесен ще стане по два показателя. Няма да има тестове, ще има едно единствено нещо – или преболедувал със зелен сертификат, или ваксинация. И тогава ли ще гледате така и ще подмятате ехидно тук коментарите си?! И тогава ли ще обяснявате зеленият Ви сертификат какво върши и какво постига?! Защото се огледайте – не в България, огледайте се там, където ходите на почивка, огледайте се в Западна и в Централна Европа, да видите какви са резултатите, защото това ще достигне и тук… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Но, бързахте да си тръгнете, ще останете! Надявам се да излезете, както ние в момента ще излезем и ще отидем при хората на протеста. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Призовавам Ви да излезете Вие и да направите абсолютно същото! Не е нужно нищо да обяснявате. Обяснете го на хората! Не е нужно на нас – нас не ни убедихте, убедете хората отвън! Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Не исках да Ви прекъсвам, но отбелязвам само, че си позволихте от трибуната да правите внушения, че председателят на Народното събрание Минчев е извършил измама. Това смятам, че най-малкото е некоректно, още повече че той не е в състояние в момента да поиска лично обяснение, ако е имал намерение за такова. Така че много Ви моля все пак в цялата си активност и ярост да внимаваме какво говорим от трибуната. За декларация? Заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Позволихме прекалено дълго играта със здравето на хората да продължи чрез една дезинформационна кампания по отношение на ваксинацията срещу COVID-19 в България, която въвежда крайно разединение в обществото в момент, в който трябва то да бъде най-обединено, в момент, в който отчитаме загуба на десетки хиляди безценни човешки животи и стотици хиляди завинаги ще носят бремето на последиците от болестта. Представители на една парламентарно представена партия сред нас, в която няма нито едно лице с медицинско образование, многократно и открито заявяваха своята позиция срещу самите ваксини, включително от трибуната на Народното събрание, наричайки ги и днес „експериментална течност, експериментална субстанция“, като по този начин подхранват недоверието на хората към ваксинацията, всяват смут, демонстрирайки пълна липса на загриженост към здравето на хората и към без това нестабилната ни здравна система и към отдадения неуморен труд, вече втора година, на българските медици. Политическото им лицемерие дори достигна дотам, че един от представителите на тази партия, който твърди, че ваксините срещу COVID-19 са експериментални, в интервю за национална медия съветва гражданите да не се ваксинират, въпреки че той самият е ваксиниран. Тези действия водят до две много критични последици – съмнение в постиженията на науката в сферата на медицината, тотална липса и неглижиране на общественото здраве във време на световна пандемия, единствено и само с цел извличане на политически дивиденти. Макар всъщност неосъзната от някои, позицията на народния представител е публична, като всяко негово изказване достига до много широк кръг хора. Именно поради тази причина и особено, когато става дума за здравето на хората, политическото говорене следва категорично да отстъпи пред националния интерес. Извън националния ни интерес стоят само внушенията, че пандемия няма, че коронавирусът е сезонен грип и че ваксините са експериментални. Позицията на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ по отношение на ваксинацията срещу COVID-19 е ясна и многократно заявявана. За нас ваксинацията е препоръчителна, но не е задължителна. Такава е и позицията на изпълнителната власт, изразена от министър-председателя тук, от тази трибуна, преди няколко дни. Всеки гражданин е свободен да прецени за себе си дали да се ваксинира срещу този вирус, като трябва да прави това въз основа на информация, предоставена не от политици, а от медицински експерти, които в световен мащаб са обединени около ползата от ваксинацията. Ние от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ не можем да се примирим с нарочната дезинформация и изкривяването на истината, извършвани с неясни цели. Поради това настояваме всички парламентарни партии, независимо дали са от управляващото мнозинство, или от опозицията, да положим усилия и да покажем на българското общество, че имаме консенсус и обединение поне по една тема – че здравето на гражданите е приоритет, най-висша ценност, за което всички ние трябва да се борим. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Султанова. С това, струва ми се, че вече можем да преминем към точка втора: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА КОЛЕКТИВНИТЕ ИНВЕСТИЦИОННИ СХЕМИ И НА ДРУГИ ПРЕДПРИЯТИЯ ЗА КОЛЕКТИВНО ИНВЕСТИРАНЕ. Давам думата на господин Димитров да представи Доклада на Комисията по икономическа политика и иновации.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране, № 47-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 5 януари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране. Според мотивите, изложени от вносителя, Законопроектът цели да въведе в националното законодателство изискванията на Директива (ЕС) 2019/1160 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за изменение на Директива 2009/65/ЕО и Директива 2011/61/ЕС по отношение на трансграничната дистрибуция на предприятия за колективно инвестиране, както и на мерките по прилагането на изискванията на Регламент (ЕС) 2019/1156 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за улесняване на трансграничната дистрибуция на предприятия за колективно инвестиране и на Регламент (ЕС) 2019/2088 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно оповестяването на информация във връзка с устойчивостта в сектора на финансовите услуги. Със Законопроекта се въвеждат и изискванията на Директива (ЕС) 2020/1504 на Европейския парламент и на Съвета от 7 октомври 2020 г. за изменение на Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти. Предвидено е въвеждането на нормативна уредба на презграничните предварителни предлагания на алтернативни инвестиционни фондове, които се провеждат без уведомления до компетентния орган от държавата членка по произход или до компетентния орган на държавата членка, в която такова предлагане се извършва. Също така се въвежда хармонизирана процедура, по реда на която предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа и лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които са изпратили уведомление за предлагане в дадена държава членка, могат да прекратят предлагането на територията на Република България или в друга държава на даден фонд. Регламентира се преодоляването на различията при прилагането на правилата за маркетинговите съобщения при предлагане на дялове или акции на предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа, което се постига чрез въвеждането на изискванията на чл. 4 от Регламент (ЕС) 2019/1156. Измененията, произтичащи от Директива (ЕС) 2019/1160, са целеви в посочените области и са насочени към улесняването на презграничното предлагане на инвестиционните фондове. На следващо място, с Регламент (ЕС) 2019/2088 се въвеждат хармонизирани правила за оповестяване на информация във връзка с устойчивостта от определените в Регламента участници на финансовите пазари и финансовите съветници с цел осигуряване на прозрачност за инвеститорите и подобряване на съпоставимостта на финансовите продукти. Регламентът изисква от участниците на финансовите пазари и финансовите съветници преддоговорно и текущо оповестяване на информация на крайните инвеститори, когато те действат като агенти на тези крайни инвеститори. В тази връзка с измененията в Законопроекта се предлагат мерки в съответното секторно национално законодателство, които осигуряват условия за ефективно прилагане на Регламент (ЕС) 2019/2088 от страна на участниците на финансовите пазари и финансовите съветници, като се определят националните органи и се предвиждат административни санкции. Със Заключителните разпоредби на Законопроекта изключенията от приложното поле на Закона за пазарите на финансови инструменти се допълват с нова точка във връзка с фигурата на доставчиците на услуги за колективно финансиране, произтичащо от Директива (ЕС) 2020/1504 и в съответствие с определението в Регламент (ЕС) 2020/1503 относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията. Въвеждането на унифицираните процедури за оттегляне на уведомлението за предлагането, както и на механизмите, предоставяни на инвеститорите без осигуряване на физическо присъствие, се очаква да доведе до премахването на неефективността на действащата нормативна уредба и да окаже положително въздействие върху управляващите дружества с произход от Република България. Улесненото трансгранично разпространение се очаква да създаде предпоставки за достъп на повече дялопритежатели, както и до ръст на активите под управление на предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа и алтернативни инвестиционни фондове. Законопроектът е одобрен с Решение № 389 на Министерския съвет от 23 април 2021 г. и внесен в 45-ото народно събрание на 26 април 2021 г., одобрен с Решение № 613 на Министерския съвет от 2021 г., внесен в 46-ото народно събрание на 18 август 2021 г., и одобрен от Министерския съвет на 24 ноември 2021 г. и внесен отново в 47-ото народно събрание. Европейската комисия е изпратила Официално уведомително писмо за липса на уведомление за транспониране в срок на Директива (ЕС) 2020/1504 – № 2021/0165, на 27 юли 2021 г. Срокът за транспониране на Директивата е изтекъл на 10 май 2021 г. Позицията на България по процедурата е била одобрена на заседание на Съвета по европейски въпроси към Министерския съвет на 20 септември 2021 г. и изпратена на Европейската комисия. На 2 декември 2021 г. Европейската комисия е изпратила и мотивирано становище по същата процедура. Комисията очаква да получи отговор за предприетите мерки в двумесечен срок, като срокът е 28 януари 2022 г. Европейската комисия е изпратила и Официално уведомително писмо за липса на уведомление за транспониране на разпоредбите на Директива (ЕС) 2019/1160 (процедура № 2021/0377) на 30 септември 2021 г., тъй като срокът за транспониране на Директивата е изтекъл на 2 август 2021 г. Позицията на България по процедурата е одобрена на заседание на Съвета по европейски въпроси към Министерски съвет на 29 ноември 2021 г. и изпратена на Комисията. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Не се очаква въздействие върху държавния бюджет от прилагането му. В хода на публичното обсъждане на Законопроекта Петко Кръстев – председател на УС на Българската асоциация на управляващите дружества, подчерта, че предложените изменения са обсъдени задълбочено в рамките на общественото обсъждане, голяма част от предложенията на Асоциацията са подкрепени, оптимизирана е дейността на управляващите дружества, на колективните инвестиционни схеми и на алтернативните инвестиционни фондове, а ненужни административни тежести за бизнеса са отпаднали. От Комисията за финансов надзор подкрепиха Законопроекта. В хода на дискусията професор Румен Гечев акцентира върху риска, който съществува от възможността алтернативните инвестиционни фондове да диверсифицират вложенията си в повече различни активи и по-специално върху това, че при предварителното проучване няма задължителна форма за уведомяване на Комисията за финансов надзор за съдържанието на предварителното предлагане и за потенциалните професионални инвеститори, до които то е отправено. Той акцентира и върху предвидените срокове за уведомяване на Комисията за финансов надзор относно всяка съществена промяна в данните и документите, включително и непланирана такава, като изрази притеснение относно възможността Комисията да я спре своевременно. Професор Гечев постави въпрос и относно това дали таксите, които ще се събират за оперирането на българския пазар, са съразмерни с европейските и дали те са достатъчни за покриване на разходите, които Комисията за финансов надзор извършва във връзка с дейността си. Той обърна внимание и на намаляването на размера на санкциите и глобите и попита кое налага това? В заключение професор Гечев отбеляза, че капиталовият пазар е ключов механизъм на всяка пазарна икономика, поради което е важно да бъде направен анализ как ще се промени българският пазар в числово изражение. В отговор от Министерството на финансите посочиха, че предварителното предлагане е нов институт, който се въвежда в момента не само у нас и произтича от европейското законодателство. Целта е да се улесни презграничното предлагане, без да се стартира нотификационната процедура, и то само за професионални инвеститори. Такова предлагане може да се извършва само от лицензирани лица, които управляват алтернативни инвестиционни фондове с активи над 500 млн. евро капитал, и които имат право да предлагат такива алтернативни фондове по принцип по нотификационна процедура в други държави членки. Дава се възможност те да тестват пазара в друга държава членка, без да се подхожда към официална уведомителна процедура. Разпоредбите са записани така, че лицата да не могат да запишат реално дялове в рамките на предварителното предлагане, а само след като официално уведомят Комисията за финансов надзор. Относно въпроса, че лицата не са длъжни да спазват форма на уведомлението към Комисията за финансов надзор бе отговорено, че това е така, защото те не са обект на надзор от страна на Комисията в рамките на предварителното предлагане. Не са длъжни да уведомят и за провеждането на самото предлагане, но са длъжни да поддържат информация през цялото време за проведено такова и за потенциални инвеститори, до които е отправено, в случай че Комисията за финансов надзор провери или бъде сезирана да провери при какви обстоятелства, до кого е било отправено и дали са били спазени всички ограничения. Основното, върху което се акцентира, е ограничението за записване на дялове. По отношение на санкциите е заложено минимално ниво на максималната санкция, която даденият надзорен орган може да наложи за конкретно нарушение, като решението е оставено на държавите членки. Народният представител Венеция Нецова-Ангова отбеляза, че мотивите към Законопроекта са недостатъчни и се обяви за формат на финансови прогнози и образци, които да бъдат изисквани към всеки законопроект с цел реална финансова и икономическа оценка на последствията от прилагането на Законопроекта. Народният представител Искрен Митев отбеляза, че правомощията на Комисията за финансов надзор се увеличават и пожела да бъде предоставен аргументиран отговор за това. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 9, без „против“ и „въздържал се“ – 4 народни представители. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране, № 47-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“
Благодаря, господин Димитров. Откривам дискусията по Законопроекта. Има ли желаещи за изказване. Спадна интересът. Тогава закривам дискусията и преминаваме към гласуване. Предполагам, че част от колегите очакваха по-дълга дискусия и не са в зала. Ще изчакаме още минута-две. Моля квесторите да поканят народните представители. Ще подложа на гласуване на първо четене Законопроект за допълнение и изменение на Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране № 47-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. Чухме становището на Водещата комисия. Дискусията е активно проведена и мисля, че вече можем да преминем към гласуване на този законопроект. Моля процедура за гласуване. Започваме и гласуването на колегите, които участват онлайн. Венцислава Любенова?
За.
Десислава Атанасова? Изглежда, че в момента я няма. Десислава Танева? Не се чува. Калоян Икономов?
За.
Никола Минчев?
За.
Мустафа Карадайъ
Против.
Пламен Абровски?
За.
Христо Иванов?
За.
Гласували 129 народни представители: за 109, против 12, въздържали се 8. Предложението е прието. Ако няма някакви други процедури и възражения, с това изчерпваме дневния ред за днес. Следващото заседание е утре в 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]