Jó reggelt kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 29. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai ülésnapunkat. Az elfogadott napirendnek megfelelően a mai napon három általános vitára kerül sor, és azok közül is elsőnek soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/4646. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. Elsőként megadom a szót Zombor Gábor államtitkár úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Már szokásosan minden évben kétszer úgynevezett egészségügyi salátatatörvény-módosításra kerül sor, amely jelen állapotában jelentős számú törvény módosítását írja elő a parlament vitájában. Általában a törvények átfogó, generális rendelkezéseket tartalmaznak, azonban az egészségügyet, egészségbiztosítást igen sok törvény szabályozza, amelyekben minden alkalommal, minden évben kétszer felülvizsgálatot végzünk el, és részben az európai uniós kötelezettségek, részben pedig a felmerülő és a jobbítás szándékával felmerülő módosítások kerülnek a törvényjavaslatba. Most is így történik, hiszen a következőkben, ahogy tájékoztatom önöket a módosításokról, érzékelhető lesz, hogy sokszor apró, technikainak tűnő módosítások is jelentősen befolyásolhatják és szándékaink szerint jobbítják a törvény szövegét és ezáltal az állampolgárok, esetünkben a betegek és a szolgáltatásokat igénybe vevők életét. A téma kiemelt népegészségügyi jelentőségére tekintettel talán az egyik legfontosabb kérdés, ami a salátatörvényben felmerül, a nemdohányzók védelméről szóló törvény módosítása. Ezzel szeretném kezdeni. Ehhez szükséges, hogy röviden áttekintsük, milyen eredményeket értünk el az elmúlt években ezen a területen. Hozzáteszem, hogy általában a magyar egészségügyet főleg negatív jelzőkkel szokták illetni, de több olyan törvényi rendelkezésre a parlament minden tagja méltán lehet büszke, amelyben része volt, hiszen a nemzetközi egészségügyi szervezetekben vagy az egészségügyi szakmai közvéleményben több olyan törvényünk is van, amelyet példaként említenek más európai uniós tagországok vagy akár WHO-szinten is. Az egyik ilyen a nemdohányzók védelméről szóló törvény, amelyet 2011-ben a parlament 84 százalékos többséggel döntött el. Ennek értelmében 2012. január 1-jétől fő szabály szerint tilos a közforgalmú, zárt légterű helyeken, közösségi terekben a dohányzás. A közvélemény-kutatások és az ellenőrzések alapján megállapítható, hogy a törvénymódosítás társadalmi elfogadottsága magas, 85 százalékos, és a betartása is megfelelőnek mondható. Úgy gondolom, hogy ezzel egy jelentős, hosszú távú népegészségügyi eredményét tekintve pedig különösen értékes jogszabály született. Magyarország csatlakozott azokhoz az országokhoz, amelyek Európa egyik legkorszerűbb dohányzásellenes szabályozását valósították meg, amellyel megfelelnek az Európai Unió és a WHO egészségpolitikai szakmai elvárásainak és ajánlásainak is. 2013-tól a dohánytermékek túlnyomó része csak képekkel és illusztrációkkal kombinált, egészségvédelmi figyelmeztetésekkel ellátott csomagolással hozható forgalomba. A dohányzási korlátozással érintett, valamint a dohányzásra kijelölt helyeket, helyiségeket, valamint közterületeket 2014. március 1-jétől egységes, meghatározott tartalmú és formájú felirat és jelzés alkalmazásával szembetűnő módon kell megjelölni. Egy helyi tarifával működő kék szám és egy, a dohányzásról történő leszokásról információkat tartalmazó weblap is megtalálható a dohánytermékek csomagolásán a 42 képpel kombinált figyelmeztető feliratok között, valamint a törvény által előírt dohányzási korlátozással érintett, illetve dohányzásra kijelölt helyeket jelölő felirat és jelzés szövegében. A mostani módosítás jogharmonizációs célú, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament és Tanács 2014. április 3-án új irányelvet adott ki a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítésével. A jogharmonizáció határideje 2016. május 20. Az uniós tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről a 2001-es 37. irányelv elfogadása óta több mint tíz év telt el. Az azóta történt tudományos, technikai, piaci nemzetközi fejlődés szükségessé tette annak felülvizsgálatát. A 2014-ben elfogadott irányelv számos ponton megtartja a korábbi irányelv előírásait, de lényegesen bővíti is a rendelkezések körét. Betiltja a jellegzetes ízesítésű dohánytermékeket, illetve az alkotóelemeiben ízesítést tartalmazó dohánytermékeket, mely tiltás nem vonatkozik ugyanakkor a cigarettától és a cigarettadohánytól eltérő dohánytermékekre, azaz a szivarra, a szivarkára és pipadohányra. A tagállamok ugyanakkor derogációval élhetnek a tiltás tekintetében a 3 százalékot meghaladó piaci forgalmú cigaretta és a cigarettadohány esetében 2020. május 20-ig. Az irányelv kötelezi a dohányipari szereplőket, hogy részletes jelentéseket nyújtsanak be a tagállamokban a dohánytermékekben felhasznált összetevőkről, és betiltja mindenfajta reklámcélú, illetve félrevezető elem megjelenítését a csomagoláson. Ezenkívül módosítja az egészségvédő figyelmeztetésekre vonatkozó előírásokat a dohánytermékek és a kapcsolódó termékek csomagolásán. A cigarettásdobozokat és a cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolását képből és szövegből álló egészségvédő figyelmeztetésekkel kell ellátni, melyeknek az elő- és hátlap felületének 65 százalékát le kell fedniük. Az irányelv átültetéséhez szükséges keretszabályokat határozzuk meg most törvényi szinten a törvényjavaslat végrehajtási rendeletében, újabb jogharmonizációt szolgáló fontos módosítások kerülnek majd szabályozásra. Itt kerülhet rögzítésre például a jellegzetes ízesítésű dohánytermékek és az alkotóelemeiben ízesítést tartalmazó dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalma azzal, hogy az a mentolos cigaretta és a mentolos cigarettadohány esetében 2020. május 20-i hatállyal kerül bevezetésre. Az irányelv átültetéséhez szükségessé vált a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásáról szóló törvény pontosítása és az úgynevezett zsebcsomag kapcsán, ami arról szól, hogy megváltozik az előírt mennyiség egy dobozban a cigarettaszám vonatkozásában. A törvényjavaslat nagyon fontos elemének tartom a gyógyszertörvény módosítását. [[9.10]] Előfordulhat ugyanis, hogy egyes betegeknek olyan gyógyszerrel lenne esélyük a gyógyulásra, amelyek még engedélyezés előtt állnak. Ezért azokon a terápiás hiányterületeken, ahol még nem áll rendelkezésre hatékony gyógyszer, a gyógyszeres kezelések lehetőségeinek szélesítése érdekében, a klinikai vizsgálatokban szerzett információk alapján, ígéretes eredményességet mutató vizsgálati készítmények tekintetében bevezetjük a forgalombahozatali engedély előtti gyógyszeralkalmazás intézményét. Természetesen erre egy konkrétan meghatározott körben, a jogszabályban felsorolt szigorú feltételek esetén kerülhet sor. Ez a rendelkezés nagyon sok olyan beteg problémáját kezeli, akik számára jelenleg egyedüli lehetőségként azok a már eredményeket mutató terápiás eszközök, gyógyszerek jelentik a túlélést vagy akár az életben maradást, ezért ezt egy rendkívül fontos elemének gondolom a törvényjavaslatnak. A gyógyszer-gazdaságossági törvény módosítása pontosítja továbbá azt a szabályozást, amely a társadalombiztosítási támogatásban részesülő gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének jogosultjai és az Országos Egészségbiztosítási Pénztár között megkötésre kerülő úgynevezett támogatásról szól, amely a szerződésben rögzített befizetési kötelezettségre vonatkozik. Ez erősíti azt a szándékát és korábbi döntéseit a parlamentnek, amelyek a gyógyszerellátás biztonságát és annak árhatékonyságát célozták meg. További fontos elem, hogy a gyógyszertári igazgatás területén a törvényjavaslat igyekszik javítani a lakosság gyógyszerellátását. Ennek érdekében megteremtjük a lehetőséget fiókgyógyszertár létesítésére olyan településrészeken, amelyek rendelkeznek részönkormányzattal és a település lakosságszáma, továbbá a már működő gyógyszertárak száma miatt új közforgalmú gyógyszertár nem létesíthető. Biztosítjuk, hogy ne legyen akadálya új fiókgyógyszertár létesítésének, ha a fiókgyógyszertár létesítésére az elsődlegesen jogosult gyógyszertár működtetője a hatóság felhívására határidőben nem tesz nyilatkozatot létesítési szándékáról. Ezenkívül minimális szolgálati időt írunk elő a közforgalmú gyógyszertár számára annak érdekében, hogy a településen működő gyógyszertárak megfelelő módon elérhetőek legyenek a betegek részére. Ez a rendelkezés sok olyan település és településrész gyógyszerellátási helyzetén javít, amelyek jelen jogszabályi rendelkezések alapján ezt a lehetőséget nem tudták kihasználni. A gyógyszertárakhoz kapcsolódik az egészségügyi adatkezelési törvény kisebb módosítása is, ami az egészségügyi dokumentáció megőrzése keretében előírja, hogy ha külföldi vények esetében az eredeti külföldi vény a beteg kérésére visszaadásra kerül, akkor a gyógyszertár a másolati példányt őrzi meg öt évig. Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló törvény módosítása hirtelen fellépő intézkedési igény esetére fogalmaz meg olyan rendelkezéseket, amelyek a szükséges beavatkozást ezen esetekben lehetővé teszik. Az egészségügyi államigazgatási szerv feladatai körében, ha egy egészségügyi szolgáltató hirtelen fellépő akadály miatt átmenetileg nem tudja ellátni a betegeket egy adott szakmában, az engedélyező hatóságnak soron kívül intézkednie kell a folyamatos betegellátás biztosítása érdekében. Az intézkedések gyors meghozatala az egészségügyi biztonság miatt fontos, és arról a szolgáltató fenntartóját, illetve az Országos Mentőszolgálatot is tájékoztatni kell.Mielőtt ebbe mást belegondolunk, ennek a rendelkezésnek az a lényege, hogy nagyon sok felújítás, beruházás történik az ország egészségügyi intézményeiben, ahol bizonyos időszakokra bizonyos szakmák esetében át kell csoportosítani objektív okok miatt az ellátást, és ebben igazgatási problémák merültek fel, amelyeket a jogszabály nem kezelt az elmúlt időszakban. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény módosítása eleget tesz annak a jogos igénynek, hogy az ügyfél választhassa az elektronikus ügyintézést a méltányosságból igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásokon belül a gyógyszer, a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszer, valamint a gyógyászati segédeszköz árához, illetve a javítási díjához méltányosságból nyújtható támogatás eljárása esetén. Ezzel az intézkedéssel az eljárásrend és az ügyintézés továbblép az elektronikus, digitális irányba, ami a következő évek kitűzött célja, hogy teljes egészében ezt elérhessük.Fontos módosítás továbbá, hogy a méltányosságból igénybe vehető egészségügyi szolgáltatások körét további támogatási lehetőséggel bővítjük. A gyógyászati segédeszközök meghatározott körének tekintetében az egyedi méltányosság keretében igényelhető támogatásokat kiterjesztjük a kölcsönzés intézményére is. Ez döntően a szakma, illetve a betegszervezetek kérése, hiszen vannak olyan egészségi állapotok, amelyek hál’ istennek, egy idő után javulnak, és ilyenkor nem szükséges teljes áron megvásárolni, ha csak bizonyos ideig kell azt a gyógyászati segédeszközt vagy anyagot használni. Az elmúlt törvénymódosítás során jelentősebb változások voltak a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj kapcsán. A mostani törvénymódosításban pontosítjuk és az érintettek számára kedvező irányba módosítjuk a csecsemőgondozási díjra és a gyermekgondozási díjra jogosultak egyes csoportjai számára az ellátás kiszámítására és igénybevételére vonatkozó szabályokat. Erre néhány példát szeretnék ismertetni. A jelenlegi szabályok szerint más módon kell kiszámolni az ugyanazon gyermek után járó csed és gyed alapját. Ez indokolatlan és a kismamák egy részét hátrányos helyzetbe hozza, mert gyermekük féléves korában lecsökken az ellátásuk összege. Ez a csökkenés a minimálbér kétszeresének 70 százalékát meghaladó csed esetén magyarázható a gyermekgondozásidíj-plafonnal, ennél alacsonyabb csecsemőgondozási díj esetében azonban nem méltányos, ezért harmonizálni szükséges a csed és a gyed alapjának kiszámítását. Jelenleg, ha a gyermek egyéves kora után az anya szeretne visszatérni a munkaerőpiacra, és az apa szeretné igénybe venni a gyedet, csak 60 nap várakozás esetén van munka mellett erre lehetősége. Ez indokolatlan megszorítás, hiszen az apa járulékfizetése megalapozta az ellátás igénybevételét, ezért most ezen változtatni kívánunk. 2010 előtt bevezetett rendelkezés volt, hogy a szülést, illetve az ellátásra jogosultság megnyílását megelőző két éven belül a biztosítási jogviszony időtartamához igazították a gyed folyósításának időtartalmát. Az ellátás a gyermek kétéves koráig csak akkor jár, ha a társadalombiztosítási jogviszonnyal megalapozott időtartam eléri a másfél évet. Indokoltnak tartjuk, hogy a 365 nap társadalombiztosítási jogviszony megléte a gyermek kétéves koráig alapozza meg az ellátásra való jogosultságot. Az egészségbiztosítási törvény módosítása az is - az előbbiekhez képest más területen -, hogy ha egy baleset részben vagy egészben a sérült alkohol vagy kábítószer általi befolyásoltsága miatt következik be, akkor ne kerülhessen sor a baleset üzemi balesetként történő elismerésére.Az egészségügyről szóló törvény módosítása többek között az oltások alóli mentesülés szabályait és az egészségügyi válsághelyzetre vonatkozó szabályozást biztosítja. Az oltások alóli mentesülés szabályozásánál előfordul az a probléma, hogy szakmai szempontból megkérdőjelezhető a törvényes képviselő által csatolt orvosi szakvélemény megalapozottsága - erre az utóbbi években egyre több negatív példát látunk, ami igen káros jelenség -, ezért a kérelemhez ezentúl nem bármely orvos, hanem az érintett kezelőorvosa szakvéleményének csatolása szükséges, amelyet természetesen a hatóság ellenőrizni képes. [[9.20]] Szükséges az egészségügyi válsághelyzet kezelésrendszerének pontosítása. Bekövetkezhet olyan egészségügyi válsághelyzet, amelynek kezelése érdekében a Magyar Honvédség, a honvédelmi szervek, a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatainál dolgozókon túl további eszközökre és szervezetekre, például a katasztrófavédelem mentesítő erőire is szükség van. Meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy veszélyhelyzet kihirdetése nélkül is igénybe lehessen venni ezeket az erőket és eszközöket, és meg kell határozni, hogy mely szerv feladata az egészségügyi ellátáshoz szükséges, de az állami egészségügyi tartalékban fel nem lelhető eszközök beszerzése. Reméljük, hogy ezekre az intézkedésekre soha nem kerül sor, de ezt a törvényt is pontosítani szükséges. Szeretnénk azt is elérni, hogy a gyermekjogi képviselőkhöz hasonlóan a betegjogi képviselőket is fokozott büntetőjogi védelem illesse meg. Ezért azt javasoljuk, hogy a betegjogi képviselő feladatai során jogi szempontból közfeladatot ellátó személynek minősüljön. Érdemes itt azt megemlíteni, hogy a betegjogok védelmével kapcsolatos rendszer egyre felkészültebb, a szakemberek egyre magasabb színvonalú munkát végeznek. Ez megjelenik abban is, hogy egyre több érintett keresi meg őket, és egyre több ügyben tudnak eredményt elérni úgy, hogy nem kell bírósághoz fordulni, hanem közvetve vagy közvetlenül az orvos-beteg, illetve ápoló-beteg kapcsolatával ezt meg tudják oldani.Az Emberi Jogok Európai Bíróságának volt egy ítélete, amelyből jogalkotási kötelezettsége keletkezett a magyar államnak, és szükségessé válik a pszichiátriai betegek gyógykezelésével és gondozásával kapcsolatos egyes fogalmak, szabályok áttekintése. Pontosítjuk a veszélyeztető magatartás fogalmát és a gyógykezelés elrendelésével kapcsolatos bírósági eljárási szabályokat. Itt is lényegében arról van szó, hogy független szakértőket lehet csak igénybe venni az eljárás során. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló törvényt is módosítani javasoljuk, hogy újabb lépést tegyünk egy rugalmasabb és a szükségletekhez jobban alkalmazkodó ellátórendszer felé. Ezért a gyakorlati igények alapján szükséges a különböző fenntartásban működő szolgáltatók közötti kapacitásátcsoportosítás lehetőségét megteremteni. Itt a szolgáltatók csak az OEP-pel szerződésben lévő szolgáltatók lehetnek. Gondolok itt a Honvédkórház, egyházi kórházak, állami kórházak, egyetemi klinikák közötti, jelenleg is igényelt átcsoportosítási lehetőségekre, amelyek e jogszabály szerint nem oldhatók meg. Javasoljuk a humángenetikai törvény módosítását is a humángenetikai vizsgálatokat is végző egészségügyi szolgáltatók működési feltételeit érintően. Most minden humángenetikai vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató köteles biobankot fenntartani, ami nehézséget okoz, mivel humángenetikai vizsgálatokat olyan molekuláris genetikai laboratóriumban is végeznek, ahol csak rövid távú tárolás történik, ezután megsemmisítik a genetikai mintát, és nem kerül biobankba. Erre tekintettel az előírást hatályon kívül kívánjuk helyezni, ezzel is segítve ezt a tendenciájában rendkívül előremutató és vélhetően a jövő orvoslását meghatározó területet.Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy a bevezetőmben elmondtam, látszólag technikai jellegű módosításokat javaslunk, azonban az expozéban elhangzottak megerősíthetik önöket is abban, hogy ezek lényegesek, és az ellátás, az ellátórendszer és a betegek, a szolgáltatást igénybe vevők javát szolgálják. Szeretném jelezni önöknek, hogy valószínűleg nagyobb érdeklődést és komolyabb vitát kiváltó, azonban az alapellátás helyzetét és jövőjét döntően befolyásoló törvényjavaslatot is beterjesztünk a parlament elé, amit reményeim szerint nemsokára tárgyalni fogunk. Előre is köszönöm a hozzászólásokat és a megfogalmazott javaslatokat. Kérem önöket, hogy segítsék munkánkat ezzel egy hatékonyabb és az abban részt vevők számára jobb rendszer megteremtése érdekében, amelynek egyik állomása a T/4646. számú egészségügyi törvényjavaslat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bene Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Több alkalommal beszéltünk már e Ház falai között is arról, hogy sajnálatos módon Magyarországon a születéskor várható élettartam még jelentősen elmarad az európai uniós átlagtól, de mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a népegészségügyi mutatóink kedvezőbb irányba mozduljanak el.Az utóbbi években, és erről államtitkár úr is beszélt expozéjában, számos pozitív népegészségügyi intézkedésről számolhattunk be, rendkívül komoly és fontos lépés volt a nemdohányzók védelméről szóló jogszabály, amelynek köszönhetően tilos a dohányzás közforgalmú zárt légterű helyeken, közösségi terekben. Ezzel az intézkedéssel biztos, hogy nem egy-két éven belül, de hosszú távon nagyon komoly eredményeket érhetünk el a szív-érrendszeri halálozás csökkentésében és a tüdőrák okozta, sajnos Magyarországon nagyon magas halálozás visszaszorításában. Az is kiemelkedő lépés, hogy elsők voltunk Európában az egészségre ártalmas transzzsírsavak fogyasztásának visszaszorításában, és Magyarország volt a harmadik állam az Európai Unióban, ahol ezt a káros összetevőt minimálisra csökkentették az élelmiszerekben. Az is biztos, hogy ez egy nagyon nehéz egészségügyi, népegészségügyi szabályozás volt, hiszen a transzzsírsavak mennyiségéről szóló rendelet megalkotásában nagyon sok piaci szereplővel egyeztetni kellett.A fentiek mellett a kormány a 2020-ig terjedő időszakban 15 milliárd forintot fordít egészségügyi prevencióra az ezzel kapcsolatos operatív program keretében. Az a cél, hogy a kormányzati támogatással induló prevenciós programok eredményeképpen 10 százalékkal csökkenjen a népbetegségek okozta halálozás. Az operatív program elindulása után, 2015-ben a felhasználható összeg 4,6 milliárd forint. Ez a megkezdett egészségpolitika következő lépése, és egy kisebb eleme ennek a jelen vitában tárgyalt törvényjavaslat.Örvendetes, hogy a kormányzat döntése alapján 2014-től a HPV elleni védőoltás bekerült a védőoltási programba, és első alkalommal azok a kislányok kaphatták meg iskolai kampányoltás keretében, akik betöltötték 12. életévüket, és az általános iskola 7. osztályát a 2014-15-ös tanévben végzik. Nagyon fontosnak tartom azt, hogy az oltásra való felhíváshoz a szűrések fontosságát hangsúlyozó felvilágosító program társul, mind a gyerekeknek, mind a szülőknek, mind a pedagógusoknak.A törvényjavaslat egészségügyi törvényt érintő módosítása elsősorban a jogalkalmazás során felmerült korrekciókat tartalmaz, ugyanakkor pontosításra kerülnek az életkorhoz kötött kötelező védőoltások alóli mentesüléshez szükséges igazolások kiállításának szabályai is. Nagyon fontosnak tartom, hogy az életkorhoz kötött védőoltások alóli mentesítésnél az a kezelőorvos adjon igazolási szakvéleményt, aki az adott esetet és a mentességet szükségessé tevő szakmai indokokat pontosan ismeri. A védőoltásokkal kapcsolatban a fentieken túl további rendelkezések is fellelhetőek a törvényjavaslatban. Az egészségügyi adatkezelési törvény módosítása pontosítja a védőoltásban részesülők személyazonosító adatainak elektronikus továbbítására vonatkozó szabályokat, valamint az egészségügyi dokumentáció megőrzése keretében előírja, és itt, ebben a törvényben kerül szabályozásra, hogy külföldi vények esetében, ha az eredeti külföldi vényt a beteg magával viszi, visszaadják kérésére, akkor a gyógyszertár ezt másolatban őrizze meg öt évig. Az elmúlt években a kormány számos projektet indított el, ami lehetővé teszi, hogy az egészségügyi ellátást igénybe vevők minél gyorsabban és korszerűbben részesüljenek ellátásban, és ez az ország területén élők számára biztonságos betegellátást nyújtson. [[9.30]] A hatékony munkavégzéshez és a fellépő nehézségek orvoslásához szükséges az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény módosítása, illetve elsősorban pontosítása. Államtitkár úr is mondta, nagyon sok esetben előfordulhat a gyakorlatban akár egy CT, egy röntgen vagy egy endoszkóp meghibásodása, vagy egy olyan járványügyi helyzet, amely átmeneti nehézséget okoz, vagy gondoljunk azokra az építkezésre, amelyek jelenleg tartanak, és nagyon sok kórházban felújítás zajlik. Ezek olyan átmeneti nehézségek, amikor az egészségügyi szolgáltató átmenetileg nem tudja egy szakmában ellátni a betegeket, de nem szükséges szüneteltetést bejelenteni, hiszen záros határidőn belül várható a helyzet normalizálása. Ez adminisztrációs és működési szempontból is egy nagyon fontos pontosítás. Ezekben az esetekben az engedélyező hatóságok eddig is eljártak és ezután is eljárnak annak érdekében, hogy a betegellátás folyamatos és biztonságos legyen, és természetesen a szükséges értesítések, akár a fenntartó, illetve az OMSZ tájékoztatása is megtörténik. Amint az előbbiekben is említettem, mindenképpen az egyik legkiemelkedőbb népegészségügyi lépésnek tekinthető a nemdohányzók védelméről szóló törvény. Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 3-án új irányelvet adott ki a dohánytermékek és a kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére, értékesítésére vonatkozó törvényi rendelet és közigazgatási rendelkezések közelítéséről, így a törvényjavaslatban a nemdohányzók védelméről szóló törvény módosítása jogharmonizációs célú. A jogharmonizáció határideje 2016. május 20. A nemdohányzók védelméről szóló törvény az irányelv átültetéséhez szükséges keretszabályokat tartalmazza, és természetesen a részletszabályok a végrehajtási törvényben kerülnek átültetésre. Az irányelv átültetéséhez szükségessé vált a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásáról szóló törvény pontosítása. További pozitív rendelkezésnek tartom a törvényjavaslatban, hogy az egészségbiztosítási törvény módosítása lehetővé teszi az ügyfél választása esetén az elektronikus ügyintézést, az egészségügyi biztosító által a gyógyszer vagy különleges táplálkozási igényt kiegészítő tápszer árához, valamint a gyógyászati segédeszköz árához, illetve javítási díjához méltányosságból nyújtható támogatás eljárása során. A törvényjavaslat tartalmazza a gyógyászati segédeszközök meghatározott körének tekintetében az egyéni méltányosság keretében igényelhető támogatások kiterjesztését a kölcsönzés intézményére is. Nagyon fontosnak tartom azt is, hogy ebben a törvényjavaslatban megjelenik a betegjogi képviselők fokozott büntetőjogi védelme, hiszen a feladatuk ellátása során számos esetben közvetítenek vitás felek között, és sokszor nagyon nehéz és fájdalmas élethelyzetekben kell hogy helytálljanak. Mindenképpen indokolt, hogy a feladataik ellátása során közfeladatot ellátó személynek minősüljenek. Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről szóló 2005. évi XCV. törvény rendelkezésében az engedélyezés előtti gyógyszeralkalmazás lehetőségét nyújtja ez a törvény, hiszen az orvosi gyakorlatban és szakmailag nagyon sokszor találkozunk olyan esetekkel, amikor a beteg részére a gyógyulás, a javulás reményét egy olyan gyógyszer jelentheti, amely még esetleg a klinikai kivizsgálás fázisában vagy éppen az engedélyezési eljárás folyamatában van. Úgy gondolom, ez a törvényjavaslat azt az esélyt és azt a lehetőséget adja meg, igaz, hogy szigorúan szabályozott keretek között, hiszen abban mindannyian egyetértünk, hogy erre nagyon komoly szükség van ezekben az esetekben, de megnyitja a lehetőséget arra, hogy forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező, kísérleti fázisban levő, de ígéretes eredményességű és a beteg számára lehetőséget jelentő gyógyszer alkalmazása a különleges méltánylást érdemlő esetekben lehetővé váljék. Az egészségügyben számos pozitív intézkedés és cél került megfogalmazásra és bevezetésre az elmúlt időszakban. Tudjuk, hogy még nagyon sok a feladat, hiszen az egészségügy a lakosság számára és mindannyiunk számára, mindannyiunk életére hatással van. Így az, hogy megbízhatóan és jól működjön, kiemelt figyelmet kap. Mindezek okán és ennek a folyamatnak egy úgymond következő lépéseként meghatározónak vélem a jelen vitában tárgyalt törvényjavaslatot, és tisztelettel kérem képviselőtársaimat arra, hogy a javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Tukacs István képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Eljátszottam a gondolattal, hogy a parlamentünk történetében talán a legrövidebb vezérszónoki hozzászólást kellene elkövetnem ma, amely nagyjából úgy szólna, hogy részünkről rendben. Hiszen államtitkár úr azt mondta, hogy egy technikai halmazzal van dolgunk, olyan módosításokkal, amelyek szükségessé teszik a parlament döntését, ugyanakkor nem jelentenek érdemi módosulást sem az egészségpolitikában, sem az alapvető jogszabályokban. Azzal együtt, hogy azt mondjuk, részünkről nagyjából rendben, azt nem mondjuk, hogy ez rendben is van. Van abban valami abszurd, hogy egészségügyi tüntetések időszakában a parlament ilyesmivel foglalkozik. A tegnapi napon az egészségügyben dolgozók érdemi követeléseket fogalmaztak meg, és a következő nap reggelén a parlament azzal foglalkozik, hogy hány méterre lehet a patika a nem tudom honnan, illetve hogy mi legyen a cigisdobozokon. Véleményünk szerint ez így nincs rendben. Azt gondoljuk, ha államtitkár úr azt jelzi, hogy a következő időszakban például az alapellátásban törvényjavaslattal lesz dolgunk, akkor ezeket érdemben meg kellene vitatnunk. És nem feltétlenül csak ilyen technikai részletekkel kellene foglalkozni, hiszen például érdemben meg lehetne vitatni azt is, hogy vajon a dohányzással mi a helyzet, javult-e az emberek egészségi állapota, kevesebbet dohányoznak-e. Én persze teljesen értem, hogy miért kell a szabályozást most idehozni a cigisdobozok ügyében, de az érdemi vita mégiscsak arról kellene szóljon, hogy vajon javult-e az egészségi állapotunk attól, hogy trafikhálózat van, attól, hogy például nem lehet látni, sajnos, a dohányboltokban kívülről a felhozatalt és így tovább. Érdemben meg lehetne vitatni azt is, hogy mi a helyzet a chipsadóval, amelynek az egészségügyi kormányzat és általában a kormányzat részéről az a kommunikációja, hogy egészségesebbek lettünk ettől, pluszban még forrást is nyújt bérfejlesztésre. De vajon tényleg így történt-e? Magyarul, azt szeretném mondani, hogy érdemben kellene beszélnünk ügyekről. Érdemben, mert a mai reggelnek vagy délelőttnek az a feelingje, mint amikor a Titanicon játszik a zenekar: süllyed a hajó, de a zenekar még húzza. Úgy gondolom, lenne néhány dolog, ami nem szerepel a napirenden, például a törvényjavaslatokban sem most, de azért meg kellene beszélni. Meg kellene beszélni az elvándorlást, a hálapénz ügyét, a várólistákat, a kórházi adósságot, általában a háziorvosok és az alapellátás ügyét és így tovább. Ezek valóban érdemi vitát jelentenének. Jelen pillanatban arra vagyunk kárhoztatva, hogy apró technikai módosításokról váltsunk szót itt a Házban úgy, hogy közben mindannyian tudjuk, az egészségügyben döntő változásokra lenne szükség. Ezért tehát újfent és remélem, nem utoljára kell megfogalmaznom azt is, hogy az egészségügy azon kevés nemzeti ügyek egyike, amelyekben érdemes lenne megállapodnunk. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem hiszem, hogy az egészségpolitika és a hosszú távú egészségügyi elképzelések ne érnének meg annyit, hogy legalább négyévente ne kelljen a kormányt jobbra vagy balra rángatni, meg kellene állapodni benne. Az igazi nemzeti ügyek, azon kevés, amelyekben tényleg meg kellene állapodni, valóban érdemelnének annyit, hogy érdemi vita folyjon róluk. Egy ilyen kezdeményezést mi szívesen vennénk. Ugyanakkor azt is meg kell mondjam, hogy az elmúlt időszakban számtalan olyan megfogalmazás látott napvilágot a kormányzat részéről, amely kétségbe vonja az elmúlt években történteket; például azt, hogy vajon volt-e érdemi bérfejlesztés az egészségügyben az elmúlt években. Merthogy volt. A Medgyessy-kormány érdemi bérfejlesztést hajtott végre általában a közszférában foglalkoztatottak ügyében és az egészségügyben is. Ezért tehát például venni kellene a bátorságot arra, hogy ennek a kormányzat sokakkal együtt, például velünk együtt újra nekiszaladjon. [[9.40]] Nekünk szándékunkban áll erre javaslatot tenni. Beszéljük meg, hogy mi lenne az a méltányos és érdemi, legalább 50 százalékos bérfejlesztés, ami kijárna az egészségügy dolgozóinak. Beszéljük meg, hogy hogyan lehetne kormányzati PR-akciókon kívül itthon tartani az orvosokat és a szakdolgozókat. Beszéljük meg, hogy vajon ezek a várólisták, amelyek jelenleg nagyon hosszúak, érdemben mennyi pénzből lennének csökkenthetőek. Akkor, amikor Lázár miniszter úr azt jelenti be, hogy nagyjából 150 milliárdnyi összeg van arra, hogy különféle fejlesztéseket hajtsanak végre az egészségügyben, ezek a várólista-csökkentéses néhány milliárdok nem tűnnek elegendőnek. Ezért tehát beszéljük meg azt is, hogy vajon mi lenne az az érdemi összeg, amelyből csökkenteni lehetne a várólistákat és az előjegyzési listákat is. Hiszen ha valóban csak pénzkérdés és nem kapacitáskérdés, akkor ezt meg lehetne beszélni. És végül úgy gondolom, hogy meg kellene beszélni azt is immár, hogy vajon az egészségügyi kormányzat meddig óhajt még salátatörvények alapján egészségügy-politikát vagy egészségpolitikát folytatni. Lehet, hogy az én emlékezetem rövid egy kicsit, de az utóbbi években, amióta önök kormányoznak, egészségügy ügyében csak salátákkal találkoztunk. Bekerül elénk egy halom technikai módosítás úgy, hogy nem beszélünk a dolgok velejéről, magyarul arról, hogy vajon mit kellene változtatni. Ezért tehát az ilyen salátakormányzás helyett szerintem jó lenne, ha venné a fáradságot a kormányzat, hogy megbeszéljen mindenkivel, szakmával és politikával néhány érdemi ügyet. Érdemi ügyet azért, mert a helyzet katasztrofális. Nemcsak azért katasztrofális, mert a kormányzat a hivatalos egészségpolitika rangjára emelte ezt a megfogalmazást, hogy csak a GDP növekedésével arányosan növekedhet az egészségügyi költségvetés, ami szerintem egy nagyon rossz stratégia, hanem azért is, mert úgy látom, hogy a kormányzati politika vagy a kormánypolitika igyekszik nem tudomást venni arról, hogy mi a valóságos helyzet. „Ha nem beszélünk róla, akkor nincs” alapon próbál egészségpolitikát csinálni, és néhány ilyen, most is elénk kerülő, egyébként tényleg nagyon számos javaslattal úgy tenni, mintha lenne egészségpolitikája. Jelen pillanatban ez nincs. Ezért tehát én a magunk részéről azt fogalmaznám meg, hogy fogunk érdemi javaslatokat tenni. Fogunk valóságos és az egészségügyben dolgozók helyzetét alapvetően érintő javaslatokat tenni. Fogunk bérfejlesztési javaslatokat tenni. Ebben a tekintetben nem az lesz a vezérlő elvünk, hogy vajon a költségvetés milyen állapotban van, hanem hogy milyen állapotban vannak az egészségügyben dolgozók, és aztán ezt megbeszélhetjük. Akkor ezekről lehet dönteni igent vagy nemet. Nagyon kíváncsiak leszünk mindannyian, hogy vajon igen vagy nem lesz az önök válasza ezekre a kezdeményezésekre. Ha igen, akkor valóban beszélhetünk nemzeti ügyről az egészségügy kapcsán. Ha nem, akkor pedig abba kellene hagyni a - hogy is mondjam - PR-indíttatású szövegeléseket.Ezért tehát, tisztelt Ház, tisztelt képviselőtársaim, azt fogalmaznám meg ennek a javaslatsornak a kapcsán, hogy ugyan részünkről rendben, de az egészségügy nincs rendben. Ezért várjuk azt, hogy érdemben beszéljünk az egészségügyről, a gyógyításról, az egészségben maradásról, a dolgozók helyzetéről, az elvándorlásról, az orvosokról és sok minden másról, amiről valóban kellene érdemben szót váltanunk, és nem pedig egészen abszurd módon ilyen kora délelőtti órán lényegtelen ügyekről beszélni egészségügy kapcsán. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Abban a reményben fejezem be a hozzászólásomat vagy vezérszónoki hozzászólásomat, hogy valóban lesz majd szándék, alkalom és mindenképpen kellő empátia, hogy egy ilyen fontos ügyről érdemben beszélhessünk. Részünkről ez megvan, részünkről mi élni fogunk a lehetőséggel, amikor csak tehetjük. Elnök úr, köszönöm szépen a szót, köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Szászfalvi László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő egészségügyi salátatörvény látszólag sok kis változtatást tartalmaz, látszólag technikai jellegű törvényjavaslat, ám mégis érdemben hozzájárulhat a népegészségügy működéséhez. A törvényjavaslat az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló törvény módosítására elsősorban pontosító, az egészségügyi hatósági munka hatékonyságának növelését szolgáló javaslatokat tartalmaz. Az egészségügyi államigazgatási szerv egészségügyi igazgatási és koordinációs feladatai körében megjelenik az a feladat, amely alapján, ha egy egészségügyi szolgáltató hirtelen fellépő akadály miatt átmenetileg nem tudja ellátni a betegeket egy adott szakmában, az engedélyező hatóságnak soron kívül azonnal intézkednie kell a folyamatos betegellátás biztosítása érdekében. A gyakorlatban ezek az esetek a szolgáltató általi tájékoztatás, járványügyi elrendelés vagy az OMSZ-től kapott tájékoztatás alapján jutnak az egészségügyi államigazgatási szerv tudomására. A törvényjavaslat az egészségbiztosítási ellátásról szóló törvény módosításával lehetővé teszi az ügyfél választása esetén az elektronikus ügyintézést az egészségbiztosító által a gyógyszer, különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszer árához, valamint a gyógyászati segédeszköz árához, illetve javítási díjához méltányosságból nyújtható támogatás eljárása során. A törvényjavaslat tartalmazza a gyógyászati segédeszközök meghatározott körének tekintetében az egyedi méltányosság keretében igényelhető támogatások kiterjesztését a kölcsönzés intézményére. A módosítás pontosítja a gyermekvállalás további ösztönzése érdekében a csedre, a csecsemőgondozási díjra és a gyermekgondozási díjra, a gyedre jogosultak egyes csoportjai számára az ellátás kiszámítására és igénybevételére vonatkozó szabályokat. Az egészségügyi adatkezelési törvény módosítása pontosítja a védőoltásban részesültek személyazonosító adatainak elektronikus továbbítására vonatkozó szabályokat, valamint az egészségügyi dokumentáció megőrzése keretében előírja, hogy külföldi vények esetében, ha az eredeti külföldi vény a beteg kérésére visszaadásra kerül, akkor a gyógyszertár a másolati példányt őrzi meg öt évig. Tisztelt Ház! A törvényjavaslatnak az egészségügyről szóló törvényt érintő módosítása elsősorban a jogalkalmazás során felmerült korrekciókat tartalmaz. Pontosításra kerülnek az életkorhoz kötött kötelező védőoltások alóli mentesüléshez szükséges igazolás kiállításának szabályai - az eddigi bármilyen orvosi igazolás helyett a pontosítás szerint a jövőben csak a kezelőorvos adhat mentesítési igazolást -, a rendezvények egészségügyi biztosításával kapcsolatos felhatalmazó rendelkezés elemei, továbbá az egészségügyi válsághelyzet-kezelés rendszerének hatékonyabb megalapozása érdekében az ezt tartalmazó rendelkezések. A pszichiátriai fejezetre vonatkozó módosítás célja egyrészt egy korábbi európai emberi jogi bírósági ügy kapcsán született ítéletből fakadó jogalkotási kötelezettség figyelembevétele az egyes veszélyeztető állapotok törvényi definiálása kapcsán, másrészt a gyakorlatban felmerült igényekkel összefüggésben a gyógykezelés elrendelésével kapcsolatos bírósági eljárási szabályok pontosítása. A nemdohányzók védelméről szóló törvény módosítása jogharmonizációs célú, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament és Tanács 2014. április 3. napján új irányelvet adott ki a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről. Ez a 2014/40/ EU irányelv. A jogharmonizáció határideje 2016. május 20. Az irányelv átültetéséhez szükséges keretszabályokat tartalmazza a nemdohányzók védelméről szóló törvényjavaslat, a részletszabályok a törvény végrehajtási rendeletében kerülnek átültetésre. [[9.50]] A törvényjavaslat a gyógyszertörvényt érintő módosítással azokon a terápiás hiányterületeken, ahol még nem áll rendelkezésre hatékony gyógyszer, a gyógyszeres kezelések lehetőségeinek szélesítése érdekében a klinikai vizsgálatokban szerzett információk alapján ígéretes eredményességet mutató vizsgálati készítmények, gyógyszerek tekintetében bevezeti a forgalombahozatali engedély előtti gyógyszeralkalmazás intézményét, a módosítás továbbá jogharmonizációs feladatokat teljesít. A gyógyszer-gazdaságossági törvény módosítása pontosítja a társadalombiztosítási támogatásban részesülő gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének jogosultjai és az Országos Egészségbiztosítási Pénztár között megkötésre kerülő támogatásvolumen-szerződésben rögzített befizetési kötelezettségre vonatkozó szabályozást. A gyógyszertári igazgatás területén a törvényjavaslat megteremti a lehetőséget fiókgyógyszertár létesítésére olyan településrészeken, amely rendelkezik részönkormányzattal, és a település lakosságszáma, továbbá a már működő gyógyszertárak száma miatt új közforgalmú gyógyszertár már nem létesíthető. A módosítás biztosítja, hogy ne képezze akadályát új fiókgyógyszertár létesítésének az az eset, amikor a hatóság felhívására határidőben nem tesz nyilatkozatot létesítési szándékáról a fiókgyógyszertár létesítésére elsődlegesen jogosult gyógyszertár működtetője, valamint minimális szolgálati időt ír elő a közforgalmú gyógyszertár számára annak érdekében, hogy a településen működő gyógyszertárak megfelelő módon elérhetőek legyenek a betegek részére. Megjegyzem, hogy a saját választókerületemben fordult elő ilyen probléma, és ennek a megoldását is jelenti ez a beterjesztett törvényjavaslat. A törvényjavaslat továbbá a gyakorlatban felmerült pontosítási korrekciókat tartalmaz a gyógyszertári igazgatás területén. Tisztelt Ház! A gyakorlati igények alapján szükségesnek mutatkozik az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló törvényben a különböző fenntartásban működő szolgáltatók közötti kapacitásátcsoportosítás lehetőségét megteremteni egy rugalmasabb, a szükségletekhez jobban idomuló ellátórendszer létrehozásának céljával. Végül: a humángenetikai törvény módosítása a humángenetikai vizsgálatokat is végző egészségügyi szolgáltatók működési feltételeit érinti. A jelenlegi előírás szerint minden humángenetikai vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató köteles biobankot fenntartani, ez azonban nehézséget okoz, mivel humángenetikai vizsgálatokat olyan molekuláris genetikai laboratóriumokban is végeznek, ahol csak rövid távú tárolás történik, illetve a rövid tárolás után megsemmisítik a genetikai mintát, és nem kerül biobankba. Erre tekintettel kerül sor ennek az előírásnak a hatályon kívül helyezésére és a gyakorlat könnyítésére. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy a törvénycsomag az állampolgárokat, a betegeket segíti, illetve a szolgáltatások színvonalát kívánja emelni, és azok hatékony működését támogatja, a Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a törvényjavaslatot, és ezt kérjük a többi frakciótól is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Lukács László György képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én úgy gondoltam, hogy a törvényjavaslathoz kapcsolódó álláspontomat röviden a salátatörvények mikéntjéről való eszmefuttatással kezdem, de nem lehet szó nélkül elmenni a Tukacs István MSZP-s képviselő által felvetettek mellett. Így nagyon röviden, bár nem az én tisztem erre reagálni, és nem is kívánok úgy reagálni rá, természetesen a kormány, ha akarja vagy tudja, megvédi saját magát, de azért azt el szeretném mondani, hogy az előző napon valóban érdemi követeléseket fogalmaztak meg az egészségügyi kormányzattal szemben, azonban ennek nem az egészségügyi salátatörvényben van még a helye, hogy ezeket megmagyarázzuk. Mi is úgy gondoljuk, hogy ezekkel az érdemi követelésekkel majd foglalkozni kell, de azt is tudomásul vesszük, hogy ez az egészségügyi salátatörvény már egy jó ideje társadalmi konzultáción volt, előkészítés alatt volt, tehát lényegében majdhogynem megelőzte az előkészítése azokat a követeléseket, amelyeket most fogalmaztak meg. Természetesen nagyon jó lenne látni, ha még egy egészségügyi salátatörvény bejönne, és bár akármennyire is nem szeretjük az egészségügyi, ilyen összehalmozott jogszabályokat, mégis lehet, hogy van létjogosultsága abban az esetben, ha mondjuk, egy hónap múlva vagy akár két hét múlva is látunk egy olyan törvényjavaslatot, amelyben a tegnap felmerült követelések teret kapnak. Ön nagyon találóan egyébként úgy fogalmazott, hogy a Titanic süllyed, de a zenekar még húzza. Ha igaz ez a kép, akkor elmondom, hogy talán ön is a zenekar tagja, és azért itt a szólam egy kicsit hamisra sikerült, mert azért valóban vannak érdemi változások ebben a salátatörvényben is. A másik pedig, hogy az ön szólama hol siet, hol le van maradva, tehát nagyon egyszerű azt mondani, hogy önök most egy olyan követeléssel állnak elő, amit önök sem tudtak teljesíteni kormányzás közben, tehát volt rá nyolc év. Én nem szeretnék visszamutogatni, mert itt már lassan öt évre kell visszamutogatni, önöknél öt plusz nyolc évre kell visszamutogatni, hogy mit nem tettek meg, ezt elmondtuk; egymással versenyeznek abban, hogy ki mit nem tett meg az elmúlt időszakban, amikor a kormányzás lehetősége megvolt. Tehát ilyen téren, ha valóban süllyed a Titanic, akkor ezen a Titanicon önök ülnek közösen, és a zenekar, úgy látszik, okafogyottan játszik, és ha önök együtt játszanak velük, akkor hol hamisan, hol pedig ütemet tévesztve játszanak. Azonban el kell mondjam, mielőtt egyébként Gőgös Zoltán engem is levadász a képzeletbeli puskájával, azt a felvezetőt, amit ide kívántam hozni, ez pedig a salátatörvények mivolta. [[Gőgös Zoltán közbeszól. Közbeszólások az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] Látom, mégiscsak sikerült felhívni a figyelmét Gőgös Zoltánnak. Úgy látszik, az utóbbi időben többször veszíti el a türelmét egy ilyen fontos és történelmi pillanatban. [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiban.]] A felvezető lényegében: több olyan törvény került itt módosításra… [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: …szétloptátok az országot. Közbeszólások az MSZP soraiban: Nácik….]]
Képviselőtársaim, egy perc türelmet kérek! Részben megkérem képviselőtársaimat, hogy lehetőleg ne személyeskedjenek, másrészt pedig megkérem önöket arra, hogy ne beszéljenek közbe. Most Lukács László György képviselő úrnál van a szó, biztosítsuk neki azt, hogy zavartalanul el tudja mondani. Természetesen ezt az időt beszámolom az ön felszólalási időkeretébe.
Köszönöm szépen, elnök úr, a méltányosságot. Természetesen az érdemi vitára nyitottak vagyunk, tehát akár ezt meg is lehet beszélni a felszólalást követően, bár nem hallottam igazán komoly, érdemi cáfolatot az elmúlt nyolc plusz öt év működési rendjére. Majd természetesen ezeket a felszólalás után el tudják mondani. Ami a salátatörvényeket illeti: teljesen nyilvánvaló - és ebben jogos ez a felvetés -, hogy nem helyes és nem túlságosan jó egy területnek, ha mindig egy salátatörvényben, több halmazban tárgyaljuk egy-egy ilyen nagyon fontos területnek a módosítását. Azonban azt is el kell fogadni, hogy az egészségügy egy olyan szerteágazó terület, amelyet több tucat, de mondhatjuk nyugodtan, száz körüli jogszabály - és csak törvényi szintről beszélünk - szabályoz, így hát folyamatosan felmerül az az igény, hogy ezeken módosítani kell, apró módosításokat végre kell hajtani. Természetesen ebben az esetben elfogadható, ami egyébként az egészségügyben megtörténik, hogy az ülésezési rendnek megfelelően egyszer, de van olyan, hogy kétszer is bejön egy egészségügyi salátatörvény egy-egy ülésszakban, és több olyan területen módosít, amely az egyébként közben felmerült igényekre reagál. Ezzel kapcsolatosan a Jobbik álláspontja az, hogy érdemes lenne megfontolni az egészségügyi államtitkárság részéről, amikor egy egészségügyi salátatörvény-tervezet van, hogy egy valós ötpárti egyeztetés is legyen előtte. Ezt a Jobbik úgy képzeli el, hogy a módosítandó és menet közben felmerült igényeket összegyűjtené az államtitkárság, majd ennek a tervezetével leültetné a pártokat, és azt mondaná, hogy akkor még ehhez a salátához, amennyiben szeretnének - és ebben tudnánk reagálni egyébként a napi aktualitásokra is -, a pártoknak is lehetőségük legyen javaslatokkal élni és hozzáfűzni, és ne csak itt a plénum vitája után lehessen módosítókat beadni, hiszen akkor sokkal több olyan jogszabályi hely lenne nyitott, amelyhez módosítót lehetne benyújtani. Mert jelenleg az a probléma, hogy csak ahhoz tudunk módosító indítvánnyal élni, csak azt a területet tudjuk módosítani, amelyeket a jogszabályalkotás folytán az államtitkárság megnyitott. Tehát, ha szélesebbre tárnánk ezeknek a salátáknak a spektrumát, és csúnya ezt mondani, de ennél sokkal több helyre tudnánk elnyúlni ezzel a törvényjavaslattal és az ilyen típusú törvényjavaslatokkal, akkor bizony lehet, hogy sokkal komolyabb érdemi változások is lehetnének. Természetesen ez egy jókora terhet jelent a jogalkotásban az államtitkárságnak is, de ilyen módon akár a politikai pártokon keresztül az egyes érdekvédelmi szervezeteknek, az egyes hivatásoknak is az álláspontja sokkal könnyebben és sokkal gyorsabban tudna transzformálódni a jogalkotásban. [[10.00]] Mondjuk, a hátránya az lenne, hogy egy sokkal vaskosabb és sokkal részletesebb salátatörvénnyel állnánk szemben. Én természetesen azt javaslom, hogy ezt az ötpárti egyeztetést az államtitkárság mindenképpen fontolja meg, pontosan azért, hogy egy szélesebb diskurzus lehessen. Erre az egyik nagyon jó példa lett volna, ugye, most a pszichiátriai ellátásokról is beszélünk, illetve a pszichiátriai gyógykezelésekről, önkéntes, kötelező gyógykezelésekről is beszéltünk, itt például lehetett volna az egész területnek az újraszabályozásáról is beszélni. Hiszen az elmúlt év során volt számtalan olyan eset, amikor a gyógykezelés elrendelésének a hiányosságából, de az intézményi struktúra hiányosságából is olyan szomorú és nem várt tragikus esetek voltak, mint például ami a 4-6-os villamos vonalán történt meg, amikor egy pszichiátriai kezelés alatt álló személy - vélelmezhetően az ő zavarának köszönhetően - sajnos a villamos elé lökött egy idősebb hölgyet, ami rávilágított egyébként mind az intézményrendszerre, de rávilágított arra is, hogy maga ez az eljárás, amelyben elrendelhető a pszichiátriai kezelés, hibákkal küzd. Tehát egy ilyen diskurzust be tudtunk volna építeni egy ötpárti egyeztetésen, és ezáltal egy ilyen salátatörvényben talán az egész egészségügyi törvénynek ezt a blokkját, ami a 188.-tól a kétszáz-valahányadik paragrafusig terjed, és jól elkülöníthető egység, ezt lehetett volna módosítani. Áttérve magára a törvényjavaslatra, az első részében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről szóló törvényt módosítja, amelyben a kötelező védőoltásoknál a személyazonosító adatoknak a továbbítását és az adatkezelési, adattovábbítási lehetőségét teremti meg. Ez természetesen annyiban támogatható - és támogatja is a Jobbik -, hogy egyrészt egy könnyítést mind a szülői, mind az intézményi háttérben eredményezni fog, hiszen sokszor az adathiányosságok miatt történnek ebben a rendszerben egymással szót nem értő esetek, amikor maguk a szülők, maguk a gyermekek, illetve az intézmény nem jut dűlőre azzal, hogy a kötelező védőoltásokkal hogy is állnak. Ez egy egyszerűséget, illetve ez az adatkezelés és adattovábbítás egy remélhetőleg hatékonyabb rendszert fog jelenteni. A másik ilyen, ami kiemelendő - és azokat hoztam ide, amiket azért emelünk ki, mert úgy gondoljuk, hogy valós társadalmi hatásuk valóban van, és valamilyen szinten könnyítést jelent mind az orvosok, mind a betegek életében -, és ez érdekes változás, a káros munkakörülmények észlelése esetén az orvosi jelzőrendszernek az újrastrukturálása, ami, ha úgy tetszik, csak annyiban jelenik meg újrastrukturálásként, hogy most már nem a törvény melléklete fogja tartalmazni, hanem egy miniszteri rendelet fogja tartalmazni azokat a vegyi anyagokat, illetve azokat az anyagokat, aminek ki vannak téve a munkavállalók, és aminek kitétele esetén, illetve az anyagkoncentráció meghatározott mértékének az észlelése esetén a jelzőrendszer életbe lép. Javasoljuk, hogy a rendeletet, túl a mellékletben tartalmazott felsoroláson, mindenképpen bővíteni kell majd számos olyan anyaggal, amely szintén a munkavállalóknak a munkakörülményeiből eredően, de egyébként az egészségüket károsan befolyásolóan jelenik meg. Tehát ott egy listabővítést vár el a Jobbik, legalábbis rendeleti szinten. Természetesen ezt majd a mi dolgunk lesz vissza-ellenőrizni, hogy a miniszteri rendeletben ez megfogalmazódik-e. A gyermekgondozási díjjal kapcsolatosan egy kis kritikát annyiban fogalmaznék meg, hogy összességében minden, ami pozitív hatással van a gyermekgondozási díj kedvezményezettjeire, az mindig egy üdvözölendő és mindig egy támogatandó kezdeményezés, azonban a koncepciójában jó lenne, ha végre egyszer olyan rendszert tudnánk kialakítani, ami hosszú távon is átlátható és követhető, hiszen azt hiszem, pont az őszi ülésszakon volt ebben változás, ismételten változik, és ezek az állandó és gyors változások nemcsak az állami egészségügynek, illetve az államigazgatásnak nagyon nehezen követhetők, de maguknak egyébként az ügyfeleknek is - ebben a vonulatában ügyfeleknek hívjuk őket - nagyon nehezen követhetők. Tehát ebben egy sokkal kiszámíthatóbb, egy sokkal tervezhetőbb rendszerre van szükség. Én bízom benne, hogy a kormány is azért alakítja folyamatosan, hogy megtalálja azt az arany középutat, amely a gyermekgondozási díjban és igénylésének a módjában, a megítélésében, illetve az államigazgatási ügyintézésében is egy követhető, és hosszú távon is helytálló és időtálló felépítménye lesz, mert a jelenlegi változások nem segítik azt, hogy az ügyfelek jól eligazodjanak ebben.Nagyon fontos, hogy a nem üzemi baleseteknek a körét most már egy kicsit pontosabban határozza meg a jogszabály. Itt egy előreláthatóságot közöl, egyrészt az üzemi balesetet elszenvedők vagy a jövőben elszenvedő munkavállalók részére, ugyanis most már jobban körülírja és jobban részletezi, hogy milyen állapotban nem kell lenniük, vagy milyen állapotot kellene elkerülniük abban az esetben, hogyha a munkavégzésük során alkoholtól vagy kábítószertől befolyásolt állapotban vannak, és ezáltal éri őket munkahelyi, üzemi baleset. Az üzemi balesetnél nagyon fontos az előreláthatóság, tehát hogy kristálytisztán és követhetően megfogalmazza azt, hogy a munkavállalónak mi az a tiltott magatartás vagy mi az a tiltott állapot, amelyben ha megjelenik és üzemi baleset éri, akkor nem számíthat arra, hogy egyébként üzemi balesetnek minősüljön. Nagyon fontos kitétel volt az „igazolt” szó, tehát hogy ennek legyen egy objektív mércéje is. Tehát ne csak később egy igazgatási szerv által vélelmezett állapot, illetve szakértőkkel alátámasztott állapot legyen, hanem már rögtön az elején a törvénybe behoztuk az „igazolt” szót; az egyébként egy nagyon fontos könnyítés, pontosan a megismerhetőség oldalán, kristálytiszta mindenki számára a jogkövetkezménye ezáltal annak, hogy ha ilyen állapotban munkát végez és ezzel összefüggésben baleset éri, akkor üzemi balesetnek nem minősül. Egyetért a Jobbik azzal, hogy a betegjogi képviselőknek a büntetőjogi védelmét meg kell erősíteni. Természetesen egy szűk kört érint, azonban látván azt, hogy a betegjogi képviselők munkája egyre nagyobb volument ölt, egyre többször találkoznak ügyfelekkel, egyre több ügyet kezelnek, valóban szükséges az, hogy az ő büntetőjogi védelmüket ebben az esetben… - tehát közfeladatot ellátó személyként kerüljenek meghatározásra, ez szintén fontos. A másik, amiről már elkezdtem beszélni, ez a pszichiátriai betegek gyógykezelésével és gondozásával kapcsolatos egészségügyitörvény-rész. Nagyon régóta várat magára a gyakorlatban ennek a tisztázása. Nagyon röviden csak azt elmondanám, és akkor lehet, hogy rendes hozzászólásban majd ezt folytatni fogom, hogy gyakorló jogászként én négy évig vettem részt ezekben az eljárásokban, nagyobbrészt úgy, hogy a bíróságnak az ügygondnoki kirendelését a principálisom helyett, majd utána saját magam mint ügyvéd is elláttam. Úgyhogy az elejétől a végéig sajnos mindig követtem azokat a nehéz eseteket, amelyekkel a bíróság se tudott mit kezdeni. Én úgy gondolom, hogy ebben most egy apró pici előrelépést láthatunk ebben a módosításban, de nagyon fontos leszögezni, hogy bár lehet, hogy a bíróságokkal megtörtént ebben az egyeztetés, hogy min kell változtatni, de talán ennek a területnek a komplett újraszabályozása szükséges. És ez nemcsak az egészségügyi törvényben, de szerintem a polgári perrendtartásban is meg kell hogy majd jelenjen, mert nagyon sok olyan probléma van még mindig, amit ki kellene küszöbölni. Itt elsősorban az egy helyes dolog, hogy már nemcsak írásban lehet közölni ezt a pszichiátriai szakvéleményt, amit a kezelésben részt nem vevő orvos végez el, nyilván az objektivitás fenntartása érdekében, hanem szóban is lehetőség van, ugyanis nagyon nagy és komoly gondot jelentett az, hogy nem tudtak időre elkészülni a bíróságok számára ezekkel a szakvéleményekkel, márpedig a bíróság ezek nélkül az eseti szakvélemények nélkül nem dönt és nem tud megalapozottan dönteni, márpedig a döntésnek is - tekintettel arra, hogy nagyon rövid az időkeret, amelyben el kell járni - nagyon rövid időn belül követnie kell a meghallgatást. Nagyon jó és fontos, hogy a jegyzőkönyvnek a részletes tartalmait is meghatározzuk. Korábban erre csak, azt hiszem, a bíróságoknál ítélkezési gyakorlat alapján volt egy belső szabály, amely megállapította, hogy mit kell tartalmaznia a jegyzőkönyveknek, most már ez törvényi szintre is emelkedik. És szintén nagyon fontos, hogy itt a járásbíróságoknak az illetékességét kristálytisztán meghatározza a törvény. Itt szintén komoly gond volt és sokszor volt összeütközés, a bíróságok egymásra mutogattak, hogy lakóhely szerint vagy egyébként az intézmény székhelye szerinti illetékesség legyen. Most már tiszta vizet lehet önteni a pohárba, és ha valaki bent tartózkodik, akkor természetesen az intézmény illetékessége fogja kötni ezt. A további részét a jogszabálynak nagyon röviden még majd el fogom mondani. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és természetesen innen fogom folytatni. Elnök úr, ezzel a plusz egy perccel azért nem éltem, amit felajánlott, mert annyi idő alatt még ezt nem tudtam volna befejezni, és talán a következőkben egy tömbben jobban és érthetőbben még el tudom mondani pluszban az álláspontomat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon! [[10.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A gyermekgondozási ellátásokkal kapcsolatos változtatásokat az LMP támogatja azzal együtt is, hogy ezeket az intézkedéseket féloldalasnak tartjuk. A javaslat ugyanis csak azokat a gyermekeket nevelő családokat támogatja, ahol a szülőknek van munkahelyük, de megfeledkezik azokról, akik munkanélküliek. A dolgozó családok támogatásán túl a kormány nem feledkezhet meg róluk sem, mert ezzel éppen a gyermekeket bünteti, különbséget téve gyerek és gyerek között. A családi pótlék és a gyermekgondozási segély emelése sokat tudna segíteni ezeken a családokon, de önök már többször elmondták, nem szándékoznak emelni ezeket az ellátásokat, holott 2008 óta ugyanazon a szinten vannak. Áttérve a javaslatra, több támogatható elem is van benne. Az alacsonyabb keresetű anyák esetében pozitív változás lesz a csed és a gyed összehangolása, azaz, hogy megőrizhetik a korábbi magasabb összegű ellátást a gyed alatt is. A jelenleg hatályos szabályok szerint más módon kell kiszámolni a szülés utáni csecsemőgondozási díj és a gyermek féléves korától folyósított gyed alapját, és a különböző számítási módszerek miatt a gyed összege a kisebb keresetűek esetén alacsonyabb lehet, mint a csecsemőgondozási díjé. A módosítás szerint azoknak a szülőknek, akik a gyed maximális összegénél, azaz a minimálbér kétszeresének 70 százalékánál kisebb összegű csecsemőgondozási díjra jogosultak, a jövőben nem csökkenhet majd az ellátásuk összege, ugyanannyi pénzt kapnak a gyed alatt is. Ha pedig egymás után születnek gyermekeik, akkor a kedvezőbb jövedelmet kell figyelembe venni. Ez egy korrekciós lépésnek tekinthető azok után, hogy 2012-ben az egykulcsos adó bevezetése és az adójóváírás megszüntetése miatt éppen az alacsony keresetűeknek, a bruttó 180 ezer forint alatt keresőknek csökkent a gyermekgondozási díj összege, méghozzá akár nettó 9500 forinttal is. A jól keresők ellátása eközben több ezer forinttal nőtt a minimálbér emelése miatt, merthogy a gyed felső határa a minimálbérhez kötött. Azaz, a jól keresők jól jártak, a keveset keresők pedig jelentősen kisebb gyedre lettek jogosultak. Ez a hátrány a mai napig megmaradt, a ma gyedet igénylő alacsony keresetűek kevesebb összegű ellátásra számíthatnak, mint amire 2010-ben lettek volna jogosultak. Az egykulcsos adó tehát a különböző jövedelmű kisgyermekes anyák közt is igazságtalanul növelte a különbséget. A javaslatban pozitív változás, hogy ha a gyed igénylését megelőzően 365 napig biztosítotti viszonya volt az érintettnek, akkor minden szülőnek a gyermek kétéves koráig járna a gyed. Jelenleg az ellátás a gyermek kétéves koráig csak akkor jár, ha szülés vagy a gyed igénylése előtt két éven belül a szülő legalább másfél évig biztosított volt. Ha ennél rövidebb volt a biztosítási idő, akkor az ellátást is időarányosan rövidebb ideig folyósítják. Ez az intézkedés kedvező lehet azoknak, akiknek rövidebb biztosítási idejük van. A kistestvérek mielőbbi megszületését és a nők munkába állását is segítheti az a módosítás, ami a gyed mellett részmunkaidőbe munkába visszatérő anyáknak biztosítja, hogy új gyermek vállalása esetén a korábbi magasabb jövedelmet vegyék alapul a csed összegének megállapításánál. Amennyiben ugyanis egy gyed mellett dolgozó kismama újabb ellátása alapjának megállapításánál a részmunkaidőben szerzett jövedelme lesz az ellátás alapja, úgy előfordulhat, hogy kevesebb lesz az ellátás összege, mint abban az esetben, ha vissza sem ment volna dolgozni. Ehhez azonban fontos hozzátenni, hogy a részmunkaidő sem jelent valódi megoldást az anyáknak. Többször is tettünk javaslatot a rugalmas, teljes fizetéssel járó munkavégzés megkönnyítésére, de ezt önök mindannyiszor leszavazták. A tervezetnek azon része, ami az apáknak megkönnyítené a gyed igénybevételét, valójában egy korábban hozott szabályuk megváltoztatása. A gyed extra törvényben vezették be azt az értelmetlen, a gyed apák általi igénybevételét korlátozó szabályt, amely szerint, ha a gyermek egyéves kora után az anya szeretne visszatérni a munkaerőpiacra, és az apa szeretné igénybe venni a gyedet, munka mellett csak 60 nap várakozás esetén van erre lehetősége, ezalatt nem folyósítják neki az ellátást. Most azt írják saját korábbi szabályukra, hogy ez indokolatlan megszorítás, mivel az apa a járulékfizetéssel megalapozta az ellátás igénybevételét, és könnyen ki is játszható, ha az apa a gyermek egyéves kora előtt néhány nappal kéri az ellátást. Örülünk, hogy belátták, ez ésszerűtlen szabály volt. Üdvözöljük azt a módosítást is, amit az LMP már régóta szorgalmaz, hogy bizonyos, miniszteri rendeletben meghatározott gyógyászati segédeszközök esetében tegyék lehetővé az egyedi méltányossági kölcsönzést. Jelenleg méltányosságból támogatás a gyógyászati segédeszközök és alkatrészeik árához, valamint javítási díjához adható. Ez ésszerűtlen, mivel kevesebb költséget is jelent az államnak, ha nemcsak a segédeszköz megvételét, de kölcsönzését is támogatja. Az LMP az anyatejes táplálás mellett állt ki, amikor felvetettük, hogy miközben az OEP a tápszerhez támogatást nyújt, az anyatej kinyerését szolgáló eszközök megvásárlásához vagy kölcsönzéséhez nem. Akkor az volt az EMMI válasza, hogy 2007-től a támogatott kölcsönzésbe történő befogadása a készülék gyártója kérelmére történik, de mivel ilyen kérelem még nem érkezett az OEP-hez, ezért nem támogatott jelenleg a mellszívók kölcsönzése. Ezért most kérdezném is az előterjesztőt, hogy ez a mostani módosítás fényében hogyan fog változni. Végül szólnék röviden az üzemi balesetekre vonatkozó módosításról. Nagyon problémásnak tartjuk ezt a módosítást, ami szerint már nem minősülne üzemi balesetnek, ami csak részben a dolgozó alkoholos befolyásoltsága miatt következik be. Azt gondoljuk erről, hogy ha csak részben okozza a befolyásoltság a balesetet, akkor azt nem az üzemi baleseti minőség megvonásával, hanem - ahogy ilyenkor a kártérítési jog máskor is teszi - a károsult felróható magatartásának a kártérítési igény elbírálásakor történő figyelembevételével kell kezelni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások ezzel véget értek. Most volna lehetőség független képviselői, illetve kétperces képviselői felszólalásokra. Jelentkezőket nem látok, így áttérünk a további képviselői felszólalásokra. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Molnár Ágnes képviselő asszony kért szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, kijelenthető, hogy az elmúlt éveknek a kormányzati politikája stabilabbá tette az egészségügyet, és sokkal stabilabb a 2010-es évhez képest. Többek között egy egységesebb ellátórendszer kialakításával állunk szemben, erősödött az alapellátás, és kiemelkedő jelentőségű népegészségügyi intézkedés jellemezte az elmúlt éveket, miközben valós többletforrásokra alapozott kórházi konszolidációra és egészségügyi dolgozói béremelésekre is sor kerülhetett. Természetesen tisztában vagyok azzal, hogy bőven van még teendő, és vannak problémák, de meggyőződésem, hogy az irány jó. Továbbra is a Semmelweis-terv és az egészséges Magyarországért ágazati stratégia végrehajtását kell célul tűznünk magunk elé. A most tárgyalt T/4646. számú törvényjavaslat kapcsán államtitkár úr és az előttem szóló képviselőtársaim már több fontos részletet ismertettek. A nemdohányzók védelme érdekében hozott újabb intézkedéseket, az egészségbiztosítási törvény módosításait egyaránt fontosnak tartom, engedjék meg azonban, hogy ezúttal egy területről, a gyógyszerügyről, a gyógyszerpolitikáról beszéljek egy kicsit részletesebben. A mostani módosítások ismertetéséhez elengedhetetlen a múltbeli események, a korábbi helyzet rövid áttekintése is. Sajnos kimondhatjuk, hogy ha a közvetlen lakossági gyógyszerellátást nézzük, 2010-re a helyzetet egy gazdasági, szakmai és egy morális válság egyaránt jellemezte. Minden negyedik gyógyszertár veszteségesen működött, a patikaliberalizációval kialakult struktúra a népegészségügyi célkitűzések végrehajtására alkalmatlan volt. 2002 és 2010 között az egyes gyógyszer-támogatási kulcsoknak a csökkentésével jelentősen, 60 milliárd forinttal növekedtek a betegterhek a támogatott gyógyszerek körében. Ehhez képest 2010 után ezt a negatív folyamatot sikerült megfordítanunk, az elmúlt években az embereknek összesen 10 milliárd forinttal kevesebbet kellett támogatott gyógyszerekre költeniük a patikákban. Mindez a betegeknek havi ezerforintos nagyságrendű megtakarítást is jelentett. A gyógyszerekhez való hozzáférés tehát javult. [[10.20]] 2010-től a kormány egy új gyógyszerellátó modell alapjait rakta le. A lakossági gyógyszerellátás végre újra az egészségügy részévé vált, a patikaliberalizációt leállítottuk, ismét érvényesül a szükségleti elv, és a gyógyszertárak gyógyszerészi többségi tulajdonlására vonatkozó döntések megszülettek, a gyógyszerellátás első számú felelőse pedig a gyógyszerész lett. Mindezek mellett 2010 után három fontos új finanszírozási elem épült be a gyógyszertárak működésének segítésére. A költségvetés jelenleg is tartalmazza a patikák számára az évi 3,6 milliárd forintos úgynevezett generikusösztönzőt, amelynek eredményeként a kedvezőbb árú, preferált generikus gyógyszerek kiadása történhet meg. A költségvetés tartalmazza a betegbiztonságot növelő 4,5 milliárdos tételt, ami egy gyógyszertári szolgáltatási díj, amely elsősorban a gyógyszertárak ellátásban és népegészségügyi mozgósításban vállalt szerepéhez járul hozzá, s ezenkívül egy 700 milliós tételt is tartalmaz a jelenlegi költségvetés is, amely az egy települést egyedül ellátó, kis forgalmú gyógyszertárak működési támogatására fordítható. Ez közel 500 település folyamatos gyógyszerellátását segíti. A betegbiztonságot erősítve 2014 őszén a kormány további intézkedéseket tett a gyógyszerhamisítással szembeni fellépés területén. A hamis, gyógyszernek mondott termékeket gyakran próbálják illegálisan az interneten terjeszteni, ezzel megtévesztik és az orvosi, gyógyszerészi ellenőrzés hiányában súlyos veszélybe sodorják a tájékozatlan fogyasztókat. Ezért törvénnyel teremtettük meg annak a lehetőségét, hogy a hamis vagy illegális gyógyszereket kínáló internetes honlapok elérhetetlenek legyenek. A dizájnerdrogok elleni hatékony fellépést a kormány már a 2010-14 közötti ciklusban is prioritásként kezelte, mivel terjedésükben ugrásszerű növekedés volt megfigyelhető. A dizájnerdrogok a lehető legszigorúbb megítélés alá kerülnek a társadalmi kockázatok miatt, ennek érdekében tavaly 39 új pszichoaktív anyag került a gyógyszertörvény szerint a pszichotróp anyagok listájára. A közegészségügyi kockázatok minimalizálása érdekében az új pszichoaktív anyagok szigorú kontroll alá kerülnek. Fontos módosítás az is, hogy ezentúl kormányrendelet helyett miniszteri rendelet szabályozza a jegyzékre kerülő új anyagok listáját. Itt mindenképpen szeretném megemlíteni, hogy március 1-jével ez évben megtörtént az egészségügyi háttérintézményi rendszer átalakítása, s ennek részeként megalakult az önálló Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet, amely ezzel a gyógyszer- és élelmiszer-biztonság ágazati letéteményese is lett. Összességében elmondható, hogy a deliberalizáció, valamint a jelzett finanszírozási változások eredményeként a veszteséges gyógyszertárak száma 2013-ig az egyharmadára csökkent, a gyógyszer-kiskereskedelmi ágazat adózás előtti eredménye nőtt, a beszállítói tartozások mértéke pedig több mint 30 százalékkal csökkent. A gyógyszerellátás, tehát elmondhatjuk, hogy elindult kifelé egy gazdasági, szakmai és etikai válságból, a stabilizáció jeleit mutatja, és ez az új modell gazdaságilag egy sokkal racionálisabb, szakmailag biztonságosabb és etikailag is érzékenyebb az előzőeknél. Ha gyógyszer-politikai szempontból megnézzük a T/4646. számú törvényjavaslatot, azt láthatjuk, hogy az elmúlt években megszokott egészségügyi saláta-törvényjavaslatokhoz képest a mostani kevesebb módosító javaslatot tartalmaz, ráadásul ezek már nem a gyógyszerellátás alapvető, strukturális átalakítását célozzák. Ennek az az elsődleges oka, hogy az új gyógyszerellátó modell legfontosabb strukturális átalakítása, ahogy azt már említettem, az elmúlt években megtörtént. Az átalakítás sikeres volt, amit az is igazol, hogy a kormány erről egy részletes tájékoztatást nyújtott be az Országgyűlésnek, amelyet a Népjóléti bizottság a kormánypárti és ellenzéki képviselők egyöntetű támogatásával néhány héttel ezelőtt el is fogadott. A mostani módosítások tehát elsősorban a rendszer működőképességét elősegítő finomhangolást segítik, illetve a kialakított új rendszer továbbfejlesztését célozzák. Először egy nagyon fontos módosításra szeretném felhívni a figyelmet, ez pedig az engedélyezés előtti gyógyszeralkalmazás, többen szóltak már erről. Vannak olyan kivételes esetek, amikor egy életet veszélyeztető vagy súlyos, krónikus betegségben szenvedő beteg gyógyszeres kezelése a forgalomban lévő gyógyszerek egyikével sem oldható meg, és van olyan fejlesztés alatt álló gyógyszer, amelynek klinikai vizsgálatai alapján az adott beteg valószínűsíthetően eredményesen kezelhető lenne. Ezekben az esetekben az uniós szabályozással összhangban a javaslat értelmében erre egy különleges eljárás keretei között lehetőség is nyílik. A kezelést a beteggel való egyetértésben a kezelőorvos kezdeményezi, az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet adja ki, a forgalomba hozónak vállalnia kell a kezeléshez szükséges gyógyszer ingyenes rendelkezésre bocsátását. A módosítás egyértelműen a betegek érdekét szolgálja, és az is remélhető, hogy így a súlyos élethelyzetben lévők kisebb hányada vesz majd igénybe bizonytalan szakmai hátterű egyéb, úgymond csodaszereket. A részletszabályokat miniszteri rendelet fogja szabályozni 2016. január 1-jei hatálybalépéssel.Fontos módosítást jelent az is, hogy az elkülönült településrészeken fiókgyógyszertár létesíthető, többen szóltak már erről is. Helyes a döntés, szükség van rá, hogy azokon a településeken, ahol részönkormányzat működik, és a településrész földrajzilag elkülönül a település többi részétől, további létesítési szabályok miatt már nem létesülhet új közforgalmi gyógyszertár, a javaslat szerint a legközelebb lévő gyógyszertárak közreműködésével itt új fiókgyógyszertár jöhet létre; ilyen település például Mátrafüred, amely Gyöngyöshöz tartozik. A javaslatban lévő megoldás úgy teszi lehetővé az ilyen településeken a gyógyszerellátás megszervezését, hogy figyelembe veszi a már működő gyógyszertárak egzisztenciális szempontjait, másfelől a településrész definíciója biztosítja, hogy csak a földrajzilag elkülönült településeken létesülhessen ilyen fiókgyógyszertár. A korábban említett finomhangolásnak része a fiókgyógyszertárak létesítési szabályainak pontosítása. A jelenleg hatályos szabályozás elsősorban a legközelebb működő közforgalmú gyógyszertár működtetőjének teszi lehetővé új fiókgyógyszertár létesítését, ez alapvetően jó szabály, amely egyszerre veszi figyelembe a betegellátás biztonságát. Viszont van olyan eset, amikor más szeretné ezt igénybe venni, ezt a lehetőséget biztosítjuk ezzel a változtatással. Nem akar élni a fiókgyógyszer nyitásának a lehetőségével, a jogával, ezzel egy másik gyógyszertárnak adjuk meg a jogosítványt, ezt kezeli ez a módosítás. A törvényjavaslat előírja azt is, hogy 30 órás heti minimális nyitvatartási időt a közforgalmú gyógyszertáraknak biztosítani kell, ez elsősorban a kistelepüléseken a gyógyszerellátás garanciális elemeként szolgálhat az elérhetőségi minimum meghatározásával. Az új gyógyszerellátó modell továbbfejlesztését célozza, hogy a gyógyszertárak létesítésére és működtetésére vonatkozó döntésekről a hatóság tájékoztatja a Magyar Gyógyszerészi Kamarát. A módosítástól azt lehet várni, hogy a kamara felelősen jár majd el azokban az etikai ügyekben, amelyekben az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló törvény szerint kompetens. A gyógyszertár vezetéséhez ezentúl a jogszabály szakgyógyszerészi képesítést ír elő. Ezzel visszatérünk ahhoz a hazai gyakorlathoz, amely az uniós csatlakozást megelőzően előírta, hogy a gyógyszertár vezetőjének megfelelő szakmai gyakorlattal és szakgyógyszerészi képesítéssel kell rendelkeznie. Úgy gondolom, ez is egy helyes lépés, hiszen a gyógyszertárvezetés olyan szakmai és vállalkozásvezetési ismereteket igényel, amelyeket a graduális képzés során nem lehet elsajátítani, erre a szakképzés teremt lehetőséget. A szakgyógyszerészképzés szabályozása már 2012-ben hozzá lett igazítva a jelenlegi elvárásokhoz, a mostani javaslat pedig kellő átmeneti időt biztosít a szükséges szakképesítések megszerzéséhez. [[10.30]] Tehát az új törvényjavaslat gyógyszerügyi vonatkozása az évekkel ezelőtti munka folytatásaként, a rendszer finomhangolásaként és a gyógyszerellátási modell továbbfejlesztéseként értékelhető. Úgy gondolom, mindenképpen mindannyiunk érdeke, hogy az ilyen változásokat és így az egészségügyi tárgyú új törvényjavaslatokat támogassuk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Először én is azzal kezdem, hogy ez mégiscsak egy salátatörvény, amelyet általában azért nem szoktunk kedvelni, mert annyira nem összeillő dolgok szoktak egymás mellett szerepelni, de ez most nem mondható el. Tehát azt kell mondanunk, még ha nem is nagyon szeretjük a salátatörvényeket, hogy itt legalább nem kevertük össze az egészségügyet az adózás rendjével, és mondjuk, az épített környezet védelmével. Így el tudjuk mondani, hogy mi az, amivel egyetértünk, és mi az, amivel nem értünk egyet, mi az, amiről úgy gondoljuk, hogy fontos, és mi az, ami nem. Én is azt gondolom egyébként, amit Tukacs István képviselőtársam: ez egy rendes technokrata olyan előterjesztés, amely átemel bizonyos európai uniós szabályokat. Néha kicsit szokatlan módon a kormánytól, de betart határidőket, és ezzel egyébként felismer problémákat. Ezzel is kezdeném, az első, hogy az engedélyező hatóságoknak soron kívüli, azonnali intézkedést ír elő. Úgy gondolom, helyesen ismeri fel a kormányzat, hogy amikor alsó, közép- és felső szinten olyan szintű átalakítások vannak egy ekkora rendszerben, mint az egészségügy, az, aki benne dolgozik, nagyon kevés támpontot talál magának. Nagyon kevés olyan tájékozódási pontot találhat, amely alapján tudja, hogy neki mit kell tennie, amikor bizonyos problémával szembesül. Úgy gondolom, hogy akkor nagy szerencsénk van, ha végtelenül elhivatott, nagy tapasztalattal és szakmaisággal rendelkező egészségügyi dolgozó találja magát ilyen helyzetben, mert akkor fogja tudni, hogy mi az, ami változott, ha tudta követni. Úgy gondolom, ha itt a vörös fonalból csak egy-egy részletet megmutatunk, az egy helyes felismerés, és úgy gondolom, hogy ha ez segít, akkor ezt mindenféleképpen meg kell lépni. A gyógyászati segédeszközök bérlete tekintetében többen elmondták a véleményüket, amivel nyilvánvalóan egyetértek. Azzal nem mindig értek egyet, hogy mindent be kell-e hozni a törvényhozás épületébe ezekből a véleményekből. Van, amit ebből egy konferencián is elég volna elmondani, de mégis úgy gondolom, itt egy dologra oda kell figyelni, és ez megint a közbizalom, megint a közérdeklődésre számot tartó esetek között lehet, mert vélemények vannak a szakmán belül is, vélemények vannak a szakértőknél is. Ezeket az eszközöket be is kell szerezni. Arra kérem az államtitkár urat és arra kérem a kormányzatot is, ne legyenek igazak a pletykák, hogy már megvan, hogy ki szerezheti be, már az is megvan, hogy honnan szerezheti be. Remélem, ezek a dolgok csak pletykák, hogy mit ki adhat, és ebből ne csináljanak üzletet. A harmadik dolog, amit én is kiemelnék e törvényben - rendhagyó módon én törvényről beszélek először -, az pedig a dohánytermékekkel kapcsolatos újabb szigorítások, amelyek nyilvánvalóan ugyan csak adminisztratív szigorítások, de pécsi képviselőként nem mehetek el amellett, hogy önök kivetettek tavaly egy egészségügyi hozzájárulást, egy különadót: 11,5 milliárd forinttal tervezték be a költségvetésbe. Már azon a napon tudták egyébként, amikor megszavazták, hogy ez nem annyi lesz, mert a saját módosítójuk alapján ez 2,5-3 milliárddal kevesebb bevételt jelentett volna. Tehát 9 milliárdnál több egészen biztosan nem folyhat be ebből. Azon felül, hogy természetesen pécsi képviselőként érdekel, hogy mi lesz ennek az intézkedésnek a sorsa, mert ez pécsi munkahelyeket érint, de nyilván ezt a kérdést nem az egészségügyi kormányzatnak fogom feltenni, de azt igen, hogy mi történt az eddig beszedett pénzzel. Szedtek-e már be? Feltételezem, igen, mert elkezdjük a jövő évi költségvetés tervezését, valamilyen tényszámból csak kiindulnak. Remélem, nem a tavalyi tervszám fog majd bekerülni a költségvetés tervezésébe. Mire ment el ez a pénz? Mire ment el? Mi akkor is állítottuk, hogy ez egy újabb szektorális különadó; hívhatjuk egészségügyi hozzájárulásnak, mert így az Európai Unió egyébként nyilvánvalóan jobban engedi, hogy piaci versenyt torzító újabb állami megszorításokat vezessenek be, de ez egy szektorális különadó - viszont akkor az egészségügyre kell költeni. Amikor azt látjuk, hogy az egészségügyben mindennel tartoznak, amivel lehet, 90 napon, 180 napon, de a beszállítóknál van, hogy 400 napon túl is tartoznak, aránytévesztésben vannak nagyon-nagyon sok helyen a pénzügyek tekintetében, akkor nem mindegy, hogy egy 9, illetve 11 milliárd forintos összeg hova kerül. De ugyanezt el lehet mondani a chipsadóról természetesen, hogy mik azok a fejlesztések, azok a korábban felhalmozott adósságok, bérek, béremelések, amelyek létrejöttek ezáltal. Mert az is kell tudni, hogy a másik oldalon, a munkaerőpiacon, még egyszer mondom, pécsi képviselőként ez kifejezetten érint bennünket, ez komoly kihívások elé állítja a dolgozókat és a szektort. A forgalombahozatali engedély előtti gyógyszeralkalmazás intézménye kapcsán csak egy kérdést tennék fel, a többit elmondták a képviselőtársaink ebben az ügyben. Többféleképpen lehet értelmezni ezt a szabályt. Államtitkár úr, ezt támogatja a tb ilyenkor vagy nem támogatja a tb ilyenkor? Természetesen, amikor vannak pozitív klinikai visszajelzések, és úgy gondoljuk, hogy érdemes ezt forgalombahozatali engedély nélkül is alkalmazni, akkor van-e rajta tb-támogatás? Ezt a kérdést szeretném feltenni. Az pedig, hogy megteremtik az részönkormányzattal rendelkező településrészeken a fiókpatikák, fiókgyógyszertárak létrehozásának a lehetőségét, nagyon üdvözlöm. Szászfalvi képviselőtársamhoz tudok kapcsolódni azzal, az én választókörzetemben is van olyan, ahol ez problémát jelent, sőt a városban is, ahol lakom. Bízom benne, hogy ez megoldódik mindenféleképpen. Viszont kell reagálni egy-két olyan felszólalásra, amelyet hallottunk, és persze az egész érzületre, ami körüllengi ezt a törvényjavaslatot. Nem értek egyet képviselőtársammal, Lukács Lászlóval abban, hogy személyeskedik, ez tényleg nem illik ebben a házban. Ezt érdemes is megtanulni, úgy gondolom. Az, hogy ő most szépen megvédte ezt az előterjesztést, megvédte az előterjesztőt, ez az ő dolga, azzal majd elszámol ebben a dologban. Az, hogy van egy társadalmi folyamat, van az országban az egyik legfontosabb szektor, az egészségügyi szektor, amely a szociális rendszer alapját nyújtja, annak a dolgozói kivonulnak az utcára, eléggé konkrét következtetéseket vonnak le, és amikor mi számon kérjük, hogy erre miért nem reflektál a politika rögtön, miért egy technokrata olyan előterjesztés jön be, amely sorokat átrendez, kiemelten, megmondom őszintén, négyet tudtam kiemelni abból, ami említésre méltó, és úgy gondolom, talán valamilyen szintű közérdeklődésre számot tart - az ő összes követelésük közérdeklődésre számot tart. Ha azt várjuk el a politikától, hogy erre rövid időn belül reagáljon, akkor, úgy gondolom, nem várunk el lehetetlent, már csak azért sem, mert ebben a házban is többször átéltük azt, hogy valami probléma felvetődött, kedden javaslat volt, szerdán meg már szavaztunk is róla. Tehát ha akarja, meg tudja oldani, főleg ha a kormányzó többség akarja, meg tudja oldani ezeket a problémákat. Az öt plusz nyolc évezésre és minden másra, főleg azzal együtt, hogy hozzászólásának 8. percében tért rá a törvényjavaslat tárgyalására is, úgy gondolom, hogy ez legalábbis valamit mutat abból, elmondta azokat a kommunikációs paneleket, amelyeket nyilvánvalóan el kell önnek mondani, mert leírták önnek, és mindenki hibás természetesen, legfőképpen a Fidesz és az MSZP. Molnár Ágnesnek a lendületével nem tudok egyetérteni. Én úgy gondolom, hogy nem lett stabilabb az egészségügy, mint volt 2010-ben. Nincs, hogy mondjam, komolyabb gazdasági, morális és szakmai talapzaton, ezt felírtam magamnak, mert annyira érdekes volt. [[10.40]] A tegnapi nap eseményei tipikusan nem ezt mutatták, hogy egy sokkal jobb gazdasági, morális talapzaton van. Úgy gondolom, hogy a szakmaiság az egyetlen olyan dolog, ami ebben megvéd bennünket. Hogy a kórházi konszolidációval és a béremelésekkel ön egyetért, én is egyetértenék, csak lenne már. Hány kérdést, hány interpellációt intéztem miniszter úrhoz, államtitkár úrhoz ebben az ügyben, hol tartunk már, hát még mindig egyeztetünk, koordinálunk, bizottságot alakítunk, és az égadta világon semmi nem történt. Hol van az ötéves bérprogram, amit önök megígértek az ápolóknak, a szakdolgozóknak és az orvosoknak, csak szavazzanak önökre? Nem látjuk még ezeket a kérdéseket, de egyiket sem. Még egy dologról szeretnék beszélni, ez pedig az aránytévesztés. Tukacs István képviselőtársam csak röviden említette meg, ami, úgy gondolom, hogy Lázár Jánosnak egy eléggé komoly bejelentése volt. Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszternek egy nagyon komoly bejelentése volt talán az elmúlt héten: 100-150 milliárd forintért - ezt mondják szakmai berkekben - a magánkézben lévő képalkotó diagnosztikát, laborokat s a többit vásárolná fel az állam, és azzal is csökkentené azokat a várólistákat, amelyek egyébként, mondjuk, a diagnosztikára vonatkoznak. De akkor hol vannak itt az arányok, államtitkár úr? Tegnap vagy talán tegnapelőtt válaszolta nekem azt egy interpellációban, hogy 4 milliárd forintot költöttek a túlórák kifizetésére. Most valahonnan előkerül, nyilván európai uniós finanszírozással vagy nagyobbrészt európai uniós finanszírozással, hogy mégis előkerül eszközvásárlásra 100-150 milliárd forint, amikor a túlórákkal tartoznak. Miért kell kivárni a fél évet, még akkor is, ha az önök által meghozott munka törvénykönyve, ami inkább a munkáltatókat védi, erre lehetőséget ad? Miért kell az ápolóknak kivárni a fél évet arra, hogy megkapják a bérüket? Az 4 milliárdba kerül, és 100-150 milliárd forintért veszünk olyan eszközöket, amelyekről tudjuk, hogy ami jelenleg megvan, azok a CT-k, azok az MRI-k, amelyek megvannak, azokat sem tudjuk teljes kapacitáson működtetni, mert nincs rá finanszírozás. Nyugat-Európában egyébként tágra nyílt szemekkel nézik azt, hogy hogyan van az, hogy sorban állnak a betegek, de mégis a gép sötétre le van kapcsolva, és nincs ott megfelelő szakszemélyzet hozzá, amely üzemeltetni tudná. Ez egyetlenegy dolog miatt van, mert nincsen hozzá finanszírozás. Most még több lesz esetleg, amire nincsen finanszírozás, de a munkaerőt mégsem fizetjük ki? Úgy gondolom, hogy ha ez a fajta aránytévesztés áthatja majd a jövő évi költségvetésben is az egészségügyi fejezetet, akkor úgy gondolom, tovább fogja mélyíteni azt a problémát, amelyben most vagyunk. Értem az előremenekülés szándékát ebben a dologban, de én attól félek, hogy rossz irányban kezdett el most szaladni az egészségügyi kormányzat. Itt még egy dolgot megemlítenék, ez a közbeszerzés 100-150 milliárd forintra. Mire ezt átláthatóan, úgy, hogy abban senki semmifajta kivetnivalót nem talál, ez egy hatalmas összeg, 100-150 milliárd forint, hát ennél kicsit kevesebből működik a magyar felsőoktatás egy évben; mire mondjuk, ezt átláthatóan le lehet bonyolítani, addigra vége lesz ennek a ciklusnak. Biztos, hogy lehet hozni olyan külön szabályokat, önök mindig képesek ilyenekre, amikor meglepődünk, hogy valami egy csettintéssel és egy tollvonással meg tud oldódni, csak az a baj, hogy akkor nem lesz ettől átlátható, és biztos vagyok benne, hogy az Európai Unió ezt fogja megkövetelni. Ebben a dologban én pedig úgy gondolom, hogy érdemes megfontoltabbnak lenni, kisebbeket lépni, a meglévő kapacitásokat jobban kihasználni, és nem utolsósorban kifizetni azokat, akik ebben a rendszerben dolgoznak, normális munkakörülményeket biztosítani nekik. Esetleg betarthatnák azt az ígéretüket, hogy a bérprogramot elindítják, mert akkor nem kellene annyi túlmunkát vállalni, mert akkor nem menne el a szakápoló személyzet, a szakápolók nem mennének el az országból külföldre, hogy a keresetüket, illetve a megélhetésüket ott megkeressék. Vagy éppen mondhatnám a helikopterek esetét, a mentőhelikopterek esetét, amelyek beszerzését meg leállították. Újra béreljük őket, újra a karbantartásukat is béreljük. Ezeknek mind-mind olyan okai vannak, amelyek strukturális problémák. Nyilvánvalóan ez a törvénytervezet erre nem nyújt lehetőséget, viszont én úgy gondolom, hogy a következő időszakban, legalábbis a költségvetés tárgyalása során ezekre mindegyikre szeretnék kérni válaszra és vitára lehetőséget, hogy meg tudjuk vitatni. Bízom benne, hogy megint nem 40 százalékos deficittel fogják megtervezni a nem létező E-alapot, nem kell majd az adófizetők pénzéből ennyit beletenni, ha már egyszer ennyit racionalizáltak. Én bízom benne, hogy nem találnak süket fülekre ezek a kérések, és fogjuk tudni értelmes vitával a következő időszakban, ahogy államtitkár úr is mondta, akár az alapellátásról, akár pedig a költségvetésről szóló törvényekben egymás álláspontjait ütköztetni, nem csak személyeskedéssel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szabó Sándor képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Mielőtt konkrétan a törvényjavaslatra, tervezetre térnék rá, engedjék meg, hogy néhány dolgot általánosságban elmondjak én is, ami az egészségügyet érinti. Valóban, talán nincs is olyan intenzív téma ma Magyarországon, amely egyaránt érinti és érdekli a közvéleményt, a szakmát és bennünket, parlamenti képviselőket is, mint az egészségügy helyzete. Talán a tavaszi időszakban nem is hiszem, hogy volt olyan parlamenti nap, amikor akár írásbeli kérdés, akár szóbeli kérdés, felszólalás ne foglalkozott volna az egészségügy helyzetével. Persze, kellett ahhoz egy ápoló is, aki talán végső elkeseredettségében a nyilvánossághoz fordult azzal kapcsolatban, hogy bizony az egészségügyi intézményekben a betegellátás biztosítása már veszélybe kerül, és az egészségügyi dolgozók anyagi bérezése is hagy némi kívánnivalót maga után. De mitől is lenne jobb a helyzet az egészségügyben, amikor folyamatosan azt látjuk, hogy 2010 óta folyamatos forráskivonás történik az egészségügyben? Több százmilliárd forint került kivonásra az egészségügyből, ami természetesen érinti az intézményrendszert, az infrastruktúrát, a bérrendezés kérdését, magát a betegellátás kérdését. Nyilván nem lehet azt várni, hogy ha valamiből pénzt vonunk ki, az jobb lesz az elkövetkezendő időszakban. Ugyanilyen forráskivonást tapasztalunk természetesen az oktatás területén is és a szociális ellátórendszer területén is. Szeretném megjegyezni, például a szociális ellátórendszer területén 2010 óta történt a legnagyobb forráskivonás, a GDP-hez viszonyított 15,4 százalékról 13,4 százalékra csökkent a szociális ellátórendszerre fordítandó támogatás, amit a kormányzat nyújt, és bizony látjuk, hogy március 1-jétől a szociális ellátórendszerben számos ellátás szűnt meg; nem is akarom tételesen felsorolni, ha csak a rendszeres szociális segélyre gondolok, a méltányossági közgyógyellátásra vagy a lakásfenntartási támogatásra. Ma nyújtja be a költségvetést Varga Mihály a házelnöknek, Kövér László úrnak. Én csak bízom benne és remélni tudom, a számokat nem ismerem, államtitkár úr már valószínűleg jobban ismeri, hogy akár az egészségügyre, akár az oktatásügyre, akár a szociális ellátórendszerre lényegesen több forrás kerül a 2016-os költségvetésben meghatározásra, mint amennyi a korábbi időszakokban történt. Azt kérem önöktől, államtitkár úr, hogy ez most már a hatodik költségvetés lesz, amit önök fognak elkészíteni, úgyhogy nem kéne már most az elmúlt kormányzásokra visszamutogatni, hiszen a hatodik költségvetésben, amit önök megalkotnak, önök tették és hozták azokat az intézkedéseket, amelyek az említett szektorokból és kiemelkedően az egészségügyből is lényegesen több forrást vont el. Azt gondolom, hogy önöknek kell ezt a kérdéskört megoldani, önöknek a felelőssége. Természetesen mi korábban és most is, ahogy egyébként Tukacs képviselőtársam elmondta, mi partnerek leszünk abban, ha különösen ezen a három területen, úgymint a szociális ellátórendszer, az oktatásügy és az egészségügy kérdésére lényegesen több pénzt kívánnak fordítani, hiszen azt gondoljuk, hogy ez a magyar emberek érdeke és ez a magyar állam érdeke egyaránt. De hogy rátérjek a törvényjavaslatra, valóban az előttünk lévő egészségügyi salátatörvény nagyon sok technikai és uniós jogharmonizációs pontosítást tartalmaz, de azért vannak benne valóban olyan szabályozások is, amelyek tartalmi kérdéseket is érintenek. [[10.50]] Én egy kérdéskörrel kívánok foglalkozni, ez a gyed és gyet szabályozása. Az egyik rendelkezés a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj kiszámításának módját pontosítja. Jelenleg a két ellátást alapvetően eltérően kell kiszámolni. Az indoklás szerint ez a kismamák egy részét hátrányos helyzetbe hozza, és ez valóban így van, mert gyermekük féléves korában lecsökken az ellátásuk összege. Azt gondolom, az alacsonyabb csecsemőgondozási díj nem méltányos, és erősen rontja az érintettek biztonságérzetét. Úgyhogy ez egy nagyon helyes és nagyon előremutató lépés, üdvözlendő, hogy a kormány is rájött, hogy ez módosításra szorul.A másik ilyen rendelkezés arról szól, hogy ne lehessen kevesebb az ellátás összege annak sem, aki visszamegy dolgozni gyedről. Ugyanis itt előfordulhat, hogy egy, a gyed mellett dolgozó kismama újabb ellátási alapjának megállapításánál a részmunkaidőben szerzett jövedelem szerint kevesebb lesz az ellátás összege, mint ha nem ment volna vissza dolgozni. Ezért nagyon helyesen úgy módosul a jogszabály, hogy a magasabb naptári alap figyelembevételével kell majd az újabb gyermek utáni ellátást megállapítani. Azonban fölhívnám a kormány figyelmét arra, hogy egy korábbi előterjesztéshez készített hatásvizsgálati számítás szerint ez a lényegében a részmunkaidőhöz kapcsolódó gyed extra kedvezmény 490 millió forint kiadást jelent egy évben, ami mindösszesen 722 embert érint.A hatályon kívül helyező rendelkezések között is szerepel azonban egy-két érdekes és lényeges intézkedés. A jövőben megszűnik a még a Bajnai-kormány által bevezetett, de csak 2010 májusában hatályba lépett szigorítás, hogy tulajdonképpen csak annyi ideig jár a gyed, amennyi biztosítási ideje volt a szülőnek, de legfeljebb a gyermek kétéves koráig. A módosítás révén, ami most előttünk van, a jövőben mindenki jogosultságot szerez, függetlenül a jogosultság megszerzését megalapozó időtől, és két évig lesz jogosult gyedre. Összességében ez a lépés is támogatható, csak felmerül a kérdés, hogy ha télen már itt volt előttünk egy hasonló jellegű salátatörvény, ahol a gyedre és a táppénzre vonatkozó szabályokat módosította a kormány, miért nem tette meg ezt már akkor.Megszűnik a gyednél jelenleg hatályos 60 napos várakozási idő is. Ma ugyanis, ha a gyermek egyéves kora után az anya szeretne visszatérni a munkaerőpiacra, és az apa szeretné igénybe venni a gyermekgondozási díjat, akkor a hatályos jogszabályok szerint 60 nap várakozás esetén van munka mellett erre lehetősége. Ez egy teljesen fölösleges és indokolatlan megszorítás volt, hiszen az apa járulékfizetése már korábban megalapozta az ellátás igénybevételét. Ráadásul világosan látszott, hogy ez a rendelkezés kijátszható. Ha ugyanis az apa a gyermek egyéves kora előtt néhány nappal kéri az ellátást, akkor nincs szükség erre a 60 napos várakozási időre. Úgyhogy üdvözlendő, hogy a kormány erre is rájött, és ezt a módosítást is megteszi. Persze, azért merülnek fel bennünk kérdések is. Nem derül ki a javaslatból, hogy van-e visszamenőleges korrekció azok esetében, akik a gyed extra részeként korábban rosszabbul jártak valamelyik érintett rendelkezés kapcsán. Hiszen ezek a rendelkezések már tavaly óta életben vannak, és most az ellátások összegét is befolyásoló rendelkezéseket módosítanak. Nem értjük, amit már jeleztem a gyed extra kapcsán, hogy ezek a módosító rendelkezések miért most kerülnek elénk, hiszen tavaly télen már volt egy hasonló jellegű egészségügyi salátatörvény, és ezeket az intézkedéseket már korábban is meg lehetett volna tenni. A gyed mindenkire vonatkozó kétéves időtartamát visszamenőleg alkalmazni kívánják-e? Tehát akinek lejárt a hatályos szabály szerint a jogosultsága, de a gyermek még nincs kétéves, az például visszakapja-e az ellátásra jogosultságot a módosítás révén? Ezekre a kérdésekre még nem kaptunk választ, gondolom, államtitkár úr majd válaszolni fog erre. Összességében elmondható, hogy támogatunk minden olyan elképzelést, minden olyan javaslatot, ami azt eredményezi, hogy több pénz maradjon az emberek zsebében. Különösen igaz ez, ha gyermekes családokról van szó. Ugyanakkor azt mi sem értjük, hogy a gyed extra korrekciójáról szóló rendelkezések mellett miért nem foglalkozik hatékonyabban a kormány a családok többségét érintő gyermekgondozási segély kérdésével, annak emelésével, hiszen ennek mértéke nagyon régóta változatlan összegű, az öregségi nyugdíjminimum összegével megegyező 28 500 forint. Vagy miért nem foglalkozik a kormány a szülés után adott egyszeri anyasági támogatás emelésével, hiszen ez is egy lényeges kérdés lenne, és nagyon sok családot érint? Vagy miért nem foglalkozik az évek óta szintén változatlan összegű családi pótlék emelésével, ami, azt gondoljuk, szintén lényegesen több családot érint? Ezekre a kérdésekre várjuk a választ, államtitkár úr. Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a Jobbik képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra Lukács László György képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ott szeretném folytatni, ahol lényegében abbahagytam. Az egyik fontos téma volt, és a pszichiátriai gyógykezelésekkel kapcsolatban elmulasztottam kiemelni egy nagyon fontos fejlődést, fejlesztést ebben. Azt, hogy a következőekben már bírósági titkárok is eljárhatnak, és ez expressis verbis benne van a jogszabályban. Igaz, jogértelmezéssel a polgári perrendtartásban korábban a bírók is eljutottak arra az álláspontra, hogy magának a meghallgatásnak, a szakvélemény ismertetésének és a személyes jelenlétnek a bírósági titkár is eleget tehetett. Tehát ez eddig is így működött. Azonban a határozatot, ebben az esetben az elrendelő végzést mindenképpen bírónak kellett meghoznia. Egyébként ez annyiban gond volt, hogy nem ő volt jelen, hanem csak a felvett jegyzőkönyv leírt adatai alapján tudta meghozni döntését. Talán ebben könnyebbítést, könnyebb eligazodást fog most már a bíróságok számára adni ez a lehetőség. Ez azért is jó, mert a bíróságoknak nincs ekkora rugalmassági terük, hogy a polgári szakba beosztott bíró, bár semmi akadálya nem volt, hogy büntető ügyszakban eljáró bírók is eljárjanak itt, nem volt annyi rugalmasság, hogy a bírók mindig ráérjenek erre. Márpedig sokszor a beszállítástól számított 72 órán belül ott kellett lenni és dönteni kellett az ügyben. Tehát ez egy újabb jó vonulat benne. És ne haragudjanak, ezt az MSZP-seknek mondom, ha az ember kiemeli a jó vonulatot, mert igazából örülni kell minden olyannak, ami segíti az egészségügyben dolgozók, az egészségüggyel kapcsolatban dolgozók, a betegek helyzetét is. Tehát itt nem kormánypárt iránti elfogultsággal kell minket vádolni, hanem az emberek megsegítése iránti elfogultsággal. Azt hiszem, nyugodtan mondhatjuk azt, hogy ebben a Jobbik könnyelmű, mert ami jobb az embereknek és tényleg előremutatóbb, ahogy mi magunk megfogalmaztuk, ami Magyarország érdekeit segíti, mindaz, ami a magyar állampolgárok érdekeit segíti, azt támogatja. Ezt megfogalmaztuk többször, például a devizahiteleknél is, hogy származzon bárhonnan, származzon az MSZP-től vagy a Fidesztől, ha olyan kérdésről van szó, ami segítséget nyújt, a Jobbik el fogja fogadni, bárkitől is legyen. Ha az MSZP áll elő egy olyan javaslattal, ami ezt jó irányba módosítja, természetesen szó nélkül igent mondanánk az MSZP-s javaslatra, és még méltatnánk is azt, amit önök ebben elmondanak. Úgy gondolom, kár ez a politikai egymásra mutogatás, itt lényegében szakmai kérdésről, szakmai vitáról van szó. A szakmai vitához tartozik, és bocsánat, hogy itt az LMP-vel is összeborulunk, nagyon jó volt, amit LMP-s képviselőtársam elmondott. Hiszen valóban a méltányosságnál mi magunk is el szerettük volna mondani, hogy azt a kört, amely miniszteri rendeletben kerül megállapításra, nagyon fontos, hogy úgy határozza majd meg a minisztérium, hogy olyan gyógyászati segédeszközök is belekerüljenek, mint az egyébként kiemelten fontos anyatejjel való tápláláshoz szükséges segédeszközök méltányosságból megítélhető díjtámogatása. Ezt mindenképpen javasoljuk, hogy legyen benne. Engedjenek meg annyi személyes érintettséget, hogy az elmúlt hét végén voltam a Jobbik képviselői által büszkén vállalt önkéntesség évének keretében egy otthoni szakápolást végző szolgálatnak segíteni, természetesen limitáltan, hiszen nekem erre úgymond jogosítványom nincs, de az ember ott segít, ahol tud. Kint voltunk egy olyan betegnél, ahol komoly problémát jelentett, hogy a családnak saját zsebből kellett finanszíroznia a betegágyat, ami a beteg otthonába való, de korszerű egészségügyi ellátást biztosít, annak körülményeit nyilván javítja. Tehát ennek a családnak saját zsebből kellett ezt finanszíroznia, ugyanis nem tudtak rá semmilyen támogatást igénybe venni, és nagyon komoly költsége volt, mert 18 ezer forint havonta a bérlési díja, és ez csak maga az ágy, illetve a vázszerkezet. Minden egyéb más eszköz igénybevétele, ami a kiegészítő szolgáltatást jelenti, amikor felfekvéses betegről beszélünk, akkor komoly összegre tud rúgni.Nagyon komoly segítséget jelentene, ha lenne méltányossági keretből erre lehetőség, hogy ezen bérleti díjakat legalább az állam finanszírozni tudja. [[11.00]] Egyébként ez a család úgy oldotta meg, hogy a maradék megtakarításaiból 150 ezer forint értékben vett Németországból egy levitézlett ágyat, ami még alkalmas volt a használatra. Úgyhogy megrázó volt azt is látni, hogy mire nem jut támogatás ebből a keretből. Nagyon fontos, hogy a támogatotti eszközök, segédeszközök listája mindenképpen egy, a gyakorlat által elvárt szinthez és a gyakorlathoz igazodó legyen. Ebben egyetértünk az LMP kezdeményezésével, magunk is ezt mondjuk, és magunk is ezt tartjuk fontosnak. Tehát mindenképpen azt javasoljuk, a minisztérium úgy tekintse át a segédeszközök listáját, hogy úgymond nemzetpolitikailag a legfontosabb célokat kövessék. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A másik, ami ezzel kapcsolatosan még felmerült, bár ez már nincs benne a törvényjavaslatban, de itt mutat rá arra, hogy a gyógyászati segédeszközök ilyen támogatása, mint például ebben az esetben egy betegágy támogatása is felveti annak a lehetőségét, hogy nagyon komoly támogatásra és fejlesztésre szorul az otthoni szakápolás is. Ezt én magam tapasztaltam meg ott, hiszen sokkal jobb körülmények között ezekkel a gyógyászati segédeszközökkel korszerűbben, hatékonyabban és az állam számára olcsóbban érhető el a betegek gyógyulása a saját otthonukban. Tehát ha léptünk ebben egyet, és mondtunk A-t, akkor a B-verzió, ha az ember ki akarja mondani a következményeket, illetve a következtetést is, akkor az lesz, hogy mindezek mellett ha megteremtjük a méltányossági kölcsönzésben a lehetőséget és a díj valamilyen folytán való támogatását, akkor gondolkodjunk el azon, hogy az otthoni szakápolás irányába hogyan tudunk ellépni, hiszen ezek a gyógyászati segédeszközök jellemzően a beteg otthonában kerülnek beüzemelésre, igénybevételre, hiszen nem mindig a kórházi ápolás során veszik igénybe, hanem pont az elbocsátásuk egyik feltétele ez. Tehát ha itt járunk, akkor a kormányzat egészségügyi államtitkárságának a figyelmébe ajánlom, hogy ideje lenne az otthoni szakápolást teljeskörűen, kompletten újraszabályozni, vizitdíjemelésre is szorul ez a terület, tehát mindenképpen kellene ebben egy fejlesztéssel előrelépni. Összességében ennyit szerettem volna még kiemelni ezzel kapcsolatosan. A Jobbik Magyarországért Mozgalom természetesen, ahol látja, ott módosítót fog benyújtani a törvényhez, ahol nyitott törvényi hellyel találkozunk. De összességében az ebben foglaltak támogathatók. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lukács képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót 15 perces keretben Teleki László képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én egy kicsit más aspektusból szeretném megvilágítani ezt a törvénytervezetet, mert azt látom, hogy fontos dolgokat látunk az előterjesztésben, mert lebont olyan korlátokat, amelyeket eddig láthattunk. Például lebontja a gyednél a biztosítási részhez tartozó részt, amit nagyon fontosnak tartok, mert nagyon sok embert el fog érni azáltal, hogy nem másfél évig írja elő a biztosításhoz való kötelezettséget. A másik részről pedig azt látom, hogy nagyon sok esetben nem kapja meg a hátrányos helyzetű réteg azt a segítséget, amit meg kéne kapni, amit - mondom még egyszer, annak ellenére, hogy látok javulást ebben a törvénytervezetben - azért nem látok, mert az a közel 500 ezer gyermek, aki éhezik, és az a közel 4-4,5 millió ember, aki a létminimum alatt van, azok, úgy látom, most is ki vannak szolgáltatva az egészségügyben, és teljes mértékben ki vannak szolgáltatva, és ez a törvény nem kezeli és nem rendezi azt a kérdést, hogy ezt a közel 4 millió 500 ezer embert hogy lehet elérni úgy, hogy folyamatosan, gyerekkorától egészen felnőttkoráig az egészségügy teljes ellátási spektrumát meg tudja kapni. Azért nem látom ezt, mert gondoljunk bele a gyakorlatba, és képzeljük magunkat a gyakorlat színterére, akkor azt láthatjuk, hogy azok az összegek, amelyek megjelennek akár a gyednél, akár pedig a gyermekgondozási segélynél, valóban elég nagy összegnek minősülnek abból a szempontból, hogy a nullánál több. Viszont amikor a betegség felüti a fejét egy olyan családban, ahol egyik fél sem dolgozik, viszont van kettő vagy három gyermek, akkor azt gondolom, nagyon nehezen lehet azt elképzelni, hogy azokból az összegekből akár a gyógyszerellátás, akár pedig egyéb más ellátás terén - nem is beszélve a prevencióról, a megelőzésről -, abban a kérdésben előrelépés történne. Ezért a magam részéről fontosnak tartanám akkor, amikor az egészségügyről beszélünk, hogy azokat a dolgokat is említsük meg, amiket tegnap a tüntetésen hallhattunk, és jogos követelések voltak, ami nem ennek a törvénynek a tárgya, én nagyon jól tudom, de mindenképpen érinti: azoknak az orvosoknak, betegellátóknak, szakápolóknak a helyzetét hogyan kezeli, hogy ők még többet tudjanak tenni annak érdekében, hogy azok a hátrányos helyzetűek, akikről beszélek, olyan ellátást kapjanak, ami nagyon emberi. Azért tartom fontosnak ezt a részét, mert gondoljanak bele abba, ha bekerül valaki egy ellátórendszerbe, akkor ott az ellátást egyformán kell biztosítani, és azoknak az embereknek, akik ma nem érzik jól magukat a munkahelyükön csak azért, mert a saját családjukat is veszélyben tudják, mert nem tudják a létfenntartást biztosítani, hogy tudják ellátni a munkájukat. Ezért azt gondolom, a kormányzat felelőssége az, hogy kezeli ezt a kérdést, és hogy próbálja meg az egészségügyi dolgozókat - a szakápolótól egészen a szakorvosig bezárólag - úgy ellátni, úgy finanszírozni, hogy az valóban a munkájára tudjon figyelni. Mert akkor azt mondom, hogy az a hátrányos helyzet, amiről beszéltem, az a közel 4 és félmillió ember valóban nyugodtabb tud lenni, mert nem minden esetben az fog dominálni, hogy éppen mennyi a segély összege vagy éppen mennyi a gyed összege, hanem biztos ellátást tud kapni. Ezért tehát a magam részéről azt tudom mondani, és azt látom, hogy ezeket a kérdéseket szinkronba kell hozni, és össze kell hozni a többi ellátórendszerrel. Szabó Sándor képviselőtársam mondta, hogy az oktatás milyen fontos, és a szociális ágazat összekapcsolása. Én magam is még egy dologra felhívnám a figyelmet. Ha kormányzati programról van szó, akkor összehangolt kormányzati programokat kellene látnunk, olyanokat, amelyek illeszkednek egymáshoz. Ebben az esetben nem nagyon látjuk azt, hogy illeszkedne egyik a másikhoz, azért, mert ha azt nézzük ma, hogy azok az országok költenek nagyon sokat egészségügyre, amelyek a prevencióra, a megelőzésre keveset költenek, akkor ez Magyarországra is így igaz. A kérdés az, hogy a foglalkoztatás területével mennyire tudja szinkronba hozni az egészségügy helyzetét a kormányzat, egy ország kormányzata. Mert ha minél többen dolgoznak egy társadalomban, annál kevesebben járnak el az egészségügyi intézményekbe különböző ellátásokra, mert nincs annyira szükség rá. Viszont ebben a helyzetben azt látom, hogy a foglalkoztatást is meg kell említeni a szociális ellátás és az oktatás mellett, mert ez a két terület is még szűken és szorosan hozzátartozik ahhoz, hogy a társadalomban egy teljesen más attitűdöt éljenek meg az emberek, mint amit most megélnek, mert azt gondolom, hogy látják és érzik. Amikor azt mondtam, hogy gondoljunk bele sok család életébe, és gyakorlati tapasztalatot merítsünk, akkor még egy számot mondok, amit már nagyon sokszor elmondtam ebben a Házban, de újra elmondom: ne feledkezzünk meg arról a szegénységen belüli csoportról, akiket romáknak, cigányoknak hívunk ebben az országban. Közel 500 ezren vannak, akik közül mintegy 100-120 ezren cigánytelepeken élnek, ahol még vécét sem lehet találni, tehát még latrina sincs az adott településen. Azokkal mi fog történni, azok milyen egészségügyi prevenciót fognak kapni, és hogy fognak ők egy olyan ellátást kapni, amiből jól ki tudnak jönni? Azt gondolom, hogy erről a 120 ezer emberről igazából lemondott a kormány, mert nem látom azt, hogy történne olyan prevenciós programcsomag, amely kezelné ezt a kérdést, akár a szegénység kérdését, ami újabb létszámmal növelné ezt a kérdést, mert nemcsak a romáknál lehet látni most már az áldatlan állapotokat, hanem nagyon sok kelet-magyarországi, de talán már nyugat-magyarországi országrészben is. Ezért tehát nagyon fontosnak tartanám, ha gyedről és gyesről beszélünk, hogy a prevenció is mindenképpen idejöjjön, és arról is tudjunk beszélni. Nagyon nagy problémának látom, hogy ezeket nem kaptuk meg, és nem tudjuk tárgyalni sem ebben a csomagban, sem egyébként nem láthatjuk az elmúlt időszakban a különböző kapcsolódó szakterületek programjaiban. A magam részéről az utolsó zárómondatként azt kérném államtitkár úrtól, a kormány szakpolitikusától, gondolja át, hogy az összekapcsolások a különböző szakterületeken keresztül hogy történhetnének meg, hogy az egészségügyben az ellátás bővülni tudjon, hogyan tudja azt kezelni a kormány, hogy a különböző szociális és társadalompolitikai kérdéseket próbálja meg kezelni a kormány, mert akkor az egészségügyet mentesítené. [[11.10]] Ma azt látjuk, hogy az egészségügy mentesítése nem történt meg, mert sokkal több a beteg és sokkal több az ellátott, viszont egyre kevesebb forrás jut; még akkor is, ha azt mondjuk és látjuk egyébként talán néha a sorokban is, hogy növekedett a kórházra, az egészségügyi intézményekre szánt forrás, viszont a betegek száma abszolút értékben növekszik. Ezért azt gondolom, a kórházak helyzetébe is mindenképpen bele kell gondolni, és azt az ellátási rendszert, amit kialakítottak - tudom, hogy friss és új - azért talán át kéne gondolni. Mondok egyetlenegy példát még zárógondolatként, hogy az ellátási körzetek is módosulni fognak az én tudomásom szerint, ami nem biztos, hogy jó azokban a megyékben, ahol nagyon közel vannak a megyehatárok, mert az azt jelenti, hogy az egyik megyéből a másikba nem lehet majd átmenni beteget gyógyítani, hogy kapjon ellátást. Ebből adódóan nagyon sok olyan konfliktus lesz, amit már most lehet mérni, és amivel a kórházak helyzetét újra fogják rombolni. Ezért tehát át kell gondolni, hogy ezeket a kérdéseket hogyan kívánják a közeljövőben úgy kezelni, ahogy egyébként - még egyszer említem - egy-két dolog ebben a törvényben jónak mutatkozik. Ezért várjuk azt, hogy talán az egészségügyi tárca vagy az egészségügyi része a kormánynak tud valamit tenni annak érdekében, hogy az össztársadalom jobban érezze magát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Teleki képviselő úr. A következő hozzászóló 15 perces időkeretben Varga László képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban vannak részleges előrelépések az előterjesztésben, erről beszéltek már az előttem szólók is a frakciómból, azonban nagyon nehéz elvonatkoztatni attól a környezettől, ami ezt az előterjesztést körbeveszi: a magyar egészségügy általános állapotától és attól, hogy tegnap demonstráltak az egészségügyben dolgozók. Nagyon nehéz elvonatkoztatni az ápolók, orvosok, mentősök mindennapi helyzetétől, életkörülményeitől, az elvándorlástól, attól, hogy ilyen környezetben nyilván a gyógyulni vágyók, maguk a betegek is nehezebb helyzetben vannak. Nehéz elvonatkoztatni a magyar egészségügy általános problémáitól. Részben bizonyos tekintetben - mint már mondtam - technikai ügyekben lép előre az előterjesztés. Elhangzott az Tukacs Istvántól már előttem, hogy egyébként csak ilyen típusú salátatörvényeket tárgyalt gyakorlatilag az Országgyűlés az elmúlt években, átfogóan, a magyar egészségügy helyzetéről komplexen azonban nem nagyon tárgyalhatott az Országgyűlés. Ezért azt mondom a saját frakciónknak meg úgy egyáltalán minden itt lévő képviselőnek, hogy talán érdemes volna egy átfogó előterjesztést tárgyalni, vagy egyébként, ha ennyi helyi ügy is nyomja a társadalmat és ennyi helyi probléma is van az egészségügy kapcsán - amit mind-mind jogosan itt felvetünk -, akkor egy vitanap kezdeményezése se lenne ördögtől való, én úgy gondolom. Látszik az, hogy a magyar egészségügy helyzetének megoldása nem várathat tovább, a végsőkig feszült a helyzet. Mint Miskolc országgyűlési képviselője, Borsod-Abaúj-Zemplén megyei ember én se nagyon tudok másról beszélni itt az Országgyűlésben. Szóba került nyilván a kórházak, az aktív ágyak kérdése is. Hónapokkal ezelőtt az interneten is keringett egy térkép Magyarországról, a kórházi struktúra átszervezése volt tulajdonképpen bemutatandó ezen a térképen; azóta nagyon nagy a csend ebben a kérdésben. Több kérdést is írásban feltettünk ennek kapcsán az államtitkár úrnak, a minisztériumnak, de mind az érintettek, tehát az egészségügyben dolgozók, mind az adott térségben élők homályosan láthatnak ma ezekben a kérdésekben. Általában jellemző volt erre a térképre, hogy Kelet-Magyarország fele volt piros meg általában akár a Dél-Dunántúl tekintetében is, tehát a nehezebb sorsú térségekben, és igazából - mivel ez azt jelentette, hogy itt komoly ágyszámleépítések történnek majd várhatóan - pedig az egyébként is jobb ellátással rendelkező térségekben terveztek kizárólag fejlesztéseket. Nem elfogadható ez így, különösen a bizonytalanság nem elfogadható. Tehát az első felvetésem az volna, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megyét és Miskolcot érintően mi van az aktív ágyakkal, mikor tájékozódhatnak erről az érintettek megfelelően, milyen átszervezéseket terveznek Borsod-Abaúj-Zemplén megye tekintetében. Láttam, az adósságokról az államtitkár úr nyilatkozott az elmúlt napokban, van egy komolyabb összeg, amit most adósságrendezésre szán a kormány, ez látszik. A kérdés azonban az, hogy mi lesz azzal a helyzettel, ha ezek az adósságok újratermelődnek, mi van a struktúrával, hogyan lehet ezt fenntarthatóbbá tenni, hogyan lehet megakadályozni többletforrások bevonásával, nem egyedileg, hanem rendszerszerűen azt, hogy eladósodjanak az intézmények, hiszen sok helyen egyik napról a másikra kénytelenek gazdálkodni, és ez nyilván kihatással van a hétköznapi munkára is. Arra pedig, hogy az ellátási körzetek hogyan alakultak, hogyan alakulnak át, és mennyire életszerűtlen ez például egy megyehatáron lévő intézmény esetében, már Teleki László előttem mondott észrevételeket, nyilván ez Kelet-Magyarországon is megállja a helyét. Az étkeztetés kérdését nem nagyon hozták szóba még itt előttem. Nagyon alacsony a normatíva az egészségügyi területen nyilván az étkeztetés kapcsán, és a dietetikus szakemberek áldozatkész munkája mellett is azt lehet látni, hogy több szakemberre volna szükség ahhoz, hogy megfelelő ellátást kapjanak a különböző problémákkal küszködő páciensek, illetve hogy megfelelő minőségű ellátást, étkeztetést kapjanak. Nyilván ez is többletforrásokat igényel. A várólisták kapcsán, ezt azért hozom fel, mert egészen elképesztő helyzeteket is tapasztaltam, Kelet-Magyarországon különösen: szinte életveszélyben lévő vagy olyan típusú, akár daganatos megbetegedésekben szenvedő betegek is komoly várakozás elé néznek egyes vizsgálatok esetén, ami az ő életkilátásaikat drasztikusan rontja. Azt gondolom, hogy 2015-ben a magyar parlamentben ki lehet mondani, hogy tűrhetetlen, hogy ez így maradjon. Akinek ez az élete megmentése szempontjából vagy az életkilátásai szempontjából alapvetően fontos, ott haladéktalanul kell ezeket a vizsgálatokat elvégezni. Ezt nem lehet mindenféle anyagi tekintetben akadályozni vagy nehezíteni, meg kell finanszírozni. Az egészségügy nyilván kerül pénzbe, komoly forrásokba kerül, és a forráskivonás azt eredményezi, hogy alapvető vizsgálatokat is késve végeznek el több helyen. Ez nem elfogadható, változtatni kell, a várólistákat csökkenteni kell. Az egészségügyben dolgozók kapcsán: tegnap is erről szólt a média, és jogos volt az egészségügyben dolgozók észrevétele egyébként, államtitkár úr, ön is ezt mondta nekik. Én azt gondolom, akkor nem várathat tovább, különösen azért, mert az elvándorlás okán ezt tapasztalom már a háziorvosi körzetekben is, de egyébként egyes szakterületeken is erről panaszkodnak a páciensek és a minket, politikusokat is alkalmasint felkeresők, hogy nincs elég megfelelő szakember, orvos, a nagy elvándorlás miatt, a nagy fluktuáció miatt komoly gondok vannak ebben a tekintetben, tehát az egészségügyi életpályamodell nem várathat magára. Ezek nyilván olyan észrevételek, amelyekben részint még egyet is érthetünk, és részint sok mindenki elmondta ezt előttem. Értsék meg, Kelet-Magyarországon minden ilyen típusú társadalmi probléma még fokozottabban jelentkezik. Sok oka van ennek: a lakosság egészségi állapota, a szociális helyzet. Azért vetem ezt fel mindig egyéni képviselőként és Borsod megyei emberként, hogy nincs tovább ebben a történetben. Elhangzott, a hatodik költségvetésüket fogják összerakni, ezen belül a belső arányok, az értékválasztás kérdése fontos. Én azt javaslom önöknek - és ebben a partnerségünket is felajánlom -, hogy fokozzuk az egészségügy támogatását a következő évi költségvetésben. Néhány helyi ügy még, amit nézzenek el nekem, hogy a térség képviseletében elmondok: a háziorvosi ellátórendszerre is kihatással van nyilván az orvosi rendelők állapota. A választókörzetemben, Parasznyán a hat település lakosait kiszolgáló orvosi rendelő és egyben a védőnői szolgálatnak is helyet adó épület felújítása nem tűr már halasztást. Ha itt vagyunk ennél a napirendnél, hadd mondjam el, hogy azt kérem az államtitkár úrtól, járjon közbe, hogy mihamarabb megtörténhessen ennek az épületnek a felújítása a helyiek egészsége érdekében. [[11.20]] Igaz, hogy a védőnőkről elfogadott, egyébként közösen elfogadott nyilatkozat kapcsán és az ő megfelelő erkölcsi elismerésük kapcsán vetettem már föl, de felvetném még egyszer a valaha élt talán legnagyobb vagy egyik legnagyobb magyar védőnő, Wagner Viktória nevét, aki Parasznyán született, ott áll a szülőháza. Az önkormányzat nem tudja saját erőből megfelelő állapotba hozni ezt az épületet, bár a hagyatékának jelentős része is ott van. Azt kérem államtitkár úrtól ismételten, hogy ha megemlékeztünk a védőnői szakmáról, ha nagyon tiszteljük a védőnőket és az áldozatkész munkájukat, amit Magyarországon mindannyiunk érdekében folytatnak, akkor évről évre megfelelő módon tudjanak megemlékezni azok, akik ellátogatnak ide. Ez egy fontos kérdés; lehet, hogy csak szimbolikus, de azt gondolom, az ott élők számára sem mindegy. Egy konkrét kérdés helyben a vérvételek kérdése; nyilván szakrendelőkben kezelhető. Ezek azokban a térségekben, ahol távolabb van egy-egy szakrendelő, vagy mondjuk úgy, nagyobb zsúfoltság van egy-egy ilyen rendelőben, kívánatos volna, hogy adott esetben a háziorvosi rendelőkben is kezelhető legyen. Eltérő, hogy mit tesznek a háziorvosok ebben a tekintetben, vagy adott esetben kerül-e ez pénzbe egy-egy lakosnak. Ki szeretnék emelni egy jó példát Miskolcról. Az egyik szocialista önkormányzati képviselő, Bartha György a választókerületi alapjából igyekszik azt támogatni, hogy egyébként azok, akik nehezen jutnának el egy távolabb levő szakrendelőbe vagy a nagy zsúfoltság miatt sokat kellene várakozniuk, a háziorvosi rendelőjükben is el tudják végeztetni ezt. Ennek nyilván van valamennyi költsége. A mai magyar egészségügyi állapotoknak megfelelően, azt gondolom, hogy komoly javulás lenne elérhető, ha közelebb hoznánk ezeket a vizsgálatokat az emberekhez. És végül egy olyan ügyet szeretnék önnek említeni, ami a szülővárosom, Miskolc sajátos földrajzi helyzetéből is fakad. Nyilván a finanszírozás is az oka, meg talán a helyzet részleges vagy nem megfelelő ismerete azon döntéshozók részéről, akik úgy döntöttek - részben helyi döntéshozókról beszélek persze -, hogy elegendő egyetlen helyszínen felnőtt háziorvosi ügyeletet ellátni Miskolcon. Korábban szokták ezt mondani helyben is, hadd idézzek itt egy helyi szólást, hogy ha Miskolc keleti és nyugati fekvéséből adódóan a Sajó-parttól Ómassáig néznénk a térképet és ezt ráterítenénk Budapest térképére, még az is lehet, hogy kétoldalt lelógna róla. Tehát nyilván az észak-déli kiterjedése nem nagyon hosszú a városnak, de kelet-nyugati irányban egy nagyon nagy távolságot ölel föl. Ráadásul a háziorvosi ellátás tekintetében még a környező településeknek egy részét is ellátja az ügyelet tekintetében. Ezért nem elegendő, ha a belvárosban van egy ügyelet. Néhány éve megszűnt a diósgyőri felnőtt háziorvosi ügyelet. Rengeteg lakossági panasz van abban a tekintetben, hogy nehezebben jutnak el, ha problémájuk van, nagyobb távolságokra kell utazniuk, akár több jegy igénybevételével a tömegközlekedésben, vagy adott esetben taxit kell igénybe venniük. Ez olyan költség, amit néhányan már nem vállalnak, és inkább nem jutnak el a megfelelő orvosi ellátáshoz akkor, amikor szükségük van erre. A sajátos miskolci helyzet kapcsán azt kérném önöktől, hogy próbáljanak meg találni többletfinanszírozást az ilyen adottságokkal rendelkező településeknek is. Sok egyedi megoldás is szükséges ahhoz, hogy mindenki a helyzetétől függetlenül megfelelő egészségügyi ellátásban részesüljön. Ez úgy érhető el nálunk, ha Diósgyőrben újranyílik a felnőtt háziorvosi ügyelet. Köszönöm, elnök úr, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Varga képviselő úr. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom. Látom, hogy Zombor Gábor államtitkár úr készülődik, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra. Csíptető a helyén, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a hozzászólásokat. Úgy gondolom, hogy nagyon sok hasznos információt hallottunk. Egy picit beszélnék a salátatörvényről, mert arról kevesebb szó hangzott el, de nekem hivatalból ez a feladatom most, hogy erre néhány szót válaszoljak, és utána egypár gondolatot a többi hozzászólásra mondok majd. Az, hogy salátatörvény kerül benyújtásra, szerintem a képviselőknek egyébként jobb, hiszen ha 12-13 törvényt kell külön megtárgyalni és azt az egy-egy gondolatot vagy néhány bekezdést kell megváltoztatni, szerintem annak azért nem örülne senki különösebben. Ezt nézzék el, hogy az egészségügy nagy problémái mellett azért vannak egészségigazgatási kérdések is és vannak olyanok, amelyek jogharmonizációs kérdések, és mindig próbáljuk, ahogy elmondtam, felülvizsgálni. Pont Szabó képviselő úr mondta, hogy miért nem akkor. Mert a tapasztalatok, amikor eljutnak és ebben megállapodás van, hogy ez egy jobbító jellegű rendelkezés, akkor kerül be. Nagyjából ezt az ütemet lehet tartani, hogy van egy ilyen a tavaszi ülésszak végén meg a téli ülésszak végén, hogy ezekre legyen lehetőségünk akár a pszichiátriai betegek kérdésében, ahol európai bírósági döntés alapján kell lépnünk. A konkrét felvetésekkel kapcsolatosan szeretném elmondani, a kölcsönzéssel kapcsolatban kaptam kérdéseket, úgyhogy az anyatejes táplálással kapcsolatban, nem tudom, nincs már itt a képviselő asszony, de ez szerepel egyébként a kölcsönözhető eszközök között. Jelenleg folyik a szakmai vitája egy gyógyászatisegédeszköz-ellátással kapcsolatos új, vagy nem is új, hanem átalakított koncepciónak, amelyben a kölcsönzés sokkal nagyobb szerepet kapna, és ezzel ki lehetne terjeszteni a kört, aki ebben részt tud venni. A költségvetés általam ismert változatában 4 milliárd forinttal több jut gyógyászati segédeszközre a jövő évben, ami azért komoly segítséget fog jelenteni, és ez erősíthet bennünket abban, hogy ezt az új rendszert is tudjuk kezelni. A gyeddel, cseddel kapcsolatos kérdésekben, ahogy elmondtam, az eddigi tapasztalatok alapján próbál mindig a tárca előrelépni és ebben a pozitív lépéseket megtenni. Üzemi baleset elbírálása ügyében: ebben elég komoly konszenzus van, úgy gondolom, hogy ez ki fogja állni a próbát, tehát ha valaki ittasan vagy más szer által befolyásolt állapotban szenved üzemi balesetet, azért azt a társadalmi igazságosság miatt érdemes ilyen módon szabályozni. A káros anyagok listája, a miniszteri rendelet; erre ha van javaslat, akkor azt szívesen fogjuk látni az elkövetkezendő időszakban is. Szakács képviselő úrnak volt néhány olyan hozzászólása vagy felvetése, ami konkrét kérdés volt. Az egyik, hogy azokra a gyógyszerekre, amelyek a törvénymódosítás kapcsán mint még forgalomban nem lévő, de eredményesnek tűnő gyógyszerek, van-e tb-támogatás. Ezeket mindig egyedi méltányossági rendszerben kezeli az OEP. Most is vannak ilyen típusú gyógyszertámogatások, amelyek ezekre az újonnan bekerülő szerekre is alkalmazhatóak lesznek. [[11.30]] A 100-150 milliárdos műszervásárlást én is hallottam. Nagyon örülök neki, ha ez európai uniós forrásból bekerül a rendszerbe, hiszen az komoly segítség lehet. Itt az egész egészségügy tárgyalásával kapcsolatosan én is nagyon támogatnám azt, hogy ebben legyen egy ötpárti konszenzus az egészségügyben. Az egészségügy nagyon nehezen partikulálható politikai szempontok szerint. Ugye, ha a nagy egészben egyetértenek a résztvevők, és ez Teleki képviselő úrnak is talán válasz, hogy miből adódik sok-sok problémája az egészségügynek. Abból adódik, hogy egy olyan rendszert tart fenn az ország, ami a rengeteg feszültség meg probléma mellett is pontosan azok számára kíván garantálni és biztosítani ellátást, akik egyébként egy más rendszerben, amiben nekünk sokkal könnyebb dolgunk lenne, mondjuk, egy üzleti biztosítási rendszerben vagy egy készpénzfizetéssel járó rendszerben, nem lennének ilyen típusú problémák, amik akár tegnap is elhangzottak, vagy amivel nap mint nap küszködünk, és küszködtek önök is; küszködünk mi is, meg küszködni fog, remélem, még nagyon sok mindenki ebben az országban, hogy jobbítsa - és itt nem a Jobbikra gondolok, nehogy félreértsék. Tehát ennek a rendszernek, ennek a szolidaritáson alapuló és járulékfizetésen, E-alapon alapuló rendszernek ezek a korlátai. Ha ebben egyetértés van, és hogy ezen belül hogyan kell strukturálni - amit kérdezett képviselő úr is, vagy ami sűrűn elhangzik - az ellátórendszert, hová kell a hangsúlyokat helyezni, ezek már szakmai kérdések. A szakmai kérdéseket nem lehet úgy megtárgyalni, ha az politikai kérdéssé válik. Mert onnantól kezdve a szakma háttérbe fog szorulni, és akkor marad az, hogy főleg politikai szempontok alapján történjen egy rendszer fenntartása. Úgyhogy, ha én ebben bármilyen kezdeményezéssel élhetek, és van a képviselőknek hajlandóságuk, kedvük ilyenekről tárgyalni, én ezt szívesen megteszem, főleg olyan ügyekben, amelyek itt is elhangoztak, amelyek talán nem törvényalkotási kérdések, de esetleg olyan információkat tudok adni, amelyek félreértések elkerülését is megelőzik. Például Borsod megyében ezekkel a strukturális változásokkal kapcsolatos vagy annak a tervezésével kapcsolatos számok pont előnyösek voltak Borsod megyének, mert ugye, azt számoltuk ki, és ez Teleki képviselő úrnak is talán információ, ha nem is válasz, hogy azt látjuk, hogy az egészségügyre fordított összegek mintha fordítottak lennének a hátrányos helyzettel. Tehát ahol több a hátrányos helyzetű ember, például Észak-Magyarországon, ott kevesebb az egy főre fordított összeg, és erre próbálunk vagy próbáltunk, és most is próbálunk javaslatokat tenni, hogy hogyan lehetne arányosítani ezt. És nagyon érdekes, hogy például ugye, amit mondanak, hogy Nyugat-Magyarországon jobb állapotok vannak, például ott is alacsonyabb az egy főre jutó egészségügyi forrás. Szakács képviselő úr, ugye, mindig elmondja, hogy ha nem tudunk mit kitalálni, akkor létrehozunk egy bizottságot. De pontosan ez a lényege, hogy a kórházak és az egészségügyben középirányító szervek együtt találjanak megoldásokat, mind az ellátási területtel kapcsolatban - nincsen semmilyen döntés ellátási terület módosításával kapcsolatban, ahogy érzékelte képviselő úr is, rendkívül körültekintően igyekszünk eljárni, és minden véleményt figyelembe veszünk, és csak utána születhet ebben döntés -, mind a kórházi kapacitások vonatkozásában. Ezt június 30-ig kell ezeknek a testületeknek megalkotni. Természetesen feszültségek nélkül semmilyen változás nem várható, az sem várható, ha mondjuk, éppen Észak-Magyarországnak jobb lenne a finanszírozása, az máshol feszültségeket okoz, de még egyszer mondom, én nagyon üdvözölném azt, hogy néhány egészségügyi alapkérdésben akár informálisan is tudjunk beszélni képviselő urakkal. Az általános kérdésekkel kapcsolatosan volt még, hogy a dohányjövedéki adó hová kerül, az az E-alapban van benne. Ez bekerült a tavalyi költségvetésben az E-alapba, tehát azt ott találják meg képviselőtársaim. A beszerzésekkel kapcsolatosan említettem, hogy valószínű, hogy az európai uniós ciklusban visszamaradt vagy fel nem használt összegeknek a felhasználásáról lehet szó, de most jelent meg egy olyan pályázat, ami például 9 milliárd forint értékben a Magyarországon működő és tíz évnél idősebb összes CT és MR lecserélését lehetővé teszi, tehát teljesen meg fog újulni az eszközpark. És ehhez hozzáteszem, hogy azért a 2007-13-as időszak forrásaiból igen sok került az egészségügybe, ha csak azon múlna a helyzet, akkor ott szerintem jól is állnánk. Az általános kérdésekkel kapcsolatban, hogy a salátatörvényben miért nem szerepelnek nagyobb, egészségüggyel kapcsolatos kérdések. Ugye, a nagy ügyek a költségvetésben dőlnek el, tehát onnan származik majd az, hogy mit és hogyan lehet csinálni, illetve az, hogy milyen a társadalombiztosítási berendezkedése egy országnak. Tehát ez a két dolog határozza meg. A részletkérdésekben a jelenleg a tegnapi eseményekhez kapcsolódó kérésekkel, követelésekkel kapcsolatban egy széles körű konzultáció folyik az érdekképviseletek bevonásával, ami egyébként egy nyitott testület vagy egy nyitott konzultáció. Nem mindig azok jönnek, akik éppen adott szervezethez tartoznak, tehát itt nincs kizárva az, hogy bárki részt vegyen rajta egyébként, és ott meghallgassa, miről van szó. Én úgy gondolom, hogy sok ügyben tudunk majd előrelépni az elkövetkezendő időszakban, erre látszanak források is a költségvetésben. Természetesen egy egészségügyi államtitkárnak semmilyen forrás soha nem elég vagy nem megelégedett, úgyhogy ezt ne is várják tőlem.Nagyon fontos kérdések nem törvényi szinten kerülnek meghatározásra, hanem kormányrendeletben. Például ma tárgyalja a kormány azt a rendeletet, amely egy finanszírozási rendelet, de például a várólisták csökkentésével kapcsolatban nagyon fontos rendelkezéseket tartalmaz, amitől tényleg azt várjuk, hogy meginduljon, és hogyan tudjuk ösztönözni. Például a meddő párok várólistájának a megszüntetése is szerepel. Itt is pozitív ösztönzővel próbál a kormány hatni, vagy az egynapos sebészeti ellátások korlátozásmentesítése is, vagy az, amit Varga képviselő úr is említett, és ténylegesen tarthatatlan, ha egy daganatos beteg nem tud időben diagnosztikai lehetőséghez jutni. Ez is szerepel ebben a rendeletben, amelyben 14 napban határozzuk meg, hogy az állam diagnosztikai időpontot biztosít a daganatos betegnek. És természetesen vannak a különböző miniszteri rendeletek. [[11.40]] Nagyon fontos a fiatal orvosok itthon tartása érdekében a rezidensprogram, a rezidensképzés, amiről szintén egy kormányrendelet készül, amit nemsokára tárgyalunk, önálló törvényként pedig az alapellátással foglalkozó törvény, amiben majd szintén kérni fogom együttműködésüket és segítő hozzáállásukat. Rengeteg dolog elhangzott. Én köszönöm szépen magával a salátatörvénnyel kapcsolatos észrevételeket, és ha lesznek módosítások, azt természetesen igyekszem támogatólag befogadni. És a talán nem a törvényhez tartozó, de a képviselők által fontosnak mondott ügyekben pedig a személyes konzultációt is felajánlom. Szerintem nem mindent itt kell hogy megtárgyaljunk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/4647. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Berke Barna úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés elé beterjesztett törvényjavaslat arra irányul, hogy a Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodást kihirdesse, és a megállapodás kötelező hatályának elismeréséhez szükséges felhatalmazást megadja. Engedjék meg, hogy az általános vita elején röviden prezentáljam ennek a javaslatnak a célját és a lényegét. A Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodást intenzív nemzetközi tárgyalások után ez év február 26-án írták alá az érintett országok képviselői Pozsonyban. Számos hasonló regionális kooperációs együttműködési szervezet pozitív tapasztalatai alapján került sor a tárgyalások megindítására és végül is a visegrádi országok mindegyikének támogatásával ennek a megállapodásnak az aláírására. Hadd utaljak arra, hogy az úgynevezett skandináv szabadalmi együttműködési intézet 2008-ban történt megalakítása után ennek a fajta regionális kooperációnak Európában és Európán kívül is több hasznos példája alakult ki. Ezt a tapasztalatot, ezt a modellt igyekszik hasznosítani ez az új intézet is. A Visegrádi Szabadalmi Intézet létrehozatalának fő célja tehát, hogy a részt vevő országok és egyes, adott esetben szomszédos államok feltalálói és vállalkozásai számára az eddigieknél előnyösebb feltételekkel, koordináltan, együttműködésben tegye lehetővé a Szellemi Tulajdon Világszervezete által igazgatott és a világ jelenleg 148 országára kiterjedő szabadalmi együttműködési szerződés rendszerének az igénybevételét, a globális szabadalmi rendszerbe történő ekkénti bekapcsolódást. A Visegrádi Szabadalmi Intézet a javaslat szerint kormányközi szervezetként jön létre. A hazai szakdiplomáciának évek óta prioritásként kezelt célja a közép-európai térség szabadalmi hatóságának létrehozása, ennek a fajta együttműködésnek a kiépítése, amely célkitűzés hangsúlyosan szerepel a szellemi tulajdon védelmére irányuló, a kormány által elfogadott nemzeti stratégiában, a Jedlik-tervben is. A hazai diplomáciai és szakmai közösség regionális szerepvállalására példa továbbá ebben a szellemi tulajdonjogi, szabadalmi jogi tárgykörben, hogy az Igazságügyi Minisztérium munkájának is köszönhetően az úgynevezett egységes hatályú szabadalmi bíráskodáshoz kapcsolódóan Budapest székhellyel jött létre az új bírósági rendszer bíróképző központja, amely idén februárban meg is kezdte a működését. További nemzetközi és regionális eredmény ezen a szakterületen az is, hogy az említett egységes hatályú szabadalmi bíráskodás bevezetéséhez kapcsolódóan kormányközi szándéknyilatkozat szerint szintén Budapest lesz a székhelye az egyik regionális bíráskodási központnak is, ami komoly előnyökkel jár a magyarországi szabadalmi jogi vitákban részt vevő vállalatok számára.Visszatérve: a Visegrádi Szabadalmi Intézet működésétől célja, rendeltetése szerint azt várjuk, hogy mint a közép-európai régió nemzetközi kutatási és elővizsgálati szerve, az újdonságvizsgálatot elvégző szerve, ez az új intézet előmozdítja és serkenti az innovációt, a kreativitást, elősegíti közvetett módon a gazdasági növekedést, és javíthatja a versenyképességet a régióban regionális szinten és az egyes országokban, Magyarországon is.Az új intézet működésében a jelenleginél kedvezőbb nyelvhasználati rezsim kerül bevezetésre, ami azt jelenti, hogy a szabadalmakkal kapcsolatos nemzetközi kutatást és elővizsgálatot a tradicionálisan a multilaterális rendszerben alkalmazott angol mellett a V4-es intézetben részt vevő minden egyes ország hivatalos nyelvén is el lehet végezni. A lehetséges nemzeti nyelvek közül a szabadalmi eljárást kezdeményező bejelentő kiválaszthatja a számára leginkább megfelelőt. Lehetőség nyílik továbbá arra, hogy a Visegrádi Szabadalmi Intézet ennek megfelelően a hazai igénybejelentések kapcsán magyar nyelven folytassa le a nemzetközi kutatást, a nemzetközi dimenziójú elővizsgálatot, illetve az eljárás során felmerülő, szabadalmi bejelentők részéről felmerülő kérdések, konzultációk természetszerűleg szintén a saját nyelvükön történhetnek meg. Mindez a költségek miatt is előnyt jelent. A szabadalmi bejelentők számára az új intézeti kooperáció és működési rend ennek megfelelően költséghatékonyabb lesz a várakozások szerint.A földrajzi közelség előnyt jelent a személyes kapcsolatot, konzultációt igénylő bejelentők, különösen az egyéni feltalálók, a kis- és középvállalatok számára, mivel a Visegrádi Szabadalmi Intézet központi igazgatása, székhelye Budapest lesz, a többi V4-es szerződő államban kirendeltséggel fog működni.Az új intézet keretében történő együttműködés lehetőséget teremt arra is, hogy a visegrádi országok iparjogvédelmi hatóságai megőrizzék, fejlesszék a helyi ipart, a régióbeli vagy regionális dimenziójú, nagyságrendű vállalkozások magas szintű kiszolgálásához szükséges szabadalmi, kutatási és vizsgálati szakértelmüket, gyakorlatukat.A megállapodás hazai végrehajtásáról a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala gondoskodik. Megítélésünk szerint ott rendelkezésre állnak az ehhez szükséges személyi, szakértelmi, dokumentációs és egyéb tárgyi feltételek.Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondoljuk, alapvető nemzetgazdasági érdek és versenyképességi követelmény, hogy a nemzetközi iparjogvédelmi együttműködés eszközeivel is, az ebbe a rendszerbe való bekapcsolódással is segítsük elő a hazai vállalkozások szabadalmioltalom-szerzését, és ennek érdekében az eljárási rend és a költségek szempontjából minél előnyösebb rezsimet valósítunk meg. [[11.50]] Ezt szolgálja a beterjesztett javaslat, és ezen túl - ami már egy szakmai addenduma, többleteleme - a Visegrádi Szabadalmi Intézet létrehozásával, működésével intenzívvé válhat a regionális iparjogvédelmi együttműködés és munkamegosztás. Mindezek alapján tisztelettel kérjük az Országgyűlést a törvényjavaslat támogatására. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Berke Barna államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! A 2013-ban elfogadott, a szellemi tulajdon védelmére irányuló nemzeti stratégiában, a Jedlik-tervben is világosan megfogalmazódik: nemzetgazdasági érdek és versenyképességi követelmény, hogy a nemzetközi iparjogvédelmi együttműködés eszközeivel is elősegítsük a hazai vállalkozások szabadalmi védelmét, oltalomszerzését.A Visegrádi Szabadalmi Intézet kormányközi szervezetként történő létrehozásával a részt vevő országok feltalálói és vállalkozásai számára az eddigieknél előnyösebb feltételekkel válik lehetővé a Szellemi Tulajdon Világszervezete által igazgatott, a világ 148 országára kiterjedő szabadalmi együttműködési szerződés, a PCT rendszerének igénybevétele, így a globális szabadalmi rendszerbe történő bekapcsolódás.Az előttünk fekvő törvényjavaslat arra irányul, hogy a Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodást kihirdesse és a megállapodás kötelező hatályának elismeréséhez szükséges felhatalmazást megadja. A Visegrádi Szabadalmi Intézet felállításával számos pozitív előrelépés várható. Mint a közép- és kelet-európai régió nemzetközi kutatási és elővizsgálati szerve, költséghatékony megoldásaival előmozdítja és serkenti az innovációt és a kreativitást, továbbá elősegíti a gazdasági növekedést és javítja a versenyképességet a régióban. A jelenleginél kedvezőbb nyelvi, nyelvhasználati lehetőség nyílik meg. A szabadalmakkal kapcsolatos nemzetközi kutatás és elővizsgálat az angol mellett minden egyes részt vevő ország hivatalos nyelvén is történhet. Ez azt is jelenti egyébként, kedves képviselőtársaim, hogy például Szlovákiában egy szlovákiai magyar feltaláló elindíthatja az ottani, szlovákiai kirendeltségen magyarul is ezt az eljárást. A Visegrádi Szabadalmi Intézetnek tehát lehetősége lesz arra, hogy magyar nyelven folytathassa le a nemzetközi kutatást és az elővizsgálatot. Emellett a hazai szabadalmi bejelentők anyanyelvükön indíthatják meg a nemzetközi szabadalmi bejelentést, illetve az eljárás során felmerülő kérdéseikre is anyanyelvükön kaphatnak választ. Lehetőséget teremt továbbá arra, hogy a visegrádi országok iparjogvédelmi hatóságai megőrizzék, sőt továbbfejlesszék a helyi ipar, a régióbeli vállalkozások magas színvonalú kiszolgálásához szükséges szabadalmi, kutatási és vizsgálati szakértelmüket, a műszaki, innovációs és szabadalmi tudásbázist. A Visegrádi Szabadalmi Intézet székhelye Budapest lesz, a többi szerződő államban pedig kirendeltségekkel fog rendelkezni, így a földrajzi közelség előnyt jelent majd a személyes kapcsolatot és konzultációt igénylő bejelentők, különösen az egyéni feltalálók, valamint a kis- és középvállalkozások számára. Befejezésül szeretném megköszönni a szakdiplomácia kitartó, többéves fáradozását, amelynek eredménye az előttünk fekvő megállapodás. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr. Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Cseh Köztársaság, Magyarország, a Lengyel Köztársaság és a Szlovák Köztársaság kormányai megállapodtak abban, hogy a szabadalmi együttműködési szerződés, azaz PCT alapján olyan kormányközi szervezetet hoznak létre, amely a Nemzetközi Szabadalmi Együttműködési Unió közgyűlésétől kapott felhatalmazás megszerzését, valamint a kormányközi szervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete nemzetközi irodája közötti megállapodásnak a közgyűlés általi jóváhagyását követően nemzetközi kutatási szervként, illetve nemzetközi elővizsgálati szervként, PCT-hatóságként jár el, amelynek feladata a benyújtott nemzetközi szabadalmi bejelentések vonatkozásában nemzetközi kutatás és nemzetközi elővizsgálat végzése. A megállapodás nem korlátozza a szerződő felek körét csupán a visegrádi együttműködés országaira, a csatlakozás lehetősége a régió többi országa előtt is nyitva áll.A Visegrádi Szabadalmi Intézet jogi személyiséggel rendelkezik, a székhelye Budapest, ahogy államtitkár úr is említette. Hivatalos tevékenységi körében az intézet vagyona és bevételei mindenfajta közvetlen adó alól mentesek.Az intézetet annak igazgatója képviseli, akit a szerződő államok képviselőiből és azok helyetteseiből álló igazgatótanács nevez ki, négy évet meg nem haladó, határozott időtartamra. Az elvégzett feladatokért és lefolytatott eljárásokért az intézet díjat róhat ki. A díjak összegét úgy kell megállapítani, hogy az azokból származó bevétel biztosítsa az intézet költségvetésének egyensúlyát. Ha azonban ez nem lehetséges, a szerződő államok rendkívüli pénzügyi hozzájárulást fizetnek az intézetnek. A megállapodást bármelyik szerződő állam bármikor felmondhatja. A felmondásról értesíteni kell a letéteményest, amely jelen esetben Magyarország kormánya. A felmondás az arról szóló értesítés kézhez vételétől számított hat hónap elteltével válik hatályossá.A magyar szellemitulajdon-védelmi szakdiplomáciának évek óta prioritásként kezelt célja a kelet-közép-európai térség PCT-hatóságának a létrehozása. A régiós hatóság mint nemzetközi szervezet létrehozása érdekében 2009 nyarán kezdődtek az előzetes, szakértői szintű egyeztetések a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala és az osztrák szabadalmi hivatal között. A regionális nemzetközi együttműködés előnyeit felismerve 2011 őszén a román Állami Találmányi és Védjegyhivatal is jelezte részvételi szándékát. A tárgyalások motorja mindvégig a magyar fél volt, de 2013 első félévére egyértelművé vált, hogy az erőfeszítések nem vezettek eredményre. 2013 kora őszén a visegrádi országok hivatalainak vezetőivel folytatott bilaterális találkozók azonban azzal zárultak, hogy a visegrádi együttműködés iparjogvédelmi hivatalai kifejezték érdeklődésüket egy regionális PCT-hatóság létrehozatala iránt. A Visegrádi Szabadalmi Intézet létrehozásának fő célja, hogy a részt vevő országok és egyes szomszédos államok feltalálói és vállalkozói számára az eddigieknél előnyösebb feltételekkel tegye lehetővé a PCT rendszerének igénybevételét, a globális szabadalmi rendszerbe történő bekapcsolódást. Az intézet létrehozásáról és működéséről szóló, Szellemi Tulajdon Világszervezete nemzetközi irodájával megkötendő megállapodásban meg kell határozni azokat a nyelveket, amelyeken az intézet a nemzetközi kutatást és elővizsgálatot elvégzi. Bizonyos, hogy e nyelvek között szerepelni fog az angol mellett minden egyes részt vevő országnak a hivatalos nyelve, tehát a cseh, lengyel, magyar és szlovák nyelv is. Az intézet tehát a nemzetközi kutatást és az elővizsgálatot magyar nyelven is lefolytathatja. Emellett a bejelentőknek lehetőségük nyílna arra, hogy az intézettel mint nemzetközi kutatási és elővizsgálati szervvel a nemzetközi szakasz teljes időtartama alatt mind szóban, mind írásban a nemzetközi bejelentés nyelvén - tehát adott esetben választásuk szerint magyar nyelven is - kommunikáljanak, és valamennyi beadványt és más iratot e nyelven bocsássák az intézet rendelkezésére. [[12.00]] Az intézet lehetőséget nyújtana a régióban élő magyar ajkú bejelentők számára, hogy az oltalom megszerzésére irányuló eljárás több mint egyéves nemzetközi szakaszában anyanyelvükön eljárva szerezzenek szabadalmi oltalmat a PCT közel másfél száz tagállamában vagy ezek egy részében.A Visegrádi Szabadalmi Intézet működésétől mindezen előnyök biztosítása révén az várható, hogy előmozdítja és serkenti az innovációt és a kreativitást, továbbá elősegíti a gazdasági növekedést, javítja a versenyképességet a közép- és kelet-európai régióban. Tehát természetes az, hogy a Magyar Szocialista Párt támogatni fogja ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását.Nagyon pozitív és üdvözlendő tény egy ilyen kormányközi szervezetnek a létrehozása, mindazonáltal az a véleményünk, hogy további ilyen előremutató lépésekre van szükség, hiszen rendkívül fontos; ezt a kormány is hangoztatja, és reméljük, hogy a tettek hasonló bizonyítékokkal fognak szolgálni, mint ez a javaslat is, amelyik előttünk fekszik. Tehát mindannyian tudjuk, mennyire fontos a visegrádi együttműködés, mennyire fontos a regionális együttműködés és azt is, hogy egyébként Magyarország a szomszédos országokkal együttműködésben és a visegrádi együttműködésben igazán előmozdító eredményeket és az ország javára szolgáló eredményeket tud elérni. Éppen ezért fontos odafigyelni arra, hogy azok a nemzetközi kapcsolatok - és egyébként ez vonatkozik sajnos a visegrádi együttműködésre is -, amelyek az elmúlt években negatív irányba fordultak a kormány intézkedései nemzetközi reakciói miatt, ezeket a kapcsolatokat igyekezzen a kormány minél inkább előmozdítani és javítani. Reméljük, hogy ez a lépés is ezt mozdítja elő. Illetve arra szeretném még felhívni a figyelmet, hogy fontos cél lenne, és egyébként a kormánynak van erre lehetősége a 2016-os költségvetés kapcsán is, hogy a magyar vállalkozásokat több támogatásban részesítsék, ezzel elősegítsék a fejlesztéseket, a kutatásokat, hiszen ők így még inkább tudnának élni az ezen intézet révén biztosított lehetőségekkel. Fontosnak tartanánk azt is, hogy a szabadalmi díjakhoz az állam hozzájáruljon és ezzel is segítse a vállalkozásokat, hiszen láthattuk azt, hogy az elmúlt pár évben sajnálatosan csökkent ezeknek a szabadalmaknak a száma, pedig Magyarországon igenis nagy potenciál van a szabadalmakra és a fejlesztésekre. Célszerű lenne, hogy a vállalkozásokat segítse az állam a díjakra vonatkozó támogatással, hiszen ezeknek a szabadalmaknak a csökkenése nagyrészt ennek is betudható Magyarországon, hogy rendkívül nehezen fizetik meg a vállalkozások ezeket a díjakat. Tehát ezekre szerettem volna még pluszban felhívni a figyelmet, a Magyar Szocialista Párt pedig támogatni fogja ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Demeter Márta képviselő asszony. Most megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő egyezmény Magyarország részvételével egy új nemzetközi szervezetet hoz létre a V4-országok részvételével, amely a nemzetközi szabadalmi eljáráshoz való hatékonyabb hozzáféréshez ad segítséget a régió országainak. Az intézet székhelye Budapest lesz, így székhely-megállapodásra is szükség van. Az egyezmény újítása, hogy a nemzetközi szabadalmi eljáráshoz magyar nyelven ad hozzáférést a térség magyar ajkú polgárainak nemcsak Magyarország területéről, de az egész Kárpát-medencéből. Mivel az intézethez lehetősége van csatlakozni más, nem a visegrádi négyek köréhez tartozó országoknak is, Magyarországnak mindent meg kell tennie azért, hogy azok az államok is csatlakozzanak, amelyekben jelentős magyar kisebbség él, hiszen adott esetben így ők is anyanyelvükön nyújthatnák be szabadalmi kérelmüket. Ezt a magunk részéről - mint határon túli testvéreink iránt elkötelezett politikai erő - rendkívül fontosnak tartanánk, és bízunk benne, hogy kormányzati oldalról érdemi erőfeszítéseket láthatunk majd ebben az irányban. A négy visegrádi ország hatóságainak meglévő kapacitásait kihasználva az eddigieknél előnyösebb feltételekkel válik lehetővé a régió feltalálói és vállalkozásai számára a világ 148 országára kiterjedő szabadalmi együttműködési szerződés, a PCT rendszerének igénybevétele. Mindez lehetőséget teremt arra is, hogy a részt vevő országok szabadalmi bejelentői saját anyanyelvükön indítsák meg a nemzetközi szabadalmi bejelentést, illetve kapjanak segítséget az eljárás során felmerülő kérdéseikre. Az oltalomképességre vonatkozó visegrádi kutatási és vizsgálati jelentések pedig az igénybe vehető díjkedvezmények révén költséghatékony lehetőséget kínálnak a nemzetközi jogszerzéshez.A megalakuló intézet részese lehet annak a jelenleg 19 szabadalmi szervezet részvételével megvalósult világszintű kezdeményezésnek is, amely lehetővé teszi a közép-európai régió feltalálói számára, hogy globális keretek között gyorsan és hatékonyan szerezhessenek szabadalmi oltalmat megoldásaikra az együttműködésben részt vevő országokban.Ezek alapján a törvényjavaslat támogatható, a Jobbik képviselőcsoportja természetesen igennel fog majd rá szavazni. Amit még hozzá szeretnék fűzni, hogy mindenképpen további lépéseket kellene tenni annak érdekében, hogy csökkenjen a szabadalmi ügyintézés ideje. 2014-ben a nemzeti úton tett befejezett bejelentések bruttó átfutási ideje 30,2 hónap volt, míg az európai szabadalmak hatályosítási kérelmének átlagos átfutási ideje 5,2 hónap volt. Itt azért egy elég jelentős különbséggel szembesülhetünk, tehát bőven van teendő ezen a téren. Bízunk benne, hogy maga a megállapodás, az egyezmény is ezt elő tudja mozdítani, és érdemben javítani tud ezen a helyzeten.Ami pedig különösen fontos, hogy az intézet létrehozása még tovább erősítheti a visegrádi országok közötti együttműködést akár más területeken is, valamint versenybe hozhatja a régió vállalkozásait. Mi elsősorban a kis- és középvállalkozások helyzetbe hozását, előnyökben részesítését tartanánk fontosnak, megnyitva előttük az utat a külföldi piacokon is. Ebben a reményben és ezekkel a megjegyzésekkel tudjuk támogatni az egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Bana Tibor képviselő úr. Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP üdvözli ezt a nemzetközi megállapodást, melynek keretében budapesti központtal létrejön a Visegrádi Szabadalmi Intézet. Ez meglátásunk szerint mindenekelőtt a hazai vállalkozások számára nyújt segítséget az európai oltalom egyszerűbb és olcsóbb megszerzéséhez. Pozitív fejleménynek tekinthető, hogy a négy visegrádi ország hatóságainak meglévő kapacitásait kihasználva az eddigieknél előnyösebb feltételek biztosításával lesz lehetőség a régió feltalálói és vállalkozásai számára a világ 148 országára kiterjedő szabadalmi együttműködés és szerződési rendszer igénybevételére. Mindez lehetőséget ad arra is, hogy a részt vevő országok szabadalmi bejelentői anyanyelvükön indítsák meg a nemzetközi szabadalmi bejelentést, illetve az eljárás során felmerülő kérdéseikre is anyanyelvükön kapjanak választ. Az oltalomképességre vonatkozó visegrádi kutatási és vizsgálati jelentések az igénybe vehető díjkedvezmények révén költséghatékonyabbak lesznek a nemzetközi jogszerzés területén. A megalakuló intézet részese lehet annak a jelenleg 19 szabadalmi szervezet részvételével megvalósuló világszintű kezdeményezésnek is, amely lehetővé teszi a közép-európai régió feltalálói számára, hogy globális keretek között, gyorsan és hatékonyan szerezhessenek szabadalmi oltalmat megoldásaikra az együttműködésben részt vevő országokban. Mindez jól kiegészíti azt a bevezetni tervezett, egységes hatályú európai szabadalmi rendszert, amely az egész világ, így a hazai vállalkozások számára is segítséget nyújt az európai oltalom egyszerűbb és olcsóbb megszerzéséhez az EU belső piacán. Természetesen ez az egész akkor ér valamit, ha lesznek magyar innovációk, szabadalmak, ha a kutatás-fejlesztés fellendül Magyarországon. Sajnos, ma nem ez a helyzet, az állam is egyre kevesebbet költ nemcsak a konkrét kutatás-fejlesztésre, tudományra, hanem az alapját jelentő felsőoktatásra, sőt a mindennek alapját jelentő alapfokú és középfokú oktatásra. Ez az innováció területén elég szomorú jövőt fest fel. [[12.10]] Ezt erősíti az a folyamat, hogy a kormány nem a magas hozzáadott értékű ágazatokban látja a jövőt, amelyek közül több is éppen innovációs forradalom előtt áll, mint például a megújulóenergia-ipar, hanem lényegében egy összeszerelő-üzem szerepét szánja Magyarországnak, alacsony bérekkel, monoton fizikai munka túlsúlyával. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Berke Barna jelentkezik.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Látom, hogy az előterjesztő nevében Berke Barna államtitkár úr válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. A mikrofont sikerült felszerelni. Öné a szó, államtitkár úr.
[[A mikrofon nem megfelelően működik.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni a képviselőcsoportok vezérszónokainak… [[A mikrofonját igazgatja.]]
Gondolom, hogy mindjárt kap segítséget, államtitkár úr. [[Dr. Berke Barna befejezi a mikrofon igazítását.]] Tökéletes. Tessék!
Mindenekelőtt tehát szeretném megköszönni a képviselőcsoportok vezérszónokainak a hozzászólásait. Minden felvetésüket természetesen nagy figyelemmel és érdemi megfontolást igénylőként hallgattuk. Engedjék meg, hogy nagyon röviden, néhány mondatban reagáljak. A Visegrádi Szabadalmi Intézeten kívüli regionális együttműködés kapcsán a bevezető mondataimban említettem, hogy ha csak az iparjogvédelmi, szabadalmi jogi tárgykört vesszük, akkor az egységes hatályú szabadalmi bíráskodás körében a bíróképző központ, illetve ennek az egységes hatályú bíráskodásnak az egyik regionális divíziója szintén Budapestre került. A regionális divízió magyar, szlovén és horvát háromoldalú együttműködésben valósul meg a kormányzati szándéknyilatkozatok szerint, miután ez az új rendszer hatályba lép. A visegrádi négyek keretében folyó együttműködés kapcsán hadd mondjam el a magunk háza tájáról elsősorban, hogy az igazságügyi együttműködés - azt hiszem, ez minden túlzás nélkül állítható - kiváló ebben a körben. Ennek egy példájaként hadd említsem, hogy az Európai Unió igazságügy-miniszteri tanácsüléseit megelőzően a legutóbbi alkalommal is sor került V4+2 keretben, ami azt jelenti, hogy a lengyel, cseh, szlovák, magyar négyes kiegészült Horvátországgal és Szlovéniával, tehát ebben a - mondjuk úgy - V6-os körben sor került, én magam vezettem a rendezvényt, egy konzultációra, egyeztetésre az EU jogalkotási agendájában terítéken lévő tárgykörökről, javaslatokról egy véleménycsere és egyeztetés, lehetséges véleménykoordináció érdekében. Tehát ez a fajta regionális együttműködés az igazságügyi politikában kitüntetett célunk, és működik is. A kormány természetesen érdekelt abban, kifejezetten a magyar nyelv használata érdekében is, hogy a most tárgyalt regionális szabadalmi intézet bővítése megtörténhessék. Utolsó mondatomként hadd mondjam, hogy az eljárási díjak és az ügyintézési határidő tekintetében épp a napokban zajlik olyan munka, amely a díjak felhasználóbarát mértékét kívánja biztosítani és megőrizni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Berke Barna államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a Gazdasági Versenyhivatal eljárásaival összefüggő egyes törvényi rendelkezések módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/4644. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Berke Barna úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés asztalán lévő törvényjavaslat célja a Gazdasági Versenyhivatal, GVH eljárásaira irányadó egyes szabályok módosítása, kiegészítése az eljárási hatékonyság fejlesztése érdekében, és az ügyfelek érdekeit is szem előtt tartó szabálypontosítás az eljárások gyorsítása érdekében.Általános felvezető mondatként a következőket hadd emeljem ki. A gazdasági hatékonyságot és az ország fejlődését szolgáló piaci verseny fenntartásához fűződő közérdek, továbbá az üzleti tisztesség követelményeit betartó vállalkozások és a fogyasztók érdeke megköveteli, hogy az állam jogi szabályozással, valamint a nemzetközi szerződéses és európai uniós jogi rendszerekben való részvétellel biztosítsa a gazdasági verseny tisztaságát és szabadságát. Ehhez olyan versenyjogi rendelkezések elfogadása és érvényre juttatása szükséges, amelyek tiltják a tisztességes verseny követelményeibe ütköző, illetve a gazdasági versenyt korlátozó piaci magatartásokat, a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, valamint megakadályozzák a vállalkozásoknak a versenyre hátrányos méretű összefonódásait. Tehát amit alapvetően a gazdasági verseny joga pártfogol - és itt érdemes tartalmi, tárgyköri határokat megvonni, és azokat a diskurzusban, bármiféle vitában betartani -, és amivel foglalkozik, amit a Gazdasági Versenyhivatal, valamint az Európai Unió versenyhatósága érvényesít, az definiálható tárgykörökként az úgynevezett kartelltilalmi jog, a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést tilalmazó joganyag, valamint a fúziókontroll, a bizonyos mérethatár feletti vállalati koncentrációk ellenőrzése és megfelelő indokokkal való megtiltása vagy feltételhez kötése.A versenyjogi anyagi jogi tilalmak és a széles jogalkalmazói mérlegelést engedő egyéb rendelkezések mellett természetszerűleg szükséges egy olyan intézmény és eljárási rezsim is, amely egy hatékony versenyhatóságot tud teremteni és működtetni, annak erős tényfeltárási, vizsgálati jogosultságokat, jogosítványokat képes biztosítani. Viszont ugyanilyen fontos tényezőként az eljárási rezsimnek garantálnia kell a vállalkozások, a piaci szereplők, a versenyhatósággal kapcsolatba kerülő piaci szereplők eljárási, garanciális jogait is, mind a hazai alkotmányossági mérce, mind pedig az európai emberi jogi konvenció vagy az EU alapjogi chartája értelmében vett eljárási garanciákat. Tudjuk jól: a nemzetközi jogfejlődésben a vállalatoknak is vannak emberi jogai, kifejezetten az eljárási garanciák körében és természetesen a tulajdonvédelem körében, a gazdasági verseny joga és a versenyhatósági eljárások ezen paraméterek, az ezekből következő kritériumok szerint kell hogy alakuljanak. [[12.20]] Nos, mindezek a szemléleti és elvi célok mozgatják a gondolkodásunkat, és természetesen az a szempont is, hogy igyekezzünk segíteni a versenyhatóság minél hatékonyabb munkáját, az eljárásoknak az ügyfelek érdekében is álló gyorsítását. Ezért szükséges a versenyjogi szabályozás folyamatos figyelemmel kísérése, értékelése és adott esetben korrekciója. Ha egy percre fölidézhetjük, a versenytörvény módosításai sorában vagy történetében alapvetően kétfajta törvényhozással volt dolgunk az elmúlt két évtizedben. A versenytörvény-módosítások sorában voltak átfogóbbak. Hadd idézzem föl például a 2000. év decemberében elfogadott törvénymódosítást, amiben még egyik versenyhivatali vezetőként magam is közre tudtam működni. Ebben a törvénymódosításban alapvető eljárásjogi nóvumok kerültek be a rendszerbe. Vagy hadd utaljak a 2004 májusától beállt új versenyjog-alkalmazási rezsimre, ami az Európai Unióhoz való csatlakozással valósult meg. Lényege szerint azt a kardinális változást jelentette, hogy az antitrösztjog, tehát a kartelljog például a korábbiakban az Európai Unió szintjén központosítottan került alkalmazásra. A gyakorlatban ez úgy valósult meg, hogy amennyiben az EU versenyjogát kellett alkalmazni egy konkrét piaci magatartásra, akkor azt automatikusan az Európai Unió versenyhatósága, a Bizottság alkalmazta. No, ebben a hagyományos modellben valósult meg egy nagy fordulat a decentralizáció jegyében. Ez azt jelentette, hogy 2004 májusától az EU-tagállambeli nemzeti versenyhatóságok és a bíróságok is közvetlenül alkalmazhatták az EU kartelljogi szabályokat.Ennek az immár 11 éves jogalkalmazási gyakorlatnak a tapasztalatait, hadd mondjam itt el, most értékeljük, és valószínűleg a következő nagyobb lélegzetű versenytörvény-revízió ennek az értékelésnek a folyományaként valósulhat meg, párhuzamosan azzal a további igénnyel, ami szintén az európai uniós jogalkotásból következik, hogy tudniillik 2016-ban szükséges elfogadni azokat a hazai implementációs szabályokat, amelyeket az EU kártérítési irányelve tesz szükségessé. Tehát egy olyan új jogi modellt vezet be, ami a versenyjogi jogsértések miatti, bíróság előtt, rendes polgári perben érvényesíthető kártérítési igények eljárási, bizonyítási kérdéseit rendezi alapvetően. A nagyobb lélegzetű versenytörvény-módosítások mellett a második típus, amire utaltam, az utóbbi két évtizedben az olyanfajta versenytörvény-módosítási jogalkotás volt, amikor alapvetően a Versenyhivatal, a bírósági eljárások tapasztalataira reflektálva, azokat értékelve történtek bizonyos korszerűsítő, kisebb-nagyobb jelentőségű eljárási szabályozási módosítások. Az ilyenfajta korrekciós vagy korszerűsítési szabályozásokat színezetre tekintet nélkül a kormányok a korábbiakban elvégezték. Úgy gondolom, ez helyes is volt. Helyes törekvés az, hogy a versenyhivatali működést a kormányok, természetesen szakszerű értékelő és jogi inputot adva az előterjesztésekhez, segítsék. Ezt a fajta szakszerűségi vagy jogi revíziót a jelen esetben is megtettük Igazságügyi Minisztériumként, előterjesztőként, értékelve a tapasztalatokat, a hatékonyabb és gyorsabb működés érdekében tett javaslatokat. Elmondhatjuk, hogy voltak bizonyos elképzelések, amelyeket Igazságügyi Minisztériumként, előterjesztőként ezúttal nem támogattunk, hanem azt egy nagyobb, szélesebb, hosszabb és megfontoltabb elemző-értékelő munka tárgyává kívánjuk tenni. Mindezek után engedjék meg, hogy a jelenlegi törvényjavaslat néhány pontjára kitérjek. Az eljárásjogi részletszabályozások bizonyos korrekciói mellett a jelen előterjesztésben szerepel egy új szabályozási megoldás. Ez azt jelenti, hogy a versenyfelügyeleti bírság kiszabhatósága kapcsán a javaslatban azt képviseljük, hogy a kis- és középvállalkozások egyfajta támogatásaként vagy az őket megillető egyfajta speciális figyelemként, sajátos helyzetükre tekintettel, a jövőben a versenyfelügyeleti eljárásokban is mód nyíljék arra, hogy amit egyébként az általános hatósági ellenőrzések körében eddig is lehetett követni, hogy az első esetben előforduló jogsértéseket feltáró eljárásokban a kis- és középvállalatokat bírság megfizetésére ne kelljen kötelezni. Ehelyett egyfajta figyelmeztetésben és a versenytörvénynek megfelelő piaci magatartásra felhívásban részesüljenek. Ezt a kedvező elbánást egy bizonyos kivétel szűkíti. Fontos ez a kivétel, mert itt is azért tisztázni kívánjuk azt, hogy a közbeszerzési kartellek, az árrögzítések, piacfelosztások közbeszerzési eljárások keretében történő megvalósulása mindenféle pardon és kivételi lehetőség nélkül, az általános rezsim szerinti bírságszankciót vonja maga után. Tisztelt Országgyűlés! A továbbiakban röviden hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy egy, a közbeszerzéshez kapcsolódó további ponton is módosítást javaslunk ebben az előterjesztésben. A javasolt új rendelkezés szerint, ha a közbeszerzésekért, illetve az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter jelzi a Gazdasági Versenyhivatalnak, hogy a közbeszerzési eljárások, szerződések vagy szerződésmódosítások ellenőrzése, figyelemmel kísérése során a versenytörvény vagy az EU-versenyjog kartelltilalmi rendelkezéseinek megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, akkor minden, ezzel az észlelt potenciális jogsértéssel kapcsolatos adatot jogosult átadni a Gazdasági Versenyhivatal részére az ügy érdemi versenyhatósági kivizsgálása érdekében. Úgy gondoljuk, hogy ez a lehetőség elősegíti a közbeszerzéseket, illetve az európai uniós források felhasználását érintő versenyjogi jogsértésekkel szembeni hatékonyabb hatósági fellépést. Azt kívánjuk tehát elősegíteni, hogy ez az érdemi fellépés a gyakorlatban is minden szükséges esetben megvalósuljon, eredményesen működjön, ehhez pedig az adatok rendelkezésre álljanak.Tisztelt Országgyűlés! A jelenlegi javaslat az agrárszektort érintő, a szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló szabályozás kapcsán korábban megmutatkozott egyik vitatott pontra is reagálni kíván. [[12.30]] Korábban a magyar versenyjog nem volt figyelemmel a mezőgazdaságnak más ágazatokhoz képest eltérő sajátosságaiból eredő jellemzőire. Ezeket a sajátságos jellemzőket egyébként bizonyos tartalmi keretben maga az Európai Unió versenyszabályzása is kezeli, ezekre reflektál. Az agrárszektort érintő úgynevezett szakmaközi törvény 2012. évi módosítása a mezőgazdasági termékek vonatkozásában speciális, megengedőbb versenyjogi rendelkezéseket határozott meg, előírta, hogy a mezőgazdasági termék vonatkozásában nem állapítható meg a versenytörvény kartelltilalmi rendelkezéseinek a megsértése, ha ebből a megállapodásból eredően a gazdasági verseny torzítása, korlátozása vagy megakadályozása a gazdaságilag indokolt, méltányolható jövedelem eléréséhez szükséges mértéket nem haladta meg. Ez a speciális szabályozás azt is előírta, hogy a Gazdasági Versenyhivatal ebben a szektorban függessze fel a bírság kiszabását az olyan vállalkozások közötti, versenyjogot sértő megállapodások esetén, amely megállapodások mezőgazdasági termékre vonatkoztak. A jelen törvényjavaslatban egyfelől ezeket a Gazdasági Versenyhivatal eljárására vonatkozó szabályokat, az agrárszektort érintő specialitásokat be kívánjuk emelni a versenytörvénybe, és a módosított, 2015. szeptember 1-jétől alkalmazandó szabályozásban egyértelműen meghatároznánk azt, hogy a hazai versenyjognak a mezőgazdasági termékekre vonatkozó speciális rendelkezései továbbra is fennmaradnak, működhetnek, érvényesülnek, hasonlóan ahhoz, mint ahogy a korábban hivatkozott szakmaközi törvényben az szerepelt. A hazai jogviszonyokra íródó magyar versenytörvényben tehát ezek a specialitások megmaradhatnak. Ezek a speciális rendelkezések másfelől nézve tehát abban az esetben lesznek irányadók, amennyiben a konkrét piaci cselekvésre az Európai Unió versenyjogi szabályai nem alkalmazandók és nem kerülnek alkalmazásra a Gazdasági Versenyhivatal eljárása és döntése keretében. Tehát a hazai versenyjog-alkalmazás és az EU versenyjog-alkalmazás hatásköri elválasztásában áll javaslatunk szerint az újfajta kezelése az agrárpiacra irányadó speciális versenyjogi rezsimnek, amiben tehát - még egyszer mondom - a magyar versenytörvény rendelkezéseinek korábban írt alkalmazási specialitásai fennmaradhatnak. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Összegzésül és az eljárási rendelkezések számos részletébe ezen a ponton nem belebocsátkozva úgy gondolom, hogy megítélésünk és legjobb szándékunk szerint az előterjesztett törvényjavaslat az állampolgárok, a gazdaságban szereplő fogyasztók és a versenyjogi előírásokat betartó vállalkozások érdekeit szolgálja azáltal, hogy pontosítja, korszerűsíti a GVH eljárásaira vonatkozó szabályozást, elősegítve egyszersmind az ügyintézési gyorsaságot és a versenyhatósági fellépés hatékonyságát. Mindezekre és a javaslat tartalmi egészére tekintettel kérjük a tisztelt Országgyűlés támogatását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Berke Barna államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Cseresnyés Péter képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy, a vállalkozások életét megkönnyítő és annak pontosítását tartalmazó törvényjavaslat fekszik előttünk. Azt gondolom ugyanis, és egyben remélem is, többen vagyunk úgy, hogy amikor a verseny tisztaságát és a Gazdasági Versenyhivatal hatékonyságát kívánjuk növelni, akkor ezzel azokat a hazai kis- és középvállalkozókat, sőt talán elmondhatjuk azt is, hogy végső soron a fogyasztókat is védjük, azokat a vállalkozókat védjük, akik önmagukban kiszolgáltatottabbak lennének a visszaélésekkel, kartellekkel szemben, amelyek legtöbbször az erősebb érdekérvényesítő képességekkel rendelkező multik részéről fenyegetik őket. A jelenleg hatályos magyar versenytörvény egy világos útmutató a piaci szereplők számára, akik a gazdasági élet bármely területén akár termelői, akár szolgáltatói, akár fogyasztói oldalról vesznek részt a kereskedelmi folyamatban. A törvény, amely funkciójánál fogva védi a gazdasági versenyhez fűződő közérdeket, a versenytársak és a fogyasztók érdekeit, rugalmasan alkalmazkodik a gazdasági viszonyok gyors és kisebb-nagyobb változásaihoz. A hazai gazdasági élet tapasztalatai azt mutatják, versenytörvényünk képes arra, hogy a tömegesen piacra lépő új vállalkozásokat védje, a piac szereplőinek viselkedéséhez normákat és irányt adjon, és az esetleges változásokat a törvény újabb módosításai nélkül is kellőképpen szolgálja. Versenyjogunk fontos ismérve, hogy az Európai Közösség versenyjogszabályaival harmonizál, amely nemcsak azt a célt szolgálja, hogy megfeleljünk az Európai Közösség elvárásainak, hanem azt is, hogy az európai piac többi szereplőjével azonos versenyhelyzetet teremtsünk a magyar vállalkozók és fogyasztók számára. Annak érdekében azonban, hogy ez így is maradjon, időnként szükséges felülvizsgálni a törvényt, és akár kisebb, akár nagyobb módosításokat végrehajtani benne. Az előttünk lévő javaslat négy, a Gazdasági Versenyhivatal eljárásait érintő rendelkezéseket tartalmazó törvény módosítását végzi el. Ezek: 1. a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény; 2. az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló 2008. évi XLVI. törvény; 3. a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény; 4. a szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény. Tisztelt Ház! Az elmúlt időszak tapasztalatai rámutattak, hogy a Gazdasági Versenyhivatal eljárásainak hatékonyabbá tétele érdekében szükséges a szabályozás egyes kérdésekben történő módosítása. Nagyon fontos, el lehet mondani, hogy kiemelten fontos új eleme a szabályozásnak - amint azt államtitkár úr is említette és hangsúlyozta -, hogy a versenyfelügyeleti eljárásokban a Gazdasági Versenyhivatal a versenyfelügyeleti bírság helyett a figyelmeztetés eszközével is élhet a kis- és középvállalkozások esetében, amennyiben azok első esetben követnek el jogsértést. Erről majd a későbbiekben is szeretnék néhány szót mondani. A közbeszerzési eljárások vonatkozásában erősödik a Gazdasági Versenyhivatal helyzete a közbeszerzések területén. A tervezet jelen formában történő elfogadását követően, amennyiben az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a versenyszabályok megsértését észleli, akkor azt jelezni kell a Gazdasági Versenyhivatalnak, és bármely adatot át is adhat a GVH-nak, ezzel is segítve a jogsértő vállalkozókkal és vállalkozásokkal szembeni fellépést. Tájékoztatásul szeretném önöknek elmondani azt is, hogy a szakmaközi törvényből a versenytörvénybe kerülnek át azok a rendelkezések, amelyek alapján a mezőgazdasági termékek - amint már elhangzott - vonatkozásában nem állapítható meg a versenytörvény vállalkozások közötti megállapodást tilalmazó rendelkezésének megsértése, ha a megállapodásból eredően a gazdasági verseny torzítása, korlátozása vagy megakadályozása a gazdaságilag indokolt jövedelem eléréséhez szükséges mértéket nem haladja meg. Ezenkívül a Gazdasági Versenyhivatal a bírság kiszabását felfüggesztheti és felfüggeszti a vállalkozások közötti megállapodás tilalmába ütköző magatartás azon esetén, ahol azt mezőgazdasági termék vonatkozásában követték el. [[12.40]] A szabályozás a korábbi rendelkezésekhez képest még egyértelműbben mondja ki, hogy a speciális szabályok az uniós elvárásokkal összhangban csak akkor irányadóak, ha nem kerülnek alkalmazásra az uniós versenyjogi szabályok. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat számos kedvező hatással fog bírni a vállalkozások mindennapi életére. Először is pontosabbak lesznek az összefonódásra vonatkozó szabályok, így azok a vállalkozások, amelyek ebben érintettek, könnyebben elkerülhetik a nem szándékolt jogsértő működés veszélyét. Másodszor, a Gazdasági Versenyhivatal eljárásainak esetleges elhúzódását eredményező szabályozási akadályok elhárításával a Gazdasági Versenyhivatal eljárásainak időtartama rövidebb lehet, lehetővé téve a jogsértő vállalkozásokkal szembeni gyorsabb fellépést. Jelentős tehertől és talán azt lehet mondani, idegességtől mentesíti a kis- és középvállalatokat az a rendelkezés, amely azt mondja ki, hogy első alkalommal, amikor a vállalkozás versenyjogi előírásokba ütköző magatartást követ el, a Gazdasági Versenyhivatal eltekinthet a bírság kiszabásától. Korábban erre ugyanis nem volt lehetősége az illetékeseknek, még akkor sem, ha esetleg tisztában voltak vele, hogy nem szándékosság okozta a szabálytalanságot, hanem adott esetben mulasztás, tájékozatlanság vagy csak a rutin hiánya. Az ilyen esetekben a Versenyhivatal figyelmeztetést alkalmazhat, mindezt a fogyasztói érdekekre is figyelemmel, hiszen nem lesz lehetőség a figyelmeztetés bírság helyett történő alkalmazására például, ha a jogsértésre különösen kiszolgáltatott személlyel szemben kerül sor.Szeretném megjegyezni, hogy ez jelentős szemléletváltást is jelent, amellyel azt kívánjuk üzenni a vállalkozásoknak, hogy nem a bírságolás a célunk, hanem segíteni kívánunk nekik a szabályoknak megfelelő működésben. Két egyéb olyan eset van, amikor a bírságolás továbbra is fennmarad, már az első alkalommal is. Az egyik ilyen kivétel az az eset, amikor a közbeszerzési eljárás során árak rögzítésére vagy a piac felosztására irányuló megállapodást köt két vállalkozás. A másik pedig az, amikor az árrögzítés és piacfelosztás összehangolt akció eredményeképpen jön létre. Azt hiszem, ezekben az esetekben elmondhatjuk, nincs helye a türelemnek, ám jelentős előrelépés az, hogy a jogalkotó nem veszi egy kalap alá a szándékolt és a nem szándékolt jogsértést az első alkalommal. A javaslat előnyét jelenti továbbá, hogy hozzájárul a közbeszerzési eljárás kapcsán jogsértést elkövető vállalkozásokkal szembeni fellépések sikerességéhez a korábban már említett miniszteri tájékoztatási lehetőséggel. Végül a mezőgazdasági termékek kapcsán hadd mondjam el, hogy megmarad a korábbi speciális szabályozás az uniós versenyjogi szabályok alkalmazását nem igénylő magatartások esetében. A versenyjogi szabályozás e vonatkozásban is egyértelműbb lesz. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyesek talán illethetnének minket azzal a kritikával, hogy túl gyakran kerül sor a versenytörvény módosítására. Szeretném azonban jelezni, hogy a legutóbbi átfogó módosítást megvalósító törvény két éve, 2013-ban került elfogadásra, és meg kell jegyezni, hogy a piaci szereplők érdekeit szolgálja, hogy a versenyfelügyeleti eljárásokra irányadó szabályok megfelelősége folyamatosan felülvizsgálatra kerüljön.A szakmaközi törvény kapcsán is szeretnék leszögezni egy-két olyan sarokpontot, amit fontos hangsúlyozni. A korábbi szabályozáshoz képest nincs változás. A 2012. évi törvény indoklása is rögzítette, hogy a hazai törvényi szabályozás alkalmazására csak abban az esetben kerül sor, amennyiben nem kell uniós jogi aktus alapján eljárni. Számunkra egyértelmű, hogy a közösségi jog primátusából eredően a tagállami szabályozás nem írhatja felül az uniós rendelkezéseket, a közösségi jog érvényesülésének ugyanis elsőbbséget kell adni. A módosítás révén a szabályozás a korábbinál is egyértelműbben fejezi ki, hogy a speciális szabályok akkor alkalmazandók, ha nem áll fenn a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége, ha nem alkalmazandó az uniós versenyjog. Ennek megfelelően a mezőgazdasági termelők védelme e téren sem csökken, hanem megmarad abban a körben, amikor a magyar versenytörvény szabályait kell alkalmazni. Itt is elmondhatjuk tehát, hogy a törvényjavaslat jelen formája szerinti szabályozás megfelel az uniós elvárásoknak, és egyben védi a hazai mezőgazdasági termelőket. Összefoglalva: azt gondolom, hogy a javaslat kisebb, de fontos változtatásokat hajt végre, és ezáltal egyrészt megkönnyíti, másrészt az eddiginél is jobban védi a magyar vállalkozásokat és fogyasztókat. Éppen ezért szeretném kérni önöket a törvényjavaslat támogatására. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter képviselő úr. Most megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mind államtitkár úr, mind képviselő úr megfogalmazta már azt a kritikát, amellyel szeretném felszólalásomat kezdeni, hogy túl gyakran kerül sor versenyjogi szabályok módosítására. Ezt képviselőtársam mondta, államtitkár úr pedig azt említette, hogy várható egy átfogó revízió a közeljövőben. Talán 2016-ot említette államtitkár úr. Ez azt jelenti, hogy ez a törvényjavaslat, a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény módosítása leginkább technikai jellegű változtatásokra irányul. Hat témacsoportot ölel fel a módosítás. Az első ilyen a vállalkozások összefonódásának ellenőrzése, az úgynevezett fúziókontroll témaköre. Itt a módosítás szerint a vállalkozások összefonódása kapcsán figyelembe veendő nettó árbevétel számítására irányadó rendelkezéseket, a későbbi hitelesen lezárt éves beszámolót rendel az eljárásnál figyelembe venni. De ennek céljával a javaslat adós maradt, azt kellően nem támasztja alá. A módosítás érinti az igazgatási szolgáltatási díj meg nem fizetésének eseteire vonatkozó rendelkezéseket is. A törvényjavaslat megengedi, hogy az eljáró Versenytanács egyedi kérelemre a körülmények mérlegelésével hozzájáruljon az irányítási jogok még az engedély megszerzése előtti gyakorlásához. A következő témacsoport a személyes adatokhoz és a védett adatokhoz való hozzáférésre, illetve ezen adatok kezelésére, valamint az iratbetekintésre vonatkozó szabályokat is érinti, módosítja. Egy esetben, ahol az iratbetekintéssel kapcsolatos hatósági döntés ellen most még lehet bírósági felülvizsgálatot kérni, a jövőben ezt a jogorvoslati lehetőséget ez a törvényjavaslat megszünteti. A javaslat indokot erre nem ad, csupán az eljárás gyorsítására hivatkozik, ez számunkra így elfogadhatatlan. A következő témacsoport valóban egy uniós mintát emel be a jogszabályba, illetve 2014. július 1-jével új elemként jelent meg az egyezségi eljárás, az úgynevezett settlement, melynek révén a tényállás feltárása, megfelelő szintjének elérése és az ügyfelek együttműködése esetén a Versenyhivatal egyezségi kísérletbe bocsátkozhat a felekkel. A módosítás ezt pontosítja az egyezségi nyilatkozat visszavonására és az egyezségi nyilatkozatba történt betekintésre irányadó szabályok tekintetében. A negyedik témacsoport, amit államtitkár úr és képviselőtársam is már említett és üdvözlendő ez a rendelkezés, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásról szóló törvény alapján, amely előírja, hogy a hatósági ellenőrzést végző szervek kis- és középvállalkozásokkal szemben az első esetben előforduló jogsértés esetén bírság kiszabása helyett figyelmeztetést alkalmaznak. Ez üdvözlendő, hogy ebben a módosításban ez megtalálható. A lefolytatott eljárásokban ezen intézmény alkalmazására eddig jogszabály szerint nem kerülhetett sor, most viszont itt, ezen módosítás során ez megtörténhet, kivéve, ha a vállalkozás magatartása az Európai Unió jogába ütközik, a jogsértés közbeszerzési eljárás során árak rögzítésére vagy a piac felosztására irányuló megállapodás kötésében nyilvánul meg, vagy a jogsértésre különösen kiszolgáltatott személlyel szemben kerül sor. Az ötödik témacsoport: a közbeszerzésekért és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, amennyiben a közbeszerzések szabályosságának ellenőrzése során a piaci versenyre vonatkozó szabályok nyilvánvaló megsértését észleli, tehát erre vonatkozik, vagy azt alapos okkal feltételezi, akkor azt jeleznie kell a Gazdasági Versenyhivatalnak. [[12.50]] A közbeszerzésekért felelős miniszter jogosult lesz arra, hogy a Versenyhivatalnak megküldje az érintett közbeszerzés, szerződés, illetve szerződésmódosítás ellenőrzése révén rendelkezésre álló bármely adatot, a minősített adatok kivételével.Az utolsó, hatodik ilyen témacsoport a szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló törvény beemelése ebbe a jogszabályba. Ez arról szól, hogy a mezőgazdasági termékek vonatkozásában nem állapítható meg a piaci versenyt korlátozó megállapodás tilalmának megsértése, ha a megállapodásból eredően a gazdasági verseny torzítása, korlátozása vagy megakadályozása gazdaságilag indokolt, méltányolható jövedelem eléréséhez szükséges mértéket nem haladja meg, és e jövedelem megszerzésétől a megállapodás által érintett piac szereplője nincs elzárva, továbbá nem kerülnek alkalmazásra uniós versenyjogi szabályok.Két észrevételt szeretnék mindenképpen hozzáfűzni a törvényjavaslathoz. Az első egy formai észrevétel: a törvényjavaslat a kormány tavaszi törvényalkotási programjában nem szerepelt. A parlament a Gazdasági Versenyhivatal 2013. évre vonatkozó beszámolóját április 1-jén tárgyalta. Ennek során az államtitkár úr, az európai uniós és nemzetközi igazságügyi együttműködésért felelős államtitkár jelezte, hogy a Versenyhivatal által felvetett javaslatok érdemi megfontolást érdemelnek. Mivel a jogszabálytervezet társadalmi véleményeztetésére vonatkozó információ a kormány honlapján nem található meg, így feltehető, hogy kizárólag a Gazdasági Versenyhivatal javaslatai alapján született meg ez a jogszabály. A másik észrevétel egy tartalmi észrevétel: a javaslat túlnyomó többsége jogtechnikai jellegű, pontosító, korrigáló módosítás, néhány tartalmi változtatás is felmerül. Ezek egy része szakmai szempontból támogatható, így - ahogy már említettem - a kis- és középvállalkozásokkal szembeni enyhítés, egy részük viszont aggályos; aggályos - amit már ugyancsak korábban említettem - az iratbetekintéssel kapcsolatos hatósági döntés elleni jogorvoslat szűkítése. A Magyar Szocialista Párt frakciója ezek miatt az aggályok miatt a szavazás során tartózkodni fog. Elutasítandó a bírósági jogorvoslat lehetőségének szűkítése. Ahogy említettem, a törvényjavaslat egyeztetésre bocsátásának nincsen nyoma, tehát ez is egy kritikai észrevétel. A Gazdasági Versenyhivatal már nem az a Versenyhivatal, ami 2013-ban volt, hiszen önök úgy módosították a versenytörvényt, hogy a kormány a vállalkozások összefonódását közérdekből nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítheti, az ilyen összefonódáshoz pedig nem kell a Gazdasági Versenyhivatal engedélyét kérni. A kormány ezzel egy olyan erős jogkört csorbított a Gazdasági Versenyhivatalnál, amely papíron ugyan autonóm államigazgatási szervet jelent, a gazdasági versenyt segíti elő és az ügyfelek érdekeit védi - ez volt a hivatkozás -, de ahogy önök ezt a törvényt módosították, eszerint a kormány bizonyos ügyekben megtiltja ezzel a rendelkezéssel, hogy a Versenyhivatal az előbb említett célok érdekében küzdjön, és megfelelő eljárást tudjon lefolytatni. Jogos kérdéseket vet fel ez minden gazdasági szereplőben. Emlékeztetni szeretném a képviselőtársaimat, hogy ez alapján a rendelkezés alapján a Gazdasági Versenyhivatal nem járhatott el a Főgáz MVM általi megvásárlása során, a takarékszövetkezetek államosítása során, az Antenna Hungária államosítása során, az MKB Bankban történő állami tulajdonszerzés esetében, a WELT 2000 Kft. üzletrészének, valamint a Nemzedékek Tudása Tankönyvkiadó, illetve az Apáczai Kiadó tulajdonrészének felvásárlása során. A fúziókontrollra vonatkozó szabályozás pontosítgatása nem elégséges, ahogy felszólalásom elején jeleztem: valóban átfogó revízióra van szükség, és szeretném az államtitkár úr figyelmét felhívni, hogy amikor előkészítik ezt a jogszabálytervezetet, akkor gondoljon arra, amit most mondtam, és töröljék a jogszabályból a Gazdasági Versenyhivatal korlátozását lehetővé tevő szabályokat, és ez a következő nagy módosítás során már ne legyen része a törvénynek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Tóth Bertalan képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Meg kell jegyezzük, amikor pár héttel ezelőtt a Gazdasági Versenyhivatal korábbi egyéves periódusának teljesítményéről szóló beszámolót taglaltuk itt a plenáris ülésen és előtte a Gazdasági bizottságban is, talán egyikünk sem készült arra, hogy ilyen hamar elénk kerül egy alapvetően technikai jellegű, de mégiscsak módosító csomag, amellyel kapcsolatban én nem szeretnék pusztán azért elítélő módon nyilatkozni, mert ezt a kormányzat terjesztette be. Vannak ebben nagyon hasznos pontok, nagyon jó irányba mutató pontok, és bizony látunk olyan veszélyeket, hiányosságokat is, amelyek egyébként az imént felsorolt kritikáknak nagyon-nagyon erőteljes alapot adnak.El kell hogy mondjuk, az a csomag, ami elénk került, vélhetően nem volt benne valóban a kormányzat törvénykezési tervezetének előre kiadott csomagjában, és nagyon erős a feltételezés, hogy azon ellenzéki képviselők által felhozott jogos aggályok, amelyek a magyarországi versenyben megvalósuló hiányosságokat illetik, legalábbis rezonancia nélkül maradtak, semmiféle visszhang ebben a csomagban ezekkel kapcsolatban nem található. Kitérhetünk egy-egy olyan pontra is, amelyek egyértelműen mutatják azt, hogy vannak könnyítések is. Ilyen például az, hogy kötelező bírság helyett figyelmeztetés kerülhessen alkalmazásra a kisvállalkozások esetében bizonyos feltételek fennállása mellett, hozzátéve azt is, hogy szerencsére kötelező marad ez a bírság akkor, mondjuk, ha árak rögzítésére irányul az a tevékenység, amiről beszélünk. Látnunk kell azt, hogy itt bizony versenyjogi technikai könnyítésekről beszélünk, miközben a magyar politika homlokterében azért olyan veszélyek jelentek meg és olyan jelenségek, amelyekkel kapcsolatban a kormányzat vagy nem alkalmaz elhárító technikát, vagy pedig meg sem nyilvánul. Mondok egy példát: transzatlanti beruházási megállapodás. A kormányzat nemhogy azt nem jelentette ki, hogy egyértelműen elveti ezt az életveszélyes kezdeményezést, hanem bizony volt olyan képviselője is, aki majdhogynem ennek támogatására buzdított. Ennek árnyalatairól nem akarok vitatkozni, hiszen egyszer ezt a vitát már lefolytattuk, de az látható, hogy olyan multicégeket engednének esetlegesen helyzetbe hozni, amelyek magasabb vagyon fölött diszponálnak, mint a teljes magyar költségvetés, magánbíróságokra vihetnének, mondjuk, magyar állam elleni ügyeket, és önök ezzel kapcsolatban nem mondtak át vagy nem mondtak bét, egy teljes vitanap során nem utasították el ennek az elvi lehetőségét, ami pedig a versenyjog gyomron rúgását jelentené. Tehát álláspontom szerint vitatkozhatunk itt a technikai jellegű, GVH-t és egyebeket érintő módosításokról, de elképesztő veszélycunamikkal szemben a kormányzat érdemi cselekvést nem foganatosít, sőt meg sem nyilvánul. Kérjük tehát itt is, hogy legalább a zárszóban valamit mondjanak arról, hogy a transzatlanti befektetési megállapodással kapcsolatban milyen a kormányzat viszonya, hogyan ítéli meg ezt a kezdeményezést, esetlegesen támogatja-e vagy sem. Nyilvánvaló, hogy az előbbi esetben nagyon komoly ellenzéki lépésekkel kell számolniuk, hiszen minden demokratikus eszközzel meg kívánjuk akadályozni, hogy ez az őrület keresztülmenjen.És visszatérve: az, hogy kisvállalkozókat adott esetben egy figyelmeztetéssel lehessen dotálni a kötelező bírság helyett, szerintem támogatható irány, hiszen olyan mérlegelési jogot hoz be a rendszerbe, amely alapján a magyar vállalkozók helyzete könnyebbé válhat. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Hozzáteszem, nem tudom, kinek a tippjeire foganatosították ezeket a módosításokat, de elképesztő inkoherencia is tapasztalható itt-ott. Például a Tpvt. 44. §-át módosítják, ahol egy szűkítő jellegű megmozdulás kerül bevezetésre, amely szerint harmadik személy csak bizonyos feltételek mellett tekinthet be a személyes adatot vagy védett adatot tartalmazó iratba. Aztán az 55. §-ban pedig kijelentik azt, hogy költségtérítés ellenében gyakorolható ez a jog, tehát inkoherens és egymásnak ellentmondó rendelkezések kerülnek egy kapkodva, pillanatok alatt összehozott és hibáktól hemzsegő törvényjavaslatba. Látható tehát, hogy vannak jó irányok, ezeket ismerjük el, ne mondjuk azt, hogy ez az egész egy elvetendő szemétcsomag, mert egyáltalán nem az, vannak nagyon értékes pontjai. Vannak viszont olyan veszélyek és olyan kapuk, amelyeket nyitva hagy a kormányzat, és amelyek mellett nem mehetünk el szó nélkül. Nemcsak a zárszóban, de most az esetleges vita sodrában is követelnénk az erre adott kormányzati válaszokat, hiszen ezek egyrészt segítenének nekünk is azt illetően, hogy esetleg támogatni tudjuk ennek a javaslatcsomagnak minél több részét, másrészt pedig a választók irányába is érdemes lenne bizonyosfajta homályokat eloszlatni. [[13.00]] Ami talán a legérdekesebb része ennek a csomagnak, az a közbeszerzési eljárásokhoz, illetve az uniós források felhasználásához kapcsolódó terület, ahol lényegileg azt látjuk, hogy egy jogosultságot vezet be a kormányzat, „jogosult a GVH-nak átadni az érintett közbeszerzés, szerződés, illetve a szerződésmódosítás ellenőrzése révén rendelkezésre álló bármely iratot” kerül bevezetésre a törvényjavaslatban. Itt azt nem értjük, hogy miért csak jogosult. Tehát adott esetben, ha bármilyen visszaélés gyanúja merül fel - sokszor hallottuk nemcsak a GVH, de más szervek részéről is azt a teljesen jogos kifogást, hogy elindítanák az eljárást, lefolytatnák, de egyszerűen nem jutnak hozzá a szükséges iratokhoz. Nem kapják meg azt a dokumentációt, ami alapján fel lehetne lépni. Hát akkor mi az, hogy csak jogosult?Teljes mértékben indokolt lenne az, főleg kiemelt beruházások esetén, hogy ahol visszaélés gyanúja merül fel, kötelező jelleggel nemcsak hogy kerüljön a teljes dokumentáció átadásra, megőrzésre, hanem bizony folytassák le azokat a vizsgálatokat, amelyek révén tisztítható a magyar nemzetgazdaság. Valódi piaci versenyhez hasonló folyamatokhoz kerülnénk közelebb. Nem azt mondom, hogy el lehetne érni, mert ilyen gazdaságpolitika mellett nem lehet tiszta piaci versenyt elérni, de legalább közelíteni lehetne afelé. Ide jöhetne akkor egy közbeszerzéseket érintő csomag. A Jobbik ezt letette az asztalra. Nagyon sajnáljuk, hogy itt sem artikulált érdemi véleményt a kormányzat.Közbeszerzési és közbeszerzési eljárásokat illető csomagunk három legfontosabb eleme mi lenne? A meghívásos pályázatok, eljárások azonnali megszüntetése, hiszen ez a korrupció melegágya. Mind az MSZP-kormányok, mind a Fidesz-kormányok alatt látható volt az az elképesztő visszaéléstenger, ami ezekkel kapcsolatban felmerült. Itt 10 százalékos, 20 százalékos önkormányzatokról már szállóigék születtek Magyarországon, ami szánalmas, és a nemzetgazdaságot elképesztő módon csonkítja, pusztítja és torzítja. Tehát ez fenntarthatatlan állapot. Második pontként a kiemelt beruházások automatikusan történő vizsgálatára tettünk javaslatot egy olyan állami hatóság vagy szerv által, amely nem a kormány, hanem közvetlenül az Országgyűlés ellenőrzése alatt áll. Itt, ebben a csomagban egyébként benne lehetne egy hasonló, tehát nem látjuk azt a kizáró okot, ami miatt ötévnyi, majdnem végig kétharmados kormányzás után a kormányzat egy ilyet ne tudott volna meglépni, ha akarta volna ezt. Harmadik pontban pedig az elfogadható árakról illene egy képletet felrajzolnunk, hogy melyek azok az árak, mondjuk, egy kiemelt beruházás esetén, amelyeket piaci folyamatok még indokolhatnak, és melyek azok, amelyeket már nem. Ily módon a visszaélések 90 százalékát a rendszerből ki lehetne zárni. Nagyon fontos az, hogy kisvállalkozókat az önök javaslata szerint lehessen csak figyelmeztetni bírságok helyett. Nagyon fontos - de azért a két modellt vessük már össze! Az egyik az eseteknek a 2-3 százalékát érinti, a másik az esetek 90 százalékát, és nehogy már az legyen a vége, hogy a rendszerszintű megoldás megint az ellenzéki padsorokból jön, önök pedig simogatják azt a bizonyos problémát, de azért érdemben nem foglalkoznak vele! Tehát nagyon kérem, hogy fogadják be a jobbító módosító javaslatokat. Adják be a saját nevük alatt, ez senkit nem fog zavarni ebben a Házban, csak történjen valami ezen a téren, és még egyszer mondom, az egésznek akkor van értelme, ha a transzatlanti beruházási megállapodás mentén a kormány végre á-t vagy b-t mond. Tehát mondják azt, hogy támogatják, és akkor lefolytatjuk azt a politikai csatát, amelynek révén megpróbáljuk önöket meggyőzni arról, hogy ez értelmetlen, ez Magyarország számára elképesztő veszélyeket rejt. Vagy jelentsék ki, hogy nem támogatják, és akkor többször ezt nem kell felhoznunk, nem lesz erről ennyi vita, és az érdemi kérdésekre talán több idő, energia marad. Nagyon jó lenne tehát ennek a csomagnak egy-két bizonyos eleme, ugyanakkor szeretném emlékeztetni mind államtitkár urat, mind a kormánypárti képviselőket arra, hogy a Gazdasági bizottságban lefolyt egy nagyon-nagyon termékeny vita. Ezen bizottságnak azért jellegzetessége, hogy a szakmai viták súlya egy kicsit nagyobb talán, mint a többi bizottságban, nem megsértve természetesen a többi bizottságot sem. Tehát egy nagyon érdemi és termékeny vita zajlott le, ahol rengeteg ellenzéki észrevétel került a jegyzőkönyvbe, és amelyek kapcsán lett volna a kormánynak ideje és lehetősége arra, hogy a most lerakott csomagjában érdemben reagáljon ezekre.Induljunk ki abból, hogy a fogyasztóvédelmi jellegű ügyek a GVH esetében 50 százalék fölötti vagy legalább körüli arányt képeznek, de mi van a fogyasztói csoportokkal? Mi történt amellett, hogy a jövőben létrejövőket lényegében betiltották, de az eddigiek működhetnek zavartalanul? Mi történik a termékbemutató-maffiával? Most pár olyan ügyet sorolok, amely szóba került, jegyzőkönyvbe került, és amely itt kellene hogy legyen előttünk egy csomagban, nem a technikai jellegű módosítások között, hanem az érdemi, a magyar emberek mindennapi életére kiható témák között. Tehát még egyszer mondom, a termékbemutató-maffiával a kormányzat teljes körben, teljes súllyal nem számolt le.A banki gyakorlat vizsgálata szintén egy olyan terület, amely - bár lehet PSZÁF-ről, amit az MNB-be integráltak, és ottani pénzügyi fogyasztóvédelemről beszélni, bár ez is nagyon csonkolt, de a GVH tekintetében is lehetne itt, ebben a csomagban erről érdemi megállapításokat tenni. Hiszen láthatjuk, hogy a végtörlesztés mentén 9 milliárdnyi bírságot szabtak ki, de a teljes volumen tekintetében és a visszaélések ismeretében nemcsak azt mondhatjuk, hogy ez kevés, hanem azt feltételezi, hogy rendszerszinten nem tekintették át ezt a teljes banki folyamatot, és a banki gyakorlat visszásságaival kapcsolatban nem léptek fel. Adódik a kérdés, hogy az áruházláncok hazaiakkal szembeni erőfölénye érvényesítése kapcsán tesz-e a kormányzat, illetve mondjuk, teremt-e olyan klímát, hogy a GVH tehessen vagy a Nébih tehessen, hogy az MNB bizonyos szervei tehessenek - mondjuk, ők nem pont ezen a területen, de más területen beavatkozhatnának. Azt látjuk ezen törvényjavaslatban, tehát az előttünk fekvő csomagban, hogy az élelmiszerlánc-felügyeleti díjhoz próbál azért hozzányúlni, és próbál egy kormányzati jogosítványt adni arra nézve, hogy különböző intézkedéseket hozhasson ezen a területen. De mi a problémánk? Ez a javaslat sem változtat azon, hogy az élelmiszerlánc-felügyeleti díjat egyes multicégek röhögve kikerülhetik, hiszen ha okosan rendezik a portfóliójukat, ha a cégvagyonukat okosan osztogatják különböző szeletekre, darabokra, szinte tökéletesen elkerülhetővé válik számukra az az élelmiszerlánc-felügyeleti díj, aminek a funkciója az lenne, hogy megvédje a magyar kis- és közepes vállalkozást, megvédje a magyar beszállítót, és terhelje a multit annyira, hogy a közteherviselés felé mozdítsa el ezeket. Ezzel szemben azt látjuk, hogy az önök itt, ebben a csomagban fekvő javaslata sem teszi lehetővé azt, hogy a magyar kis- és közepes vállalkozók könnyebben juthassanak az egyébként őket megillető gazdasági erőforrásokhoz, a multik pedig végre a közteherviselés felé mozduljanak el. Azt is látnunk kell, hogy elképesztő állami szubvenciók is torzítják a gazdasági versenyt, és hogy sem a Gazdasági Versenyhivatal, sem a kormányzat nem tud erre rezonálni, és nem tud érdemi intézkedésekkel beavatkozni. Ez legalábbis érdekes. Vegyünk egy területet, a körbetartozásokét. A körbetartozások problémakörét önök öt év alatt szintén nem tudták, nemhogy kellőképpen feloldani, lényegileg érinteni sem tudták a problémát. Csak az aszfaltiparban, ha azt emeljük ki, továbbra is jellemző, hogy 8-10 fős közvetítő cégek viszik el a haszon legnagyobb részét, lefölözik azt, és sokszor a kivitelezőhöz, tehát a két kézzel dolgozó emberekhez nem jut el semmi az érintett összegekből.Az én álláspontom az, hogy ezen technikai jellegű módosítócsomag nem helyett, hanem mellett a kormányzatnak ezzel is kellene foglalkoznia, hogy ne legyenek öngyilkosok a kifizetetlen beszállítók és dolgozók, vagy a magyar kis- és közepes méretű vállalkozások ne ilyen klímában töltsék a mindennapjaikat, és ebben a csomagban ez nem köszön vissza, és öt éve nem köszön vissza. Önöknek még három évük van garantáltan kormányzati pozícióban, hacsak nem következik be valamilyen vis maior, de elmondhatjuk, hogy az öt év cselekvési sora alapján tulajdonképpen már senki nem várja önöktől, hogy rendbe tegyék ezeket a területeket, pedig lehetne, még most is lehetne, itt kellene hogy legyen előttünk mindaz, amiről beszélünk. Az, hogy a 8-10 fős közvetítő cégek paradicsomát hozzák létre és engedik fennmaradni, miközben az egyszerű dolgozó magyar emberhez alig jut el valami, ez fenntarthatatlan. Ez vérlázító!Éppen ezért a Jobbik frakciója akkor tudna teljes mellszélességgel támogatni egy ilyen csomagot, ha elmondható lenne, hogy a normálisan élő magyar emberek mindennapjain is segítene az a hatásmechanizmus, amit kivált egy ilyen törvényjavaslat. Az önökének van egy-kettő jó pontja, ezt - még egyszer mondom - ne vitassuk el, de rendszerszinten nem nyúl hozzá az egészhez. Nincsen meg benne a lélekbátorság, ahogy önökben sem látszik az, hiszen termékeny vitákat eddig nem tudtunk ezekről folytatni, csak egyszer a Gazdasági bizottságban. Nagyon bízom abban, hogy most feláll egy kormánypárti képviselő, reagál ezekre a, nem vádakra, hiszen ezek jobbító szándékú észrevételek, kialakul egy termékeny vita, és végre úgy módosítják ezt a csomagot, hogy abból a magyar emberek számára valami termékeny, valami használható, előremutató legyen, olyan, ami mögött van vízió és van bátorság is. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nincs egy éve, hogy a most módosítani kívánt törvény hatályba lépett. A módosításokat látva azonban világos, hogy nagy részüket már a törvény elkészültekor be lehetett volna építeni, ha az előkészítés megfelelően zajlik, ha érdemi egyeztetések előzik meg. Így vissza kell hozni a törvényt, mert szembesültek a problémákkal, és ez a módszer folyamatosan rombolja a jogszabályok hitelességét. A jelen módosítás tartalmaz olyan elemeket, amelyek támogatandóak. [[13.10]] Ilyen például, mint ahogy ellenzéki társaim is mondták, a kis- és középvállalkozások szelídebb kezelése. Első alkalommal csak figyelmeztetést kapnának, nem büntetést; az intézkedést helyesnek tartjuk. Vannak azonban olyan intézkedések, amelyeknek iránya jó lehetne, ugyanakkor ahelyett, hogy számon kérhető, objektív szempontokat határozna meg, önkényes döntéseket épít a rendszerbe. Ilyen a közbeszerzési eljárásoknál a külön GVH-vizsgálat kérésének lehetősége. Helyes, ha a GVH soron kívül megvizsgálhat közbeszerzéseket, hiszen látjuk, különösen az EU-s pénzek felhasználásánál, hogy milliárdos kár éri az adófizetőket egyes szereplőkre direkt kiírt pályázatokkal, a valós verseny kizárásával. Csakhogy a külön eljárást csak a közbeszerzésekért vagy az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, jelen esetben Lázár János kérheti, minden további megkötés nélkül. Sajnos feltételezhető, hogy a miniszter nem minden gyanús közbeszerzést fog átküldeni a Versenyhivatalnak. Kérdés az, hogy másoknak miért nincs joguk a GVH-hoz ilyen kéréssel fordulni.Ami az egész törvénymódosítás rákfenéje azonban, az az élelmiszer-ipari kartellek kezelése. A módosítás alapján mezőgazdasági termék vonatkozásában nem megállapítható a gazdasági verseny torzítása, korlátozása vagy megakadályozása, ha a megállapodás a gazdaságilag indokolt, méltányolható jövedelem eléréséhez szükséges mértéket nem haladja meg, és e jövedelem megszerzésétől a megállapodás által érintett piac szereplője nincs elzárva, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének alkalmazására nem került sor. A törvény szerinti mentesülési feltételek fennállását az agrárpolitikáért felelős miniszter állapítja meg. Ez meggyőződésünk szerint visszaélésekre adhat lehetőséget; elég csak a földmutyikra gondolni. Ez azért is kifogásolható, mert a tapasztalatok szerint ezzel az önkényes kézi vezérléssel a kormány képtelen a tisztességtelen forgalmazói magatartást kiszűrni. Ez még akkor is kijelenthető, ha az Auchant a közelmúltban egy gigabírsággal büntették meg, hiszen a Nébih táblázata szerint, amely a tisztességtelen forgalmazói magatartással kapcsolatos bírságokat tartalmazza, ez kivételnek is tekinthető. Megállapítható, hogy a büntetési tételek jellemzően nem elrettentőek, a panaszok pedig folyamatosak. A jogalkalmazás hiányosságai, a hatóságok gyengesége miatt a kormány képtelen a beszállítók és a fogyasztók hatékony védelmére a profitmaximalizálással szemben.A mezőgazdasági kartellek kezelése rávilágít a kormány által előszeretettel űzött, egyedi ügyekre reagáló jogalkotás káraira és arra, hogy ennek a Gazdasági Versenyhivatal egyértelmű áldozata. Ez a törvényjavaslat ugyanis, némileg finomítva, a Tpttv.-be emeli a dinnyekartell során megalkotott botrányos kivételi szabályt, lásd a javaslat 16., illetve 21. §-át, amely gyakorlatilag kizárja, de legalábbis az agrárminiszter diszkrecionális és objektív szempontokat nem tartalmazó döntési kompetenciájába utalja a kartellezéssel kapcsolatos jogsértések szankcionálását agrártermékek vonatkozásában.A dinnyekartell gyönyörű példája volt, hogyan szorítják ki az autonóm GVH-t, ha éppen arra van szükség, és teszik a rendszert teljesen önkényessé, nemzetgazdasági érdekekre hivatkozva, amikről kiderült, hogy egyes Fidesz közeli politikus vállalkozók érdekei csupán. Még emlékszünk, a Gazdasági Versenyhivatal 2012. augusztus 27-én versenyfelügyeleti eljárást indított az összes nagy áruházlánc, beleértve a CBA-t, valamint a Magyar Dinnyeszövetség és a Magyar Zöldség-Gyümölcs Szakmaközi Szervezet és Terméktanács ellen, mivel azok megegyeztek a dinnye árában. Erre reakcióként 2012 őszén az Országgyűlés módosította a szakmaközi törvényt. A javaslatot maga a dinnyeexportőr fideszes képviselő, Pócs János nyújtotta be, mégpedig a szokásos módon, egyéni képviselői indítványként, nyilván mindenféle hatásvizsgálat és egyeztetés nélkül. Ennek értelmében a mezőgazdasági termékeket érintő, akár folyamatban lévő kartelleljárásokban a Gazdasági Versenyhivatal köteles kikérni a vidékfejlesztési miniszter állásfoglalását a hazai versenyjog alkalmazhatósága kérdésében, és eljárását csak ezen álláspont alapján folytathatja. A Gazdasági Versenyhivatal meg is kereste a vidékfejlesztési minisztert, és az általa adott válasz szerint nem volt megállapítható a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-a szerinti jogsértés a vizsgált magatartás vonatkozásában. Magyarul az erre hivatott szerv, GVH helyett az ahhoz nem értő, parciális érdekeket és lobbikat képviselő miniszter értelmezte a törvényt és döntött el versenyjogi kérdést. Hangsúlyozzuk, hogy lehet olyan jogszabályokat alkotni, ami a hazai termelőket védi a külföldi dömping ellen, lehet segíteni a hazai termelők piacra jutását és piacaik megtartását. Ez azonban csak mindenki számára világos, számon kérhető feltételek lefektetésével lehet. Már csak azért is, mert a Fidesz már rengetegszer bebizonyította, hogy az ilyen kivételezős eljárásokat nem az ország érdekeinek védelmére, hanem csak a saját holdudvar táplálására használja.Ugyanilyen, később egyedi intervenciós ügy volt az úgynevezett szemétkartell megmentése is. Igazán elegáns megoldással a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvénybe tették bele, hogy a GVH ne vizsgálhassa a 2012-13. év közötti hulladékgazdálkodással kapcsolatos közbeszerzéseket. A módosítás most januártól lépett hatályba, és hatására a versenyfelügyelet sem tisztességtelen piaci magatartást, sem versenykorlátozás tilalmának megsértését nem állapíthatja meg a szemétgyűjtési és -hasznosítási tenderekben indult eljárásai során.Egyetlen ügyben volt ilyen vizsgálat, az eljárást azonban a termékdíjtörvény értelmében meg kellett szüntetnie a felügyeletnek, mivel folyamatban lévő ügyekre is vonatkozott. A beterjesztés indoklása úgy szólt, hogy a hulladék gyűjtésére és hasznosítására kiírt közbeszerzések jellegüknél fogva igénylik, hogy az azokon induló felek egymással konzultáljanak és együttműködjenek. Ahelyett azonban, hogy meghatározták volna, hogy milyen együttműködések megengedettek, az egész szektort kivették a versenyszabályozás alól, tág teret engedve a fogyasztókat és az államot megkárosító kartellezésnek. Az ügyben tízmilliárdos büntetést is kiszabhatott volna a versenyfelügyelet, azaz a törvényjavaslat benyújtói tízmilliárdos kárt okoztak az államnak, és megint csak a mutyikultúrát erősítették. Ezeknek az egyedi beavatkozásoknak a hatása nagyon veszélyes, mert a Gazdasági Versenyhivatal előbb-utóbb teljesen elbátortalanodik, és a politikai jóváhagyásra fog várni. Különösen, ha egyes ügyekben a törvény szerinti eljárásainak az a következménye, hogy csökkentik a hatásköreit. Tudjuk, hogy a Fidesz holdudvarának ez a fajta politikai kézi vezérlés kedvez, de az ország és a jól működő gazdaság érdekeivel ellentétes. Köszönöm a figyelmet. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most lenne lehetőség a független képviselői felszólalásra és kétperces felszólalásokra, de ebben a műfajban senki nem kért szót, úgyhogy folytatjuk a képviselői felszólalásokat.A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr következik rendes felszólalásra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslatban megfogalmazott változtatások, illetve a gazdasági versenyhivatali eljárást segítő pontosítások az elmúlt egy-két év tapasztalatai alapján kerültek összeállításra.Önmagában az a tény, hogy a 2014. július 1. napján hatályba lépett átfogó módosításokat követően most ismét újabb módosításokról kell döntenünk, felveti azt a kérdést, hogy vajon mennyire megalapozottak a mostani javaslatban foglaltak, és mennyire voltak megalapozottak a 2014-ben foglaltak, hogy most ismét erről kell beszélnünk.A tisztességes piaci magatartásról szóló törvény hivatott arra, hogy mindazokat a piaci magatartásokat, amelyek a versenyt a fogyasztók kárára korlátozzák, tiltsa, valamint hogy az ezen magatartások elleni hatékony fellépés eszköz- és intézményrendszerét megteremtse. [[13.20]] Olyan magatartásokról van szó, mint például az autópályát építő cégek tisztességtelen háttér-megállapodása, ami drasztikusan emeli az árakat, és a verseny kizárásával osztja fel egymás között a piacot. Az autópályák és gyorsforgalmi utak építésével kapcsolatosan már évtizedes múltra tekint vissza a tisztességtelen piaci magatartás. Emlékezzünk csak Dávid Ibolya szavaira, aki talán akkor mondott igazat az elmúlt húsz évben, amikor is kijelentette, hogy 70:30 százalékban osztja fel egymás között azt a hasznot, amit pluszban rászámolnak, az éppen aktuális kormánypárt és az éppen aktuális ellenzék. Sajnos, ez jellemző volt az elmúlt 20-25 évre, ezért is mondhatjuk azt, hogy tart itt ez az ország, ezért is mondhatjuk azt, hogy azoknak a kormányzati erőknek, amelyek az elmúlt 25 évben kormányozhatták ezt az országot, ebben óriási felelősségük van, ezért is mondhatjuk azt, hogy ez a nagykoalíció, ami kialakult ezekben a kérdésekben, önöknek köszönhető, azoknak a XX. századi pártoknak, amelyek ezt az egész rendszert így, ahogy van, kialakították és felépítették.Vagy például olyan magatartásokról is beszélhetünk, amikor az üzleti döntéseket úgy befolyásolják, hogy az ajánlatkérés során olyan körülményeket teremtenek mesterségesen, ami a más szolgáltatással való tárgyszerű összehasonlítást kizárja. Például - hogy erre is mondjunk példákat - a közvilágítási rendszerek korszerűsítésénél előírnak olyan feltételeket, amelyeknek nyilvánvalóan csak egyetlen cég felelhet meg. Erre is kiváló példa kínálkozik: a miniszterelnök úr vejének cége, illetve ezen cég robbanásszerű fejlődése és hirtelen, talán nem váratlan piaci térnyerése. Kérdés, hogy ha ezt a közeget önök nem teremtették volna meg, vajon a miniszterelnök úr vejének a cége akkor is ilyen sikeres lenne-e, s így tudná nyerni ezeket a különböző beszerzéseket.Az előttünk fekvő törvény tehát ilyen esetek megelőzésére, illetve, ha már bekövetkeztek, ezek kezelésére vonatkozóan tartalmaz szabályokat. A hatályos törvényünk szövege a gyakorlati tapasztalatok alapján nem volt alkalmas ezen esetek megelőzésére, illetve a számos közismert példa tanúsága szerint ezen, már sajnálatosan bekövetkezett esetek kezelésére sem. Az előttünk fekvő módosítás azonban a törvény ezen hiányosságait nem küszöböli ki. A jelenlegi módosítási javaslat a valós problémák megoldására alkalmatlan, gátlástalan képmutatás a kormányzat részéről, hogy a jelen javaslathoz hasonló, látszatmódosításokkal maszatol ahelyett, hogy a már meglévő, írott jogszabályi rendelkezéseket mindenekelőtt saját maga betartsa, illetve ezt követően a piaci szereplőkkel következetesen betartassa. Lehet-e tenni, lehet-e cselekedni ezekben az ügyekben? Erre is engedjék meg, hogy mondjak egy példát! A Fővárosi Önkormányzat a Demszky-éra utolsó időszakában, tehát a 2010-ig terjedő négyéves ciklusban a közbeszerzések kapcsán 6 milliárd forint büntetést fizetett ki különböző cégek után. Erre megvolt a jól fölépített sémájuk, hogy miért is lett ez 6 milliárd forint, és milyen közbeszerzési eljárásokat folytatott le akkor a Fővárosi Önkormányzat. A törvények nem változtak, nem volt semmi más tényező, egyetlenegy tényező lett, hogy 2010-ben a Jobbik Magyarországért Mozgalom bekerült a Fővárosi Közgyűlésbe is, és a Fővárosi Önkormányzat közbeszerzési bizottsági elnöki pozícióját egy jobbikos képviselő, Szabó György látta el. Önök szerint 2010-től 2014-ig mennyi büntetést fizetett ki a Fővárosi Önkormányzat az előző ciklushoz mérten, a 6 milliárd forinthoz képest? Elmondom önöknek: nulla, azaz nulla forintot. Miért? Mert következetesen betartatták a jogszabályokat. Lehet ezen mosolyogni, csak tudja, Szabó Györgynek az volt az első lépése, hogy a legelső közbeszerzési munkájánál elment egy olyan találkozóra, ahol az azt a munkát végző cégek vezetői és megbízottjai ültek össze, és beült erre a tanácskozásra. Azt tapasztalta, hogy megbeszélték egymás között, hogy ki mennyivel számláz túl, ki hogy osztja vissza a pénzeket, és amikor elértek hozzá, akkor megkérdezték tőle: „És ön melyik céget képviseli?” Mondta, hogy ő nem céget képvisel, hanem a Fővárosi Önkormányzat közbeszerzési bizottságának az elnöke. Egyébként ez a beruházás abban a pillanatban meghiúsult, innentől kezdve visszavonták, és tudták nagyon jól, hogy mostantól kezdve egy olyan ember van ott, aki be fogja tartatni normálisan a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dolgokat. Tehát lehetne tenni, hiszen ez egy nagyon fontos kérdés lenne.Még egy utolsó példa. Már képviselőtársam említette a körbetartozások rendszerét. Igen, ilyen volt például a Bálna, a CET-projekt a fővárosnál, aminél megint kik voltak azok, akiknek a családjai tönkrementek? Azok a munkavállalók, akik a valódi munkát végezték. Az offshore-cégek jól jártak, amelyeket Demszky Gáborék bevontak ebbe a projektbe, mindenki jól járt, a fővállalkozótól kezdve mindenki; egyetlenegy olyan réteg volt, aki a munkát elvégezte, aki effektíven ott dolgozott, aki effektíven felépítette ezt a létesítményt, az ő családjaik bizony ebbe majdnem tönkrementek, sőt voltak olyanok, akik tönkrementek, hiszen ők nem kapták meg a pénzt.Magyarország sikerének kulcsa a gazdasági versenyképességben van, amely versenyképesség az elmúlt években nem javult jelentősen, a gyakran változó, gyakran követhetetlen szabályozás és szinte minden esetben következetlen végrehajtás az egyik fő versenyképességet rontó körülmény a korrupció mellett. Nem várható el reálisan tisztességes piaci magatartás akkor, amikor maga az állam teremt tisztességtelen viszonyokat és követ tisztességtelen gyakorlatot a gazdasági döntések során. Például itt is említhetnénk a trafikmutyit, a szerencsejáték és a kaszinók ügyét, a földbérleteket, az önkényes vasárnapi boltbezárásokat, és még sorolhatnánk. Csak amikor ezeket fölsoroljuk, így történt ez tegnap is, amikor a Btk. módosításáról volt szó, és itt a korrupciós részhez én hozzászóltam, és tényeket soroltam fel, akkor Répássy államtitkár úr nagyon megsértődött rajta, hogy ezeket a tényeket föl mertük sorolni, hogy mennyire következmények nélküli ez az ország, következmények nélkül meg lehet tenni azt, hogy például bizonyos gazdasági szektorokat csak úgy megszüntetünk vagy önök megszüntetik, és odaadják, mondjuk, a barátaiknak, ismerőseiknek, rokonaiknak. Így történt ez a trafiknál, és nem probléma az, hogy ebben ismét családok mennek tönkre. Vagy ugyanilyen tisztességtelen dolognak tartottuk mi a szerencsejátékkal kapcsolatos törvényt, a szerencsejátékkal kapcsolatos döntéseiket, amelynél az állam kárára, az állami cég, a Szerencsejáték Zrt. kárára hajlandóak voltak kijátszani ezt az egész piacot egy Andy Vajna nevezetű úriembernek, aki azóta is, köszöni szépen, nagyon jól él ebből a tevékenységéből, és tudja azt az egyébként sem kis vagyonát tovább gyarapítani, amivel eddig is rendelkezett. Tehát mindenképpen a tisztességes piaci magatartást leginkább az segítené elő, ha maga a szabályozó állam járna el tisztességesen, következetesen és kiszámíthatóan, nem úgy, ahogyan azt ma Magyarországon látjuk, bármerre tekintünk. És igen, Z. Kárpát Dánielnek egyértelműen igaza volt abban, hogy nincsenek illúzióink, nem hisszük, hogy önök meg fognak változni ebben a fennmaradó három, mondjuk, három és fél évben, amíg esetleg önök kormányozzák ezt az országot. Akkor fog megváltozni ez a helyzet, akkor fogunk tudni küzdeni akár a korrupció ellen, akár a piaci tényezőkkel kapcsolatos szabályok betartatása és minden egyéb mellett, ha egy gyökeres változás áll be az ország vezetésében; abban az esetben fogunk tudni változtatni, ha a XX. századi pártok valóban kikerülnek a hatalom gyakorlásából, és jönnek olyan, XXI. századi pártok, amelyek szakítanak azzal a hagyománnyal, amit önök az elmúlt 25 évben Magyarországon kialakítottak és felépítettek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételt felszólalásra Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy XXI. századhoz méltó vitához álláspontunk szerint az is hozzátartozna, hogy az valódi vita legyen. Most a szélbe kiáltott szavak óráját éljük e tekintetben, és nagyon reméljük azt, hogy legalább a jegyzőkönyvvezetők terhelése nem lesz indokolatlan, hiszen a jegyzőkönyvben megmarad, amit mondunk, de ki kell hogy kényszerítsünk ezzel néminemű kormányzati cselekvést, válaszrendszert. Ez enyhén szólva hiányos. Akkor beszéljünk tehát arról, hogy ha lenne a kormányzatban bátorság - mint ahogy sajnos jelen pillanatban nincsen -, akkor hogyan nyúlhatna hozzá ehhez a rendszerhez. Sőt, fogjuk meg a probléma eredőjét! Hogy lehet az, hogy Magyarországon akár magánszemélyt vizsgálunk, akár kis- és közepes méretű vállalkozást, azt látjuk, hogy a brutális adóterhelés - azon túl, hogy a szegények adója, a 27 százalékos áfa szintén európai rekordon áll - megbénítja a gazdaságot, torzítja a versenyt, és ezzel szemben nemhogy nem avatkozik be a kormány, hanem mit csinál? [[13.30]] Több mint negyven új adót vezet be vagy emel meg régieket, tehát ez negyven adótípusra vonatkozik, és azt is elmondhatjuk, hogy olyan egzotikus adófajtákat is bevezet Magyarországon, mint a művirágokra vagy az engem annyira nem érintő samponokra vonatkozó adó. Tehát elmondható az, hogy egy elképesztő környezetet alakítanak ki.Nézzük meg, hogy mit csinálnak magánszemélyek esetében! Most jön egy 1 százalékosra tervezett személyi jövedelemadó-csökkentés, amit én nemhogy támogatok, maximálisan támogatok, a szurkolója vagyok, a fanja vagyok. Azt mondanám, mondjuk, hogy az áfacsökkentés, ami az alapvető élelmiszereket és a gyermeknevelési cikkeket érinti, és a Jobbik mind a kettőt 5 százalékra szállítaná le évek óta, ez talán annyiból lenne fontosabb, hiszen a szétterülő hatása nagyobb lenne, mint ennek az 1 százalékos csökkentésnek - de ne legyünk ellendrukkerek, értékeljük azt, ami van!A gazdasági teljesítményből sokkal több kiférne. Pont Varga Mihály volt az, aki a nagyon illusztrisnak tervezett számokat felvezette most a hét elején. Ha valóban ennyire pörög az a GDP, amit főleg külföldi hálózatok, multicégek tevékenysége alapoz meg, abból férne több kedvezmény is a magyar családok számára. Nem látjuk ezeket. De nézzünk egy OECD-felmérést, amit talán még az államtitkár úr sem fog vitatni, és talán még a kormánypárti képviselők sem, ennek alapján csak a belgák, az osztrákok és a németek adóznak többet nálunk. És sajnos - bárcsak ne így lenne - a családi adókedvezmény sem javít a helyzeten, pedig ezzel szoktak takarózni lakossági fórumokon kormánypárti politikusok. A vizsgálat szerint tavaly az átlagbér - még egyszer mondom, az átlagbér - adóterhei 36 százalékra nőttek, és még az 1 százalékos engedmény után jövőre is a negyedik legjobban adóztatott gazdaság leszünk ezen a téren, a magánszemélyek helyzetének figyelembevételével. Megnézhetjük azt is, hogy mi van a környező országokkal. Romániában és a Szlovákiának nevezett országban az adóék több 10 százalékkal mérsékeltebb, alacsonyabb jelen pillanatban, mint hazánkban. És mégis mit csináljon az ember, ha kis- és közepes méretű vállalkozó, mondjuk, beszállító, mondjuk, olyasvalaki, akit nem fizettek ki a Megyeri hídnál vagy máshol, a körbetartozási lánc legalján van, és azt látja, hogy ebben a csomagban még mindig csak a figyelmeztetés és a bírság közti különbségtételről beszélünk; még mindig csak arról beszélnek, hogyha a közbeszerzésekért vagy az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter olyan esetet tapasztal vagy a GVH olyan esetet tapasztal, ahol visszaélések merülnek fel, akkor jogosult lehet az iratok átadására. Mi az, hogy jogosult lehet? Legyen kötelező, folyjanak le kötelező jelleggel a vizsgálatok, a körbetartozásokat számoljuk fel, akár egy olyan állami építésügyi hatósággal, amely ki tud szállni, és a szankciórendszerébe beletartozik, hogy felfüggesszen bármilyen megaberuházást akkor, ha magyar kis- és közepes méretű vállalkozás nincs kifizetve. Nem az a célunk, hogy leálljanak beruházások, de ahol működik ilyen rendszer - német nyelvterületen például -, ott elmondható, hogy pusztán a szankció fenyegető súlya elegendő ahhoz, hogy ezek a visszaélések a legtöbb esetben ne következzenek be, vagy ezek a láncolatok el se induljanak. Nagyon röviden vizsgáljuk meg, hogy mivel szembesül az ember, hogyha vállalkozó. Azzal, hogy a garantált bérminimum 122 ezer forint. Megint csak olyan, interneten is keringő példákra utalunk, amelyek olyan adatsorokat tartalmaznak, amelyek bárki számára hozzáférhetők. A garantált bérminimum tehát 122 ezer forint. Egészségbiztosítási járulék tekintetében 12 810 forint fizetendő ezután, munkaerő-piaci járulék tekintetében 2745 forint, nyugdíj-biztosítási járulékot illetően 12 200 forint, és a szociális hozzájárulási adó, amit - milyen érdekes a neve is, ahogy megváltoztatták - már nem feltétlenül az eredeti célra kell fordítani, lehet egészen másra is elszórni, ennek mértéke ez esetben 37 057 forint. A fizetendő járulék összesen havi 64 812 forint, a 122 ezres garantált bérminimum után. Erre jönnek a különböző adótípusok, amelyek a személyi jövedelemadó tekintetében megvalósulnak, vállalkozói kivét esetén, a fizetendő szja minden további esetben, az osztalékalap utáni szja, és sorolhatnánk reggelig. Elképesztően túladóztatott környezetben kiszárítják a gazdaságot Magyarországon. És ebben a kiszáradt gazdaságban tisztán piaci alapon megvalósuló versenyről igen nehézkes beszélni, hiszen állami szubvenciók ezen felül torzítják a piacot, a kiszolgáltatott magyar kis- és közepes méretű vállalkozók, beszállítók érdekében nem látjuk azt, hogy bárki is érdemben kiállna, hiszen mi lett azokkal, akiket nem fizettek ki, és mondjuk, a 2010-es kormányváltáskor itt a téren átadták a panaszaikat vagy bármilyen másik fórumon, hány ember lett kártalanítva, hányan ülnek börtönben a korábbi szerződés aláírói közül. Azt látjuk - és bárcsak ne ezt látnánk -, hogy nincsenek következmények, és még mindig erről vitatkozunk, hogy kötelező jellegű bírságot szabjanak ki, ami egyébként az árrögzítés esetében indokolt, vagy pedig figyelmeztetés is lehessen. Még egyszer mondom, támogatom, hogy a magyar kis- és közepes vállalkozások figyelmeztetéssel is megúszhassák azt, amit eddig adott esetben kötelező bírsággal kellett hogy átvészeljenek. Mi ezt támogatjuk, de nyúljanak már hozzá az egészhez rendszerszinten, hiszen ezeket a vitákat évről évre lefolytatjuk a parlamentben, nagyon sokszor csak a levezető elnök és a jegyzők személye változik, de azt mondhatjuk, hogy majdnem ugyanazokkal ülünk egymással szemben 2010 óta, ugyanezeket a típusú vitákat folytatjuk, és nem történik semmi. Elképesztő erőforrás-pazarlás ez, egy olyan időszakban, amikor a magyar népességfogyás még mindig rekord közeli sajnálatos módon, százezer alatt van még mindig a megszületett gyermekek száma. Tehát a gazdasági állítólagos fejlődés kivetülő hatása, multiplikátor hatása nem érvényesül, nem érezhető a mindennapi ember életében, nem fér hozzá könnyebben az oktatási rendszerhez; nem fér hozzá könnyebben az egészségügyhöz; nem születik több gyermek, az alapvető élelmiszerek a brutális uniós rekorder áfa miatt még mindig horrorisztikusan drágák; a gyermeknevelés még mindig egy adóztatott luxustevékenységnek számít Magyarországon, hiszen az ezt illető családi adókedvezmények sem tudják az adóterhelést olyan mértékűre csökkenteni, hogy az európai negyedik legjobban adóztatott helynél valami kedvezőbbet, valami, az emberek számára jobbat érjünk el. Éppen ezért, ha arról beszélünk, hogy hogy jutottunk el ide, látható: a XX. század módszereivel, a XX. század elmaradott, poros, dohos politikai vitáival, ezzel a langyos lábvízzel, ahol soha nem történik semmi. Ezzel szemben mi azt kérjük önöktől, hogy végre a XXI. század kihívásainak, módszereinek megfelelően folyjanak le a termékeny viták, cselekedjenek. Erre kaptak felhatalmazást a választóiktól, nem a langyos üldögélésre, nem arra, hogy ugyanazokat a vitákat lefolytassuk félévente! Szedjék össze, kérem, a lélekbátorságukat, és forduljon végre a beszéd cselekvésbe, mert ha ez nem történik meg, nemcsak az történik, hogy a következő három évben lefolytatjuk ugyanezeket a vitákat, mert ne féltsenek minket, le fogjuk folytatni ugyanezeket a látszólagos vitákat, akár válasz nélkül is, de a választók bizony le fognak vonni ebből olyan következtetéseket, amelyek lehetetlenné fogják tenni, hogy 2018-tól önök kormányozzák ezt az országot, hiszen önök a saját választóiknak is meg kellene hogy feleljenek azzal, hogy ezen felvetett kérdésekre válaszokat adnak. A döntés az önöké. Mi már átléptünk a Rubiconon, XXI. századi jobbító, pozitív, termékeny javaslatokkal álltunk ide. Most önökön a sor, döntsék el, hogy a XX. században maradnak, vagy pedig jönnek utánunk a XXI.-be. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Berke Barna államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Megadom a szót. Harmincperces időkeret áll államtitkár úr rendelkezésére. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A frakciók vezérszónokainak, mindazoknak, akik az asztalon lévő törvényjavaslat tartalmi tárgykörében érdemi, akár egyetértő, akár kritizáló hozzászólást tettek, ezen hozzászólásokat megköszönjük természetesen, meg fogjuk fontolni, és külön köszönjük a támogató megjegyzéseket. Több szónok elhagyta az üléstermet, ezért is engedjék meg, hogy nagyon fókuszáltan és röviden reagáljak néhány mondatban. Én az első hozzászólásom legelején azért tértem ki arra, hogy a benyújtott törvényjavaslat tematikája, tárgya szerint miről szól; mit jelent a gazdasági verseny joga; mit jelent a Gazdasági Versenyhivatal működése; mit jelent az, hogy hazai, magyar; a versenytörvényben a GVH által alkalmazott versenyjogról van-e szó bizonyos területeken; és mit jelent az, hogy az európai unió jogáról és annak alkalmazásáról van szó... [[13.40]] Tehát mindezen szakmai kérdésekre, amelyeknek persze nyilván lehet a megközelítés szerint politikai tartalma is, mindezekre azért tértem ki, hogy az Országgyűlésben a törvényjavaslat megtárgyalása és vitája egy érdemi és komolyságot jelentő mederben, tematikai mederben történjék, és ne pedig az valósuljon meg, hogy egy sokszor bepörgetett palettakerék ilyen-olyan elemeit az egyik képviselőcsoport emlegesse, darálja. [[Z. Kárpát Dániel: Ez a parlament sajátossága, az általános vita.]] Én szerencsére kevés alkalommal hallom, de már nem először. Arra szeretném csak a figyelmet felhívni, hogy számos tematika, amire itt az egyik képviselőcsoport utalt, megvitatásra kerül a maga helyén az új közbeszerzési törvény szabályozásakor, nyilvánvalóan a költségvetési vitában is, számos szakterület vagy szakpolitika vitájában. Az olyan kérdéseket pedig, amelyeket, azt hiszem, bárki által ebben az országban komolyan vehetőnek nehezen tekinthetünk, mint amikor pusztán fölsorolnak népszerűsködő célokból problémákat, amelyek léteznek, a hatóságok is tudják, minden bizonnyal a törvényhozásért felelős emberek is tudják, viszont semmiféle megoldást vagy megoldási javaslatot nem mondanak rá, és ezeket újra és újra hallani, az eléggé kontraproduktív. [[Z. Kárpát Dániel: Nem történik semmi, és ezt még végig is kell hallgatni!]] Hadd utaljak csak arra, amikor én azt mondtam a mostani bevezetőben is - még egyszer mondom, a gazdasági verseny jogáról, annak tematikai keretéről beszélünk, ez az előterjesztés vagy a javaslat tárgya -, és mondtam az elején, hogy több okból is egy átfogó meggondolást adunk a törvény különböző részeinek, így például a fogyasztóvédelemnek, ami a mostani javaslatnak valóban nem tárgya, de hadd említsem, hogy amint azt a GVH beszámolójából néhány héttel ezelőtt hallottuk, a fogyasztói érdekek sérelme vagy a fogyasztók megtévesztését jelentő vállalkozói magatartások üldözése, tettenérése és szankcionálása egy olyan feladat, amely folyamatosan prioritása, fókusza a Versenyhivatalnak. De a józan ész szerint is és sok más hatósági tevékenységben is látjuk azt, tapasztalhatjuk azt - nem most, nem az elmúlt egynéhány évben, hanem gyakorlatilag folyamatosan -, hogy a jogsértésre épülő tevékenység és annak a tilalmazása és az az ellen való hatósági fellépés egyfajta követő esemény. Ezzel arra akarok utalni, hogy kardinális jelentősége van megítélésünk szerint, és ezen mi dolgozunk - és erre vonatkozóan egyetlen szót nem hallottam egy bizonyos képviselőcsoporttól sem -, mi dolgozunk azon, hogy a fogyasztói tudatosságot milyen eszközökkel, milyen forrásokkal kell erősíteni, annak érdekében, hogy ne állandóan újratermelje magát az a szituáció, hogy különböző jogsértő ténykedések, műveletek, manőverek emberek csoportjait nehéz helyzetbe hozzák. [[Szilágyi György és Z. Kárpát Dániel közbeszól. Az elnök csenget.]] Tehát ehhez egy józan, normális, megfontolt cselekvésben kell hozzáállni, és a fogyasztói, a gazdasági szereplőként tételezett emberek vagy akár kisvállalkozások fogyasztói létének a tudatosságát, az informáltságát kell segítenünk különböző szektorokban, a gyógyulást segítő eszközök tekintetében, a pénzügyi szektorban, és még sorolhatnánk. Tehát ezt csak egyfajta szemléleti kérdésként akartam fölvetni, mert még egyszer, hiába hangsúlyoztam azt, hogy ma itt miről van szó a törvényjavaslat kapcsán, különféle szabadon választott köröket futva merültek föl olyan kérdések [[Z. Kárpát Dániel: Uram! Általános vita van… Az elnök csenget.]] , amelyekre legalább ennyiben szerettem volna reagálni. Ami pedig a javaslathoz magához teljesen korrekt módon kapcsolódó, akár kritikai észrevétel is, azokat természetesen megfontoljuk, de azt tudnia kell mindenkinek, és úgy gondolom, tudják is, akik ebben a Házban képviselőként dolgoznak, hogy a jogalkotási ütemezést sok területen, így a versenyjogban is az európai uniós jogalkotások implementálása részben meghatározza. Ezt is követjük nyilván a versenyjog terén is, és amikor valóban, én is úgy fogalmaztam, hogy bizonyos technikai jellegű szabályok vannak ebben a törvényjavaslatban, akkor nem azért fogalmaztunk így, vagy mások nem azért fogalmaztak így, mert ezek jelentőségét akarták csökkenteni, hanem azért, mert ha azt látjuk a törvényjavaslatban, hogy módosul egy rendelkezés, egy határidő, egy közzététel, egy iratbetekintés, egy olyan passzus, amelyik arra vonatkozik, hogy fúziókontroll-eljárásban mikortól gyakorolhatja az irányításszerző ezt az irányítási pozícióit, ezek kis kérdéseknek tűnnek, de ezek a gyakorlatban, akár a hatósági eljárásban, akár a piaci szereplők szempontjából valós, jelentős, gyakorlati tétre menő kérdések, és ezekkel érdemes foglalkozni.Ami a közbeszerzések során fölmerülő versenyjogsértést illeti, ott megint egy kis félreértés van, lehet, hogy figyelmetlenségből, lehet, hogy tudatosan. Amit ez a törvényjavaslat rendezni kíván, és itt megint fölhívom a figyelmet arra, hogy ha van egy adott tematika, és arról fókuszáltan nem tud hitelesen, szakmai alapon beszélni valaki, akkor a nagyobb kontextusokban még inkább képes elveszni és megfelelő józansággal a megfelelő megoldások iránt érzéketlen lenni. [[13.50]] Szóval tehát, amiről itt a közbeszerzések és a versenyhatósági adatfelhasználás kapcsán most szó van, az az, hogy az adatmegszerzés, az adattovábbítás, az adatfelhasználás törvényi alapját kellett rendezni. Ha nem rendezzük, rosszat teszünk, mert elveszünk egy fellépési, tényfeltárási, bizonyítékszerzési lehetőséget. Megjegyzem, ha ráfókuszálunk az itt lévő tematikára és arról beszélünk, akkor persze azt is tudhatnánk, hogy a GVH tényfeltárási, bizonyítási eszköztára ezen túl is igen kiterjedt. Bejelentés nélküli rajtaütéses vizsgálatot tarthatnak egy vállalat székhelyén vagy privát lakásokon. [[Z. Kárpát Dániel: Ön is tudja, hogy azért nem szokott megtörténni, mert nem kapják meg az engedélyt. Ön is jól tudja, ez a baj. Az elnök csenget.]] Nagyon sokszor megtörténik megfelelő bírói eljárási kontroll mellett. [[Z. Kárpát Dániel: Igen, de nem kapják meg az engedélyt.]] Nagyon sokszor megtörténik nagyvállalatok, kisebb vállalatok tekintetében egyaránt. Ami pedig az agrárszektort illető speciális szabályozásra vonatkozik, amit szintén többen említettek, egy mondatot szeretnék ezzel kapcsolatosan itt most mondani. Mi abba az irányba dolgozunk, és ez a törvényjavaslat is azt az irányt szolgálja - ha figyelmesen elolvassák, majd konstatálják -, hogy a Gazdasági Versenyhivatalnak a versenyjog alkalmazása körében a hatáskörét, a kompetenciáját, ahhoz hasonlóan, mint ahogy ez más nyugat-európai országokban is van, megteremtsük. Azzal hasonlóan szabályozzuk, hogy tudniillik a helyi piacot érintő gazdasági piaci cselekvéseket, együttműködéseket, vállalkozások kooperációit tekintve létezhet speciális nemzeti szabály, amit a nemzeti versenyhatóság ekként érvényesít. Amikor pedig az európai dimenziójú piaci gazdasági cselekvésről van szó, ott belépnek azok a szabályok, amelyek az Európai Unió jogforrásaként összeurópai szabályozási eljárási rezsimet jelentenek.Ezt is érdemes tekintetbe venni, amikor megpróbálják értelmezni, hogy miről is szól ez az agrárszektort érintő jelenlegi módosítási javaslat ebben a törvényben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön, azaz holnap 16 óráig van lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy Lukács László György jobbikos képviselőtársunk és Schmuck Erzsébet LMP-s képviselőtársunk napirend utáni felszólalását visszavonta. Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm képviselőtársaim, a jegyzőkönyvvezetők, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak a munkáját. Az Országgyűlés jövő héten kedden 11 órakor folytatja ülését. Mindenkinek szép napot kívánok. Viszontlátásra jövő héten kedden. Köszönöm szépen. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 14 óra 01 perckor ért véget.]]