За регистрация – колегите онлайн днес: Десислава Танева?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Йордан Маджунков?
Тук.
И Петър Чобанов?
Тук.
204 регистрирани народни представители в залата и 4 онлайн – общо 208. Има кворум. [[Звъни.]] Откривам заседанието. Продължаваме съгласно Програмата за работа на Народното събрание за тази седмица. Първа точка от дневния ред за днес е: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА СЪЗДАВАНЕ НА ВРЕМЕННА КОМИСИЯ ЗА ОБСЪЖДАНЕ НА ПРОМЕНИ В КОНСТИТУЦИЯТА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Вносители – Христо Иванов, Ива Митева, Атанас Атанасов, Тошко Йорданов, Васил Стефанов и Атанас Славов. Депозиран е Проект на решение. Моля някои от вносителите да представи Проекта. Заповядайте, господин Славов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! „Проект! РЕШЕНИЕ за създаване на Временна комисия за обсъждане на промени в Конституцията на Република България Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 36 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Създава Временна комисия за обсъждане на промени в Конституцията на Република България, свързани с правата на гражданите, върховенството на правото, независимостта и отчетността на съдебната власт. 2. Временната комисия се състои от 14 народни представители, избрани на паритетен принцип – по двама от всяка парламентарна група. 3. Избира ръководство и състав на Временната комисия, както следва: Председател: … Членове: … 4. Временната комисия провежда обсъждане и публични дискусии с представители на институции, академичната общност, професионални и граждански организации, адвокатурата. Разглежда постъпилите становища и подготвя предложения за промени. 5. Временната комисия се избира за срок от шест месеца.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Откривам дискусия по представения проект. Заповядайте, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! По отношение на предложението за създаване на Временна комисия бих искала да изразя своето задоволство от оптимизма на колегите от „Продължаваме Промяната“. Виждаме в последните дни, че Ви е трудно дори да съберете кворум за разглеждане на законопроектите и тяхното гласуване и изобщо не виждам основание за такова променяне на Конституцията. Временната комисия е напълно излишна и защото това Народно събрание няма такъв висок процент обществено доверие, каквото е необходимо за промени в най-важния закон на държавата ни. По отношение на мотивите, с които ни се предлага да се избере подобна Временна комисия, се препраща към правата на гражданите, Европейския съюз и Съвета на Европа, някакви препоръки за върховенство на правото, но няма нищо конкретно. Ние не сме видели нито законопроект, нито някакви конкретни предложения. Предлага ни се да се избере една Временна комисия, която не е известно какво ще прави, не е известно какви текстове ще променя, не е известно в кои области ще се променя Конституцията. Считам, че предложението е крайно нецелесъобразно и следва да бъде отхвърлено. Благодаря Ви.
Благодаря. Има ли реплики към госпожа Гунчева? Не виждам. Други изказвания? Заповядайте, господин Попов. Христо Иванов и Петър Петров.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Уважаеми народни представители! Парламентарната група на „БСП за България“ ще подкрепи създаването на тази временна парламентарна комисия. И в предишни легислатури на предишни Народни събрания ние сме заявявали нашата позиция по промяна в Конституцията, в частност, и по Глава девета „Съдебна власт“. Този дебат явно е необходим на обществото, защото ниското доверие в системата на съдебната власт най-малкото го налага. Очакванията от тази комисия са да отвори дебата и предложи най-удачния път за разрешаване на този проблем. Очакваме конструктивна комисия, обективен дебат, експертен дебат и анализ на необходимите конституционни промени, ако са необходими такива, в частност, пак казвам, Глава девета от Конституцията „Системата на съдебната власт“. Ето защо „БСП за България“ ще подкрепи създаването на тази комисия, ще участваме в нея – експертно, конструктивно, градивно, защитавайки, разбира се, изразените до този момент от нашата парламентарна група и от БСП позиции по промяна в Конституцията. Благодаря.
Благодаря, господин Попов. Реплики към господин Попов има ли? Заповядайте, господин Дренчев, за реплика.
Възразявам на твърдението, че дневният ред на обществото и съдебната реформа е на бог знае кое място – от двадесето нататък. Има много по-други и много по-важни належащи проблеми, които упорито отказвате да разгледаме в тази зала: проблемите с тока, проблемите с галопиращата инфлация, проблемите с кризите – здравна, икономическа и всякаква, това е дневният ред на обществото. Тази измислена комисия категорично не ѝ е нито времето, нито мястото в това крайно и ползващо се с недоверието на обществото Народно събрание и абсолютно крехко мнозинство.
Благодаря. Друга реплика към господин Попов? Няма. Господин Попов, дуплика желаете ли?
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! България е правова държава, член на Европейския съюз, върховенството на закона, спазването на правилата и разбира се, на основния конструкт на Конституцията на закона е необходимо, за да бъде България правова европейска държава. Очевидно е, че има проблем по отношение на системата на съдебната власт, по отношение доверието в системата на съдебната власт, така че този дебат – наред с всички останали, е необходим, той е навременен, даже може би и закъснял. Това е моята дуплика към Вас. Необходимо е поне да се отвори дебатът, да се разгледа Глава девета от Конституцията на Република България „Системата на съдебната власт“. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Попов. Христо Иванов е записан за изказване. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, още няколко думи в защита на тази комисия. Обществото ни е силно разделено и разделението в политическата ни система особено върви именно по линията на нашите отношения към корупцията и към определени корупционни модели, наследени от миналото. Единственият начин да се разреши това разделение е по институционален път, а не просто чрез размяна на най-различни твърдения да имаме съдебна система и съдебна власт, на която можем да имаме доверие и да се осъществи реално правосъдието. Има един утвърден принцип – ще ме извините, че ще го цитирам на оригиналния език, на който е формулиран: justice must be done and must be seen to be done [[шум и реплики]]– правосъдието трябва да бъде извършено… Не се вълнувайте толкова. България е интегрирана страна в международната правна култура, няма нищо страшно. Ще се чуват от време на време фрази на най-различни езици – на латински, на руски, на английски също, и не е толкова страшно. Ако ми позволите да се върна все пак към това, което исках да кажа. Правосъдието не просто трябва да го има, то трябва да се възприема като правосъдието, трябва да се ползва от доверието на обществото, че изглежда като правосъдие и може да бъде разглеждано като такова. Това е ключов въпрос на доверието. В момента българското правосъдие, особено българската прокуратура, се ползва с нива на обществено доверие, които са толкова ниски, че абсолютно не им позволяват да изпълнят правовъзстановяващата им роля. Тоест там, където има съмнение, там, където има усещане за корупция или твърдения за корупция, те да се произнесат по начин, който наистина да реши проблема, а той да не прелива към политическата система и ние тук да се опитваме да си разменяме най-различни присъди и твърдения, които нито можем да докажем, нито ни е работата тук да ги обсъждаме. Това оздравяване на българското общество и обществен живот не може да се случи без съдебна реформа. България плаща изключително висока цена заради възприятието, че е сред най-корумпираните страни в Европейския съюз. Много пъти сме говорили за това нещо, но тази цена не е някаква абстракция. Тази цена се плаща, защото няма доверие от страна на нашите партньори към нас, защото един от ключовите фактори, който потиска инвестиционната привлекателност на България, е възприятието за това, че тя е корумпираната страна, възприятието, че не може да се има доверие в нейното правораздаване, високият политически риск, който инвеститорите оценяват, когато преценяват дали да дойдат и да инвестират тук. Всичко това, и към него трябва да добавим огромните щети за реномето на България, за нейния имидж, който ние търпим, и това, че постоянно сме страна, която е под санкции, под наблюдения, под съмнения. Тази тема изрично или не присъства като препъникамък на пътя на всички наши усилия, свързани с по-нататъшната интеграция в Европейския съюз и Шенген, в крайна сметка зависи от доверието, което имат нашите партньори по отношение на нашите институции, включително способността на българското правораздаване да се справя с корупционни казуси и в Еврозоната и тематиката, която е свързана. Там тази тема присъства, така че е крайно време да се положат усилия тази тема да започнем да я решаваме по някакъв убедителен и за българското общество, и за нашите партньори начин. Тя коства пари, коства обществено разделение, тя коства несигурност, тя ограничава възможността за развитието на страната. От тази гледна точка ще си позволя да не се съглася, че не ѝ е времето. На тази тема ѝ е времето от много години. Всеки, който наблюдава българския обществен живот, може да забележи, че тя е централна. Между другото има и множество социологически проучвания, които оборват твърденията, че тази тема не е важна. Ние от мнозинството предлагаме тази комисия с разбирането, че съдебната реформа трябва да включва изменения в Конституцията. Тя не се изчерпва с тях и по никакъв начин не може да се твърди, че те биха били достатъчно условие, за да се промени правораздаването в България. Много от промените, които трябва да се случат, зависят от възможността да се направят конституционни промени особено по отношение на структурата на Висшия съдебен съвет, статута на главния прокурор, както и са свързани с някои други теми, като например възможността за пряка конституционна жалба, която най-накрая да отвори пътя на всеки български гражданин да се възползва от благата на конституционното правораздаване или правосъдие с всички условности, с които може да се нарече то. Всичко това е крайно време да го свършим. Конституцията предвижда за тези промени свръхмнозинства – мнозинства, които надвишават управляващото мнозинство. И това е добре, защото изисква търсене на много по-широко съгласие, което всъщност е гаранцията за това – не просто да се съберат определен брой гласове, а тези промени наистина да поставят основата там, където има разделение, и там, откъдето започва голямото разделение. Да започнем да търсим пътищата към намирането на съгласие, не по всичко. Далеч не по всичко. Различията ще останат, споровете ще останат, но все пак, когато става дума за теми, които са структуроопределящи за българската държавност и за нейното състояние, да видим можем ли ние да намерим допирни точки и някакво съгласие? За да търсим съгласие, ние избрахме не да внасяме свой законопроект. Имаме очевидно необходимите подписи да направим това нещо, но ако бяхме избрали да внесем законопроект на мнозинството, това щеше да означава да поставим всички политически формации извън мнозинството в състояние на малко или много свършен факт, на въпрос: „Вие подкрепяте ли нашия законопроект?“ Счетохме, че това няма да е добър подход за търсенето на съгласие. Счетохме, че по-разумното е да създадем площадка, на която да можем да търсим на равни основания, на паритетни основания, в общ диалог допирните си точки там, където можем да се обединим по теми, свързани с предмета на работа на тази комисия. Целта е всеки на равноправни начала да може да участва в нейната работа. Нещо повече, днес това гласуване ще бъде първата заявка в парламентарната зала за намерението изобщо да се участва в това усилие. Това е една от причините това да не бъде подкомисия към Правната комисия, защото подкомисията, първо, дели ресурс с ограничения времеви ресурс на Правната комисия, и второ, защото се гласува в Правната комисия. Тук в парламентарната зала днес гласуването ще бъде първият сигнал към българското общество, че ние имаме готовност да започнем този разговор, да започнем този спор, но все пак да търсим пътища към това, което може да ни обедини по тази тема, а не просто към всички теми, които ни разединяват. Ще видим. Още днес ще започне това дали сме дорасли все пак да търсим някакви мостове, които да премостят огромните разделения, които ни струват толкова скъпо като общество. Затова моят призив е: залата е пълна с опитни парламентаристи или с талантливи бъдещи опитни парламентаристи, които могат по всяка тема да намерят аргументи „за“, „против“, за нещо друго – процедурни, по същество и така нататък. Нямам никакво съмнение, че всеки един от Вас, в зависимост от политическата изгода, която би имал и която вижда в този момент, би намерил аргументи във всяка една посока, но нека да опитаме да погледнем на това наше предложение за общо усилие, за търсене на съгласие малко над политическото злободневие и малко над конюнктурата. Нека след като има платформа, на която да търсим съгласие, да опитаме. Ако не успеем, няма да успеем. Всеки ще си носи отговорността или позитивите в зависимост от това как ще изиграе картите, но нека да пробваме, защото това е отговорният подход. Защото хората очакват това от нас – да покажем, че можем да намираме онези форми за разговор – публичен, между другото. Тук не става дума да правим поредица от срещи при затворени врати и консултации, на които да не е ясно какво се говори. Става дума да излезем в рамките на тази комисия в един публичен процес, пак казвам, на паритетни начала и всеки да сложи на масата това, с което е готов да се ангажира, това, което е готов да подкрепи, и аргументите, с които не е готов да подкрепи други идеи за реформа в правосъдието. Това да стане публично. Това е изключително важно, за да можем отново да говорим за някакво минимално доверие в този процес, при всичките различия, които имаме помежду си. Така че с уважение към всеки един от Вас, моят призив е: дайте да не търсим аргументи „против“ и да опитаме да използваме тази платформа за търсене на съгласие, която ние от мнозинството се опитваме да предложим на партиите, които са в опозиция или които са извън мнозинството, за да можем по тази толкова важна тема да тръгнем напред. Пак искам да кажа: паритетно при публичен процес. Благодаря Ви много.
Благодаря, господин Иванов. Има ли реплики към господин Иванов? Цончо Ганев, заповядайте.
Господин Председател! Господин Иванов, искам да припомня, че само няколко месеца преди днешната дата ГЕРБ тръгнаха по същия път. В рамките на един ден един министър спретна предложение за промяна на Конституцията и започна един такъв процес, какъвто в момента правите Вие, и поне тръгвате натам. Не мога да приема Вашите доводи. Не мога да приема, че така обявената промяна настъпва, защото за пореден път наблюдаваме това, което се случваше 12 години. Вие правите абсолютно същото. Под всичките тези думи, които изговорихте, вменявайки, че ще има консенсус, да е всичко на открито, извинявайте, къде са предложенията за промяна на Конституцията? Не е сериозно да тръгваме и да създаваме Временна комисия, която просто да отбие номера, че ще правим съдебна реформа. Не е сериозно на парче да променяме Конституцията. Това не е някакъв закон, който да претърпи поредната си промяна и това нещо да се отрази на някакъв бранш или сектор от нашата икономика. Това, което се случва в момента, не мога да го приема за нормално. Не мога да приема за нормално особено от Вашата политическа коалиция за пореден път да бяга от темата, за която години наред обяснява, че ще има съдебна реформа, и накрая да тръгнете по пътя за създаване на Временна комисия за промени в Конституцията, които не е ясно какви са, кога ще се случат и въобще дали ще се случат. Как да подкрепим нещо, за което ние нямаме представа какво ще е? Как да подкрепим нещо, с което само на думи искате да променяте съдебната система, при положение че вече два месеца законопроект, внесен от ВЪЗРАЖДАНЕ конкретно за промяна в законодателството, да даде възможност съдебната система сама да се реформира, да имат нужните лостове за промяна на Висшия съдебен съвет, за това главният прокурор да излезе и да не действа, докато върви разследване от него, това нещо не се прие. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Напротив, тръгвате по пътя за промяна на Конституцията с незнайно какви точки и параграфи. Именно заради това няма как да подкрепим това нещо. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Друга реплика към Христо Иванов? Хамид Хамид, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители! Уважаеми господин Иванов, не можах толкова добре да схвана, макар че съм добър по математика, какво значат думите: „Няма да внасяме сега, въпреки че имаме нужните подписи.“? Вие прочели ли сте колко подписа трябва да внесете в Конституцията или в Проект за изменение на Конституцията? Или Вашият ментор Прокопиев не Ви е казал как се внася Конституция? [[Смях и оживление.]] От малък слушах едни приказки: „Ако не искате да се свърши една работа, създайте комисия.“ Е, сега разбирам какво не искате да свършите, господин Иванов, защото временна комисия се създава по конкретен повод, по проучване на отделен въпрос или провеждане на анкета. Господин Прокопиев анкета ли Ви възложи да проведете? Внесете един проект и създайте Временната комисия. Да не би да я правите само защото не е останала комисия за Вас да председателствате? Аз това се чудя. [[Смях и оживление.]]
Трета реплика дали има? Росица Кирова за трета реплика.
Господин Председател, уважаеми колеги! Безспорна е необходимостта от реформа на правосъдната система и смятам, че няма в тази зала някой, който да се съмнява в това. Обаче всички знаем колко е нелеп и неуспешен опитът ни до момента на това Народно събрание с временните комисии. Имахме Временна комисия, която трябваше да анализира състоянието на енергетиката и да предложи конкретни решения. Не особено добър е опитът с временните комисии и на предходните два парламента. Освен вдигане на шум и публични пиар акции, нищо друго не беше постигнато. И в тази връзка от мотивите към предложението, с които се запознах, ми направи впечатление, че с оглед осигуряване на легитимността на целия процес и упражняване на конституционната инициатива, преди да се пристъпи към внасянето на конкретния законопроект, вносителят твърди, че е необходимо да се проведе задълбочено обсъждане с представители на институции, академичната общност, професионалните организации на съдиите, прокурорите, следователите, адвокатурата, специализирани граждански организации. С две думи – всичко онова, което до момента не правим и в постоянните комисии, всичко онова, което се препоръчва за всеки един законопроект. Да, изключително важни са промените в Конституцията, защото те ще засегнат живота на всички български граждани, трайно, надявам се, и се надявам да са към по-добро. Изключително много ме притеснява втората част от обосновката Ви защо комисията трябва да е временна: „Предвид високата степен на натовареност на постоянната Комисия по конституционни и правни въпроси и като се отчита принципът на нейното формиране – пропорционално на големината на парламентарните групи.“ Аз мисля, че българското общество е пропорционално представено в този парламент [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]]и е редно дори и временна да е комисията, тя също да има пропорционален начин на представяне, за да може всички български граждани да бъдат представлявани в този парламент по начина, по който са гласували и са изразили своето мнение. И приключвам, господин Председател, извинявам се за закъснението! Смятам, че такава комисия е необходима, но тя не трябва да е временна. Именно затова имаме постоянни комисии. Имаме прекалено много комисии, засичаме си заседанията и не може да си вършим работата, защото по този начин е разпределена. Предлагам да се помисли за по-добро разпределение на работата на постоянните комисии. И тъй като постоянната ни комисия имаше нещо като конституционни въпроси в заглавието си, да си свърши работата. Това е сериозна тема, която дълго трябва да се обсъжда, и се надявам да намерим наистина консенсус, който да е в полза на българското общество и да повиши доверието в правосъдната система. Разбира се, вярвам, че всички го искаме. Благодаря.
За дуплика, господин Иванов? Заповядайте.
Господин Председател, благодаря Ви. Уважаеми колеги, всички го искаме, ама като дойде да се предложи конкретен формат за работа, някак си се опитваме да намерим от девет дерета вода, често противоречейки си, да не го правим. Не е удобна тази тема, съгласен съм. На колегата от ВЪЗРАЖДАНЕ, противоречите си дори в рамките на три минути. Първо правим същото като ГЕРБ, които за един ден извадили законопроект, после къде е законопроектът питате? Не виждате ли противоречието? Именно това е идеята. Не ние да извадим законопроект… И тук, господин Хамид, извинявайте, аз говоря от името на мнозинството, че можем да съберем необходимите подписи, не от името на групата на „Демократична България“. Надявам се, че с това обяснение ще се уточним. Заедно първо да очертаем онези зони, в които има консенсус, защото всъщност консенсусът е възможен и той е консенсус от очевидности и отдавна реализирани политически неизбежности, с които много хора не искат да се съобразяват. И тук аз разбирам какво прави господин Хамид със своето доста провокативно изказване. Иска да се скараме, така че да имате възможност да твърдите, че понеже сме разменили остри фрази, всеки говори за своя фантазен приятел – има такава фигура в детската психология, и така да се провали това усилие. [[Смях и оживление.]] Няма да Ви дам, господин Хамид, тази възможност. Имате възможност да се включите на равни начала, паритетни, с уважение и това, госпожо Кирова, е логиката на съставянето на този вид комисии – всички поравно да участват, така че да могат да са сигурни, че ще им се чуе гласът, че ще има максимално уважение към техните аргументи, доколкото ги имат, разбира се, по същество, а не така от гледна точка на детската психология. Знам, че, когато така да се каже, олигархът е в залата, това е трудно – трябва през цялото време да се доказваш. [[Ръкопляскания от ДБ и „Продължаваме Промяната“.]] Но нека да опитаме все пак по тази тема да търсим някакви точки на допир, а не точките, които ни разделят и за които спорим. Можем да спорим и да се джанкаме, колкото искаме, имаме време за това, но това е възможност да пробваме да свършим и някаква работа. Така че с уважение към избирателите на всяка една от партиите – нека да пробваме да свършим нещо. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Господин Карадайъ, Вие сте по процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Председател! Обръщам се към Вас – може би сте забравил от миналата седмица [[смях]]да предупредите служителите към Народното събрание да вземат да оправят там, в сайта статуса на моя въпрос от 15 декември 2021 г. към министър Рашков, където аз на основание чл. 111 и чл. 138 от Правилника на Народното събрание поисках документи за онези над 20 хиляди безобразия, извращения и милиционерщина, на които бяхме свидетели на изборите през месец юли и месец ноември. Той е изпратил до Вас едно писмо, в което Ви обяснява смисъла на някои членове от някои закони. Вашата кореспонденция мен не ме интересува, аз искам отговор на моя въпрос, така че ако сте забравил, предупредете служителите в администрацията да променят статуса на моя въпрос, че все още към днешна дата отговор аз не съм получил от министър Рашков. Това ми е молбата, господин Председател, да си вършите малко работата, пък и Вие имате и задължения съгласно чл. 92, ал. 5 – точно за отговорите, но явно тази тема на Вас не Ви е ясна. Този разговор ще проведем по друг начин и на друго място сигурно. Това е към Вас, господин Председател. За да не взимам втори път думата по начина на водене един след друг – към господин Иванов и към народните представители, да кажа: да, олигархът и медиен монополист Иво Прокопиев е тук в залата и неговите проксита се съдържат в няколко от групите, а Вашата група, господин Иванов, е официален представител на този олигархичномедиен кръг. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Карадайъ. За изказване е записан Петър Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Чух от вносителите, от защитниците на идеята за създаване на Временна комисия лозунги, искания, намерения. За съжаление, не чух нищо конкретно! Сигурно това е, защото има липса на консенсус между управляващата коалиция по отношение на реформите в съдебната власт, който липса на консенсус беше имплементиран и в страниците на коалиционното споразумение Част I – Раздел „Съдебна реформа“, където – казвал съм го и друг път от тази трибуна – на седем страници, четиринадесет пъти се повтаря думата „анализ“ девет пъти думата „стратегия“. И се питам – тази временна комисия с какво ще се занимава? С анализи и със стратегии, така както се занимава коалиционното споразумение в Част I – „Реформа“, това ли ще правим? Уважаеми вносители и защитници на идеята за временна комисия, която към момента няма предмет. Основният закон е променян, ако не ме лъже паметта, шест пъти. Неслучайно промените изискват, когато въобще се прави обсъждане, да има една конкретика, която, за съжаление, управляващата коалиция не ни задава според мен, защото липсва идея, липсва консенсус и тази временна комисия ще бъде един напразен удар във въздуха, така както е ялова цялата предложена реформа в тяхното коалиционно споразумение. Надявам се да чуя от преждеговорившите защитници на идеята за Временна комисия за промени в Конституцията какви конкретни предложения следва да обсъдим, когато бъде сформирана тази комисия. За съжаление, не чух такива. Достатъчно си говорихме за намерения, позиви и така нататък, нека да поговорим малко в конкретика, от практическа гледна точка. Тъй като няма предложен проект или визия на това, което ще работи тази временна комисия, аз се сещам, че на 16 април, когато беше формирано Четиридесет и петото народно събрание, бе внесен един проект за промени в Конституцията от името на „Демократична България“, подписан от 27 народни представители, въпреки че законовото изискване е 60. Сигурен съм, че и господин Иванов го знае, господин Хамид също преди малко засегна тази тема. Колеги, така ли ще правим промени в Конституцията, като внасяме подобни проекти, които дори нямат изискуемия брой? Реално, аз се чудя въобще как е внесен в Деловодството на Народното събрание такъв проект за промяна в Конституцията? И мисля, че един от вносителите се беше изказал тогава, ако не ме лъже паметта: „А бе ние сме го оставили там, пък който иска да се подпише, да го подкрепи!“ Това ли ще прави тази временна комисия?! Да не говорим за предложенията в съставите. Ако ще работи така, както работи Правната комисия, то по добре да не я създаваме. Отново напомням, че на 7 декември сме внесли Законопроект за промени в Закона за съдебната власт и още не е влязъл в дневния ред на Правната комисия. Да се върнем към нещо конкретно. Уважаеми колеги от „Демократична България“, Вашият Законопроект за промени в Конституцията беше – няма да използвам думата „абсурден“, ама най малкото неприемлив в някои отношения. На първо място, създавахте с него различни изисквания за избираемост на прокурори и съдии. На следващо място, създавахте евентуална възможност за лустрация, и то само за период от 10 години. А как ще се прави тази лустрация, какви ще бъдат тези условия?! Само възможност за лустрация да бъде записана в Конституцията без никаква конкретика. Създавахте още една възможност с този проект за промени в Конституцията за така наречена гражданска законодателна инициатива с минимален праг от 10 хиляди подписа. Какъв е ефектът на това нещо? Ще дам пример, колегите от „Има такъв народ“ внесоха Референдум – 600 хиляди подписа в Народното събрание – какво се случи? Нищо. Тогава каква е ползата да се прави гражданска законодателна инициатива с 10 хиляди подписа? Колеги от „Демократична България“ и Вие от управляващата коалиция, когато искате да създавате временна комисия, тя не трябва да бъде с предмет високопарни лозунги и намерения за някаква съдебна реформа, дето и самите Вие не знаете каква трябва да бъде. Когато се създава такава комисия, трябва да бъде въз основа на конкретни искания, които виждам, че нямате смелост да ги направите. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще ги направим, така както ги направихме със Законопроекта за промени в Закона за съдебната власт, пак Ви го повтарям, за временното отстраняване на главния прокурор. Трябва да заявите конкретните си искания, за съжаление, дори когато го правите, те са порочни. Пак ще Ви дам практически пример – колеги от управляващата коалиция с „Преходните и заключителните разпоредби“ на Закона за държавния бюджет за 2022 г. Вие заличавате Института на съдиите по вписванията. Вчера съм получил протестно писмо от тяхната асоциация. Така ли работим? Нали е уж промяна, нали е по-различно от колегите вдясно, които управляваха допреди малко? С „Преходни и заключителни разпоредби“ на един Закон за бюджета. Знаете въобще какъв акт е той и защо въобще се нарича закон, Вие променяте други закони и заличавате цял един институт – без обществено обсъждане, без нищо?! Така ли ще работи тази временна комисия за промени в Конституцията? Няма да я подкрепим! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ няма да я подкрепим! Моля Ви, много се замислете друг път, когато въобще говорите за съдебна реформа, да предлагате на Народното събрание, когато търсите подкрепа особено в необходимия ѝ брой от 160 народни представители, да кажете конкретно какво искате. Ще Ви дам един горещ пример, когато ние казахме, че ще направим конституционна жалба срещу решението на Народното събрание, което взехте, за достъп до сградите само със зелен сертификат, ние заявихме конкретната тема, върху която ще търсим подкрепа от народните представители с оглед изискуемия брой от 48 – ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме само 13, да Ви кажа, че я получихме. Прави се така – заявяваш конкретното нещо, което искаш, уважаеми колеги, а не ми говориш тук за необходимост от консенсус и въобще за съдебна реформа само и само за да прикрием някакви опити за узурпиране на съдебната власт от едни или други граждански структури или НПО-та, които са финансирани от чужди агентури, маскирани като фондации. Конкретно визирам „Америка за България“. Това ли Ви е съдебната реформа, затова ли ще правим Временна комисия? Съжалявам, но ние няма да подкрепим този проект. Ще подкрепим Проект за Временна комисия, когато внесете точни и конкретни точки както за правата за гражданите, както за съдебната реформа, които да могат да бъдат обсъждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря. Реплика има от Атанас Славов и след това от Тошко Йорданов.
Господин Председател, колеги! Уважаеми колега Петров, чели сте, ама не сте допрочели Проекта за Конституция на „Демократична България“ и си противоречите. Хем има идеи, хем няма идеи, хем има конкретни текстове, хем няма такива! Факт е, че в предишното събрание „Демократична България“ представи много ясен, конкретен проект, като Законопроект с мотиви за промени в Конституцията. Дали не можехме и сега да го представим? Можехме, но целта е да търсим и постигаме съгласие, когато променяме обществения договор на нацията – именно Конституцията, и затова предлагаме комисия на паритетен принцип, затова всеки да може да представи своите конституционни идеи, а не ние да се опитваме да водим парада, бидейки една от малките парламентарни групи. Затова е тази комисия – дискусия, диалог, постигане на консенсус пред очите на българския народ, а не просто да си развяваме някакви проекти, които няма да се превърнат в закон. Така че, колеги, моля всеки да прояви отговорност и да излъчи представители в Комисията, за да можем да свършим работата, за която българският народ ни е избрал. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Славов. Заповядайте, господин Йорданов.
Господин Петров, искам да Ви помоля да си говорите партийните опорки, които са Ви спуснали, само се удържайте да не умнеете по темата за референдума, защото референдумът, направен от „Шоуто на Слави“ тогава, събра над два милиона и половина гласове и всъщност имаше повече гласове, отколкото събра тогава президентът Радев, за да стане президент, и е нещо, което не може да бъде прескочено, нещо, което вече е в българската история и решенията, които тогава казаха хората, рано или късно ще се превърнат в закон. Така че, ако обичате, удържайте се от глупави забележки!
Реплика – Пламен Абровски.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Петров, аз не знам защо Вие правите огромната грешка да се фиксирате само и единствено върху правосъдната реформа. Факт е, че в България имаме голям проблем с правосъдната реформа, факт е, че има нужда от реформа. Уважаеми колеги, тази комисия дава възможност за разглеждане на съвсем други проблеми, които са извън правосъдната реформа. Ще Ви дам един пример. Ние вече 16 години сме пълноправен член на Европейския съюз, но за съжаление, парламентът, от който сме част абсолютно всички ние, към настоящия момент няма вътрешен механизъм, чрез който да участва или поне да има право да участва наравно с Министерския съвет в рамките на различните формати на Съвета, където той участва в законодателния процес на Европейския съюз. [[Реплика от народния представител Тома Биков.]] Господин Биков, извинявам се, тъй като чух репликата Ви, ако посетите Земеделската комисия, ще разберете за какво става въпрос. В момента Министерският съвет е гласувал вече на ниво съвет на министри по земеделие законодателни предложения, които ангажират Народното събрание, без да се консултира с него, това имам предвид. Благодаря Ви, колеги.
Благодаря Ви, господин Абровски. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Уважаеми, господин Председател! Колега Славов, прочел съм внимателно Вашия законопроект, само да Ви поправя, че беше внесен не в миналото, а в по-миналото Народно събрание, на датата 16 април, което беше Денят на българската Конституция. Всъщност даже май беше първият законопроект, ако не ме лъже паметта, в тогавашното Народно събрание и не само съм го чел, а смятам, че в него даже имаше две конкретни предложения, които аз бих подкрепил, а именно правото на гражданина да обжалва всички административни актове, както и правото на индивидуална конституционна жалба – това е към Вас. Ако внесете подобно нещо и подобно искане, разбира се, в рамките на диспута по същество аз ще се радвам, господин Славов, да го обсъдим, даже ще бъде удоволствие за мен. Сега към колегата Тошко Йорданов. Извинявам се, може би не сте ме разбрал – дадох примера с референдума като добър пример как такава голяма представителност на българското общество не беше зачетена от българския парламент, в контекста на сравнението с едно предложение на „Демократична България“ за конституционни промени, в което те дават възможност на 10 хиляди граждани да направят законодателна инициатива. И аз попитах: какъв ще е ефектът от това, след като такава огромна представителност на Вашия референдум, за съжаление, не получи последваща положителна санкция от Народното събрание, господин Йорданов. Извинявам се, може би не съм се изразил правилно, но пак казвам: дадох го като добър пример. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Петров. За изказване сега е записан Хамид Хамид и след това Тома Биков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, парламентарната група на „Движение за права и свободи“ няма да подкрепи създаването на тази комисия. На първо място, има постоянна Комисия по конституционни и правни въпроси, където този дебат може да се състои, трябва да се състои. Наистина имаме нужда от тези конституционни промени и не знам защо сте избрали този подход със създаване на Временна комисия, която нищо няма да свърши?! Защо не сте избрали този подход от по-предното Народно събрание, господа, това беше правилният подход – представяте си Проекта и търсите нужната подкрепа. Ние няма да се фиксираме върху 60-те подписа, нужни са 160 гласа това да стане факт. Така че нека да не говорим за 60 подписа – винаги можете да намерите 60 подписа. Къде ще намерите 160? Защото тези подмятания: мнозинството е голямо, ще мине, всички Вас ще Ви смачкаме. Докога ще го играете този филм? Господин Йорданов, ние ще направим точно това, днес ще представим на всички парламентарни групи нашия Проект за изменение и допълнение на Конституцията на Република България. Ето конкретен повод и по този повод вече може да предложите да създадете Временна комисия. Направете го и Вие, дайте и Вашия проект и тогава създавайте Временна комисия, защото в противен случай, макар че всички нападнаха господин Петров, той е прав, когато няма нищо – за какво да се дърлим в тази комисия? Казвате: да не се джафкаме, да не се караме с Вас, аз нямам такова намерение. Нямам намерение да се карам с Вас, никой не се кара с паднал ангел. Отидохте в Търново, казахте, че ще ги биете всичките. Взехте ли мандат във Велико Търново? И там хората разбраха, че никой не иска олигарха Прокопиев да е депутат от Велико Търново [[оживление]]. Така че нямам никакво намерение да се джафкам с паднали ангели. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Внасяме нашия проект, търсим подкрепа, ако я получим – добре, ако не я получим – продължаваме. Но няма да участваме в сценарий, разиграван от олигарха Прокопиев. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Реплики към Хамид Хамид има ли? Няма. Следващото изказване е на Тома Биков. Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние през последните години бяхме наричани с какви ли не обидни квалификации от партиите, които съставляват сегашното управляващо мнозинство, включително „мафия“, „организирана престъпна група“. Вчера един от колегите от „Продължаваме Промяната“ даже каза, че ако се реформира прокуратурата и КПКОНПИ, ние вероятно половината ще станем клиенти и на прокуратурата. Днес ни каните съвсем любезно да участваме в комисия, която да изготви конституционни промени, и ни призовавате към диалог. И тук малко си противоречите, защото или ни смятате за партия, или ни смятате за мафия. И ако ни смятате за мафия, не виждам защо искате да водите диалог с мафията. Това би било отстъпление от Вашите принципи, ако действително ни смятате за мафия. Затова ние, и ще го кажа още в началото, държим първо тук да излезе някой от управляващото мнозинство и да го каже не на нас, а на нашите избиратели, че ГЕРБ е политическа партия, а не мафиотска организация, за да можете да водите диалог с нас. Иначе това ще бъде проблем за Вас. Ние сме свикнали с тези обиди и тези квалификации, които обиждат нашите избиратели преди всичко – не нас самите, защото за нас са гласували повече хора, отколкото за някои от партиите в управляващото мнозинство. Второто, което казахме още в началото, е, че ние бихме били конструктивен партньор като опозиция на управляващото мнозинство – имаме своите идеи, но държим управляващото мнозинство да ни позволи от време на време да му помагаме, като се разграничи от определени изказвания на министъра на вътрешните работи господин Бойко Рашков. Защото този човек и вчера продължава да ни нарича така, както Вие ни наричахте през цялото време. Между другото, лятото на 2020 г. Вие казахте, че с терористи няма да преговаряте, сега очевидно сте вече готови да преговаряте с терористи. Готови ли сте? Защото ние сме готови да говорим с Вас. Вие готови ли сте да говорите с нас? Има ли някой от Вас смелостта да излезе на тази трибуна и да каже: „Искаме ГЕРБ да участва в тези разговори. Искаме да говорим с ГЕРБ.“ Да го каже публично, да го каже на своите избиратели, които до вчера са били убеждавани, буквално до вчера, са били убеждавани, че ние сме някаква мафиотска структура. Имате ли такава готовност? Защото да променяш Конституцията изисква смелост, а в момента най-голямата смелост е някой от Вас да излезе и да каже: „Да. ГЕРБ е партия. Искам да говорим с ГЕРБ.“ Не с опозицията. И да държи на това свое мнение и да го обясни на избирателите си, защото, ако щете математически, е ясно, че никаква Конституция не може да се промени без нашите гласове. Така са решили избирателите – не ние. Ние се радваме, че днес поне сте стигнали до някаква теза, че трябва да има политически диалог, че трябва по някакъв начин да има единство. Колко време ще продължи това? Може би до следващата точка в дневния ред, в която Вие ще се върнете в старата си форма и в която ще продължите да вярвате, че имате по някакъв начин моралното право да променяте каквото си решите, независимо от това какъв мандат сте получили от Вашите избиратели. Тук се говори за ниско доверие в прокуратурата. Истината е, че доверието е ниско и в този парламент поради рекордно ниската избирателна активност. Доколко това е легитимно Народно събрание, което може да прави промени в Конституцията, е сложен въпрос. Да, може би би могло, ако наистина се постигне консенсус, ако всички партии са се обединили около нещо. Какво е това нещо – ние идеи имаме, имаме готови предложения. Не знам дали Вие имате. Аз Вашите предложения ги следя – те са менливи, а всичко което е менливо, казва Гьоте – изчезва, защото до преди три месеца предлагахте Народното събрание да избира главния прокурор. Още ли държите на това? Колегите от „Има такъв народ“ още ли държат прокурорите да се избират на пряк избор, каквито са техните предложения?
Да, държим.
И това е много по-различно от другото. И тук става въпрос по големия въпрос – не имате ли единство с опозицията, а имате ли единство в управляващото мнозинство по отношение на промените в Конституцията. И чак тогава да потърсите опозицията, когато сте постигнали единство във Вашето управляващо мнозинство. И според мен това е причината да нямате конкретно предложение, защото самите Вие знаете, че имате разнопосочни идеи по отношение на Конституцията. И сега казвате – дайте да го обсъждаме. Добре. Ние ще подкрепим тази комисия! Ние ще подкрепим тази комисия, ще участваме в нея. Надяваме се да оцените този жест, защото това е жест. Ние нямаме необходимост нито от тази комисия, нито от това да участваме в нея. Но се надявам да разберете жеста. И когато излизате на тази трибуна, да говорите с политически аргументи, а не с квалификации и с обиди, пак повтарям, към нашите избиратели. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. Реплика към господин Биков има ли? Искрен Арабаджиев и след това Тошко Йорданов и Христо Иванов за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Биков, извинявам се, ако по някакъв начин съм Ви засегнал с вчерашното изказване. Просто искам да е ясно за българското общество – на база изказванията вчера и днес, евентуално кои от лицата са се припознали в моите думи. Аз казах, че половината от народните представители биха станали клиенти на прокуратурата, защото вярвам, че има свестни народни представители във всяка една парламентарна група, затова подаваме ръка към всички парламентарни групи в Народното събрание. Като част от вносителите на проекта на днешното решение знаем, че нямаме достатъчно гласове за конституционни промени, но вярваме в съвестта, която всеки един народен представител ще прояви, и в разбирането на всеки един от нас колко е важно да имаме конституционните промени, които ще предложим във Временната комисия, която се надявам днес да приемем. Благодаря.
Благодаря, господин Арабаджиев. Тошко Йорданов за втора реплика.
Господин Биков, нормално е в управляващото мнозинство да има различия по отношение на това по какъв начин, примерно казано, ще се избира главният прокурор. Ние все пак сме различни политически субекти. Но пък всички ние имаме една и съща цел и едно и също разбиране и това е, че начинът, по който в момента е структурирана и действа прокуратурата, особено с този, който за съжаление, е главен прокурор – е отвратителен. Тук нямаме никакви разминавания. Има злини, които се решават една по една. Първо решаваме голямата злина, след това можем по-късно, на следващ етап, да си мерим идеите и да се убеждаваме едни други по какъв начин трябва да бъде избиран евентуално главният прокурор. А що се отнася до това – цитирахте мои думи тук от тази трибуна от предното Народно събрание – да, моето мнение е същото – ГЕРБ са мафиотска организация. И пътят за преминаването от това нещо към нормална партия е и участието в подобна комисия. Вие имате да извървявате път, за да почнем да Ви приемаме като нормална партия.
Господин Йорданов, преди малко направихте коментари към колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ за глупаво изказване, а сега към колегите от ГЕРБ за мафиотска организация. За последен път не Ви наказвам, но следващия път ще има забележка. [[Шум и възгласи от ГЕРБ-СДС.]]
Прав сте. Накажете ме.
С умисъл? [[Реплики.]] Е, при проявена умисъл вече и забележка за Тошко Йорданов – за направените изказвания в рамките на заседанието. Третата реплика е от Христо Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, господин Биков! Да, има различия в управляващото мнозинство, имаме различни идеи, естествено, че сме били на избори и сме получили подкрепа, колкото сме получили. И на базата на тази подкрепа никой от нас не може двустранно да реализира своите идеи. Така работи демокрацията и слава богу. Така че ще търсим консенсус в рамките на тези различия и в рамките на управляващото мнозинство, и в рамките на целия парламент, за да може все пак от гледна точка на големите цели да намерим някакво припокриване и някакво съвпадение, и някакъв компромис. Между другото, не е лошо да се върне малко тази дума и с възможност за позитивна конотация в българския политически речник. Аз казах, преди Вие да ми поставите този въпрос в началното си изказване, едно важно нещо. Бих искал да го повторя: аз лично и мисля, че колегите видяхте това, което каза Искрен, търсим създаването на тази комисия не само по аритметични причини, по аритметична неизбежност. Виждаме в нея възможност за много дълъг път, който започва с нея. Няма да можем днес да го приключим, както на Вас може би Ви се иска – към търсене на възможност за реконструиране и регенерация на българския политически живот. Разделенията са факт, господин Биков. През тези разделения се хвърлят най-различни думи, камъни, реторически понякога и не. Докато не намерим начин да започнем да ги затваряме – това няма да е лесно, няма да стане с една фраза, разменена тук днес. Да, ние съвсем откровено се обръщаме към всяка една от фракциите в парламента – и към Вас, и към ВЪЗРАЖДАНЕ, и към ДПС – дайте да опитаме. Защото аз вярвам и по въпроса това кой каква партия е. Тук няма нито една политическа организация, за която да не са отправени квалификации от други каква е – ще се съгласите с това. Част от тази материя трябва наистина да мине към, надяваме се, в едно по-добро бъдеще там, където има твърдения, които се покриват от Наказателния кодекс, да има прокуратура и съд, които да се произнасят авторитетно, и да не се занимаваме ние взаимно да се съдим. Това е едно цивилизационно усилие, което трябва да направим заедно – вярвам. Но освен това, в крайна сметка кой какъв е се дефинира през неговите действия. Кой какъв е се дефинира – аз лично този стандарт прилагам към себе си, към „Демократична България“, така че не е въпросът ние да се определяме тук, въпросът е да покажем на избирателите си, че можем да работим заедно. Да, ние Ви отправяме покана за това и се радвам на това, което казахте. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Времето на парламентарната група на „Демократична България“ се изчерпа – само Ви уведомявам. Заповядайте за дуплика, господин Биков.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател! Приемам уточнението на колегата от „Продължаваме Промяната“. Не можах в детайли да разбера какво искаше да каже, но предполагам, че искаше да уточни, че може би всеки е невинен до доказване на противното все пак и че може и да са му неприятни някои хора в тази зала, но това не значи, че те са за прокурор. Господин Йорданов е човек, който не се променя. По фразата на Гьоте означава, че е вечен, защото всичко менливо изчезва. Той не е менлив. Ще приема, че в управляващото мнозинство една от партиите, която е готова да говори с мафията, е „Има такъв народ“, защото те са склонни да говорят с мафиотска организация, както каза господин Йорданов. И да преговарят. Дори искат тази мафиотска организация да извърви път, за да стане като тях – не дай си боже. Защото, ако стане като тях, означава ГЕРБ от първа сила да стане пета за три месеца – нещо, което не се случи 12 години. [[Бурни ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Между другото, това се случи на колегите от „Има такъв народ“, защото се държаха точно по този начин и хората ги усетиха. И когато говорите за Вашата непоносимост към корупцията, вземете и кажете на Вашия лидер да си подаде декларацията най-после – в КПКОНПИ [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] , та да видим имотното му състояние така, както сме направили всички тук – които сме били депутати в Четиридесет и петото и Четиридесет и шестото, и Четиридесет и седмото народно събрание. Три пъти подавам аз декларация и вече ми се изтъркаха пръстите да пиша едно и също. Господин Иванов, Вие казвате да се извърви някакъв път. Дотук виждам, че Вие сте извървели път. Не знам за нас, но Вие път сте извървели, защото вече искате да говорите с нас. Преди две години категорично отказвахте да говорите с нас. Преди пет месеца също. Така че кой какъв път извървява, се вижда по неговите действия, то е като във влака – Вие стоите на едно място, обаче вървите нанякъде. И малко сте като във влак – мислите си, че стоите на мястото си, а летите с бясна скорост в определена посока. И радвам се, че тази посока е към нас. Благодаря Ви. [[Бурни ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Други изказвания? Господин Христов, заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Темата за промяната на Конституцията е тема, която се обсъжда дълги години. Тя беше приета 1990 г. с мнозинството на БКП-БСП с една-единствена цел – голяма и важна: да бъде трансформирана политическата власт в икономическа. И това беше изпълнено по един перфектен начин. Истината е, че 39 депутати от „Съюза на демократичните сили“ съзряха модела, който 30 години се преповтаря, после ще Ви кажа две думи за този модел, те излязоха на гладна стачка, не подписаха Конституцията и станаха впоследствие гръбнака на „Съюза на демократичните сили“, който през тези години проведе няколко реформи. „Съюзът на демократичните сили“ – малко по-различно ще се изкажа от колегите от ГЕРБ, в Четиридесет и четвъртото народно събрание внесе за пореден път предложение за промени в Конституцията, които не се свеждат само до съдебната реформа. Между другото, ние също смятаме, че съдебната реформа е важна, ние смятаме, че дори е много важна, особено след последните социологически изследвания, които показват, че 3% от българските граждани се вълнуват много от тази реформа, и ще подкрепим съдебната реформа. Но ние имаме виждания за това, че тази Конституция вече е остаряла, че има нужда от промени. Тя беше приета в едни други времена, в които страни, като Чехия, Унгария и Полша изчакаха две-три години. Ние като млада неопитна организация бяхме вкарани в капана на Великото народно събрание и бързото приемане на Конституция, в която беше заложен този модел. Този модел, който искаме да сменим, и колегите, които в момента управляват и говорят за смяна на модела, може да се промени само с промяна на Конституцията. Това е моделът на взаимодействие между отделните власти и ако прочетете внимателно Конституцията, ще видите, че от желание да изтъкнат своята роля, депутатите са записали, че България е парламентарна република, но като видите правомощията на министър-председателя и на Министерския съвет, де факто ще се убедите, че България е министър-председателска република – без значение кой е министър-председателят. Във връзка с това ние предлагахме няколко пъти да се инициира свикването на Велико народно събрание и да направим цялостни промени в тази Конституция. Още повече, че ние сме в една много нова ситуация. Ние сме член на Европейския съюз, член на НАТО, адаптирахме много от законодателството на Европейския съюз. Не на последно място е и нерешаването на въпроса с института Велико народно събрание. Той е един анахронизъм. Само в няколко държави в Европейския съюз го има и ако нямахме института на Велико народно събрание, сега това обикновено Народно събрание много по-лесно щеше да може да промени Конституцията в която и да е посока. В нашите предложения за промяна на Конституцията – само ще ги маркирам отгоре: второ ниво на самоуправление, оставяне на част от корпоративния данък печалба и данъка на физическите лица в общините, където те работят и където са регистрирани фирмите. Ние смятаме, че България би функционирала по-добре, ако има двукамарен парламент. Смятаме, че президентът трябва да се избира от тези две камари. Институтът „Вицепрезидент“ според нас не е необходим и ред такива неща, които наистина са на дневен ред. Нека да стартират сега промените, но Ви казвам, че е назрял моментът всички ние отговорно да мислим за промяна на Конституцията, защото тя наистина има нужда от такава промяна и това цялостно променяне може да стане само със свикване на Велико народно събрание. Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Христов. [[Бурни ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Реплика? Заповядайте, господин Георгиев.
Господин Христов, понеже припомняте как се подписа Конституцията на Република България. На тази трибуна представител на „Екогласност“ – един Воденичаров – на система дойде и подписа тази Конституция. В името на тази Конституция Вие сте положил клетва като народен представител. В името на тази Конституция Филип Димитров също се е заклел, Георги Марков също се е заклел, така че ако желаете да има промени в тази Конституция, от която много от Вас – от СДС, се възползваха, направете го. Защото първата лястовица на промяната тогава беше „Екогласност“. Надеждите на хората провалихте Вие – от СДС, тогава. Така че, много Ви моля, точно Вие не говорете за Конституция. Ако желаете да подкрепите – влезте във временната комисия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Други реплики към Румен Христов има ли? Няма друга реплика. Заповядайте за дуплика, господни Христов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Георгиев! Това, че ние не харесваме Конституцията, не означава, че не я спазваме. Много голяма част от българските граждани не харесват някои закони, но са длъжни да ги спазват и ги спазват. Аз казвам, позицията на моята политическа формация. Това не означава, че всички наши представители, които са изпълнявали различни длъжности, между другото, ние имаме двама президенти, няколко министър-председатели – са се клели в тази Конституция и са я спазвали. Така че дали ни харесва или не, аз казвам, че тя има нужда от промяна и това ще се случи рано или късно. Благодаря.
Благодаря Ви. За изказване – Александър Ненков.
Удължете времето на групата.
То е удължено, госпожо Атанасова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Първо искам да изразя своето задоволство от дебата днес, който рязко контрастира спрямо дебата вчера по повод оставката на господин Цацаров. И тук искам да поздравя колегата от „Продължаваме Промяната“ – извинявам се, забравих Вашето име, затова, че все пак намерихте сили в себе си и да излезете, и до някаква степен да се извините, или по-скоро да коригирате това, което казахте вчера. Така се прави. Някой път под властта на емоцията говорим неща, които може би не бива, и минаваме една граница. И с изключение на колегата от ИТН, неговото, според мен, доста неуместно изказване на фона на що-годе доста конструктивния дебат, мисля, че така трябва да бъде. Когато говорим за конституционна реформа, това не е лека задача. Тя изисква много да надскочим собственото си его, собствените си политически, егоистични намерения, цели, за да покажем на обществото, че и ние всъщност можем да търсим някакви общи допирни точки и да излезем с нещо наистина смислено. Сега по отношение на Комисията, която създаваме днес – нека да има такава комисия. Колко е разумно, колко е рационално, при положение че имаме и действаща такава комисия, и то не временна, а постоянна – дълга тема, но тя не е толкова съществена. Имам една забележка все пак, особено към господин Иванов – преди да внесете предложението, може би трябваше преди това всичките парламентарни групи да се консултираме една с друга, да обсъдим тази комисия – създаваме ли я, не я ли създаваме, а да не е пак един вид като… По този начин малко излиза като – хайде, ние сега ще вземем инициативата, а пък каквото стане. И тук е големият въпрос: искаме ли нещо наистина да се случи, или просто търсим някакъв временен дивидент, или да кажем утре на избирателите си – ето, ние го направихме, обаче то нищо не стана. Защо споменах вчерашния дебат – това, което Вие или по-голямата част от залата не разбра, защо всъщност не бяхме против оставката на господин Цацаров? Ние бяхме против да гласуваме оставката, без самият господин Цацаров да дойде тук да обясни. Той е бил представител на тази институция! По същия начин е и Конституцията. Ако не спрем междуинституционалната война, защото тя се води от много дълго време, разделението в обществото няма да доведе до нищо смислено. Защото, колеги, забележете само моето усещане, че в обществото неслучайно 35% например, ако е коректна тази статистика, се вълнуват от съдебна реформа. Тя е изключително важна. Но защо 35%?! И моят отговор е много прост – защото думата, словосъчетанието съдебна реформа някак си започна да се изхабява. То стана клише, просто няма никакъв смисъл зад него. Всеки излиза и вика: да, ние сме за съдебна реформа. Само че то така не се прави. За да имаме наистина съдебна реформа, е тя да не е фокусирана само върху главния прокурор – окей, махнете го, сменете го. Само че съдебна реформа не е само прокуратура – това е съд, следствие. Много сериозна работа се изисква, ако искаме наистина да издържим този тест на това Четиридесет и седмо народно събрание. Защото това е тест, много сериозен тест. Трябва да започнем да си говорим помежду си. Трябва да не се обиждаме на мафиотски организации, защото просто това е много нелепо, защото наистина обиждаме нашите избиратели. Ние сме тук по волята на тези избиратели – не сме по волята на някого, а по волята на избирателите. Надявам се, че тази комисия – или ако се създаде, или пък действащата такава Правна комисия, наистина ще издържи този тест, но за да го издържи, трябва първо да се разсеят илюзиите или по-скоро… Ще си позволя да се съмнявам, че всъщност малко или много тук се цели просто някаква вендета например към един или друг човек, а не се цели наистина смислена съдебна реформа, обхващаща не само едната част на съдебната система, а цялата съдебна система. Наистина трябва да има един изключителен диалог, надскачване на собствените си егоистични представи за това какво трябва да правим, за да задоволим желанието и да кажем нещо на нашите избиратели. Надявам се, и естествено, ще участваме под всякаква форма, съвсем конструктивно, защото ние имаме своите предложения, и то много сериозни предложения, които са направени, с цялата своя експертиза. Ако нивото на дебата е такъв, какъвто е днес, с малки изключения, то бихме могли да издържим този наистина труден тест и да свършим тази нелека задача. Надявам се да го извървим този път всички заедно. Така се прави! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Ненков. За реплика – заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Ненков, Вие казахте, че искате диалог, че защо по-рано не сме Ви поканили на този диалог? Съставянето на тази временна парламентарна комисия именно за това е предложена на паритетен принцип. Защото въпросът е изключително важен, особено когато се касае за реформа в системата на съдебната власт. Защото тя следва да се реформира именно като система заедно с нейните подсистеми, със свързаните с нея системи, които следва да работят в синергия. В центъра на тази реформа следва да бъдат поставени правата и законните интереси на гражданите и на стопанските субекти. Именно този диалог се надяваме да се води в тази временна комисия, макар и за шест месеца. Това не пречи, разбира се, този диалог да се води и в Постоянната парламентарна комисия, и във всички парламентарни комисии. Защо сме тук в крайна сметка, ако не да защитаваме правата и законните интереси на всеки един от български гражданин и на стопанските субекти. Благодаря.
Благодаря, господин Попов. Втората реплика – Явор Божанков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Ненков, съгласявам се с тона, в който тръгна този дебат. Не се съгласявам обаче дотам, че всичко е цветя и рози, особено с Вашата теза, че не трябва да насочваме реформата към един конкретен човек – вече било лична вендета, и всички някак си я преглътват тази теза. Въобще не става въпрос за един конкретен човек! Става въпрос за главния обвинител в държавата, който по време на Комисията, на която обсъждахме разделението на властите и на очевидния факт, че изпълнителната власт – тогава във Ваше лице, и фигурата на главния прокурор, има контакти, които са неприемливи. Същият главен прокурор си пращаше съобщения с пиар Севи Бойко, тоест той си комуникира с пиара на тогавашния министър-председател. Започвайки този дебат, аз искам да говорим спокойно и аргументирано. Вие трябва да се съгласите, че не става въпрос за една личност, а става въпрос за разделението на властите – разделение на властите, което беше изключително нарушено в тези години, когато министър-председателят влизаше във Висшия съдебен съвет, а те ставаха на крак, когато му се отчитаха с есемеси какво става в съдебната система. Вие самите първо трябва да премете, че това, което е ставало, не е редно. Вие сте били част от това нещо! Трябва да го признаете, за да започнем този дебат по същество. С това е свързана моята реплика към Вас. Благодаря.
Благодаря, господин Божанков. Трета реплика? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Ненков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Божанков, ще си спестя това, което мога да кажа. Мога много неща да кажа по начина, по който, откакто е създадено това правителство, работи и по какъв начин потъпква много правила – точно за това разделение на властите, за което споменахте Вие, но няма да го направя. ГЕРБ вече повече от година и половина сигурно е обект на огромна критика. Какви ли неща не чухме за нас, та даже ние почнахме да се отвращаваме от самите себе си. То направо излезе, че сме някакви злодеи, мракобесни години, авторитаризъм, тоталитаризмът, мафиотски организации. Вие трябва да оцените факта, че ние въпреки това, предвид висотата, на която трябва да бъдем, и предвид на факта, че повече от 20% са ни изпратили тук, за да защитаваме техните интереси – не само на тях, но и на всички граждани, Ви казах, че сме готови на дебат. Ние сме готови да подкрепим всяко едно разумно нещо, всяко едно разумно предложение. Защото вече споменах – тук не става въпрос за внасяне на проект на решение, за да можем да си направим един хубав дебат, а тук са нужни 160 народни представители, при положение че парламентът е доста фрагментиран. Това изисква огромна воля. Както видях преди малко, самите управляващи нямате единна визия какво точно искате да направите и какво точно искате да промените и заради това господин Христо Иванов преди малко каза. И заради това този път не подхождаме с внасянето на Проект за решение за Конституция, ами започваме по другия път, защото Вие самите нямате обща визия как да го промените. Но е факт, че без ГЕРБ – не като някаква заплаха, а по волята на избирателите, ще бъде невъзможно да се стигне до някаква крайна точка, за да се прескочи този тест, тази бариера. Ние сме готови, въпреки всичките обиди, защото така се прави. Смятам, че това е разумната позиция. От Вас зависи въпреки всичко да смекчите тона, да престанете с обидите. Ако наистина искате да направите реформа, направете я с нашата подкрепа, с нашите предложения, а не примерно – един елементарен пример, от два дни да не може Комисията по енергетика един проект за решение да направи, за да не разгледаме случайно, за да не дебатираме случайно нашия проект за решение за компенсация на общините, болниците и така нататък. Така няма да стане! И Конституция няма да стане, господин Божанков. Това имам предвид.
Благодаря, господин Ненков. Други изказвания – Десислава Атанасова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми вносители! Първото, което прави впечатление, поглеждайки Проекта на решение, който сте внесли, е, че той е подписан от непълен коалиционен състав. Въпреки заявките на една част от коалицията, че ще подкрепи създаването на тази временна комисия, то звучи твърде неуверено. Друга част от коалицията пък поставя нови жалони в така наречената конституционна реформа. Тук въпросът е: трябва ли изобщо да започва дебат за конституционни промени, когато Вие самите не знаете каква цел точно преследвате. Сигурно някои намират за особено важен исторически момент създаването на тази временна парламентарна комисия. Аз обаче като човек реалист бих казала, уважаеми колеги, че дори и да бъде създадена, при все че ГЕРБ заяви, че ще получите подкрепа за създаването на тази комисия, не очаквайте чудеса. Първо, защото капацитетът на това управляващо мнозинство до този момент съвсем не е ясен. Та Вие нямате управленска програма! Имаше едни разговори в мола, разпределихте си постове и продължавате да го правите, но до този момент няма ясна управленска програма за едно, две, три или четиригодишен мандат. В този смисъл заявките за конституционни промени от същото това мнозинство, което дори управленска програма не е подписало заедно, смятам за просто една добра инициатива. На второ място, може би трябва да гарантирате, че Конституцията, онази променената, Вашата – на мнозинството, първото изискване, което ще зададе към гражданството и към властта, е тя да се спазва. Защото не Ви ли се струва малко самонадеяно именно мнозинството, подкрепило и избрало министър-председателя, който наруши Конституцията, да иска да прави промени в Конституцията?! Та то звучи като оксиморон! На трето място, струва ми се, че все по-често трябва да обучим част от народните представители не само какво пише в Конституцията, а как се изменя тя или как се прилага. Уважаеми колеги, напомням, че в действащата Конституция има текст, съгласно който правото на инициатива за изменение и допълнение на Конституцията става с една четвърт от народните представители или по инициатива на президента. И тук въпросът е: какво стана с онази инициатива на президента отпреди няколко години, някой виждал ли я е изобщо? Вие от мнозинството, които бурно аплодирахте Президента на Република България при избора и клетвата му, които стояхте зад предизборната кампания, знаете ли какви промени в Конституцията предвижда президентската институция? Нека да разгледаме и тях. Господин Иванов, Вие, надявам се, имате представа – някаква поне, като основен инициатор и двигател на инициативите за промяна на българската Конституция. Нещо друго – виждам, че сте предложили 6-месечен срок, в който да работи въпросната временна комисия. Изобщо не обсъждам дали е необходимо да има подобна такава комисия, при условие че има Комисия по конституционни и правни въпроси в състава на Народното събрание. Та, съгласно действащата Конституция предложението за промяна на Конституцията от Народното събрание се разглежда не по-рано от един месец и не по-късно от три от постъпването му. В този смисъл, господин Иванов, отново се обръщам към Вас, защото Вие сте основен вносител и говорител на мнозинството, как ще гарантирате, че за 6 месеца ще се намери консенсус между така различните партии от управляващото мнозинство и опозицията, за да може да спазите този срок, като имаме предвид, че за промяна на Конституцията е необходим национален консенсус, обществен – енергия и консенсус? Твърде, твърде много противоречия в самата логика на конструиране на това предложение и в самото предложение. Въпреки това ние, както заявиха и колеги, ще подкрепим тази Ваша инициатива при условие обаче. Условието е Комисията да се председателства от опозицията или при съпредседателство на най-голямата управляваща партия в мнозинството и най-голямата партия в опозиция – съответно „Продължаваме Промяната“ и ГЕРБ. Веднага мога да аргументирам това свое предложение и го правя като редакционно предложение, господин Председател. Двете партии – „Продължаваме Промяната“, всъщност „Продължаваме Промяната“ не е партия, а някаква организация, и ГЕРБ са двете най-големи парламентарни групи в състава на Четиридесет и седмото народно събрание. Ние заедно, без никой друг, можем да внесем проект за промяна в Конституцията, ако решим. В този смисъл е най-логично, ако искате подкрепа, ако искате разговор, да приемете или ГЕРБ да получи председателското място, или заедно в съпредседателство с „Продължаваме Промяната“ да го направим. [[Реплика от „БСП за България“.]] Не, не се пазарим и аз аргументирах своето предложение. В противен случай, дори да започне да функционира тази комисия, защото Вие със силата на мнозинството ще си я изберете, никой не може да Ви гарантира, че ще има реална промяна в българската Конституция. Защото, да, ако говорим за математически сбор, без нашата парламентарна група не можете. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Атанасова, редакционните Ви предложения само да уточним къде са – в т. 3 ли?
Сега ще го направя.
Добре. Благодаря. Реплики има ли към Десислава Атанасова? Крум Зарков – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, пропускам политическите елементи и заявки – искам да отговоря по същество на някои от нещата, които казахте. Министър-председателят бил нарушил Конституцията – обичате да повтаряте това от трибуната – и има решение за едно негово действие. Имате ли представа колко пъти Конституционният съд е отменил закони, гласувани и предложени от Вашето мнозинство? Само през Четиридесет и четвъртото народно събрание са 16 такива. [[Реплика от ДПС.]] Тоест ако министър-председателят Петков е нарушил Конституцията веднъж, Вие сте я нарушили 16 пъти само за един мандат! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Ако се върнем към 2009-а, ще станат много повече. Казвам Ви, за да спрете с тази игра! [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Конституцията ни, уважаеми дами и господа, е предвидила механизъм, който свършва с Конституционен съд, чиито членове скоро трябва да подменяме тук, между другото, за да не се допускат нарушения. Този механизъм действа. Това – едно. Казахте също така за президента – за това, че той се е заявявал за конституционни промени. Между другото, такива идеи за конституционни промени, особено в Глава шеста, се чуват много често от различни страни. Аз мисля, че това е една от причините да се организира такава комисия с дълъг период на действие – именно за да могат всички хора, които са вземали отношение към въпроса, да го поставят в един нормален център на диалог. В този смисъл аз приветствам този начин на действие – не с поставяне на някакъв проект напред, не с търсене на автоматични подписки и мнозинства, а с център, където да може да се обсъдят различните идеи, които са лансирани през годините по тази тема, включително Вашите, които сме обсъждали тук, имат място в тази комисия. Но има едно нещо, по което съм съгласен с Вас – когато казвате: „Не очаквайте чудеса.“ Чух по едно време, че ГЕРБ ще подкрепят, чух и ДПС, че имат идеи за промяна в Конституцията, чух и други неща [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , но след като започнахте да поставяте условия от политически характер, разбрах, че чудеса не могат да се очакват. Но ще Ви кажа едно – да, Вие може да блокирате приемането на конституционни промени в частта „Съдебна власт“, имате тази сила по силата на мнозинството. Но не мислете, че това значи, че имате някаква върховна власт, защото Вие ще поемете и отговорността за това, а тази отговорност се реализира бързо. Фактът, че сте опозиция, до голяма степен се дължи именно на това. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло. Реплика от народния представител Анна Александрова. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Друга реплика има ли към Десислава Атанасова? Явор Божанков – заповядайте.
Всъщност, госпожо Атанасова, не е вярно, че управляващото мнозинство няма ясна програма в сектор „Правосъдие“. Спецсъдилищата, които вече са на дневен ред, реформа в КПКОНПИ, Висшият съдебен съвет, въобще всичко това е залегнало – прочетете, препоръчвам Ви – в Коалиционното споразумение. Едно нещо е тревожно във Вашето поведение и то е, че постоянно адресирате тези промени към мнозинството. Ако не признаете статута на немафиотска организация, ако не сложите председател, пък заместник-председател, пък ей такава конфигурация – тук не става въпрос за Вашите отношения между опозиция и мнозинство, става въпрос за Вашето разбиране и отговорността Ви пред Вашите избиратели. Има ли проблем в съдебната система, има ли проблем с правомощията на главния прокурор, има ли осъдителни присъди по високите етажи на властта – ако не, на какво се дължи това и това може ли да бъде обект на промени, които касаят Конституцията? Ако смятате, че има, Вие го правите не заради нас, не заради поста на председател, заместник-председател в Комисията, не заради статута Ви на мафиотска или немафиотска организация – правите го заради Вашите избиратели, Вашето чувство за справедливост и Вашето разбиране кое е правилно за България, кое е правилно за съдебната система. Не го правите за нещо друго. Това не е пазарлък, това е бъдещето на съдебната система, това е върховенството на закона в България.
Благодаря. Трета реплика – от Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Атанасова, доколкото си спомням, октомври месец 2020-а Вие оглавихте Комисия, свързана с промени в Конституцията, в Четиридесет и четвъртото народно събрание. Няма да коментирам по какъв начин бяха написани самите промени, но тогава Вашето мнозинство се опита да предложи нещо. Сега нашето мнозинство ще вкара нашите предложения за промени, Вие ще можете да предложите и Вашите, и ако се намери консенсус, там ще се види кой е конструктивен и кой търси някакви политически дивиденти. Така че не виждам проблем Временната комисия да бъде създадена и всеки да направи своите предложения за конституционни промени – няма нужда да търсим политическо в това нещо. Дайте хубаво предложение, защо да не бъде подкрепено – ние ще направим нашите. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Заповядайте за дуплика, госпожо Атанасова.
Благодаря. По време на репликите. Господин Зарков, не нарушителя Петков визирах, а акта на президента, с който е нарушена Конституцията, защото Конституционният съд по този акт се е произнесъл. Иначе за противоконституционност на актове можем да си говорим много. Като например, че в Четиридесет и петото народно събрание имаше един-единствен акт на управляващото мнозинство, на което принадлежахте и Вие, и той беше за един мораториум, който мигновено Конституционният съд обяви за противоконституционен. Един-единствен акт [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]]по време на цялата работа на Четиридесет и петото народно събрание – държа да го кажа! Така че по темата с противоконституционност на актовете на Народното събрание, да, има орган – Конституционният съд, който да гарантира законосъобразността на актовете, които приема Народното събрание, без значение от неговия състав. Господин Божанков, Вие нищо не сте разбрали от дебата, който се води тук за пореден път, макар че не съм изненадана. Изненадана съм от друго, че Вие, уважаеми колеги, считате, че създаването на тази временна комисия е някакъв лакмус за почтеност, някаква стъпка към морала. Така както вчера пламенно от тази трибуна твърдяхте, че подаването на оставка, която е подадена от господин Цацаров по негова воля, а не поради Ваши усилия, е първа стъпка към реформа! Ами не е така, дами и господа! Сега правите същото с тази комисия – твърдите, че това е някакъв исторически момент. Не е така. Вие знаете, че не е така, господин Иванов, защото много исторически моменти и много исторически компромиси сте преживели. Но съвсем скоро тези колеги, политически необременени, ще разберат същото. По отношение на господин Ананиев. Да, господин Ананиев, през 2020 г. на 2 септември нашата парламентарна група в рамките на Четиридесет и четвъртото народно събрание внесе Проект за промяна в Конституцията, която промяна изискваше разпускане на Народното събрание и свикване на Велико народно събрание. Тогава ние имахме готов проект, както и сега имаме готови предложения. По мои спомени и Вие бяхте в Народното събрание, само че лежахте по пода, заедно с Мая Манолова в онзи момент. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] .
Други изказвания има ли? Тошко Йорданов и Любен Дилов.
Днешната дискусия, колеги, е наистина полезна по простата причина да се види кой къде стои. С риск да ме глобят пак – или каквото следва като наказание, лицемерието на онази част на залата лъсва в този момент. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС]]. Защото – да, Вие предложихте тогава някакъв странен Проект за Конституция, писан на коляно от човек, който вече не е сред Вас, няма да му кажа прякора в интернет, защото той не е тук, за да ми отговори. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Може и твоя да Ви кажем.“]]Моят – въобще не ми дреме какво говорят за мен. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС]]. Одеве нямаше и как да отговоря на господин Биков, защото му беше дуплика изказването, как ние сме се сринали от първа до пета, да Ви кажа, това няма значение, защото ние сме наясно, че като взимаме политически решения, може да има последствия, но смятаме, че последователността е по-важна. Хубавото обаче на три избора подред е, че Вие не сте в управлението. Няма значение дали сте 65, 40 или 35 [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“]] , важното е, че Вие не сте и няма да бъдете дълго време управляващи. И в момента отново продължавате да се опитвате, този път от трибуната, да извивате ръце, предлагайки председателско място в тази комисия, която евентуално ще се състави, което отново показва, че Вие нямате никаква идея какво представлява Конституцията и колко е важно за България. Вие си гледате собствения интерес – да се набутате нещо и да се направите на важни. Сега имате възможност да ми отговаряте с реплики и да кажете някоя поредна лъжа, а пък аз ще имам възможност да затворя дебата в случая. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Реплика на Тома Биков и на Александър Иванов. Госпожо Атанасова, да Ви попитам за писмените предложения?
Да, ще ги направя.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Йорданов, Вашата представа за времето – „дълго време няма да бъдете“, е по различна от нормалната представа, защото на Вас пет месеца Ви изглеждат като 12 години. Аз по-скоро Ви правя реплика заради Вашето неразбиране за функцията на тази комисия. Ние това предложение не го правим, защото, като имаме съпредседател на една временна комисия, това ще ни даде страшна власт и нещо кой знае какво още ще стане. Ние правим това предложение, за да имате гаранции Вие, че ние ще бъдем ангажирани с отговорност в тази комисия, защото Вие разчитате, продължавате да разчитате на това, че ние Ви смятаме за много морални и сме длъжни априори да Ви подкрепяме просто защото Вие сте някакви много морални хора?! Първо, не мислете, че ние смятаме, че Вие сте морални хора! Вие смятате себе си, че сте морални. Ние не смятаме за Вас, че сте морални. И тук сега понеже цитираме класици, Ницше е казал, че „няма нищо по-аморално от морализаторството“. И Вие правите това вече една година. Затова, ако искате ние да бъдем ангажирани истински с тази комисия, възложете ни отговорности. Ние няма да стоим и просто да Ви подкрепяме, защото сте готини. Няма го това нещо в политиката. Ако го вярвате, значи нищо не разбирате от тази работа. И затова ние се опитваме в момента да Ви направим услуга. Ако Вие го разберете, ще получите тази услуга. Ако не го разберете – живи и здрави! Имате достатъчно капацитет, като гледам, ще си пишете реформи, ще си ги приемате и защо сме Ви ние тогава? Само да Ви дадем едни гласове. Вие смятате по пазарлък и математически – не ние. За нас това е важна тема и ако нямаме възможност да носим отговорност и Вие да отчетете вота на избирателите, то няма никакъв смисъл от тази комисия.
Благодаря Ви, господин Биков. Заповядайте, господин Иванов.
Господин Йорданов, кратка реплика. Уважаеми господин Председател, колеги! Господин Йорданов, най-малкото си дайте сметка за Комисията, на която излъчихте председател, колко пъти се проведе, още няма даже внесен доклад от нея – Временната комисия, господин Рибарски за Временната комисия за енергетика трябваше да разглеждаме – не работи, не се състоя, така че ние Ви предлагаме съпредседател от нашата група, който да подпомогне работата и тази комисия наистина да съществува и да заседава. И другото, когато говорите от тази трибуна за принципни позиции, е хубаво да си припомним нещо, без да Ви обиждам, надявам се, да си припомним за Вашия политически лидер, който искаше да си прави едни татуировки, че няма да влиза в управлението с БСП, сега Вие управлявате с БСП и сте в коалиция с тях. Първа принципна позиция, която Вие нарушихте. Втора принципна позиция, господин Йорданов, без да Ви обиждам пак, Вашите взаимоотношения с господин Асен Василев не ме интересуват, но Вие, доколкото знам, сте в съдебни дела, защото Вие от тази трибуна го нарекохте престъпник и така нататък, и той, доколкото знам, има дело срещу Вас. Така че това е втора принципна позиция, която Вие сте нарушили. Благодаря Ви.
Трета реплика, Александър Ненков.
Благодаря, господин Председател. Господин Йорданов, аз преди малко в моето изказване казах, че е тест за Народното събрание. Сега малко по – ще конкретизирам – то е тест за управляващите. Вие до този момент се проваляте в този тест, ще Ви кажа в коя част. Започнахте Народното събрание – Четиридесет и седмото, при разпределение на комисиите не дадохте нито едно председателско място на опозицията. Не считате, че е необходимо. По същия начин и за парламентарните делегации, което – и двете събития не са се случвали никога, поне аз когато съм в тази зала. Винаги, който и да е управлявал, винаги е спазвал именно пропорционалността спрямо това, както избирателите са пожелали. И има логика. Има логика! Тук става въпрос за Конституция, става въпрос за нещо много по-важно. Ние никога не сме ламтели за тези комисии, няколко пъти сме го заявили. Тук обаче става въпрос за нещо по важно. Конституция без широка подкрепа в тази зала не е възможна. Не искаме председателско място или съпредседателско място поради причината, че някой ще се закичи с този медал, а защото наистина считаме, че това е начин да покажем, ако щете и на обществото, че ние сме готови, в тази зала, в този състав, независимо колкото той е фрагментиран и колкото и да не ни обичате и да смятате, че сме всякаква организация, да покажем, че ние сме готови на диалог и че можем да постигнем нещо смислено. До този момент Ви казвам, господин Йорданов, Вие се проваляте в този тест, че сте готови да чуете и гласа на другите. Хайде сега да Ви видим дали сте готови да го направите и да направите тази решителна крачка днес? Това е тестът за Вас. Благодаря Ви.
Благодаря. Заповядайте за дуплика, господин Йорданов.
Благодаря Ви много. По ред на номерата. Към господин Биков. Времето – естествено, че имаме различни отношения към него. Няма нужда и аз да цитирам чужди мисли, че времето е относително. Отговорността според мен не е в това дали сте съпредседатели в една комисия, а какво ще правите в нея. Тоест, ако имате някаква отговорност и се опитвате да ни убедите в това, което казвате, че сте искрени, трябва вътре в тази комисия да проличи от действията Ви, а не от това дали сте съпредседател или не, другото е политическо искане. Второ, господин Иванов, дето се опитахте под репликата: „няма да Ви обиждам“, то и аз няма да Ви обиждам. В миналия парламент, когато Слави каза това нещо, ние не направихме коалиция с БСП. Ние искаме принципа на малцинството. Не получихме подкрепа от никого, включително от БСП. В този парламент водещата партия не сме ние. И между другото, ние имаме коалиционно споразумение с „Продължаваме Промяната“. Що се отнася до Асен Василев – къде съм отстъпил, от кое съм отстъпил, при положение че той е пуснал съдебно дело, а ние този спор ще си го продължим или в съдебната зала, или ще си го изчистим между нас. Кое съм отстъпил от принципа си в делото към господин Асен Василев? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Така че, ако обичате, без да Ви обиждам, мерете си приказките! Господин Ненков, първо, председателско място в комисия – Вие отказахте. Беше Ви предложено, Вие отказахте.
Кое?
Мисля, че беше в Комисията по религиите, Вие го отказахте. Вероизповеданията. А що се отнася до това дали чуваме гласа на опозицията, ами ние Ви чухме за мораториума за цените на тока и гласувахме Вашето предложение. Благодаря. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Господин Дилов, Вие сте записан за изказване – имате около минута, минута и нещо време на групата.
Благодаря, господин Председател. Моля за снизхождение – поне 30 секунди ми дайте отгоре! Уважаеми колеги, нещата според мен изглеждат доста просто. Слушах внимателно целия дебат. Ако не се съгласите с нашето предложение, поне лично у мен ще остане усещането, че това, което ще направим, няма да е парламентарна комисия, която ще ни води към Велико народно събрание, както каза колегата Христов, или към промени в Конституцията, ще е поредният психоаналитичен кабинет, в който някакви хора ще си говорят на тази болна тема „Правосъдна система“. Аз имам чувството, че животът ми мина с две неща: с Лили Иванова и със съдебна реформа. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Докато от Лили Иванова мога да очаквам безкомпромисно качество, свиреп талант, жестоко трудолюбие, съдебната реформа е точно на обратния полюс. Едни пискуни, които преминават постоянно в дискант, които непрекъснато – забележете, хората, които най-много говорят за съдебна реформа, най-често човъркат съдебните закони, и ние продължаваме да ги слушаме и вярваме в техния морален авторитет да се справят с тази реформа. Аз не помня предложение, което да не е направено от така наречената градска десница, важно, за съдебната реформа. Че и сегашният главен прокурор не е ли избран, господин Иванов, поправете ме, ако бъркам, ще се извиня, по правила, които Вие създадохте и измислихте? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че – свършвам, предложението на нашата парламентарна група е просто. Единствената гаранция, че тази комисия ще работи съзнателно, е моделът, който Ви предложихме преди малко – споделена отговорност в управлението на комисията. В противен случай ще лежим на кожените канапета в тази комисия и ще говорим на глас пред психоаналитика [[реплики от ГЕРБ-СДС]]какви са нашите еротични отношения със съдебната реформа. [[Ръкопляскания и смях от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Дилов. Крум Зарков – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Всъщност лечението на психоанализата минава през признаване на проблема и изговарянето му. И в интерес на истината е напълно нормално, че 30 години се говори за съдебна реформа и този въпрос непрекъснато вълнува българската общественост, политическия живот, различни партии се идентифицират „за“ или „против“ него поради простата причина, че става дума единствено за борба за изграждане на европейска държава. И тази държава не е приключила. Ако преходът, започнал с приемането на Конституцията, влязла в сила на 13 юли 1991 г., бързо и радикално реализира преминаването от една икономическа система към друга, то изграждането на механизмите, които пречат тази икономическа система да действа само за малко хора да могат да заобикалят закона, така и не бе изградена докрай. Това е непрекъсната борба на хора, които правят нещо успешно или неуспешно, на други, които се противопоставят, които понякога надделяват – това е политическата история на последните 30 години и е напълно нормално на някои да им е омръзнала. И на мен ми омръзна. Затова Ви призовавам най-накрая да направим крачки, за да минем на друга степен на политическото развитие, в което няма да говорим за съдебна реформа, а за преразпределение на благата, които българският народ създава за ляво, за дясно, но не сме стигнали дотам. Уважаеми дами и господа, някои в тази зала носят по-голяма вина от други защо не сме стигнали дотам, но го оставям настрана. И към Временната комисия – искам ясно да заявя, че сега действащата Конституция на Република България по моему е най-добрият нормативен документ, който е изготвян в нашата страна. Тази Конституция гарантира и направи така, че парламентаризмът и демокрацията в крайна сметка надделяха и надделяват. Тази Конституция допринесе за това България да е член на Европейския съюз. Тази Конституция и тези, които са я създали през 1991 г., заслужават нашето уважение. И промяната в нея не трябва да бъде разглеждана като поставяне под въпрос на основните нейни постулати. Тя трябва да бъде разглеждана като начин да бъде подобрявана, защото Конституцията ни, освен всичко друго, е предвидила начин, по който да бъде променяна, подобрявана, адаптирана към времето. И този начин също е много добър – от една страна, той позволява да се създават комисии като тази, която разглеждаме, които да внесат конкретни, прецизни и точни промени. От друга страна, чрез института на Велико народно събрание се възпрепятстват политически финтове, които поставят под въпрос устоите на нацията и на нашата демокрация. Така че тази ѝ част на Конституцията си е много добра и повечето части на Конституцията, включително практическата – Хартата за права и свободи, които се съдържат в нея, са много добри и към тях трябва да се подхожда с уважение и бих казал дори със страхопочитание. Затова и този подход на създаване на комисия, която ще има достатъчно време и която ще бъде изградена на паритетен принцип, е правилният подход. Не можем да скрием, че вече години наред се говори за промени в Конституцията в една определена нейна част. Тези промени се говорят, обсъждат и те трябва да бъдат канализирани в Народното събрание. Това не може да стане между два други закона в Комисията по правните въпроси. Нека, след като ще се говори по тази тема, тя да бъде достатъчно добре изследвана и обмислена, за да не се поддава на импровизации. Това е уважението, което се дължи на Конституцията и на нейните създатели. В този ред на мисли необходимостта от задълбочена дискусия, която се споменава в мотивите, заслужава да бъде подкрепена. Кой точно ще председателства комисията е второстепенен въпрос, важно обаче е, че тя е създадена на паритетен принцип и според мен тя трябва да внесе в нейната работа и в Народното събрание академичната общност, конституционните среди и въобще цялата гражданска общественост, която се занимава с този въпрос. Завършвам със следното: промени, ако се налагат, да, с уважение и страхопочитание към Конституцията на Република България и тези, които я създадоха.
Благодаря Ви, господин Зарков. Има ли реплики към Крум Зарков? Няма. За изказване – Явор Божанков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Подкрепяме напълно създаването на тази комисия не защото е предложена от „Демократична България“, навярно това е една от политическите сили, която има безспорна заслуга за налагането на темата „Съдебна реформа и върховенството на закона в България“, не защото сме в управляващата коалиция, нито защото Венецианската комисия, мониторинговите доклади и въобще всички международни механизми ни казват да направим това. Ние подкрепяме създаването на тази комисия, защото този дебат трябва да започне, защото имаме такъв ангажимент пред нашите избиратели и защото сме водени от ясното разбиране, че проблем в съдебната система има, неговото решаване минава през промяна в законодателството, но и през промяна в Конституцията. Защото сме наясно, че смяната на един главен прокурор с друг няма да реши проблема, тъй като е очевидно, че няколко главни прокурори се сменят, но системният проблем остава, а той се корени в твърде широките правомощия, в самата йерархична структура, във вертикалната структура на държавното обвинение. Ние подкрепяме тази комисия, защото смятаме, че Висшият съдебен съвет трябва да функционира по различен начин, защото съдебната система не може да се промени в желаната степен, без да променим и самата Конституция – как точно, ще бъде предмет на тази комисия. И не го правим, защото искаме председателско или не искаме председателско място, защото имаме някакъв стар дебат с опозицията или искаме да им отмъщаваме, като не им даваме председателско място. Когато хората излязоха да протестират заради действията и въобще устройството на прокуратурата в България, ГЕРБ им предложи нова Конституция, в която прокуратурата имаше законодателна инициатива. Аз изпитвам съмнение, че ГЕРБ могат да оглавят този дебат, всъщност, те могат да го оглавят, когато обаче наистина осъзнаят, че са вървели по грешен път. Днес не видях такъв сигнал, аз не видях, че има дори някаква наченка колеги да кажат: да, тогава сгрешихме и въобще в цялата си концепция за промяна на Конституцията и за позициите си по отношение на протестите, и за позициите по отношение на главния прокурор. Затова смятам, че те трудно могат да оглавят този дебат, но всеки от нас може да даде своите предложения, всеки от нас може да каже къде вижда тази промяна. Ако имаме достатъчно общи и допирни точки, такава промяна ще се случи, ако нямаме, няма да се случи. Но сме длъжни не заради управлението, не заради председателското място, заради българските граждани да извървим този път, да направим този дебат и всеки в него да се позиционира, да каже къде му е мястото и от коя страна застава. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Божанков. Има ли реплики към Явор Божанков? Няма реплики. Други изказвания? Няма и други изказвания. Прекратявам дебата. От госпожа Атанасова дали ще постъпят конкретните предложения? [[Уточнения между председателя Никола Минчев и народния представител Десислава Атанасова.]] Уважаеми колеги, преминаваме към гласуване. На първо място ще гласуваме редакционното предложение на Десислава Атанасова, което е: в т. 3 думата „председател“ да се замени с „двама съпредседатели – по един от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ и от парламентарната група на ГЕРБ-СДС“. Това е редакционното предложение на Десислава Атанасова. Моля, гласуваме. Десислава Танева?
За
Димитър Гочев?
Против.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов?
Въздържал се.
Благодаря Ви. Гласували в залата 189 народни представители и 4 онлайн – общо 193: за 62 в залата и 1 онлайн – общо 63, против 117 в залата и 2 онлайн – 119, въздържали се 10 в залата и 1 онлайн – 11. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на текста по вносител. Десислава Танева?
За
Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов?
Против.
Благодаря Ви. Гласували в залата 169 народни представители и 4 онлайн – общо 173: за 131 в залата и 3 онлайн – общо 134, против 38 в залата и 1 онлайн – 39, въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към номинации за състава на Временната комисия. От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ кой ще представи номинациите? Петър Куленски – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. От името на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ предлагаме Стою Стоев и Рена Стефанова.
Благодаря Ви, господин Куленски. От името на ГЕРБ-СДС? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма да предложи членове на Временната комисия. Считаме, че положихме усилия, за да има конструктивен диалог, за да има консенсус по тема, която вълнува българското общество. Не приехте подадената ръка, затова: приятна работа! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. От името на „Движение за права и свободи“? ДПС не предлага членове на Временната комисия. Преминаваме към „БСП за България“.
Господин Председател, уважаеми колеги! От името на парламентарната група на „БСП за България“ предлагаме за членове на Комисията Филип Попов и Явор Божанков.
Благодаря Ви. От името на „Има такъв народ“ – заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! От името на парламентарната група на „Има такъв народ“ за членове на Комисията предлагаме госпожа Ива Митева и господин Андрей Михайлов.
Благодаря Ви. „Демократична България“?
Уважаеми господин Председател, от името на „Демократична България“ предлагаме за член господин Атанас Славов и за председател – господин Христо Иванов. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви. От името на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ – заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! От парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ няма да предлагаме членове за тази комисия [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] , тъй като не успяхме да се убедим в целесъобразността ѝ и смятаме, че в такива напразни временни проекти, които целят единствено да тупат топката и да симулират някакви реформи, не желаем да участваме. Благодаря Ви.
Откривам дискусия по направените номинации. Закривам дискусията – не виждам желаещи за изказване. Преминаваме към гласуване на направените номинации. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов? Гласували в залата 126 народни представители и 2 онлайн – общо 128: за 125 в залата и 2 онлайн – общо 127, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. С това приключваме. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Моля господин председателят да прочете ясно какъв ще бъде дневният ред за днес и за утре, или поне за днес, за да знаем с какво продължаваме. Благодаря.
В дневния ред, както сме го гласували вчера, не са настъпили промени. До момента е: Проект на решение за създаване на Временна комисия. Преминахме тази точка. Следващите законопроекти са: Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за електронното управление – следваща точка от дневния ред; Първо гласуване на Законопроекта за покритите облигации; Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти; Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на инвестициите; Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите; Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Това са всичките точки от дневния ред за днес. За утре има парламентарен контрол по реда на чл. 104 – блицконтрол, и редовен парламентарен контрол съгласно Програмата. Процедура от Жечо Станков. Заповядайте, господин Станков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Господин Председател, взимам процедура във връзка с вчерашния ни разговор от трибуната. Поехте един ангажимент във връзка с това, че ще съдействате протокола от завчерашното извънредно заседание на Комисията по енергетика да може да постъпи в Народното събрание. Направихме запитване чрез нашите технически секретари в Комисията по енергетика. Все още протоколът не е постъпил в Народното събрание. Вчера неколкократно коментирахме и с Вас, и с колегите народни представители, че в крайна сметка дневният ред на Народното събрание се определя не чрез гласуването на 240 народни представители, а от обществото, така че се обръщам към Вас още веднъж за съдействие, с молба действително да координирате работата на председателите на комисии, така че административно тя да отговаря на очакванията както на народните представители, така и на обществото. Още една молба във връзка с процедурата. Вчерашния ден аз лично имах следния казус, в който и Комисията по енергетика, и Икономическата комисия заседаваха по едно и също време. След като изразих моето желание все пак да бъде направено някакво разместване, за да мога да участвам и на двете комисии, се наложи да избирам коя комисия ми е по-важна, за да мога да присъствам на нея. Така че действително това, което Ви предлагам, е да направите един общ вътрешен чат между всички председатели и да може да координират с Вас провеждането на комисиите така, че в зависимост от членовете на комисията, всички, имащи право да присъстват, да не са възпрепятствани, а да могат да взимат отношение. И последната част от моята процедура е: с молба да обърнете внимание на председателите на комисии, че няма как, след като вечерта сме информирали, че е постъпил проект на бюджет на Народното събрание, на следващия ден тези 410 страници да бъдат вкарвани на разглеждане в комисия, без да има възможност те да бъдат разгледани, тайно, без да бъдат коментирани на самата комисия, включително и от управляващото мнозинство да няма, така да се каже, един въпрос в детайл, свързан със Законопроекта. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, господин Станков. Докладът от работата на Комисията предполагам, че не е депозиран, тъй като вчера и след пленарния ден до късно продължи работата на Комисията, но ще говоря с председателя на Комисията отново. По другия въпрос, за съжаление, се получава припокриване на работата на комисиите и понякога се налага народни представители да избират в коя комисия да участват в конкретен ден. Има организация, правим всичко възможно минимални да са тези случаи. Заповядайте, господин Костадинов – за декларация.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Години наред на датата 1 февруари се отбелязва паметта на жертвите на комунистическия режим. Невинни жертви има, при това немалко. Това е безусловен и неподлежащ на коментар факт. Също така обаче са налице и други два факта – че има осъдени престъпници с доказани престъпления, и национални предатели, както и че преди 1944 г. има също толкова много невинни жертви на управляващия тогава режим. Това са също два категорично установени факта, неподлежащи на отричане, и трябва да се спре тяхното отричане. В България през 1918 г. с Войнишкото въстание започва една необявена гражданска война. В следващите години се редуват бял терор и червен терор – хиляди българи губят живота си само заради убежденията си. След 1944 г. се героизираха жертвите на царския режим, след 1989 г. дойде ред да се героизират жертвите на комунистическия режим. Редно е да си зададем въпроса правилно ли се постъпва? Време е да разберем, че в една гражданска война няма и не може да има победители. Има само победени и това е целият народ – в случая българският народ. Докато има ден само на едните жертви, а другите се отричат напълно, войната – макар и вече само информационна и пропагандна, ще продължава да ни разделя. Нима убитите деца в Ястребино и насечените на парчета, изядени от полицейските кучета телца на децата Васил и Сава Кокарешкови в Белица, не са също толкова невинни жертви, каквито са професор Александър Станишев и Иван Бешков например? Как решаваме, че имаме власт да определяме кой е жертва и кой не е? От ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че ни е нужен ден на национално помирение, в който наследниците на едните и на другите да застанат редом един до друг и да сведат глави в обща скръб. Дните на памет трябва да сплотяват, а не да разединяват. Ето защо 1 февруари като Ден на жертвите на комунистическия режим разединява нацията ни. След Гражданската война в Испания, която трае три години – от 1936-а до 1939 г., и в която загиват повече от един милион испанци, победилият диктатор Франко нарежда костите на загиналите в почти тригодишната битка за испанската столица, да се пренесат край Мадрид в „Долината на падналите“, където е изграден огромен пантеон – един до друг без ред са положени както комунисти, така и фалангисти, както фашисти, така и демократи, както монархисти, така и републиканци. Самият Франко пожелава да бъде погребан там редом до тези, които са стреляли срещу него. Най-отгоре пише следното: „Те паднаха за отечеството.“ И толкова. Днес Испания е затворила напълно тази страница от миналото си въпреки непрежалимите жертви и тежката рана в сърцето на испанската нация. Ние на свой ред продължаваме да се борим с комунизма и макар нашите общи жертви да са десетки пъти, слава богу, по-малко от тези в Испания, продължаваме да ровим костите им и да ги делим. Добре е да извадим поуките като зрели хора, като зрели българи. Ние, българите от ВЪЗРАЖДАНЕ, сме направили своите изводи – за нас България е над всичко. Всеки, отдал живота си заради убежденията си и отечеството, заслужава уважение и ние му го отдаваме, независимо в каква идеология е вярвал. Мир на душите на загиналите за Родината! Да живее България! [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Костадинов. Преминаваме към точка втора от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЕЛЕКТРОННОТО УПРАВЛЕНИЕ. Постъпил е Доклад от Водещата комисия, която разглежда Законопроекта, а именно Комисията по електронно управление и информационни технологии. Моля господин Симеонов да представи Доклада.
Господин Председател, господин Министър, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление, № 47-202-01-3, внесен от Министерския съвет на 25 януари 2022 г. Комисията по електронно управление и информационни технологии на извънредно заседание, проведено на 1 февруари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление, внесен от Министерския съвет. Законопроектът беше представен от министър Божидар Божанов. В началото на представянето на Законопроекта той подчерта причините, които налагат разработването на Проекта на нормативен акт. Предложеният проект е свързан с Решението на Народното събрание за приемане на структура на Министерския съвет на Република България от 13 декември 2021 г. (обн., ДВ, бр. 106 от 2021 г.) , с което се определя министър на електронното управление, създава се Министерство на електронното управление и се преобразува Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията в Министерство на транспорта и съобщенията. Проектът на акт е в съответствие със Споразумението за съвместно управление на Република България 2021 – 2025 г. за засилване на доверието в държавните институции, които да работят в интерес на гражданите и бизнеса за стимулиране на иновации, дигитална среда и електронно правителство. В мотивите към Законопроекта е посочено, че Проектът за изменение и допълнение на Закона за електронното управление има за цел възлагането на всички правомощия, които упражнява председателят на Държавната агенция „Електронно управление“ (ДАЕУ) в областта на електронното управление и правомощията в областта на информационните технологии, на министъра на електронното управление. Предвидено е закриване на Държавната агенция „Електронно управление“ и е възложено на Министерския съвет да уреди правоотношенията, които са свързани със закриването на Държавната агенция „Електронно управление“ и преминаването на дирекция „Информационни технологии“ от Министерството на информационните технологии и съобщенията към Министерството на електронното управление. На първо място, предложеният законопроект създава условия за създаване на орган за осъществяване на политиката за електронно управление – министър на електронното управление, който ще провежда държавната политика в областта на електронното управление и в областта на информационното общество и информационните технологии във взаимодействие с другите органи на изпълнителната власт. На следващо място, със Законопроекта се определят правомощията на министъра на електронното управление. Те са следните: - да разработва и внася за приемане от Министерския съвет Стратегия за развитие на електронното управление в Република България и стратегии в областта на информационните технологии и информационното общество и да осигурява изпълнението им; - да реализира проекти със значение за всички администрации в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да подготвя проекти на международни договори, по които Република България е страна, в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество и да осигурява изпълнението на международните договори в тези области; - да осигурява изпълнението на ангажиментите на Република България в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество, свързани с членството ѝ в Европейския съюз и в международни организации, включително, като представлява Република България в международните организации в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да подпомага разработването и въвеждането на стандарти и стандартизационни документи, свързани с електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да участва в работата на международните организации по стандартизация и в техническите комитети по стандартизация в Република България, имащи отношение към електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да утвърждава инвестиционни програми и проекти в съответствие с приоритетите в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да осъществява междуведомствена координация при подготовката и внасянето на проектите на нормативни актове на Министерския съвет в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество; - да упражнява и други правомощия, предвидени в закон или в друг нормативен акт. Също така в Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са предвидени и изменения във всички закони, с които се прекратяват правомощията и се възлагат правомощия на министъра на електронното управление в областта на електронното управление, информационните технологии и информационното общество. След представянето на Законопроекта във връзка с чл. 73, ал. 10 от ПОДНС беше проведено публично обсъждане на Законопроекта. Председателят на Комисията представи становищата на неправителствените организации, изпратени на вниманието на Комисията. Българската асоциация на софтуерните компании (БАСКОМ) , Асоциацията за иновации, бизнес услуги и технологии (АИБЕСТ) и Българската асоциация по информационни технологии (БАИТ) нямат възражения и коментари и подкрепят Законопроекта. Българската стартъп асоциация (BESCO) изразява своето положително становище и подкрепя описаните в Законопроекта промени. В становището на Българския институт за стандартизация – БИС, се предлага отпадането на т. 26, от буква „е“, ал. 2 на чл. 7в, тъй като се съдържа в т. 27 на същата буква, алинея и член на Законопроекта. Предлага се също редакция на т. 27 и допълнение на §10 от Преходните и заключителните разпоредби, който се отнася до промени в чл. 213а от Изборния кодекс в Законопроекта. Членовете на Комисията обсъдиха и възприеха постъпилите становища от изброените неправителствени организации. Към Законопроекта е приложена Предварителна оценка на въздействието на Законопроекта. В нея са записани проблемите за решаване, целите, вариантите на действие, анализ на въздействията и възможните ефекти при приемането на Законопроекта. Освен това е приложена Справка относно съответствието на Проект на закон за изменение и допълнение на Закона за електронното управление с Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи на Съвета на Европа и с практиката на Европейския съд по правата на човека съгласно чл. 28, ал. 3 от Закона за нормативните актове. Становището на Министерството на правосъдието чрез дирекция „Процесуално представителство на Република България пред Европейския съд по правата на човека“ е, че предложеният законопроект не създава нормативни предпоставки за противоречие с Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи и практиката на Европейския съд по правата на човека. Към Законопроекта е приложена Справка за отразяване на постъпилите предложения от обществените консултации по Законопроекта. Законопроектът съответства с изискванията на Закона за нормативните актове и указа за неговото прилагане. В обсъждането на Законопроекта се включиха народните представители Кирил Симеонов, Росен Желязков, Никола Димитров, Стоил Стоилов и Александър Несторов. Те зададоха въпроси към вносителите на Законопроекта, свързани с преобразуването на Агенцията за електронно управление в министерство и запазването на кадрите на Агенцията, относно предложението на БИС за някои от функциите на министъра и разширяване на обхвата на дейностите, с които ще се занимава Министерството, а също така и за различен подход към електронното управление. В края на дискусията народните представители заявиха подкрепящите си становища за Законопроекта. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 14 гласа „за“, без „против“ и 1 „въздържал се, Комисията по електронно управление и информационни технологии прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление, № 47-202-01-3, внесен от Министерския съвет на 25 януари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Уважаеми господин Министър, желаете ли думата по Законопроекта?
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Господин Симеонов представи детайлите по Законопроекта. С две думи обобщени – те прехвърлят правомощията от Държавна агенция „Електронно управление“, тоест нейния председател, към министъра на електронното управление, както и малка част от правомощията на министъра на транспорта в областта на информационните технологии. Уреждат и закриването, и съответното трансформиране на Държавна агенция „Електронно управление“, така че да можем ефективно да осъществяваме политиката за електронно управление, вече имайки комбинация от държавен орган, тоест служители, които имат опит в това нещо, с политическа воля и политическото ниво, което представлява Министерството на електронното управление. Благодаря Ви предварително за подкрепата за този законопроект. Той е само началото, само базовата структурна промяна, която ще последваме с много изменения по същество. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Откривам дискусията по Законопроекта и по Доклада. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, по време на Комисията един от депутатите на „Продължаваме Промяната“ зададе въпрос относно възнаграждението на специалистите, които ще работят в новото министерство. Вие отговорихте, че най вероятно няма да можем да си позволим конкурентни заплати за тази сфера. Оттук произлиза моят въпрос: след като не можем да си позволим конкурентни заплати особено в сектора „Киберсигурност“, какво ще гарантира сигурността на държавните агенции, предприятията и личните ни данни? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Димитров. Заповядайте, господин Министър.
За хубаво или за лошо програмисти в държавната администрация се налага да има малко. Министерството ще прави политики за електронно управление, а няма да програмира самите системи. Имаме адекватен и висококвалифициран частен сектор, на който разчитаме, както и на подкрепата на „Информационно обслужване“, което е дясната ръка на държавата в тази политика. Проблемът с квалификацията на кадрите, които се занимават с този тип иновативни политики, наистина съществува, но мога да Ви уверя, че имаме инструменти, с които да решим този казус. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Стоил Стоилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, искам да се изкажа от името на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“, че ние подкрепяме този законопроект. С него се създават базовите условия за изграждането на необходимата администрация за електронно управление, която да подкрепя министъра, да осъществява и да провежда политиките в сферата на електронното управление. Както каза и самият министър, създава се министерство от текущата структура на Държавната агенция и от дирекцията „Информационни технологии“ в Министерството на транспорта. Имахме консенсус на нашата комисия относно този законопроект с 14 гласа „за“ и само един „въздържал се“. Имаме и подкрепата на асоциациите в ресора от БАСКОМ, БАИТ, АИБЕСТ, BESCO. Също така и от направените обществени консултации също имаме подкрепа и са отразени становищата на обществото. Апелирам да подкрепите този законопроект от всички страни на залата. Наистина искаме да имаме голям фокус върху електронното управление по време на това правителство и на това Народно събрание и се надяваме да постигнем значителни резултати в дигитализацията на държавата. Ще се радвам да получим подкрепа за този законопроект от всички страни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! Бих искал да изразя отношението на парламентарната група на „Има такъв народ“, която ще подкрепи Закона на първо гласуване. Разбира се, искам да кажа и няколко важни неща, които ще бъдат изключително внимателно следени и върху които нашият фокус няма да бъде отклонен през цялото време до второ гласуване в залата. Първо, господин министърът спомена „Информационно обслужване“ и аз точно оттам искам да започна. Бих искал да напомня, че „Информационно обслужване“ е било в сърцето на много скандали. Именно затова имаме необходимост от ясно структуриране на дейностите в „Информационно обслужване“, начина, по който те ще се осъществяват, контрола, който ще бъде упражняван върху тези дейности, и добре разписаните процеси с контролите на тези процеси, така че да не се допуска изтичане на средства, или пък изтичане на информация и на данни от „Информационно обслужване“. Лично аз изказвам моите притеснения, че и до този момент нямам доверие – да не кажа пълно, но нямам доверие в прозрачността на всичко онова, което става в „Информационно обслужване“. Именно затова моля и новото министерство, което се формира, и в лицето на министъра, да имаме яснота народните представители по-нататък как и по какъв начин ще бъде организирана дейността на „Информационно обслужване“; какви контроли ще се упражнят в тази дейност и по какъв начин те ще изпълняват функцията, така че наистина да има гаранция за проследимост на процесите в тази агенция? Другото, на което да искам да обърна внимание – киберсигурността, за която толкова говорим, имахме и специално изслушване тук за сигурността, и в частност за киберсигурността на България, на страната, точно в тази посока за мен е важно киберсигурността да не бъде под една и съща шапка с всичко онова, което се управлява като процеси в електронното управление. Защо? Защото киберсигурността би трябвало да бъде отделена от гледна точка на оперативната дейност. Не може оперативната дейност и киберсигурността да бъдат под една шапка. Това е моето мнение. Предполагам, че и колегите от нашата парламентарна група споделят това мнение, тъй като киберсигурността трябва да гарантира начина, по който се използват данните – било то отворени, споделени, или затворени данни. Тези данни трябва да убедят всички нас – народните представители и обществото, че те се управляват по начин, по който няма общо с оперативните процеси при реализирането на електронното управление. А електронното управление, само да напомня, не е нищо друго освен огледало на това, което е правителството в момента, но това огледало трябва да бъде с много ясен образ – такъв, какъвто е във всички останали европейски страни. Динамиката, която може да даде едно такова електронно управление, трябва да бъде контролирана от орган, на когото можем да гарантираме по някакъв начин независимост. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Факт е, че в този закон наистина се отразява само единствено решението на Народното събрание за сформиране на състав и структура на Министерския съвет. Няма я така чаканата промяна в идеологията, реконцептуализация на сферата на управление – електронно управление. Също така може би липсват и заявените от управляващата коалиция заявки, че ще има съкращение на администрацията. Напротив, ще се получи тотално противното. Въпреки това „Движение за права и свободи“ е за развитие на високите технологии и електронното управление още от края на миналия век, уважаеми колеги, и затова на този етап ние ще подкрепим този законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Несторов. Любомир Каримански – реплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Несторов, в този закон няма как да има каквато и да била норма или каквото и да било като процес, който да води до съкращаване на някаква администрация. Няма как в този закон да бъде. Според мен това, което Вие заявявате от тази трибуна, е несъстоятелно към този закон. Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Други реплики дали има към Александър Несторов? Не виждам. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Каримански, да, така е, все пак това е нов сектор, вече е министерство. Но има едни такива моменти, в които се казва, че първо трябва да има стабилитет в законодателството, а пък ние в Комисията стигнахме до заключението, че това е само първа стъпка, след това ще правим второ изменение, трето изменение, и уважаемият министър днес го потвърди, ще се създава изпълнителна агенция. Може би част от процедурите, в които България е на кантар пред международните ни партньори, е точно поради липса на такъв стабилитет в законодателството. А по отношение съкращаването на администрация, съгласен съм, че няма как да го има, но все пак това са заявките на управляващото мнозинство при встъпване. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Несторов. Цончо Ганев за изказване – заповядайте.
Господин Председател, господин Министър, разбирам, че отскоро сте на тази длъжност, разбирам, че дори и към днешна дата надали Вашето министерство действа оперативно, както би трябвало. Искрено се надявам да заработи цялото министерство в много по-голямо и бързо темпо. В тази връзка, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че е недопустимо националната сигурност, защото киберсигурността е част от националната сигурност – изключително важна, защото с тази киберсигурност не става дума само за база данни на парламента или база данни на Министерския съвет, тук е абсолютно всичко, свързано с държавата като държава – цялата информация. За нас е недопустимо това да бъде възлагано на външни фирми. Да, ние пределно ясно знаем, че в България има едни от най брилянтните специалисти, които работят както за български, така и за чуждестранни фирми. На нас ни е пределно ясно, че много по-лесно е да делегираме и да плащаме на външни фирми, които да го правят, но са външни фирми – не са част от държавата, не са част от националната сигурност. Ние смятаме, че при положение, че имаме дори, не знам колко оттук присъстващите знаят, но ние ще внесем конкретен законопроект за промяна, че имаме Комисия за финансов надзор, която си преразпределя на година 20 милиона за заплати, бонуси и текущи разходи, свързани с офиси и коли, и държавата им е дала тези пари да ги използва. Ние смятаме, че за киберсигурност – това трябва да е един от наистина сериозните приоритети както на държавата, в частност на Вас като министър, и това нещо, което наблюдаваме да даваме на външни фирми – за нас е недопустимо. Не е нужно да измисляме топлата вода. Можем да погледнем в редица държави, да не кажа всички развити държави, че това е наистина част от държавата. Не е нормално да делегираме на външни частни фирми да ни пазят базата данни за абсолютно всичко. В тази зала се чу и се е коментирало от наистина високо ниво, че нашата киберсигурност е на изключително ниско ниво и че наистина важните ни стратегически обекти, структуроопределящи обекти, имат всичко друго, но не и гарантирана база данни и каквото и да е било функциониране. Ако бъде тяхната сигурност нарушена, ние ще спрем да функционираме като държава. Затова апелът ми е, извън този законопроект, който в момента ще се гласува – ние няма да го подкрепим точно поради всички тези доводи, да преосмислите Вие като министър и в Министерския съвет да сложите киберсигурността като една от водещите теми, защото в днешно време, когато това не е приоритет и се водят както конвенционални войни, така и войни, които са в киберсигурността и са свързани с интернет сигурността, наистина не е нормално да делегираме на чужди фирми права и задължения и след това да им даваме надеждата, че ще ги изпълняват коректно. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми народни представители, наистина темата за киберсигурността е много важна. Тя беше засегната от двама народни представители, затова си позволявам да я коментирам. Трябва да разграничим обаче политиките по киберсигурност, които ще бъдат в Министерството, а именно какви добри практики трябва да спазват министерствата и не само министерствата, как те да бъдат контролирани при спазването на тези практики и така нататък. Това трябва да го отделим от оперативния мониторинг на системите, което е отделна задача, което пък трябва да го отделим от оперативния мониторинг на критичните системи и тези, които се отнасят наистина до националната сигурност. Аз съм твърдо уверен, че както в нашите служби, така и в, както казах в „Информационно обслужване“, които са държавна собственост, има достатъчно експерти, които да могат да подсигурят функциите на тези наистина критични системи. В държавата работят и не само критични системи и за тях можем да използваме външен капацитет. Относно това, че е приоритет, моята лична експертиза е именно в сферата на киберсигурността и затова мога да Ви гарантирам, че тя ще бъде на най-високо ниво, така че да повишим в момента наистина незадоволителното ниво на киберсигурност. Благодаря Ви.
Благодаря. [[Народният представител Николай Радулов иска думата.]] За реплика ли, за изказване ли сте?
За изказване.
Добре, ще Ви запиша. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Министър, преди малко именно коментирахте и казахте, че няма заложени средства да си осигури държавата към момента нужните хора с нужното заплащане. Повярвайте ми, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще Ви подкрепим по всякакъв начин да се отпуснат пари за това нещо. Смятаме, че националната сигурност трябва да е приоритет, за да има въобще България. Именно киберсигурността е свързана с това да имаме нужните специалисти, които да са служители на България, а не на фирма „Х“, която е дали българска, или чуждестранна, все пак е частна фирма. Не трябва да пестим пари за това нещо и ние ще ви подкрепим, ако Вие го имате това като приоритет, за да може държавата да наеме такива хора – да са нейни служители, да се грижат за сигурността не само на министерствата и на сайтовете на министерствата, ами всички структуроопределящи предприятия имат нужда наистина от доста по-професионално отношение. В момента го няма и всички ние го знаем, Вие може би го знаете най добре, но не е нормално това да се дава на външни фирми. Ще Ви подкрепим, ако имате визия това да го промените и смятам, че ние като държава можем да си позволим да си наемем български специалисти да работят в България, а не да отиват в чужбина, дори и под шапката на министерство – няма нищо лошо, ако си получават нужното заплащане за наистина висококвалифицирания им труд. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте от „БСП за България“.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! От парламентарната група на „БСП за България“ ще подкрепим така внесения законопроект на първо четене. Смятам, че е крайно време да получим реално електронно управление и държавата да влезе в правомощията си и да започне да контролира изпълнението на всички така зададени параметри по плана. Също така е време политическата воля, която бе показана, да се превърне в действие и съм много доволен, че всъщност обсъждаме такъв законопроект, че обсъждаме какво е важно, какво е необходимо и че, надявам се, осъзнаваме важността на всяка една промяна, важността както на киберсигурността, така и на електронната идентификация и на много други фактори както за държавната администрация, така и за гражданите и фирмите. И нека да продължим с този диалог. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Има ли реплика? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър! Репликата ми е провокирана, естествено от думичката, която постоянно се използва от управляващите – промяна. Аз съм притеснен от нещо, което изразих в Комисията, господин Министър, на първото заседание, което имахме. Ние, да, променяме нещо, искаме да променим нещо, колегата от парламентарната група заяви, че ние ще подкрепим на първо четене този законопроект, но Агенцията, която е с лоша слава, и понеже тук говорим с цифри и за харчове, там говорим за над 2 милиарда изхарчени пари през последните 10 години. Моята препоръка към Вас беше да поискате един отчет, да подготвите един доклад: какво през последните години тази агенция е възложила, на кого и къде са изхарчени тези пари, защото ние в резултат на електронно управление, в момента не виждаме нищо. Аз съм с много добри впечатления от Вашите идеи и искам да постигнем резултатите, които обществеността очаква от нас, но ако тръгнем с тази лоша слава на Агенцията и ние се окажем наследник на тази агенция, не мисля, че това ще може да го отчетем по правилния начин пред гражданите на държавата. Репликата ми в това отношение е – да, променяме нещо, но е добре да се разграничим от лошия модел, именно за такава сериозна сума говорим – кой къде ги е изхарчил тези пари и какъв е резултатът от това нещо? Благодаря. [[Народният представител Любомир Каримански иска думата.]]
Момент, господин Каримански. Друга реплика дали има? Няма. Дуплика – желаете ли господин Кирилов? Не. Господин Каримански – за процедура. Заповядайте за процедура, изчерпахме тази част.
Уважаеми господин Председател, много бързо – процедурата ми е по начина на водене. Много моля да не се дава възможност да се правят реплики, дуплики или каквито и да е изказвания извън обсега на това, което разглеждаме като законопроект. Това, което колегата направи, е за Комисията по електронно управление. То няма никакво отношение към този законопроект, който гледаме, и ако иска, нека там да си го постави в Комисията. Какво общо има сега бюджетът с това, което гледаме като законопроект? Нека да има дебат, който наистина да е по същество. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Заповядайте за изказване.
Господин Председател, колеги! Изслушах внимателно народните представители, които говориха преди мен. Всъщност това, за което те говореха, ставаше дума за кибербезопасност, а не за киберсигурност, тъй като киберсигурност е едно много по-широко понятие и когато се пренебрегва киберсигурността, се получават страхотни щети за съответната държава. Само ще маркирам, че годишно Съединените американски щати губят около 50 милиарда от кибершпионаж, който се извършва предимно от Китай. Аз считам, че този закон ще даде една възможност да се създаде зародиш на една национална структура в близко бъдеще, надявам се, която да се занимава с киберразузнаване и киберконтраразузнаване, нещо, което всички съвременни държави са заложили и ако не са до момента създали такава структура, сега са точно в процес на създаване. Такава структура е необходима, защото няма държава, която да не е поставяла задачи на своето разузнаване да се превърне в производител на сила. Трябва да знаем, че светът се променя много рязко. Вие виждате това нещо, когато си погледнете телефоните. Нещо, което преди 10 години беше невъзможно, сега е възможно. Един гигантски компютър е в джоба Ви. Всичко постепенно се прехвърля във виртуалния свят. Това значи, че всички престъпления, за които Вие чувате и за които предполагате, че са възможни, се осъществяват и в този свят. Това значи, че задачите на киберсигурността са много широки. Все повече ежедневни дейности и трудови дейности ще се преместват в сферата на киберпространството, а това значи, че става дума за нещо много по-голямо от безопасността на съществуващите или на тези системи, които в момента се създават. Така че да се опитаме с този закон да положим началото на една съвременна структура за национална сигурност. И ще взема повод от едно изказване за това, че наши фирми трябва да работят. Да, наистина, хубаво е, ако наши фирми биха могли да осъществят всичко, което касае структурирането както на държавното управление, така и на всички системи за сигурност. Но аз съм бил доста години в службите за сигурност и знам колко много разчитахме на чуждестранни специалисти, които ни се предоставяха от съответните разузнавателни и контраразузнавателни служби по света – на Щатите, на Англия, на Франция. Така че не трябва да затваряме възможността и чужди фирми, които са специализирани, да работят по тези задачи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Радулов. Има ли реплики към господин Радулов? Илин Димитров – за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Искам категорично да подкрепя господин Радулов, тъй като тази година имахме конференция за киберсигурност в туризма. 76% от хотелите, които са ударени от кибератака, не се възстановяват. Това са загуба на данни, тотален отлив от клиенти – не ми се коментира за кредитните карти, с които са плащани услугите, какви щети могат да се нанесат, така че категорично подкрепяме. Имаме огромен проблем, тъй като практически ние сме една отворена врата и от този закон имаме огромна нужда. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Димитров. Друга реплика към господин Радулов? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Интересно ми е да уточните първо какво ще рече наши фирми, защото през последните месеци виждаме наши назначения, назначения на роднини, близки и сега чуваме от трибуната наши фирми – български ли искате да кажете, чуждестранни или евентуално фирми на Иво Прокопиев. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Господин Байрам, тази реплика към кого беше? Към господин Радулов ли е? [[Шум и реплики.]] Има ли трета реплика към господин Радулов? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Ще бъда съвсем кратък. Министерството, което се създава, уважаемият господин министър е тук, това е наследник един вид на Държавната агенция „Електронно управление“. Тя има много специфични функции и има Закон за тази агенция. За киберсигурността, което всички казаха, е изключително важно, но през 2018 г. с последна промяна, изменение от 2020 г., това е Законът за киберсигурност. Там много ясно са разграничени функциите, включително и на предишния директор на Държавната агенция. Има изключение от нея и това Министерство на отбраната, Министерство на вътрешните работи, различните видове специални служби – казано е как всичко това се управлява. Разбира се, този Закон за киберсигурността, в светлината на създаването на министерството, също трябва да се внесат определени изменения. По отношение на наши фирми. Моето лично мнение, уважаеми господа народни представители, има такъв хардуер, който просто не може да се създаде в България, не може да се обслужва и когато се говори за чужди фирми, трябва да се има предвид, че ние имаме съюзници – това са съюзници в НАТО. Наистина трябва огромно внимание в това отношение, но не бива да се спекулира и малко на обидено да се говори. Благодаря.
Благодаря, господин Александров. Имате думата за дуплика, господин Радулов.
Уважаеми колеги, аз бях изненадан от идеята, че наши фирми са фирми на майка ми, на баща ми, на леля ми. Аз мисля, че в контекста на това, което говорим, имам предвид, че нашите фирми са български и ако някой мисли, че нещо друго съм имал предвид – извинявам се. Става дума за български фирми. Но от друга гледна точка трябва да Ви кажа, че ние сме и членове на Европейския съюз и НАТО, така че, макар че не казвам за тях наши фирми, това са фирми, с които можем да работим. Аз, разбира се, предпочитам български специалисти да работят, предпочитам български специалисти да работят и в електронното управление, българското държавно управление и да работят в специалните служби. И това е един друг въпрос, който сигурно ще обсъждаме, но ние трябва тези специалисти да ги подсигурим поне с минималната средна заплата за сектора – това е около 5000. И това трябва да го имаме по-нататък предвид. Но нашите специалисти са тези специалисти – българските специалисти, не турски, не китайски, а български. Благодаря.
Благодаря, господин Радулов. Някой друг за изказване? Заповядайте, господин Дренчев.
Господин Председател, господин Министър, уважаеми колеги! Наистина не знам до каква степен ни е необходим този закон. Основно в него се заменя думата „председателя на агенцията“ с „министъра“, „агенцията“ с „министерството“ и се извършва една промяна. Наистина ние имаме изключително много министерства, изключително много министри. Толкова много, че беше даже комично, когато на клетвата при президента нямаше достатъчно столове за тях, та сядаха и по двама на един стол. Но така или иначе очевидно броят на министерствата е съгласуван в управляващата коалиция, така че да обслужи правилно разпределението на пицата според Дянков, на бюджета, съобразно електоралната тежест на отделните партньори в коалицията. Наистина проблемът е много сериозен, наистина нашите данни – на българските граждани, изтичат във всевъзможни направления. Огромно количество данни във всякакви посоки в това число и лицево разпознаване, в това число и всякакви данни, които ние не си и представяме, че се събират и се обработват в наша полза или по-скоро в наша вреда. Наистина се надявам, така или иначе този закон ще бъда гласуван и Министерството ще влезе в задълженията си като наследник на Агенцията и вече ще имаме не председател на Агенцията, а министър – много се надявам наистина това да отговаря и на изключителната тежест и изключителната сериозност на ситуацията с употребата и обработката на лични данни, защото, ако нашите специалисти, и софтуерни, и хардуерни, са наистина добри, държавата ни в момента е изключително много изостанала от предизвикателствата в съвременния свят и има нужда от тях. Надявам се наистина прерастването от агенция в министерство да бъде за добро. Благодаря.
Благодаря, господин Дренчев. Реплики към господин Дренчев? Не виждам. Други изказвания? Също не виждам. Прекратявам дискусията по Законопроекта. Колеги, преди да преминем към първо гласуване на Законопроекта, бих искал да направя едно процедурно предложение. В дневния ред за вчерашния ден имаше две точки, до които не стигнахме, които са свързани с попълване състава на парламентарните секретари и попълване състава на Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействие с гражданското общество. Двете точки – съответно Проект на решение за избиране на секретар на Четиридесет и седмото народно събрание и Проект на решение за промяна в състава на Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействие с гражданското общество. Точките бяха четири и пет по Програмата на Народното събрание за тази седмица, не стигнахме до тях вчера. Предлагам да бъдат разгледани днес след приключване на настоящата точка, разбрах, че има и заседание на Комисията, която не е в пълен състав днес следобед и двете са от квотата на „Има такъв народ“. Това е процедурното ми предложение тези две точки да бъдат разгледани след приключване на настоящата. Моля за гласуване на процедурното ми предложение. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов? 138 гласували народни представители в залата и 2 онлайн – общо 140: за – 120 в залата и 2 онлайн общо – 122, против 7, въздържали се 11. Предложението е прието. Прегласуване. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов? 141 гласували народни представители в залата и 2 онлайн – общо 143: за – 122 в залата и 2 онлайн общо – 124, против 8, въздържали се 11. Предложението е прието. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, предлагам срокът за писмени предложения съгласно чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опазване н околната среда, № 47-1-2-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г., да бъде удължен с още 14 дни и да стане максимален. Благодаря Ви.
Извинявайте, господин Генов, за кой Законопроект? Това е Законопроектът, който разгледахме миналата седмица? Добре. На първо място преминаваме към първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за електронното управление, който разглеждахме досега. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
И Петър Чобанов? 148 гласували народни представители в залата и 2 онлайн – общо 150: за – 139 в залата и 2 онлайн общо – 141, против 8, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към гласуването на предложението на... Да? Обяснение на отрицателен вот, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме против, защото не може и не е редно националната сигурност да е оставена и да се оставя в ръцете на частни компании. Това е игра с огъня и ние не можем да си го позволим. Не е редно външни фирми да правят това, което трябва да прави българската държава, и не може тук да раздуваме щата на секретарките и на шофьорите, а хората, които наистина са специалисти по киберсигурност и от които зависи тя, да бъдат малко и да не могат да си свършат работата. Това държавата трябва да го гарантира без значение колко средства са необходими. Защото иначе поставяме националната сигурност под въпрос – нещо, което ние, пак повтарям, не можем да си позволим. Точно поради тази причина ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме против и Ви призовавам да входирате нужните законодателни промени, така че да се случи наистина да може това да го вършат държавните служители и българската държава. Ако не можете, потърсете помощ от нас, ние ще Ви помогнем и ако трябва ще входираме ние тези промени. Благодаря Ви.
Сега ще Ви дам думата, господин Симеонов, за процедура. На първо място гласуваме предложението на Манол Генов за удължаване срока за писмени предложения по реда на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда с вх. № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г., да бъде удължен с още 14 дни. Гласуваме предложението на Манол Генов. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 134 народни представители и 2 онлайн, общо 136: за 125 и 2 онлайн – общо 127, против 4, въздържали се 5. Предложението е прието. Срокът за предложения се удължава с още 14 дни. Заповядайте, господи Симеонов, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! На основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя процедурно предложение срокът за предложения между двете гласувания да бъде намален на 4 дни. Благодаря.
Господин Симеонов, това касае Законопроекта, който приехме току-що – за изменение и допълнение на Закона за електронното управление. Обратно становище? Не виждам. Гласуваме предложението на Кирил Симеонов срокът за предложения да бъде съкратен на 4 дни. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов?
За.
Благодаря. Гласували в залата 133 народни представители и 3 онлайн, общо 136: за 122 и 3 онлайн – общо 125, против 4, въздържали се 7. Предложението е прието. Срокът за предложения е 4-дневен. Преминаваме към следващата точка: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ИЗБИРАНЕ НА ПАРЛАМЕНТАРЕН СЕКРЕТАР. След това е попълване състава на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта. След това продължаваме с първо гласуване на Законопроект за покритите облигации и първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти. Постъпил е Проект на решение за избиране на секретар на Четиридесет и седмото народно събрание. Моля някой от вносителите да представи Проекта. Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на секретар на Четиридесет и седмото народно събрание Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 6 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Избира Деян Петев Петков за секретар на Четиридесет и седмото народно събрание.“
Благодаря Ви, госпожо Василева. Откривам дискусия по представения проект. Желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване на Проекта на решение. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 127 народни представители и 2 онлайн, общо 129: за 126 и 2 онлайн – общо 128, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Деян Петков е избран за парламентарен секретар. Преминаваме към следващата точка: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ПРОМЯНА В СЪСТАВА НА КОМИСИИ. Госпожо Василева, заповядайте да представите проектите.
Благодаря Ви. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 18, ал. 3 и чл. 19, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Александър Велиславов Тодоров като член на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта. 2. Избира Деян Петев Петков за член на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта.“ И вторият проект за решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 18, ал. 3 и чл. 19, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Александър Велиславов Тодоров като член на Комисията за пряко участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество. 2. Избира Деян Петев Петков за член на Комисията за пряко участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество.“
Благодаря, госпожо Василева. Откривам дискусията. Няма желаещи. Госпожо Василева, нали може аз да предложа някои редакционни промени. Александър Тодоров вече не е член на Комисията, на която и да е от двете комисии, тъй като не е народен представител, да бъде на първо място по проекта, касаещ Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта, в заглавието първото ми предложение е: да не е „решение за промяна в“, а да е „решение за попълване състава на комисията“, така че „промяна в“ се заменя с „попълване“. Да отпадне препратката към чл. 19, ал. 4 от Правилника, тъй като това също е текст, касаещ освобождаване, тоест думите „и чл. 19, ал. 4“ се заличават и т. 1 също да отпадне – „ освобождава Александър Велиславов Тодоров като член на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта“ и съответно т. 2 остава като единствен текст. Същото редакционно предложение правя и по отношение Проекта, касаещ Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество – „промяна в“ се заменя с „попълване“ в заглавието. Текстът и чл. 19, ал. 4 се заличава, т. 1 също се заличава и т. 2 остава единствен текст. По Проекта, касаещ Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта, на първо място подлагам на гласуване редакционните промени, които предложих току-що. Предлагам да ги гласуваме анблок. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 130 народни представители и 2 онлайн, общо 132: за 129 и 2 онлайн – общо 131, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на Проекта на решение, касаещ Комисията по въпросите на децата, младежа и спорта, по вносител при съобразяване вече гласуваните редакционни промени. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов?
За.
Прекратявам това гласуване и моля квесторите да поканят, ако има народни представители около залата, нека да влязат вътре. Колеги, моля заемете местата си за гласуване! Прегласуваме. Колегите онлайн. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 131 народни представители и 2 онлайн, общо 133: за 130 и 2 онлайн – общо 132, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към Проекта на решение, касаещ Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество. Подлагам на гласуване редакционните промени, които предложих. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 123 народни представители и 2 онлайн, общо 125: за 122 и 2 онлайн – общо 124, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на Проекта на решение по вносител при съобразяване вече приетите редакционни промени. Десислава Танева? Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 126 народни представители и онлайн 2, общо 128: за 125 и 2 онлайн – общо 127, против няма, въздържал се 1. Решението е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ПОКРИТИТЕ ОБЛИГАЦИИ. По процедура – заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители!
Ще Ви взема думата само за малко, господин Каримански. [[Част от народните представители напускат пленарната зала.]] Не излизайте, колеги, най вероятно сега ще трябва да се гласува допуск до залата! [[Шум и реплики.]] Заповядайте, господин Каримански.
Колеги, слушайте и малко се фокусирайте, ако обичате! Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласувате в залата да бъдат допуснати следните лица: госпожа Росица Петкова – началник на отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“ в Министерството на финансите; госпожа Нина Стоянова – подуправител на Българската народна банка. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Обратно становище? Не виждам. Преминаваме към гласуване. Десислава Танева?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов? Гласували в залата 122 народни представители и 2 онлайн, общо 124: за 121 и 2 онлайн – общо 123, против няма, въздържал се 1. Моля квесторите да поканят лицата в залата. Заповядайте, господин Каримански, да представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроекта за покритите облигации.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. На заседание, проведено на 20 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Калоян Симеонов – директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и Снежанка Колева, държавен експерт; представители на Българската народна банка: Нина Стоянова – подуправител, и Десислава Деянова – съветник на управителя; Мария Филипова и Владимир Савов – заместник-председатели на Комисията за финансов надзор, както и консултанти към Европейската банка за възстановяване и развитие. Със Законопроекта в националното законодателство се въвеждат изискванията на Директива (ЕС) 2019/2162 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно емитирането на покрити облигации и публичния надзор върху тях и за изменение на директиви 2009/65/ЕО и 2014/59/ЕС, и се създава национална правна рамка за покритите облигации, която е адекватна на развитието на съвременните пазари. В България от 2000 г. действа Законът за ипотечните облигации, който урежда емитирането на един от най-типичните видове покрити облигации – тези, емитирани на основата на банков портфейл от ипотечни кредити. След приемането на ЗИО са издадени само 29 емисии на ипотечни облигации на обща стойност 270 млн. евро, като последната е емитирана през 2015 г. и е погасена през 2019 г. Причините за това състояние на пазара на ипотечни облигации са преди всичко свързани с факта, че българският банков сектор е силно ликвиден, тоест участниците на пазара имат достъп до други източници на финансиране, които може да са по-евтини, по-лесни за структуриране и/или по-достъпни към настоящия момент в сравнение с емитирането на покрити облигации. Наред с това има и съображения от чисто нормативно естество. В тази връзка Европейската комисия отбелязва в заключителния си доклад преди приемането на Директивата, че България, наред с други държави членки, се нуждае от работещ Закон за покритите облигации, който да помогне за развитието на пазара. За разлика от всички развити пазари за покрити облигации, понастоящем в България няма определен специален надзор по отношение на покритите (включително ипотечни) облигации, като банките емитенти са обект на общия пруденциален надзор от БНБ. Въпреки, че някои от елементите на Директивата относно покритите облигации присъстват в българското законодателство, други представляват новост. Необходими са множество надграждания спрямо сегашната уредба в България, както и да бъдат въведени редица нови норми и положения. Това налага приемането на изцяло нов закон за покритите облигации, който да замени действащия в момента Закон за ипотечните облигации. Цялостната оценка на въздействието и Законопроектът са изготвени съвместно от екип на Европейската банка за възстановяване и развитие и Министерството на финансите в рамките на Проект за техническа помощ за създаване на правна рамка за покритите облигации. Директивата за покритите облигации предвижда множество опции и дискреции за държавите членки. На база цялостната предварителна оценка на въздействието, при избора на подходящите опции и възможности, които предоставя Директивата, е следван балансиран подход: от една страна, се отчита липсата на функциониращ пазар на покрити облигации в страната и малкия опит в емитирането и инвестирането в покрити облигации сред местните пазарни участници, а от друга страна, се дава възможност за развитие на пазар за покрити облигации в съответствие с добрите международни практики, без да се повишава ненужно административната тежест върху заинтересованите лица. В унисон с практиката на държавите с развит пазар на покритите облигации, за компетентен орган за надзор на покритите облигации се определя Българската народна банка. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Очакваните последици от прилагането на бъдещия закон по отношение на банките емитенти са свързани с необходимостта от известни допълнителни първоначални и последващи разходи – за първоначално разрешение за издаване на покрити облигации и текущи разходи за администриране на издадените покрити облигации, включително за подготвяне и извършване на периодична отчетност до органа за публичен надзор и за поддържане на регистър на покритието. Не се очаква повишаване на административната тежест върху институционалните инвеститори и други потенциални инвеститори в покрити облигации, както и върху кредитополучателите. Предвидените със Законопроекта изисквания няма да окажат съществено въздействие върху съществуващите регулаторни режими, приложими спрямо емитирането и предлагането на ценни книжа и разкриването на информация, в това число върху изискванията на Закона за публичното предлагане на ценни книжа и Регламента относно проспектите. Предложеният законопроект няма да доведе до въздействие върху държавния бюджет на Република България. В хода на провелата се дискусия народния представител Владислав Панев зададе въпроса защо орган по Закона ще бъде БНБ, а не Комисията за финансов надзор, на което господин Калоян Симеонов отговори, че това е бил един от най-дискутираните въпроси по време на първоначалното съгласуване, като е било извършено задълбочено анализиране на ползите и разходите. Представителят на Министерството на финансите изложи позицията си, като очерта основните аргументи в полза на решението за орган за публичен надзор на покритите облигации да бъде определена Българската народна банка, подкрепени и от практиките на повечето държави с развит пазар на покритите облигации. Професор Румен Гечев посочи, че в мотивите на Законопроекта, въпреки важността, липсват количествени параметри и това какъв ще е ефектът на въздействие. Той изрази притеснение, че е възможно да изтичат български капитали в чужбина. Господин Калоян Симеонов посочи, че това е един нов закон и касае изцяло нов пазар. Внимателно е разгледано законодателството в другите държави членки. От Министерството на финансите считат, че с прилагането на Закона няма да се стигне до изтичането на капитали в чужбина. По отношение на ефекта от въздействието в мотивите е записано, че това няма да доведе до ефект за бюджета. Представителят на консултанта към Европейската банка за възстановяване и развитие господин Николай Бебов детайлно посочи как е изготвена оценката на въздействието на Закона. Естествено, както е посочено и в мотивите, се очакват известни разходи за банките емитенти, включително във връзка с публичния надзор. На този етап обаче е трудно те да се калкулират, тъй като няма емпирични данни, на които да се стъпи. Трудно е да се формулират и ясни очаквания относно обема на потенциални бъдещи емисии. Счита, че във всеки пазар, който е създал такава уредба за емитиране на покрити облигации, влиянието е положително за финансовото състояние на банките и за развитието на ипотечните пазари. Законът би стимулирал емитирането на покрити облигации в България. Господин Чобанов обърна внимание на предвиденото в Законопроекта изискване за застраховане на материалните активи, които служат за обезпечение на активите от покритието и използва повода да повдигне въпроса за необходимостта от детайлна уредба на застраховките „Гаранции“ при обществените поръчки. Господин Любомир Каримански се заинтересува дали защитата на инвеститорите ще се осъществява от БНБ в качеството на орган за публичен надзор на покритите облигации или ще остане в ресора на Комисията за финансов надзор. Госпожа Нина Стоянова – подуправител на Българската народна банка, сподели, че е имало дискусии по темата къде да е надзорният орган и как да са разпределени правомощията. В крайна сметка всички са се обединили, че предвид това, че покритите облигации се издават само от банки и има множество изисквания в тази връзка, Българската народна банка ще осъществява публичния надзор по отношение на разрешението за програми и емисии покрити облигации, наблюдението относно спазването на изискванията, свързани с пула от обезпеченията и други. Спазването на правилата относно пула от обезпечения и други изисквания, сами по себе си са гаранция за инвеститорите. В случаите, когато покритите облигации се предлагат на регулиран пазар, ще важат общите правила на Закона за публичното предлагане на ценни книжа, и надзорът за спазването на правилата относно защитата на инвеститорите ще продължи да се осъществява от Комисията за финансов надзор. Господин Калоян Симеонов отбеляза, че независимо, че в България все още няма развит пазар на покритите облигации, Законопроектът следва да бъде приет както във връзка с ангажиментите ни за транспониране на Директивата, така и за да се създаде необходимата нормативна база този пазар да се развие. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 12 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Постъпил е Доклад и от Комисията по икономическа политика и иновации. Кой ще представи Доклада? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 януари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за покритите облигации. На заседанието присъстваха представители на Министерството на финансите и Българската народна банка. Със Законопроекта, представен от заместник-министъра на финансите Ивайло Яйджиев, се въвеждат изискванията на Директива (ЕС) 2019/2162 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно емитирането на покрити облигации и публичния надзор върху тях и за изменение на директиви 2009/65/ЕО и 2014/59/ЕС. С приемането на Законопроекта за покритите облигации ще се отмени Законът за ипотечните облигации, който урежда емитирането на облигации на основата на банков портфейл от ипотечни кредити и е нормативният акт, регулиращ отношенията в тази област към момента. Независимо че пазарът на жилищни кредити в България нараства през последните години, пазарът на покрити облигации у нас е неактивен основно поради факта, че българският банков сектор е силно ликвиден. С предложения законопроект се цели разширяване на съществуващите възможности за инвестиции чрез улесняване на кредитните институции при използването на покрити облигации. Уреждат се категориите активи, които могат да служат като обезпечение. Допуска се определена част от активите, обезпечаващи активи от покритието, да са разположени в трети държави. Предвижда се възможност за участие на българските банки във вътрешногрупови структури за издаване на покрити облигации, за участие в съвместно финансиране на емисия покрити облигации, за включване в пула на покритието на договори за деривати и за назначаване на наблюдател на покритието. Въвежда се задължение за назначаване на извънреден управител единствено в случай на несъстоятелност на банката-емитент. Не се допуска изключение от изискването за поддържането на ликвиден буфер. Урежда се отделяне на активите от покритието от останалото имущество на банката-емитент. За компетентен надзорен орган се определя Българската народна банка. Не се очаква повишаване на административната тежест върху институционалните инвеститори и други потенциални инвеститори в покрити облигации, както и върху кредитополучателите с оглед на това, че Законопроектът не предвижда специфични задължения за тези групи заинтересовани лица. Със Законопроекта не се надвишават минималните изисквания за административна тежест на Европейския съюз. Предвидените със Законопроекта изисквания няма да окажат съществено въздействие върху съществуващите регулаторни режими и няма да доведат до въздействие върху държавния бюджет на Република България. Подуправителят на Българската народна банка Нина Стоянова подкрепи Законопроекта. В хода на дискусията народният представител Десислава Трифонова отбеляза, че някои от текстовете на Законопроекта са неясни и това ще създаде трудности при прилагането им, като: липсата на дефиниция на „независимо експертно становище“ в чл. 5, ал. 3, с което да разполага банката-емитент при включването на активи в пула на покритието; необходимостта от предвиждането на срок за издаване на Наредбата по чл. 26, ал. 7 от Българската народна банка; липсата на предвидени санкции за задълженията, които има Българската народна банка по чл. 22 и други. В отговор заместник-министърът на финансите Ивайло Яйджиев изрази готовност за прецизиране на текстовете между двете гласувания на Законопроекта. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 19, без „против“ и „въздържал се“ – един народен представител. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за покритите облигации, № 47 102 01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Постъпил е Доклад и от Комисията по труда, социалната и демографската политика. Кой ще представи Доклада? Господин Василев, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД по Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на свое заседание, проведено на 12 януари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроекта за покритите облигации. На заседанието присъстваха – от Министерството на финансите: заместник-министър Ивайло Яйджиев, доцент Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността „директор“ на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и Росица Петкова – началник-отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“; от Министерството на труда и социалната политика: министър Георги Гьоков и заместник-министрите Иван Кръстев и Лазар Лазаров. Законопроектът бе представен от господин Ивайло Яйджиев. Според вносителя целта на предложения законопроект е създаването на национална правна рамка за покритите облигации, адекватна на съвременните пазарни развития, и въвеждане на изискванията на Директива (ЕС) 2019/2162 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно емитирането на покрити облигации и публичния надзор върху тях („Директивата“) и за изменение на директиви 2009/65/ЕО и 2014/59/ЕС в българското законодателство. Срокът за транспонирането на Директивата е 8 юли 2021 г., като разпоредбите на Закона следва да се прилагат най-късно от 8 юли 2022 г. Законопроектът и цялостната му оценка са изготвени съвместно между Министерството на финансите и Европейската банка за възстановяване и развитие в рамките на проект за техническа помощ за създаване на правна рамка на покритите облигации. Директивата предвижда множество опции и дискреции. Въз основа на цялостната предварителна оценка на въздействието при избора на опциите, предоставени от Директивата, е следван балансиран подход – от една страна, се отчита липсата на функциониращ пазар на покрити облигации в страната и малкия опит в емитирането и инвестирането в покрити облигации, от друга страна, се дава възможност за развитие на този пазар, без да се повишава административната тежест върху заинтересованите лица. В рамките на Законопроекта има промени в Преходните и заключителните разпоредби в Кодекса за социално осигуряване, които са насочени към разширяване на възможностите на пенсионноосигурителните дружества да инвестират в покрити облигации. Характеристиките на покритите облигации – нисък риск, наличие на специален публичен надзор, изисквания по отношение на обезпеченията, изисквания за поддържане на ликвиден буфер, отделяне на активите от покритието от останалото имущество на банката-емитент, включително при несъстоятелност и други – дават основание за инвестициите в тези инструменти да бъдат предвидени по-облекчени изисквания и по-високи лимити спрямо тези, които са предвидени по отношение на инвестициите в други корпоративни облигации. По този начин се увеличават възможностите на пенсионноосигурителните дружества за инвестиране в инструменти с фиксирана доходност, което подобрява възможността за диверсификация на техните активи. Със Законопроекта се създават допълнителни нискорискови инструменти, в които ключови групи институционални инвеститори могат да инвестират, и се гарантира тяхната защита от кредитния риск на емитента. Промените в Кодекса за социално осигуряване са обсъдени и съгласувани с Комисията за финансов надзор. Законът е съгласуван и чрез обществена консултация в рамките на един месец. Одобрен е с Решение на Министерския съвет № 565 от 9 септември 2021 г. и внесен в Четиридесет и шестото народно събрание, но не е бил разглеждан. След повторно междуведомствено съгласуване Законопроектът е одобрен с Решение на Министерския съвет № 851 от 7 декември 2021 г. и е внесен в Четиридесет и седмото народно събрание. Европейската комисия е изпратила специално уведомително писмо за липса на уведомление за транспониране на Директивата на 30 декември 2021 г. Към Законопроекта е приложена цялостна оценка на въздействието на Закона, както и изискващите се по чл. 70 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание справки. В последвалата дискусия народният представител Деница Сачева изрази становище, че Законопроектът е внесен на 7 декември 2021 г. от служебното правителство и формално той няма вносител, защото не е внесен от настоящото правителство. Парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма бележки по същество по Законопроекта и го подкрепя. Народният представител Момчил Иванов изрази становище, че Законопроектът разширява кръга на привилегированите кредитори, залегнали в българското търговско законодателство, като дава възможност не само пенсионноосигурителните дружества, но и другите участници на капиталовите пазари да инвестират не само в държавни ценни книжа, но и в нови инструменти. Парламентарната група на „Има такъв народ“ подкрепя философията на Законопроекта. Народният представител Георги Ганев постави въпроса дали има заинтересовани банки, които да се възползват от възможността за покрити облигации и очаквани количества. В отговор господин Яйджиев заяви, че пазарът е силно ликвиден и този механизъм не би привлякъл особен интерес от страна на банките, но е важно той да съществува, защото с него се развива капиталовият пазар и възможността за финансиране, което в бъдеще може да се окаже по атрактивно, отколкото в момента. Народният представител Хасан Адемов изрази становище, че с този законопроект се дава възможност на частните пенсионни фондове да имат по-голяма гъвкавост и по-големи възможности за разширяване на своя инвестиционен портфейл. Парламентарната група на ДПС подкрепя Законопроекта. Доктор Адемов постави въпрос към госпожа Милтенова за доходността от новия инструмент. В отговор госпожа Милтенова заяви, че тази рамка не е нова за европейската пазарна рамка. Основният коментар е, че този законопроект е абсолютно необходим, но той не е нов за българския капиталов пазар и за дългосрочните инвеститори, защото преди кризата е имало емитиране на ипотечни облигации от банките и пенсионните фондове. Всичко ще зависи и от доходността. В момента и в глобален мащаб, и в България ликвидността в банковия сектор е изключително висока, поради което не се допускат незабавни емитирания от страна на банковия сектор, но е необходим нискорисков и високообезпечен инструмент, аналогичен на ипотечните такива. Определените в Законопроекта лимити от 2% и 4% няма да бъдат достатъчни, когато започват да се емитират тези покрити облигации. По отношение на доходността е малко спекулативно и опортюнистично да се каже каква би била тя. В световен план, когато лихвите се нормализират, има очаквания, че банките ще започнат да се възползват и от този инструмент. Народният представител Георги Ганев направи реплика, че не само доходността при дълговите инструменти е важна, важни са рисковият и времевият профил. Ако този инструмент дава възможност на пенсионните дружества да диверсифицират по-добре и да хеджират някои рискове, това също ще бъде ценно за тях, независимо че доходността може би няма да е най-високата. Народният представител Хасан Адемов коментира, че управлението на риска е изключително сериозен въпрос и когато става въпрос за дългосрочни инструменти и сигурни инвестиции, няма как да става въпрос за висока доходност. След приключване на обсъждането и гласуване с резултати: „за“ – 20 гласа, без „против“ и „въздържал се“, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Василев. Постъпил е Доклад и от Комисията по конституционни и правни въпроси. Кой ще представи Доклада? Господин Матеев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на финансите: господин Андрей Цеков – заместник-министър, господин Калоян Симеонов – изпълняващ длъжността „директор“ на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и госпожа Снежанка Колева – държавен експерт в дирекция „Регулация на финансовите пазари“; господин Николай Бебов и господин Дамян Лешев – консултанти на Европейската банка за възстановяване и развитие. От името на вносителя Законопроектът беше представен от господин Андрей Цеков, който посочи, че с Проекта се въвеждат в националното законодателство изискванията на Директива (ЕС) 2019/2162 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно емитирането на покрити облигации и публичния надзор върху тях и за изменение на директиви 2009/65/ЕО и 2014/59/ЕС. Господин Цеков отбеляза, че срокът за въвеждане на изискванията на Директивата бе 8 юли 2021 г., като разпоредбите на Закона следва да започнат да се прилагат най-късно до 8 юли 2022 г., и допълни, че Европейската комисия е започнала процедура за нарушение срещу България от 30 септември 2021 г. поради несвоевременното транспониране на Директивата. Със Законопроекта се цели да се създаде ефикасен инструмент за финансиране и допълнително развитие на пазара на ипотечни кредити и да се намалят разходите както за банките, отпускащи такива кредити, така и за кредитополучателите. С Проекта на закон се създава регулаторната рамка, отнасяща се до институтите, пряко свързани с покритите облигации, и се урежда осъществяването на специализиран надзор по отношение на покритите облигации. Определят се категориите активи, които могат да служат като обезпечение, като се допуска определена част от тези активи да са разположени в трети държави. Предвижда се възможност за българските банки да участват във вътрешногрупови финансирания чрез емитирането на покрити облигации при използването на вътрешногрупови структури, както и в съвместно финансиране чрез използване на различни прехвърлителни способи и структури от страна на участниците в него. Законопроектът определя компетентния надзорен орган и неговите правомощия, като се предвижда публичният надзор върху покритите облигации да се упражнява от Българската народна банка. С Проекта се урежда издаването и обжалването на индивидуалните административни актове, като се предвижда и специален ред за реализация на правото на изслушване на засегнатото от административния акт лице. Във връзка с транспонирането на Директива (ЕС) 2019/2162 се предлагат промени и в Закона за Българската народна банка и Закона за кредитните институции и други. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Бранимир Балачев, Атанас Славов и Милен Матеев. Във връзка с поставените от господин Балачев въпроси относно причините за забавеното въвеждане на разпоредбите на Директивата в българското законодателство и основните възражения на банките господин Стоянов акцентира върху продължителността на националната законодателна процедура и детайлните анализ и оценка на въздействието, както и повторното публично обсъждане на Законопроекта. Господин Бебов допълни, че засегнатите от Законопроекта страни са банките-емитенти и инвеститорите, като основните бележки на банките са от техническо естество. По повод поставените от господин Славов въпроси господин Стоянов уточни, че на 30 септември 2021 г. е получено официално уведомително писмо от Европейската комисия за стартирала процедура за нарушение срещу България, което представлява първия етап от наказателната процедура. Той допълни, че вторият етап, предшестващ съдебната процедура, включва мотивирано становище на Европейската комисия и съответно двумесечен срок за отговор от страна на България. Господин Стоянов посочи, че пълното транспониране на Директивата ще се постигне, когато бъдат приети и подзаконовите нормативни актове. Във връзка с поставените от господин Матеев въпроси господин Цеков отбеляза, че въвеждането на задълбочен правен режим на подобен тип дългови инструменти ще има позитивен ефект върху пазара и допълни, че покритите облигации са нискорисков инструмент, като са предвидени строги изисквания по отношение на обезпеченията, както и специален публичен надзор. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси единодушно с 20 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Сега откривам дискусии по внесения за първо гласуване Законопроект. Има ли желаещи? Заповядайте за изказване, господин Сабрутев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепи предложения от Министерския съвет Законопроект за покритите облигации. Ще подкрепим Законопроекта, защото с него се създава адекватна на съвременните пазарни развития правна рамка за покритите облигации и се въвеждат изискванията на Директива 2169/2019 г. на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно емитирането на покритите облигации и публичния надзор върху тях. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Има ли реплики към изказването на колегата Сабрутев? Няма. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тематиката наистина е доста специфична, но тя е важна. Нека да кажем, че става дума за един от многобройните инструменти на капиталовия пазар, а капиталовият пазар би трябвало и в България да стане основният мотор в развитието на пазарната икономика. Ако в България икономическият растеж не е толкова висок през последните години, колкото бихме искали, една от причините е именно, че българският капиталов пазар е по-неразвит в сравнение с капиталовите пазари на всички останали страни – членки на Европейския съюз. И затова приемането на промени или на нови закони в областта на обогатяването на капиталовия пазар, на повишаването на рисковете на ценните книжа, които се реализират на този пазар, е стъпка в правилната посока и тя е от полза не само на самия капиталов пазар, но и най-вече за икономическото развитие на България. В тази връзка става дума за приемане на Законопроект, който е свързан с така наречените покрити облигации. Беше казано, че покритите облигации, или да ги кажем на разбираем български език – облигации, тези активи са покрити с определени гаранции в банката, тези гаранции могат да бъдат: банкови активи, може да бъдат ипотечни заеми, но така или иначе става дума за развитие на инструменти на капиталовия пазар, чрез които да се осигури финансиране на строителство на жилища и на други обекти, и заедно с това да се разшири палитрата за търговия: покупко-продажба между банките и реализацията на депозити на граждани и фирми. От тази гледна точка, този проект, който е предложен, трябва да бъде подкрепен не само защото отговаря на директивите на Европейския съюз, които поставят рамките за развитието на тези пазари, но защото в значителна степен е защитен и българският интерес. Между впрочем, това, че се възлага на Българската национална банка да осъществява пруденциален надзор е също стъпка в правилната посока поради две причини. Първо, защото към момента на европейските капиталови пазари, за съжаление, не толкова на българския пазар – с малки изключение, обикновено основните играчи при покупко-продажбата на подобни ценни книжа, на покрити облигации, а преди това и на ипотечни кредити, както беше споменато преди години, това са търговските банки, това са централните банки – без ограниченията за БНБ, която се намира в Паричен съвет, даже и Европейската централна банка, тъй като чрез търговията на тези ценни книжа освен финансирането на подобни бизнес дейности, както казах, се реализират и чисто банкови цели. Освен това, една от причините за реализация на тези ценни книжа е да се понижи цената, да се понижи лихвата, а понижението на лихвата, освен всичко друго се дължи и на понижения риск на емитентите на тези ценни книжа и на купувачите и по този начин, като намалим разходите по обслужването на тези операции, в крайна сметка и хората, и фирмите, които се нуждаят от такива кредити за определени строителства, ще получат и по-евтин ресурс. Какъв е проблемът за България? Аз и в двете комисии изразих не опасение, а по-скоро препоръка към българските институции да повишат своята координация поради следната причина: всички знаем, че в България в момента има почти 100 млн. лв. замразени, така да се каже, депозити на граждани и фирми поради причината, че българската икономика не предлага подходящи условия за инвестиции. Тези замразени пари вместо да динамизират растежа в България, стоят и се реализират по друг начин. Лихвите са нулеви или ниски по депозитите, лихвите по кредитите в България все още остават малко по-високи, отколкото в Европейския съюз, тоест ние имаме проблеми с твърде много свободни, нежелано свободни средства, които трябва да бъдат използвани. И оттук възниква въпросът: като се включат тези допълнителни инструменти – това са инструменти, които дават възможност на парите да се реализират, и тъй като в България парите не са реализирани, а в други страни пък не достигат пари за кредитна дейност, притеснението е, че нашите свободни пари при едностранно развитие на капиталовия пазар могат да отидат в друга посока. И тук не са ни виновни европейските директиви, нито ни е виновна съвременната пазарна икономика и съвременните пазари. Виновни сме ние, българите, защото не сме координирали, не сме си организирали и не използваме предимствата на съвременната пазарна икономика, в това число и капиталовия пазар. Така че в следващите дни и месеци трябва да има срещи, координации, мерки и стратегии на българското правителство, на националната ни банка, на Комисията за финансов надзор, на Българската фондова борса, за да използваме тези поводи да приведем българските пари в движение в полза на българската икономика, а не само в интереса на други братски, иначе икономики, в Европейския съюз. Така че нека да подкрепим този законопроект, това е стъпка в правилната посока, но нека да бъдем и по-взискателни и към българските институции, които имат отговорности тези промени в законите да са от полза на българската икономика. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Гечев. Има ли реплики към изказването на професор Гечев? Не виждам. За други изказвания? Има ли желаещи за изказване, колеги? Няма. Прекратявам дискусиите по този законопроект. Преминаваме към гласуване. Моля квесторите да поканят, ако има колеги… Заповядайте за процедура, колега.
Уважаеми господин Председател, тъй като колегите явно обядват, моля от името на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ за 15 минути почивка.
Петнадесет минути почивка – до 13,30 ч. [[След почивката.]]
Моля, заемете местата си. Ако има хора по коридорите, квесторите да ги поканят. Явно няма. Преминаваме към първо гласуване на Законопроекта за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г. Десислава Танева? Няма я. Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Чобанов?
За.
197 регистрирани народни представители в залата и 4 онлайн, общо 201. Гласували 114 народни представители в залата плюс онлайн 3, общо 117… [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Заповядайте, господин Свиленски.
Уважаеми господин Председател, предлагам да преминем към следваща точка. Вие сте закрили дебата по този законопроект, а гласуването да го направим, когато изтече дебатът и по следващата. Предложението ми е да преминем към следващата точка. [[Народният представител Петър Петров иска думата.]]
Вие обратно становище ли имате? Заповядайте.
Благодаря господин Председател. Смятаме, че точката е важна, отделно задължение на коалицията е осигуряване на кворума, така че моето обратно предложение е да продължим сегашното гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря. Имаше предложение за прегласуване. Прегласуваме. [[Реплики от „БСП за България“.]]
Заповядайте, господин Свиленски.
От името на парламентарна група – поименна проверка преди предстоящото гласуване.
Чрез компютризираната система? [[Шум и реплики: „Не!“]] Поименна проверка: Адлен Шукри Шевкед- отсъства Александра Валентинова Корчева- тук Александра Стефанова Милчева- тук Александър Атанасов Александров- тук Александър Димитров Дунчев- тук Александър Димитров Симидчиев- тук Александър Койчев Иванов- отсъства Александър Несторов Несторов- отсъства Александър Николаев Ракшиев- тук Александър Руменов Ненков- тук Александър Тихомиров Симов- тук Ализан Нихат Яхова- отсъства Ангел Жеков Георгиев- отсъства Андрей Атанасов Гюров- тук Андрей Иванов Чорбанов- тук Андрей Николаев Михайлов- тук Анна Василева Александрова- отсъства Антоанета Димитрова Цонева- тук Антон Йорданов Тонев- тук Антония Кънчева Димитрова- тук Асен Георгиев Балтов- отсъства Атанас Владиславов Славов- тук Атанас Димитров Михнев- тук Атанас Зафиров Зафиров- тук Атанас Петров Атанасов- тук Ахмед Реджебов Ахмедов- отсъства Байрам Юзкан Байрам- отсъства Благовест Кирилов Кирилов- тук Благовест Чанев Белев- отсъства Богомил Иванов Петков- тук Бойко Любомиров Клечков- тук Борислав Антониев Антонов- тук Борислав Гуцанов Гуцанов- тук Бранимир Николаев Балачев- отсъства Валери Пламенов Лачовски- отсъства Васил Петров Зашкев- тук Васил Стефанов Стефанов- тук Венеция Огнянова Нецова-Ангова- тук Венко Николов Сабрутев- тук Венцислав Иванов Петков- тук Венцислава Милчова Любенова- отсъства Веска Маринова Ненчева- тук Виктор Гасан Насър- тук Виктория Димитрова Василева- тук Владимир Маринов Маринов- тук Владимир Славев Табутов- тук Владислав Панчев Панев- отсъства Вяра Емилова Йорданова- тук Галина Събева Георгиева- тук Георги Георгиев Михайлов- тук Георги Йорданов Ганев- тук Георги Йорданов Гвоздейков- тук Георги Николаев Георгиев- отсъства Георги Николаев Стамов- тук Георги Станчев Георгиев- тук Георги Страхилов Свиленски- тук Георги Тенев Станков- отсъства Гергана Кузманова Данева- отсъства Гюнай Хюсмен Хюсмен- тук Гюнер Нихат Ахмед- отсъства Дани Стефанова Каназирева- отсъства Даниел Павлов Митов- отсъства Даниел Петров Петров- отсъства Делян Александров Добрев- отсъства Делян Славчев Пеевски- отсъства Деница Димитрова Симеонова- тук Деница Евгениева Сачева- отсъства Деница Пламенова Николова- тук Десислава Вълчева Атанасова- отсъства Десислава Жекова Танева (чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка)- отсъства Десислава Цветанчова Трифонова- отсъства Делян Петев Петков- тук Джевдет Ибрям Чакъров- отсъства Джейхан Хасанов Ибрямов- отсъства Димитър Ангелов Иванов- тук Димитър Данаилов Недялков - тук Димитър Иванов Аврамов- отсъства Димитър Колев Гочев (чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка)- тук Димитър Михайлов Ташев- тук Димитър Стойков Николов- отсъства Драгомир Велков Стойнев- тук Евгения Бисерова Алексиева- тук Екатерина Кирилова Димитрушева- тук Екатерина Спасова Гечева-Захариева- отсъства Елена Цонева Гунчева- отсъства Елисавета Димитрова Белобрадова- тук Елхан Мехмедов Кълков- отсъства Емил Ценов Георгиев- тук Ерджан Себайтин Ебатин- отсъства Ешереф Кязим Ешереф- отсъства Жечо Дончев Станков- отсъства Зарко Филипов Маринов- отсъства Златомира Димитрова Карагеоргиева-Мострова- тук Зорница Велинова Стратиева- тук Ива Митева Йорданова-Рупчева- тук Ивайло Валентинов Шотев- тук Ивайло Николаев Мирчев- тук Ивайло Христов Христов- тук Иван Богомилов Петков- отсъства Иван Борисов Тотев- тук Иван Валентинов Ганчев- тук Иван Ивайлов Ченчев- тук Иван Йовков Червенков- тук Иван Йорданов Димитров- тук Иван Косев Манев- тук Иван Руменов Клисурски- тук Ивелин Статев Иванов- тук Иво Георгиев Атанасов- тук Иво Георгиев Русчев- отсъства Илиана Петкова Жекова- отсъства Илин Павлинов Димитров- тук Илиян Славейков Йончев- тук Илтер Бейзатов Садъков- отсъства Имрен Исметова Мехмедова- отсъства Инна Владимирова Иванова- тук Ирена Методиева Димова- отсъства Ирена Тодорова Анастасова- тук Искра Михайлова Михайлова- отсъства Искрен Николаев Митев- тук Искрен Цветославов Арабаджиев- отсъства Ихсан Халил Хаккъ- отсъства Йордан Ивов Терзийски- тук Йордан Кирилов Цонев- отсъства Йордан Янков Маджунков (чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка)- тук Йорданка Яникова Костадинова- тук Калин Ивайлов Иванов- тук Калоян Тонев Икономов- тук Кирил Миланов Ананиев- отсъства Кирил Сашев Симеонов- тук Константин Живков Бачийски- тук Костадин Георгиев Ангелов- тук Костадин Тодоров Костадинов- отсъства Костадин Томов Стойков- тук Красен Георгиев Кръстев- тук Красен Кирилов Кралев- отсъства Красимир Георгиев Вълчев- тук Красимир Митков Събев- тук Кристиан Иванов Вигенин- тук Крум Костадинов Зарков- тук Лозко Стефанов Лозев- тук Лъчезар Богомилов Иванов- отсъства Любен Любенов Дилов- отсъства Любомир Антонов Каримански- тук Маноил Минчев Манев- отсъства Манол Трифонов Генов- тук Марин Шишев Шишев- тук Марио Киров Рангелов- отсъства Мария Щерева Белова- отсъства Мартин Димитров Димитров- тук Мая Йорданова Димитрова- тук Милен Илиев Матеев- тук Милко Асенов Пенев- тук Мирослав Николаев Иванов- тук Мирослава Петрова Петрова- тук Михаил Петков Илиев- тук Михал Григоров Камбарев- тук Младен Найденов Маринов- отсъства Младен Николов Шишков- отсъства Младен Тодоров Запрянов- тук Момчил Донев Ненов- отсъства Момчил Кунчев Иванов- отсъства Мукаддес Юсуф Налбант- отсъства Мустафа Сали Карадайъ- отсъства Мюмюн Сали Мюмюн- отсъства Настимир Ананиев Ананиев- тук Небие Исмет Кабак- отсъства Никола Ангелов Димитров- отсъства Никола Георгиев Минчев- тук Николай Георгиев Ангов- тук Николай Георгиев Дренчев- отсъства Николай Нанков Нанков- отсъства Николай Стефанов Радулов- отсъства Николина Панайотова Ангелкова- отсъства Павел Алексеев Христов- отсъства Павлин Павлов Кръстев- отсъства Петър Василев Кьосев- тук Петър Георгиев Кънев- тук Петър Любенов Миланов- тук Петър Николаев Куленски- тук Петър Николаев Николов- отсъства Петър Николаев Петров- отсъства Петър Пандушев Чобанов (чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка)- тук Петър Ясенов Маринов- тук Петя Цветанова Аврамова- отсъства Пламен Николаев Абровски- тук Пламен Николаев Николов- тук Пламен Петров Шалъфов- тук Радомир Петров Чолаков- отсъства Радослав Красенов Василев- тук Радослав Стефанов Рибарски- отсъства Рамадан Байрам Аталай- отсъства Рена Енчева Стефанова- тук Росен Димитров Желязков- отсъства Росен Добрев Костурков- тук Росица Любенова Кирова- отсъства Румен Василев Гечев- тук Румен Димитров Христов- тук Светлин Костов Стоянов- отсъства Севим Исмаил Али- отсъства Сезгин Юсеин Мехмед- отсъства Силви Кирилов Петров- тук Славена Димитрова Точева- отсъства Снежана Великова Апостолова- тук Снежанка Райчова Траянска - тук Станислав Димитров Анастасов- отсъства Станислав Светозаров Балабанов- тук Стефан Апостолов Апостолов- тук Стефан Иванов Шилев- тук Стефан Неделчев Мирев- отсъства Стоил Мирославов Стоилов- тук Стою Теодоров Стоев- тук Стоян Александров Михалев- тук Стоян Иванов Георгиев- тук Стоян Николов Таслаков- отсъства Танер Кадир Тюркоглу- тук Татяна Славова Султанова-Сивева - тук Теменужка Петрова Петкова- отсъства Тихомир Гочев Тенев - тук Тома Любомиров Биков- отсъства Томислав Пейков Дончев- отсъства Тошко Йорданов Хаджитодоров- отсъства Фатме Хасан Рамадан- отсъства Филип Стефанов Попов- тук Хайри Реджебов Садъков- отсъства Халил Реджепов Летифов- отсъства Хамид Бари Хамид- отсъства Хасан Ахмед Адемов- отсъства Христо Богомилов Терзийски - отсъства Христо Георгиев Гаджев- тук Христо Любомиров Иванов- отсъства Христо Симеонов Симеонов- тук Христо Христов Петров- отсъства Цвета Тодорова Галунова - отсъства Цветан Иванов Енчев - отсъства Цветелина Калинова Симеонова-Заркин - тук Цончо Томов Ганев - отсъства Юлия Борисова Иванова - тук Юрий Олегов Козлов - тук Юсеин Хасанов Вейселов- отсъства Явор Руменов Божанков- тук Поименната проверка показа, че 141 народни представители присъстват в залата. Моля да преминем към гласуване на Законопроекта. Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Десислава Танева? Няма я. Гласували 123 народни представители в залата плюс 2 онлайн, 125 общо: за – 122 плюс 2, против – няма, въздържал се – 1. Предложението е прието. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател! Правя процедурно предложение на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – срокът за Закона за покритите облигации да бъде 14 дни. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Няма друго становище. Гласуваме предложението на народния представител Любомир Каримански – срокът за предложения да бъде 14 дни. Десислава Танева? Няма я. Димитър Гочев?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Гласували 121 народни представители в залата плюс 2 онлайн, общо 123: за 119 плюс 2 онлайн, общо 121, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Срокът за предложения ще бъде 14 дни. Бих искал да Ви изчета някои съобщения: Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолет с екипаж от състава на Кралските военновъздушни сили на Австралия. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни и санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане във въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи Министерството на икономиката и Министерството на външните работи. Уведомлението е постъпило на 2 февруари 2022 г., с входящ № 47-203-09-11, и е предоставено на Комисията по отбрана. [[Реплики: „Заседанието се удължава с времето на дадените почивки.“]] Има още няколко минути. Следващият законопроект има три доклада. Съобщения за парламентарен контрол на 4 февруари 2022 г. – петък: 1. Разисквания по питане: - разисквания по питането на народния представител Христо Гаджев към министъра на отбраната Стефан Янев относно ролята на Министерството на отбраната по опазване на държавната граница и поддържане защитната инфраструктура; 2. Въпроси и питания: - заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев ще отговори на 4 въпроса от народните представители Росица Кирова, Десислава Атанасова, Мартин Димитров и Иван Тотев; - заместник министър-председателят по икономиката и индустрията и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова ще отговори на едно питане от народния представител Деница Николова; - заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов ще отговори на 12 въпроса от народните представители: Бойко Клечков, Елхан Кълков, Момчил Иванов, Иван Ченчев, Севим Али, Ешереф Ешереф и Фатме Рамадан – два въпроса, Александър Дунчев и Юрий Козлов, Иван Тотев, Кирил Симеонов – два въпроса, Мюмюн Мюмюн и Гюнай Хюсмен, както и на едно питане от народните представители Иван Тотев и Николай Нанков; - министърът на здравеопазването Асена Сербезова ще отговори на три въпроса от народните представители Георги Михайлов, Джевдет Чакъров – 2 въпроса; - министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на пет въпроса от народните представители Зорница Стратиева и Александър Дунчев, Петър Петров, Даниел Петров и Владимир Маринов с два въпроса; - министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев ще отговори на един въпрос от народния представител Антоанета Цонева; - министърът на електронното управление Божидар Божанов ще отговори на един въпрос от народния представител Благовест Кирилов; - министърът на туризма Христо Проданов ще отговори на три въпроса от народните представители Николина Ангелкова, Ивайло Христов и Росица Кирова; - министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на два въпроса от народните представители Мюмюн Мюмюн и Деница Сачева; - министърът на отбраната Стефан Янев ще отговори на един въпрос от народния представител Петър Петров. Поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват министърът на енергетиката Александър Николов, министърът на правосъдието Надежда Йорданова, министърът на младежта и спорта Радостин Василев, министърът на образованието и науката Николай Денков. Поради ползване на отпуск по болест в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на културата Атанас Атанасов. В блицконтрола ще участват всички. Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, процедура по начина на водене. Да Ви напомня, че поради поискани почивки от името на парламентарните групи на ВЪЗРАЖДАНЕ и „Продължаваме Промяната“ съответно заседанието се удължава с времето на дадените почивки. За да Ви спестя все пак малко неудобното положение да няма кворум отново в залата, може да продължите с докладите, пък разискванията да се отложат за друг път. И за да напомня все пак на народните представители, които все още са в залата от мнозинството , че понякога и опозиция Ви е нужна. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Ние имахме почивка по искане на „Продължаваме Промяната“ само. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Само една почивка имаше по искане на „Продължаваме Промяната“, господин Гаджев, заради това сме до 14.15 ч. Ще продължим другия път. Закривам заседанието.