[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 15. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Simicskó István és Tordai Bence jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes belügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2930. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat előkészítése során a Belügyminisztériumot az a szándék vezérelte, hogy további jogintézményeket teremtsen a biztonság, a terrorellenes küzdelem és az illegális migráció elleni harc területén. Ezekről a célkitűzésekről és a törvényjavaslat tartalmáról a belügyminiszter úr vezetésével 2018. október 25-én hétpárti tájékoztatót tartottunk…
Kérem szépen, Kontrát államtitkár úr mikrofonját kapcsolják be, mert nincs hang. [[Kontrát Károly elé kézi mikrofont helyeznek.]]
Köszönöm a segítséget. Ezekről a célkitűzésekről, a törvényjavaslat tartalmáról a belügyminiszter úr vezetésével 2018. október 25-én hétpárti tájékoztatót tartottunk a Belügyminisztériumban. Ez már hagyomány… [[Dr. Vadai Ágnes: Hétpártit?]] Hétpártit, igen. Ahogyan az is, hogy a miniszter úr felkérte a részt vevő frakciókat, az ott megjelent képviselőket, hogy amennyiben szövegszerű módosító javaslatuk van, azt írásban küldjék meg annak érdekében, hogy azokat érdemben megvizsgálhassuk. Ezzel a lehetőséggel a Jobbik élt, a szövegszerű javaslataikat megvizsgáltuk, és abból többet is támogattunk. Varga-Damm Andrea képviselő asszony akit köszöntök egyébként, ha idefigyel, megtisztel a figyelmével javaslataiból, amit megkaptunk, többet is támogattunk. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem jellemző, hogy megszólítanak!]] 2010 óta felére csökkent a közterületen elkövetett bűncselekmények száma. De a biztonság olyan közösségi érték, amelyért mindig többet kell tenni, mint tegnap vagy tegnapelőtt. Magyarország biztonsága érdekében tovább növeltük a közbiztonságra, határvédelemre fordított kiadásokat, és további hatékony eszközöket kívánunk adni a rendőrség kezébe. Ennek szellemében a törvényjavaslat egyik fontos újítása az úgynevezett „szitakötőprojekt” megvalósítása, amely biztosítja a rögzített kamerafelvételek központi tárhelyen való tárolását. A rendszer teljes kiépülésével megszűnik a felvételt készítő szervezetek, hatóságok helyi adattárolása, így egyszerűsödik az adatmegismerés folyamata a bűnüldöző szervek számára. A javaslat számos garanciális elemet tartalmaz annak érdekében, hogy ezen adatok tárolása és továbbítása a lehető leghatékonyabb legyen. Felhívom a figyelmet arra is, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság a normaszöveg kialakításában aktívan közreműködött, amit most is köszönünk. Az egyeztetések eredményeképpen a hatóságnak semmilyen észrevétele nem maradt fenn, azok maradéktalanul, teljes mértékben beépültek a jelen javaslat szövegébe. Tisztelt Országgyűlés! A terrorcselekmények rendkívül gyors és eredményes felderítői tevékenységet követelnek meg. Fontos emlékeztetni arra, hogy a brüsszeli és párizsi terrorcselekményeket elkövető személyt a magyar nyilvántartási eszközök segítségével tudtuk beazonosítani. Érdemes megemlíteni azt is, hogy Londonban például több mint 30 ezer kamera van, és nincs olyan közösségi gépjármű, amelybe ne lenne kamera beszerelve. Ennek is köszönhető a terrorellenes tevékenység, a terrorellenes küzdelem hatékonysága. A rendszer a javaslat szerint fokozatosan kezdi meg a működését. Első ütemben Budapest főváros közigazgatási területén valósul meg a közterület-felügyelet és a Budapesti Közlekedési Központ Zrt. felvételei vonatkozásában. Jelenleg kizárólag a fővárosban tervezzük a kihirdetést követő 6. hónapban bevezetni. A rendszer kiépítése a későbbi ütemekben országosan is megvalósulhat. Nagyon fontos a hivatásos személyi állomány megfelelő elismerése, megfelelő illetmény biztosítása. A törvényjavaslat módosításai közül kiemelem a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományára vonatkozó módosításokat. Az állomány illetményfejlesztése 2019 januárjában is folytatódik úgy, ahogy ezt korábban megígértük. Kiemelt cél, hogy a hivatásos rendvédelmi életpálya továbbra is vonzó legyen a fiataloknak. Átlagosan újabb 5 százalékkal nő a hivatásosok illetménye 2019. január 1-jétől. Ezzel megvalósul a béremelés teljes üteme. A rendvédelmi hivatásos állomány életpályamodellje keretében a hivatásos állomány illetménye 2015. július 1-je az új szolgálati törvény hatálybalépése és 2019 között átlagosan 50 százalékkal emelkedik. Ezzel a kormány és a Belügyminisztérium teljesítette erre vonatkozó ígéretét. A rendőrök, a katonák, a katasztrófavédők és a szolgálatok hivatásos állományú tagjainak anyagi és erkölcsi megbecsülése ezzel az intézkedéssel jelentős mértékben javul. A Nemzeti Védelmi Szolgálat hatásköre a korrupciós cselekmények minél eredményesebb felderítése érdekében a jövőben a rendőrség, a büntetés-végrehajtás és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv munkavállalóira is kiterjed a javaslat szerint. Egy uniós irányelv, a NIS-irányelv alapján az alapvető szolgáltatásokat és bejelentésköteles szolgáltatásokat teljesítő szervezeteket, például webáruházakat érintő informatikai biztonsági eseményeket kezelő szerv a jövőben a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat lesz. A korrupció elleni további küzdelem érdekében a Nemzeti Védelmi Szolgálat jogköre egyrészt kiterjesztésre kerül a rendőrség, a büntetés-végrehajtás és az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság munkavállalóira. Másrészt a munkáltatói jogkör gyakorlója soron kívüli előléptetés és vezetői kinevezés előtt szakvéleményt kérhet a Nemzeti Védelmi Szolgálattól. Harmadrészt pedig lehetősége lesz a rendőrségi törvény alapján titkos információgyűjtést alkalmazni a védett szerv korrupciós kockázatának beazonosítására. Tisztelt Országgyűlés! A vízgazdálkodási törvény alapján az engedély nélkül létesített kutakkal kapcsolatban a bírságmentességi moratórium ez év december 31-ével lejárna. A most benyújtott és jelenleg tárgyalt törvényjavaslat ezt a határidőt 2020. december 31-ig még egyszer mondom, ezt a határidőt 2020. december 31-ig meghosszabbítja. Tehát aki engedély nélkül vagy engedélytől eltérően létesített kúttal rendelkezik, még két évig bírságmentesen bejelentheti azt a hatóság felé. A TEK-nek lehetősége lesz arra, hogy a külföldön megrendezésre kerülő, kiemelt terrorfenyegetettségűnek minősített nemzetközi sportrendezvényeken részt vevő magyar sportolók védelmében személy- és létesítményvédelmi feladatokat lásson el a fogadó állam együttműködésével. A Tibek lehetőséget kap arra, hogy amennyiben rendelkezésre álló PNR-adatai alapján egyértelműen állást foglalni nem lehet, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságon keresztül kezdeményezzen intézkedést. A polgárőrség egyesületi alapon működik, így megyei szervei önállóak. A törvényjavaslat szigorítja a megyei szervek vezető tisztségviselőire vonatkozó előéleti követelményeket. [[9.10]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A közlekedésbiztonságot növeli, hogy a tengelysúlymérő kamera képfelvétele alapján a törvényjavaslat lehetőséget biztosít a felelősségbiztosítással nem rendelkezők kiszűrésére. A titkos információgyűjtésre vonatkozó garanciális szabályok további szigorítása érdekében a törvényjavaslat kimondja, hogy a lehallgatást, küldeménymegfigyelést és informatikaieszköz-megfigyelést a jövőben kizárólag a szakszolgálat végezhet. A Vizek-projekt keretében megtörténik a különböző vízügyi nyilvántartások elektronizálása. Ez 2020. január 1-jével lép hatályba. Az Alkotmánybíróság a bírákra vonatkozóan megsemmisítette azt a rendelkezést, amely szerint az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója is elrendelhette az ellenőrzést. A most benyújtott tervezet megszüntetve ezt a lehetőséget, az Alkotmánybíróság által nem vizsgált egyéb esetekben is felhatalmazza a főigazgatót arra, hogy nemzetbiztonsági kockázat észlelése esetén a szerv azon vezetőjét értesítse, aki már jogosult a nemzetbiztonsági ellenőrzés elrendelésére. A hatályos szabályozás előírja, hogy a száz főnél nagyobb létszámmal üzemelő, ipari és mezőgazdasági tevékenységet végző vállalkozásoknál a tűzvédelem biztosításáról megfelelő szervezettel, tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személlyel, illetve szolgáltatás igénybevételével kell gondoskodni. Pusztán az alkalmazottak létszámán alapuló szigorú szabályozás fenntartása a jövőben nem indokolt, a gazdálkodó szervezet maga döntheti el, hogy a megfelelő tűzvédelem biztosításáról milyen módon gondoskodik. Ezt célozza a benyújtott javaslat. A közlekedési szolgáltató lehetőséget kap arra, hogy a menetdíjat meg nem fizető vagy az utazási feltételeket egyéb módon megszegő utast a lakcímnyilvántartás adatainak segítségével azonosítsa. Felhatalmazást kap a kormány arra, hogy a kiberbiztonsággal kapcsolatos korai figyelmeztetés szabályait meghatározza. Tisztelt Országgyűlés! A most tárgyalt törvényjavaslat biztosítja, hogy a bűnüldözés és a terrorellenes küzdelem területén eddig elért eredményeinket megtartsuk, és alkalmazkodjunk ahhoz a megváltozott helyzethez, amely Európában az illegális migráció következtében kialakult. 2019-ben is a biztonság lesz az első. Ehhez a kormány biztosítja a szükséges forrásokat, a szükséges támogatást a források és a technikai, jogi eszközök tekintetében is. Tisztelt Országgyűlés! Ez a törvényjavaslat Magyarország és a magyar emberek biztonságát szolgálja, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy ezt a javaslatot tárgyalja meg és támogassa. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő, az egyes belügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/2930. számú törvényjavaslat 32 törvény módosítását tartalmazza. Az előterjesztés célja olyan jogalkotási feladatok rendezése, amelyek önálló törvényként történő elkészítése nem indokolt, valamint olyan törvények módosítására irányul, amelyek módosítása egyéb okból, elsősorban a jogalkalmazói gyakorlat során felmerült problémák kezelése és jogharmonizációs feladatok miatt vált szükségessé. A törvényjavaslat három legfontosabb tématerülete, ahol a módosítások történnek, véleményem szerint a következők: 1. a kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolása; 2. a vízgazdálkodásról szóló törvény módosítása; 3. az információbiztonsági szervezetrendszer átalakítása. Erről a három tématerületről szeretnék egy kicsit részletesebben szólni. Kiemelendő a kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolására vonatkozó szabályozás. Ezen szabályozás célja, hogy a megvalósítás első ütemében a műszaki és technikai feltételek fennállása esetén a főváros közigazgatási területén a közterület-felügyelet, a személyszállítási szolgáltató és a közút kezelője által rögzített kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolását és az ágazati törvényekben adatmegsemmisítésre feljogosítottak részére az adatkezelést egyedi informatikai alkalmazás útján biztosítsa olyan módon, amely lehetővé teszi a gyors és hatékony feladatellátást. A megvalósítás további fázisaiban a műszaki és technikai feltételek fennállása esetén mindezen feladat, tehát a központi tárhelyen való tárolás országosan a rendőrség által üzemeltetett képfelvevők és közlekedésrendészeti intézkedése során a közút kezelője, a közterület-felügyelet, a pénzügyi szolgáltatási és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végzők esetén a személy- és vagyonvédelmi tevékenységet végző vállalkozó képfelvétel-készítési jogosultsága körében, valamint az útdíjszedőknek az útdíjellenőrzésre jogosult szervek útdíjellenőrzési tevékenységi körében valósul meg. Amennyiben a felvételek a központi tárhelyen kerülnek rögzítésre, az arra jogosultak részéről az adatigénylésre kizárólag a tárhelyszolgáltató által biztosított egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével kerülhet sor, hiszen ezekben az esetekben a személyes adatnak tekinthető felvételek helyi tárolási lehetősége kizárt. A szabályozás a képfelvételek készítésére jogosultak jogosultságait nem érinti. A tárhely szolgáltatója kizárólag a felvételek elhelyezését biztosítja. A felvételek készítésére jogosultak által rögzített adatokból a hatóságok, a bíróság törvényben meghatározott célból igényelhetnek adatot, illetve az, akinek jogát vagy jogos érdekét az adat érinti. A jogszerű felhasználás lehetőségét azonban a hatályos szabályozás szerinti megőrzési idő korlátozza. A második fontos módosítási terület a vízgazdálkodást érinti. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosítása, valamint a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi CXXXIV. törvény módosítása a mezőgazdasági vízhasználat információs és ellenőrzési keretrendszere megvalósítása során jelentkező változtatási igényeket képezi le. Jelesül a keretrendszer a projekt megvalósítása során felmerült módosítások miatt 2019. január 1-je helyett 2020. január 1jén lép hatályba, azonban a hatálybalépést követően nemcsak az öntözési célú vízhasználókra fog kiterjedni, hanem a vízügyi hatóság által folytatott valamennyi eljárásra is. Valamennyi vízügyi hatósági eljárás, a vízkészletjárulék-bevallás és a vízikönyvi nyilvántartás teljesen elektronikus lesz. Ennek érdekében a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi CXXXIV. törvény 7. §-ában már elfogadott és kihirdetett rendelkezéseket a jelen módosításban kívánjuk felülírni. Ezzel párhuzamosan a vízkészletjárulék elektronikus bevallásának kezdetét is 2020. január 1-jére kell módosítani. [[9.20]] Emellett pontosításra kerülnek a vízügyi közalkalmazotti jogviszony szabályai, a víziközmű-társulások tartozásainak behajtására vonatkozó szabályok. Egyben a vízgazdálkodási törvénybe a települések ár- és belvíz-veszélyeztetettségi besorolására vonatkozó felhatalmazó rendelkezés kerül beépítésre. A harmadik tématerület, mint említettem volt, az információbiztonsági szervezetrendszer átalakítása. Felmérve az uniós normákból eredő feladatokat, valamint az eddig megtett intézkedéseket, a feladatok teljesítése és a biztonság növelése érdekében a már meglévő kiberbiztonsági intézményi struktúra racionalizálása, átalakítása is szükséges. Ennek céljából az információbiztonsággal kapcsolatos egyes feladatoknak és az ezzel kapcsolatos képességeknek a centralizálása szükséges a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat keretében. A módosítást alátámasztja a nemzeti infokommunikációs stratégia 2016. évi monitoringjelentéséről, a „Digitális jólét” program kibővítéséről, annak 2017-18. évi munkaterve elfogadásáról, a digitális infrastruktúra-kompetenciák, a gazdaság és közigazgatás további fejlesztéséről szóló 1456/2017-es számú kormányhatározat is, amely szerint az alapvető szolgáltatások védelmének biztosítása érdekében Magyarországon létre kell hozni egy nemzeti kiberbiztonsági eseménykezelő központot. A törvényjavaslat szerint a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat keretében működő eseménykezelő központ látná el a jövőben a létfontosságúvá kijelölt szervek, valamint a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2016/1148. irányelve alapján az alapvető szolgáltatást nyújtó azonosított szervek és a bejelentésköteles szolgáltatók eseménykezelési feladatait is. Meggyőződésem, hogy a törvényjavaslatban szereplő intézkedések megvalósulásával még tovább javul Magyarország és az itt élő emberek biztonsága. Az Országgyűlés Fidesz-frakciója támogatja a T/2930. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/2930., előttünk fekvő törvényjavaslat számtalan jogintézményben kezdeményez változást, igen nagy részben technikai jellegű, igen nagy részben valamifajta más törvényekben megváltoztatott terminológiák adaptálása, illetőleg némileg, amit államtitkár úr és fideszes képviselőtársam előadásában is hallhattak, az információszerzés, a különböző elektronikus megfigyelőrendszerek összekötése, hatékonysága, a szolgálatok magasabb szintű gondozása és kezelése az alapvető célja ennek a jogszabálynak. Természetesen, amikor az ember először egy ilyen rendkívül tartalmas, nagyon komoly és akár nehéz szövegű javaslatot is feldolgoz, akkor némileg már egy idő után fárad, hiszen körmondatok körmondataival kénytelen rendkívül bonyolult szakkifejezéseket, szakmondatokat a tárca belevezetni, de jelzem, hogy megbirkóztunk vele, és látjuk azokat a problémákat, amelyek mégis felvetődtek a javaslat áttanulmányozása után. Mindenekelőtt ismertetném azt, hogy mely jogszabályváltozások azok, amelyeknek akár tárgyalásában, akár esetleges módosításában a Jobbik nem kíván részt venni, egyszerűen azért, mert olyanfajta szakmai szabályozásokat jelentenek, és olyanfajta jogszabályi pontosításokat, amelyekben úgy ítéljük meg, hogy majd az élet fogja eldönteni, indokolt volt-e, és amíg az adott szakterület szakmai grémiumai nem jelzik akár a kormány, akár az ellenzék számára, hogy valamely szabályozástervezés számukra nem alkalmas, addig mi, parlamenti képviselő úgy gondoljuk, hogy ebbe nem szeretnénk beleszólni. A 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30. és 31. fejezetben foglalt jogszabály-módosítások vonatkozásában nem szeretnénk külön felszólalni, és nem is kezdeményeztünk semmifajta módosítást, tekintettel arra, hogy amint az előbb mondottam majd az élet eldönti, hogy igazolt volt-e. Nagy örömömre szolgált az, hogy Pintér Sándor belügyminiszter úr hétpárti egyeztetést kezdeményezett a jogszabály megismerését követően, bár valóban kevés időnk volt a 108 oldalas javaslatra, de igyekeztünk felkészülni, és a következő alapelvi kérdéseket tártuk elé az egyeztetéskor. Magam azt kértem miniszter úrtól a frakcióm nevében, hogy bár valóban igaz az, hogy a különböző bűnelkövetések felderítésének elsődlegessége egy társadalom számára nagyon fontos, és bizonyára azok a technikai eszközök, amelyek rendelkezésre állnak ahhoz, hogy ezeket megvalósítsuk, valóban a társadalom igényét szolgálják ki. Azonban tekintettel arra, hogy társadalmunk igen nagy százaléka semmiképpen nem nevezhető nem jogkövetőnek, illetőleg a bűnelkövetők a társadalom oly csekély létszámát jelentik, feltétlenül fontos az, hogy ezek a megfigyelőrendszerek, arcképfelismerő rendszerek semmiképpen ne sértsék azon polgárok érdekeit, személyiségi jogait, akikkel szemben nem lenne kívánatos ilyen rendszerek üzemeltetése és annak az elképesztő hálózati rendszernek a létrehozatala, amelyet ez a jogszabály szolgál. Tehát azt kértem, hogy gyakoroljanak mérsékletet, és semmiképpen ne érezzék úgy a polgárok, hogy ezen túl minden egyes lépésük megfigyelés alatt van, hiszen azért nem oly rég alkotta meg a parlament az Alaptörvény hetedik módosítását, amiben a magánélet védelme egyértelműen rögzítésre került, és semmiképpen nem lépheti át sem egy jogszabály, sem egy rendszer, egy kiépített technikai rendszer ennek határát. Ezen alapelvek mentén kértem a tisztelt miniszter urat, hogy azokat a javaslatokat, amelyeket előadtunk, fontolja meg. Ha megengedik, tisztelt képviselőtársaim, elnök úr, államtitkár úr, most azokat a jogszabály-módosító javaslatokat ismertetném, amelyeket előterjesztettünk írásban már hétfőn. Rendkívül megtisztelő, és elnézését kérem államtitkár úrnak, hogy épp akkor nem figyeltem, amikor erről beszélt, de nem igazán jellemző, hogy egy ellenzéki képviselő neve elhangzik esetlegesen egy módosító javaslat elfogadásakor, de nagyon örülök, hogy esetleg már ehhez is hozzászokhatok. A 2. §-sal kezdeném, amely a Kkt. 33/d. új szakaszát hozta létre, amelynek az a lényege, hogy a közút kezelőjének a felvételek kezelése során különböző szervezési, technikai és egyéb adatbiztonsági intézkedéseket kell tennie. Úgy éreztük, hogy ez túl általános megfogalmazás, és azt kértük a jogalkotótól, hogy vezesse be ebbe a passzusba a 2011. évi CXII. törvényt, amely gyakorlatilag az adatvédelmi törvény. Ily módon semmiképpen nem a közút kezelőjére bízzuk azt, hogy ebben a rendszerben majd milyen szabályokat tart be, hanem konkrétan és határozottan követnie kell e törvényben előírt szervezési, technikai és adatbiztonsági intézkedéseket. [[9.30]] A 4. § a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény módosítása, amely tulajdonképpen egy elég sajátságos új javaslatot tárt elénk. Ez pedig az, hogy a személyszállítási szolgáltatásokkal foglalkozók bizony közvetlenül megkereshetik a nyilvántartó szervet az érintett személy adatainak lekérése érdekében, ha az a bizonyos személy az utazási szerződés elvárt magatartását nem követte, és ily módon szeretnék felderíteni, hogy az illető kicsoda, és milyen módon lehet őt majd a jogkövetkezmények érdekében elérni. Úgy ítéltük meg, hogy ez nagyon tág fogalom, miután a 7. § (1) bekezdése van meghatározva a 2012. évi XLI. törvényből, és a 7. § (1) bekezdése nem arról szól, hogy kik a személyszállítási szolgáltatás alanyai, hanem teljesen másról. Ezért úgy gondoltuk és olyan javaslatot terjesztettünk elő, hogy egyrészről kizárólagosan a közösségi közlekedésben részt vevő személyszállítási szolgáltatók lehessenek azok, akik ilyen adatot közvetlenül a lakcímnyilvántartó hivataltól kérhetnek, másrészt pedig, ami, azt gondoljuk, még inkább fontos, az adatigénylést indokolni kelljen. Természetesen nem gondoljuk, hogy komplett bizonyítási anyagot kell a hivatal elé tárni, de mindenképpen meggyőződhessen a hivatal arról, hogy ez az adatlekérés indokolt. Amikor a személyes egyeztetés volt, akkor röviden utaltam miniszter úrnak arra, hogy egyrészt nem nagyon szeretnénk, hogy az a taxis, akinek, mondjuk, tetszett az utas, kitaláljon valamifajta magatartásmegszegést, és ezért megtudhassa, hogy ki az az utas, akit ő szállított. Ez azért elég komoly joggal való visszaélésre utalhat. A másik, hogy a közösségi közlekedésben honnan tudjuk pontosan meghatározni, hogy mi az a nem tetsző magatartás, ami miatt esetleg akár a közösségi közlekedés szervezői ezeket az adatokat le tudják kérni. Úgy gondoljuk, az a módosításigénylés, ami az indokoltságra, illetőleg pontosan a közösségi közlekedésre irányulna, kerüljön be a szabályba, és így minél kisebb lehetőség lenne arra, hogy bárki is ezzel a felhatalmazással visszaéljen. A törvényjavaslat 10. §-a a terrorizmust elhárító szerv védelmi feladatait határozná meg különböző külföldi érdekeltségeknél. Itt arról van szó, hogy az fb) pont azt tartalmazza, hogy a kormányzat vagy a kormányzati tevékenység szempontjából fontos, külföldön lévő magyar szervek, intézmények és létesítmények biztosítását végezné a terrorizmus elhárítását szolgáló szerv. A következő volt a problémánk, és tényleg nem szeretnék senkit megsérteni, de azért tudjuk, hogy a diplomáciai életben ott külföldön, messze hazánktól azért igen gyakran az életörömöket szívesen igénybe veszik a diplomáciai testület egyes tagjai. Hangsúlyozom, nem általános, de előfordulnak ilyenek. Azt mondtam miniszter úrnak, szeretném, ha az ottani műkörömszalon nem lenne a magyar kormányzat szempontjából fontos objektum, mert esetleg oda járnak a diplomáciai testület kedves hölgytagjai reméljük, csak hölgytagjai. Ily módon pontosabban kellene meghatározni azt, hogy ezek a külföldön lévő, a kormányzat szempontjából fontos szervek kicsodák is. Ezért kértük azt, hogy azzal egészítsük ki, hogy a kormányzati vagy diplomáciai tevékenységben közvetlenül részt vevő magyar szervek. Az a fontos, hogy a diplomácia és a kormányzati munka ottani résztvevői és intézményei legyenek védettek, semmiképpen ne lehessen valamifajta, hogy úgy mondjam, kényelmi szempontból igénybe venni a TEK tevékenységét. Ez egy komoly szerv, és a TEK nem mindig tudja ellenőrizni, hogy amire kérik, az valójában tényleg annyira fontos-e. A 11. §-ban a rendőrségi törvény a rendőrségi törvény módosítása történik. Tulajdonképpen itt egy olyanfajta plusz garanciális elem került a jogszabályba, akit őrizetbe vesznek, az értesíthesse a hozzátartozóit, illetőleg azt, akit szeretne, a helyzetéről. Ennek az igénynek, nagyon helyesen, garanciális elemei kerültek a jogszabályban rögzítésre. De visszaélésre adhat okot az, hogy ezt meg lehet tagadni, nem kell teljesíteni, ha olyan körülmény merül fel, ami veszélyezteti az intézkedés célját. Úgy éreztük, hogy ez egy túl tág megfogalmazás, túlságosan is az eljáró szerv alkalmazottjának szubjektuma határozhatja meg, hogy most éppen mit tekint az intézkedés céljára nézve veszélyesnek. Ezért azt a módosítást kértük, hogy az eljárás során keletkezett dokumentumokban szereplő adatok alapján legyen egyértelmű, hogy veszélyezteti a célját. Igenis legyen valamifajta adat arra, hogy annak a személynek az értesítése az intézkedés célját meghiúsíthatja, és ezt okiratban rögzíteni kelljen, illetőleg erre hivatkozva lehessen ezt megtenni. A 22. §-ban, ami szintén a rendőrségi törvényt módosítja, arról van szó, hogy ha az országos hatáskörű szervezetek vezetője, akikhez panaszt lehet előterjeszteni az intézkedéssel szemben, hozza meg a panasz elbírálását, az ellen nincs helye fellebbezésnek. Kiemeltük azt, hogy az Alaptörvénybe ütközik, ha fellebbezésre nincs mód, hiszen a jogorvoslathoz való jog mindenkit megillet. Ezért azt kezdeményeztük a módosítással, hogy ilyen esetben is lehessen a panasz ellen fellebbezéssel élni, amit a belügyminiszter bíráljon el. Egy kicsit ugrani fogok a módosításokban, tekintettel arra, hogy aránylag kevés az idő, és majd szeretném kihasználni a még hátralévő vitában számunkra rendelkezésre álló időt ahhoz, hogy a további részletekről, amelyek valóban szakmai kérdések, beszéljek. De itt van a 153. §, ami gyakorlatilag jogalkotási meteor, amit lehetne erre mondani. Amikor 152 szakaszon túljutottunk, megemésztettük, megértettük, megpróbáltuk pontosan az életviszonyokhoz igazítani, akkor megérkezik annak a jogszabálynak, amit egyébként 2018. október 2-án szavazott meg a Ház, a befektetési biztonságot érintő törvénynek egy új módosítása. Ez belekerül az október 19-én benyújtott javaslatba. A befektetések biztonságát garantáló törvény egy védő törvény, ebbe pedig bevezetnek egy olyan szabályt, hogy ha az Európai Unión belülről, vagy a Svájci Államszövetségen belülről vagy az Európai Gazdasági Közösség területén belülről jövő személy Magyarországon a stratégiai ágazatokban tulajdonrészt kíván szerezni, akkor állami támogatások szabályai mellett állami támogatást kaphat a vásárlásra. Mi ez?! Egyrészt nem illik a befektetési törvénybe, mert az pont egy védelmi törvény, nem egy adakozó törvény. És hogy kerül ide az, hogy ha egy EU-n belüli ember a stratégiai ágazatokban tulajdonrészt akar szerezni, kaphat állami támogatást? Elgondolkozhatnánk, hogy miről szól ez. Hangsúlyozom, nem a Belügyminisztériumnak, nem Kontrát államtitkár úrnak, nem miniszter úrnak szánom a szavaimat, merthogy a Belügyminisztériumnak ehhez a passzushoz köze nincs, az olyan biztos, mint ahogy mi itt állunk és ülünk. Ezt valaki, megint a kormányzat körüli oligarchák kérték bevezetni, beleírni. Mikor láttunk olyat, hogy valaki Magyarországon akar egy üzletrészt vásárolni, és azonnal állami garanciavállalás vagy állami támogatás övezheti e tevékenységet? Ezek szerint gyakorlatilag bárki, aki akar ezekben a stratégiai ágazatokban tulajdonrészt szerezni, akkor mindjárt az adófizetők pénzéből pénzt is kaphat rá. Nem gondolja komolyan senki, hogy elhisszük, hogy ez nem valamifajta jövőbeni állami támogatás lenyúlására irányuló szabály?! Tessenek ezen elgondolkodni! Nagyon-nagyon kérem, belügyminiszter úr kérje meg miniszterelnök urat, hogy egy ilyen átlátszó jogszabályt, ami kifejezetten sérti az egész jogszabálytervezet szellemiségét, mert ez egy szakmai szabály, vegyék ki ezt a passzust. A továbbiakat pedig majd a további időkeretben szeretném elmondani. Nagyon köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Móring József Attila képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az imént államtitkár úr, illetve Simon Miklós képviselőtársam már részletesen ismertették álláspontjukat a törvénytervezettel kapcsolatban, ezért én csak néhány főbb dolgot szeretnék kiemelni a tervezetből. [[9.40]] Elsőként a kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolásáról kell említést tennünk, amelynek célja, hogy a rögzített kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolását és az ágazati törvényekben adatmegismerésre feljogosítottak részére az adatkezelést egyedi informatikai alkalmazás útján biztosítsa. Emellett lehetővé teszi a gyors és hatékony feladatellátást. Elsőként a főváros közigazgatási területén kívánja a kormányzat bevezetni a rendszert, a megvalósítás további fázisaiban pedig országos szinten. A felvételek központi tárhelyen kerülnek rögzítésre, az adatigénylés pedig a tárhelyszolgáltató által biztosított egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történik. Fontos kiemelni, hogy a tárhelyszolgáltató kizárólag a felvételek elhelyezését biztosítja, más adatkezelési műveleteket nem végez, a feltöltött felvételeket és azok tartalmát nem ismerheti meg. Az adatok megismerése kizárólag az adott ágazati törvényben meghatározott körben és mértékben lehetséges, ezt az egyedi azonosítók teszik lehetővé. A tárhelyszolgáltató továbbá adatmegismerési nyilvántartást vezet, amely ellenőrizhetővé teszi az adatkezelések és az adatigénylések törvényességét. Az adatfeldolgozást hivatalból a nemzeti adatvédelmi és információs hatóság is ellenőrizheti. A következő érintett terület, a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosítása, valamint a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi CXXXIV. törvény módosítása a mezőgazdasági vízhasználat információs és ellenőrzési keretrendszer megvalósítása során jelentkező változtatási igényeket képezi le. Pontosításra kerülnek a vízügyi közalkalmazotti jogviszony szabályai, a víziközmű-társulatok tartozásainak behajtására vonatkozó szabályok, valamint a települések ár- és belvíz-veszélyeztetettségi besorolására vonatkozó felhatalmazó rendelkezés kerül beépítésre. A mezőgazdasági vízhasználat információs és ellenőrzési keretrendszer a projektmegvalósítása során felmerült módosítások miatt 2019. január 1-je napja helyett 2020. január 1. napján lép hatályba, azonban a hatálybalépését követően nemcsak az öntözési célú vízhasználatokra fog kiterjedni, hanem a vízügyi hatóság által folytatott valamennyi eljárásra. Valamennyi vízügyi hatósági eljárás, a vízkészletjárulék-bevallás és a vízikönyvi nyilvántartás is teljesen elektronikus lesz. Ennek érdekében a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi CXXXIV. törvény 7. §-ában már elfogadott és kihirdetett rendelkezéseket jelen módosításban kívánjuk felülírni. Ezzel párhuzamosan a vízkészletjárulék elektronikus bevallásának kezdetét is 2020. január 1. napjára kívánjuk módosítani. A harmadik átfogó módosítás az információbiztonsági szervezetrendszer átalakítása. Felmérve az uniós normákból eredő feladatokat, valamint az eddig megtett intézkedéseket, a feladatok teljesítése és a biztonság növelése érdekében a már meglévő kiberbiztonsági intézményi struktúra racionalizálása, átalakítása szükséges. Ennek céljából az információbiztonsággal kapcsolatos egyes feladatok és az ezzel kapcsolatos képességek centralizálása szükséges a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat keretében. A törvényjavaslat szerint a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat keretében működő eseménykezelő központ látná el a jövőben a létfontosságú kijelölt szervek, valamint a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító, alapvető szolgáltatást nyújtóként azonosított szervek és a bejelentésköteles szolgáltatók eseménykezelési feladatait is. Az információbiztonsági szervezetrendszer átalakítása érdekében a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény, az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény, az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény és a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény módosítása is indokolt. A fentieken túlmenően a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosításáról szeretnék megemlíteni néhány fontosabb dolgot. A módosítás tartalmazza, hogy a kiemelt közérdeklődésre számot tartó és ezáltal a média által is kiemelt figyelemmel kísért, jelentős tömegeket vonzó nemzetközi sportrendezvények, például a nyári és téli olimpia, a paralimpiai játékok, a labdarúgó Európa-bajnokság és világbajnokság, valamint az egyes, külföldön tartott labdarúgóválogatott-mérkőzések és egyéb sportrendezvények a jelentős terrorfenyegetettség miatt kiemelt biztonsági kockázatúnak minősíthetők. A terrorszervezetek, a terrorista csoportok, illetve az úgynevezett magányos elkövetők számára e nagy nyilvánosság előtt zajló nemzetközi sportrendezvények a terrortámadások végrehajtásához potenciális helyszínnek tekinthetők, figyelemmel arra, hogy a terrortámadással elérni kívánt célok és azok hatásai is a jelentős számú tömegekre és a média közvetítő tevékenységére tekintettel határozottabban érvényesülhetnek. Indokolt megteremteni annak a jogi lehetőségét, hogy a terrorizmust elhárító szerv a jövőben végezhesse a külföldön megrendezésre kerülő, egyes kiemelt terrorfenyegetettségűnek minősíthető nemzetközi sportrendezvényeken részt vevő magyar sportolókkal és sportszakemberekkel kapcsolatos személy- és létesítményvédelmi feladatokat. A terrorizmust elhárító szerv külföldi szerepvállalása kizárólag a rendészetért felelős miniszter döntése alapján és a nemzetközi jog hatályos normáival összhangban, az érintett külföldi állam hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben valósulhat meg. A törvény 18. § (1) bekezdésének hatályos rendelkezése a fogva tartott személy esetében azt írja elő, hogy a fogvatartott részére biztosítani kell a lehetőséget az általa megjelölt személy értesítésére, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az intézkedés célját. A rendelkezés csak akkor teszi az értesítést a rendőrség kötelezettségévé, ha a fogvatartott nincs abban a helyzetben, hogy maga értesítse az érintett személyt. Ezzel ellentétben a gyakorlat szerint a fogvatartott sok esetben nincs abban a helyzetben, hogy értesítési jogával maga élhessen, túlnyomórészt a rendőri szerv értesíti a fogvatartott által megnevezett személyt. A módosítás ennek megfelelően részben arra irányul, hogy a jövőben egyértelműen a rendőrség kötelezettségévé tegye az értesítést. A szabályozás újdonsága az is, hogy előírja: az értesítést a rendőrség indokolatlan késedelem nélkül teljesíti. Ha a fogvatartott olyan személyt jelölt meg, akinek az esetében fennáll az intézkedés veszélyeztetése, de más személy esetében ilyen kockázat nem valósul meg, a szabályozás lehetővé teszi, hogy a fogvatartott új személyt jelöljön meg értesítendőként. A hatályos jogszabályban is szereplő speciális rendelkezés, amely a törvényes képviselő, köztük a gondnok is, haladéktalan értesítésére irányul, a jelenlegi szabályok szerint a fiatalkorúra vagy gondnokság alá helyezettre vonatkozik. Bizonyos esetekben azonban nem csupán a büntetőeljárási szabályok szerinti fiatalkorú, hanem a polgári jogi szabályok szerinti kiskorú esetében is felmerülhet az értesítési kötelezettség, ezért indokolt a jövőben a fiatalkorú helyett a kiskorút szerepeltetni a rendelkezésben. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény módosítása pontosítja az ismételt elkövetésre vonatkozó jogkövetkezményeket. A törvény 23. § (1) bekezdése az ismételt elkövetésre vonatkozó jogkövetkezményeket illetően kétfajta előélethez fűz súlyosbító rendelkezést. Egyrészt ahhoz, ha az eljárás alá vont személy szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt, másrészt pedig, ha pénzbírsággal sújtható szabálysértés miatt vonták legalább két ízben jogerősen felelősségre. Nincs viszont előírás az ismételt elkövetésnek arra az esetére, amikor az eljárás alá vont személy a cselekmény elkövetését megelőző hat hónapon belül egy olyan cselekményt követett el, amely legalább elzárással büntethető, és egy további olyan cselekményt követett el, amely legalább pénzbírsággal sújtható. A javaslat szerint ekkor az ismételt elkövetés a pénzbírsággal sújtható szabálysértések általános kategóriájába tartozik. Ilyen előéleti adatok esetében a pénzbírsággal is sújtható szabálysértésekre vonatkozó szabályok alkalmazása az irányadó, azaz a törvény 23. § (1) bekezdés c) és d) pontja alapján kell azokat a visszaesés szempontjából értékelni. [[9.50]] Mivel a jelenleg hatályos törvény nem tartalmaz rendelkezést az ismételt elkövetés minden esetét felölelő büntetéskiszabásra, ezért indokolt az erre vonatkozó rendelkezés meghatározása. A jelenleg hatályos törvény 23. § (4) bekezdése a kötelező mértékű pénzbírsággal sújtandó szabálysértések ismételt elkövetése esetén alkalmazandó szigorúbb, kétszeres-háromszoros összegű szankcionálásáról rendelkezik azzal, hogy a bírság összege nem haladhatja meg a törvény 11. § (1) bekezdésében generálisan megfogalmazott maximumot, azaz a 150 ezer forintot. A jogalkalmazás során problémaként jelentkezett, hogy a normaszövegből az az értelmezés is kiolvasható, hogy az ismételt elkövetés miatt kiszabott többszörös pénzbírság mértéke csak a harmadik elkövetés esetén nem haladhatja meg a bírságmaximumot. Figyelemmel arra, hogy van olyan szabálysértés, amelynek elkövetését a jogalkotó 100 ezer forintos kötelező mértékű pénzbírsággal sújtja, így a második elkövetés miatt kiszabott kétszeres összeg az erre vonatkozó konkrét tiltás hiányában meghaladná a generális bírságmaximumot. Az egységes, szabályozási célnak megfelelő jogalkalmazás biztosítása érdekében szükséges a speciális anyagi jogi rendelkezés pontosítása, amely alapján egyértelműsítésre kerül, hogy az ismételt elkövetés esetén kiszabott pénzbírság mértéke sem haladhatja meg a 11. § (1) bekezdésében meghatározott 150 ezer forintos bírságmaximumot, ezért a törvénymódosítás ezt is tartalmazza. Bízom abban, hogy ezt a javaslatot ellenzéki képviselőtársaim is támogatni fogják. A KDNP ezt teszi. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Az előző felszólalásokat végighallgatva azt gondolhatnánk kivétel persze a jobbikos képviselőtársam akkor, hogy minden rendben van ezzel a törvénnyel. [[Kontrát Károly: Így is van.]] Amikor én ezt elolvastam bár nem vagyok szakértője a területnek , azonnal az jutott eszembe, hogy a Nagy Testvér mindent lát. Vagy csak azt fogja látni, amire kíváncsi lesz, és amit fel akar használni majd a többiekkel szemben. A javaslatnál többen elmondták, hogy három területet vagy több területet módosít. Kezdeném az elsővel, a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosításával. A közútkezelő által feladatai ellátása során készített kép- és hangfelvételek a kormány által kijelölt központi tárhelyszolgáltatóhoz kerülnek továbbításra, amit 30 napot követően törölni kell, kivéve ha a nyomozó hatóság, ügyészség, bíróság abból adatot igényel. Többször elő fog fordulni ugyebár a tárolt hang- és képfelvételeknek a módosítása. A javaslat legfontosabb elemei közül kiemelkednek a személyes adatok kezelésével kapcsolatos változások, és többen észrevételezték már a TASZ is tett ajánlást ezzel kapcsolatban , hogy nem látjuk és nem látják a garanciát arra, hogy a személyes adatok könnyű lekérdezése ilyen széles kör számára visszaélésekre, komoly visszaélésekre adhat majd okot. De még visszatérek erre a témára. A következő módosítás ennél a törvénynél a közútkezelő által feladatai ellátása során készített… Ja, ezt már elmondtam, bocsánat. A következő módosítás a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosítása. A személyszállítási szolgáltató, közlekedésszervező, illetve ezek megbízottja a menetdíjat meg nem fizető vagy az utazási feltételeket egyéb módon megszegő utas azonosítása céljából természetes személyazonosító adatok, lakcím- és személyazonosító igazolvány, okmány azonosítója adatigénylésére jogosultak. Az indoklás az, hogy a módosítás az elektronikus jegyrendszer bevezetésével függ össze. Lehet, hogy megint csak én nem értek, államtitkár úr, valamit. Én nagyon sokat utazom tömegközlekedésen. Most is igénybe vehetik. Most is elkérik a lakcímkártyát. Ha 65 év feletti az utas, csak akkor tudja igazolni, hogy ő 65 év feletti, ha a személyazonosítókat megmutatja. Ha valamilyen kedvezményes utazást veszek igénybe, csak azzal vehetem igénybe, ha megmutatom a jegyvizsgálónak, hogy jogosult vagyok rá. Ha bérletet kívánok venni Budapesten, akkor csak a személyes azonosítómmal tudom megtenni: nem adják ki a bérletet anélkül, hogy a lakcímkártyámat és a személyi azonosítómat ne adnám oda. Nem értjük, hogy mi változik. Remélem, kapok erre választ államtitkár úrtól. És akkor itt tennék egy kiegészítést, hogy talán több hangsúlyt kellene arra fektetni, hogy az elmúlt években megduplázódott a jegyvizsgálókkal szembeni bűncselekmények elkövetésének a száma, és talán arra kellene a Belügyminisztériumnak több hangsúlyt fektetni, hogy hogyan lehet megvédeni ezek ellen a támadások ellen, mondjuk, a vasúti közlekedésben vagy akár a budapesti tömegközlekedésben a jegyvizsgálókat. A következő törvény a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosítása. Na, ez is egy érdekes dolog, Móring képviselőtársam is kitért erre. A jövőben a terrorelhárítási szerv végezheti a külföldön megrendezésre kerülő egyes kiemelt terrorfenyegetettségűnek minősített nemzetközi sportrendezvényeket. Erre mi szükség van, államtitkár úr? Szerintem az adott ország kellőképpen vállalja mint ahogy a vizes vb-nél mi is vállaltuk a sportolók, az idelátogatók védelmét. Kérdéseim lennének: van a terrorelhárításnál ennyi rendelkezésre álló személyzet, és olyan alkalmazottak, akik ezt el fogják tudni látni? Miért kell ezt nekünk csinálni, amikor az adott ország szerintem kellőképpen felkészül erre? Nekem az jut eszembe, hogy a katasztrófavédelemnél is most azt látjuk, a meg nem oldott szemétszállítást már a katasztrófavédelemnek, a tűzoltóknak kell megcsinálni Magyarországon. Lassan olyan feladatokat próbálnak odahelyezni bizonyos szervekhez, ami egy: megalázó is lehet, és semmi közük nincsen hozzá. Nem értem, mibe fog ez kerülni? Készült-e hatástanulmány, és van-e emberállomány erre, hogy ezt a feladatot ellássuk? És közben felteszem a kérdést: minket, magyar állampolgárokat lassan ki fog megvédeni? Mert lassan már mindenki fontosabb: a sportolók, a szemétszállítást a tűzoltóknak kell csinálni, csak minket, állampolgárokat nem fog már lassan senki sem védeni, mert lehetetlenség ennyi feladatot ellátni, közben meg az a feladat fog nem ellátottá válni, amire létrehozták ezeket a szerveket. A térfigyelő elhelyezésére vonatkozóan a döntést a rendőrség hozza meg, az illetékes önkormányzat véleményének kikérését követően. A működtetési költségekről a rendőrség és az önkormányzat megállapodást köt. Elhangzott előttem, hogy legelőször Budapesten kívánják ezt megvalósítani, utána a többi településen. Készült-e hatástanulmány, hogy mennyibe fog ez kerülni? Ki fogja a költségeket állni? Az önkormányzatoknak kell a kamerát felszereltetni? Hány kamerát kell elhelyezni utcánként? Hogyan lesz ez szabályozva? Van-e költségvetés már kiszámolva, hogy mondjuk, az ország teljes lefedésére mert úgy gondolom, hogy nem csak a bűncselekményekre hivatkozunk, mert az teljesen rendben lévő lehetne, hogy bűncselekmények felderítésére eszközöket vessünk be. Csak egyáltalán mennyibe fog ez kerülni? Mikorra építik ki? Ki fogja állni a költségeket? Mert azért tudjuk nagyon jól, hogy az önkormányzatok eléggé forráshiánnyal küszködnek, vagy az lesz, hogy 90 százalékban elutasítják, és majd csak egy-két ilyen kamera kerül elhelyezésre. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LXXVII. törvény módosítása nagy vihart kavart törvény volt. Ugyebár engedélyeztetni kellene a fúrt kutakat. Azt látjuk, hogy most ennek kapcsán a 2018. év végéről 2020. év végére tolja ki a határidőt a kormány. Helyesnek tartjuk, hogy kitolta a határidőt. Mi is ezt kértük, hogy ezt tegyék meg, mert ez a 2018 vége semmilyen módon nem működött volna. Ugyebár nem voltunk felkészülve, sem azok a szervek, akik ezt le tudták volna ellenőrizni, sem arra nem voltak az emberek felkészülve, hogy egy ilyen tetemes összeget, mondjuk, az engedélyeztetés kapcsán kifizessenek. Kérném a kormányt arra, hogy a módosító javaslatainkat, és azt, amit a vitában elmondtunk, jó lenne, hogyha fölülvizsgálná, megfogadná, és még mi arra kérjük a kormányt, hogy ne csak annyi legyen ezzel a törvénnyel kapcsolatban, hogy kitoljuk a határidőt 2020-ig, hanem magát az egész törvényt át kellene úgy írni, hogy tényleg, az embereket ne érje olyan hátrány, hogy nem fogják tudni ezt az összeget kifizetni. Meg kell nézni, hogy hogyan lehet úgy megoldani ezt a problémát, hogy lényegében a probléma is meg legyen oldva, mert az nagyon fontos, hogy a vízkészletünk biztonságban legyen, úgy legyen felhasználva, ahogy kellene. Vigyázni kell Magyarország vízkészletére, de közben az embereket és a családokat sem érheti hátrány. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény módosítása: amennyiben szabálysértési visszaesőről beszélünk, hat hónapon belül ezt Móring képviselő úr is elmondta újabb elkövetés történik, akkor a közlekedési szabálysértések esetében a pénzbüntetés felső határa második elkövetésnél a duplájára, harmadik elkövetésnél a triplájára emelkedik. A szabálysértési eljárásokban a folytatólagosság büntetőjogi fogalmát is bevezetik. [[10.00]] Bevezetik a telekommunikációs eszköz útján történő meghallgatás lehetőségét a szabálysértési eljárásokban is. Itt is mindig arról beszélünk visszatérően, hogy újabb eszközöket vetünk be. És tényleg ezzel nem vitatkozhatunk, hogy a bűncselekmények feltárásánál szükség van-e arra, hogy újabb eszközöket próbáljon a rendőrség, a hatóság bevetni, csak mindig arra térünk ki, hogy az adott személy mennyire kap védettséget, mennyire lesz majd védett ezekkel az információkkal szemben. A 7. pont a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény módosítása; az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény módosítása. A szolgáltató, illetve az autópályakezelő a járművön, illetve autópályákon készült felvételeket a kormány által kijelölt központi tárhelyszolgáltatóhoz küldi. A nyomozó hatóságok ezeket a felvételeket felhasználhatják terrorcselekmények, bűncselekmények felderítése, megelőzése, illetve körözött személyek azonosítása érdekében. Itt ugyanazt tudom elmondani, államtitkár úr, hogy teljes mértékben egyetértünk azzal, hogy lehessen felhasználni hangfelvételeket, képfelvételeket, csak szeretném megkérdezni, meg tudja-e mondani, államtitkár úr, hogy ki lesz az, aki ezt elvégzi, melyik cég lesz az. Van-e már cég kijelölve arra, aki ezt a központi adatszolgáltató rendszert kezelni fogja? Az az információm van, hogy a hétpárti egyeztetésen az hangzott el, hogy lényegében a Belügyminisztériumon belül lesz ez létrehozva, kialakítva, és azok az emberek, akik ezeket a képanyagokat kezelni fogják, lényegében csak postásszerepet fognak ellátni, és ők semmit nem fognak látni ebből a rendszerből. Én ezt nem tudom elképzelni, mert ha valamilyen képanyagot önök le akarnak kérni egy bűncselekmény kapcsán, akkor nem gondolom, hogy csukott szemmel fogja az emberke a rögzített képfelvételeket végignézni. Ő csak fog valamit látni, és kik lesznek ezek az emberek? Hány ember fogja ezt a feladatot ellátni? Készült-e hatástanulmány, hogy mennyibe fog ez kerülni? Hogyan lesznek az érintettek védve a Nagy Testvérrel szemben? Mert értse meg, államtitkár úr, természetes az, hogy ahogy fejlődik a világ, új eszközöket kell bevetni. Ahogy felderítéshez használni lehetne képeszközöket, hangfelvételeket, képanyagokat, mégiscsak felmerül az emberben a kérdés, hogy teljes mértékben biztonságban lesz-e ettől a rendszertől. Megmondom őszintén, én nem szeretnék egy olyan világban élni, ahol mindent látnak rólam, és szerintem az állampolgárok többsége így vélekedik, hogy nem akar a Nagy Testvér házában élni. Pontosan jobbikos képviselőtársam mondta el azt néhány héttel vagy hónappal ezelőtt a személyes védelemről szóló törvénynél, hogy a magánélet szentségét hogyan tudjuk védeni. Ez pontosan az ellenkezője, államtitkár úr, mert lényegében, ha azt mondjuk, remélem, hogy megnyugtat, mert látom, hogy államtitkár úr rázza a fejét, hogyha én ezt a törvényt elolvasva azt látom, hogy minden településen kamerarendszert szerelnek fel, és remélem, hogy választ kapok [[Kontrát Károly: Hogyne!]] , hogy hány kamerát fognak, hová fogják, mikorra lesz ez felszerelve, bennem felmerül a kérdés, hogy innentől fogva az embereknek a magánélete teljes mértékben megszűnik. Nem lesz olyan… és csatlakozva jobbikos képviselőtársamhoz, azért az embereknek a nagyon nagy többsége jogkövető állampolgár, és nekünk a jogkövető állampolgárok a legfontosabbak. Én azt gondolom, hogy a jogkövető állampolgár joggal teszi fel a kérdéseket, hogy ő miért szenvedjen attól, hogyha a bűnözőkkel kapcsolatban néhány törvényt meghozunk. Persze, mondom: nagyon fontos, hogy a bűncselekmények felderítésénél újabb eszközöket vessünk be, csak én arra kérem az államtitkár urat, hogy vegyük figyelembe azokat a jogkövető állampolgárokat, és én magamat is közéjük sorolom, én nem szeretnék a Nagy Testvér házában élni, államtitkár úr. [[Kontrát Károly: Én sem.]] Várom válaszait, és remélem, hogy választ is fogok kapni. Köszönöm szépen. [[Taps a MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A salátakedvelő állampolgárok megnyalják mind a tíz ujjukat, ebben a törvényben aztán minden van: víz, titkosszolgálat, illetmény, polgárőrség, szóval, ami a csövön kifér, a Belügyminisztérium ebbe a törvénymódosításba mindent beletett, miközben alapvetően nagyon fontos kérdésekről kellene akár külön is, külön törvénymódosítással vitatkozni.Államtitkár úr felszólalásában azt mondta, hogy hétpárti egyeztetés volt. Valóban, önök október 19-én benyújtották ezt a törvényjavaslatot, majd meghívót küldtek egy egyeztetésre, ahová a Demokratikus Koalíció képviselői egyetlen dolog miatt nem mentek el: nem kívántunk biodíszletek lenni az önök buliján, az önök partiján, merthogy addigra már nagyjából világosan eldőlt, hogy azok a főbb törvénymódosítások, amelyek ebben a törvényben szerepelnek, azok változatlanok lesznek. Jobbikos képviselőtársamnak szeretném mondani, hogy persze, örülhet, hogy befogadják egy-két módosító indítványát, ez csak arra lesz jó, hogy a kormánypárti képviselők majd elmondhassák, hogy lám-lám, figyelembe vettük az ellenzéknek a véleményét is [[Kontrát Károly: Az is baj?]] , ami persze nincsen így. Mert ha így lenne, akkor ott kezdtük volna, hogy leülünk és elkezdünk beszélni ennek a törvényjavaslatnak egy nagyon fontos kérdéséről: a kamerarendszerek összekapcsolásáról, merthogy beszéljünk erről világosan. Ez az a módosítás, amelynek kapcsán 2014-ben az önök két képviselője honvédelmi és rendészeti bizottsági ülésen még meglehetősen ágált és az állampolgárok jogaira hivatkozott. 2014-ben a Fidesz két képviselője állampolgári jogokra hivatkozott, ez egy nagyon nagy esemény volt a honvédelmi és rendészeti bizottsági ülésen. Ugyanis éppen a józsefvárosi kamerarendszer kiépítéséről és a kamerák összekapcsolásáról volt szó, és akkor bizony Kósa Lajos és Bíró Márk, aki amúgy nem nagyon szokott megszólalni bizottsági ülésen, de akkor fontosnak tartották, hogy ebben az ügyben megvizsgálják. Kósa Lajos például azt mondta, hogy milyen mértékben érinti a magyar polgárok adatvédelmi igényeit ez a helyi kamerarendszer. Most önök ezt nem egy kerületre, hanem a fővárosra, később pedig az egész országra kívánják kiterjeszteni. Természetesen az elfogadható, és egy nagyon fontos érv a bűnmegelőzés tekintetében, hogy minél több információ álljon rendelkezésére a bűnüldöző szerveknek akkor, amikor egy bűncselekmény felderítéséről van szó. Csakhogy, képviselőtársaim, én tudom, hogy önök ezt nem kedvelik, de muszáj mellé garanciális szabályokat tenni, és nemcsak olyan garanciális szabályokat, amelyek ilyen -hat meg -het, meg 30 nap után ez történik, hanem valós, akár bírósági úton is kikényszeríthető garanciális szabályokra van szükség. Tisztelt Képviselőtársaim! Kormánypárti Képviselőtársaim! Önökkel szemben az elmúlt nyolc évben rengeteg bírósági per volt, a kormány egyes képviselőivel szemben, különböző adatokat szerettek volna megszerezni ellenzéki képviselők. A Demokratikus Koalíció is tett így, például a taós pénzek ügyében. Képzeljék el, képviselőtársaim, van jogerős bírói döntésünk, hogy megkaphatjuk a taós adatokat, ám mégsem jutunk hozzájuk, mert a kormány megtalálta a módját annak, hogy megakadályozza, hogy ezek az információk a Demokratikus Koalíció és majd ezek után a nyilvánosság elé kerülhessenek. Szóval, még hogyha lennének is tisztességes garanciális szabályok ebben a törvényben, mivel önök vannak kormányon, ezek a garanciális szabályok semmit nem érnének, mert önök megtalálják minden egyes alkalommal a módját annak, hogy megakadályozzák, nemhogy egy átlagos magyar állampolgár hozzájusson ezekhez az információkhoz, hanem az országgyűlési képviselők, az ellenzéki országgyűlési képviselők hozzájussanak olyan adatokhoz, olyan információkhoz, amelyekhez joguk van hozzájutni, és amelyeket hogy mondjam nem puszta kíváncsiságból próbálnak megszerezni, hanem azért, hogy minél több információ eljusson a magyar állampolgárokhoz. Úgyhogy azt tudom mondani, hogy mivel láthatóan az egyik legnagyobb tétel és itt a kormánypárti és ellenzéki képviselők is alapvetően erről beszéltek a kamerarendszer összekapcsolása volt, már önmagában ez is elég lett volna ahhoz, hogy a Demokratikus Koalíció ezt a törvényjavaslatot ebben a formában ne támogassa. [[10.10]] Államtitkár úr felvezető szónoklatában beszélt arról nagyon büszkén, hogy befejeződik most a rendészeti dolgozók illetményfejlesztése. Államtitkár úr vagy nem volt ott már nem emlékszem , vagy nem figyelt azon a bizottsági ülésen talán ott volt , ahol éppen a kollégái arról beszéltek, hogy ez az illetményfejlesztés mára elveszítette azt a versenyelőnyt és versenyképességet, amely volt korábban, és ez az illetményfejlesztés azzal együtt értelmezhető a rendőrök és katonák számára, hogy kifizethető a túlóra pénzben is, mert így kapnak egy olyan összeget, amiből tisztességesen meg tudnak élni. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a múlt héten nyújtotta be azt a módosító javaslatot, amely továbbra is lehetővé teszi majd azt, hogy pénzben is megváltható legyen a túlóra, de biztos kormánypárti képviselőtársaim is tájékozódnak arról, hogy azért az újsághírek szerint vannak olyan megyék, nem is egy, nem is kettő most éppen Szabolcs megyéről írnak , ahol helyi adminisztratív eszközökkel akadályozzák meg, hogy a rendőrök valóban pénzben válthassák meg a túlórájukat. A mai napon jelent meg az Indexen az a hír, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei rendőrökkel hogyan bánnak el, és hogy tulajdonképpen a rengeteg túlórából meglehetősen keveset, 55 ezer túlórából 7 ezer után fizettek mindösszesen pénzjuttatást, márpedig, ha azt akarjuk, hogy a rendőreink és természetesen a katonáink rendesen meg legyenek fizetve, akkor nem lehet ilyen trükköket alkalmazni. Nagyon örültem, hogy államtitkár úr beszélt a polgárőrségről és arról, hogy micsoda szigorítás van a megyei vezetők tekintetében, és ez azért jó, mert így talán a jövőben, főleg, ha még inkább szigorítás lesz, elkerülhető lesz majd, hogy a Belügyminisztérium finanszírozzon olyan táborokat, ahol atlantiszi angyalrituálén vesznek részt a gyerekek. Hiányoltam is ebből a törvényjavaslatból, hogy nem szedték azt ki, hogy tilos mostantól kezdve nagy atlantiszi angyalrituálét tartani polgárőrtáborokban, merthogy azt gondolom, az nagyon jó, ha szabályozzuk azt, hogy kik azok, akik részt vehetnek a polgárőrség vezetésében büntetőjogi szempontból, de talán jó lenne fölhívni a figyelmüket arra, hogy mindenféle hülyeséggel ne traktálják az odamenő gyerekek fejét. Államtitkár úr megemlítette, és szintén ennek a törvényjavaslatnak a része, hogy a Terrorelhárítási Központ feladata a különböző sportesemények biztosítása. Hallgatott ugyan arról, de ellenzéki képviselőtársam megemlítette, hogy a magyar külképviseletek biztosítását és a diplomáciai személyzet védelmét is mostantól a Terrorelhárítási Központ látná el a Külügyminisztériummal egyben. Ez maga a vallomás. Maga a vallomás! A beregszászi konzulátus ügyéről jómagam beszéltem ebben a parlamentben. Nagyon sok más ellenzéki képviselő és feltételezem, hogy kormánypárti képviselő is föltette azt a kérdést, hogy hogyan lehetséges az, hogy egy magyar diplomáciai épületbe úgy megy be egy ukrán határőr, hogy ott felvételeket is tud készíteni az állampolgársági vizsgáról. Hány és hány szabályt sértettek meg azok, akik ott dolgoznak, azzal, hogy ez az ember egyáltalán magyarnak lett nyilvánítva, odáig, hogy ez az ember bemehetett és kép- és hangfelvételt készíthetett az ott lévő személyekről, akik ráadásul magyar állampolgárok lettek, tehát valamiféle személyiségi joguk nekik is van?! Ennek az akciónak a következménye lett az, képviselőtársaim, hogy a magyar-ukrán kapcsolatok tovább eszkalálódtak, hogy kiplakátoltak magyar vezetőket Kárpátalján mint Ukrajna ellenségei, és listázzák a kettős állampolgárokat szélsőséges ukrán nacionalista Facebook-oldalakon meg internetes oldalakon. Én azt gondolom, hogy a Terrorelhárítási Központ már annyi feladatot elvégez; ez az a szervezet a rendőrségen belül, amelyik mindenhez is ért a pitbullok üldözésétől a magyar diplomáciai épületek védelméig. Én azt hiszem, lehet, hogy át kellene gondolni a teljes diplomáciai védelmet, például azzal kezdeni, hogy alapvetően, mondjuk, ezeken a konzulátusokon, ahol magyar állampolgársági esküt lehet tenni, vagy azokban a diplomáciai épületekben, ahol magyar állampolgársági vizsgát lehet tenni, azok, akik ott dolgoznak, azokkal együtt, akik ezért Magyarországon felelősek, alaposabban megnézik, hogy kinek adnak magyar állampolgárságot és ki tehet vizsgát. Az pedig, még egyszer mondom, egészen elképesztő és felháborító, hogy egy magyar diplomáciai épület területére bement valaki, aki nem is magyar, nem is lett állampolgára vagy lehet állampolgára az országnak, és ott felvételt készíthetett. Kifejezetten tetszik a kiberbiztonsággal kapcsolatos álláspontjuk. Tisztelt kormánypárti Képviselők! Önök azok, akik kiberbiztonság ürügyén nagyon szép intézményeket gyártottak, nagyon szép stratégiát gyártottak, csak éppen azokat nem üldözik, akik fenyegetik Magyarország kiberbiztonságát. E Ház falai között nemegyszer el lett mondva, hogy az orosz titkosszolgálat által és az orosz állam által működtetett szentpétervári trollgyár embereit kellene elkapni, az pedig nem olyan bonyolult, valakinek ez sikerül, aki nyilván hogy mondjam nincs olyan bensőséges viszonyban az oroszokkal és Putyin gazdával, mint önök. De értsék már meg, fölállíthatják a százezredik eseménykezelő központot, adhatnak nekik nagyon kacifántos neveket, az alapvető probléma nem az intézményrendszerben és a jogszabályi környezetben van persze, ezen mindig lehet javítani, ne értsék félre, mindig lehet olyan jogszabályokat elfogadni, ami javítja a helyzetet , az alapprobléma, mondhatnám, hogy az önök fejében van, inkább az önök szövetségesi rendszerében van. Önök szövetségesnek tekintenek, barátnak tekintenek egy olyan országot, amelyet az Európai Unió többi kormánya, sőt az európai parlamenti képviselők is persze kivéve a fideszesek, mert ők nem szoktak az ilyenekben részt venni veszélyforrásnak tekintenek. A kínai, az orosz és az észak-koreai hekkerek azok, akik veszélyt jelentenek mind Európa, mind a NATO és ezen belül Magyarország biztonságára is. Én nagyon nagyra értékelem, hogy önök kedvelik a nemzeti kiberstratégiát, hogy önök sokat tesznek a nemzeti kiberbiztonságért az eseménykezelő központ létrehozásával, amit a Szakszolgálaton belül fognak létrehozni, csak azt gondolom, hogy ha alapvetően a politikájukat nem változtatják meg a kiberbiztonsággal kapcsolatosan, akkor nem fog semmi sem történni. Csehországban sikerült fölállítani olyan egységeket évekkel ezelőtt, amelyek azt a célt szolgálják, hogy kiszűrjék azokat az oldalakat, amelyeket ellenséges titkosszolgálatok működtetnek. Azt hiszem, ha követik az internetet, figyelik a Facebookot, akkor ott nem egy, nem két olyan oldalt találnak és erre több újságcikk is fölhívta már a figyelmet , amelyről egyértelműen kiderült, hogy az orosz titkosszolgálat által működtetett oldalakról van szó, amelynek egyetlenegy célja van, hogy álhíreket terjesszen, és ezek természetesen terjednek is, különösen úgy, tisztelt kormánypárti képviselőtársak, hogy a közmédia, amelyet mindannyiunk adójából tartunk fönn, ezeket az orosz titkosszolgálat által gyártott híreket, amelyek tényleg rengeteg hazugságot tartalmaznak, a közmédia folyamatosan megosztja mint fontos és igaz hír. És önök semmit nem tettek annak érdekében, hogy ezt megállítsák. Azt gondolják, hogy az információbiztonság attól megteremtődik, ha felállítanak egy ilyen eseménykezelő központot? Nem, nem teremtődik meg. Ha majd megváltozik a hozzáállásuk az egész kérdéshez, és valóban komolyan veszik például a szentpétervári trollgyárra vonatkozó kérdéseimet és más képviselők kérdéseit, és valóban tesznek majd valamit azért, hogy kiszűrjék Magyarországon az itt tevékenykedő orosz titkosszolgálatok tevékenységét… önök is tudják, hogy vannak Magyarországon orosz titkosszolgálatok, az orosz katonai és polgári titkosszolgálathoz kapcsolódó személyek, hogy igenis működtetnek ilyen oldalakat, és nem látnám azt, hogy a Belügyminisztérium bármikor is kezdeményezte volna, hogy ezeket az oldalakat egész egyszerűen tüntessék el, vagy legalább tájékoztassák az állampolgárokat arról, hogy ezek hamis híreket terjesztenek. Mert képviselőtársaim, minden intézménynek akkor van értelme, ha végső soron ez az állampolgárokat szolgálja. Ha önök létrehoznak egy eseménykezelő központot, szépen nyugodtan üldögélve elmondhatják, hogy kezelik az eseményeket; egyébként az eseményeket sem tudták igazán eddig kezelni, nem egyszer-kétszer előfordult, hogy megtámadták a Honvédelmi Minisztérium honlapját vagy éppen a katasztrófavédelem honlapját. De azzal nyugtatják magukat, hogy ha van egy ilyen eseménykezelő központ, akkor minden nagyon rendben van. Nincsen. Akkor lesz rendben, ha a magyar polgárok figyelmét sikerül fölhívni arra, hogy ez milyen veszélyeket rejt. De önök nem akarják ezt megtenni, és azért nem akarják megtenni, mert az önök politikájának az egyetlen lényege a hazugság, a gyűlölet, mert ezek az oldalak államtitkár úr, javasolom, hogy tanulmányozza, és ne csak a sajtóból érdeklődjön, hanem olvassa ezeket az oldalakat hazugságokat és gyűlöletet terjesztenek. Az önök feladata lenne az, hogy ezek az oldalak ne működhessenek Magyarországon. De néha az az érzésem, hogy önök nemcsak hagyják, hanem generálják is ezeknek a működését. [[10.20]] Végül pedig, ami a legszebb mondat volt a sok gyöngyszem közül, amit a Belügyminisztérium államtitkára mondott, ez a titkos információgyűjtés garanciális szabályai. Államtitkár Úr! Ma Magyarországon sem az információnak, sem a titkos információgyűjtésnek, bár vannak törvényben lefektetett szabályai, valójában nincsenek garanciális szabályai. Önöket egy pillanatig nem érdekli a magyar állampolgároknak a magánélethez való jogosultsága. Amikor elfogadták az Alaptörvényük módosítását, akkor is csak a kormánypárti politikusok magánélethez való jogával foglalkoztak, az állampolgárok alapvető polgári, emberi jogaira magasról tettek. Ebben az egész törvényben újra egyetlen dolgot szeretnének elérni, hogy minél több mindenkit ellenőrizhessenek, hogy nyomon követhessék, hogy a rendszerrel, az Orbán-rezsimmel szemben állók milyen módon, kivel beszélgetnek, kivel találkoznak. Mára ott tartunk, hogy lényegében a magánlakás lesz az egyetlen olyan hely, ahol önökkel szemben szerveződni lehet. De ne gondolják azt, hogy mi ebbe bele fogunk törődni. A törvényjavaslatot nem támogatjuk, önökkel szemben pedig folyamatosan küzdeni fogunk. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most további képviselői felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A 15 percbe sajnos nem fér bele ennek a törvényjavaslatnak a módosítási igénye, amelyet elkezdtem, így most, ha megengedik a tisztelt képviselőtársaim, folytatnám. A törvényjavaslat 24. §-ában a rendőrségi törvény 101. § (2) bekezdése módosítására került sor, és meg kell hogy mondjam, úgy éreztem, hogy elég pongyola a megfogalmazás a módosítás értelmét tekintve, tekintettel arra, hogy csak a „gyűlés” szót hozta be a jogszabályba, én pedig úgy ítélem meg, hogy azért az nagyon fontos a joggyakorlat számára, hogy miről van szó, és milyen vonatkozásban kell a rendőrségnek a biztosítási feladatokat ellátni. Ezért azt kértem belügyminiszter úrtól, hogy a gyülekezési törvény 2018. évi LV. törvény rendelkezését vezesse be, tekintette arra, hogy ez a szabály akkor lesz valóban érthető és vita nélkül végrehajtható. A törvényjavaslat 27. §-ában a vízgazdálkodási törvény 15/E. § (3) bekezdése helyett egy új szabályozás lépne hatályba. Itt megállnék egy pillanatra, és egypár gondolatot engedjenek meg az egész vízgazdálkodási törvénynek e javaslatban való módosítása szellemiségéről. Az elmúlt nyolc és fél év során nagyon sokszor gondolkodtam azon, hogy a Fidesz-KDNP-kormány bizonyos törvényeket, illetőleg módosításokat miért hoz meg, amely az egyszerű emberek életviszonyait nehezíti. Meg kell hogy mondjam, nem tudtam más következtetésre jutni, mint arra, hogy sajnos a kormányzatnak az a célja, hogy az egyszerű emberek az érdekérvényesítő képességüket illetően minél gyengébbek legyenek. Egy gyenge társadalommal szemben egy kormányzat igen könnyen tud olyan rendelkezéseket és olyan kötelezettségeket előírni, amelyet a polgárok nehezen vagy egyáltalán nem tudnak teljesíteni, úgy érzik, hogy az állam hatalmassága összenyomja őket, és gyakorlatilag képtelenek arra, hogy azt a fajta erős, demokratikus országban élő polgári életet élhessenek, amire egyébként ez a kormány a magyar társadalommal a választások során 2010-től szerződött. Leszerződött a Fidesz-KDNP-kormány a polgárokkal egy tisztes polgári élet kilátására, és akárhány jogszabályi javaslat ebbe a Házba az elmúlt nyolc és fél évben bejött kivéve természetesen a nemzetközi egyezményeket , mindegyikből sugárzik az a cél, hogy gyengítsük le a magyar társadalmat. Hát, ez a vízgazdálkodási törvény és az az elvárás, amit mind ez a javaslat, mind a korábbi hatályba léptetett törvény megfogalmaz, semmi más célt nem szolgál, mint azt, hogy vegyük el a polgároktól az önfenntartás lehetőségét. Az elmúlt tavaszon olyan törvényjavaslatot terjesztettek be, hogy gyakorlatilag 80 méter kútig egyáltalán ne kelljen engedély. Az sem volt normális, hiszen mindannyian tudjuk, hogy a háztartási célú kútlétesítéseknél egy-két tíz méter után, ahol természetesen van a földben elegendő vízforrás, tudnak és tudtak kutakat létesíteni, tele van az ország ilyen háztartási célú kutakkal. Tehát a 80 méter is egy abnormalitás volt. Majd az Alkotmánybíróság megsemmisíti, visszalép hatályba az eredeti törvény, és gyakorlatilag azóta egy zűrzavar van ebben a rendszerben. De egy biztos, azokon az ingatlanokon, ahol 120-140 éve, 90 éve kutak állnak, és tényleg az emberek semmi másra nem használták, mint esetleg öntözésre, némely helyen, ahol a vízvezetékrendszer nem alkalmas, egy víztisztítóval akár vízfogyasztásra is, tényleg igen csekély mértékben, ezzel a törvényjavaslattal és ezzel a meglévő törvénnyel egy olyan kényszerhelyzet elé állítják az ingatlantulajdonosokat és -használókat, amivel nem tudnak megküzdeni. Most azt gondolják meg, hogy az a 86 éves néni Gávavencsellőn, akinek az ingatlanán 140 éve áll kút, és most nem elég, hogy be kell jelentenie, és nem is tudja, hogy egyáltalán valaha ez be volt-e jelentve, engedélyeztetve volt-e… Honnan tudja az, aki 15 éve lett tulajdonos egy olyan ingatlanon, ahol 140 éve áll kút, annak most van-e feladata ezzel vagy nincs? Majd itt van a vízkészletjárulék-fizetési kötelezettség. Mindenki tudja, hogy az a cél, hogy minden polgár, akinek kútja van, fizessen az után a víz után, amit nem a vízi közművek szolgáltatnak, hanem a természet adja, és gyakorlatilag igen csekély mértékben veszik igénybe. Gyakorlatilag ez a törvényjavaslat és ez az intézményrendszer, amit a vízgazdálkodással létrehoztak, abszolút mértékben arról szól, hogy az önfenntartás képességét is elvegyék az emberektől, az utolsó tényezőjét, és nem elég, hogy elveszik, olyan kényszerű feladatok elé állítsák az embereket, amire a magyar társadalom nincs felkészülve. Ezért van az, hogy a módosító javaslatainkban a 27. §-ban például, ami egyszerűen megint megdöbbentő, mert az egyenlő elbánás elvét sérti, itt arról van szó, hogy a vízkészletjárulék-fizetési kötelezettség alól, ahogy minden adónem alól, az adózás rendjéről szóló törvény megengedi a mérséklést, az elengedést különböző szociális indokok alapján. Mi van ebben a jogszabályban? A vízkészlet járulékára nem. Miért nem? Adó módjára hajtják be? Adótípusú fizetési kötelezettség? Igen. Akkor azokat az embereket, akik olyan helyzetbe kerülnek, hogy egyébként megfelelnének a bírságelengedés, adóelengedés, adómérséklés feltételrendszerének, erre az adónemre miért is? Nincs is egyébként a jogszabályban ez megindokolva. Az van odaírva, hogy „csak”. Tehát miért, ha megillet mindenkit Magyarországon, hogy esetlegesen szociális helyzeténél fogva nem tud valamely közterhet befizetni, s a jogszabály megadja annak lehetőségét, hogy kérelmezze ennek az elengedését, mérséklését, akkor miért pont ennél a kötelezettségnél nem? Hát, merthogy a „csak”, az nem elég. Ezért azt kértük a Jobbik frakciója nevében, hogy igenis ezt ne így szabályozzák, hanem akként hiszen az adónem ebben a javaslatban van szabályozva , hogy igenis alkalmazható legyen az, ami minden adónem vonatkozásában az adótörvényekben rendelkezésre áll, és kérhessen mérséklést, elengedést és egyebeket. A 28. § vonatkozásában, amely arról szól, hogy a vízgazdálkodási törvény (7) bekezdése helyébe egy új szabályozás lép, amely a mentesülést jelenti a vízgazdálkodási bírság megfizetése alól akkor, ha 2020. december 31-ig azt kérelmezik. Most az egy dolog, hogy a bírság alól mentesül, ha 2020. december 31-ig bejelenti. Na de kérem szépen, amit már mindannyian tudunk, hiszen a közigazgatási eljárásoknak tudjuk, mi a rendje. Díjat kell fizetni a kérelemhez. Ahhoz, hogy a fennmaradási engedély kérelmezhető legyen, elképesztő mennyiségű feladat vár az emberekre, és elképesztő mennyiségű pénzt kell érte kifizetni, amely a magyar társadalom általános anyagi helyzetét tekintve rendkívül nehéz és méltánytalan. Ezért azt kérjük, és ez a minimum, ami elvárható egy kormányzattól, hogy az eljárás díja és a kötelezettség teljesítéséhez fűződő feladatok költségei az ingatlantulajdonost, a létesítőt vagy az üzemeltetőt nem terhelhetik. Mi ezáltal az elvárásunk? Az, hogy ezzel az intézménnyel és intézkedéssel kapcsolatban a polgároknak ne legyen többletkötelezettsége, igenis az államnak át kell vállalni mind az engedélyeztetési eljárás költségeit, mind az eljárás díját el kell engedni. [[10.30]] E vonatkozásban egy későbbi passzusban a felhatalmazó rendelkezések között kérjük is azt, hogy vezesse be a jogalkotó, hogy a kormány e vonatkozásban köteles rendeletben szabályozni, hogy miként történjék meg az, hogy a tulajdonost és az üzemeltetőt ezen eljárás költségei ne terheljék. A következő szakasz a 31. §, ez gyakorlatilag tényleg elfogadhatatlan. Nem tudom, ellenzéki képviselőtársaim észrevették-e, de ezzel a vízgazdálkodási közigazgatási eljárással kapcsolatban kötelező lesz az elektronikus eljárás. Tessenek azzal az élethelyzettel szembekerülni, hogy egyedül él a 86 éves Juli néni Gávavencsellőn, és egyszer csak neki, akinek nemhogy számítógépe, okostelefonja sincs, sőt lehet, hogy mobiltelefonja sincs, egyszer csak elektronikusan kell kapcsolatot tartania a közigazgatási szervvel azért, mert van neki a telkén egy 140 éve ott álló kút. Végiggondolta ezt valaki, hogy a magyar társadalom erre alkalmas-e? Már az borzasztó, hogy kötelező közigazgatási eljárást vezettek be elektronikusan, úgy, hogy a közigazgatási eljárások igen nagy részét 60 éven felüli emberek veszik igénybe. Tessenek már hagyni a társadalomnak egy kicsi toleranciát, egy kicsi alkalmazkodási időt ahhoz, és ne a mai húszévesekből induljanak ki, akiknek az életében az elektronikus és internetrendszer az élet természetes része volt úgy, mint a víz! A mai 60 éven felülieknek nem természetes része az életüknek az internetes elektronikus eljárás, tessék ezt már belátni! Hova tetszenek szaladni? Ismeri valamelyikük is közülünk az amerikai társadalmat? A technológiai fejlettség csúcsa az amerikai társadalom, és érdekes módon a mai napig úgy működik, hogy odamegy John Smith, ír három sort kézzel, és elintézik az ügyét. Abba a társadalomba ez miért fér bele? Miért fér bele egy japán vagy egy angol társadalomba ez? Tessenek már egy kicsit gondolkozni azon, hogy hova szaladtatják az embereket! És visszatérek a beszédem elejére, amikor azt mondtam, hogy az egyéni érdekérvényesítő képességétől akarják megfosztani a magyar társadalmat, hogy igenis, úgy érezze a delikvens, kilép az ajtaján, és ne tudjon megküzdeni azokkal az elvárásokkal, amelyeket a kormányzat őfelé a jogszabályalkotással megteremtett. Nem lehet tovább terhelni a társadalmat olyan feladatokkal, amire nincsenek felkészülve! Én elhiszem, hogy nagyon örül Orbán Viktor annak, ha a 60 éves emberke nem tüntetni, tiltakozni megy, hanem azt próbálja megfejteni, hogy egy éppen újra aktuálisan előjövő kötelezettségét hogy oldja meg, de bocsánatot kérek, ezt hosszú távon nem lehet következmények nélkül csinálni! Ne tessék elvenni a magyar társadalom erőforrását, ne tessék elvenni a magyar társadalom pszichés erejét, ne tessék lenyűgözni őket ezekkel az elvárásokkal! Elfogadhatatlan az elektronikus eljárás ebben a kérdésben. Tehát az a kérésünk a kormányzathoz, hogy lehetőség legyen továbbra is a papíralapú kapcsolattartásra a közigazgatási eljárásban a vízügy vonatkozásában. A következő szakasz a 36. § nahát, ez egy csoda! Van ez a fegyveres biztonsági őrség, amelyet 2010-től alakítottak ki. Vadai képviselőtársam ennek nagy tudora és ellensége; mondjuk, nem csodálom, mert az elején jó volt, amit kitaláltak, de mostanra már ez a csapat egyfajta általános megoldó szervezetté alakult. Tehát ahol létszámhiány van, ott a jogszabályokban mindjárt ez a fegyveres biztonsági őrség megjelenik, és mindenféle módon adunk neki olyan feladatokat, ami nem az ő feladata klasszikusan, ami igenis a rendvédelemben dolgozó, szolgálati viszonyban álló emberek feladata lenne. Ezeket a fegyveres biztonsági őröket becsempészik a rendvédelem különböző területeire feladatokra, mert azt gondolják, hogy ezeket az egyébként jóval szerényebb képességű és szerényebb képzettségű embereket nagyon komoly szakmai tudást igénylő feladatokra igénybe veszik, ezért az első az, hogy munkaviszonyban is állhatnak. Egy rendvédelmi szervezetben rendvédelmi feladatot ellátó embereknek egyszerű munkaviszonya van? Tessenek például azt meggondolni, hogy hogyan fogja ő az utasításokat teljesíteni! Hát katonai bűncselekmény az, ha valaki megtagadja a felettes utasítását! Egy munkaviszonyban állónál hogy fogják tudni érvényesíteni, hogy egy szolgálati viszonyban lévő ember a munkaviszonyban lévő fegyveres biztonsági őrnek utasítást ad, majd az azt mondja, hogy nem, és nincs következménye? Nem állhatnak munkaviszonyban! Nem lehet olyan feladatokat, amelyek rendvédelmi feladatok, munkaviszonyban lévő emberekkel elláttatni. És itt mondják azt, hogy az objektumvédelmi tevékenységet és a járőrözési tevékenységet többek között a bv-ben ők teljesíthetik. Objektumvédelmi tevékenységet? A bv-ben az objektumvédelem egy speciális szakmai terület, azt nem lehet, hogy akárki végezze, ahhoz a rendvédelemben szolgálati viszonyban állónak kell lenni, és a járőrözésről nem is beszélve. Az egy dolog, hogy a bv területén kívüli őrzés, persze, meg a be- és kiléptetés, azzal sincs probléma, de az alapvetés, hogy egy büntetés-végrehajtási szervezet, ahol a fogva tartás a legfontosabb feladat, hogy a fogva tartást lássa el magas színvonalon, abba munkaviszonyban álló fegyveres biztonsági őröket betenni, ez egy őrület! Nagy tisztelettel kérem a kormányzatot, nagyon-nagyon fontolja ezt meg. Van még egy téma. Mivel a 15 percből már kevés van, és arról is szeretnék azért beszélni, majd egy kétperces felszólalás keretében, ha megengedi az elnök úr, a téma kifejtését még befejezném. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony!
Megint én? [[Felcsatolja a mikrofont.]] Bocsánat! Elnézést! Köszönöm a szót, elnök úr, akkor folytatnám azt, amit az előbb nem tudtam befejezni. A telekommunikációs eszköz útján való meghallgatás: biztos mindenki értesült a médiában arról, hogy egy hajléktalannak a bírósági tárgyalása úgy zajlott, hogy bár egy épületben voltak, de az érintett elkövető elkövetőnek hívjuk nem ugyanabban a helyiségben volt jelen, ahol meghallgatták, ezért úgynevezett telekommunikációs eszköz útján hallgatták meg. Meg kell mondjam önöknek, hogy ez elképesztően megalázó volt. Még a média közvetítésében is, én magam éreztem megalázva és szégyellve magam, hogy eljutottam 2018-ra, hogy azért, mert esetleg egy polgárnak nem babasamponillata van, és esetlegesen a fizikai állapota és mentális állapota nem oly kiváló, hogy ugyanabban a teremben lehessen, ahol az eljáró bírósági titkár meghallgatja egy eljárás keretében, hanem egy másik szobában ül, és televíziós kamerán keresztül tárgyalnak. Az egyébként, hogy a közvetlenség elve minden peres eljárásban alapvető elv, ugye, erről nem kell beszélnünk. De hogy ezt megtesszük polgártársainkkal, hogy ilyen módon alázzuk meg őket, egyszerűen nem tudom elfogadni. Persze, lehetséges az, hogy valaki tényleg távol van, és így egyszerűbb az eljárást lefolytatni, de pont azért, hogy ezek a megalázó helyzetek ne kerülhessenek elő, azt kértük a Belügyminisztérium képviselőjétől, hogy a telekommunikációs eszközt akkor lehessen alkalmazni, ha az érintett elkövető nem tiltakozik, tehát tiltakozhasson ellene, a másik pedig az, hogy ha ugyanabban az épületben vannak, nem lehet ezt megtenni. Nagyon kérem a kormányzatot, tegyék már azt meg, hogy nem alázzák meg az ilyen nehéz sorsú honfitársainkat, már csak azért is, mert egy keresztény ember ilyet nem tesz meg. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Vissza szeretném utasítani Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak azon feltételezését, hogy mi a honpolgárok identitását el akarjuk venni, merthogy, tisztelt képviselő asszony, azt, hogy szeretnénk elérni azt, hogy az országban minél nagyobb biztonság legyen, és emiatt olyan törvénymódosításokat hajtunk végre, amelyek a magyar emberek biztonságát szolgálják, ezt kiforgatni, és alattomos szándékot feltételezni mögötte, ezt egy kicsit övön alulinak tartom. A helyzet az, hogy egyéni képviselőként a választópolgárok véleményt mondanak rólunk. [[10.40]] Soha egyetlenegy fórumon mint egyéni képviselő ilyen feltételezéssel nem éltek, amilyennel ön. Nyilván ezt politikai indíttatása adja. Mint volt polgármester, szeretnék arról szólni néhány mondatot, hogy nem láttam még olyan embert kistelepülésen a választókerületem egy kistelepüléses választókerület , ahol bárki is kifogást emelt volna, hogy térfigyelő kamerarendszert telepítünk. Sőt, mi több, az volt az elvárás, hogy minél inkább tegyük ezt, merthogy a bűncselekmények száma egyik percről a másikra a felére esett vissza, és ennek következtében Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében az elkövetett bűncselekmények száma egyik évről a másikra a felére csökkent. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettőperces felszólalásra megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Simon Képviselő Úr! Önök nem az állampolgárok identitását szeretnék elvenni, hanem a javukat. Ez látszik. Ők meg nem nagyon akarják adni. Egy részük már el is költözött az országból.A térfigyelő kamerák dolgában szerintem sok esetben nem lenne közöttünk vita, ha ezt nagyon rendesen megbeszéltük volna. De jelen pillanatban ebből a törvényjavaslatból nem látszanak a garanciális szabályok arra, hogy valóban arra fogják fölhasználni, amire lehet. És amikor önök lehetőséget kapnak arra, hogy valamiben kutakodjanak, főleg, ha magánéletről van szó, állampolgárok alapvető jogairól, akkor önök szeretnek kutakodni. Önök szeretik ezeket az információkat akár olyanokkal is megosztani, akik erre, hogy mondjam, nem alkalmasak. Ezt igen gyakran látjuk akkor, amikor félinformációk mennek ki mindenféle adatbázisokból például ellenzéki képviselőkre vonatkozóan, ahol félinformációk, nem valós, félinformációk vannak, amit aztán lehet cáfolni, lehet menni bíróságra. Mi pontosan tudjuk, hogy a bűnmegelőzés kérdése nagyon fontos kérdés Magyarországon. Bárcsak azt látnánk, hogy a Legfőbb Ügyészség is ennyire buzgólkodik bűnmegelőzés ügyében! Sajnálatos módon azokat a bűncselekményeket, amelyeket az önök környezete nagyobbrészt elkövet, azt nem lehet térfigyelő kamerával lefülelni. Ez a nagy probléma. Én nagyon híve lennék annak, hogy a pénzes bödönök mellett, az EU-s pénzek mellett, az állami pénzek mellett, az adófizetők pénze mellett legyen térfigyelő kamera, mert akkor kiderülne az, hogy ki nyújtogatja bele a kezét ezekbe a zsákokba. Akkor nagyjából kiderülne, hogy ki az a kör, akik a legsúlyosabb bűncselekményeket követik el, az adófizetők pénzét lopják el. Ugyanakkor persze természetesen az egy fontos és kiemelt cél, hogy minél több legyen a felderített bűncselekmények száma, de az is egy fontos cél, hogy mindeközben az állampolgárok alapvető jogait megvédjük, ahogy ezt 2014-ben nem más, mint Kósa Lajos mondta [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , a Honvédelmi és rendészeti bizottság jelenlegi elnöke. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, de nem tudom megadni a szót, azonban ha normál időkeretben kér szót, természetesen erre van lehetősége, úgyhogy megadom a szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kizárólag azért kértem szót, mert Simon Miklós képviselőtársamnak szeretnék válaszolni. Bizonyára elkerülte a figyelmét, hogy a polgárok érdekérvényesítő képessége témáját akkor hoztam fel, amikor a vízgazdálkodási jogszabályról beszéltünk. Sem az arcképfelismerő rendszer, sem a nyilvántartó rendszer, sem a kamerák összekötése témájánál, egyetlen témánál ezt a kérdést nem hoztam szóba. Mert magam is úgy gondolom, és ha emlékszik a vezérszónoki felszólalásomra, kifejezetten azt mondtam az elején, hogy igen, bűnmegelőzési és felderítési szempontból nagyon fontos az, hogy bizonyos területeken, különösen esetleg a bűnözéssel terhelt gócokban legyenek megfigyelő kamerák. Ezeket jogszerűen használják, ne lépjük át annak határát, amely a jogkövető emberek magánéletébe váj bele, de kifejezetten azt, amikor az érdekérvényesítésről beszéltem, csak a vízgazdálkodási törvénynél hoztam szóba. Úgyhogy kérem, ezt viszont tényleg ne vegye rossz néven, mert ha ön kistelepülési képviselő, na, hát ha valakinek, akkor önnek nagyon sok kérdést fognak feltenni az ön által képviselt polgárok. Szerintem jó páran nem nagyon fognak az elkövetekezendő egy-két évben sokat sétálni az utcán, mert bármelyik pillanatban egy kúttulajdonos szembejöhet, aki azt mondja: de jó, hogy itt tetszik lenni, mert biztosan ön mint jogalkotó tudja legjobban, hogy nekem mit kell csinálnom. S nagy tisztelettel, Simon Miklós képviselő úr, tegye már meg, hogy nekem ne kelljen azért számítógépet venni, hogy elektronikusan tudjak 82 évesen a közigazgatási szervvel kapcsolatban lenni! Tehát, hogy úgy mondjam, az egyéni képviselőket ebben a kérdésben nem irigylem, mert jó pár kérdést fognak fórumokon és az utcán is kapni. Azt kérem, hogy azt viszont fogadja el, ha ellenzéki képviselőként én azt szeretném, ha a polgároknak minél kevesebb nehézséget okoznánk, csak azért, mert valamilyen kérdést szeretnénk szabályozni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a szót. Legelőször is szeretnék köszönetet mondani azon képviselőtársaimnak, akik a vitában támogatták a benyújtott törvényjavaslatot. Így Simon Miklós képviselő úrnak, aki a Fidesz képviseletében, valamint Móring József Attila képviselő úrnak, aki a KDNP képviseletében… [[Dr. Vadai Ágnes: Akkor a frakcióülésen is meg lehet beszélni.]] Bocsánat, képviselő asszony, én is meghallgattam önt, kérem, tegye ön is ezt. Tehát szeretném megköszönni a támogatást.Ami pedig a többi képviselői hozzászólást illeti, először is Varga-Damm Andrea képviselő asszony hozzászólásaival kezdem. A kamerarendszerrel kapcsolatban és ezt több képviselőtársam is elmondta, Vadai Ágnes képviselő asszony és mások is - szeretném leszögezni, hogy ennek a célja a bűnmegelőzés, és ez a módszer bevált az elmúlt nyolc esztendőben. Azt is szeretném elmondani, hogy az elmúlt nyolc esztendőben felére csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma. Tehát jelentősen javult a közbiztonság, az emberek szubjektív biztonságérzete nőtt, és ezt egy olyan helyzetben sikerült elérni, amikor 2015-től, tehát több mint három éve olyan migrációs nyomásnak van kitéve Magyarország, hogy a rendőrség kétfrontos harcot vív, egyrészt a belbiztonság területén, másrészt pedig az országhatár védelmében a honvédekkel együttműködve védi meg Magyarországot, amelynek eredményeképpen azt mondhatjuk, és nem mi mondjuk egyébként elsősorban, hogy Magyarország biztonságos ország, Európa és a világ egyik legbiztonságosabb országa. De ez nem tölt el minket biztonsággal, vagy hogy azt mondjuk, most már tényleg minden rendben van, hanem a biztonság és én ezt a hozzászólásomban elmondtam az a terület, amelyért holnap sokkal többet kell tenni, mint ma vagy tegnap tettünk. Tehát mi tudjuk azt, hogy a feladatok megvannak, a közbiztonságért mindennap többet kell tenni. A kormány elszánt, és ennek a törvényjavaslatnak köszönhetően is, amit remélem, majd elfogad a parlament, nőhet a biztonság, és fontos az, hogy ezeket a javaslatokat a parlament elfogadja. Tehát a kamerarendszerrel kapcsolatban a képviselő asszony meg mások is a magánélet védelmét hozta fel ellenpéldaként, mintha az veszélybe kerülhetne. Szeretném elmondani, hogy a magánélet védelme garanciális elemekkel van az Alaptörvényben és más törvényekben körülbástyázva, így az semmilyen módon nem sérülhet. Még egyszer mondom, egyetértek Simon Miklós képviselő úrral, magam is egyéni képviselőként azt tapasztalom, és a Belügyminisztérium egyik vezetőjeként azt tapasztalom, hogy amikor a Belügyminisztérium kamerapályázatot hirdet, akkor sokszoros túljelentkezés van, sokszoros túligény fogalmazódik meg, hiszen ezt az önkormányzatok egy olyan lehetőségnek tekintik, amely az adott település polgárainak a biztonságát növelheti. Ezekkel a kamerapályázatokkal kapcsolatban, illetőleg a kamerarendszer működésével kapcsolatban én még visszaélésekről nem hallottam, képviselőtársaim. Tehát teljes a bizalom, hiszen mindenki tudja, hogy ez nem azért van, hogy ez bárkit is kukkoljon, hanem azért van, hogy a közrendet, közbiztonságot, annak a fenntartását segítse. [[10.50]] Folytatva Varga-Damm Andrea képviselőtársamnak: a Kkt. 33/D. §-ra vonatkozó módosítása tekintetében figyelembe vettük a Jobbik, az önök által benyújtott technikai módosítást, amire azért volt szükség, mert nemcsak az Infotv.-re szükséges ilyenkor hivatkozni, hanem a GDPR-rendeletben is vannak személyes adatkezelésre vonatkozó szabályok. Én köszönöm, hogy ezt a javaslatot benyújtották. Ezzel kapcsolatban ez a helyzet. A személyi adat- és lakcímnyilvántartásból való adatkérés nem lehet önkényes. A taxisofőr, akinek megtetszett a taxiban utazó hölgy, ugye, ezt a példát hozta föl a képviselő asszony, ha jól emlékszem, nos, erre a jelenlegi jogszabályok és a benyújtott jogszabály nem ad lehetőséget. Ezt mondjuk ki! Nagyon hangzatos egyébként egy ilyen példát fölhozni, de ez nem valós, nem életszerű. Tehát kizárólag a jogszabályban meghatározott célra lehetséges személyes adat- és lakcímnyilvántartásból adatokat kérni. A következő pedig az, hogy a kormánynak a szervezetalakítási szabadságot is figyelembe véve nem lehet taxatív felsorolást adni, hogy mely szervek, szervezetek azok, amelyek a kormányzati tevékenység szempontjából fontosak. Viszont a törvény már most rögzíti, hogy ennek a szervnek a diplomácia tevékenységgel kell összefüggésben állnia. Szintén Varga-Damm Andrea a benyújtott törvényjavaslat 153. §-át idézte mint olyan pontot, amit nem tudnak támogatni. Szeretném elmondani ezzel összefüggésben, hogy az állami támogatás egy felhatalmazás annak a lehetőségnek a megteremtésére, hogy pénzügyi kötelezettségvállalásra kerülhessen sor, de kizárólag úgy, hogy az az állami támogatási szabályokkal összeegyeztethető módon történjen. A törvény hatálya alá tartozó infrastruktúrákkal kapcsolatban a törvényjavaslat a magyar és az uniós befektetőket kívánja helyzetbe hozni az állami támogatás megteremtésével. Itt mondom el generálisan minden ellenzéki képviselőtársam kritikájával kapcsolatban, hogy ha valamelyik jogszabályhellyel nem értenek egyet, akkor azt kérem, hogy nyújtsanak be módosítási javaslatot, és azt tudom ígérni, hogy minden módosítási javaslatot, ahogy eddig is, ezután is érdemben meg fogunk vizsgálni. [[Arató Gergely, távozóban a teremből: Igen, ahogy eddig!]] Arató Gergely képviselő úrnak nyugalmat és békességet kívánok nagy szeretettel. Amikor mobiltelefonálás közben kivonul a teremből és beordít egyet ide, hát kérem, ez a demokrácia, képviselő úr! Ennyire tiszteli a demokráciát? Sajnálom. Bangóné képviselő asszony hozzászólására is reagálnék, annak ellenére, hogy ő most halaszthatatlan közfeladatai miatt nem tartózkodik a teremben. De válaszolok az adattárolással kapcsolatos kérdésére. Harminc napra tárolják az adatokat. Ha nem merül fel bűncselekmény vagy szabálysértés gyanúja, ezek a felvételek megsemmisítésre kerülnek. Ha visszagondolunk a körúti robbantásra, akkor is nagy segítség lett volna, ha van ilyen szabályozás. Ezt a szabályozást abból a szempontból kell vizsgálni, hogy nagyobb biztonságot fog jelenteni a közterületeken. Gondolom, ez elvitathatatlan, erről több alkalommal több mindenki szólt. A jegyvizsgálókkal szembeni bűncselekmények száma: a jegyvizsgálók hivatalos személyek, így megilleti őket a büntető törvénykönyv hivatalos személyekre vonatkozó szabályozása, annak védelme. A belügyminiszter úr elrendelte, hogy a nemzetközi vonatokon kötelező a vonatkísérés, amely jelentős biztonságot nyújt a jegykezelők számára. Egyebekben pedig arra kívánom felhívni a figyelmet, hogy a törvényjavaslat által rögzített adatkezelési szabályok a jegykezelők számára is nagyobb biztonságot jelentenek. Elhangzott, hogy volt-e hatástanulmány a kamerarendszerekkel kapcsolatban, meg történt-e fölmérés. A kamerarendszerek már jelenleg is megvannak, azok felszerelésével kapcsolatban az önkormányzatoknak semmilyen többletköltségük nincs. Az adatok rögzítéséről és összekapcsolásáról van szó. A kamerák felhelyezésével kapcsolatban a rendőrség döntési jogot kap, így azok elhelyezésénél kiemelt szerepet kapnak a bűnüldözési szakmai szempontok; ezt szeretném kiemelni. Jelenleg a rendőrség javaslatot tehet csak, és az önkormányzat dönt. Ennek a helyzetnek a jobbá tételét szolgálja a javaslat. Most a logika megfordul, az önkormányzat javaslatára a rendőrség dönt az elhelyezésről. Úgy gondolom, hogy az is közérdek, hogy a szakmai javaslatokat figyelembe véve történjen meg a döntés e tekintetben. Bangóné és Vadai képviselő asszony a tárhellyel kapcsolatban: a tárhelyszolgáltató kormányrendeletben kerül majd kijelölésre. Ez a szolgáltató nem ismerheti meg a feltöltött adatokat ez nagyon fontos , a feltöltött adatok tartalmát kizárólag a feltöltő ismeri, aki egyébként eddig is rögzítette és kezelte ezeket a felvételeket. Az ágazati törvény alapján az adatigénylésre jogosultak a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság jelenleg is igényelhetnek adatot, az adatigénylés céljának megjelölésével. Ezen a tervezet nem változtat. Tehát az eddigi adatkezelési garanciák továbbra is élnek, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság ellenőrzi az adatkezelés törvényességét. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Vadai képviselő asszony az Országos Polgárőr Szövetséggel kapcsolatban tett egy kritikus megjegyzést. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az Országos Polgárőr Szövetség egy önkormányzatiságon alapuló köztestület. A Belügyminisztérium a közterületi bűnözés visszaszorítása érdekében a szervezet működéséhez valóban biztosít támogatást, tehát a közterületi bűnözés visszaszorítása érdekében. Az Országos Polgárőr Szövetség által szervezett programok tekintetében a Belügyminisztériumnak nincs és nem is lehet felügyeleti jogköre, mivel egy köztestületről van szó. Ezt szerettem volna elmondani. De azt is el kell mondani, hogy az ön által említett program nem tartozik ennek a célnak a megvalósítása közé. Varga-Damm Andrea képviselő asszony a vízgazdálkodási törvény 15/E. §-ának módosításával kapcsolatos szabályozással kapcsolatban fogalmazott meg kritikát. Az új adózási rendre vonatkozó törvényre való hivatkozása semmilyen tartalmi módosítást nem jelent. Ami a kútügyet illeti, tisztelt képviselő asszony, szeretném elmondani, hogy ennek a javaslatnak az elfogadása reményeink szerint lehetőséget teremt arra, hogy 2020. december 31-ig olyan szabályozást sikerült majd közösen meghozni e tekintetben, ami megfelel a vízvédelmi feladatoknak, megfelel az Alkotmánybíróság döntésének, a köztársasági elnök úr által megfogalmazott észrevételeket is figyelembe veszi, és az embereknek se okoz olyan többletkötelezettséget, amit ne tudnának teljesíteni. Mi magunk is azon vagyunk, hogy ezt a célt meg tudjuk valósítani. Bízunk benne, hogy ebben a támogatást megkapjuk. Az egyeztetések, az előkészítés jelenleg is folyik. Még egyszer mondom, a vízbázisok védelme, a lakosság házi vízigényének a teljesítése is fontos, hogy megvalósuljon. S arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy nincs arra vonatkozó szándék, hogy a természetes személyeknek vízkészletjárulékot kelljen fizetni. Tehát ez a házi vízigényt nem terheli, ezt szeretném elmondani korrekten. S arra kérem a tisztelt képviselő asszonyt, hogy ha erről a kérdésről beszél, akkor ezt az információt vegye figyelembe, hiszen önnek sem célja az, hogy rémhíreket terjesszen, valótlanságokkal ijesztgesse az embereket. Még egyszer mondom, ez világosan megfogalmazott cél. Ami a fegyveres biztonsági őrökkel kapcsolatos… képviselő asszony, önhöz beszélnék, ha megengedi, és ha a képviselőtársa is helyet foglalna, akkor megtisztelné a tisztelt Házat. Bár nem feladatom az ülésvezetés. [[Arató Gergely: Kérje meg az elnököt, hogy tegyen rendet! Dr. Vadai Ágnes: Korlátozza az elnök jogait!]] Tehát a fegyveres biztonság… [[Zaj.]]
Vadai képviselő asszony, ha megnyugodott, szóljon, mert akkor az államtitkár úrnál marad a szó. [[Dr. Vadai Ágnes: Elnök úr, én az ön jogait védem!]] Parancsoljon, államtitkár úr, folytassa!
Nagy tisztelettel köszönöm szépen. Tehát a fegyveres biztonsági őrök túlnyomó többségben jelenleg is munkavállalók. A fegyveres biztonsági őrséget határozattal hozzák létre, s ezen határozatok alapján jelenleg is őriznek objektumokat, amelyek során alapfeladatuk az objektum védelme. De a járőrtevékenység, a fegyveres biztonsági őrség is hierarchikus utasítási szabályzattal rendelkezik, ami meghatározza a tevékenységet. Ami pedig a távmeghallgatással kapcsolatos impulzív kritikáját illeti: a bíróság az ügy ura, amely a távmeghallgatás alkalmazásáról dönt; nem a Belügyminisztérium, nem a rendőrség, nem más, hanem a bíróság. Tisztelt képviselő asszony, ön ezt biztos tudja, szerintem csak félreértés volt, hogy ezt tévesen idézte föl. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy egy nagyon fontos javaslat általános vitájának a végéhez közeledünk. Még egyszer szeretném megköszönni valamennyi képviselőtársamnak, aki a vitában részt vett, a hozzászólását, különösen azoknak a képviselőknek, akik támogatásukról biztosították a javaslatot. S köszönöm azoknak is, akik kritikával illették, de arra biztatom őket, hogy nyújtsanak be módosító javaslatot, és azokat meg fogjuk vizsgálni. Egy nagyon fontos tényre szeretném fölhívni a figyelmet. Ez a javaslat is Magyarország, a magyar emberek biztonságát szolgálja. Ez egy olyan közcél, amelyet, bízom benne, valamennyi frakció méltányol, és az így elfogadandó törvényjavaslat is hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország továbbra is biztonságos ország marad. Magyarországon a magyar emberek és Magyarország biztonsága az első. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[11.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszönöm azt is, hogy a zárszóba belefért az a pár perc, hogy vezethette helyettem is az ülést. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására november 5-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az oktatási nyilvántartásról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2940. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőnek megadom a szót Bódis József professzor úrnak, államtitkárnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Tisztelettel köszöntöm önöket az oktatási nyilvántartásról szóló T/2940. számú törvényjavaslat általános vitája alkalmából. Kérem, engedjék meg, hogy néhány mondatban ismertessem a tisztelt Országgyűlés plénuma előtt levő törvényjavaslat indokoltságát.A jelen törvényjavaslat elfogadására azért van szükség, mert az Európai Unió általános adatvédelmi rendeletét, elterjedtebb nevén GDPR-t 2018. május 25-től hazánkban is alkalmazni kell. A GDPR rendelkezéseivel összhangban egy egységes oktatási nyilvántartás létrehozását azért látjuk szükségesnek, mert felállításával az élethosszig tartó tanulás szellemében elérhetővé válik az a cél, hogy a személyek oktatási életútja a jelenlegi széttagolt nyilvántartási rendszer helyett egységesen is nyomon követhetővé válják az általános iskolától a felsőoktatásig, a nyelvvizsgákig. A GDPR rendelkezéseinek való megfelelésre törekedve és az ezekkel összhangban álló kormányzati bürokráciacsökkentési célokat szem előtt tartva szükségessé vált az Oktatási Hivatal által működtetett elektronikus nyilvántartások felülvizsgálata és koherenciájuk erősítése. A jelen törvényjavaslat célul tűzte ki az előbb említett nyilvántartásokban tárolt adatok egységes kezelésének megteremtését, az adatok időszerűségének biztosítását, valamint a jogszerű adattovábbítás érdekében további biztonsági intézkedések megvalósítását is. A törvényjavaslat révén megtörténik a párhuzamosságok kiszűrése annak érdekében, hogy minél hitelesebb, naprakészebb, a polgárok érdekeit szolgáló nyilvántartási rendszer jöjjön létre. A továbbiakban, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselő asszonyok és urak, engedjék meg, hogy az oktatási nyilvántartás főbb elemeit röviden ismertessem az önök számára. A törvényjavaslat meghatározza azon személyes adatok körét, amelyeket az egyes nyilvántartási alrendszerekben tárolt, személyhez fűződő szakmai adatokon túl egységesen szükséges kezelni. Ezeken túl nevesítésre kerülnek azon szakrendszerek, valamint azok alrendszerei, amelyek az oktatási nyilvántartás részeit képezve eltérő oktatásigazgatási feladatok teljesítéséhez eltérő szakmai adatköröket tartalmaznak, amelyek adattartalmát a melléklet határozza meg. Az egyes szak- és alrendszerek közös eleme az oktatási azonosító szám, amely ugyanazon személyt azonosítja az egyes rendszereken belül. Az oktatási azonosító számmal kapcsolatban fontos kiemelni azt a körülményt, hogy jelenleg a tanulói életút szakaszától, a nyilvántartás típusától, a nyilvántartott aktuális szerepétől függően több azonosítót vált ki ez az egy, amely az állampolgárt az oktatási rendszer egészében végigkíséri. A törvényjavaslat meghatározza a szak- és alrendszerekben nyilvántartott adatok továbbíthatóságának feltételeit, az egyes rendszerek esetén az általános szabályoktól eltérő adatkezelési időtartamot. Ahol a törvényjavaslat az adatkezelés időtartamát nem határozza meg, ott a nyilvántartásokban kezelt adatok szükségességének felülvizsgálatára az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény általános rendelkezései vonatkoznak. Vagyis az adatok nyilvántartásának szükségességét háromévente felül kell vizsgálni, és ezt dokumentálni szükséges. Fontos kihangsúlyozni azt a körülményt, hogy a törvényjavaslat figyelemmel van az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény rendelkezéseire, így különösen annak alapelvei közül a jogszerűség elvére, az észszerű időben történő elbírálás elvére, valamint a hatékonyság elvére, ami a költségminimalizálásra helyezi a hangsúlyt az eljárás lehető leggyorsabb lefolytatása mellett. A törvényjavaslat minél szélesebb körben lehetővé teszi a megkeresés szabályainak érvényesülését, amely szerint a hatóság más szervet vagy személyt kereshet meg, ha az eljárás során szükséges adattal vagy irattal egy másik hatóság rendelkezik. A törvényjavaslat végig szem előtt tartja a bürokráciacsökkentés prioritásait, amelynek egyik központi eleme az, hogy amennyiben a kérelem elbírálásához más hatóságnál rendelkezésre áll közhiteles nyilvántartásban szereplő adat, úgy azok benyújtására nem lehet kötelezni az ügyfelet. Mindezek tovább erősítik annak szükségességét, hogy az Oktatási Hivatal feladatait támogató szakrendszerek egységes struktúrában, a fenti követelményeknek még inkább megfelelve működjenek. Az Oktatási Hivatal működése során az általa kezelt ágazati nyilvántartásokból adatot szolgáltat a különböző közigazgatási szervek hatósági eljárásainak lebonyolításához, a családtámogatási ügyektől kezdve az egészségbiztosítási jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ügyekig. Ezen adatszolgáltatások során természetes személyek tanulói, hallgatói, foglalkoztatási jogviszony, képzési és egyéb adatainak átadására napi szinten, tömeges mennyiségben korszerű, biztonságos, az adatok védelmét garantáló informatikai szakrendszeri működési keretek között kerül sor. Ezen célok eléréséhez szükséges, hogy az oktatási nyilvántartások adatai naprakészen, minél megbízhatóbban rendelkezésre álljanak, ezzel is segítve a gyorsabb, hatékonyabb ügyintézést, csökkentve az ügyfél és a közigazgatás egészének adminisztrációs terheit. Ennek eléréséhez szükséges az új, redundanciától mentes, áttekinthetőbb oktatási szakrendszeri struktúra kialakítása, valamint az adatpontosságot eredményező, az egyes szervek közötti még biztonságosabb adatkapcsolatot lehetővé tevő informatikai megoldások alkalmazása. A törvényjavaslat elfogadása lehetővé teszi, hogy az oktatási hivatal feladataival összefüggésben az összes köznevelési intézménnyel jogviszonyban álló másfél millió tanuló, pedagógus, továbbá az összes felsőoktatási intézménnyel jogviszonyban álló 280 ezer hallgató, illetve oktató jogszabályban meghatározott adatait a Belügyminisztérium személyiadat- és lakcímnyilvántartási szolgáltatásainak alkalmazásával frissítse. Ennek során jelentősen egyszerűsödik a köznevelési és felsőoktatási intézményi adatszolgáltatók adminisztrációs terhelése. Munkájuk során, az adatbevitelek alatt a hibázás lehetősége is minimálisra csökken, ugyanis a Belügyminisztérium kapcsolódó személyiadat- és lakcímnyilvántartásában történő bármilyen változás automatikusan és online módon teljes mértékben hitelesen kerül át az Oktatási Hivatal által üzemeltetett rendszerekbe. A személyiadat- és lakcímnyilvántartással történő összekapcsolás biztosítja, hogy az oktatásiadat-állomány a valóságnak minden eddiginél megfelelőbb legyen. Mindez azt is jelenti, hogy a köznevelési és felsőoktatási intézményekben folyó intézményi adatok rögzítésének mértéke és az ezekkel kapcsolatos adminisztráció is jelentősen lecsökken. [[11.10]] Az egységes oktatási azonosító bevezetésével az érintett személyt elegendő lesz csak az oktatási azonosítóval azonosítani, ezáltal is csökkentve az adatforgalmat és az adatrögzítési, adatbeviteli hibázás lehetőségét. A törvényjavaslat célja továbbá egy olyan új nyilvántartási környezet megteremtése, amely biztosítja, hogy az eddigieknél szélesebb körben álljanak rendelkezésre a szakpolitikai tervezéshez szükséges statisztikai, elemzési és kutatási adatok, a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogok biztosítása mellett. Az egy egységben integrált oktatási nyilvántartással elérjük azt a célt, hogy az adatok magasabb szintű összefüggéseikben, redundanciától és a belső ellentmondásoktól mentesen tudnak megjelenni az adatszolgáltatások során. Az oktatási nyilvántartás létrehozásával az a cél is megvalósul, hogy a személyek hatékony azonosítását elősegítse, és így az egyes statisztikákban a személyek anonimizáltan sem jelennek meg többszörösen, a torzító tényezők kizárásra kerülnek. A fentiekből következően a statisztikák, elemzések a jövőben még messzemenőbb pontossággal mutatják majd be a köznevelés és a felsőoktatás helyzetét, valamint a nyelvvizsgákhoz kötődő statisztikai adatokat. A GDPR rendelkezésének való megfelelés és a kormányzati bürokráciacsökkentési célok csak akkor érhetők el, ha a fentiekben ismertetett oktatási nyilvántartás felállításra kerül, ezért kérem, hogy támogassák az oktatási nyilvántartásról szóló T/2940. számú törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Kállai Mária képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan államtitkár úrtól hallottuk, valóban, az oktatásigazgatásban használt nyilvántartási szakrendszerek jelenleg a személyi adatainkhoz kötve tárolják a személyes adatokat. Gyakorlatilag ennek eredményeképpen az egyes személyekre vonatkozóan az oktatási nyilvántartások többsége tartalmazza tulajdonképpen az érintett természetes személynek az azonosító adatait, illetve egyéb személyi adatait is. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma által benyújtott törvényjavaslat elfogadására azért van szükség, mert az EU általános adatvédelmi rendeletét, mint tudjuk, 2018. május 25-étől mindenkinek így hazánknak is alkalmaznia kell, és gyakorlatilag ezzel összhangban van egy egységes oktatási nyilvántartási rendszer létrehozása, amely, ahogyan már elhangzott, szükséges, hiszen felállításával az élethosszig tartó tanulás szellemében elérhetővé válik az a cél, hogy bárki, aki bekerül a rendszerbe, egy személy életútja a tanulói jogviszonytól tulajdonképpen, a jelenlegi széttagolt nyilvántartási rendszerben, azt mondhatjuk, hogy szinte az óvodától az általános iskolán keresztül a felsőoktatásig, a nyelvvizsgákat tekintve is elérhetővé válik. Az általános adatvédelmi rendeletnek való megfelelésre törekedve és ezzel összhangban álló kormányzati bürokráciacsökkentési célokat szem előtt tartva az Oktatási Hivatal által működtetett szakrendszerek, azok alrendszerei mint közhiteles oktatási adatokat tartalmazó nyilvántartások koherenciája is erősödik ezáltal, hiszen magában a törvénytervezetben mindezeket bővebben is olvashatjuk. Az előttünk álló javaslat célul tűzte ki a bennük tárolt adatok egységes kezelésének a megteremtését, az adatok időszerűségének a megvalósítását, valamint a jogszerű adattovábbítás érdekében további biztonsági intézkedések megvalósítását is. Természetesen a rendszernek az alapstruktúráját tekintve a törvényjavaslat meghatározza azon személyes adatok körét, amit az egyes alrendszerekben tárolt, személyhez fűződő szakmai adatokon túl egységesen szükséges kezelni. Ezen túl nevesítésre kerülnek azon szakrendszerek, valamint azok alrendszerei, amelyek az oktatási nyilvántartás részét képezve eltérő oktatásigazgatási feladatok teljesítéséhez eltérő szakmai adatköröket tartalmaznak, ahogy ezt a törvénytervezetben is olvashatjuk. Az egyes szak- és alrendszerek közös eleme az oktatási azonosító szám, ahogy az államtitkár úrtól hallottuk, amely egyugyanazon személyt azonosítja az egyes rendszereken belül, ahogy a törvénytervezet fogalmaz pontosan idézve belőle -: „a természetes személynek egy oktatási azonosító száma lehet”. Azt gondolom, hogy egyértelmű magában ebben a gondolatban, milyen jelentőséggel is bír ez a törvénytervezet, hiszen nagyon praktikus az, hogy maga az oktatási azonosító több azonosítót fog kiváltani, amely az állampolgárt valóban az oktatási rendszer egészében végigkíséri. De ha itt az 5. § felsorolását látjuk a törvénytervezetben, akkor láthatjuk azt, hogy bármilyen jogviszonyban lévő érintettet, azt gondolom, hogy teljesen korrekt módon tud végigkísérni, és így egy valóban nyomon követhető, valóban átlátható, és ami nagyon fontos, a bürokráciacsökkentés jegyében egy lényegesen kevesebb adminisztrációt igénylő rendszert is eredményez. A törvényjavaslat továbbá előírja a szak- és alrendszerekben nyilvántartott adatok továbbíthatóságának a feltételeit. Nagyon fontos az, hogy az egyes rendszerek esetén az általános szabályoktól eltérő adatkezelési időtartamot, ahol a törvényjavaslat az adatkezelés időtartamára nem ír javaslatot, nem határozza meg, hogy ott háromévente szükséges felülvizsgálni és dokumentálni is, ahogy államtitkár úrtól is hallottuk. Nagyon fontos az, hogy a törvényjavaslat figyelembe veszi az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény rendelkezéseit, valamint a javaslat tekintettel van az ügyintézés tekintetében a megkeresés szabályaira is, mely szerint a hatóság más szervet vagy személyt kereshet meg, ha az eljárás során szükséges adattal vagy irattal egy másik hatóság rendelkezik. Nagyon fontos és központi kérdés ma a bürokráciacsökkentés és a bürokráciacsökkentésnek a mindennapjainkban az aprópénzre való váltása, erre is választ ad ez a törvénytervezet, hiszen minden esetben szem előtt tartja a bürokráciacsökkentés prioritásait, azaz például, amennyiben a kérelem elbírálásához más hatóságnál rendelkezésre állnak közhiteles nyilvántartásban szereplő adatok, akkor benyújtásra nem lehet kötelezni az ügyfelet, hanem ezt praktikus módon a hatóságok egymás közt szerzik be. Én úgy gondolom, hogy ez egy újabb valós lépés a bürokrácia csökkentéséhez. Az Oktatási Hivatal működése során az általa kezelt ágazati nyilvántartásokból adatokat szolgáltat természetesen a különböző közigazgatási szervek hatósági eljárásainak a bonyolításához, ahogyan államtitkár úr is megfogalmazta, a családtámogatási ügyektől kezdve az egészségügyi biztosításig, tehát egy csomó olyan dologgal kapcsolatban, ami az életterületünket felöleli tulajdonképpen adott esetben a közigazgatásban. Ezen adatszolgáltatásokra, természetes személyek tanulói, hallgatói, foglalkoztatási jogviszonybeli, képzési és egyéb adatainak átadására tudjuk jól, napi szinten tömeges mennyiségben korszerű, biztonságos, az adatok védelmét garantáló informatikai szakrendszer működési keretei között kerül sor. Ezen célok eléréséhez természetesen szükséges az, hogy az oktatási rendszerek, az oktatási nyilvántartások naprakészen és megbízható módon álljanak rendelkezésre. Ennek eléréséhez nagyon komolyan szükséges az új, redundanciától mentes, áttekinthető oktatási szakrendszeri struktúra kialakítása, valamint az adatpontosságot eredményező és az egyes szervek közötti még biztonságosabb adatkapcsolatot lehetővé tevő informatikai megoldások alkalmazása is. A törvényjavaslatot végigkíséri a bürokráciacsökkentés igénye is, ennek szellemében a fenti célok megvalósítása érdekében szintén nagyon praktikus és észszerű módon a Belügyminisztérium által biztosított szolgáltatások lehetőséget adnak a nyilvántartások kapcsolati kódon keresztül történő összekötésére, amely mindenképpen kiemelt az információbiztonság szempontjából is. Ezt a működést segíti és lehetővé teszi a személyazonosító jel helyébe lépő összerendelési nyilvántartás. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat elfogadása lehetővé teszi azt továbbá, ahogyan államtitkár úr is fogalmazott, hogy az Oktatási Hivatal feladataival összefüggésben szinte minden család évenkénti változó ritmusban, de mégis nagyon nagy számú, hiszen másfél millió tanulói jogviszonnyal bíró emberről van szó, különböző korosztályról természetesen, illetve a felsőoktatásban mintegy 300 ezer emberről, amely hallgatókat és oktatókat illetően is a jogszabályban meghatározott adatokat a Belügyminisztérium személyiadat- és lakcímnyilvántartási szolgáltatásainak az alkalmazásával lehet frissíteni. És így a rendszerek összeérnek, a praktikusságon túl valóban valós adatvédelmet, valós bürokráciacsökkentést, valóban minden eddiginél validabb eredményt várhat és eredményezheti a törvényjavaslat elfogadása. [[11.20]] Az egységes oktatási azonosító bevezetésével az érintett személyt elegendő lesz csak az oktatási azonosítóval azonosítani, ezáltal is csökkentve lényegesen az adatforgalmat is, nem csak a bürokráciát, és az adatrögzítési és adott esetben az adatbeviteli hibázást is minimalizálni lehet. A törvényjavaslat kiemelt hozadékaként fontos hangsúlyozni azt is, hogy az oktatási azonosítóhoz kapcsolt személyes, oktatási jellegű adatoknak az Oktatási Hivatal információs rendszereiben tárolt változata az új szabályozással és az arra épülő informatikai megoldásokkal, kapcsolati kódokkal védettebbé válik információbiztonsági szempontból, és így az adatvagyon védelme is, ami, azt gondolom, korunkban komoly kérdés, magasabb fokúvá válik. Nagyon fontos célja a törvénytervezetnek a nyilvántartási környezet megteremtése, egy olyan nyilvántartási környezet megteremtése, amely biztosítja, hogy a jövőben az állampolgárokat érintő lehetséges oktatási életutakat, tanulási utakat alapul vevő szakpolitikai tervezéshez szükséges statisztikai, elemzési és kutatási adatok kinyerhető módon, minden igényt kielégítő módon álljanak rendelkezésre. Ezzel természetesen a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok biztosítása mellett, de nagyon komoly, fontos kérdés pontosabb statisztikák, pontosabb kutatási adatok is kinyerhetők. Az oktatási nyilvántartás létrehozásával adott esetben az a cél is megvalósul, hogy a személyek hatékony azonosítását elősegítse, és ahogyan az államtitkár úr is fogalmazott, az egyes statisztikákban a személyek anonimizáltan sem jelennek meg többszörösen, és gyakorlatilag a ma még a rendszerben jelen lévő, adott esetben torzító tényezők teljes mértékben kizárásra kerülhetnek. A fentiekből következően a statisztikák a jövőben még messzemenőbben, pontosabban mutatják be a köznevelés és a felsőoktatás helyzetét. A pontos tény és adat, tudjuk mindannyian, még erősebb lehetőséget jelent a mindenkori fejlesztésre, és úgy gondolom, ennek a törvénytervezetnek minden eleme, minden üzenete mindenképpen szolgálja az egész köznevelés és felsőoktatás rendszerét. Természetesen a Fidesz képviselőcsoportja a kormány által benyújtott törvényjavaslatot az elhangzottak és az államtitkár úr által elmondottak fényében támogatja. Tisztelettel arra kérem a többi párt képviselőit is, hogy ők is támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Ander Balázs képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos és támogatandó célokat hallottunk itt államtitkár úr és Kállai képviselő asszony részéről, amelyeket ellenzékből is támogatni lehet, hiszen egy átalakuló gazdaság és társadalom, ahol az élethosszig tartó tanulás egyfajta alapkövetelménnyé válik, valóban megköveteli azt, hogy ilyen módon nyomon kövessük ezeket a változásokat, és ennek törvényi szinten is hangot adjunk.Valóban nagyon fontos az adatvédelem, ez itt nagyon sokszor elhangzott, valóban nagyon fontos az, hogy olyan jól kinyerhető adatokhoz tudjon jutni, mondjuk, az oktatásirányítás, az oktatástervezés és a -kutatás is, amelyeket valóban validnak tudunk tekinteni, amelyeket olyan módon tudnak felhasználni, hogy a sok esetben, azt kell mondjam, megfeneklett oktatásügy Magyarországon még inkább egyről a kettőre tudjon jutni. Csakhogy túl a szép szavakon azért bizony meg kell emlékezni néhány olyan dologról, amikor oktatási nyilvántartásról van szó, amelyeket ellenzéki részről nekünk muszáj itt előhoznunk. Augusztus végén robbant a bomba, amely szerint kérdőívben nyomoztak volna a pedagógusok után, és mintegy 170 ezer tanárnak küldték volna ki azokat a kérdőíveket, amelyek bizony kiverték a biztosítékot. Ugyan itt az EMMI magyarázkodott, bár azt is hozzá kell tenni, hogy ezek a magyarázatok, ez a mosakodás elég szánalmas volt. Engedtessék meg, de azért ellenzéki padsorokból hadd higgyünk inkább, mondjuk, a PDSZ elnökének, amikor ezt az adatgyűjtési módozatot kifogásolta. Miről is szólt a dolog? Utoljára talán 2010-ben, a Tárki bevonásával készült Magyarországon olyan felmérés, amely a pedagógusok munkaleterheltségét vizsgálta. Ekkor az jött ki, hogy egy átlagos pedagógus Magyarországon 51,5 órát dolgozik hetente. Egész bizonyos, hogy ez a szám azóta csak nőtt, úgyhogy valóban itt lett volna az ideje annak, hogy elkészüljön egy új felmérés. A szakszervezetek abba is beleegyeztek volna, hogy ezt a felmérést a Századvég végezze, az a Századvég, amelyet azért ellenzéki oldalról sokszor, és lehet, hogy nem alap nélkül úgy szoktak hívni, illetve szokták azzal jellemezni, hogy a kormányzatnak egyfajta kifizetőhelyeként működik. Nos, a Századvég azonban egy olyan kérdőívet állított össze, amely menet közben kisiklott, és a szakszervezet joggal kifogásolta azt, hogy milyen szakmaiatlan kérdőívvel próbálnak itt nyomozni a tanárok után, tulajdonképpen politikailag mintegy átvilágítani őket. Ezért aztán óriási volt a botrány, és mint ahogy most megtudhattuk, végül ebből, hála a Jóistennek, ilyen formában aztán nem is lesz majd semmi. Mire voltak kíváncsiak? Kíváncsiak lettek volna a kormányzat részéről, hogy milyen hírlevél-feliratkozási szokásaik vannak a pedagógusoknak, milyen szakszervezetnek a tagjai, illetve milyen egyéb szervezeti tagsággal bírnak, milyen Facebook-csoport tagjai. Úgyhogy joggal kérdezték azt a tanárok, hogy mi lesz a következő, mondjuk, lekérik majd a telefonos híváslistáikat, esetleg akik rosszul lájkolnak, nem a kormánynak megfelelő módon a Facebookon valamit, azt a minősítő eljárás során majd elbuktatják, vagy azokat a tanárokat, akik mondjuk, iskolán kívül ellenzéki magatartást tanúsítanak, kirúgják a munkahelyükről. Tehát azért azt kell látni, hogy joggal vetődtek fel ezek az aggodalmak. Egy olyan kormány részéről próbálták ezt keresztülvinni, hozzáteszem, amelyik tegnap éppen a tizennyolcadik alkalommal buktatta el az állampárti múlt feltárásáról szóló ellenzéki javaslatot, azt, hogy az ügynökaktákat nyilvánosságra hozzák. Kérem szépen, úgy látszik, ez a kormánypárti padsorokban egyfajta hagyománnyá vált. Én megígérem önöknek személyesen, hogy ha huszadszorra is így tesznek, kapnak egy szép nagy habos tortát, amelyből majd egy ilyen komcsi krampusz fog előugrani, mert megérdemlik. Szóval, azért álljon meg a menet, hogy egy olyan kormányzat fondorkodott ilyen tervek kapcsán, amelyiknek a vezetője, Orbán Viktor úgy lehet negyedszerre Magyarország miniszterelnöke, hogy bizony nem esett át nemzetbiztonsági átvilágításon! Önök az ilyesféle átvilágítást, úgy látszik, valamiért nem szeretik, viszont a pedagógusokat [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] simán átvilágították volna.
Képviselő úr! Egyharmadát mondta el a beszédének úgy, hogy a törvényjavaslatról egy szót sem szólt a felvezető mondatán túl. [[Ungár Péter: Ez előfordult már ebben a Házban! Magyar Zoltán: Ez példátlan!]] Képviselő úr, nem az ön feladata ennek az elbírálása, hanem a levezető elnöké, majd amikor szót kér, fogok önnek szót adni. Arra kérem, hogy térjen rá a törvényjavaslatra [[Dr. Brenner Koloman: Vezessék ki!]] , és innen folytassa.
Remélem, azért az őrség nem fog értem jönni, elnök úr. Akkor ugorjunk egyet! [[Moraj.]] onkrét példákkal is fogok élni, a záró rendelkezéseket nézzük! [[Az elnök csenget.]] Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben kijelölje az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szervet. Kit és mit? Le kellene írni, hogy konkrétan akkor mire gondoltak. Az elején egyébként azt írták, hogy mindenkivel egyeztetnek, ilyenkor jó lenne, ha tételesen felsorolnák, hogy például melyek voltak azok a szakszervezetek, akikkel leültek és ilyen esetben is egyeztettek. De ki lesz az a szerv? Valamelyik havernak a cége fogja, mondjuk, akkor ezt a feladatot vinni? Ő fogja majd megkapni? Óriási visszaélésnek a lehetősége lehet ebben, elnök úr. Hadd utaljak akkor itt még egy olyan dologra, ami mondjuk, ezt a felvetésemet megalapozza. Ez nem más, mint a KRÉTA rendszer, az a Köznevelési Regisztrációs és Tanulmányi Alaprendszer, amely immáron több mint 1 milliárd 100 millió forint állami támogatásban részesült 221 millió forintot kapott 2016-ban, aztán 2017-ben 444 millió forintot, majd 2018-ban megint csak 440 millió forintot , úgy, hogy tudjuk, ennek a rendszernek a kidolgozásáért felelős egyik cég az eKRÉTA nevezetű cég, amelynek tulajdonosa az a Fauszt Zoltán, aki Palkovics miniszter úr barátja, illetve korábbi üzlettársa, és akkor kapta meg, akkor győzött ezeken az állami pályázatokon, tendereken, amikor bizony államtitkár úr még az oktatásügyet felügyelte. Tehát szerintem ez a kérdés jogos, hogy ki fogja megkapni ennek az adathalmaznak a kezeléséhez való jogot. [[11.30]] Aztán, elnézést, elnök úr, de hadd támasszam még alá itt a kételyeimet; azt kell látnunk, hogy sok esetben a kormányzat úgy viselkedik valóban, mint az ’50-es évek elején a kommunisták, tehát aki nincsen velük, arra úgy tekintenek, mint aki ellenük van. A Nagy Testvér bizony totális politikai kontrollra törekszik, és a pártállami idők iskolairányítási rendszere visszatér. Tehát nagyon sajnálom, illetve bizonyos szempontból örülök neki természetesen, hogy Bódis államtitkár úr van itt, viszont ezek a kérdések, ezek a felvetések valóban inkább Rétvári államtitkár úrnak szólnak, de hát így alakult a dolog, majd közvetítik akkor ezeket a fenntartásokat. Úgyhogy ez a félfeudális, és nyugodtan nevezhetem akár úgy, hogy félkomcsi elit fél a pedagógustársadalomtól, tart a tanároktól. Nem véletlen egyébként az, hogy a politikai kontrollt minél inkább ki akarják terjeszteni, hiszen azt is mondhatjuk, hogy zsigeri igénye ennek a hatalomnak, hogy mint valami kisgömböc, bekebelezzen mindent és mindenkit. Független véleményt nem tűrnek el, és hogyha itt oktatási nyilvántartásról van szó, és ezeknek az adatoknak a kezeléséről, akkor hadd utaljak és hadd hozzak ide megint csak az életből vett példákat. A váci Madách Gimnáziumtól egészen a debreceni Ady Gimnáziumig lehetne sorolni azokat a sajnálatos példákat, amikor politikai alapon távolítottak el olyan igazgatókat, olyan intézményvezetőket, akik mind a szülők, mind pedig a tantestület bizalmát élvezték. [[Nacsa Lőrinc: Vagy a frakcióban!]] Ez semmit nem számított a kormánypárti oldalon. A kormánypárti oldalon a Nagy Testvér iránti lojalitás számított, valamint a központi ukáz, és ezek alapján választottak, mondjuk, új igazgatót. Tehát, elnök úr, hogyha én ilyen aggályokat hozok itt elő, akkor kérem, fogadja el, hogy ennek megvan a való életből, a rögmagyar valóságból hozott alapja; sajnos, teszem hozzá. Azt kell mondjuk, hogy a nemzet napszámosaiból bizony a Klebelsberg Központ cselédjeit vagy a mostani oktatásirányítás cselédjeit csinálták önök, és erről a lehető legtöbbször nekünk itt, az ellenzéki padsorokból bizony beszélnünk kell. De akkor nézzünk néhány konkrét kérdést, hogy az se maradjon el! Államtitkár úr, akkor kérem, hogy nyugtasson meg minket, és próbáljon válaszolni ezekre a felvetésekre. Az 1. §-ban az szerepel, az adatok statisztikai célú tudományos kutatás céljára történő felhasználásáról beszélnek, írnak. Nem egyértelmű a javaslatból, hogy az Oktatási Hivatal automatikusan kiadja ezeket az adatokat, vagy ehhez külön hozzájárulás kell. Meg kell kérdezni majd akkor azokat az embereket, akik ezeket az adatokat szolgáltatták, hogy kiadhatják-e. Jobb lett volna, hogyha erről bővebben írnak. A 3. §-ban azt írják, hogy az adatok a sikeres azonosításig kezelhetők. Nincsen leírva, államtitkár úr, hogy utána mi van. Tehát szigorúan bizalmasan vagy titkosan kell ezeket kezelni? Kíváncsiak lennénk ezekre is. Aztán a 4. § azt írja, hogy az (1) bekezdés szerinti szakrendszerek további jogszabályban meghatározott személyes adatokat nem tartalmazó alrendszereket, alkalmazásokat tartalmazhatnak. Részletezni kellene, hogy mire gondoltak konkrétan, illetve ezt akkor konkrétan le is kellene írni egy ilyen törvénymódosításban. Aztán a 7. § azt mondja, hogy személyes adatokat a pedagógiai szakszolgálatok által alkalmazott integrált nyomonkövető rendszerből az adatkezelő a pedagógiai szakszolgálati intézményellátásnak az utolsó igénybevételétől számított 20 év elteltével törli a nyilvántartásból. Egy újabb kérdés: mi alapján 20 év? Nem hivatkoznak senkire, semmire, tényleg jó lenne, hogyha megmagyaráznák. Tehát jobb esetben 23-25 éves korig vehetik igénybe tanulói jogviszonnyal a szakszolgálati ellátást, még hogyha SNI-s az a diák, akkor is, tehát hogyha megnézzük, akkor 25+20 év, ez azt jelenti, hogy 45 éves koráig ott lesz ez az adat. Azt hiszem, ez így eléggé aggályos. És akkor még egy, ha már hiányolta elnök úr is, a 13. §: a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény a következő (10) bekezdéssel egészül ki. Azt írja, hogy a köznevelési intézményben nyilvántartott gyermek, tanuló adatait a jogviszony megszűnésétől számított 10 évig, az alkalmazottak, óraadók adatait a jogviszony megszűnésétől számított 5 évig kezeli. Ezen javaslat záró rendelkezésének 15. §-a is 5 évet ír, meg általában itt mindenre. Miért kell akkor ez a 10 év, és hogyha itt 10 év, akkor az integrált nyomonkövetési rendszernél miért 20 év? Ha megszűnik a tanulói jogviszony és vissza akar térni, akkor az 5 év véleményünk szerint lehet, hogy elegendő lenne. Ez így nem teljesen összecsengő és nem teljesen logikus, tehát jó lenne, hogyha ezekre a politikai aggályokon túl is tudnának válaszolni, és megnyugtató feleleteket hallhatnánk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjából Földi László képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Október végét írjuk a naptárban, és gyakorló pedagógusként vagy volt gyakorló igazgatóként nagyon jól tudom, hogy októberben az iskolákban a statisztikák készítése volt a legfontosabb feladat: hogy hány gyerek van ebben a tanulócsoportban, az tól-ig, hány éves s a többi.Azt is tudom gyakorló tanárként, hogy hányszor kerestük a gyereket, aki eljött egyik iskolából a másikba, és nem találtuk, hogy hol van tulajdonképpen, vagy hol volt, vagy elengedték-e vagy nem engedték el, vagy bejelentkezett-e vagy nem jelentkezett be. Amikor én erről a törvénytervezetről először hallottam, akkor igazából megörültem, mert azt látom benne, hogy gyakorlatilag a gyerek 6-7 éves korától az egyetemi diploma megszerzéséig Pubikát nyomon lehet követni, hogy melyik iskolában van, melyik egyetemen van, mikor végzett, mikor tett nyelvvizsgát s a többi. Tehát mindenféleképpen egy nagy előrelépésnek tartom, hogy ez a törvény elénk került, és igaz, hogy májustól kell alkalmazni, de ha ezt a törvényt elfogadjuk, meggyőződésem, hogy ez nagyon jól fogja szolgálni a magyar közoktatás ügyét, illetve nemcsak a közoktatás, hanem a felsőoktatás ügyét is. Amit én nagyon fontosnak tartok ebben a törvényben, hogy tulajdonképpen egy oktatási számmal, egy számmal tulajdonképpen a gyerek végigkövethető, és ez kulcskérdés. A garanciáit látom annak, hogy ezek az adatok nem kerülhetnek illetéktelen kezekbe, tehát csak azok a felhasználók juthatnak hozzá, akik erre jogosultak, és én biztos vagyok abban, hogy ezekből az adatokból nem lesz visszaélés, mert olyan rendszer épül ki, ami garantálja a biztonságát az ott tárolt adatoknak. Úgyhogy mivel a törvénnyel kapcsolatban mind Kállai képviselőtársam, mind államtitkár úr a részleteket itt elmondta, én itt abba nem kívánok belemenni, a KDNP részéről a törvényjavaslat elfogadását támogatjuk, és erre kérem kedves képviselőtársaimat is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Én a magam részéről meg fogom könnyíteni elnök úr ülésvezetési dolgát, nem szeretnék semmilyen kitérőt és kanyart tenni. Azt a mondatot szeretném elmondani, hogy na végre. Még akár örültünk volna annak, és örültem volna annak is személyesen, hogyha ez a büszke hatalom és kormány nem arra hivatkozik, hogy holmi európai uniós tanácsi direktívákat hajt végre, hanem azt mondja, hogy már maga is nagyon régen készült erre. Jó, hogy az Európai Unió két évvel ezelőtt magától is rájött arra, hogy ezt meg kellett volna csinálni, tehát egy büszke nemzeti kormánynak ezt így kellett volna beterjeszteni. Nem is értem, hogy hogyan lehet az, hogy minden egyes expozéban most önök itt arra hivatkoznak, hogy az egyébként más szempontból meghaladni kívánt Európai Unió direktíváit hajtják végre. Sokan sokféleképpen idézték érdekes, úgy látszik, hogy ma ilyen nap van ezt a Nagy Testvér-dolgot, az előző belügyi napirendben is erről volt szó. Én a magam részéről mindig, de amikor az orwelli világról beszélünk, azt nagyon negatívan használjuk. Azért szerintem van a XXI. században valami helye a személyes adataink egységes kezelésének az életünket végigkísérő folyamatban, hogy hogyan, miképpen tudjuk ezeket használni, és hogyan, miképpen tudjuk ezeket az adatokat képezni is. Én egy nagyon fontos dolgot szeretnék itt mondani, államtitkár úr és tisztelt képviselőtársaim: nincs annál rosszabb, mint ha valamit megcsinálunk, és utána később nem tudjuk megfelelően használni. [[11.40]] Tehát tényleg azért könyörgök, azt kérem önöktől, hogy ha már csinálnak egy ilyen rendszert amely, még egyszer mondom, alapvetően szükséges, fontos és jó, erről, ha jól értem, mindannyian beszéltünk , akkor lehessen már ezt ténylegesen használni. Van ma Magyarországon a személyi szám rendszere, van Magyarországon az adóazonosító, van a tajszám. Most lesz egy oktatási száma is a gyermekeknek bizonyos korig, nagyon helyesen. Lehessen már azt, hogy ha az ember valahol ügyeket intéz, az egyik hivatal ne küldjön át a másik hivatalba pusztán csak azért, mert ahhoz az adatbázishoz ő valamilyen formában nem fér hozzá. Tehát igazándiból azt szeretném önöknek mondani, hogy miközben persze ódzkodunk az orwelli világtól, a „Nagy Testvér mindent figyel”-től, a másik oldalról meg, amikor ügyfelek vagyunk és ügyeket akarunk intézni, akkor tényleg borzasztóan fontos lenne az, hogy a rólunk kezelt adatokat átjárható módon a hatóságok használják és tudják is megfelelő módon használni. Azt nem pontosan értem, kicsit belemélyedve, hogy milyen adatokat használnak, és miket rögzítenek, hogy ebben az esetben miért kell még külön az oktatási igazolványnak egyedi azonosítójának lenni, ami bizonyos szempontból különválik az oktatási azonosítótól. Lehet, hogy érdemes lenne ezt is meggondolni. Tehát csak azt akartam mondani önöknek, hogy ha ilyen rendszer van, és akkor egy ilyen rendszer legyen, a magunk részéről az alapelvvel egyetértünk és támogatjuk, akkor az lenne helyes és szerencsés, ha ezt megfelelő módon tudnánk használni. Szerepel az anyagban a KSH-val való kapcsolat. Csak halkan jegyzem meg: konzultáljanak a KSH-val, mert ha jól tudom, tegnap a KSH-ból 200 embert bocsátottak el úgy, hogy ők ezt egyik napról a másikra tudták meg, reggel tudták meg, hogy másnap már nem kell jönniük. Nem tudjuk, hogy például az adatbázis-kezelésben a KSH most alkalmas lesz-e arra, vagy pedig a sokadik olyan átszervezésnek leszünk a tanúi, amikor lökésszerűen csökken az adminisztráció létszáma, egyébként jó sokba fog kerülni a felmondásokkal meg a végkielégítésekkel, majd szép lassan más logikán vissza fog korrigálni ez a fajta bürokrácia. Sok ilyet éltünk már át, akik régebben vannak a parlamentben. Összességében azt szeretném önöknek mondani, ezt jobbikos képviselőtársam is említette, de én még egyértelműbben szeretném kimondani, hogy nem látjuk azt, hogy milyen szakmai és civil szervezetekkel történt az egyeztetés. Önök hivatkoznak valamire. Mi az információink alapján azt látjuk, hogy érdemi és komoly egyeztetés nem történt. Pedig ez olyan kényes téma, amelynek kapcsán feltétlenül fontosnak tartanám, hogy az előterjesztéshez lássuk a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményét is. Ez tipikusan az a téma, amiben ha ők valamilyen véleményt mondanak, akkor azt mondom, hogy fogadjuk el azt a helyzetet, hogy demokrácia van, és ha ők azt állítják, hogy rendben van, akkor mi is picit nyugodtabbak vagyunk. Ugye, azt megértik 2018 Magyarországán az eddig elmondott ellenzéki hozzászólások alapján, hogy van bennünk némi fenntartás, amikor az adatbázisok kezeléséről, átláthatóságáról, jogszerűségéről van szó. Én készséggel elfogadtam két kiváló képviselőtársam esküjét, amit az elmúlt hozzászólásaikban megtettek, hogy minden rendben van, államtitkár urat is nagyon tiszteljük, mint ezt ebben a Házban többször elmondtuk, de mégis azt gondolom, hogy a mi mérlegelésünk a végső szavazásnál az, hogy a következő időszakban ezzel kapcsolatban milyen garanciális elemeket fogunk látni. De összességében még egyszer mondom örülök annak, hogy ez a törvényjavaslat itt van. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Sajnálatos módon a törvényjavaslat nem éri el azokat a célokat, amelyeket benyújtóik kitűztek maguk elé. Az a helyzet ugyanis, hogy először a legegyszerűbb problémával kezdjem, hogy ez a törvényjavaslat nem hoz létre egységes oktatási nyilvántartási rendszert, hiszen önök meglehetősen szerencsétlen módon elválasztották egymástól az oktatás különböző területeit. Nem egy minisztériumban van a szakképzés és a felnőttoktatás, illetve a közoktatás és a felsőoktatás. Ennek következtében ez a javaslat csak a köznevelési törvényből szereli ki az ottani paragrafusokat, de nem oldja meg ugyanezt a problémát a szakképzés és a felnőttképzés területén, ami teljesen nyilvánvaló módon azzal jár, hogy továbbra is fennmarad az a helyzet, amelyikben külön nyilvántartások és külön adatok lesznek. Pont azt a célt nem érjük el, amit képviselő asszony bölcsen emlegetett, hogy az élethosszig tartó tanulás nyomon követhető legyen. Az is nehezen érthető, hogy ha már ez így van, akkor miért kell erre külön törvény. Ezt nem nagyon indokolja más, mint az, hogy ez a kormány hogyan tekint az oktatásra. Merthogy képviselő úr azt mondta, hogy októberben a fő feladat a statisztikák elkészítése volt. Amikor én tanítottam az nem mostanában volt ugyan , a fő feladat a gyerekek tanítása volt októberben is, meg a többi hónapban is. Önök egy olyan oktatási rendszert teremtettek, amely nem a gyerekekről, nem a tanításról, nem a tanulásról szól, hanem az adminisztrációról és a bürokráciáról; arról, hogy hogyan tudják adminisztratív eszközökkel kézben tartani ezt a rendszert, egy központból irányítani és szabályozni. Ez a törvényjavaslat ehhez teremt újabb adatokat, ehhez teszi lehetővé, hogy önök aztán az égadta világon mindent tudjanak. Ugyanis a nyilvántartások számát megemelik. Most már tényleg minden adatot nyilvántartanak a pedagógusok lábméretétől a harmadikos történelemjegyekig. Az égadta világon semmi értelme nincs, hogy ezeket központi nyilvántartásokban kezeljék. Ezek nem szükséges az oktatás működéséhez, ezek ahhoz szükségesek, hogy önök kontrollálni tudják ezt a rendszert, hogy minden elemében a saját bürokratikus elképzeléseiket tudják érvényesíteni. Erre mondtak képviselőtársaim példát. Ugyanakkor ráadásul az az érv sem érvényes, amit önök mondanak, hogy itt a GDPR szabályainak próbálnak megfelelni. Meggyőződésem, hogy ez a szabályozás nem felel meg a GDPR-nak. Többek között ellenőrizhetetlenül áramlanak az adatok más szervezetekhez, ez a 6. §-ból teljesen világosan látszik. A kormányhivatalok a 7. § (3) bekezdése szerint korlátlan betekintést kapnak az adatokba anélkül egyébként, hogy indokolt lenne az adatkezelés. A hallgatói adatokat szintén szinte korlátlanul továbbítják a 7. § (20)-(23) bekezdése alapján. Nincs rendelkezés arra nézve, hogy az érintettek megtekinthetik-e a saját adataikat, illetve hogy kérhetik azok helyesbítését, törlését. Ez alapvető GDPR-szabály. Hasonlóképpen nincs rendelkezés arra sem, hogy a különböző hatóságok meddig tárolhatják és kezelhetik a részükre megküldött tanulói, hallgatói, szülői adatokat. Összességében tehát ez a javaslat nem az adatbiztonsághoz vagy az adatok átlátható kezeléséhez járul hozzá. Éppen ellenkezőleg, azt a célt szolgálja, hogy önök szinte korlátlan mennyiségű adattal rendelkezzenek, és ezt szinte ellenőrzés nélkül adhassák át és használhassák fel. Hozzá kell tennünk azt is, hogy rendkívül gyengék az egyéb garanciális szabályok is, tehát arra sincsenek egyértelmű szabályok, hogy az oktatási hivatal által kezelt, most már rengeteg adatot milyen módon lehet megfelelően ellenőrizni, megismerni. Nincs független testület, amely ellenőrizné, hogy itt mi történik. És mi magunk is erősen hiányoljuk azt, amit Molnár képviselő úr említett, hogy elfelejtette az előterjesztő mellékelni az Adatvédelmi Hatóság részletes szakmai véleményét, amely eligazítással szolgálna számunkra arról, hogy az Adatvédelmi Hatóságnak mi a véleménye. El kell hinnünk hozomra azt, hogy ott minden rendben volt, vagy akár egyáltalán megtörtént ez az egyeztetés. Végül, tisztelt államtitkár úr, óhatatlanul mosolyt csalt az arcomra, amikor azt mondta, hogy itt azért van szükség erre a rengeteg adatra és számra, hogy majd ez jól megalapozza az önök szakmapolitikai döntéseit. Ajánlom figyelmébe miniszterelnök úr iránymutatását, ami az új köznevelési törvény kapcsán hangzott el még 2012-ben, ha jól emlékszem. Akkor Pokorni Zoltán képviselőtársuk, akkori képviselőtársuk megpróbált statisztikai adatokat felhozni annak alátámasztására, hogy miért elhibázott alapvetően ez a köznevelési koncepció, és a hírek szerint miniszterelnök úr azt mondta neki, hogy Zoli, mondhatod a számokat, de én jobban tudom. Az önök oktatásirányítása fütyül mindenféle adatra, a jelenleg elérhető adatokra és a nemzetközi adatokra is, a saját intézményeik által előállított adatokra is. Erőből irányítják az oktatást, erőből szervezik át az oktatást. Szó nincs itt megalapozott szakmapolitikai döntésekről, erre önöknek sem igényük, sem képességük nincs. Összefoglalva azt tudom tehát mondani, hogy ez a törvényjavaslat egyrészt felesleges, másrészt pedig, ami benne van, az adatvédelmi szempontból káros. Az oktatásnak, a pedagógusoknak, a tanulóknak, a hallgatóknak nem használ, hanem árt. Foglalkozzanak kicsit többet az oktatással és kicsit kevesebbet az adminisztrációval! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség ügyrendi felszólalásra. Ungár Péter képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. A határozati házszabály alapján az ülésvezetés bírálását ügyrendi felszólalás körében tudom megtenni, ez van leírva a házszabályban. Úgyhogy most ezt tenném.Benne van az is a határozati házszabályban, hogy a levezető elnöknek pártatlanságra kell törekednie az ülésvezetés során. Szeretném megkérni elnök urat, hogy ha Ander képviselőtársamnál problémát okozott, hogy a törvényjavaslat kapcsán más témákat is feszegetett, ez ellen akkor is lépjen fel ugyanezzel a vasszigorral, amikor például a legközelebbi alkalommal Soros György vagy a migráció elhangzik, mondjuk, a szemétszállítással kapcsolatban vagy esetleg a határon túli szavazati joggal kapcsolatban. Köszönöm szépen. [[11.50]]
Köszönöm szépen. Bár jelezni szeretném, hogy ez nem felelt meg az ügyrendi feltételeknek, de magától értetődően elhangzott. Azt is szeretném viszont elmondani, hogy ugyan a határozati házszabályban és az országgyűlési törvényben nincs benne, hogy nem illik az Országház üléstermében étkezést folytatni, egész felkészülési idő alatt semmi mást nem tett, mint a zacskóból szemezgetett. Képviselő úr, úgy gondolom, azzal az intelligenciai szinttel, amivel ön rendelkezik, ezt mégsem kellene tenni. Köszönöm szépen. [[Ungár Péter: Köszönöm. Taps.]] Most következik a nemzetiségi képviselői bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása. Megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén köszönti az Országgyűlést, és felszólalásának első mondatait is anyanyelven fogja elmondani, amelyet majd magyarra fordít, és utána magyarul folytatja a felszólalását. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó.
Spoštovani Gospod Predsednik! Hvala za besedo! Spoštovane Poslanke in Poslanci, cenjeni Državni zbor! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselő Hölgyek és Urak, Szószólótársaim! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a nemzeti köznevelés és magyarországi nemzetiségi nevelés és oktatás, a nemzeti felsőoktatás, különösen is a nemzetiségipedagógus-képzés okán érintettséget érez a T/2940. számú törvényjavaslatban foglalt tartalmak vonatkozásában, ezért is kérte a törvényjavaslat nemzetiségi napirenddé nyilvánítását a házbizottságtól. Köszönöm, hogy bizottságunk erre lehetőséget kapott. A jelen általános vita alapját képező, az oktatási nyilvántartásról szóló törvényjavaslat alapos, számos részletre kiterjedő paragrafusai között viszont a nemzetiségi oktatás magyarországi jelenlétére alig történik utalás. E törvényjavaslattal az Országgyűlés célja a nemzeti köznevelésről és a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényben meghatározott, személyes adatot tartalmazó ágazati nyilvántartások hatékonyságának, ezen keresztül a művelődéshez való alapjog elősegítése; bizottságunk a nemzetiségi köznevelést is támogató célt vélelmez általa. A törvényjavaslat két ponton említ minket, az 1. számú melléklet IV. pontjában, ahol a kétszintű érettségi vizsga kapcsán a vizsgáztatóra, a vizsgaelnökre vonatkozóan jelzi, hogy a vizsgáztató, vizsgaelnök nemzetiségi oktatásban szerzett gyakorlatára is vonatkozó információval kell rendelkezni, továbbá a XI. pontban pedig azt jelzi, hogy az országos szakmai pedagógiai ellenőrzési nyilvántartás az általa ellátott „nemzetiségi feladat adatai” szerkezetben jelenik meg. Mégis úgy ítéljük, hogy a kérdést több oldalról kell megvizsgálnia a bizottságunknak. Az oktatási nyilvántartás több rendszert és alrendszert magában foglaló egységeivel egyaránt közérdekű és közérdekből nyilvános adat rögzítését jelenti. Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv az oktatási nyilvántartásban természetes személyek adatait is kezeli mint közhiteles nyilvántartásban. Túl a természetes személyek azonosításán, a személyes adatok ellenőrzésén vagy éppen az adatok aktualizálási folyamatainak, időszerűségének biztosításán és ezek kezelésén, összekötésén, jó, ha az oktatási nyilvántartás, elektronikus formában létrehozott közhiteles nyilvántartás nem csupán kartotékadatként funkcionál. A nemzetiségi közösségek és a nemzetiségi oktatásban részt vevők számára több szintről fontosak az oktatási nyilvántartásban rögzített adatok. A közoktatás szervezésében, irányításában érintett szervezetek, adott esetben bizonyos kutatások, tanulmányok készítői számára jelentős, ha egy célközönség, esetünkben a nemzetiségi köznevelésben részt vevő alapfokú tanulmányokat folytató korosztályos csoportra, csoportokra vagy éppen a nemzetiségi felsőoktatás szereplőire vonatkozó hiteles adatokhoz hozzáfér, egy-egy tanulmány, helyzetelemzés pedig számos esetben a hibás elemek, jelenségek kiszűrésére, fejlődést indukáló következtetésekhez juttathat közösségeket. A törvényjavaslat 1. pontjában a törvény célját megvilágítva tisztázza ezeket a törvény nyelvén. A törvényjavaslat 2. §-a felsorolja, hogy az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv az oktatási nyilvántartásban a természetes személy mely adatait kezeli. A 14 adat mellett vajon a „nemzetisége” nehezen kezelhető lenne? A Magyarországon létrehozott közhiteles nyilvántartás és természetesen a magyarországi működéséért felelős szerv a természetes személy adatai között értelemszerűen rögzíti az állampolgárságot, állampolgárságokat kettős kötődésű állampolgárok. Én örömmel és büszkén vagyok Magyarország állampolgára, nincs szlovén állampolgárságom, itt élek, eszemben sincs bárhová költözni innen, de egy közhiteles nyilvántartás hadd tudja rólam, hogy ugyanakkor szlovén nemzetiségűnek vallom magam! A 3. § (1) bekezdésében rögzítettek a nemzetiségekhez tartozók esetében sem lehetnek egyediek, hiszen magyarországi személyi, adóalanyi, társadalombiztosítási nyilvántartási adatokat tartalmaznak. A törvényjavaslat 4. §-a felsorolja az oktatási nyilvántartás szakrendszeri nyilvántartásait, melynek egyik eleme a köznevelés információs rendszere. Minekután 30 évi tanári munka után érkeztem ide, pontosan tudom, hogy a jó nyilvántartások milyen sok esetben lehetnek egy-egy iskola, intézményvezető, tanár, szakmai szolgáltató, pedagógiai szakszolgálat segítségére is. Csak egy rövidke mellékvágány erejéig térek ki arra, hogy számomra például mindig fontos volt, hogy tanítványaim, akiket középiskolát végzettként indítottam az életbe vagy a további tanulmányaik irányába, hol vannak jelen, hogy vannak jelen az élet különböző útvesztőiben. A nyomon követést nem volt egyszerű nyilvántartás nélkül folytatni, de nem is volt ez hivatalos törekvés, csupán a négy-öt évi munka kamatoztatásáról, az eredményességről vagy éppen eredménytelenségről, érvényesülésről szerettem volna információkat gyűjteni, azzal a céllal, hogy azokat a további generációk nevelésében jól használhassam. Mindezzel együtt azt is tudom, hogy az adatszolgáltatások, különösen, ha hirtelen és gyorsan kérik azokat, jelentős mennyiségű munkát adnak az adatszolgáltatásért felelős munkatársaknak. Fontos, hogy az oktatási nyilvántartás szakrendszeri nyilvántartásaiban hiteles és naprakész adatokat tárolhatnak és tárolnak. Nekem a 4. § kapcsán ismét hiányérzetem támadt, tudniillik egyik alrendszerben sem találok nemzetiségi elemet. Ma Magyarországon mintegy 80 köznevelési intézményt országos vagy helyi nemzetiségi önkormányzatok tartanak fenn. További közel 300-ban, a Klebelsberg Központ, illetve a tankerületek által fenntartott és irányított köznevelési intézményekben, de megyei szakképzési centrumok fenntartásában működő szakgimnáziumokban és szakközépiskolákban is folyik nemzetiségi nevelés és oktatás. A magyarországi jogszabályi háttér és a központi költségvetési támogatások révén a nemzetiségi közösségek olyan lehetőségekről számolhatnak be, ami nagyon jelentős előrelépést hozott a nemzetiségi nyelv és kultúra intézményesített közvetítésében. Ezekkel jól szeretnénk élni, megőrizve elődeinktől ránk hagyományozott nyelvünket, kulturális értékeinket, gazdagítva Magyarországot, színesítve Magyarország kulturális palettáját is. Ezért is feltűnő hiányosságként éltem meg az oktatási nyilvántartás szakrendszeri nyilvántartásai felsorolásában, hogy például az (1) bekezdésben, mondjuk, a magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartása mellett nem kapott helyet ugyaneképpen a nemzetiségi ösztöndíj, bár azt is a magyar állam adja, elvileg tehát részét képezheti a nyilvántartásnak. De vajon részét képezi-e? A gyermek- és tanulói nyilvántartás adataiban helyet kap, ha egy tanuló például a német nemzetiség tagjaként német tanítási nyelvű iskolatípusban nevelődik az óvodától az érettségiig? Rendkívül sokféle következményt, sajátosságot jelent tudniillik egy konkrét személy esetében ez a hozzáadott érték, de persze az is, ha valaki egy nemzetiséghez tartozóként annak kis létszáma miatt kiegészítő nemzetiséginyelv-oktatásban és nemzetiségi köznevelésben vesz részt. Az országos tanulói teljesítménymérések mérési eredményeinek elemzésénél például én a magam eszével feltüntetném a tanuló azonosítója mellett, hogy nemzetiségi nevelésben vesz részt, ma már nem annyira azért, amiért pedagóguspályám kezdetén, hogy tudniillik a nemzetiségi tanulók magyarnyelv-ismerete némileg elmaradt a magyar társaikétól, de azért, mert a nemzetiségi tanulók jelen rendszerünkben heti plusz 6 óra nemzetiségi nyelv és nemzetiségi népismeret órákon vesznek részt, tehát leterheltségük ennyivel több. [[12.00]] Az oktatási nyilvántartás létrehozásának egyik célja, hogy egységesen és egészében is nyomon követhető az élethosszig tartó tanulás; a tanulói-hallgatói életútvizsgálatok során kideríthető, hogy a nemzetiségek esetében a megmaradás záloga is lehet. Az intézményesített köznevelés nem működik pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak nélkül, az oktató-nevelő munkát segítők, de pedagógiai szakértők, szaktanácsadók nélkül sem. Az oktatási nyilvántartásban célszerűség okán jó lenne külön soron szerepeltetni a nemzetiségi pedagógusokat, de legalábbis ebbéli minőségüket jól követhetően, egyértelműen feltüntetve nyilvántartani. Fontos továbbá a felsőfokú nemzetiségipedagógus-képzésben részt vevők egyértelmű azonosítása, ebből következő elérhetőségük az oktatási intézmények részéről, a nemzetiségi köznevelésben a pedagógusok átlagéletkora ugyanis feltételezi frissen végzett, új kollégák rendszeres megjelenését. Az állást kínálók és az állást keresők az oktatási nyilvántartás révén is egymásra találhatnának. Megítélésünk szerint nagyon hasznos, hogy az országos köznevelési szakértői névjegyzéken belül jól láthatóan és követhetően elérhető a nemzetiségi szakértői névjegyzék. Az országos szakértői névjegyzék választható szakterületei és szakirányai között megtalálható a nemzetiségi nevelés és oktatás szakterület. A nemzetiségi szakirány megjelölésével a megfelelő szakemberek megtalálása és a mostanában bevezetett különféle állami ösztöndíj- és pótlékrendszerek rendkívül ösztönzően hathatnak az új generációkra a nemzetiségek saját feladata, amivel, remélem, a nemzetiségi köznevelést folytató nemzetiségek élni fognak. Érzékeny területünk a nemzetiségipedagógus-továbbképzés. A nemzetiségipedagógus-továbbképzés nyilvántartása szintén helyet kaphatott volna az oktatási nyilvántartás egészében. Az előttünk fekvő törvényjavaslat 6. §-a nevesíti azok körét, akik adatokat szolgáltatnak az oktatási nyilvántartásba. A nemzetiségi feladatokat is ellátó általános és középiskolák, nemzetiségi önkormányzatok és intézményfenntartók így adatszolgáltatók is, hiszen amint már korábban elhangzott, mintegy 80 köznevelési intézményt nemzetiségi önkormányzatok tartanak fenn, míg további állami fenntartású iskolák nemzetiségi nyelvet oktatnak, és valamely nemzetiség kultúrájának életben tartói annak használatával a mindennapok és ünnepek során. A bevezetésre kerülő egységes oktatási nyilvántartásban a nemzetiségi oktatás, a nemzetiségi tanulók, a nemzetiségi tárgyak, a nemzetiségi pedagógusok léte, azonosíthatósága, követhetősége nagy segítség lenne valamennyi érintett és érdekelt intézményi szereplő, de a nemzetiségekkel foglalkozó szervezetek számára is. Minden bizonnyal vannak olyanok, akikben felmerül, hogy miért kell a nemzetiségekkel ennyit foglalkozni. Azt gondolom, a nemzetiségek jelenléte és a velük való politikai, gazdasági, kulturális törődés egy országban nem csupán a tolerancia fokmérője, de megbecsülése egy más néphez tartozó közösség munkájának, amelyet az otthont adó hazában és nem másutt lát el. A magyarországi nemzetiségek között többen sok évszázados múltat tudunk magunk mögött e hazában. Itt szeretnénk biztosítani a nemzetiségeinkhez tartozó utódaink jövőjét is, ezért fontos számunkra akár az oktatási nyilvántartásról szóló törvényjavaslat is. Hvala za vašo vljudno pozornost! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból, valamint a nemzeti szószólók köréből.]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Elsőnek a Jobbik képviselőcsoportjából Brenner Koloman képviselő úrnak adok szó, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Általános bevezetőmben annyit szeretnék még egyszer nyomatékosítani, amit az előttem szóló képviselőtársaim már jeleztek, hogy a XXI. században, hiszen a Jobbik XXI. századi párt, rendkívül fontos az a fajta adatalapú döntéshozatal, amelynek személyemben egy nagy támogatója ül a Magyar Országgyűlésben, és ezt a dilemmát kell úgy feloldani, hogy ennek kapcsán azonban az adatvédelem szempontjai is érvényesüljenek. Én gyakorlatilag kicsit a felsőoktatás területére szeretném tisztelt államtitkár úr figyelmét ráirányítani, illetve lesz majd egy konkrét kérdésem. Tehát egyrészt az indoklásban elhangzott az, hogy ez a rendszer majd megkönnyíti mind az ágazatirányítás szintjén, mind az alsóbb szinteken ezt az általam már felvezetett adatalapú döntéshozatalt. Én tisztelettel kérném államtitkár úr közbenjárását az ügyben, hogy az egyetemi világban az akadémiai vezetők hozzáférése ezekhez az adatokhoz sokkal gördülékenyebben történjen az eddigiekhez képest, hiszen hozzám nagyon sok olyan jelzés érkezett, hogy a kancellári rendszer bevezetése óta ebben az ügyben lehetne ezt egy kicsit gördülékenyebben tenni, és úgy, hogy az akadémiai vezetőszféra is időben megkapja azokat az adatokat, amelyeket a közös döntéshozatalhoz ők mindenképpen jó, ha megkapnak. Tehát ez ügyben kérném tisztelt államtitkár úr közbenjárását és figyelmét! És egy konkrét kérdést is szeretnék feltenni a törvény 3. számú mellékletében a felsőoktatási intézménytörzsre vonatkozóan. Idézném a mellékletet: a felsőoktatási intézménytörzs az alábbi személyes adatokat tartalmazza. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] A tisztségviselők, rektor, kancellár és a többi, oktatási azonosító száma és ennek hiányában családi és utóneve. Itt ez nem teljesen koherens, hiszen az szerepel amúgy az általános indoklásban, hogy mindenkinek van oktatási azonosító száma. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra következik a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Egyetlen elemre szeretnék csak reagálni, amit szószóló asszony felvetett, és szerintem nagyon fontos, hogy ezt továbbgondoljuk vagy végiggondoljuk.Mindannyian tudjuk, hogy a nemzetiségi adatok azért nem szerepelnek ebben a nyilvántartásban, mert a nemzetiségi adatok nyilvántartását ma tiltják a magyarországi adatvédelmi szabályok. Nem szükségképpen itt, ezen a jogszabályon ezt nem kérhetjük számon, a minisztérium nem mehet szembe itt az adatvédelmi szabályokkal hogy most abban a váratlan szerepben találjam magamat, hogy védem a jelenlegi kormányt. Önmagában ezért nem kértem volna szót, hanem azt szerettem volna jelezni, hogy ha egyébként van olyan igény a nemzetiségi szószólók, a nemzetiségi képviseletek és maga a bizottság részéről, hogy ezzel a kérdéssel foglalkozzunk általánosságban is, hogy a nemzetiségi adatok bekerülhetnek-e közhiteles nyilvántartásokba, hogy ez hogyan, milyen garanciákkal és milyen módon történjen, akkor én biztos vagyok benne, hogy a Ház mind a két oldala kész arra, hogy megtárgyaljon egy ilyen javaslatot, de ennek az a feltétele, hogy más jogszabályt, természetesen az adatvédelmi törvényt is módosítsuk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom.Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Mindenekelőtt köszönöm valamennyi véleményüket, az összes hozzászólást, a támogatót is és a kritizálót is. Azt gondolom, hogy ez egy olyan fontos törvény, amely az oktatás, felsőoktatás irányítás, stratégiaalkotás, módszertan helyzetét, ha jól csináljuk, meg fogja változtatni, illetve objektív alapokra tudja helyezni. Ezért azt gondolom, hogy minden kritikus megjegyzés is fontos azért, mert abban biztosan közös az érdek, hogy világosan lássunk. Biztosan közös az érdek abban, hogy ezek az adataink biztonságban kezelődjenek, és illetéktelenek ne jussanak hozzá, viszont minden illetékes hozzájusson. Ezért nekem hadd legyen az a kérésem és javaslatom, hogy ami pontosítás jelleggel hangzott el vagy értelmezési probléma, akkor annak kapcsán megfelelő, úgynevezett módosító indítványokkal tegyék jobbá ezt a törvényt. Az Oktatási Hivatal jelen pillanatban is számos adatbázist működtet, ebből kettő biztosan kiemelkedik, az egyik a KIR, a másik a FIR, a felsőoktatási. [[12.10]] Nyilvánvaló, hogy akkor, amikor egy-egy konkrét kérdést vizsgálunk, nem mindegy, hogy azok az adatok mennyire hitelesek. Egy példát hadd mondjak el! Nyáron a sajtóból értesültem, hogy 94 ezer körüli azon emberek száma Magyarországon, akiknek van abszolutóriumuk, de nyelvvizsga miatt nem kapták meg az oklevelüket, diplomájukat. Szerettem volna utánamenni a kérdésnek. Miután utánamentem, azt kaptam, hogy ez nincs annyi, csak hatvan-egynéhány-ezer; az is rettentően sok. Aztán, amikor tovább tudtam a kérdésnek utánajárni, kiderült, hogy ezen embertársaink felének van nyelvvizsgája, de vannak olyan szakok, amelyek speciális, úgynevezett szakmai nyelvvizsgákat igényelnek, megfelelő módon szabályozva. Én úgy gondolom, hogy az baj, hogy ilyen után nyomozni kell, az baj, hogy nem tudjuk a valós adatokat, és ezért nem tudunk jó módon szabályozással reagálni az ilyen problémákra. Meggyőződésem, hogy amikor a végleges adatot tudom, lényegesen alacsonyabb lesz, és fogunk tudni olyan intézkedést hozni, amivel ez a felsőoktatásban lévő, durván 280 ezer hallgatóhoz arányítottan irtózatosan magas 90 ezres szám, ami már lement durván 30 ezerre, de még ez is sok… lényeg az, hogy ez csak egy példa volt, és azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat sokban fog tudni segíteni a tekintetben, hogy a számokkal ne háborúzzunk, ne játsszunk, hanem a valós számok alapján hozzuk meg a döntéseinket. A törvényjavaslat minden olyan szakmai szervezettel egyeztetve volt, amelyek oktatásban, felsőoktatásban bármilyen módon meghatározó szereppel bírnak. Hogy mennyire jelent meg a törvényjavaslatban az ő véleményük, az egy másik kérdés. A GDPR-ügyben pedig azt tudom mondani, hogy a GDPR kötelezővé tette az ezekkel az ügyekkel való foglalkozást, de ez a törvényjavaslat nem csak erről szól, ez annál több. Egy egységes oktatási rendszerre egyrészt már volt igény, mint ahogy Molnár képviselő úr részéről is elhangzott, és ezzel abszolút egyetértek, másrészt azt gondolom, mindig van valami apropója, amikor egy konkrét témával foglalkozunk. A GDPR egy apropó volt, amiatt amúgy is kellett volna foglalkozni a mi adatügyeinkkel, adatszolgáltatásainkkal és adatbázisainkkal, azok kezelésével, azok biztonságával, a garanciákkal, és ezt az alkalmat is szerettük volna felhasználni arra, hogy egy egységes rendszer jöjjön létre. Egyébként a felnőttképzés adatai biztosan kell hogy szerepeljenek ebben, a nemzetiségi képzésben lévők adatai is, de nyilván azzal a megszorítással, amit egy másik törvény számunkra lehetővé tesz. Én még egyszer szeretném megköszönni mindenkinek az aktív részvételét, a támogató és a jobbító hozzászólásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok, szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtásának határideje változatlanul november 5-e, hétfő 16 óra.Most soron következik „A Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2925. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Sztáray Péter államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! A déli nyitás külkapcsolati stratégiájának hatékony végrehajtása érdekében megerősített együttműködésre és folyamatos politikai konzultációkra törekszünk a szubszaharai afrikai térség országaival. Törekvéseinkben kiemelt szerepet játszik Angola, ahol a kapcsolataink sokoldalú bővülése, valamint a luandai nagykövetség megnyitása kapcsán igény merül fel a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárok kölcsönös utazásainak megkönnyítésére. A miniszterelnök 15/2018-as határozatában adott felhatalmazás alapján a szerződéstervezetek kölcsönös megküldésével és véleményezésével részletes szakértői egyeztetés kezdődött, amelynek eredményeként kialakult a megállapodás mindkét fél számára elfogadható szövege. A megállapodás szövegét magyar részéről Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter parafálta 2018. február 14-én Luandában. A szerződés aláírására a 1362/2018-as kormányhatározat adta meg a felhatalmazást, melynek birtokában a megállapodást 2018. szeptember 28-án New Yorkban írta alá Szijjártó Péter miniszter. A nemzetközi megállapodás megkötése fontos eszköze a magyar érdekérvényesítési képesség növelésének a térségben. A kormány-előterjesztés ennek a kormányzati célnak a megvalósítását szolgálja. A megállapodás magyar, angol és portugál nyelven került aláírásra, a törvény pedig a hiteles magyar és angol nyelvű szöveget hirdeti ki. A megállapodás 17 cikkből áll, és a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai számára Magyarországon és Angolában a 180 napon belül 90 napig történő vízummentes tartózkodás részletes szabályait tartalmazza. A megállapodás célja tehát az, hogy azok a magyar és angolai állampolgárok, akik diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek, 90 napnál rövidebb utazásaik esetén vízummentesen utazhassanak egymás területére. A megállapodás megkötésével tehát az érintettek a rövid távú utazásaikat a vízumügyintézéssel járó adminisztrációs teher nélkül szervezheti meg. Az aláíró felek természetesen kötelezettséget vállalnak a másik fél területén érvényes jogszabályok és egyéb előírások maradéktalan betartására. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! 2018 februárjában Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter újranyitotta a magyar nagykövetséget Luandában, Angola fővárosában. Ez a bejelentés a kormány által meghirdetett korábbi déli nyitás újabb fejezete. Angolával jól alakulnak a kapcsolatok, 2017-ben egy év alatt hússzorosára nőtt a kétoldalú kereskedelmi forgalom, amely így már meghaladja a 80 millió dollárt, továbbá szorosabbra fűzi a két ország a biztonsági együttműködést is. A megerősített kapcsolatok további hatékony fejlesztése érdekében szükségessé vált a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárok kölcsönös utazásainak a megkönnyítése, amelyről a két fél 2018. szeptember 28-án meg is állapodott, amikor New Yorkban aláírták a kölcsönös vízummentességről szóló megállapodást, ahogy ez elhangzott. E megállapodás szabályozza egyebek mellett a vízummentességre jogosultak körét, a határátlépés módját, az adott országban történő tartózkodás időtartamát és a vonatkozó kötelezettségeket és jogokat. A megállapodás továbbá tartalmazza azt a jogot is, amely biztosítja, hogy egy adott ország az 1. cikkben meghatározott útlevéllel rendelkező állampolgár itt-tartózkodását vagy ott-tartózkodását lerövidítse vagy megszakítsa. Ezenkívül pedig a megállapodást bármelyik fél felmondhatja egy diplomáciai úton intézett, írásbeli értesítéssel. A megállapodás továbbá teljesen összhangban áll az uniós joggal, hiszen az EU-tagállamok saját hatáskörükben biztosíthatnak vízummentességet olyan, egyébként vízumkötelezett állampolgároknak, akik diplomata- vagy szolgálati hivatali útlevéllel rendelkeznek. Tisztelt Képviselőtársaim! A fentiekben elmondottak alapján kérem, támogassák a New Yorkban aláírt kétoldalú egyezmény kihirdetését. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Brenner Koloman képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó. [[12.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Ahogy az eddigiekben elhangzott, a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság kormánya között a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló megállapodást tárgyalja az Országgyűlés, amelyet a Jobbik-frakció nevében a támogatásunkról biztosítok. Az egyezmény valóban a kormány „Déli nyitás” programjának a része. Az elmúlt egy-két évben a magyar kormány nagy figyelmet fordított Angolára. Itt azonban meg kell említenem, hogy nyílt egy kereskedőház itt, ami azonban 2017-ben több másik, a program keretében megnyitottal együtt indoklás nélkül bezárásra került. Ez természetesen nem tartozik a jelen szerződés tárgyához, csak mutatja azt, hogy nagy szükség van a valóban impozáns gazdasági fejlődést mutató Angolával történő kapcsolatok további fejlesztésére. Itt utalnék arra, hogy Angola nagyon gazdag kőolajlelőhelyekkel rendelkezik, így nagyon fontos partnere lett természetesen hazánknak. Ebben a Jobbik frakció nevében a kormányt támogatásunkról biztosítjuk. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ez az a napirend, amikor elvileg nem kell hozzászólniuk az ellenzéki képviselőknek hosszasan. Én két dolog miatt mégis megteszem. Az egyik: egy picit szeretnék azon viccelődni, hogy huszáros gyorsasággal érkezett meg a Ház elé ez a javaslat. Ennek örülünk. Nem akarok hosszasan idézgetni néhány olyan szerződést, amely évekig landol, pihen valamelyik fiókban, ez pedig, láttuk, gyakorlatilag egy hónap alatt itt van a Ház előtt. Ebből látszik, hogy a déli nyitást nagyon komolyan veszik, és Angola egy komoly dolog. De azt szeretném mondani, hogy ez volt az a nap, amikor aláírták, államtitkár úr, amikor Szijjártó miniszter úr éppen kioktatta egész Európát, hogy hogyan kell viselkedni különböző ügyekben. A Biztonsági Tanács legalább felét valamilyen formában megsértette és megbántotta. S amennyire hallottuk meg halljuk belső körökből, lázasan kellett keresni arra a pár napra megoldásokat, mert miniszter úr kétoldalú tárgyalásokat akart folytatni, viszont nem akart vele senki leülni. Úgy tűnik, hogy az angolai aláírás egy jó apropó. Ezenkívül láttuk az egyébként kormánypárt-ellenességgel nem vádolható Origo aznapi hírét, amely gyakorlatilag egy Vöröskereszt-elnökkel való tárgyalás képével tudta fémjelezni, hogy mily fontosságú tárgyalásokat folytatott Szijjártó Péter az ENSZ-közgyűlésen. Egyébként csak halkan jegyzem meg, ha már itt külpolitizálunk és szakértő képviselők maradtak a teremben, azért az is sajátos, hogy a miniszterelnök már sokadszor nem megy el egy ilyen típusú dologra. Pedig érdemes lenne, ha komolyan vesszük ezt a fajta együttműködését a világnak, és úgy gondoljuk, hogy ezekre nem feltétlenül úgy kell nézni, hogy mit akarnak ártani Magyarországnak, hanem azt, hogy ha a világ bizonyos részein béke van meg lehet tárgyalásos úton problémákat megoldani, akkor ezek az egyébként látszólag sóhivatalnak tűnő intézmények nagyon fontosak. A másik, amit szeretnék az ügy kapcsán elmondani, az az, hogy akkor most mondjuk ki ebben a teremben, hogy mi is támogatjuk, ahogy a Jobbik is van egy 2001-es tanácsi döntés, amely a harmadik féllel kapcsolatos döntéseket a vízummentes és a vízumköteles sávba sorolja. Angola a vízumköteles sávban van Európában. A tanácsi rendelet szabályai szerint persze dönthet úgy egy állam, hogy ebből átveszi, és saját maga kétoldalú módon ezt a fajta rendeletet felülírja. Tehát azt akarom mondani, hogy mondjuk akkor ki ebben a teremben s még egyszer mondom, támogatni fogjuk , hogy a magyar kormány, a magyar parlament úgy döntött, hogy Angolát tekinti olyan megbízható partnernek, tekinti olyan fontos szereplőnek a déli nyitás kapcsán, hogy ebből a sávból kiemeli. Ennek alapján, ezt akartam csak itt elmondani a vitában, mi is fogjuk támogatni az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] További felszólalásra senki sem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Sztáray Péter András: Igen.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak röviden szeretnék utalni arra, hogy a bizottság elé fog kerülni a jövő héten ez a törvényjavaslat. Egy korlátozott körű engedményről van szó, ezt nagyon fontos hangsúlyozni. Egyrészt csak a szolgálati és a diplomata-útlevelekre vonatkozik, tehát nem vesszük ki Angolát a vízumköteles országok köréből, hanem egy szűk körre korlátozzuk ezt. Ezenkívül időben is korlátozott a tartózkodás, hiszen bármilyen 180 napon belül csak 90 napot lehet ennek alapján vízummentesen tartózkodni majd Magyarországon. Köszönöm szépen az építő szellemű megjegyzéseket, és akkor a bizottságban folytatjuk a munkát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására változatlanul november 5-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség. Soron következik az egyes törvények külügyi igazgatási tárgyú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2935. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Sztáray Péter államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó!.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! 2016. július 13-án fogadta el az Országgyűlés a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvényt, amely a Külgazdasági és Külügyminisztérium által irányított külképviseletek tekintetében 2017. augusztus 1-jén lépett hatályba. A törvény elfogadásával, így a klasszikus diplomáciai feladatok mellett a külgazdaságot, valamint a kulturális és tudománydiplomáciát magába foglaló külügyi igazgatás megteremtésével nemcsak egységesedett, hanem ki is bővült a magyar külpolitika feladata és eszköztára. A törvény önálló, a külképviseletek működésén túl a tartós külszolgálat alapvető rendelkezéseit is magába foglalja. A jelen törvényjavaslat a tartós külszolgálatról szóló törvény koncepcionális tartalmát változatlanul hagyva a mindennapi működéssel felmerült gyakorlati tapasztalatokat kívánja kezelni, másrészt technikai pontosításokat is tartalmaz. A törvényjavaslat változtatásokat eszközöl továbbá egyes külügyi igazgatási kérdéseket is érintő egyéb kapcsolódó törvényekben is, mely módosítások a külügyi igazgatás gördülékenyebb működését, valamint a jogszabályi keretek megteremtését, illetve finomítását hivatottak szolgálni. A konzuli védelemről szóló törvény módosítása lehetővé teszi, hogy külföldre utazó magyar állampolgárok külföldi tartózkodásának a konzuli szolgálatnak való előzetes bejelentésére csak a korszerűbb elektronikus út álljon rendelkezésre, tekintettel arra, hogy az egyébként elenyésző számú papíralapú bejelentések postán való beérkezésére késedelemmel, a vonatkozó utazást követő időpontban kerülhet sor. Így a külföldre utazó magyar állampolgár abban a téves hitben utazik, hogy a konzuli védelem biztosításának elősegítéséhez szükséges intézkedéseket megtette azzal, hogy a papíralapú adatlapot postára adta. Ugyanakkor esetleges bajba jutásakor a postai kézbesítés késedelme okán a konzuli szolgálat még nem lesz a védelem biztosításához szükséges adatok birtokában. A bajba jutott magyar állampolgárok részére nyújtható anyagi jellegű segítséget a konzuli tisztviselő jelenleg kizárólag visszatérítendő hazatérési kölcsön formájában adhat. A hazatérési kölcsön folyósításának előfeltételei közé tartozik, hogy a kérelmező önhibáján kívül került abba a helyzetbe, hogy hazatérését önerőből, illetőleg a hozzátartozók segítségével nem képes biztosítani. A konzuli szolgálat tapasztalatai azt mutatják, hogy a bajba jutott magyar állampolgárok jelentős részének hazatérési kölcsön nem nyújtható, mivel annak jogszabályi előfeltételei nem állnak fenn, ugyanakkor számukra is indokolt lehet a tájékoztatáson, a tanácsadáson és a hazautazás megszervezéséhez nyújtott konzuli segítségen túlmenően egy kisebb összegű vissza nem térítendő anyagi segítségnyújtás, amely a hazautazásig fedezi a bajba jutott alapvető szükségleteit. Ezt a célt szolgálja a legfeljebb 20 euró értékig nyújtható anyagi támogatás. A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény módosítása főként technikai pontosításokra irányul, mint említettem. Ezek a hatálybalépés óta eltelt egy év tapasztalatait veszik figyelembe. A módosítás rendezi az utazó nagyköveti címmel rendelkezők státuszát, meghatározza az utazó nagykövet intézményét, és kijelöli a feladatellátás kereteit. A javaslat eltörli az iskoláztatási költségtérítés alsó korhatárát, amelynek eredményeképpen korhatártól függetlenül óvodai nevelésben részesülő gyermek után jogosult lesz a kihelyezett az iskoláztatási költségtérítésre, amely különösen a gyermeküket egyedül nevelő kihelyezettekre nézve jelent nagy segítséget. [[12.30]] A javaslat elfogadásával a kihelyezettek egymillió forint összeget meghaladó egészségügyi ellátásainak esetében lehetővé válik, hogy a minisztérium méltányossági alapon megelőlegezze az ellátás költségeit. A módosítást az indokolja, hogy a törvény hatálybalépése óta több esetben méltányossági kérelemmel fordultak a kihelyezettek a minisztérium hivatali vezetéséhez a magas összegű orvosi számla kifizetésével kapcsolatban. A minisztérium többször is egyedileg méltányosságot gyakorolt ezekben az esetekben, de az értékhatár módosítása és a visszafizetés szabályozása törvényi szinten szükségessé vált. Egy további érdemi módosítás, hogy a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény, valamint a honvédek jogállásáról szóló törvény szerint foglalkoztatott szakdiplomataként kihelyezésre kerülők közvetlenül a kihelyező szervhez kerülhessenek vezénylésre. A jelenleg hatályos szabályok szerint ez nem oldható meg, hanem ahhoz, hogy ezek a személyek meg tudják kezdeni a kihelyező szervnél a felkészülésüket, illetve kihelyezésre kerülhessenek, először kormányzati szolgálati jogviszonyt kell velük létesíteni, amely többletadminisztrációt keletkeztet a munkáltatónál. A javaslat rendezi továbbá a technikai alkalmazottakkal kapcsolatos foglalkoztatási kérdéskört is. Az adminisztratív, de különösen a technikai külképviseleti munkaköri osztályba tartozó munkakörök, mint például a gépkocsivezetők vagy a szakácsok, gondnokok, jellemzően a minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalók által kerülnek betöltésre, akik esetében jellemzően kormányzati ügykezelői kinevezéssel kerül sor a kihelyezésre. Azonban felmerült ezen munkavállalóknak a munkaviszonyuk jogfolytonos megtartására vonatkozó lehetőség rendezése, amely a javaslat elfogadása esetén lehetővé válik. A módosítás továbbá kibővíti a kihelyező szerven belüli belső pályázatra jogosultak körét. Ennek eredményeképpen tartós külszolgálatra belső pályázat útján jelentkezhetnek a Külgazdasági és Külügyminisztérium irányítása alá tartozó központi hivatal foglalkoztatottjai, valamint azon gazdasági társaságok foglalkoztatottjai, amelyeknek a tulajdonosijog-gyakorlója a külgazdasági és külügyminiszter. A javaslat rendezi továbbá az üzemi baleset, az úti baleset és a foglalkozási megbetegedés esetén járó díjazás mértékét is. A fentieken túl a módosítás rendezi a Balassi Intézet jogutódlása eredményeként, a minisztériummal vendégoktatói ösztöndíjas jogviszonyban lévő, külföldi felsőoktatási intézményekben a magyar kultúrát terjesztő és a magyar nyelvet oktató vendégoktatókkal kapcsolatos szabályozást is. Ennek eredményeként a vendégoktatói ösztöndíjas jogviszonyban lévők is a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint az e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény szerinti biztosítottá válnak, valamint rájuk is kiterjesztésre kerülnek a külföldön történő gyógykezelés igénybevételére vonatkozó szabályok. A törvényjavaslat, mint ahogy fentiekben már bemutattam, a mindennapi működésből fakadó gyakorlati és az elmúlt egy év jogalkalmazási tapasztalatait kívánja kezelni, illetve technikai pontosításokat tartalmaz mind a külszolgálati törvény, mind a külügyi igazgatással érintett törvényekben, amely módosítások azonban nem változtatnak a törvény koncepcióján és eredeti szabályozási céljain. Azonban lehetővé teszik, hogy külképviseleteink és az ott dolgozók rugalmasan alkalmazkodva, magas színvonalon képviseljék Magyarország érdekeit és értékeit. Elnézést kérek azért, hogy ilyen technikai jellegű leírást kellett elmondanom, de maga a törvénymódosítási javaslat is erősen technikai jellegű, és ez ezzel áll összhangban. Kérem a törvényjavaslat támogatását, köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az új külügyi törvényt az Országgyűlés 2016 tavaszán tárgyalta, majd nagyjából egy évvel később az addig eltelt időszak tapasztalatai alapján felülvizsgálta. Most újabb másfél év elteltével érdemes ismét áttekinteni, hogy a felhalmozódott tapasztalatok milyen módosításokat indokolnak.Mielőtt azonban erre sor kerülne, érdemes visszatekinteni az eddigiekre. Az új külügyi törvény célja az volt, hogy a klasszikus diplomáciai feladatok mellett a külgazdaságot is magába foglaló külügyi igazgatás számára irányadó joganyagot egységes rendszerbe foglalja. Megalkotásával jelentős, a rendszerváltásig visszanyúló adósságot törlesztettünk. A törvényjavaslat célja a külképviseleti hálózat hatékonyságának gyors reagálóképességének biztosítása, a stabil, egységes, átlátható külszolgálati rendszer megteremtése volt. Teljesen új, a diplomáciai állomány anyagi megbecsültségét jelentősen növelő javadalmazási rendszert vezetett be, amelynek része az áttekinthető, könnyen kontrollálható és hatékony átalányköltség-térítés is. A 2017. tavaszi módosítások összesen hét törvényt érintettek, elsődleges céljuk a kihelyezettek családjai szociális biztonságának további erősítése volt. A most előttünk fekvő módosítások is nagyrészt technikai jellegűek, ahogy ez elhangzott, ami azt bizonyítja, hogy a törvény eredeti koncepciója, belső rendszere kiállta az idők próbáját. Nem kívánom most valamennyi módosítást felsorolni, nagyrészt olyan pontosító rendelkezésekről van szó, mint például annak kimondása, hogy a kiküldött diplomaták költözési költségtérítése adómentes. A módosítások egy része a konzuli szolgálatot érinti, például a jövőben csak elektronikus úton lesz lehetőség a magyar állampolgárok külföldi tartózkodásának bejelentésére. A külföldön bajba jutott magyar állampolgároknak a konzuli szolgálat a jövőben a konzuli kölcsönön felül, amit vissza kell fizetni, legfeljebb 20 euró értékű, vissza nem térítendő anyagi támogatást nyújthat. Azok a magyar állampolgárok azonban, akik a konzuli szolgálat figyelmeztetése ellenére utaznak veszélyes térségekbe, esetleges evakuálásuk költségeit mostantól maguk fizetik. A törvényjavaslat ezenkívül külügyi igazgatási kérdéseket szabályoz, például az eltérő jogállású külképviseleten külszolgálatot teljesítő házastársaknak járó átalányköltség-térítés ügyét vagy azt, hogy a tartós külszolgálatra való felkészülés legalább egy, legfeljebb hat hónapig tarthat. A jövőben az is egyértelmű lesz, hogy a kihelyezettek és hozzátartozóik az egymillió forintot meghaladó összegű orvosi számla megelőlegezésére kérhetnek kölcsönt a kiküldő intézménytől. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A kormány az elmúlt években példátlan ütemben bővítette a magyar külképviseleti hálózatot, helyrehozandó a nyolc év szocialista kormányzás által okozott károkat. Az új külügyi törvény olyan problémákat orvosolt, mint például a diplomaták anyagi megbecsülése. A külképviseleteken a személyi juttatásokra fordított összeg közel a duplájára nőtt. Mind az eredeti törvény, mind annak tavaly tavaszi módosításai az Országgyűlés nagy többségének támogatását élvezték. Kérem, támogassák ezúttal is a javaslatot. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Brenner Koloman képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Az előttünk lévő, egyes törvények külügyi igazgatási tárgyú módosításáról szóló törvényjavaslat lényegében olyan, a gyakorlatból eredő problémákat próbál megoldani, amelyeket egyébként korábban a viták során már jeleztünk, hogy ezek problémát fognak okozni. Itt, ahogy az előttem szóló Zsigmond Barna tisztelt fideszes képviselőtársam is jelezte, egy nagyon fontos lépés volt az, amikor egy egységes törvényben sikerült aztán a külképviseletekről és a tartós külszolgálatokról szóló törvényt elfogadni, amit aztán 2016. június 23-án hirdettek ki a Magyar Közlönyben.Erre a törvényre valóban nagyon nagy szükség volt, hiszen korábban ezt a területet több különálló törvény és rendelet szabályozta. Ugyanakkor ennek a törvénynek az előkészítése során azért meglehetős kapkodást és az egyeztetések hiányát is észleltük, ezt meg kell jegyezzem. Ez azért látszódott abban a tényben is, hogy a törvény egyes rendelkezései még hatályba sem léptek, és máris módosítani kellett rajtuk. Tehát itt azért azt a fajta kommunikációját ennek a törvénynek, hogy ez egy sikertörténet, ebből a szempontból szerintem némi önkritikával kellene illetni. De nagyon helyes, hogy reagálunk rá, és ez a törvényjavaslat is ezeket a gyakorlati életből vett hibákat reményeink szerint orvosolni fogja, ezért a Jobbik-frakció nevében természetesen támogatásunkról biztosítjuk. [[12.40]] Egy olyan részletre én is rá szeretnék térni, ami az államtitkár úr bevezetésében, illetve az előttem szóló képviselőtársam expozéjában is szerepelt, mégpedig arra, hogy a hazatérési kölcsön nagyon sokszor a konzuli szolgálatok tapasztalata alapján a bajba jutott magyar állampolgárok egy jelentős részének nem nyújtható, mivel nem állnak fenn a jogszabályi előfeltételei ennek a kölcsönnek a folyósításához. Ez a 20 euró értékig nyújtható anyagi támogatás egy olyan új elem, amely rendkívül helyes cél megítélésünk szerint. Egy kérdésfelvetéssel élnék államtitkár úr felé, hogy ez a 20 euró a különböző országokban nagyon különböző értéket jelent. Ebben az esetben anélkül, hogy a Külügyminisztérium költségvetését különösen terhelnénk én azért megfontolás tárgyává tennék egy olyat, ahol legalábbis, mondjuk, országsávokat határozunk meg ez ügyben, hiszen egy olyan országban, mint mondjuk, Románia, a 20 euró teljesen más értéket képvisel, mint Franciaországban. Azt gondolom, ez ügyben lehet, hogy érdemes volna ezt az értéket valamilyen formában a valós tényekhez igazítani, illetve egy olyan felvetésem is lehetne, illetve szeretném megkérdezni államtitkár urat, hogy ez az anyagi támogatás, ha jól értelmezem, nem a hazatérési kölcsön helyébe lépne, hanem egy olyan kiegészítő juttatás, amelyet akkor is megkap a bajba jutott magyar állampolgár, ha amúgy nem felel meg a hazatérési kölcsön jogszabályi feltételeinek. Köszönettel, ilyen megjegyzésekkel a Jobbik-frakció nevében támogatásunkról biztosítjuk az előterjesztést. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Képviselő asszony, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr és képviselőtársam is kiemelték azokat a jogszabályi és technikai módosításokat, amelyek a legfontosabbak. Azt szeretném hangsúlyozni, hogy 2017-ben lépett hatályba a törvény, és ez az egy év lehetőséget adott arra, hogy a jogalkalmazás gyakorlati tapasztalataiból kiindulva tegyük meg ezeket a módosításokat. Ami szintén kiemelendő, hogy a koncepcionális tartalmát a 2016. évi LXXIII. törvénynek ezek a módosítások nem érintik.Amit az egyik legfontosabbnak tartok kiemelni a módosításból, az az, hogy a konzuli szolgálat eddigi tapasztalataiból kiindulva jogszabályban szükséges megjeleníteni a konzuli szolgálat által válsághelyzetben kimenekített magyar állampolgárok anyagi felelősségét az evakuálás költségeiért. A konzuli szolgálat a kormányzati portálon nyilvánosan elérhető, rendszeres és megalapozott tájékoztatást ad az egyes országok, térségek biztonsági besorolásáról. Ennek következményeként a kockázatosnak ítélt, utazásra nem javasolt kategóriába tartozó térségekben a figyelmeztetés ellenére kint tartózkodó magyar állampolgárok és közvetlen hozzátartozóik konzuli szolgálat általi evakuálásának költségeit jelenleg a magyar állam finanszírozza. A magyar állampolgárok részére nyújtott konzuli tájékoztatás ellenére veszélyes térségekbe utazó vagy ott tartózkodó bajba jutott honfitársainkat a konzuli szolgálat a rendelkezésre álló összes eszközzel továbbra is segíteni kívánja, és a válsághelyzet esetén minden szükséges intézkedést megtesz a konzuli érdekvédelem biztosítása érdekében. Ugyanakkor a kimenekítés személyre szabott költségeit indokolt a nem kellő gondosságot mutató magyar állampolgárokra terhelni. Ennek a módosításnak az az alapvető célja, hogy az állampolgári felelősségvállalás fokozása megvalósuljon, és ezt elősegítsük. Amit szintén fontosnak tartanék kiemelni, hogy a módosítás bevezeti a belföldi felkészülési állomány intézményét. A belföldi felkészülési állomány lehetőséget teremt a többéves külszolgálatról hazatérő kihelyezettek részére a központi szervezeti egységekbe történő hatékony és zökkenőmentes visszaintegrálódására. Ez rendkívül fontos. A rendelkezés továbbá meghatározza a korábbi kihelyezettek státuszát és díjazását is egyben. Ami szintén kiemelendő, hogy a külszolgálatról szóló 2016-os törvény hatálybalépése óta több esetben méltányossági kérelemmel fordultak a kihelyezettek a Külgazdasági és Külügyminisztérium hivatali vezetéséhez magas összegű orvosi számla kifizetésével kapcsolatban. A minisztérium többször is egyidejűleg méltányosságot gyakorolt ezekben az esetekben, de az értékhatár módosítása és a visszafizetés szabályozása törvényi szinten szükségessé vált. Ezeknek a módosítások az alapvető célja a külképviseletek és a tartós külszolgálat működési hatékonyságának további erősítése, építése és ennek a jogalkalmazásban megszerzett tapasztalataiból való kiegészítése, ezért kérném ennek a támogatását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Egy csodálatos szakmának egy nagyon fontos törvényi szabályozásáról beszélünk. Ha úgy belegondolunk a saját életünkbe, akkor nagyon kevés olyan hivatás vagy olyan hely van, ahol azt látjuk, azt gondoljuk a történelemtudásunk szerint, hogy valaki úgy dönt, hogy pedagógus lesz, úgy dönt, hogy űrkutató lesz, úgy dönt, hogy diplomata lesz, és ez egy életpálya. Ez egy olyan dolog, hogy az emberek tudatosan készülnek erre. Pontosan tudjuk a történelemből, hogy ha valaki ezt jól csinálta, akkor nem egyszerűen csak egy közszolga volt, akinek szabályozták az életét különböző törvények, hanem tényleg egy hivatás volt, és tényleg néhány diplomata, néhány komoly nagykövet történelmet tudott írni úgy, hogy egyébként nem vett részt direkt módon a politikának abban a szegmensében, amiben adott esetben mi itt parlamenti képviselők, a Külügyi bizottság tagjai vagy a minisztérium dolgozói részt veszünk.Ez valóban egy hivatás, és ebből a szempontból egy picit csodálkozva hallgatom az előttem szólókat, hallgatom államtitkár urat is, aki nyilván ennek az egyik leglátványosabb szereplője, hiszen ennek a csúcsát végezte el, a Bécsi Diplomata Akadémiát. Ahogy a világban, nagyon kevés hely van Európában ennél följebb, ahol lehet ezen a pályán tanulni. Senki nem veti fel azt az egyszerű kérdést, hogy 2016. június 13-án elfogadnak egy törvényt erről az igazgatásról, ami 2017 augusztusában lép hatályba, és eközben kétszer hozzányúlnak ehhez a törvényhez. Tehát a hatálybalépés előtt kétszer módosítják ennek a törvénynek különböző passzusait, majd most, egyébként 2018. október végén azt mondják, hogy micsoda siker ez, hogy újra tudunk ehhez a dologhoz hozzányúlni. Én meg azt mondom, hogy szerintem ez így nem jó. Ez egy olyan szakma, ahol nem a tempó a siker. Ez nem a Forma-1. Ennek szabályai vannak. Ezt nem lehet azzal a technikával csinálni, amit önök egyébként bizonyos helyeken Magyarországon megcsinálnak. Ennek vannak hagyományai, vannak szokásai. Itt olyan emberek vannak, akik lehet, hogy kulturális értelemben nem támogatják önöket, de más értelemben meg ők egy rendkívül komoly tekintélyek abban a térségben. Nem lehet ezzel a dologgal ilyen módon kapkodni! Azt szeretném mondani, hogy tényleg igaz ebben a külügyi igazgatásban, hogy érdemesebb apróbb, megalapozottabb lépéseket tenni. Tényleg higgyék el, hogy önök után is lesz diplomácia a világban, önök után is lesznek diplomaták. A világ nem úgy van, hogy most már mindig így lesz, hogy önök lesznek. Ez nem így van. Mi úgy gondoljuk, hogy gyorsabban vége lesz, önök úgy gondolják, hogy lassabban lesz ennek vége, de mindennek egyszer vége van, ugye tudják, és akkor is kell ezt a területet olyan módon szabályozni, hogy valami ki tudjon ebből kerülni, és ne kelljen már szerencsétlen embereknek ilyen módon bemenni a politika alá. Még egyszer mondom, diplomatákról beszélünk. Higgyék azt el, hogy ezek az emberek készek önöket szolgálni, teszik a dolgukat a maguk szakmai tudása szerint. Nem kell ebből a szempontból különböző adminisztratív módon őket vegzálni. Hat törvény módosításáról beszélünk. Szerintem ebből négyet vegyünk is külön. Ami a konzuli részt illeti, azzal egyetértünk. Tehát négyet különvettünk, azzal nem foglalkozom, az szja-val, a társadalombiztosítással és a költségvetéssel. A konzuli részben egyetértünk, bár magam is ezt a 20 eurós dolgot megjegyeztem magamnak, és még egyet megjegyeznék. Nem tudom, államtitkár úr, azt ki fogja mérlegelni, ha valaki nem körültekintő módon viselkedik egy válsághelyzetben. Nem körültekintő mód az, hogy eleve odamegy, mert mi a túrónak megy oda, ha válsághelyzet van, de lehet, hogy valamilyen formában másképp minősítjük, ha nem körültekintő módon viselkedik valaki. [[12.50]] Tehát ebben látok bizonyosfajta szubjektív elemet, de még egyszer mondom, valószínűleg nem ezen fog múlni a világ sorsa. Ennél viszont egy picit izgalmasabb számomra és számunkra, ami a külügyi igazgatás passzusait érintő szabályozásokat illeti. Azt a költői kérdést felteszem, hogy miért is kell a belső pályázók körét bővíteni eddig is a külügyminiszter bármikor megtehette, ha valami kiváló embert talált a saját portfóliójában. Nem látom különösebben azt az okot, hacsak nem valakiről szól, hogy valakit most be kell ebbe a dologba vonni, tehát nem értem azt, hogy miért kell a belső pályázók körét ilyen formában átértékelni, átminősíteni. Nem teljesen világos számomra, számunkra az, hogy ha valaki a felkészülési szakaszban a devizailletmény ilyen százalékos pénzét kapja, nem látok ebben sem különösebb tragédiát és problémát, de nem pontosan értem és nem világos, hogy miért kellett most ebben a helyzetben ezt bevezetni. Viszont én nagyon-nagyon másképp látom, mint az előttem hozzászóló KDNP-s képviselő asszony, ami a rendelkezési állomány… a pontos szót kerestem, de most hirtelen nem találom. Én ezt inkább úgy tekintem ebben az esetben, hogy a puha kirúgás első lépését teremti meg ezzel egy olyan kiemelt köztisztviselő számára a kormány, akivel nem tud mit kezdeni, ha visszajön. Tehát ha figyelmesen megnézi és elolvassa ezt a passzust, ez nekem arról szól, hogy kötelezően fel kell neki ajánlani, de nem feltétlenül a tárcánál, nem feltétlenül ugyanabban a munkakörben, a beosztásának és a végzettségének megfelelő munkát, és ha ő ezt nem fogadja el, akkor öt napon belül el lehet tőle köszönni. Tehát miközben én értem vagy érteni vélem az önök érvelését, hogy ez egy milyen kiváló dolog, valójában én ezt úgy látom, hogy néhány olyan kiemelt diplomata esetében, akit nem tudnak továbbcipelni vagy továbbvinni magukkal, azoknak valamilyen formában a tovább-billentéséről szól sokkal inkább ez a javaslat. Örülünk annak, és szeretnénk magunk is, mint a jobbikos képviselő is mondta, hogy sokat tettünk az elmúlt másfél esztendőben, hogy ne fogadják el azt a két törvénymódosítást, az egyik ilyen a gyermekekkel kapcsolatos támogatási dolog, örülünk annak, hogy rájöttek, ugyan nyilván nem ezen a néven, mert az nem lenne fideszes dolog, hogy elismerjék, hogy rossz volt kivenni a dolgot, más logikán, más néven, de akkor végül is most a gyermektámogatási rendszer benne van. Viszont egyet mondjanak már meg nekem: kiről szól ez a része ennek a törvényjavaslatnak? Megpróbálom felolvasni: „Az óvodai nevelésben részesülő, az alap- és középfokú tanulmányait folytató, huszonegyedik életévét be nem töltött gyermek után iskoláztatási költségtérítés illeti meg, ide értve azt az esetet is, ha a gyermek Magyarországon folytatja tanulmányait, de életvitelszerűen Magyarországgal szomszédos országban lévő állomáshelyen tartózkodik.” Nem hiszem, hogy túl sok lehetőség van ezzel kapcsolatban, tehát valószínűleg valakiről szól ez a passzus. Ha esetleg valaki tudja itt a teremben, hogy kire szabták a törvénynek ezt a rendelkezését, akkor én örömmel veszem; ezzel sincs különösebb bajom, csak nem életszerű, ha belegondolnak, tehát nyilván nem a canberrai követségen dolgozó [[Derültség az ellenzék soraiban.]] munkatárs gyermekéről van szó, aki esténként hazaugrik Canberrába, és egyébként pedig magyarországi… Nyilvánvalóan ez Bécs, Pozsony, valamilyen formában Ljubljana környékéről lehet, el tudom képzelni, csak még egyszer mondom, nem értem pontosan, és picit menjenek vissza oda, amit az elején próbáltam önökkel érzékeltetni, hogy mégiscsak azért egy nagyobb ívű szabályozásról van szó, a diplomaták szabályozásáról, hogy kell-e ilyen típusú aktuálpolitikai vagy egy emberre szabott szabályozást beletenni. Summa summarum, nagyon fogjuk figyelni a vitában elhangzott érveket, nagyon fogjuk figyelni a módosításokat, és nyilván aszerint alakítjuk ki a végső álláspontunkat, de hadd mondjam el önöknek, hogy tényleg ez a terület vagy ez a szakma kiált azért, hogy egy életpályamodellt alakítsanak ki. Tehát tényleg legyen az, hogy valaki belép az egyetemen ebbe a szakmába, több nyelvet tanul, megtanulja a diplomácia történelmi, egyéb hátterét, és az élete végéig tudja azt tervezni, függetlenül attól, hogy egyébként fölötte a kormányok hogyan jönnek-mennek, függetlenül attól, hogy egyébként mit gondolunk különböző amerikai milliárdosról vagy egyéb ügyekről a politikában, ők ugyanazt csinálják, mert ez a dolguk, és tették ezt adott esetben például a régi rendszerben, és tették az elmúlt időszakban három különböző színű kormány alatt. Ha egy ilyen szabályozást meg lehetne tenni, higgyék el, az sokkal többet ér, mint az, hogy egyébként hozzáigazítjuk valamelyik diplomata gyerekéhez adott esetben azt a szabályozást, amit elfogadunk. A végső álláspontunk kialakításáról pedig majd később fogunk szólni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Ungár Péter képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Én az államtitkár úrhoz egy kérdéssel szeretném kezdeni: van arra valamilyen körülbelüli számítás, vagy meg tudja mondani, hogy mekkora spórolást jelentene, tehát mekkora összeget jelentene az, hogy azokkal, akik ilyen áldozathibáztató módon veszélyes országban vannak, kifizettetjük azt, ha haza kell szállítani? Ez konkrétan mekkora összeget jelent? Ha el tudná mondani nekünk a gyengébbek kedvéért, hogy ez a külügyi költségvetésnek mekkora része százalékos arányban, az jó lenne, mert szerintem mutatná azt, hogy elképzelhető, hogy itt egy olyan dolgon spórol a kormány, aminek igazából nincs nagy anyagi jelentősége, és sokkal inkább a lakás-takarékpénztárnál is fölvetett öngondoskodás-jellegű érvelésből fakad, nem pedig abból, hogy azt gondolják, hogy spórolni kell az állampolgárok által befizetett adóval a külügyben. Én azt gondolom, hogy sok ilyen eset nem fordulhatott elő, kétlem, hogy ez egy gyakran előforduló dolog, és azt gondolom, hogy azért a magyar államnak az elsődleges feladata az, hogy a magyar állampolgárokat megvédje akkor is, ha mondjuk, felelőtlen módon egy veszélyes területre mentek. Ez az első, amit szeretnék kérdezni, és remélem, az államtitkár úr tud válaszolni, mert ez nagyban fogja befolyásolni a mi frakciónk szavazási magatartását a törvényről. A másik egy eddig kevésbé fölvetett pontja volt a törvénynek. Van az utazó nagykövetnek a pontos feladata, és az, hogy egy utazó nagykövet mit tehet, hogy tehet. Ez pontosításra került ebben a törvényben, ami alapvetően egy jó dolog, mert mindig jó, ha pontosabban tudjuk, hogy mit jelent, és egy kicsit egy ilyen mindent jelentő történet volt eddig. Ha megengedi, elnök úr, nem tudom, hogy ez a tárgyra tartozásnak mennyire felel meg, de egy kisebb adomát elmondanék: a legutolsó utazó nagykövet, akiről sokat hallhattunk, az a Heltai Péter volt, aki a Hungary Helps programot vezette, akinek a leváltása előtti utolsó diplomáciai aktusa az volt, itt az előbb elhangzott az előző napirendi pontban a déli nyitás fontossága, hogy elment Afrikába, majd egy Twitter-posztban kiírta, hogy most mentem vissza pár évszázadot, tehát ő például egy utazó nagykövet volt. Hogy ő pontosan mit csinált, miért, és pontosan miért került leváltásra, ez sem derült ki. Úgyhogy azt szeretném, ha ezt kicsit jobban pontosítanák, hogy minek van az utazó nagykövet, mit csinál, miért felel, milyen jellegű díjazásban részesül, hány lehet, mennyi lehet, mert ezek azért olyan költségek, aminek szerintem sok esetben több lehet a költségvonzata, mint annak, hogy iksz darab magyar állampolgár veszélyes helyekre megy, és utána ezt ki kell fizettetni. Amúgy összességében az egészről azt szeretném mondani ezekkel a pályáztatásokkal és a nagyköveti rangok kiosztásának külön módjaival kapcsolatban, hogy azt gondolom, a nagyköveti pozíció azért is nagyon fontos, mert nemcsak a kormányt, hanem az országot képviselik külföldön. Én örülnék, és ez is egy tágabbra vezető dolog, ha a nagykövetek, illetve különböző nagykövetségi beosztottak nem azzal töltenék az idejüket, hogy olvasói leveleket írnak a magyar kormány politikáját bíráló külföldi lapokba; biztos vagyok benne, hogy más dolguk is lehetne, például a Külügyminisztérium által olyan nagyon fontosnak tartott külgazdaság fejlesztése is biztosan ilyen, vagy egyéb módon a magyar nemzet érdekképviselete. Tehát azt gondolom, hogy nagyon fontos arról beszélni, hogy hogyan választjuk ki a nagyköveteket, de arról is fontos beszélni, ahogy Molnár Gyula képviselőtársam bölcsen mondta, hogy mit csinálnak a nagykövetek majd akkor is, amikor már nem önök lesznek kormányon. Én ennyit akartam nagyjából elmondani. Az előttem lévő ellenzéki képviselők által felvetett problematikákat nem fogom megismételni, és az államtitkár úr válaszától, illetve a beérkezett módosítóktól fog függni az, hogy a Lehet Más a Politika hogyan szavaz a törvényről. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy akár kétperces, akár rendes felszólalásra valaki akar-e jelentkezni. [[Jelzésre:]] Igen. Kettőperces felszólalásra jelentkezett Nacsa Lőrinc, a KDNP-ből. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem akartam eredetileg hozzászólni ehhez a vitához, de Molnár Gyula és Ungár Péter képviselőtársaim felszólalása arra indított, hogy mindenképpen gombot nyomjak. Molnár Gyula azt mondta, hogy mindennek lesz egyszer vége, és akkor is lesz diplomácia, amikor mi már nem leszünk itt. Képviselő úr, amikor önök befejezték, akkor majdnem nem volt már diplomácia, mert önök nagykövetségeket, főkonzulátusokat zártak be, építettek le és üresítettek ki, úgyhogy akkor tényleg majdnem nem volt diplomácia, és 2010-ben tényleg elég rossz állapotban tudtuk átvenni. [[13.00]] Azt gondolom, hogy az elmúlt nyolc évben ebből a szempontból is nagy sikereket könyvelhetünk el a külügyi területen, hiszen rengeteg újranyitás, rengeteg új partnerség született ebből fakadóan. Az, hogy a törvényt egyébként módosítjuk, egyszer önök azt kifogásolják, hogy nincs bennünk önreflexiós képesség, nem szeretnénk semmit kijavítani, nem élünk azzal a lehetőséggel, hogy ha beismerjük, hogy valami nem pont úgy van, hanem egy kicsit másképp kellene lennie, akkor mi azt sose javítjuk ki, mert ragaszkodunk a saját igazunkhoz. Hát, most kijavítjuk, amit az élet máshogy hozott, amiben láttuk, hogy egyébként hogyan működhetnének még jobban. Ön most azt kritizálja, hogy kijavítjuk azt, ami egyébként pontosításra vagy javításra szorul. Ungár Péternek pedig csak azt szeretném jelezni, hogy következmények is vannak, és nemcsak jogai vannak az állampolgároknak, hanem kötelességeik is. Szó sincs arról, hogy Magyarország nem védené meg az ilyen helyzetbe került állampolgárait. Magyarország megvédi az ilyen helyzetbe került állampolgárait, csak utána, hogyha saját kimutatható felelőssége van ebben annak az állampolgárnak, akkor kifizettetik vele ezt a díjat. Itt nem arról van szó, hogy nem védi meg. Megvédi, minden szolgáltatás, minden konzuli védelem és minden egyéb rendelkezésre áll, csak utána ennek van egy olyan díja, hogyha itt valamiféle felelősség egyébként kimutatható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra Zsigmond Barna Pál képviselő úr következik [[Ungár Péter: Most már lehet, most már igen!]] a Fideszből. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Én is reagálnék röviden Molnár képviselő úr felvetéseire. Itt nem személyre szabott megoldások vannak, hanem élethelyzeteket szabályoz a jogszabály, és eddig is a jogszabály és ez a módosítás is a külügyi dolgozók többségének támogató véleményével találkozik és általában az állampolgárok többségének támogató véleményével. Lehet, hogy az MSZP-nek nem tetszik ez a módosítás, de attól még a külügyesek többségének és az állampolgárok többségének igen. Számunkra ez a mérvadó, nem az, hogy az MSZP-nek esetleg valami nem tetszik, és cikizi ha úgy tetszik szokás szerint ezt a jogszabályt.LMP-s képviselőtársamnak pedig azt mondanám, hogy én büszke vagyok arra, hogy a diplomaták veszik a fáradságot és levelet írnak önmagukat mértékadónak tekintő nagy nyugati médiumoknak, mert ha Magyarországot valaki jogtalanul támadja, akkor bizony helye van annak, hogy elmondjuk a saját igazunkat, és a nagyköveteink, diplomatáink ezt teszik, elmondják a magyar álláspontot; ha erre éppen olvasói levél formájában van lehetőség, akkor ezt teszik. Úgyhogy én büszke vagyok arra, hogy végre olyan diplomatáink vannak, és büszke vagyok arra, hogy a nyolc év szocialista kormányzás ellenére ott tartunk ma, hogy végre a diplomatáink olyan anyagi juttatásokban részesülnek, amire büszkék lehetnek, és felveszik a versenyt a szomszédos országokkal, sőt megelőzik a szomszédos országokat. Itt a médiában azt a hazugságot olvashattuk most az elmúlt napokban, hogy a román életszínvonal megelőzi a magyart. Végre a diplomatáink fizetése ott tart vagy előbbre tart, mint a környező országok diplomatáinak a fizetése, és nem az történik, mint ezelőtt 8-10 évvel, amikor bizony, ez jelentős mértékben elmaradt, és szégyellték is magukat nagyon sokan, hogy ilyen csapnivalóak a juttatások. Ezt rendezte a kormány, ezt rendezte ez a külügyi törvény, és én azt remélem, hogy a továbbiakban is, ha olyan élethelyzetek merülnek fel, amit szabályozni kell, akkor azt szabályozni kell, és reagálni kell a diplomaták, a külügyi szolgálatot teljesítők felvetéseire. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő úr következik, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én tudom, hogy nem instruálhatom a jegyzőkönyvvezetőt, de valahogy piros betűvel, ha tudnánk azt itt jelezni, hogy akkor a Fidesz-KDNP követett már el hibát ebben a teremben, ez kimondásra került a kormánypárti padsorokból Nacsa Lőrinc által. [[Nacsa Lőrinc: Sokszor kimondtam már!]] Szerintem azért ez egy olyan ünnep, aminek az évfordulóját már a Google-naptárba be is írom, és évente fogom erre magam emlékeztetni.Továbbá azt szeretném mondani, tényleg kíváncsi vagyok, hogy államtitkár úr meg tudja-e pontosan mondani, hogy mennyi pénzbe kerül az, hogy miután valakit egy veszélyes helyzetből kimenekítettünk, utána még végrehajtatjuk vele azt, hogy fizesse ki, amibe ez került, ami az állam alapvető feladata. Ne ezen spóroljunk szerintem, és ha már ezen spórolunk, akkor jó lenne pontosan tudni, hogy mennyit spórolunk. Még Zsigmond Barna Pál képviselőtársamnak azt szeretném mondani, hogy sokszor nem Magyarországot támadják, hanem a magyar kormányt támadják. Van olyan, amikor például valaki nem ért egyet a kormány politikájával, de nagyon szereti Magyarországot. Volt ilyen korábban a Gyurcsány-kormánynál is, amikor mondjuk, a Fidesz kiment Brüsszelbe, és azt mondta, hogy a demokrácia állapota miatt, vagy amiatt, ami 2006-ban a zavargásokban történt, helyesen elmondta a Fidesz, hogy ezért európai szinten fel kellett volna lépni. A rendőrterror, hogy a régi szavakat használjam remélem, így megfelel , amikor az ellen felháborodtak, hogy Brüsszel miért nem szól bele, az egy nagyon helyes álláspont volt. Ugyanez a helyes álláspont van akkor, amikor például az OBH-val a bírói jogköröket csökkentik, és valaki azt gondolja, hogy ezért az Európai Uniónak fel kell lépnie. Tehát van, aki Magyarországot támadja, de nagyon sokan nem Magyarországot támadják, hanem a magyar kormányt, és lehet attól még valaki mértékadó újságíró, mert nem ért egyet Orbán Viktorral. Előfordul, van ilyen a világon, és nem az a magyar nagykövetség dolga, hogy aki Orbán Viktortól eltérő politikai álláspontot képvisel egy nemzetközi lapban, akkor utána olvasói levelet írjon arról, hogy ez felháborító és megengedhetetlen. Igenis, nagyon mértéktartó módon is lehet nem egyetérteni Orbán Viktorral. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Ugyancsak kétperces felszólalásra Molnár Gyula képviselő úr következik, az MSZP-ből. Parancsoljon, képviselő úr!
Szép jó napot kívánok! Ki a fene gondolta volna, hogy ez lesz ma itt az egyik legnagyobb vita [[Derültség.]] [[Derültség.]] a külügyi igazgatás.A 70-es években Csou En-laj, aki akkoriban a Kínai Kommunista Párt egyik főideológusa volt (Derültség.) nyilván nem ismerik, de majd fognak róla még hallani [[Nacsa Lőrinc: Önök személyesen is!]] , tehát Csou En-laj Párizsban járt, és megkérdezték tőle, hogy mi a véleménye a nagy francia forradalomról. És akkor Csou En-laj mert a kínaiak egyébként bölcs emberek; a keleti nyitást többet kellene olvasgatniuk önöknek, ha már a déli nyitáson túl vagyunk , tehát Csou En-laj akkor azt mondta, hogy túlságosan közel vagyunk még ahhoz, hogy objektív véleményt mondjunk az eseményekről. Szóval, azt szeretném önöknek mondani, hogy egy picit nagyobb mértéktartást szeretnék önöktől kérni, amikor a magyar diplomácia, mondjuk, elmúlt 29 esztendejét próbálják meg átfogó módon értékelni. Tudják, az a probléma, hogy majd egyszer lesz itt valaki, önök már nem lesznek itt vélhetően, mert az élet ezt a gárdát ki fogja sodorni a politikából, amikor majd nagyon-nagyon csúnya szavakat is lehet arról mondani, amikor nagyon-nagyon leegyszerűsítjük a világot. Vagyunk a teremben egypáran, akik ilyen mérnökemberek vagyunk, akikben van valamifajta szabályrendszer. Tehát egy fogaskerék, ha nem akkora, akkor az az áttétel nem megy. A politikába belefér az, hogy tízből egyébként nyolc dolog olyan, mint ha az lenne, hogy igaz lenne, de kettő nem, és ha önöknek az emberek elhiszik, akkor ezt készséggel elfogadom, a politikában ez működik. Egyébként pedig az életben normálisan nem működik. És arról próbáltunk mi itt beszélni, egyébként nagy tisztelettel és nem vádaskodva szerintem, hogy a diplomácia olyan lehetne, hogy ki kellene venni ebből a mindennapi vitából, és hagyni a diplomatákat egy megfelelő életpályamodellben normálisan tenni a dolgukat és dolgozni. Egy zárógondolat: nem a román életszínvonalról beszéltek, hanem hogy a román bérek bizonyos szakmákban lehagyják a magyar béreket, ez pedig sajnos tény. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csak egy pontosítást szeretnék tenni a felszólalással kapcsolatban. Csou En-laj a Kínai Népköztársaság miniszterelnöke és időszakonként külügyminisztere volt, és nem volt ideológus. [[Derültség.]] De hát minden miniszterelnök a maga módján ideológus is. Köszönöm. érdezem tisztelt képviselőtársaimat, kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Sztáray Péter államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Sztáray Péter András: Igen.]] Kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Köszönöm szépen a diplomáciai pályával kapcsolatos pozitív megjegyzéseket. Én magam 25 éve vagyok ezen a pályán, és ezért azt gondolom, hogy van némi tapasztalatom abban, hogy mennyire fontos, hogy a kormány tudta rendezni a külképviseletekkel és a tartós külszolgálatokkal kapcsolatos kérdéseket ebben a törvényben.Igazából nem mondhatjuk, hogy egy kapkodásról van szó, hiszen majdnem harmincéves hátralék ledolgozása történt ezzel a két évvel ezelőtti törvényjavaslattal. Azt is látni kell, hogy ez egy nagyon speciális törvény, mert egy rendkívül bonyolult és rendkívül komplex viszonyrendszert rendez, amit ráadásul globálisan az egész világon alkalmazni kell. Tehát ilyen értelemben olyan irányokat kell rendezni, amelyek a legtöbb országban eltérőek, kezdve a társadalombiztosítástól az iskoláztatásig, ezért nem véletlen az, hogy bizonyos módosítások és hozzáigazítások az első két év tapasztalatai alapján valóban szükségessé váltak. A konkrét ügyekkel kapcsolatban csak egy-két megjegyzést tennék. Egyrészt az utazó nagykövet intézménye szerintem egy nagyon fontos, rugalmas diplomáciai intézmény, ezzel a jövőben is élni fog a kormány, illetve a külgazdasági és külügyminiszter. Egyes speciális célfeladatokra rendelve a nagykövetek budapesti székhellyel, a globális irányokat is tekintetbe véve részt tudnak venni bizonyos célok előremozdításában. A másik az, hogy a körültekintő vagy nem körültekintő magatartást hogyan értékeljük. Itt nyilván arról van szó, hogy válságövezetekbe utazni nem feltétlenül egy szükséges dolog. Vannak kivételek egyébként, például a humanitárius célból utazók kivételnek számítanak, és ez természetes is. [[13.10]] De az megítélés kérdése és ez az egyéni felelősség irányába való elmozdulást jelenti, hogy valóban, ha valaki nem körültekintően utazik egy ilyen válságövezetbe, akkor azért elvárható, hogy saját magáért felelősséget vállaljon. Ugyanígy az, hogy a környező országok és az oktatás, az iskoláztatás a gyerekek esetében hogy történik; azt gondolom, természetes, hogy a Kárpát-medencén belül, ahol kicsik a távolságok, nagyobb rugalmasságot biztosítsunk a szülőknek, illetve a tanulóknak és hallgatóknak abban a tekintetben, hogy hol végzik a tanulmányaikat. Ez egy reagálás a valós élethelyzetekre. A 20 eurós ügy: valóban nem túl nagy összeg, és országonként eltérő a felhasználhatóságának a mértéke is. Azt gondolom, hogy érdemes megnézni, hogy milyen feltételekkel vehető igénybe, de abban az esetben, ha nem állnak fenn a hazatérési kölcsön nyújtásának feltételei, mindenképpen igénybe vehetőek, és sok országban 20 euró is valós segítséget jelent az érintetteknek. A többi kérdésre később visszatérünk majd a bizottsági vitában is. Köszönöm szépen a megjegyzéseket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására hétfőn, november 5-én 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „Az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló, 2018. július 13-i 2018/994 tanácsi határozat kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2933. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Varga Judit asszonynak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! 2018. július 16-án az Európai Unió hivatalos lapjában kihirdetésre került az Európai Unió Tanácsának 2018/994. számú határozata, ami 2018. július 13-ára datálódik, amely módosította az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló választási okmányt. Ez a tanácsi határozat az európai parlamenti választásokra vonatkozó alapelveket megerősíti, és emellett felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a választási folyamat átláthatóságát és minél szélesebb körben az uniós polgároknak azon jogát, hogy részt vegyenek az Unió demokratikus életében azáltal, hogy szavaznak az európai parlamenti választáson. A határozat egyik legfontosabb vívmánya, hogy arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az uniós lakóhellyel nem rendelkező állampolgáraik számára is teremtsék meg az Európai Parlament tagjainak választásán a részvétel lehetőségét. Ezen kezdeményezés már olyan létező gyakorlatra reflektál, amelyet Ausztria, Finnország, Hollandia, Franciaország és kisebb részletszabályokkal az Egyesült Királyság is már alkalmaz. Ugyanakkor a szabályozás az Unióban nem egységes, sőt a hatályos magyar törvények sem biztosítják az uniós lakóhellyel nem rendelkező állampolgárok szavazati jogát. Tisztelt Elnök Úr! A tanácsi határozatba foglaltak hatályba léptetésének feltétele, hogy a tagállamok a határozatot a saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően jóváhagyják, és az utolsó tagállam is értesítse erről a Tanács főtitkárságát. Ezen tárgybeli törvényjavaslat törvényként való kihirdetésével Magyarország teljesíteni fogja a határozat alkotmányos követelményeknek megfelelő eljárásban való hazai elfogadását, ezáltal teljesíti az uniós kötelezettségét a határozat hazai jogrendbe való beemelése kapcsán. A tanácsi határozat tartalmával kapcsolatban fontos kiemelni, hogy egy több mint két és fél éves tárgyalási folyamat eredménye, amely során az Európai Parlament javaslatát, amely tartalmazza az uniós lakóhellyel nem rendelkező állampolgárok szavazati jogának megadását, a kormány mindvégig határozottan támogatta a tárgyalások során, hogy ez később a végleges normaszövegbe is beépítésre kerüljön. A magyar kormány is 2010 óta folyamatosan kinyilvánította elkötelezettségét, az ország határain túl élő honfitársaink alapvető jogainak biztosítása érdekében. Azt gondoljuk, hogy az uniós választójog biztosítása is illik az eddig meghozott intézkedéseink sorába, mivel a választásokon való részvétel minden magyar állampolgár demokratikus joga. Tisztelt Ház! Kérem, hogy az előzőekben elmondottak alapján támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió Tanácsa idén júliusban módosította az európai parlamenti képviselők megválasztásának keretszabályait. Fontos megjegyezni, hogy keretről van szó, amelyen belül a tagállamoknak viszonylag jelentős a mozgástere. A jogszabály legnagyobbrészt felhatalmazó jellegű. Lehetőséget ad például a mandátumszerzési küszöb meghatározására, de nem teszi kötelezővé azt. Csupán annyit ír elő, hogy a választásnak arányosnak kell lennie, de a magyar rendszertől amelyben pártlista, egy választókerület és 5 százalékos küszöb van eltérő megoldások is megengedettek. A Tanács határozata szerint a tagállamok meghozhatják azokat az intézkedéseket, sőt a preambulum szerint egyenesen javasolt ezeket meghozniuk, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az európai parlamenti választásokon azok az állampolgáraik is szavazhassanak, akik az Unión kívül rendelkeznek lakóhellyel. Ilyen szabályok vannak egyébként már jelenleg is érvényben Ausztriában, az Egyesült Királyságban, Finnországban, Franciaországban, valamint Hollandiában. Számukra mindig is kiemelt jelentőségű volt a magyar nemzet újraegyesítése, ezért 2010 után haladéktalanul meghoztuk azokat az intézkedéseket, amelyek ehhez szükségesek voltak. Világossá tettük azzal kapcsolatos meggyőződésünket is és ezt a magyar társadalom elsöprő többsége is támogatja , hogy csak egyféle állampolgárság létezhet. Aki magyar állampolgár, annak beleszólása is kell hogy legyen a nemzetpolitika ügyeibe. Ezt ma már ebben a Házban is szinte mindenki elismeri; talán egy aprócska csoportot leszámítva. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar nemzet újraegyesítésének egyik legfontosabb eszköze az Európai Unió. Évszázadokig egymással acsarkodó népeket ösztönöz együttműködésre. Lehetővé teszi a határok nélküli utazást, és hozzájárul ha nem is olyan mértékben, amivel elégedettek lehetnénk a kisebbségi jogok érvényre juttatásához. Ez a világ egyik legjómódúbb, legélhetőbb, legbékésebb és legszabadabb térsége, és azt szeretnénk, hogy ez így is maradjon. Mi egy erős Európai Unióban vagyunk érdekeltek. Ki kell javítanunk azokat a hibákat, amelyeket az Uniót jelenleg irányító brüsszeli elit elkövetett. Erre a legjobb lehetőség a 2019-es európai parlamenti választáson adódik. Tisztelt Képviselőtársaim! Fontosak a 2019-es választások. Fontos az, hogy minél több magyar állampolgár éljen szavazati jogával. A törvényjavaslat tovább növeli a választási rendszer demokratikus alapjait, ezért kérném a képviselőtársaim támogatását a jogszabály elfogadásához. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Szávay István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Elnök úr, képviselőtársaim, kérem, engedjék meg, hogy a felszólalásom elején, mivel máskor nem tehetem meg, csak egy nagyon rövid kitérőt tegyek annak érdekében, hogy e helyről is tisztelettel adózzak gróf Tisza István egykori miniszterelnökünk emlékének. 1918. október 31-én tört ki Budapesten az őszirózsásnak mondott forradalom, és az ezt követően hatalomra jutott vezetők tehetetlensége vezetett ahhoz a tragédiához, amely a Tanácsköztársaságban, majd végül Trianonban csúcsosodott ki, és éppen száz esztendővel ezelőtt, 1918. október 31-én gyilkolta meg Tisza Istvánt a Károlyi Mihály által felheccelt vörös csőcselék. Áldott legyen az emléke! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Bocsánat, képviselő úr, ugyan nem tartozik a témához, de méltányos a mai naphoz.
Köszönöm szépen a megértést, elnök úr, kormánypárti képviselőtársaimnak úgyszintén. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsán magam is azt szeretném leszögezni, amit Zsigmond Barna Pál képviselőtársam is megtett. A Jobbik kezdettől fogva úgy gondolta, hogy a magyar állampolgárság minden magyarnak jár, és a magyar állampolgárságnak pedig elválaszthatatlan része a szavazati jog. A szavazati jog egyenlősége szenvedett még az eddigiekben bizonyos csorbát. Most az előttünk fekvő javaslatnak, illetve majd az ezt követő napirendi pontnak köszönhetően ezt a csorbát fogjuk tudni kiküszöbölni. Ezzel mi elviekben természetesen egyet tudunk érteni. Tulajdonképpen nem is jogkiterjesztésről van szó valójában, hanem egy eddigi hiányosság biztosításáról, egy eddigi egyenlőtlenség feloldásáról. Erre egyébként több lehetőséget is ad az európai parlamenti képviselők választásáról szóló tanácsi határozat, amelynek a kihirdetéséről most döntünk. [[13.20]] Ilyen a harmadik országbeli lakóhellyel rendelkező állampolgárok előtt a szavazás megnyitása, amelyről majd a következő napirendi pontban fogunk tárgyalni. Ugyanakkor szeretném kiemelni a tanácsi határozat egy másik mondatát is: „Az európai parlamenti választásokon szavazóként való részvételre való ösztönzés és a technológiai fejlődés nyújtotta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében a tagállamok rendelkezhetnek többek között az előzetes szavazás, a levélben szavazás, az elektronikus szavazás és az internetes szavazás lehetőségéről, az alkalmazandó uniós joggal összhangban biztosítva különösen az eredmény megbízhatóságát, a szavazás titkosságát és a személyes adatok védelmét.” Csupán annyi problémám van ezzel a javaslattal, kedves képviselőtársaim és akkor hadd ismételjem Zsigmond Barnát , hogy ez egy keret, amely jelentős mozgásteret ad az egyes tagállamok számára. Most ebből a keretből és ebből a jelentős mozgástérből önök egyetlenegy dolgot tartanak fontosnak kivenni, ez pedig a levélben szavazás intézményének a bevezetése, illetve ennek a biztosítása az uniós lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára. Azzal együtt is, még egyszer mondom, tehát nem fognak tudni minket azzal vádolni, hogy bármilyen nemzetpolitikai kérdésben érzéketlenül állnánk ehhez az ügyhöz, mert természetesen egyetértünk az elvvel, de nehéz nem látni azért az emögött megbúvó sanda szándékot, főleg Kárpátalja és Délvidék esetében, amellyel szemben egyébként azért némi politikai kompenzációt jelenthetnek majd azok a Nyugatra vándorolt tíz- és százezrek, akik egyébként először az MSZP, majd azt követően az önök katasztrofális gazdaságpolitikája miatt hagyták el az országot. Van ugyanis több százezer olyan magyar állampolgár több százezer talán nincsen, nem is tudom a pontos számokat , de bizony tízezres nagyságrendben vannak olyan magyar állampolgárok szerte a világban és akár például Svájcban kérdés, hogy mi lesz most az Egyesült Királysággal , akik eddig nem, de ezentúl majd részt vehetnek a választásokon. Próbáltam ennek utánajárni, de nem tudtam ha államtitkár asszony erre tud válaszolni, azt megköszönöm vagy akár más képviselőtársam , hogy az Egyesült Királyságban élő magyarokra most mi fog vonatkozni, hiszen Angliában, illetve Nagy-Britanniában már nem fognak uniós képviselőket választani, ugyanakkor az Uniónak még része Nagy-Britannia, úgyhogy ennek nem sikerült utánajárnom, hogy most ott mi fog történni, mi fog vonatkozni az ott élő magyarokra, ők szavazhatnak-e akkor már a magyarországi pártokra. Szóval, csak a levélben szavazás lehetőségét említi a javaslat, miközben ott van az internetes szavazás is. Képviselőtársaim, én tudom azt, hogy vannak ezzel kapcsolatban félelmek, a magyar társadalmon belül főleg, meg ez Kelet-Európában egyébként is jellemző. Megismerve úgy általában a Fidesz hatalomgyakorlási módszereit meg a választásokhoz való hozzáállását, ez nyilvánvalóan azért érthető, hogy gyanakvással tekintenek sokan az internetes szavazásra, de mégiscsak a XXI. században vagyunk most már lassan két évtizede, mi továbbra is azt mondjuk, és továbbra is azt szorgalmazza a Jobbik és ezt már számos alkalommal megtettük egyébként az elmúlt évek során , hogy ennek a lehetőségét Magyarországon is meg kell teremteni. Ha itt államtitkár asszony és fideszes képviselőtársam is felsorolták azokat a példákat, amelyek alapján a levélben szavazás lehetőségét biztosíthatjuk, hogy mely más európai országban működik ez a rendszer, akkor lehetne példákat sorolni arra is, hogy mely európai országban vagy a világ mely országában működik tökéletesen az internetes szavazás lehetősége. Ebben egyébként Észtország az élenjáró Európában, ha jól tudom. Kellően komoly garanciákkal és biztonsági elemekkel ennek a lehetőségét meg lehet teremteni. Ez sokkal olcsóbb is lenne, és valószínűleg lényegesen magasabb választási részvételt, ezáltal pedig a választásoknak nagyobb legitimitást tudna biztosítani. A levélben szavazás kérdésénél nyilván nem tudjuk megkerülni azt bár nem idetartozik szorosan, de kénytelen vagyok erről beszélni , hogy ezzel együtt önök továbbra is következetesen fenntartják azt a diszkriminációt az országgyűlési választások során, amely a lakcímmel rendelkező és lakcímmel nem rendelkező magyar állampolgárok választójogának a gyakorlása között van. Tehát miközben a döntően, 90 százalékot meghaladó módon a kormánypártokra szavazó külhoni magyarok, lakcímmel nem rendelkezők kényelmesen, levélben szavazhatnak a világ bármely pontjáról, addig a külföldön dolgozó százezrek, akik, hangsúlyozom még egyszer, jórészt az önök gazdaságpolitikája miatt és az önök kormányzása idején hagyták el Magyarországot, és jóval kisebb arányban szavaznak nyilvánvalóan a kormánypártokra még az országos átlag alatt is, nemhogy a határon túliakhoz viszonyítva, az ő számukra ez a lehetőség nincsen meg. Nagyon sokan ezzel nem is tudnak élni, nem tudják vállalni a több száz kilométeres utazást, a szabadnapot, az ezzel járó költségeket, hogy egy nagykövetséget, illetve egy konzulátust felkeressenek. Miközben egyébként ennek a lehetőségnek a biztosításával szemben érvként elhangzott sok minden más mellett az is, hogy ez technikailag azért nehezen lenne kezelhető, hogy több tíz- vagy százezres nagyságrendben gyűjtsön be Magyarország akár a világ távoli pontjáról is szavazási levélcsomagokat. Mi ezt továbbra is fontosnak tartjuk, és ezért továbbra is küzdeni fogunk, hogy ezt a diszkriminációt fel lehessen oldani, annál is inkább, miközben egy másik szavazásnál, az európai uniós szavazásnál éppen ez ügyben történik egy kiterjesztés és egy továbblépés, éppen ebbe a körbe vonunk bele ismét több tízezer vagy inkább százezer magyar állampolgárt. Szeretném még kiemelni a 9/A. cikket, miszerint a tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az európai parlamenti választásokon történő kettős szavazásra hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók vonatkozzanak. Rendben van, hogy ezt szankcionáljuk, csak ebben a mondatban számomra az az elrettentő, hogy maga a javaslat ismeri el ennek az elvi lehetőségét, hogy valamilyen elvi lehetőség van a kettős szavazásra. [[Arató Gergely: A lopásra is van elvi lehetőség!]] A lopásra is van elvi lehetőség, meg ezt gyakorolják is elég sokan itt az urak. De itt mégiscsak az a kérdés, hogy ezt a rendszert miért nem lehet úgy kidolgozni, hogy ennek az elvi lehetőségét is bezárjuk. Tehát nem vagyok benne biztos, hogy itt föltétlen a szankciókra kellene helyezni a hangsúlyt, hanem azt kellene megvizsgálni, hogy hogyan lehet még az elvi lehetőségét is kizárni annak, hogy egy bármilyen európai uniós állampolgár valamilyen módon kettő szavazatot tudjon leadni. Én szeretném is megkérdezni, hogy egyébként milyen ilyen elvi lehetőségeket lát a kormány, és mit kíván tenni annak érdekében, hogy ezeket a lehetőségeket bezárjuk. Nyilvánvalóan az az érdeke mindenkinek egyébként meggyőződésem, hogy a kormánypártoknak is , hogy a választások tisztaságához semmilyen kétség ne férhessen, hogy csak komolytalanul tudjunk elmenni az olyan vélemények mellett, amelyek ezt megkérdőjelezik, hogy komolytalanul tudjunk elmenni az olyan vélemények mellett, amelyek felvetik és egyébként már az országgyűlési választásokon is felvetették annak a lehetőségét, hogy bizonyos személyek, legyenek azok magyarországiak vagy határon túliak, valamilyen módon két szavazatot tudtak leadni. Ez ügyben, azt hiszem, hogy nagyon világos és egyértelmű rendelkezésekre lenne szükség. Az előzővel összefüggő a 9/B. cikk, miszerint minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartó hatóságot, amely a választókra és a jelöltekre vonatkozó adatoknak a többi tagállam ilyen hatóságaival való cseréjéért felelős. Ezzel kapcsolatban pedig azt szeretném kérdezni államtitkár asszonytól, hogy ez pontosan hogyan fog történni, ki lesz ez a hatóság, milyen biztonsági garanciák lesznek erre vonatkoztatva. Illetve itt a javaslat egy hathetes időponttal számol, tehát a választási időszak első napja előtt legkésőbb hat héttel megkezdi mármint ez a hatóság a többi tagállam ilyen hatóságai részére azon uniós állampolgárokra vonatkozó megjelölt adatok továbbítását, akiket az állampolgárságuktól eltérő tagállamban vettek fel a választói névjegyzékbe, illetve az állampolgárságuktól eltérő tagállamban indulhatnak jelöltként. Itt az a kérdés, hogy miután megtörténik ezeknek az adatoknak a cseréje, akkor hogy visszautaljak az előző problémafelvetésre van-e elvi lehetősége annak, hogy miután ezeknek az adatoknak a cseréje megtörtént, valamilyen uniós állampolgár lakcímet változtasson, akár úgy, hogy bejelentkezik az Európai Unió területén egy lakcímre úgy, hogy eddig nem volt ilyen lakcíme, vagy akár úgy, hogy egy másik országba jelentkezik be, akár úgy, hogy feladja az előző lakcímét, ezek után történik-e valamilyen ellenőrzés. Ugyanis, ha ezeknek az adatoknak a cseréje megtörténik hat héttel a választások előtt, akkor és ez a fő kérdésem mi garantálja azt, hogy ezek után még nem lesz lehetőség ilyen jellegű visszaélésre, és valaki nem tud-e esetleg így egy másik szavazatot is szerezni a lakcímének a megváltoztatásával. Igazából ez lenne a legfontosabb kérdésem, és ezzel kapcsolatban kérem államtitkár asszony válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Ungár Péter tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó. [[13.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2010-ben megtörtént méltó és igazságos nemzetegyesítés után előállt helyzetnek egy részére szeretne választ találni a most előttünk fekvő törvényjavaslat is, illetve majd az ezt követő napirendben tárgyalt, a hazai jogrendbe átültetendő gyakorlat is. Azt látjuk, hogy közelednek az európai parlamenti választások, és azt látjuk, hogy a nemzetközi baloldal már beindította a kampányát a nemzeti jobboldal ellen, mert azt gondoljuk, azért, mert ki mertük azt mondani, és azt gondoljuk, hogy a mostani európai parlamenti választás sorsdöntő lesz Európa jövője érdekében és Európa jövője tekintetében. Az Európai Bizottság egy közleményében maga mondta ki nemrég: „Az európai polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy teljes mértékben megértsék a rendelkezésükre álló politikai döntési lehetőségeket és ennek fényében szavazhassanak. Ezt azt jelenti, hogy jobban tisztában kell lenni azokkal a veszélyekkel, amelyek a politikai folyamatunkat fenyegetik. és e folyamat fokozott átláthatóságára van szükség.” idézet vége. Mi is egyetértünk az Európai Bizottsággal, mi azt gondoljuk, hogy szerencsés, hogy elérkezünk végre ahhoz a pillanathoz, hogy az európai polgárok végre saját maguk dönthetnek az életüket és biztonságukat legjobban érintő kérdésekről, ezért látjuk azt, hogy itt a legfontosabb kérdés és az elsődleges töréspont a migráció lesz. Ez lesz a fő tétje és témája az előttünk fekvő következő időszaknak, a május végén esedékes EU-s választásoknak. Ahogy Zsigmond Barna képviselőtársam is elmondta, mi egy erős nemzetállamokból álló, erős Európát szeretnénk. Reméljük, hogy egy olyan Bizottság, egy olyan Európai Parlament és egy olyan brüsszeli vezetés jön létre májusban, vagy alakul meg májusban, amely meg tudja védeni Európa határait és meg tudja védeni a saját állampolgárait. Ezért is fontos az, hogy az Európai Parlament 2015 novemberében javaslatot fogadott el az uniós választási jog reformjáról, amelynek célja az volt, hogy ösztönözzék a polgárok részvételét, erősítsék a választás európai dimenzióját és hatékonyabbá tegyék a Parlament működését, javítsák a választások tagországokban történő lebonyolítását. Az 1976-os választási okmány elfogadása óta ez az első modernizálása az európai parlamenti képviselők megválasztásáról szóló szabályoknak, s a számos pozitív elem egyike a szavazati jogok biztosítása harmadik országokban tartózkodó uniós polgárok számára, nagy hatással is járna a választási részvételre. Most direkt nem a magyar példát hozom ide, arról később úgyis beszélek. Svájcban az adatok szerint több mint másfél millió uniós állampolgár él. Most már elismerik ezt a fontos lehetőséget, és valószínűleg, remélhetőleg számos tagállam fogja tudni alkalmazni az új rendelkezéseket a hatálybalépést követően, miután mindenki a saját hazai jogrendjébe és választási szabályaiba ezt beültette. Nyilván erről a következő napirendben bővebben is fogunk beszélni, és vitázunk a részletekről. Ebből a határozatból hadd idézzek egy mondatot: „A tagállamok a nemzeti választási eljárásaikkal összhangban meghozhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a harmadik országban lakóhellyel rendelkező állampolgáraik is szavazhassanak az európai parlamenti választásokon.” Nyilvánvalóan magyar vonatkozásban elsősorban a Kárpát-medencében élő, nem uniós országokban élő magyarokra, illetve a diaszpórában élő magyar állampolgárokra, magyar honfitársainkra gondolhatunk az itteni törvényjavaslat vonatkozásában. Én egy dologban szerettem volna Szávay képviselő úrra reagálni, az egyesült királyságbeli kérdésre. Ha az Egyesült Királyságban olyan magyar állampolgárok élnek, akiknek nincsen magyarországi lakcímük, akkor ők ezzel visszaszerzik az uniós szavazati jogukat, és bár a Nagy-Britanniában élő többi állampolgár ezt elveszti a mostani kilépéssel, ezek a magyar állampolgárok ezt visszaszerzik, így ők ugyanúgy élhetnek majd azzal a lehetőséggel, ami adott számukra, és amit nyilvánvalóan a következő vitában is meg fogunk tárgyalni. Mi azt gondoljuk, hogy a mostani törvénnyel felhatalmazást adunk, ennek a tanácsi határozatnak a kötelező hatályát elismerjük, éppen ezért a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója támogatja ezt a törvényjavaslatot, s a részletekről pedig mind a következő napirendben is tudjuk majd folytatni ezt a vitát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már történt ma itt megemlékezés a Házban, akkor engedjék meg, hogy én is valamiről hadd emlékezzek meg. Széchenyi 1825. november 3-án ami nem olyan sokára lesz a pozsonyi országgyűlésben tett arra javaslatot, hogy egy magyar tudós társaságot, azaz a Magyar Tudományos Akadémiát hozzák létre, ahol birtokaiból származó egyévi jövedelmét ajánlotta föl, 60 ezer forintot ennek a megalapítására. Felsőbüki Nagy Pál nagyon szenvedélyes szónoklata után kért hirtelen szót, és tette meg ezen javaslatát. Talán érdemes erről is megemlékezni, különösen akkor, ha eközben a mostani kormányzat meg pont ezzel ellentétes lépéseket tesz a magyar tudomány függetlensége szempontjából.Visszatérve ehhez a mostani napirendi ponthoz, én azt abszolút értem, és szerintem egy helyes irány, ha az Európai Unió olyan javaslatokat fogalmaz meg, amelyek megpróbálják, ahogy szokták most már sztereotípiaként mondani, közelebb hozni a lakossághoz, az európai állampolgárokhoz az Európai Uniót, és több beleszólást ad az ő kezükbe. Tehát az, hogy megpróbálják ösztönözni azt, hogy hogyan lehetne azt elérni, hogy ne viszonylagos érdektelenséggel menjenek végbe az európai parlamenti választások, hiszen Magyarországon is rendkívül alacsony a részvétel. Ha jól emlékszem, de majd államtitkár asszony kijavít, ha nem jól mondom, nagyjából 40-41 százalék volt az EU-s átlag összességében, Magyarországon ennél jóval alacsonyabb volt a részvétel. Tehát magyarul az, hogy növekedjék a részvételt, hogy több ember mondja el a véleményét az európai választásokon, az növeli az Európai Parlament és ezáltal az egész Unió működésének legitimitását. Tehát ez mindenféleképpen szerintem helyes és jó irány. Aztán van egy-két probléma, erről részletesebben beszéltek már itt az előttem szólók, hogy van egy-két olyan kérdés, én kettőt hadd emeljek ki csak a hangsúly végett, hogy nem lehet kettős mércével mérni. Mi ezt régóta mondjuk. Ha határon túli magyar testvéreink levélben szavazhatnak, akkor mondjuk, egy Londonban élő magyar testvérünknek is meg kéne adni ezt a lehetőséget, és ez igaz lesz az európai parlamenti választásra is. Tehát nem látom azt, hogy aki európai uniós állampolgárként egy másik európai uniós országban él, akár Ausztriában, akár Berlinben, akár Párizsban, hogy ők miért nem szavazhatnak ugyanolyan módon, ahogy egy másik uniós országban élő európai uniós állampolgár teheti, adott esetben Romániában, Erdélyben. Ezt mindenféleképpen át kellene gondolni, amikor ezt a törvényi felhatalmazást megadja a Magyar Országgyűlés, akkor ezt a csorbát érdemes lenne mindenféleképpen kiküszöbölni. A másik a csalások lehetősége, vagy inkább még akár azt is mondhatnám, hogy a figyelmetlenség kiküszöbölése, hogy esetleg véletlenül valaki Erdélyből mégis szavaz levélben Magyarországon és közben Romániában is a választásokon. Ez mindenféleképpen a választások átláthatósága, tisztasága és ezáltal legitimitása miatt egészen biztosan fontos kérdés lesz. Arról én is kérdezném államtitkár asszonyt, hogy lehet-e látni már azt, hogy ez a hatóság, ami a különböző információk cseréjét szolgálja, ez hogyan működik, és hogyan tudja uniós szinten, tehát ekkora populációt figyelembe véve, ennyi ország részvételével hogyan tud egy olyan adatbázist teremteni, ami arról szól, hogy kizárhatja, vagy mi erre a garancia, hogy kizárja a kétszer szavazás lehetőségét bármelyik európai uniós állampolgár számára, hiszen ez csak akkor zárható ki százszázalékosan, ha egy adatbázisban kezelik ezeket a szavazókat, vagy valahol valaki összeveti a leadott szavazók nevét, ami azért elég sok egyéb más problémát vet fel. Tehát magyarul, miközben a cél helyes, a technikai lebonyolítás szempontjából van egy orvosolható aggályom, ez az, amit az imént mondtam, a levélszavazás, a levélben való szavazás lehetősége, és van egy olyan aggály, ami pedig a választások legitimitását is alááshatja akár akaratlanul is, nevezetesen, hogy szavazhatnak-e többszörösen európai uniós állampolgárok, ami elméletileg kizárt a jelenlegi szabályozás alapján. Tehát ennek mi a technikai megoldása, ha erre van a kormánynak vagy az Uniónak már valamilyen elképzelése, vagy esetleg részt vett államtitkár asszony olyan egyeztetéseken, ahol ebből lehet látni valamit, akkor megtisztelne bennünket azzal, ha erről itt a vita során adna valamilyen tájékoztatást. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt várakozó kormánypárti Képviselőtársaim! Nem fogok csalódást okozni, megígérem, de hadd kezdjem azzal, hogy mindig érdemes gyanakvással figyelni, amikor a kormánypártban és a kormányban föltámad a lelkesedés az európai uniós intézmények és az Európai Unió döntései iránt.Miközben hétfőtől keddig és csütörtöktől vasárnapig tele szájjal uszítanak az Európai Unió, Brüsszel, a brüsszeli bürokraták és minden hasonló ellen, szerdán hirtelen eszükbe jut, hogy hú, de sürgősen ki kellene hirdetni egy európai uniós határozatot. Nem véletlenül van így, Zsigmond képviselő úr elmondta az okát: közeledik az európai parlamenti választás, és ettől a határozattól önök pártpolitikai előnyöket remélnek. Egyébként tévednek, ezt mindjárt bemutatom. [[13.40]] Amire hivatkoznak, és amit emlegetnek, ez a 9/A. cikkely, amely lehetővé teszi, tehát „meghozhatják” mondja feltételes módban a határozat azokat a szabályokat, amelyek lehetővé teszik a harmadik országban élő, lakcímmel nem rendelkező uniós állampolgárok, adott esetben magyar állampolgárok számára is a szavazást. Hozzá kell tennem, hogy ez nem kötelezettség, mert az, hogy a preambulumban mi szerepel, mit javasol ki kinek, az lényegtelen. Az Európai Unióban a jog uralma érvényes, tehát a jogszabály tartalma számít; a preambulum, az indoklás, a lábjegyzet, a táblázat, a főtitkár vagy a Bizottság elnökének sajtónyilatkozatai és a misztikus jogalkotói szándék nem. Tehát azt kell mondanom önöknek, hogy a jogszabály szövegét kell figyelni. A jogszabály szövege a tagállamra bízza azt, hogy hogyan dönt ebben a kérdésben. Államtitkár asszony nagyon korrekten elmondta, hogy az uniós tagállamok többsége nem alkalmaz ma ilyen szabályokat. Lehet, hogy lesz más is, aki változtatni akar, mindenesetre ez Magyarország számára nem kötelezettség, nem elvárás, ez egy lehetőség, amivel eldönti, hogy él-e vagy nem él. Ugyanakkor, mielőtt erről döntünk majd a következő napirendi pont keretében érvelek a dolog tartalma ellen is , formai értelemben is érdemes ezt az uniós jogszabályt szemügyre venni. Mert mit is mond ez a jogszabály ezen túl még? Azt mondja ugyanez a jogszabály a saját 4. pontjában, az új 4/A. cikk esetében, hogy amennyiben levélben szavazást, többek közt levélben szavazást rendel el egy ország vagy tesz lehetővé egy tagállam, akkor megfelelő intézkedéseket fogadnak el, különösen az eredmény megbízhatósága, a szavazás titkosságának és a személyes adatok védelmének az alkalmazandó uniós joggal való összhangjának biztosítása érdekében. Tisztelt Ház! Ezek a szabályok mind nem érvényesülnek a levélben szavazás esetében a magyar szabályok szerint. Úgy, ahogy önök az országgyűlési választáson lebonyolították a levélben szavazást, ott bizony sem az eredmény megbízhatósága nem volt garantált, sem a szavazás titkossága, sem pedig a személyes adatok védelme. Vegyük végig! Személyes adatok védelme. Az Országos Választási Iroda hívta fel a figyelmet arra, hogy az a gyakorlat, amikor határon túli magyar szervezetek, nem mellékesen a magyar kormány által nyújtott pénzből, úgy gyűjtöttek regisztrációt, hogy közben más magyarországi szociális kedvezményekhez való hozzáférést is gyűjtöttek, akkor birtokába kerültek a választók személyes adatainak, ami választási visszaélésre ad módot. Tehát sérül a személyes adatok védelme és sérül az eredmény megbízhatósága. Kiderült az is, volt ilyen hír, hogy volt, akinek szintén a határon túli magyar szervezeteken keresztül továbbított szavazatát felbontották, az illetőt értesítették, vagy leszúrták, hogy drága barátom, te miért nem a Fideszre szavaztál, amikor ezt beszéltük meg. [[Nacsa Lőrinc: Hát, az nagyon kevés volt!]] Ez az egész rendszer tele van lyukakkal [[Nacsa Lőrinc: Nem nagyon volt ilyen!]] , valakik regisztrálnak, nem tudják, hogy ki a pontos regisztráló, nem tudják, hiszen elektronikusan is lehet regisztrálni. Megad egy lakcímet, de nem tudjuk, hogy az kinek a lakcíme. Lehet az ő saját lakcíme, lehet a határon túli magyar szervezet lakcíme, lehet magyarországi lakcím, lehet elektronikus cím. Erre kiküldenek egy levelet, és valaki visszaküld egy borítékot, amit kitölt személyes adatokkal. Épp az előbb említettem, hogy ezek a személyes adatok egyébként széles körben megvannak, például az önökkel roppant jó viszonyban lévő határon túli magyar szervezeteknél is szociális támogatások céljára. Innen kezdve tehát ezeknél a szavazatoknál sem a megbízhatóság, sem a titkosság, sem a személyes adatok védelme nem biztosított. Van egy másik probléma is, ezt képviselőtársaim is említették. Tehát legyen nagyon világos! Miről is szól ez a szabály? Azt mondja az új 9/B. cikk, ha jól emlékszem, hogy létre kell hozni egy olyan hatóságot, amely felelős a többi tagállammal való egyeztetésért, és egymás rendelkezésére kell bocsátani a szavazók adatait, a más tagországból szavazók adatait. Na de, tisztelt képviselőtársaim, ezt hogy képzelik? Először is mi fog történni a kettős állampolgárokkal? Erre nincs semmilyen garancia. Hiszen önök át fogják adni a határon túlról regisztrált magyar szavazók adatait a román meg a szlovák hatóságoknak? Ugye, a többi tagországnak kell. Abba a Szlovákiába, ahol egyébként tilos a kettős állampolgárság, és retorzió fenyegeti a magyarokat? Így képzelik ezt megoldani? Hogyan akarják ezt megoldani? Ráadásul a nyilvántartás nem alkalmas arra, hogy nyilvántartsa az adott polgárok állampolgárságát. Ugye, címeket regisztrálnak, de a cím, mint azt az előbb elmondtam, bármilyen cím lehet. Az állampolgárság nincs regisztrálva. Innen kezdve semmi akadálya sincs annak, hogy egy Szlovákiában vagy Romániában élő magyar állampolgár az európai parlamenti választásokon szavazzon Romániában is, meg szavazzon Magyarországon is. Tehát ezt a követelményt önök nem tudják teljesíteni. Azt kell mondanom tehát összességében, hogy miközben persze a határozat kihirdetésével semmi probléma nincs, ki lehet hirdetni, ez egy korrekt választási jogszabály, eközben az önök által majd a következő napirendi pontban javasolt megoldás, amely az önök csaló levélszavazási rendszerét kiterjesztené az európai parlamenti választásokra is, az nem felel meg ennek a jogszabálynak. Nem irigylem államtitkár asszonyt, amikor majd Brüsszelben kell elmagyaráznia azt, hogy egyébként miért kívánják a magyar választásokon szokásos általános csalást kiterjeszteni az európai parlamenti választásokra is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Ungár Péter képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azzal kezdeném, hogy szeretném elmondani, az LMP támogatja ezt a javaslatot, illetve a soron következőt is. Azt gondolom, fontos az, hogy minden magyar állampolgár élhessen és éljen azon jogával, hogy részt vesz az európai parlamenti választáson.Azt szeretném először is elmondani Arató képviselőtársam szavaira válaszul, hogy azért ez könnyítést főleg a vajdasági, illetve a kárpátaljai magyarságnál fog jelenteni. Nem fogom a romániai és szlovákiai magyaroknak előírni, hogyan szavazzanak, de feltételezem, az összmagyarság szempontjából elképzelhető, hogy jobb döntés számukra az, ha az RMDSZ, illetve a szlovák-magyar párt képviseletét növelik az ő országukban, és így több magyar képviselő tud bekerülni összességében az Európai Parlamentbe, mint ha ők a magyarban vesznek részt. De ezt természetesen ők fogják végtelen bölcsességükkel eldönteni, ebbe nem kívánok beleszólni, csak szeretném ezt a szempontot Arató képviselőtársam figyelmébe ajánlani. Mielőtt rátérnék dolgokra, Nacsa képviselőtársam felszólalására egy reakciót szeretnék mondani. Megtörtént 2010-ben a nemzetegyesítés, és a magyar kormány a szlovák kormánnyal állítólag történelmi csúcsponton lévő kapcsolatokat ápol, és nagyon nagy szövetségese a magyar kormánynak a szlovák kormány. Mégis, önök a kormányzásuk alatt nem tudták elérni, hogy Szlovákiában ne tiltsák a kettős állampolgárságot, ezért azt gondolom, hogy ez a nemzetegyesítés, amit ön úgy hívott, nem valósult meg teljesen. Tovább szeretnék menni. Mindjárt rátérek arra a módosításra, ami számunkra a legnagyobb problémát jelenti, de először azt szeretném mondani, hogy államtitkár asszony majd nyugtasson meg abban mélységesen, hogy nem fog olyan előfordulni, hogy a jelenlegi ukrán kormány megszerzi a magyar kettős állampolgárok listáját. [[Nacsa Lőrinc: Nem tagállam!]] Én ezt értem! Szeretném, ha az államtitkár asszony jegyzőkönyvbe elmondaná, hogy ilyen nem fog előfordulni, és sem a törvénymódosítás miatt, sem a törvénymódosítás folyományaképpen a jelenlegi ukrán kormánynak nem fogjuk elmondani, hogy kik azok név szerint, akik magyar állampolgársággal a szavazati joggal akarnak élni. Szerintem a teremben mindenki egyetért azzal, hogy ebben jobb biztosra menni, mint nem. Van itt egy része a módosításnak, amiről keveset beszélünk, számomra viszont a legproblémásabb. A módosítás a bírói gyakorlat alapján kimondja, hogy nem minősíthető kampánytevékenységnek a választási kampány időszaka alatt az állami, kormányzati vagy önkormányzati alaptevékenység végzése. A képviselőtársam elmondta, hogy a következő törvénytervezet alapján ez nem probléma. Mindenesetre a kettő egy témát érint, tehát akkor ezt elmondom most, ez most ebből a szempontból teljesen lényegtelen. Az a helyzet, hogy azt gondolom, hogy ha a következő törvénytervezet betűjét néznénk, akkor ez önmagában nem lenne probléma. Csakhogy az a helyzet, hogy mindannyian tudjuk, ezt önök mire használják. Tehát az nem egy kormányzati alaptevékenység, hogy a Fidesz a korábbi finanszírozójával konfliktusban van, és ezt szeretné kibeszélni egy ilyen pszichodrámacsoport-szerűen az összes magyar állampolgárnak. Tehát ez nem egy kormányzati alaptevékenység. Az sem kormányzati alaptevékenység, ha mondjuk, a magyar kormány rájött arra, hogy elsődleges feladata megvédeni a határainkat, majd ezt megteszi az állampolgárok pénzén, majd erről mindenkit újra és újra és újra tájékoztat. Ez sem egy kormányzati alaptevékenység. [[13.50]] Ha, mondjuk, nem tudom, a szelektív hulladékgyűjtésről szólna ez, vagy arról, hogy Magyarországon nagyon magas az abortuszok száma, ezért a fogamzásgátláshoz hozzá kell férni, akkor azt mondanám, hogy ez egy kormányzati alaptevékenység. De amit önök kormányzati tájékoztatás néven végeznek, az arról szól, hogy hoznak nagyon-nagyon szűkítő szabályokat mind az EP-kampányra, mind határon innen és határon túl arról, hogy hogy kell a kampánytevékenységet végezni, milyen plakátot lehet fölrakni, milyen tévéhirdetéseket lehet, és utána önök a kormányzati tájékoztatáson keresztül szegik meg ezeket a szabályokat. Tehát az a helyzet, hogy ez az egész módosítás, amit önök ezzel, illetve a következő törvényjavaslattal végeznek, az, hogy ezt berakták ide, csak arra jó, hogy megpróbálják megtörni a nemzeti konszenzust annak érdekében, hogy a határon túli magyarok is részt tudjanak venni az EP-választáson. Csak félig tartozik ide, de azért elmondom: az LMP-nek az az álláspontja, hogy meg kell vizsgálni érdemben azt, hogy az állampolgári jogokra való nevelés érdekében, mint ahogy több EU-s országban is megtörténik, 16 évre le lehetne vinni a választási korhatárt. Le lehetne vinni esetleg először a helyhatósági választásokon, vagy pont az európai uniós választásokon. Remélem, hogy ezt a kormányzat érdemben meg fogja vizsgálni. Ezek az emberek tudnak adót fizetni, illetve, mondom, több olyan nemzetközi példa van, ahol ezt bevezették, és énszerintem ez egy érdemleges dolog lenne. Még egy dolgot szeretnék mondani, amit már többen fölvetettek, és ez a levélszavazás és a Nyugat-Európában élő magyarok helyzete. Itt szeretnék elmondani valamit, egy idézetet. Amikor volt a kvótanépszavazás mert a levélszavazás kérdése nemcsak az európai parlamenti vagy az országgyűlési választáson lesz vagy volt probléma, hanem volt a kvótanépszavazás , önök azt mondták, hogy az a nemzetmentés pillanata volt. Mindannyian azt gondoljuk, hogy azért, mert egy állampolgárunk, mondjuk, Nyugat-Európában vállal munkát, még ugyanúgy nagyon fontos lehet önök szerint, hogy részt vegyen a kvótanépszavazáson. Ennek ellenére a kormány azt mondta ezeknek az embereknek, hogy ők arra biztatnak mindenkit, hogy vagy jöjjenek haza, vagy menjenek el a követségre, próbálja meg mindenki az életét úgy szervezni, hogy október 2-án nemet mondhasson a kényszerbetelepítésre. Ha ez annyira fontos lenne, akkor például Nagy-Britanniában vagy Németországban egy embernek, akinek körülbelül 300-400 kilométereket kellene utazni, vagy úgy szervezni a napját, hogy részt tudjon venni a választáson, ha önök szerint most dől el Európa sorsa az európai parlamenti választáson, vagy akkor dőlt el legutoljára Európa sorsa, a kvótanépszavazáson, akkor hogy lehet ilyen cinikusat mondani magyar állampolgároknak? Hogy tudja valaki, aki dolgozik, úgy szervezni, hogy aznapra hazajöjjön vagy aznapra elutazzon 300-400 kilométerre egy másik nagykövetségre? Azért nem akarják önök ezt a problémát megoldani, és ezt már elmondta Szávay képviselőtársam is, mert pontosan tudják, hogy a Fidesz a legrosszabbul azoknál az embereknél szerepel a választásokon, akik a Fidesz gazdasági tevékenysége miatt kimentek külföldre dolgozni. [[Nacsa Lőrinc: Nem ezért mentek ki.]] A Fidesz gazdaságpolitikai tevékenysége miatt, kedves képviselőtársam. Magyarország nem teljesít mindenki számára annyira jól, és az emberek a lábukkal szavaznak és kint vállalnak munkát. Ezeknél az embereknél szerepel a Fidesz a legjobban, és mindent elkövetnek azért, hogy ezeknek az embereknek a szavazati jogát korlátozzák, hogy ezek az emberek ne tudjanak beleszólni abba, hogy milyen Európai Parlament legyen, mi legyen a kvótanépszavazáson, vagy mi legyen az országgyűlési választáson. Azt gondolom, hogy nagyon fontos lenne ezt orvosolniuk. Azt gondolom, legyen önökben annyi bátorság, hogy annak ellenére, hogy bár az LMP a második lett a határon túli szavazatokkal ez még mindig nem érte el a 2 százalékot , ennek ellenére mi támogatjuk azt, hogy bővítsék ezeknek az embereknek a beleszólását az európai parlamenti választásokba. Önökben is legyen meg az a bátorság, ami bennünk megvan, és támogassák azt, hogy levélszavazással azok az állampolgárok, akik valószínűleg nem önökre fognak szavazni, részt tudjanak venni a választáson. Minél többen részt vesznek magyar állampolgárok a választáson, annál nagyobb a bizalom a magyar közintézményekben, annál nagyobb a legitimitása akár ennek a parlamentnek, akár az Európai Parlamentnek. Úgyhogy attól még, mert valaki Aachenben vagy Brémában dolgozik, még ugyanolyan értékes állampolgára ennek az országnak, mintha valaki Csíkszeredán dolgozik, vagy mint maga, államtitkár asszony. Köszönöm szépen. [[A jegyzői székben dr. Simicskó Istvánt dr. Szűcs Lajos váltja fel.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Megadom a szót a Párbeszéd képviselőcsoportjából Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elöljáróban nem teljesen értem, hogy miért lett kettészedve ez a két törvényjavaslat. Szerintem sokkal praktikusabb lett volna egyben tárgyalni, hiszen összefügg a kettő, amiről a következő törvényjavaslat kapcsán fogunk beszélni. A tanácsi állásfoglalással kapcsolatban: nyilvánvaló, hogy ennek a tanácsi állásfoglalásnak két célja van, egyfelől szélesíteni azok körét, akik részt vehetnek az európai parlamenti választáson, ezt mi támogatjuk, illetve biztosítsa azt, hogy szabályosan, minél szabályosabban, ellenőrzött módon folyjanak ezek a szavazások. Az első célt meg is fogalmazza a 4. pontban, hogy gondoskodjanak a tagállamok a szavazás alternatív módjairól, levélben szavazás, elektronikus szavazás, internetszavazás, illetve amire a kormánypárti képviselők is hivatkoztak, hogy a nem EU-s tagállamokban élő állampolgárok is szavazhassanak. Ebből elég szelektíven választott a Fidesz, hiszen az elektronikus szavazást és az internetszavazást valahogy elkerülte. Ebben nem olyan serények, hogy ezt is beemeljék a törvényjavaslatba, amit tárgyalni fogunk. Mi azt gondoljuk, ez is elősegítené azt, hogy minél több határon túli honfitársunk is részt vegyen a szavazásban. Itt, akikről már jobbikos képviselőtársam is beszélt, a külföldön dolgozó magyarok is nagyobb számban tudnának részt venni, ha az elektronikus szavazás, illetve az internetszavazás is bevezetésre kerülne. Azzal kapcsolatban, hogy a szavazás ellenőrzött módon történjen, szeretnénk, ha államtitkár asszony megnyugtatna, hogy hogyan orvosolják azt, hogy egy állampolgár egy szavazatot tudjon leadni. Ukrajnában pedig fölmerülnek a mostani feszült viszonyok miatt biztonsági kérdések is. Hogyan biztosítja majd a magyar állam azt, hogy biztonságban tudnak ott majd szavazni a magyar állampolgárok? Köszönöm, és majd a következő törvényjavaslat kapcsán még kifejtjük a véleményünket erről.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ilyenkor be lehet jelentkezni rendes felszólalásra is, és akkor nincs korlát, csak a 15 perc. A KDNP-ből Nacsa Lőrinc képviselő úr kért két percre szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszédtől azt nem hallottuk, hogy ezt most támogatják-e vagy nem. Erről nem szólt a fáma. Azért tárgyaljuk külön, mert ezzel a magyar jogrendbe ültetett kötelező hatállyal elismerünk egy európai uniós dokumentumot, utána pedig három darab magyar jogszabályt fogunk módosítani a következő törvényjavaslattal. Ezért kell ezt külön tárgyalni. Többen fölvetették az internetes szavazás ötletét és ennek a propagálását, Szávay képviselőtársam és ön is fölvetette. Önök minden alkalommal, bármiféle gond fölmerül, akár egy urnazárásnál, egy sorban állásnál, bárminél, választási csalást kiabálnak. Most meg az interneten való szavazást propagálják. A világ informatikai cégeinek jelentős része, fontos biztonságpolitikai szakértők mondják azt, hogy az anonimitás, az ellenőrizhetőség, a legitimitás tekintetében ez egy elképesztően sérülékeny és veszélyes rendszer. Rendkívül sok visszaélést láttunk az internetes szavazások során, meg egy komplett levélszavazási rendszerben is. Nézzük meg például az osztrák elnökválasztást, ahol olyan anomáliák és olyan újraszavazások és olyan dupla szavazások jöttek létre emiatt, ami az egész választási rendszerüket megroppantotta, és megkérdőjelezte az államelnök teljes legitimitását. Hogy érjük el az anonimitást? Ha internetes azonosítással belép valaki, megnyom egy gombot, hogy kire szeretne szavazni, pontosan látja a másik oldalon mindenki, hogy ki kire szavazott. Ha levesszük az ellenőrzést, akkor ki tudja, hogy ki hányszor és hogyan szavaz? Nem én mondom ezt, hanem elismert informatikai, biztonsági szakemberek mondják azt, hogy ez a rendszer a legkevésbé sem ellenőrizhető, az anonimitást teljes mértékben sérti, és egyébként veszélyes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Folytatjuk a kettőperces felszólalásokat. A DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr következik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha nem hozta volna Nacsa képviselő úr szóba, akkor én se hozom szóba, de azt kell mondanom, hogy képviselő úr itt szóba hozta az osztrák elnökválasztást. Kénytelen vagyok elmondani, hogy az osztrák elnökválasztás második fordulóját sokkal kisebb hibák miatt kellett megismételni, mint amik az önök rendkívül lyukacsos rendszerében fennakadtak a levélszavazás kapcsán. Éppen olyan nyitott borítékok miatt kellett megismételni a választ, mint amik ezen a választáson is nagy számban voltak, amiről határozatot hozott a Kúria, amin önök rendkívül megsértődtek, miniszterelnöki szinten, és amit most egy törvénymódosítással a csalást legalizálva legálissá nyilvánítottak. Azt kell ugyanakkor mondanom Ungár képviselő úrnak, hogy bizonyos értelemben félreértett, ugyanis a problémát nem az jelenti, hogy a jelenlegi szabályok szerint is a lakóhelyük szerint szavazhatnak az Unión belüli állampolgárok. A Romániában élő magyarok lakóhelyük szerint Romániában szavaznak, ha egyébként mind a két helyen van lakóhelyük, ez sem lehetetlen, ha nem is egészen szabályos, akkor lehet csak probléma. Azért ebben az ügyben már vannak kétségek, de ez vonatkozik az összes többi választásra is. [[14.00]] Ugyanakkor az igazi problémát nem ez jelenti, hanem az jelenti, hogy a törvényjavaslat szándéka szerint, és ez a szabály is csak a harmadik országbeli polgárok számára teszi lehetővé az európai parlamenti választáson való részvételt… tehát az a probléma, hogy az önök rendszere alkalmatlan arra, hogy ebből kiderüljön, ki a harmadik országbeli és ki az Európai Unión belüli határon kívüli állampolgár. Már csak azért is, hiszen amúgy sem lehet ellenőrizni az egészet, mert a névjegyzék, szemben egyébként az EBESZ megismételt ajánlásaival, nem nyilvános. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Most Ungár Péter képviselő úr következik. Csak jelezni szeretném Kocsis-Cake Oliviónak, hogy egy frakcióból csak egy embernek van lehetősége egy blokk rendes felszólalás után. Ungár Péternek rendes felszólalása volt, a két perc természetesen jogos.
Köszönöm. Én ezt az érdemleges vitát befejezném, csak arra utaltam, hogy mind nemzetstratégiai szempontból, mind amúgy szerintem az ő érdekükben is az az optimális, és szerintem efelé fog elmenni azon országok magyar lakosságának a szavazati joga, akik az Európai Unió tagjai, hogy ott minél nagyobb magyar nemzeti párti képviselet legyen. Természetesen itt a vitába nem szeretnék belemenni, hogy majd biztosan valamelyik fideszes képviselő kétpercesre fog reagálni, hogy ki számít magyar nemzeti pártnak külföldön. Ezt, ugye, ők döntik el, hogy kit hívatnak meg a MÁÉRT-be, illetve kit nem. [[Nacsa Lőrinc: Önöket is meghívtuk.]] De azért mégiscsak úgy van…
Nacsa képviselő úr!
…hogy például Szlovákiában nem a Fidesz-KDNP-frakciója dönti el, hogy a magyarok kire szavaznak, hanem az ottani magyarok. És elfordult már az elmúlt időszakban, hogy az ottani magyarok döntése nem egyezett a Fidesz-KDNP frakciójának döntésével. És milyen bölcsen tették, amikor ez így történt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Folytatjuk a kétperces felszólalásokat. A Jobbik képviselőcsoportjából Szávay István képviselő úr következik. Parancsoljon!
Nacsa képviselőtársam, az a rossz hírem önnek, hogy az osztrák elnökválasztás szabálytalanságai nem az elektronikus vagy internetes szavazással, hanem a levélszavazatokkal történtek, kedves képviselőtársam, ami azért némileg gyengíti az ön érveit az elektronikus szavazással szemben. Hozzátéve azt egyébként, hogy azokat a példákat kell megnézni, amelyek jól működnek. Miért nem nézzük meg Észtországot? Ott miért lehet ezt megoldani? Észtországban 2009-ben, tehát a 2009-es EP-választáson már lehetett interneten szavazni. A lakosságnak akkor már körülbelül 10 százaléka ezt a lehetőséget választotta, azóta ez az arány jelentősen megnőtt. Soha semmilyen probléma, baj, visszaélés nem volt belőle, egyik párt sem kiáltott csalást. Valahogy ezt a dolgot ők mégis meg tudták oldani, mivel erre akarat volt.A másik: kedves államtitkár asszony, látom, hogy nagyon kényelmesen elücsörög itt, de arra kérem, tiszteljen már meg minket azzal, hogy válaszol a felmerült kérdésekre; és nem csak a zárszóban, mert akkor már nem tudunk egymással vitatkozni. Itt nagyon súlyos kérdések merültek most föl ennek a javaslatnak az elfogadásakor, mégiscsak arról van szó, hogy a Fidesz-KDNP valamilyen módon nekiáll megint babrálni a választójogi törvényt, nyilvánvalóan nem teljesen hátsó szándék nélkül. Mi ezt a javaslatot itt Nacsa képviselő úr felrótta a Párbeszédnek, hogy nem mondták meg, hogy támogatják-e a javaslatot, én sem foglaltam még eddig állást, mi ezt a javaslatot elvileg szeretnénk támogatni, mert magával az elvvel nyilvánvalóan egyetértünk. De itt nagyon súlyos kérdések merültek fel a biztonsággal, a kettős szavazással és az egyebekkel kapcsolatban. Legyen kedves és tiszteljen már meg minket azzal, hogy erről most valami érdemi vitát tudunk folytatni, vagy ön ezekre a kérdésekre hajlandó válaszolni. Ha nem hajlandó válaszolni, akkor az azt jelenti, hogy nem tudja a válaszokat, akkor lehet, hogy mást kellett volna ideküldeni ön helyett. De én szeretném hinni azt és szeretném feltételezni, hogy ön rendelkezik azokkal az információkkal, amik egy ellenzéki képviselőt meg tudnak azzal kapcsolatban nyugtatni, hogy bátran meg lehet szavazni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csak arra kérek mindenkit, hogy ne csússzunk át a személyeskedés színterére. Megköszönöm együttműködésüket, és úgy adom meg a szót Zsigmond Barna Pálnak ismételt felszólalásra, hogy közben az elnöklést átadom Hiller István kollégámnak. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt én is kérném Szávay képviselő urat, hogy a személyeskedéseket hagyjuk otthon, és lehetőség szerint kíméljük meg egymást ettől.Több képviselőtársam is szóba hozta és szándékosan összemosta azt a témát, ami az országgyűlési választásokon jelentkezett, ott folyamatosan hozták ezt a mantrát, ami leegyszerűsítve úgy szól, hogy a választójogi törvény helyzetbe hozza a Kárpát-medencei magyarokat, és diszkriminálja a külföldön, Nyugaton dolgozó magyarokat. Én leírtam ezt a gondolatmenetet, kérem, hallgassák végig, mert nagyon világosan szabályozza a magyar választójogi rendszer ezt a kérdést. Alkotmánybírósági döntések is szólnak erről, megerősítve ezt a rendszert. Önök sorozatosan valótlan dolgokat állítanak ezzel összefüggésben. A választójog megléte szempontjából a magyar állampolgárság a meghatározó tényező, ahogy ezt már mondottuk. Ugyanakkor a szavazópolgárok többféle módon gyakorolhatják e jogukat. Azok a szavazásra jogosult magyar állampolgárok, akik rendelkeznek magyarországi lakóhellyel, a lakóhelyük szerinti szavazókörben személyesen adják le szavazatukat a parlamenti választásokon. Ha pedig a szavazás napján külföldön tartózkodnak, akkor számukra törvény garantálja a külképviseleti szavazás lehetőségét. Ezen szavazók pártlistára is voksolhatnak, és a lakóhelyük szerinti választókerületben induló jelöltek közül is választanak. Két szavazatuk van, egyénire és pártlistára. Az elmúlt nyolc évben több mint 30 új külképviselet nyílt, ezzel is megkönnyítve ezen állampolgárok számára a választás lehetőségét. A személyes szavazás a magyar szabályozásban a főszabály. Ehhez képest kisegítő szabály a levélben történő szavazás. Külföldi lakcím esetén az egyéni szavazókör fogalma nem értelmezhető, így a külföldön élő állampolgárok levélben adhatják le szavazatukat, és mivel az ő esetükben nem értelmezhető a lakóhely szerinti egyéni jelölt, ezért ők csak listára szavazhatnak. További eltérés, hogy csak akkor vehetnek részt a választásokon, ha kérik felvételüket a választói névjegyzékbe, azaz regisztrálnak. Tehát egy pluszaktusra van szükség részükről, regisztrálniuk kell ahhoz, hogy gyakorolják a választási jogukat. Az eltérő szabályozás alapja kizárólag a külföldi lakcím megléte vagy éppen hiánya. Tehát irreleváns, hogy a magyar állampolgár lakcíme Londonban, Kézdivásárhelyen vagy éppen Ausztráliában van, mivel valamennyi magyarországi lakcímmel nem rendelkező állampolgárra ugyanazok a szabályok vonatkoznak. Tehát figyelem, ugyanazok a szabályok vonatkoznak a csíkszeredai magyarra és a londoni magyarra! Amennyiben pedig egy választópolgár életvitelszerűen külföldön tartózkodik, és számára nehézséget okoz a személyes szavazás, akkor lehetősége van arra, hogy külföldi lakóhelyét bejelentse, például Londont, illetve kérelmezze felvételét a választói névjegyzékbe, amelynek alapján levélben szavazhat, például bárhol Nyugat-Európában. Akinek állandó lakóhelye külföldön van, az egyébként is köteles magyarországi állandó lakóhelyét megszüntetni, hiszen nem lehet valakinek egyszerre két állandó lakóhelye. Bejelentés hiányában a magyar állam nem tudja ellenőrizni azt, hogy kik azok a polgárai, akik életvitelszerűen külföldön tartózkodnak, akik esetében az állandó lakóhely hiánya miatt nehézséget okozhat a magyarországi vagy a külképviseleti személyes szavazás. Tehát nagyon világosan levezeti ezt a magyar jogalkotás. Ha valaki életvitelszerűen külföldön él, ott dolgozik, és megszünteti a magyarországi lakóhelyét, probléma nélkül szavazhat levélben, éljen akár Londonban, akár Münchenben, akár Csíkszeredában. Nagyon világosan szabályozza ezt a magyar jogrendszer. Ez az érv többször fölmerült, ezért tartottam fontosnak, hogy világosan levezessem, egyszer s mindenkorra értsék meg a különbséget, mert rendszeresen a választási kampányban összemosták ezeket a kérdéseket, és azzal vádoltak bennünket, hogy diszkrimináljuk egyik vagy másik választói csoportot. A többi vád közül is néhányra reagálnék. Varga-Damm képviselőtársunk itt csalásnak meg csalónak nevezte a választási rendszert. Ezt határozottan visszautasítanám, és kérném, hogy válogassa meg a szavait. Nagyon sok nemzetközi szervezet állapította meg, hogy minden próbát kiállt a magyar választási rendszer. Azt is vissza kell utasítsam, hogy folyamatosan csalással vádolja a határon túli nemzettársainkat, hogy biztos visszaélnek a választási joggal, milyen nehezen ellenőrizhető a rendszer. Pontosan a szavazás szabályai vagy a sok érvénytelen szavazat jelzi azt, hogy milyen sok garanciát épített be a jogalkotó ebbe a rendszerbe, mennyire lehetetlen ezzel visszaélni. Illetve visszaélni mindennel lehet, a személyes szavazás vonatkozásában sokszor fölmerülhet, hogy valaki kétszer vagy többször szavaz, vagy az átjelentkezés szabályai vonatkozásában is föl lehet hozni nagyon sok vádat. [[14.10]] Mi abból indulunk ki, hogy a választópolgárok meghatározó többsége törvénytisztelő állampolgár és betartja a jogszabályokat. Én visszautasítom azt, hogy ön egységesen csalással vádolja a levélszavazatra jogosult állampolgárokat, nemcsak határon túli magyarokat, hanem bárkit, aki Magyarország határain kívül él és nem rendelkezik magyarországi lakóhellyel. Ahogy mondottam, mindenkit megillet a levélszavazás joga, amennyiben nincs magyarországi állandó lakhelye, nem csak a kárpát-medencei magyarság vonatkozásában beszélünk erről. A borítékok vonatkozásában szóba hozta azt a kérdést, hogy az NVI, az NVB, illetve a Kúria a későbbiekben úgy döntött, hogy nemcsak a felbontott levélborítékok, hanem a nem az NVI által kézbesített borítékban visszaküldött szavazatok is érvénytelenek. Valóban, ez több mint 6 ezer borítékot, szavazatot jelentett, aminek következtében, amennyiben azok a szavazatok az általános tendenciának megfelelően a Fideszre jöttek volna, akkor a Fidesznek eggyel több képviselője lenne, ezt is mondjuk el. Megítélésünk szerint valóban az NVI vagy NVB döntése ellentétes volt a jogszabályokkal, hiszen az érvénytelenségi okok között nem szerepelt a boríték, tehát amennyiben valaki nem egy fehér borítékban küldte vissza, akkor ez nem lett volna álláspontunk szerint érvénytelen. Valóban az új jogszabály, a módosítás ezt a kérdést egyszer s mindenkorra rendezi. A jogszabályalkotás vonatkozásában a nemzetközi egyezmény pedig, ahogy ön is utalt rá, a preambulumban határozottan fölkínálja az országok számára, hogy kezeljék ezt a kérdést, szabályozzák ezt a kérdést. Ezt tette Magyarország is, ezért került be az új választójogi törvénybe ez a rendelkezés. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat, méghozzá normál szót kérő képviselő felszólalásával, Szávay István képviselő úr, Jobbik, utána kétperces. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nos, Zsigmond képviselőtársam, akkor vegyük végig, amiket ön itt mondott, nem föltétlenül már a javaslathoz illeszkedően, de itt azért komoly dolgokról volt szó.Annyival hadd kezdjem, hogy a lehető legtávolabb áll tőlem bármilyen személyeskedés szándéka, soha semmilyen dolgunk államtitkár asszonnyal egymással nem volt még, ettől függetlenül szomorúan kell konstatálnom, hogy államtitkár asszony továbbra sem hajlandó a vitában részt venni és válaszolni a kérdéseinkre. Létesítsen lakhelyet Londonban ez az egyik legelképesztőbb, amit évek óta hallgatunk önöktől, fideszes képviselőtársaim. Ez szégyen, ne haragudjanak! Önök arra biztatják tízezrével a honfitársainkat, hogy vágjanak el még egy köteléket Magyarországgal szemben, ami őket Magyarországhoz köti és csak azért, hogy ugyanolyan választójoguk legyen és ugyanolyan szavazatuk legyen, mint a magyarországiaknak, ezért mondják föl a magyarországi lakcímüket. [[Közbeszólásra:]] De, dehogynem, hát ön ezt mondta, képviselő úr. Szépen végig kioktatott minket, és végigvezette azt, amit egyébként mi is pontosan tudunk, hogy mi a különbség a magyarországi lakhellyel rendelkezők és nem rendelkezők között. Majd azt mondta, így van, hogy akkor azok létesítsenek Londonban lakóhelyet, és akkor majd ők is tudnak levélben szavazni. Nem, képviselő úr, ne haragudjon, egész egyszerűen az egész hozzáállást tartom elképesztőnek, hogy önök ahelyett, hogy ezt a diszkriminációt feloldanák, és azért nem oldják fel, képviselő úr, teljesen világos ez mindenki számára, mert a határon túli magyarok 95 százalékban önökre szavaznak, akiket meg önök elkergettek ebből az országból, azoknak meg a töredéke sem szavaz önökre. Ilyen egyszerű ez a kérdés, képviselő úr. Önök azért nem akarják ezeknek a választói tömegeknek megadni a könnyebb szavazás lehetőségét, és nyithattak harminc külképviseletet az egész világon, azért ez sok-sok mindent nem oldott meg. Továbbra is az van, hogy ha valahol északon, Skóciában vagy az Egyesült Államok egy távoli vidékén egy albérletben, egy lakásban és egy munkahelyen lakik és dolgozik egy csíkszeredai meg egy budapesti fiatal, addig az a csíkszeredai, aki jó eséllyel önökre szavaz, az szépen oda a postaládájába megkapja a borítékot és hazaküldi; az a budapesti, aki meg sokkal kisebb eséllyel fog önökre szavazni, annak meg el kell utaznia Londonba, mint ahogy nem fog elutazni. Egyébként pedig, ha már a Magyar Állandó Értekezletet idehozták, amit egyébként már egy gittegyletté silányítottak önök az elmúlt években, elmegyünk mi is és rágjuk mi is a gittet ott önökkel. [[Jelzésre:]] Tényleg, Ungár képviselő úr hozta ide, jó, mindegy, csak ön reagált rá, igaza van. Szóval, ha már idehozták a Magyar Állandó Értekezletet: a Magyar Állandó Értekezleten önök és a kormánypártok képviselői és miniszterelnök-helyettes úr is elfogadta a Magyar Állandó Értekezlet zárónyilatkozatában azt a javaslatunkat, amely felkéri a magyar parlamentet, hogy ezt a diszkriminációt szüntesse meg. A Magyar Állandó Értekezletnek határozata van erről. Ha önök azt az intézményt egy kicsit is komolyabban vennék most, ha nem arra tartanák azt az intézményt, hogy évente egyszer, ha összehívják a határon túli haverjaikat, mert most már csak azokat, mert aki önökkel nincsen jóban a határon túl, azok nem jöhetnek el most már a MÁÉRT-ra, mert mindenféle mondvacsinált okkal ellehetetlenítették a jelenlétüket; összehívják őket és többoldalas zárónyilatkozatban kell dicsőíteni a kormányt, mert nagyjából erre használják a MÁÉRT-ot, de amikor néha sikerül valami észszerű és előremutató témában is valamilyen konszenzust teremteni, akkor azt utólag megfúrják. Még egyszer elmondom, a Magyar Állandó Értekezleten önök is, a kormánypártok is megszavazták azt, hogy a magyar parlament ezt a diszkriminációt törölje el vagy ez ügyben tegyen lépéseket. Aztán arról beszél itt képviselő úr, hogy itt vádaskodások hangoznak el választási visszaélésekre a külhoniak irányába. Mi ez ügyben tettünk javaslatot. Varga-Damm Andrea képviselőtársam tett javaslatot, önök meg szépen leszavazták anélkül, hogy bármit hozzáraktak volna ahhoz, hogy Kárpátaljával szomszédos magyar településeken vannak olyan háztartások, ahova 130 meg 150 ember van bejelentve. Tényfeltáró riportok voltak ezek, teljesen egyértelműen voksturizmusról van szó, ezt a voksturizmust fideszes polgármesterek meg azoknak a famulusai szervezik ott a környéken. Tucatjával, százával jelentenek be olyan kárpátaljai magyarokat ezekre a lakcímekre, akik egyébként nemhogy életvitelszerűen nem tartózkodnak ott, hanem még a nyugdíjukat is más viszi át százalékért Kárpátaljára Magyarországról, hogy beszéljünk világosan. [[Jelzésre:]] De, de, bizony ám, ilyenek vannak, képviselő úr, képzelje el! Ezek után ön pedig arra biztatja a Londonban élő, egyébként még Magyarországra visszatérni szándékozó magyarokat, hogy adják föl a magyarországi lakcímüket és költözzenek ki Londonba. Ne haragudjanak, ez tényleg elképesztő, főleg ha ezt a kettő dolgot egymás mellé rakjuk! [[Nacsa Lőrinchez:]] Örülök, hogy ezen ilyen jól szórakozik, képviselő úr. Varga-Damm képviselőtársam beadott egy olyan javaslatot, ami szerette volna megtiltani legalább azt, hogy indokolatlan nagyságban lehessen bejelenteni állandó lakóhelyre bizonyos embereket. Azért itt vannak bizonyos életszerűségi határok, hogy egy 80 négyzetméteres ingatlannál, mondjuk, hány emberről tudjuk elhinni, hogy életvitelszerűen vagy legalább úgy néha-néha ott él vagy ott lakik. Képviselőtársam azt javasolta, hogy ezt 10-ben kellene maximalizálni, de ha önök azt mondták volna, hogy ez legyen 10 vagy 12 vagy 15 vagy 20, akkor azt is elfogadtuk volna. Önök erről a kérdésről tárgyalni sem voltak hajlandóak. Azért nem, képviselő úr, mert ez a helyzet önöknek jó. Önöknek jó az a helyzet, hogy igenis van lehetőség visszaélésre, igenis van lehetőség a határon túliak szavazatával való visszaélésre. Erről szól! Úgyhogy ön ne sértődjön meg, ha itt az ellenzék arról beszél, hogy milyen visszaélési lehetőségek vannak. Főleg akkor, amikor az államtitkár asszony többedik alkalommal sem hajlandó válaszolni azokra a kérdéseinkre, hogy a jelen javaslat elfogadása esetén fellépő vagy megnyíló újabb visszaélési lehetőséget hogyan kívánják bezárni vagy egyáltalán mik ezek a lehetőségek. Levélszavazatok, 6 ezer szavazat, ha érvényes lett volna nem kellett volna az önök haverjainak kibontogatni a borítékokat a Délvidéken, képviselő úr. Ugyanis a délvidéki sajtóban olvashattunk arról, hogy lelkes VMSZ-es aktivistáknak köszönhető egyébként, hogy ennyi sérült boríték visszaérkezett, mert nekik nem volt elég az, hogy a Fideszre 95 százalék szavaz, ők ennél is jobb eredményt szerettek volna kihozni. Ennek mi lett a megoldása? Mi lett a fideszes megoldása ennek az ügynek? Az, hogy önök már ehhez a törvényhez egyébként hozzá akartak nyúlni már a választások előtt is, csak akkor ehhez az ellenzéki támogatást nem kapták meg. Méghozzá azért nem kapták meg az ellenzéki támogatást, mert akkor is azt kértük, hogy oldják föl a levélszavazatokkal kapcsolatban fennálló diszkriminációt. Tehát akkor nem tudtak hozzányúlni, és nem tudtak könnyíteni a külhoniak levélszavazatán. A választások után, amikor önök ismét megszerezték a kétharmadot, akkor az egyik első dolguk volt, hogy ezt átírták. Ki is vették a törvényből azt, hogy a Választási Iroda által küldött borítékban kelljen visszaküldeni a szavazatokat. Ezzel önök újabb visszaélésnek a lehetőségét nyitották ki. Mert azok a Fidesz helyi emberei által fizetett aktivisták, akik begyűjtögetik a levélszavazatokat; senki meg nem fogja tudni mondani és be nem fogja tudni bizonyítani, ha ott csalás történik, ha azokat a borítékokat nem bontogatják ki, nem szedik ki belőle a nem megfelelő szavazatokat és nem csomagolják újra. [[Nacsa Lőrinchez:]] Nem tudom, hogy mit tart ezen annyira baromi viccesnek, képviselő úr. Szerintem ez egyáltalán nem az. Önök ezt a törvényt így módosították. Így módosították, hogy erre nyitva legyen az elvi lehetőség. Nem szeretnék ezzel konkrétan megvádolni senkit, de ennek az elvi lehetőségét önök ezzel a módosítással kinyitották, hogy ezeket a leveleket ki lehessen bontani, újra lehessen csomagolni, és adott esetben ebből szavazatokat el lehessen távolítani. Pontosan tudjuk mi is, önök is tudják, meg valószínűleg ellenzéki képviselőtársaim is, hogy hogyan zajlott a levélszavazatok begyűjtése határon túl a mostani, de már az előző, de főleg a mostani választás során. Önök most azt kérik, hogy az ellenzék támogasson egy olyan javaslatot, amely szintén ilyen visszaélésekre ad lehetőséget. A feltett kérdésekre normálisan nem tudnak válaszolni, jönnek egészen mással, államtitkár asszony meg egyáltalán semmivel nem jön. Azt szeretném önöktől kérni még egyszer, hogy egy kicsit vegyük már komolyabban egymást. Elmondtam magam is, és elmondta itt másik ellenzéki képviselőtársunk is, hogy magával az alapelvvel mi egyet tudunk érteni, ami ebben a javaslatban le van fektetve, de súlyos problémák és fenntartásaink és súlyos kérdéseink vannak, amelyekre választ szeretnénk kapni. Ha ezt nem fogjuk megkapni, akkor ez meglehetősen nehézzé teszi majd számunkra ennek a javaslatnak a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[14.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalások következnek. Ungár Péter képviselő úr, LMP!
Köszönöm a szót. Én Zsigmond képviselőtársamtól azt szeretném kérdezni, arra tudna-e válaszolni, hogy ön szerint a kint élő magyar állampolgárok, akik mondjuk, Nyugat-Európában laknak, miért nem jelentkeztek át esetleg. Tehát ők ezt a döntést vajon miért nem hozták meg? Mert lehet, ha végiggondolnánk egy kicsit empatikusabban, mint amilyen cinikusan ön teszi: részben azért, mert haza akarnak jönni, ez az elsődleges, amit szerintem ebben a teremben támogatni kellene inkább, mint ellene politizálni, de ez csak egy felvetés; részben pedig azért, mert ezer olyan dolog van, például, ha valaki családjának egy része itt van, akkor azzal kapcsolatban, hogy hogyan tudja beiskolázni, milyen támogatásokhoz tud jutni ez az ember, utána hogy adózik, vagy mi van a nyugdíjával, ilyen jellegű kérdések is vannak. Tehát ha kicsit több empátiával tudna ezek felé az emberek felé fordulni, ahelyett, hogy ön itt aufklérista módon kijelenti, hogy mit kellene tennie iksz tízezer magyar állampolgárnak, akik a Fidesz gazdaságpolitikája miatt Nyugat-Európában vállalnak munkát, akkor az szerintem nagyon szolgálná ezt a vitát. Még annyit szeretnék hozzátenni ahhoz, amit mondott, meg személyeskedés, nem személyeskedés, hogy szerintem itt könnyű lenne a Fidesznek kialakítani vagy a KDNP-nek, mindegy egy nemzeti konszenzust erről a kérdésről, csak pontosan azért, mert a következő javaslatba berakták a propagandát, pontosan azért, mert nem rendezik a Nyugat-Európában dolgozó magyarokat. Ezért önök mindent elkövetnek, hogy ebben a kérdésben ne legyen nemzeti konszenzus, hogy utána ki tudják osztani a „hazafi” és „hazaáruló” kártyát, és utána ahogy itt a törvény írja mint alap kormányzati tevékenység, el tudják mondani mindenkinek, hogy önök szerint ki hazaáruló és ki hazafi. Úgyhogy ha már személyeskedés, én arra szeretném önöket kérni, hogy ha kicsit konstruktívabban hozzáállnának ehhez a nemzetstratégiailag fontos kérdéshez, akkor lehet, hogy jobban megfelelnének annak az elvárásnak, amit önök velünk szemben megfogalmaznak. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Arató Gergely képviselő úr, DK!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt kell mondanom képviselő úrnak, hogy téved, amikor az én szavaimat idézi. Először is, téved akkor, amikor azt állítja, hogy én a határon túli magyar szavazókat csalóknak neveztem volna. Erről szó sem volt. Én önöket neveztem csalónak [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] és azt a választási rendszert, amelyikben önök szavaznak a határon túli magyarokkal, visszaélve, kihasználva őket és a nevükben. A határon túli magyarok nem ennek a csalásnak az elkövetői, hanem az áldozatai, ugyanúgy, mint a magyarországi magyarok, akik helyett mások szavaznak. Másodsorban azt is szeretném elmondani, hogy nem tudom, ön milyen jelentést olvasott a magyar választásról. Az EBESZ, amelyik a legelismertebb megfigyelő szervezet, azt állapította meg, hogy a megfélemlítő és idegenellenes retorika, a média elfogultsága, az átláthatatlan kampányfinanszírozás szűkítette a valódi politikai vita terét, és korlátozta a választókat abban, hogy teljes tájékozottság birtokában dönthessenek. És azt is megállapította egyébként, hogy a határon túli magyarok névjegyzékének nem nyilvános volta csökkenti a választás átláthatóságát. Szó sem volt arról, hogy minden rendben volt. Végül, az pedig önleleplező, hogy a szabálytalan, és mint ilyen, meg nem számolt szavazatok esetében is önök feltételezik azt, hogy ezek a Fideszre leadott szavazatok voltak. Nyilván tudják, hogy mi van ezekben a szavazatokban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Szívesen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ungár Péter nemzeti konszenzust emlegetett ilyen kérdésben, a patkóbeli szomszédjához forduljon és az ő pártvezéréhez, Gyurcsány Ferenchez, hogy miért nincs ebben nemzeti konszenzus. [[Ungár Péter: Nincs itt, hadd ne forduljak hozzá!]] Azt gondolom, Arató képviselő úrnak semmilyen erkölcsi alapja nincs arra, hogy ehhez a vitához olyan módon szóljon hozzá, hogy a határon túliak levélszavazata hogyan és miként valósul meg és milyen részletszabályok vonatkoznak rá, amikor önök legutóbb múlt héten támadták a határon túliak szavazati jogát, és nagyon vicces, hogy itt most a határon túli levélszavazók védelmezőjeként tetszeleg, hogy szegény áldozatok, és őket próbálja meg védeni. Képviselő úr, önöktől kell megvédeni a határon túli szavazókat és magyar állampolgárokat és úgy általában a Kárpát-medencében minden magyart. És még egy vita, ami ellenzéki oldalon bontakozott ki, egymással vitatkoztak itt a képviselő urak, hogy most akkor kettős szavazás, ki szavaz, hol szavaz, milyen listára, romániai listákra szavaznak-e vagy magyar listákra; ugye, Ungár Péter is mondta, hogy majd eldönti az az ember. De ez a törvényjavaslat nem erről szól: harmadik országbeli szavazókról, állampolgárokról szól. [[Ungár Péter: De Gyurcsány Ferencről se szól, mégis arról beszéltek!]] Egy Ukrajnában élő magyar állampolgár, egy Szerbiában élő magyar állampolgár nem tud kettősen szavazni, mert nem uniós tagországban él. Itt most a harmadik országbeli szavazati jogról beszélünk, hogy részt vehessenek az európai parlamenti választáson. Én nagyon sajnálom, hogy Szávay képviselő úr kiment, mert nyilván neki a legnagyobb problémája, hogy az ő nemzetpolitikai tevékenysége ellenére is az LMP megelőzte őket a levélszavazatok kapcsán, és a Fidesz-KDNP-pártszövetség után nem a Jobbik lett a második a határon túliak körében. Nyilván ez nagyon fáj Szávay István képviselő úrnak. És ő emleget fizetett aktivistákat a VMSZ kapcsán [[Szávay István visszatér az ülésterembe.]] , amikor nem a mi nemzeti ünnepünkön, hanem az ő nemzeti ünnepükön volt fizetett aktivistával tele a közönség. És, képviselő úr, igaz, hogy a megsemmisített levélszavazatok miatt nyertek egy mandátumot, de azóta kirúgtak négyet a frakcióból, tehát lehet, hogy jobb lett volna az egyensúlyt fönntartani. Köszönöm szépen. [[Ungár Péter: Átülhetsz, ha aggódsz a létszám miatt! Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Már ma megérte azért fölkelni, mert megértük azt, hogy Arató Gergely aggódik a határon túli magyarokért. Úgyhogy hurrá, ez egy nagyon jó irány! [[Dr. Varga-Damm Andrea: …kihasználják őket!]] Ami a 6000 levélszavazatot illeti, amit érvénytelenített a választási hatóság: azok nem a felbontott szavazatok, hanem a fő probléma az volt velük, hogy nem az NVI által küldött válaszborítékban küldték vissza. A felbontott boríték egyértelműen jogellenes volt, ott nem volt vita. Tehát a mi képviselőink a szavazatszámlálásnál azt kifogásolták, és erről szólt a 6000 szavazat. A felbontott szavazat egyértelmű, ott nincs kérdés, tehát az érvénytelen, mi is ezt az álláspontot osztjuk. Bárki bontotta fel mi nem tudunk arról, hogy ilyen történetek lennének , érvénytelen. Amiről a kérdés szólt és a jogszabály-módosítás szól, az az, hogy nemcsak az NVI által küldött válaszborítékban lehet visszaküldeni, hanem bármilyen fehér borítékban. [[Szávay István: Ugyanarról beszélünk, képviselő úr!]] Ez a személyes szavazásnál is így van. Ráadásul ott lehet rontani egyet, itt nem lehet rontani. Én nem szólítottam fel senkit, hogy ki hova költözzön meg lakcímet változtasson, én ismertettem a jogszabály jelenlegi kereteit, az alkotmányosság próbáját kiálló jogszabályi kereteket, a jogalkotó által lefektetett jogszabályi kereteket. [[Ungár Péter: Válaszoljon a kérdésre!]] Senkit nem szólítottam fel semmire, hogy mit csináljon. Itt lehet más választási rendszer irányába elmenni, lehet határon túl egyéni választási körzeteket is kialakítani, vannak erre is megoldások; akkor nem két-három mandátumról, hanem más dolgokról beszélünk. Azért mondom, nagyon sok irányba el lehet menni, a magyar jogalkotó ezt a rendszert választotta: a határon túli magyarnak regisztrálni kell, levélben szavazhat és a pártlistára szavazhat. Akinek állandó lakóhelye van, az elmehet, személyesen szavazhat, de a saját lakóhely szerinti egyéni képviselőre is, megőrizve ezt a kapcsolatot ezáltal is a hazával. Viszont személyesen kell szavazni. De hogy ezt elősegítsük, ahogy mondottam, több mint 30 új külképviselet nyílt, és ezek közül nagyon sok az Egyesült Királyságban, Németországban vagy éppen a tengerentúlon, pontosan azért, hogy ennek az elvárásnak is megfeleljünk, és segítsük azon honfitársaimat, akik ideiglenesen külföldön dolgoznak, és szeretnének szavazni. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője, normál szót kérő képviselőként mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Asszony! Azt gondolom, hogy valóban nem lett elkapkodva a három évvel ezelőtt hozott döntés, most végre idekerül a parlament elé, tehát azért ez egy elég érdekes dolog, hogy hirtelen mégiscsak fontos lett ennek az elfogadása. Ezt csak megjegyzésként említem. A teremben ülők között sokan vannak, akik egyéni körzetben nyertek április 8-án választást, és akik egyéni körzetben nyertek választást, azok egy kicsit több információval rendelkeznek arról, hogy mennyien szavaztak rájuk a külföldön munkát végzők, ott a külképviseleten mennyien szavaztak rájuk, milyen arányban szerepeltek ezeknél, és ismerik azokat a számokat is, ahol az átjelentkezettek tehát minden választókörzetben ki kellett jelölni helyeket, ahol az átjelentkezők szavazhatnak, ezek a bizonyos csak listára szavazók. Ezeket a számokat ismerhetjük, mert nyilvánosságra van hozva. Azt gondolom, hogy ez is mozgathatja önöket vagy a kormányt, mert ebben a tekintetben a külképviseleten szavazó, tehát külföldön dolgozó, de Magyarországon lakcímmel rendelkező magyar állampolgároknál kicsikét más eredmény jött ki, ezt önök is tudják, mint azoknál, akik átjelentkeztek, és persze egészen más eredmény jött ki, akik levélben szavaztak. És ha ezeket mérlegeljük, akkor pontosan tudják azt, hogy ezt nem szabad megváltoztatni, noha a korábbi európai uniós választáson még tiszta viszonyok voltak. [[14.30]] Itt egy listás szavazásról beszélünk, ahol nem lesz egyéni körzet, csak listás szavazás van. Itt a listás szavazásnál igen nehezen fog az kiderülni, hogy ki szavazott levélben, hogyan szavazott, átjelentkezéssel, és mi is az eredménye annak, aki külföldön dolgozott. Tehát abban a tekintetben igaz, hogy tudjuk, hogy még három törvény fog érkezni, és abban nem tudjuk, hogy mi lesz leírva. Mi most előre beszélünk valamiről, de én a levélszavazásról egyrészt korábbi polgármesteri időszakomból, huszonvalahány éven keresztül testvérvárosi kapcsolat révén és nekünk a testvérvárosaink nem Amerikában és Ausztráliában voltak, hanem csak a határon túli településeken , ott rendszeresen járva, mondjuk, vehetjük egyébként a már szóba hozott Délvidéket is, Vajdaságot vagy Erdélyt, tudom azt, hogy hogyan zajlik ez a borítékgyűjtés. Itt a kérdés az, hogy ki ragasztja le azt a borítékot. Nem az, hogy ki bontja föl, ki ragasztja le azt a borítékot, erről sokat tudnék beszélni. Sok ember valószínűleg nagy bajban lenne, ha elkezdenék arról mesélni, hogy ki ragasztja le és hogyan. [[Arató Gergely: Így van!]] Tehát csak megjegyzem, hogy a kolozsvári konzulátuson mennyi diplomata és munkatárs dolgozik, a marosvásárhelyin mennyi dolgozik [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Ott nincsen!]] , azt lehet, hogy megszüntették, de Csíkszeredán igen, és ilyen 80 fős és 60 fős apparátusok dolgoznak ott. Tehát miért van szükség egy ilyen félig baráti kapcsolatú országban a konzulátuson ekkora apparátusra? Nem akarok találgatni, csak felteszem a kérdést, hogy miért van szükség ekkora létszámra. Összességében azt kell mondanom, ha a saját példámat hogy konkrétra fordítsam veszem, akkor én egyéni körzetben nyertem a választást április 8-án. A külföldön munkát vállalók és a külképviseleten szavazók közötti szavazati arányt ismerhetjük, abban Hajdu László névre sokkal több szavazat érkezett, mint a Fideszre. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]] Tehát ez egyrészt nyilván több helyen is látszott, hogy hogyan szavaztak, csak legfeljebb nem volt elegendő ahhoz, hogy ellenzéki ott tudjon nyerni. Ha azt veszem, hogy mennyien szavaztak, ezt később kiküldi a központi választási iroda, akkor ezen 3 ezer átjelentkezett esetében ennél egy kicsit rosszabb helyzetben viszont kikaptam. A kerületben a 70 körzetből, illetve még plusz Újpest 24, ebből a nagy mennyiségű szavazókörből, azt hiszem, 70 százalékában minden szavazókörben megnyertem a választást, itt, ahol 3 ezer ember át volt jelentkeztetve, itt valami hihetetlen nagy különbséggel kaptam ki. Tehát ezeket országos szinten önök látják, mi nem látjuk. Azt gondolom, hogy ez is vezérli önöket, hogy ezt a választást valahogy adaptálni kell az európai uniós választásokra. Úgy érzem, hogy ezt az európai uniós választáson önök is észrevették, egy picikét a bizalom ide-oda ingott, bár a közvélemény-kutatás ezt nem jelzi vissza, mégis biztos, ami biztos, ebben a majd érkező három törvényben, úgy gondolom, hogy ezt szeretnék realizálni. Azt gondolom, hogy az fog következni ismét, hogy megmarad az a kétely bennünk, hogy nem tiszták a magyar választások. Köszönöm. [[Arató Gergely tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kétpercesre ketten jelentkeztek. Ezt inkább korlátosan mondom, semmint kiterjesztve másokra. [[Derültség.]] Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Ki se használom a két percet, elnök úr, köszönöm, ezen ne múljon, gyorsan befejezem. Azért Ungvár, Beregszász, Kolozsvár vagy Csíkszereda vonatkozásában, tisztelt képviselőtársam, baráti országokról beszélni, képviselő úr, eltelt 30 év jöjjön el velünk Erdélybe, és nézze meg, hogy mi történik ott!Azért az, hogy megint a DK-s képviselők aggódnak a határon túli magyarokért, amikor mint mondom legutoljára a múlt héten keltettek gyűlöletet és hangulatot ellenük, és legutóbb a múlt héten mondták azt, hogy vonjuk meg tőlük a szavazati jogot Vadai Ágnes képviselőtársa volt. Tehát ő volt az, az ön frakciótársa, és Gyurcsány Ferenc vezetésével 2004. december 5-től szép ez a pálya, ez a pályaív, de abba kellene hagyni a feszültségkeltést a határon túli magyarok ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Egy vitában elhangzott rövid állításra szeretnék én is reagálni. Zsigmond képviselőtársam mondta, hogy nyílt egy csomó konzulátus, ahol kiválóan tudnak szavazni az átmenetileg külföldön élő magyar állampolgárok. Azért ezt ne akarjuk összehasonlítani azzal, hogy valaki otthonról levélben tud szavazni. Tehát azért ezt ne tekintsük úgy, hogy ezzel megoldottuk a problémát, mert kettő új konzulátus nyílt, mondjuk, Nagy-Britanniában, és akkor ezzel tulajdonképpen most már nem 300 kilométert, hanem csak 250-et kell valakinek utazni, és egy egész napot ezzel eltöltenie. Tehát mi pontosan azt mondjuk, hogy ne kettős mércével mérjünk. Technikai szempontból adjuk meg ugyanazt a lehetőséget mindenkinek. Tehát magyarul: nagyon helyes, hogy nyílnak új konzulátusok, azok sok más dolgot is intézhetnek, sok egyéb problémája is lehet egy ott élő magyarnak, ebből a szempontból ez teljesen rendben van. De amikor a szavazásról beszélünk, akkor ne tegyünk már egyenlőségjelet aközé, hogy tulajdonképpen azzal, hogy nyílt egy-két ilyen konzulátus, ezzel tulajdonképpen meg is oldottuk a problémát, és hasonló módon kezeljük a kettőt. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Azért csak hallgatnak egymásra és az elnökre is, ezt abból vonom le, hogy én látom a monitort, ami azt mutatja, hogy most nem jelentkezett felszólalásra senki. De kötelességem megkérdezni, hogy jelentkezik-e még valaki szólásra. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem.Miután további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár asszonyt, kíván-e most reagálni. [[Dr. Varga Judit: Röviden, igen.]] Jelzi, hogy most nem. [[Dr. Varga Judit: De igen!]] Ja, hogy azt jelezte, hogy igen? Még fejlesztenünk kell a kommunikációt. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm, elnök úr. Elnézést, ha nem voltam elég egyértelmű. Mivel ez még egy technikai része az előterjesztésnek, hiszen az érdemi vitája a második javaslatban szerepel, ezért csak röviden hadd reagáljak néhány technikai kérdésre.Azt nagyon fontos hangsúlyozni, hogy maga az egész javaslat az Európai Parlamenttől származott, az ötlet, és nagyon erősen szerették volna, hogyha ez kötelező érvénnyel szerepel ebben a tanácsi határozatban, hogy azon uniós állampolgárok részére is megadni az európai parlamenti választásokon a szavazati jogot, akik nem rendelkeznek uniós lakcímmel. Tehát megnéztük a szavazást is, sajnos, a DK-s és az MSZP-s képviselők is mind megszavazták ezt egyébként az Európai Parlamentben, tehát ott támogatták ezt a kiterjesztett szavazati jogot. Ezt fontos elmondani. A visszaélésekkel kapcsolatban hadd hangsúlyozzam, ahogy korábban is elhangzott, hogy egy keretről van szó ebben a tanácsi határozatban, amely egyébként már meglévő együttműködéseket is rögzít. Tehát sok tagállamban, mint ahogy már Magyarországon is vannak arra szankciók, hogy bármiféle visszaélést kiszűrjenek, illetve a kettős szavazást is elkerüljék, és megvan a megfelelő együttműködés a tagállami hatóságok között. Még egyszer hangsúlyozom az aggodalmak kizárására, hogy minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartó hatóságot, ezek a hatóságok már léteznek egyébként, jelen esetben ez a Nemzeti Választási Iroda lesz, és tagállamokról van szó, ami azt jelenti, hogy adatcsere csak tagállamok között fog létrejönni. Gondolom, az egyéb tartalmi kérdések úgyis fel fognak merülni a következő napirendi pontnál, de szerintem Zsigmond és Nacsa képviselő urak részletesen bemutatták a helyzetet, hogy a levélszavazás oly régóta kritizált [[Szávay István: Csak én nem tőlük kérdeztem.]] szerintem a tartalom és a válasz a fontos, azt megkapta képviselő úr [[Szávay István: Nem.]] úgyhogy köszönöm szépen, elnök úr, ennyit szerettem volna mondani. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására november 5-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2941. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Varga Judit asszonynak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ennek a javaslatnak a célja, mivel tartalmi kérdésekről beszélünk, az, hogy megteremtse az uniós lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára az aktív választójog gyakorlásának a lehetőségét az Európai Parlament tagjainak a választásán.A javaslat tartalmazza a választási eljárásról szóló törvény, a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvény tekintetében a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépése miatt szükséges módosításokat és egyéb technikai jellegű módosításokat. [[14.40]] Engedjék meg, hogy ezekről néhány részletben beszámoljak! 2018. július 16-án az Európai Unió hivatalos lapjában kihirdetésre került az Európai Unió Tanácsának 2018/994. számú határozata, amely módosította az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló választójogi okmányt. A határozat arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az uniós lakóhellyel nem rendelkező állampolgárok számára is megteremtsék a lehetőséget, hogy az Európai Parlament tagjainak választásán részt vehessenek. Ez már létező tagállami gyakorlat több helyen, mint ahogy már korábban felemlítettem: Ausztria, Finnország, Hollandia, Franciaország és az Egyesült Királyság esetében is erre már most is lehetőség van. A jelenleg hatályos magyar szabályozás ezt még nem biztosította, ezért a hatályos szabályozás szerint az Európai Parlament tagjainak magyarországi választásán csak az választó és választható, aki magyarországi lakóhellyel rendelkezik. A törvényjavaslat a fentiekkel összhangban biztosítani fogja a szavazás jogát a harmadik országban élő magyar állampolgárok, valamint az általános választójog elvének megfelelően a Magyarországon élő, de lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára, a jelöltként indulás joga ugyanakkor továbbra is csak a Magyarországon élő magyar és uniós állampolgárokat illeti meg. Ez egyébként az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi XIII. törvény, sarkalatos törvény rendelkezéseit módosítja. Tisztelt Ház! A jelen törvényjavaslat az előbb elmondottakon túl megteremti az összhangot a választási eljárásról szóló törvény, a népszavazásról szóló törvény, valamint a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény között. A választási eljárásról szóló törvény tekintetében a terminológiát volt szükséges hozzáigazítani a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szabályozásához. Számos rendelkezésben, így például a választási eljárásról szóló törvény 47. §-ában, szükséges a „bírósági felülvizsgálat” kifejezés mellőzése a közigazgatási perrendtartásról szóló törvényben kialakított új terminológia miatt. A javaslat továbbá összehangolja a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény és a népszavazásról szóló törvény terminológiáját is, továbbá a közigazgatási perrendtartásról szóló törvénytől eltérő szabályokat is fenntartja a népszavazásról szóló törvényben. A legfontosabbak ezek közül a Kúria hatáskörére, a keresetlevél benyújtására és továbbítására, a bíróság határidejére, döntési jogkörére és határozatának közzétételére vonatkozó szabályok. A jogorvoslati szabályok alapjaiban változatlanok maradnak, csupán a terminológiában kerül hozzáigazításra a közigazgatási perrendtartásról szóló törvényhez. Tisztelt Ház! Azt szeretném kérni, hogy ezeket a technikai módosításokat ekként is kezeljék, és engedjék meg, hogy egyértelműsítő rendelkezésekre is felhívjam még a figyelmet. Például a hatályos népszavazásról szóló törvény nem tartalmaz szabályozást a köztársasági elnök, illetve a kormány választási kampányban való részvételére és bizottsági delegálási lehetőségére vonatkozóan abban az esetben, ha a népszavazást a köztársasági elnök, illetve a kormány kezdeményezte. A javaslat ezt a joghézagot szünteti meg, és rögzíti, hogy a köztársasági elnököt, illetve a kormány az általa kezdeményezett népszavazás kitűzését követően ugyanazon jogosítványok illetik meg e tekintetben, mint a választópolgári kezdeményezés alapján kitűzött népszavazás során a szervezőket. Mindezek tekintetében kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor; elsőként Becsó Károly képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat célja, hogy lehetővé tegye uniós lakhellyel nem rendelkező, azaz harmadik országbeli magyar állampolgárok számára azt, hogy aktív választójoguk gyakorlásával részt vehessenek és akaratukat kifejezhessék az Európai Parlament tagjainak megválasztása alkalmával.Szeretném önöknek kiemelni, hogy jelen javaslat alapkoncepcióját nem a magyar kormány, ahogy ez már többször elhangzott, hanem maga az Európai Unió dolgozta ki, egy 2018 nyarán született európai tanácsi határozat módosítani kívánta a korábbi, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló úgynevezett választási okmányt. Maga az Európai Unió ösztönzi tehát arra a tagállamokat, hogy megteremtsék uniós lakhellyel nem rendelkező állampolgáraik számára azt, hogy véleményt nyilváníthassanak, amikor arról döntenek, hogy kik képviseljék hazájukat Brüsszelben. Úgy vélem, a magyar kormány helyesen tette, hogy élni kíván a határozat nyújtotta lehetőségekkel, hiszen jövő májusban minden egyes magyar ember szava számítani fog, amikor eldöntik, hogy melyik párt jelöltjei legyenek a legalkalmasabbak a nemzet érdekeinek képviseletére és védelmezésére az Európai Parlamentben, és természetesen arról is döntenek, hogy melyik irányba folyjon tovább az Európai Unió működésének sorsa. Tisztelt Képviselőtársaim! A hatályos magyar szabályozás értelmében az Európai Parlament tagjainak magyarországi választásán kizárólag az választó és választható, aki Magyarországon lakóhellyel rendelkezik. A jelöltté válás szigorú feltétele, hogy az indulni kívánó személy Magyarországon élő magyar vagy uniós állampolgár legyen, a törvényi követelmény tehát világosan kizárja a harmadik országbeli magyar állampolgárokat abból, hogy éljenek aktív választójogukkal. Különösen fontosnak tartom ezt akkor, amikor a kárpátaljai magyarságot súlyos támadások érik szülőföldjükön. Ukrajnában a társulási szerződés aláírását követően elindultak a magyarellenes intézkedések és atrocitások. Az előttünk fekvő módosítás elfogadása esetén lehetősége lesz nemzettársainknak, hogy hallassák hangjukat, és kifejezzék, melyik politikai közösség az, amelyik leginkább törekszik védelmezésükre. Nem túlzok, ha azt mondom, hogy a mostani európai parlamenti választásnak minden eddiginél nagyobb a tétje, minden eddiginél több európai embert érint a következménye. Most dől el, hogy mely erők erősödnek vagy gyengülnek meg Brüsszelben: továbbra is a bevándorlást támogató, az emberek akaratával szemben politizáló szűk elit fogja irányítani a politikát, vagy az európai keresztény kultúra és a nemzetállamok polgárai védelmét szolgáló politikai erők jönnek ki győztesen a megmérettetésből. Úgy gondolom, igenis lehetőséget kell biztosítani azoknak a magyar állampolgároknak is, akik nem uniós ország területén élnek, hogy kifejezzék Európa jövőjéről való véleményüket, hiszen legtöbbjük életét szintén befolyásolják vagy befolyásolni fogják az Európai Unió keretében születő döntések. Tisztelt Ház! Elsődlegesen tehát tegyük meg, hogy az Unió által biztosított lehetőséget kiterjesztjük nemzettársainkra. Másodsorban, a jogrendszer koherenciájának biztosítását kell elérnünk azáltal, hogy a választási, illetve a népszavazási eljárásról szóló törvényt hozzáigazítjuk a közigazgatási perrendtartás új terminológiájához. Végezetül szükséges néhány fogalmi pontosítást, tisztázást is végigvezetnünk az idekapcsolódó törvényeinken, úgymint a kampánytevékenység vagy a választási gyűlés definícióját illetően. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Szávay István képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szóval, igen, államtitkár asszony, erről beszéltem. Ne haragudjon, nem válaszolt a kérdéseimre! Én nagyon világos, konkrét kérdéseket tettem fel önnek a visszaélések kapcsán, annak kapcsán, hogy miért van benne ez, hogyan lehet egyáltalán kétféleképpen részt venni a szavazáson. Azt kérdeztem öntől, hogy erre milyen biztonsági garanciák vannak, hogyan fog történni egyáltalán ezeknek az adatoknak a cseréje. Azt is megkérdeztem öntől, hogy mi történik azután, miután az adatok cseréje a választást megelőzően hat héttel megtörtént. Ezeket a kérdéseket tettem fel, és én azért kértem öntől, hogy szíveskedjen részt venni a vitában, mint ahogy erre nem volt hajlandó, hogy ha majd olyan választ tud adni, ami nekünk nem elfogadható, akkor arra utána, mondjuk, tudjunk reagálni. [[Nacsa Lőrinc: Válaszolt! Dr. Zsigmond Barna Pál közbeszól.]] De képviselőtársaim, ne haragudjanak, ez nem a maguk dolga, egyébként meg nem önöktől kérdeztem, hanem a kormány képviselőjétől. Most az előző napirendnél egyébként némileg belecsúsztunk a mostaniba, úgyhogy talán ez most egy picit rövidebb lesz, mert elég sok minden elhangzott már az előzőben, amit én egyébként alapvetően itt szerettem volna elmondani, csak itt folyamatos válaszra ingereltek fideszes képviselőtársaim. Még azért egy megjegyzést oda szabadjon: igen, Zsigmond képviselő úr, az előző vitában ugyanarról beszéltünk, a felbontott borítékokról, amelyeket újracsomagoltak, amelyekkel kapcsolatban felmerül az a gyanú, képviselő úr, hogy azokat újracsomagolták, ráadásul gyanúsan egy helyről érkezett ezek közül a borítékok közül nagyon sok, méghozzá Délvidékről [[Nacsa Lőrinc: Érvénytelen lett!]] [[Nacsa Lőrinc: Érvénytelen lett!]] , amelyek nem abban a borítékban voltak. Ezzel kapcsolatban bizony a sajtóban nagyon komolyan merült fel annak a gyanúja, hogy ezt szervezetten bontogatták fel és csomagolták újra. (Nacsa Lőrinc: Érvénytelen lett!) És képviselő úr de, majd akkor a jegyzőkönyvet meg fogjuk nézni , ön felszólított: ön azt mondta, hogy aki azt akarja, hogy levélben is tudjon szavazni, az jelentkezzen be Londonban, ön ezt mondta az előző vitában. Jól illeszkedik ez abba a sorba egyébként, amit Tilki Attila képviselő úr is mondott. Sajnálom, hogy nincs itt, de várom majd a Nemzeti összetartozás bizottságának múlt heti jegyzőkönyvét, ahol Tilki képviselő úr arról beszélt nemes egyszerűséggel, hogy akik külföldre költöztek, azoknak a magyarsága egyébként is megkérdőjelezhető, mert itt hagyták Magyarországot. Azért ez az önök tényleges hozzáállása ehhez a kérdéshez. No de térjünk mégis azért vissza egy picit ahhoz, amiről ez a napirend szól, bár jóval kisebb lelkesedéssel veszek most már részt ebben a vitában az előző tanulságai alapján. [[14.50]] Ugye, ahogy azt az előző napirendnek a vitájában is hangsúlyoztuk, hogy a jogelvvel mi magunk egyetértünk, azt nem kifogásoljuk, nyilvánvalóan lényegében egy jogharmonizációról van szó, hogy ahogy az országgyűlési választásokon lehet lakcím nélkül szavazni, úgy lehessen az európai parlamentin is, mi ezzel is egyet tudunk érteni. Mint ahogy a Jobbik álláspontja kezdettől fogva következetesen az, hogy minden magyarnak jár az állampolgárság, ezt mi sokkal hamarabb is így gondoltuk már, mint ahogy ezt a Fidesz-KDNP megtette volna, de örülünk, hogy ezek a lépések az elmúlt években megtörténtek. Megalakulásunktól fogva azt gondoljuk, hogy minden magyarnak jár az állampolgárság, és ennek elválaszthatatlan része a szavazati jog. Itt gyakorlatilag egy továbblépésről van szó az ő esetükben. A levélcsomagok kapcsán lévő problémákról az előbb beszéltünk, ebbe nem szeretnék még egyszer belemenni. Amibe viszont szeretnék belemenni, és ezt továbbra is problémásnak tartjuk, az pedig a regisztráció kérdése. Erről eddig még itt nem volt szó. Önök annak idején úgy alkották meg az ezzel kapcsolatos törvényeket, bármilyen ellenzéki támogatás nélkül értelemszerűen és természetesen, hogy azok, akik lakcímmel nem rendelkeznek és levélben szavazhatnak, egy tíz évre szóló regisztrációt tudnak tenni. Ez azt jelenti, hogy az ő számukra tíz éven keresztül Magyarország postázza a levélcsomagot. Az előző választáson is felmerült már annak a gyanúja, hogy ez gyakorlatilag lehetővé teszi azt, hogy halottak nevében szavazatokat lehessen leadni. Hiszen ha a hozzátartozók és ez nem is mindig várható el a gyászban, de nem is mindig tudnak erről egyáltalán , ha a hozzátartozók akár egy külhoni magyar, akár egy máshol élő magyar esetében nem értesítik a magyar hatóságokat arról, hogy haláleset történt, akkor az a személy Magyarországon akár még kilenc és fél éven keresztül is regisztrált, választásra jogosult állampolgárként van nyilvántartva. Neki a családja kapja a szavazási levélcsomagot, amely szavazási levélcsomagot egyébként nem ajánlott levélként kell feladni, tehát átveheti más is, mint a címzett, és ezekkel a borítékokkal, ezekkel a szavazatokkal így vissza lehet élni. Arról nem is beszélve, és ez kiderült akkor, amikor Pálffy Ilonát kérdeztem ezzel kapcsolatban egy rendezvény keretében még valamikor február környékén, és nem tudott rá megnyugtatóan és érdemben válaszolni, hogy nem lehet minden kétséget kizáróan bebizonyítani azt, illetve igazolni azt, hogy a regisztrációnak a meghosszabbítását valójában az adott állampolgár kérte, mert ennek nincsenek meg a technikai garanciái. Azaz, szélsőséges esetben az is előfordulhat, hogy ha valaki a regisztrációt követően nem sokkal elhunyt, akkor utána ő még 8-9-10 éven keresztül regisztrált állampolgár, és az ő nevében akár családtagja, akár ismeretlenek, bárki más ezt a regisztrációt meg tudja hosszabbítani, az ő címére a szavazati levélcsomag kiérkezik. Na de, ez még hagyján, hogy ez így történik, mondjuk, Erdélyben vagy Délvidéken, na de mi lesz akkor majd külföldön, képviselőtársaim? Majd, amikor Amerikába meg Ausztráliába, meg nem tudom, hova fog még Magyarország az adott illetőnek a regisztrációt követő 9. évben is még levélcsomagokat küldözgetni, amikor az illető már lehet, hogy régóta nem lesz ott, vagy lehet, hogy már régóta meghalt adott esetben? Tehát ezzel az időtartammal mi továbbra sem tudunk egyetérteni. Értelemszerűen ez az önök politikai céljait szolgálja továbbra is, azért, hiszen a határon túli szavazatok döntő többségét be tudják gyűjteni. Az viszont már sokkal macerásabb lenne, hogy minden egyes választásra újra és újra kelljen mindenkinek regisztrálni. Főleg úgy, hogy pontosan tudjuk, hogy hogyan történt az állampolgárok regisztrálása. Legtöbben azt sem tudták, hogy egyáltalán a választásokon regisztráltak. Választási csalás határát súrolja az, amit a Romániai Magyar Demokrata Szövetség művelt a Minority SafePack-aláírásokkal Erdélyben, amikor az európai kisebbségvédelmi egyezményt támogató aláírásokhoz odaírták alulra apró betűvel, hogy aki ezt aláírja, az egyben egyébként regisztrál a magyarországi választásokra is. Tehát önök ilyen módon toborozták a szavazóikat a határon túlról, hogy csak egy példát mondjak, de tudnék még legalább ötöt egyébként. Értelemszerűen azért, mert nyilván ez a regisztráció nehéz, és inkább benne hagyják a csalásoknak és a visszaéléseknek a lehetőségét. Ezzel együtt is a legkorrektebb és a legbiztonságosabb továbbra is az lenne, ha minden egyes választás alkalmával, aki a választáson részt szeretne venni, az töltsön ki egy regisztrációt. Aki tényleg részt szeretne venni, és nem az, akit valaki le szeretne a faluból szavaztatni Székelyföldről vagy akárhonnan máshonnan. Tehát, aki magától úgy gondolja, hogy ezen a választáson részt szeretne venni, aki van annyira tudatos állampolgár, hogy érdeklik a magyarországi események, ő valószínűleg fog értesülni a sajtóból és a médiából arról, hogy mikor fog történni a választás, és hogyan kell a választásokon részt venni vagy a választásokra regisztrálni. Értelemszerűen a cél nem ez; a cél az, hogy minél több állampolgárnak az adatát összegyűjtsék, minél több állampolgár számára tudjanak levélszavazatokat kézbesíteni, és közben pedig olyan jogszabályokat alkotnak és olyanokat hagynak életben, amely tág teret nyújt a levélszavazatokkal való visszaéléseknek. Legyen szó az újracsomagolásról és a felbontás gyanújáról, amit ismét fenntartok, és ismét elmondom, hogy felmerült ez a gyanú, és önök még ráadásul lépéseket tettek annak érdekében, hogy ez még egyszerűbb legyen, és még kevésbé lehessen lebukni, ha valaki erre vetemedne. Legyen szó a halottak nevével vagy halottak szavazataival való visszaélésről, vagy legyen szó arról, hogy egész egyszerűen ezeket a borítékokat, tekintve, hogy nem személyesen kell őket kézbesíteni, ezeket bármilyen módon, bárki be tudja gyűjteni, és ahhoz hasonló visszaéléseket lehet ezzel elkövetni, amelyeket egyébként annak idején a kopogtatócédulákkal el lehetett követni, amely rendszer ellen viszont önök felléptek, és ezt nagyon helyesen megszüntettük. Ugye, emlékszünk arra is, hogy a kopogtatócédulákkal mi történt: feltört postaládák sora. Ugyanúgy van lehetőség sajnos ezekkel a szavazatokkal való visszaélésre is. Nem túlzottan megnyugtató az, hogy most már ezt a rendszert az egész világra ilyen tömegével kiterjesztjük, hiszen ezt is akkor tízéves regisztrációhoz kell kötni, és akár sok év elteltével is majd a nagyvilágba küldözgetjük szanaszéjjel a szavazási levélcsomagokat olyanoknak, akik már elköltöztek, vagy adott esetben már el is hunytak, csak erről éppen Magyarország nem tud. Az a kérdésem közben felmerült egy másik aggály, ez az előző vitában jutott egyébként eszembe , hogy mi van azokkal az európai uniós állampolgárokkal, akik kettős állampolgárok, és egyetlenegy európai uniós államban ennek ellenére nincsen lakhelyük. Velük mi történik? Ön felsorolta, hogy mely országokban lehet ezt a törvényt alkalmazni. Mondjuk, vegyük például Hollandiát, ön ugye említette Hollandiát. Na most, mi van akkor, ha valaki holland-magyar kettős állampolgár, és most éppen Buenos Airesben lakik már három éve, és ott van az állandó lakcíme, és szeretne részt venni az európai uniós választásokon? Mi a garancia, ki lehet-e szűrni, van-e garancia arra, hogy ki lehet-e szűrni, mondjuk, Hollandia és Magyarország között azt, hogy neki ne legyen kettős szavazata? Lehet, hogy a kérdés egyszerű, és csak nekem tűnik bonyolultnak, de akkor majd megválaszolják. Ez most hirtelen jutott eszembe egyébként, számos más feltevés mellett, amit államtitkár asszony volt szíves nem megválaszolni az előbb sem. És nem tudok ebben a vitában sem elmenni amellett, hiszen itt most két javaslat szervesen illeszkedik egymáshoz, hogy miközben a tanácsi határozat, amelyet az előbb tárgyaltunk, és amelyre a törvényjavaslat hivatkozik, számos lehetőséget ad és számos lehetőséget biztosít a választásokkal kapcsolatban arra, hogy az egyes tagállamok, így Magyarország bizonyos kötelezettségeket vállaljon vagy bizonyos új intézkedéseket bevezessen. Mi továbbra is problémásnak tartjuk, hogy ezek közül önök egyetlenegyet tartanak csak fontosnak, ez pedig a levélszavazás intézménye, és más kérdésekkel, így például akár az elektronikus vagy internetes szavazás a kettő nem ugyanaz nyilvánvalóan lehetőségének a megteremtésével pedig nem szeretnének foglalkozni. Na, de van a javaslatnak egy másik, ennél lényegesen problémásabb pontja, amire viszont azt mondjuk, hogy ezzel viszont elviekben sem tudunk egyetérteni, és bár próbáltam figyelni, de nem emlékszem rá, hogy államtitkár asszony erre különösebben kitért volna, ez pedig a bírói felülvizsgálat kérdése, kedves képviselőtársaim. Ugyanis a bírósági felülvizsgálat helyébe mindenhol a közigazgatási perindítás kerül akkor, ha valamilyen vita van itt a választási eredmények kapcsán vagy valamilyen csalásnak a gyanúja merül fel, és így mindenhol a közigazgatási bíróságokhoz kerülnek a választási rendkívüli jogorvoslatok. Azokhoz a közigazgatási bíróságokhoz, amelynek az élére önök a NER hű szolgáját és katonáját, Patyi Andrást kívánják ültetni. Így gyakorlatilag a közigazgatási bíróságok lényegében választási különbíróságokként fognak funkcionálni, amelyeknek a függetlenségét mi erősen kérdésesnek látjuk. [[15.00]] Patyi András az elmúlt évek során számos poszton, számos módon bizonyította már feltétlen lojalitását az önök által nemzeti együttműködésnek csúfolt rezsimhez. Ezt a tavaszi kampányban is megláttuk már számos alkalommal; sokunknak égett az emlékezetébe az, amikor még Orbán Viktor miniszterelnök személyesen tette szóvá, hogy te kis bírságbajnok, vagy valahogy így hangzott el ez a vicces, szállóigévé vált mondat. Emlékszünk arra az ábrázatra, amit Patyi professzor akkor vágott, arra a megszeppent és meghunyászkodó ábrázatra, amit akkor a miniszterelnökkel szemben mutatott, aki kritika tárgyává tette, hogy véletlenül egy alkalommal merészelte megbüntetni, ha jól emlékszem egyébként, azért, mert a miniszterelnök úgy gondolta, hogy 2-3 éves gyermekek közé kell menni kampányolni, és óvodákban kell Rákosi elvtársat megszégyenítő módon kampánytevékenységet folytatnia. Na, önök ehhez a Patyi Andráshoz meg ezekhez a közigazgatási bíróságokhoz akarják telepíteni a választásokkal kapcsolatos jogorvoslatokat. Feltételezem, hogy ezeknek a bíróságoknak a többi tagja vagy a többi bírája is minimum Patyi András-nagyságú és -lojalitású figurákból fog majd állni. Efelől semmilyen kétségünk nincsen. Ungár Péter képviselőtársam felvetette azt, amin egyébként, őszintén szólva, én is gondolkodóba estem, főleg államtitkár asszony produkciója kapcsán, hogy önök egyáltalán tényleg azt akarják-e, hogy az ellenzék ezeket a javaslatokat támogassa. Mert ha azt akarnák, akkor kapnánk választ a kérdéseinkre. Ha azt akarnák, akkor garanciákat látnánk arra, hogy nincsen lehetőség visszaélésekre. Ha azt akarnák, hogy mi ezt támogassuk, akkor például ebbe a javaslatba, amely alapvetően arról szól, hogy a levélben szavazás lehetőségét biztosítsuk a magyarországi lakcímmel nem rendelkezők számára, nem raknák bele a saját pártállami rezsimjük építésének egy újabb kockakövét és egy újabb mérföldkövét, mégpedig a közigazgatási bíróságokhoz rendelését a választási rendkívüli jogorvoslatoknak. Nem gondolom, vagy nehezen tudom elképzelni, hogy az ellenzék bármely képviselője számára elfogadható lenne az, hogy önök pártbíróságok alá akarják rendelni, pártemberek által irányított [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és most lehet tiltakozni ellene, hogy jaj, szégyelljem magam, felháborító , pártlojalitással rendelkező emberek által irányított bíróságokhoz akarják rakni a választási jogorvoslatokat, ezzel akár a választások végeredményét is befolyásolva. Ezt elfogadhatatlannak tartjuk. Egy fél percet kérek szépen még, elnök úr, vagy annyit sem. [[Derültség a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Azt kérem önöktől, hogy fontolják meg ennek a javaslatnak a kettéválasztását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Annyit sem! [[Derültség. Szávay István: De erre van lehetőség, egy percet lehet kérni. Már nincs? Ha nincs, bocsánat!]] Kérem szépen, mindenre van lehetőség kérni, és ehhez képest van a házszabály [[Derültség.]] [[Derültség.]] , és ezért mondtam, hogy nem (Derültség.) Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka a következő. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Előzőleg, bár megkezdtük, a két vitában, a két napirendi pont között az átfedések miatt hasonló témák merültek fel az előző napirendben is. Szávay képviselő úrnak akkor válaszoltam, amikor pont nem volt bent a teremben, de megismétlem azt, hogy nyilván elhiszem, hogy fáj az, hogy még az LMP is megelőzte önöket a határon túli szavazatok tekintetében, pedig ön nyilván nemzetpolitikai tevékenységet végez, ezt elismerjük mindannyian, de ennek ellenére nem szerepeltek olyan fényesen a határon túli magyarság körében, mint ahogy arra számítani lehetett volna. Például a Jobbik ifjúsági tagozatának a rendezvényeit, nyári táborát is el kellett hozni Erdélyből Magyarországra négy év után, már nem ott szervezik meg… [[Farkas Gergely: Ne hazudj! Ne hazudjál már, Lőrinc!]]
Tisztelettel kérem, hogy próbáljunk meg a törvényjavaslatról vitatkozni!
Most akartam rátérni.
Sok-sok emlékünk van mindenről, de ez a törvény nem erről szól. Kérem szépen!
Pont most akartam rátérni, hogy az előttünk fekvő javaslatban, az előző napirendben tárgyalt, az Európai Unió Tanácsának 2018/994. határozata miatt is tudjuk tárgyalni, abban egy mondat így szól: „A tagállamok a nemzeti választási eljárásaikkal összhangban meghozhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a harmadik országban lakóhellyel rendelkező állampolgáraik is szavazhassanak az európai parlamenti választásokon.” Így a most tárgyalt, a javaslat által módosítandó törvények tekintetében három törvényt kívánunk módosítani ebben a javaslatban, az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvényt, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényt és a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvényt.Az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló törvény módosítása azért szükséges, hogy megteremtse az uniós lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára az aktív választójog gyakorlásának lehetőségét az európai parlamenti választásokon. Az a célja, hogy az aktív választójogot biztosítsa a harmadik országban élő magyar állampolgárok részére és a Magyarországon élő, de lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok részére. Itt a passzív választójog feltételeit ez a javaslat nem változtatná meg. A választási eljárásról szóló törvényt is módosítaná az előttünk fekvő javaslat. Erről már hallottunk az előttünk szólóknál is. A közigazgatási perrendtartásról szóló törvény 2018. január 1-jén lépett hatályba, ezért a választási eljárásról szóló törvény terminológiáit is ezekhez a rendelkezésekhez igazítják, illetve változnak a névjegyzékbe vétel szabályai is. Ha a választópolgár nyilatkozik a lakcíméről, akkor bekerül a nyilvántartásba, és európai parlamenti választáson csak akkor vehet részt, ha megadja a külföldi lakcímét. A javaslat biztosítaná majd a jövőben az ajánlás lehetőségét is a harmadik országban élő magyar választópolgárok számára. Változnak a választási gyűlésre vonatkozó szabályok, az EP-választáson is érvényesül a levélben szavazás intézménye, illetve egy fontos, szerintem nagyon fontos eleme a javaslatnak, hogy ez lehetővé tenné a soron következő önkormányzati választásoktól kezdve, hogy ha a választópolgár átjelentkezési kérelem benyújtása nélkül igényel mozgóurnát olyan helyre, ahova át kellett volna előzőleg jelentkeznie, akkor a mozgóurna iránti kérelmét egyben átjelentkezési kérelemnek is kell tekinteni. Ez megkönnyíti a mozgóurna igénylését, nem egy kettős adminisztrációt kell lefolytatni. Azt gondolom, ez egy nagyon fontos kérdés. Egy mondattal akartam csak reagálni az előttem szólókra: képviselő úr, nem mi voltunk azok, akik azt mondtuk, hogy el lehet innen menni. Nem Zsigmond Barna volt az, aki azt mondta korábban, hogy el lehet innen menni. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Nem Zsigmond Barna mondta, hogy cukrászdát lehet nyitni Bécsben. Az önöktől balra ülő szocialista és Gyurcsány-párti képviselők mondták ezeket. Ők azok, akik azt mondták, hogy Magyarországon nincs szükség ezekre a fiatalokra, nincs szükség a felnövekvő generációra. [[Arató Gergely: Nem alattunk mentek el, hanem alattatok!]] Pontosan olyan környezetet teremtünk, és olyan intézkedéseket próbálunk megvalósítani, amelyek például a fiatalok vállalkozóvá válását segítik, például az otthonteremést segítik. Számos olyan intézkedést vezettünk be az elmúlt 8 évben, amely pont azt szolgálja, hogy ha valaki innen elmegy és tapasztalatot szerez, versenyképes nyelvtudást szerez, olyan versenyképes szaktudást szerez, olyan országot szeretnénk ezzel együtt építeni, ahova érdemes majd hazajönni azután is, ha ezt a tapasztalatot vagy nyelvtudást megszerezte. Köszönöm szépen. A KDNP-frakció támogatja az előttünk fekvő javaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP vezérszónoka következik. Tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Hadd kezdjem azzal, amiről Nacsa Lőrinc beszélt. A fiatalos hév nagyon jó, de érdemes precízen fogalmazni, képviselő úr. A szocialista képviselők nem mondtak ilyet, hogy el lehet innét menni. Ráadásul aki mondta, az is egy más kontextusban fogalmazott, de majd ezt Arató képviselő úr elmondja. [[Közbeszólásra:]] De ön többes számban mondta; nem tudom, gondolom, érti az egyes szám és a többes szám közötti különbséget, hogy a „szocialista képviselők” azt jelenti, hogy általában mindenki erről beszélt. Ehhez képest többen mentek el az önök kormánya idején ebből az országból, mint ’56-ban, amikor rákényszerítette őket a korábbi hatalom. Magyarul, óvatosabban ezzel a fogalmazással, hogy maguk milyen országot építenek! Maguk jelenleg olyan országot építenek, ahonnét elmennek az emberek. Amikor megkérdezzük őket, hogy haza akarnak-e jönni majd ez után a fantasztikus nyelvismeretszerzés meg szakmai tapasztalatszerzés után, hogy hazajöjjenek ezt a még csodálatosabb országot felépíteni, amit maguk építenek, akkor azt mondják, hogy nem jönnek haza, mert megtalálták külföldön a számításukat. Tehát amikor ebben a témában maguk fogalmaznak, akkor nagyobb alázattal tegyék! Sok mindenben lehet nagyképű, de ebben legyen azért egy kicsit nagyobb alázattal, mert nem így áll a történet, ahogy ön erről beszél, tisztelt képviselőtársam. Ez az egyik. A másik: számomra meglepő, a képviselő úr arról beszél, szépen felolvasta, hogy miről szól ez a törvényjavaslat, eközben az összes vitában az érvelés arról szólt, hogy maguk mennyi szavazatot szereztek határon túl. Én bevallom őszintén, azt hittem, ez a vita arról szól, hogy elvi alapon valami európai uniós alapelv alapján szeretnénk egy magyar jogszabályt is létrehozni. Nem arról szól, hogy hogyan tudunk még három szavazatot szerezni. Ez lehet majd egy következménye a dolgoknak, de majd megvárjuk a választásokat. Túl sok kétségem nincs afelől nekem sem, hogy nem a Szocialista Párt fogja a legtöbb szavazatot szerezni határon túl. De kérem, legalább a vitában tartsuk magunkat ahhoz, hogy ne azzal oktassuk ki mindig a másikat, hogy maguk hány szavazatot szereztek! Hogy őszinte legyek, ebben az ellenzéki pártoknak őszintébb a véleménye, mint a maguké, mert mi aztán nem fogunk onnét nagy szavazatszámot szerezni, garantáltan. Tehát magyarul, akik ebből úgymond választói előnyre tudnak szert tenni, azok maguk. [[15.10]] Mégis ennek ellenére az ellenzéki pártok elvi alapú hozzáállása az, hogy azt mondják, hogy egy csomó minden határozott elképzelésünk van, és egyetértünk különböző elképzelésekkel. Tehát ezért azt gondolom, hogy ha valakinek őszinte ebben az álláspontja, akkor egészen biztos, hogy az MSZP meg a Jobbik álláspontja őszinte, merthogy nem túl jól szerepeltünk az országgyűlési választásokon határon túl, ennek ellenére azt mondjuk, hogy bizonyos kérdésekben egyetértünk, és valóban egy nemzeti konszenzus előállítható ebben a kérdéskörben. A másik, az államtitkár asszonynak mondanám, hogy itt az Igazságügyi Minisztérium az előterjesztő, és nagyon sajnálom, hogy nincs itt az Igazságügyi Minisztérium, hiszen az előző napirendi pontnak önök voltak az előterjesztői, nem lenne baj, ha esetleg a kormánynak a másik képviselője is itt ülne, ha már mi, képviselők itt ülünk. Tehát nem feltétlenül az államtitkár asszonnyal kell kiszúrni, hogy itt üljön több órán keresztül, ha már ennyi államtitkár, helyettes államtitkár, meg nem tudom, mi van ebben a kormányban. Mivel nagyon sok minden elhangzott az előző napirendi pontnál, ezért én is inkább szeretnék koncentrálni egy-két olyan dologra, amit talán kiemelésre érdemesnek tartok. Az egyik az, és lehet, hogy ebben Zsigmond képviselőtársam tud nekünk segíteni, hiszen miniszteri biztossá nevezték ki, amihez ezúton is gratulálok, de egy fontos terület meg ország van, amelyik problémákra adott eddig is okot, meg fog adni, ez Ukrajna és a kárpátaljai magyarságnak a kérdése. Hogyan látja az államtitkár asszony, hogy ez a kiterjesztés konkrétan és speciálisan a kárpátaljai magyarságot hogyan fogja érinteni? Hogyan fognak tudni ők élni mindenféle retorzió nélkül ezzel a lehetőséggel, különösen akkor, ha megosztjuk mindenkivel azt az információt, hogy az Európai Unióban ki hogyan szavazott és milyen formában? Ha nem osztjuk meg, akkor meg az a történet sérülhet, amire majd még kitérnék, hogy hogyan lehet a kettős szavazással kapcsolatos és egyéb más ilyen választási csalásokat kiszűrni. Egy másik pontja ennek a törvénynek, ha jól olvastam, akkor ebben az szerepel, hogy ezentúl nem minősül választási kampánynak az a tevékenység, amit az önkormányzatok végeznek. Az önkormányzatok sokféle feladatot végeznek, például önkormányzati lapot adnak ki. Ha az önkormányzati lapban nem minősül kampánytevékenységnek az, hogy a Fidesz-jelölteket tolják orrba-szájba, és nem kerülhetnek be oda jelenleg sem ellenzéki önkormányzati képviselők például, akkor amiben eddig viszonylag konzekvensen jártak el a különböző hatóságok, az ilyen típusú tevékenységtől eltiltották a különböző ilyen szervezeteket, az most teljesen legálissá válik, és tovább fogja növelni azt a versenyelőnyt, ami a média területén megmutatkozik Magyarországon az önök számára. Ráadásul, amiről a jobbikos képviselőtársam beszélt, innentől kezdve akár a miniszterelnök óvodákban való roadshow-ja is teljesen legális lesz, hiszen azt fogják mondani, hogy önkormányzati tevékenységet folytatnak, a miniszterelnök mint közjogi szereplő nyugodtan odamehet, és elmondhatja az ovisoknak, hogy milyen szép államot meg országot építenek, amiből nekik majd nem kell elmenni, ha felnőnek. A harmadik ilyen, amire szeretném felhívni a figyelmet, és talán még nem hangzott el, az, hogy a választási gyűléseket is a gyülekezési törvény hatálya alá fogják vonni. Ez szerintem nehezíti egyébként a politikai gyűléseknek a szervezését is, hiszen a gyülekezési törvény szigorú. A másik oldalról elvileg sem értem ezt, és ebben lettem volna kíváncsi az Igazságügyi Minisztériumnak a véleményére, hiszen egy politikai választási gyűlésnek vagy nagygyűlésnek más a célja, mint egy gyülekezési törvény hatálya alatt lévő rendezvénynek. Hiszen egy választási gyűlés arról szól, hogy a választás eredményét befolyásolja, egy nagyon világos és egyértelmű kapcsolatot teremt egy konkrét eredményhez vagy elvárt eredményhez illesztetten; egy gyülekezési törvény hatálya alá eső esemény pedig ennél tágabb, egy közös véleménynyilvánítást fejez ki, tehát nemcsak jogilag, hanem elméletileg sem értem, nem csak technikai szempontból, hogy miért történik egy ilyen változtatás. A negyedik, amit szerettem volna az államtitkár asszonytól kérdezni, hogy továbbra sem értem, de lehet, hogy csak azért, mert vagy nem figyeltem eléggé, vagy egyszerűen csak nem értem, de attól még, hogy kinevezünk egy hatóságot, nem lesz megoldva az, hogy hogyan nem lehet kettős szavazatot leadni. Tehát ha valaki levélben elküld egy szavazatot, majd Romániában leszavaz a román listára, akkor az, hogy ő két helyen is szavazott, egyetlenegy esetben derül ki: ha valamilyen módon valahol összevetik ezt a két adatbázist. Azért itt viszonylag sok adatbázist kell akkor összevetni, hogy ez világos legyen, hogy honnan ki hova milyen módon szavazhat, tehát ilyen értelemben, bevallom őszintén, én nem értettem, és mondom, lehet, hogy ez csak az én hibám, az államtitkári választ, hogy attól még, hogy meglesznek a kontakt személyek, ez hogyan fog technikailag úgy működni, hogy valóban ezeket a visszaéléseket ki lehessen szűrni, vagy inkább úgy mondanám, hogy meg lehessen előzni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ha megengedik, akkor most nem foglalkoznék a törvényjavaslat kisebb, kevésbé fontos elemeivel, bár azt kell mondanom, és azért azt meg kell jegyeznem, hogy az a szabályozás, amelyik most már teljesen szabad utat nyit az önkormányzati és állami kampányolásnak hogy fogalmazzak nagyon finoman? , a pofátlanság csúcsa. Azt mondják, hogy egyszerűen szabályos az, hogy itt az önkormányzatok vagy az állami szervezetek kampányolnak. A kormány nem meri a saját nevét beleírni a törvényjavaslatba, mert túlságosan világos lenne. Említettem itt az EBESZ jelentését, felolvastam már az imént, hogy ebben éppen az egyik leginkább kifogásolt elem az volt, hogy szinte korlátlan mennyiségben, hatalmas pénzekért, az adófizetők pénzén ömlöttek a választókra az állami álláspontot alátámasztó, illetve a Fidesz álláspontját alátámasztó állami hirdetések, de ezt mindannyian tudjuk, akik ebben az országban élünk, láttuk, hogy ez hogyan történik. Csak jelzem, hogy folytatódik az a sorozat, amit a korábbi választásitörvény-módosítással elkezdtek, hogy mindent, ami gátolta egy picit is azt, hogy önök közpénzből kampányoljanak, hogy korlátlanul legázolják a médiát és legázolják a választási kampányban az esélyegyenlőséget, ezt most legálissá teszik. Nem térek ki a közigazgatási bíróságokra sem, lesz erről módunk majd a közeljövőben szót váltani. Teljesen nyilvánvaló, és itt is kibújik a szög a zsákból, hogy azért kell közigazgatási bíráskodás, hogy majd az önök által felállított házi bíróságok, pártbíróságok ítélkezzenek a választási ügyekben is. Nem meglepő módon amiről leginkább szólni szeretnék, az a határon túli, Magyarországon lakhellyel nem rendelkező állampolgárok szavazati joga. Erről a véleményünket egy idézettel szeretném alátámasztani. Miért nem támogatjuk ezt a javaslatot? Nem támogatjuk azért, mert elvileg sem tartjuk helyesnek, hogy Magyarország legfontosabb belpolitikai kérdéseiben olyanok is döntsenek, akik nem élnek Magyarországon, akik nem adófizető polgárai az országnak, és akik a két választás között semmilyen formában sem tudják az általuk választottakkal kapcsolatos véleményüket elmondani, ráadásul sokuknak semmilyen kötődése nincs is már az országhoz. Nem támogatjuk a választójog kiterjesztését azért sem, mert sokkal nehezebben ellenőrizhető a választások tisztasága. Mielőtt a képviselőtársaim hazaárulózni kezdenének, ez az idézet Áder Jánostól származik, aki a Fidesz vezérszónoki véleményét fejtette ki 1993. szeptember 28-án. Tisztelt Képviselőtársaim! Pontosan ez a mi álláspontunk. A mi álláspontunk ebben nem változott: az szavazzon Magyarországon, aki itt él vagy itt élt, az szavazzon Magyarországon, aki viseli a döntéseinek a következményét, legyen szó akár a magyarországi választásokról, akár az európai parlamenti választásokról. A Fidesz álláspontja az elmúlt évtizedekben folyamatosan változott. Tartottak ott, mint 2000-ben, hogy a kettős állampolgárság nem felel meg a nemzetközi jognak; tartottak ott, mint 2004-ben, hogy az állampolgárság rendben van, de a szavazati jog nem jár az állampolgársággal; mára eljutottak oda, hogy már a szavazati jog is feltétlenül szükséges a határon túli magyaroknak. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi pedig azt gondoljuk, hogy ez nem így van. Azoknak kell meghoznia a döntéseket adott esetben az Európai Unióval kapcsolatos kérdésekről, akik az Európai Uniónak nemcsak állampolgárai, de ott is élnek, akikre vonatkoznak az uniós döntések, mert az az érv, hogy az Európai Unión kívüli állampolgárokra is vonatkoznak az európai uniós döntések, persze áttételes formában igaz, de hát ilyen alapon a világ minden polgára szavazhatna az európai uniós választásokon. Hiszen az Európai Unió döntései az egész világra hatással vannak, mégsem javasolják azt, hogy innentől kezdve Brazíliában is szavazhassanak az európai uniós választásokon, bár lehet, hogy még eljön ez az idő, ahogy elnézem a brazil választási eredményeket. [[15.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Teljesen egyértelmű, hogy egy modern társadalomban a választójog ahhoz kötődik, hogy ki az, akire a döntések vonatkoznak. Az vesz részt a döntésben, aki utána a következményeket viseli. Mi ezért mondjuk, hogy az szavazzon, aki Magyarországon él vagy Magyarországon élt, aki nemcsak kötődik ehhez az országhoz, hanem a döntések következményeit is viseli. Ez nem jelenti azt, hogy ki akarjuk rekeszteni a határon túl élő magyarokat, akár állampolgárok, akár nem, a magyar nemzetből. Ők a magyar nemzet részei, ennek a kulturális közösségnek a részei. De a szavazati jog nem a nemzethez tartozásnak a része, az a magyar államhoz való tartozásnak a része. A magyar államhoz pedig azok tartoznak, akiknek állampolgárságuk van, és akik itt élnek vagy itt éltek. Mi továbbra is ezt gondoljuk. Tisztelt Képviselőtársaim! A másik üggyel nem foglalkozom, bár erre is bölcsen hívta fel Áder János annak idején a figyelmet, mert erről ma már hosszasan beszéltünk, hogy miközben elvileg sem értünk egyet azzal, hogy aki nem élt soha Magyarországon, az szavazhasson, eközben az a megoldás, amit önök választanak erre, az nem felel meg a tisztességes választás követelményeinek, nem felel meg azoknak a feltételeknek, amiket elvárunk egy választás kapcsán azzal kapcsolatban, hogy az átlátható és ellenőrizhető legyen, és mint erről az imént szót váltottunk, nem felel meg egyébként az európai parlamenti választások tekintetében a vonatkozó uniós jogszabályoknak sem. Amire önök most készülnek, az az, hogy a magyar választásokhoz hasonlóan meghekkelik az európai parlamenti választásokat is. Ezt nem is tagadják egyébként, a fideszes vezérszónokok nyíltan elmondják, hogy erre azért van szükség, mert ez egy fontos választás, és önöknek szükségük van arra a támogatásra, amit a határon túli magyarok nevében szavazóktól remélnek. Végül, képviselőtársaim, azzal vádolják a Demokratikus Koalíciót, hogy gyűlöletet keltünk a határon túli magyarokkal szemben. Ezt szeretném visszautasítani, ez hazugság és rágalom. A határon túli magyarokkal szemben azok keltenek gyűlöletet, akik belerángatják a határon túli magyarokat a magyar belpolitikába, akik az ocsmány pártcéljaik és a választások elcsalásának eszközévé teszik őket. Kérem, hogy ezt ne tegyék! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd frakciójának vezérszónoka, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Elöljáróban: Nacsa Lőrinc képviselőtársam talán nem figyelt eléggé az előző felszólalásomnál, amikor elmondtam, hogy támogatjuk az elvet, hogy minél több magyar vegyen részt az EP-választáson. A határon túli állampolgárok szavazati jogát is támogatjuk, de nem ilyen rendszerben, ahogy a Fidesz működteti most. Nekünk az a véleményünk, hogy egy külön egyéni képviselői helyről dönthetnének a határon túli magyarok. Ezt a módosítást anno be is adtuk, úgyhogy ez a mi javaslatunk. Az internetes szavazással kapcsolatban nagyon sok pozitív példa is volt, ezeket Szávay képviselőtársam említette, úgyhogy ezt nem elemezném. A konkrét törvényjavaslattal kapcsolatban első körben nem ért minket meglepetés. Megint egy választással kapcsolatos törvény, ahol semmilyen előzetes egyeztetés nem volt. Én azt gondolom, hogy minden választással kapcsolatos törvényt meg kellene előznie egy egyeztetésnek a parlamenti pártok között, hiszen minden parlamenti párt részt vesz a választásokon, de ez mindig elmarad. Jó lenne, ha ezt a jövőben eszközölné a kormánypárt. A tanácsi határozattal kapcsolatban nagyon szelektív a Fidesz-KDNP, hiszen a tanácsi határozat azt emeli ki, hogy minél nagyobb legyen a részvétel, a levélben szavazást könnyítsük meg, az internetes szavazást könnyítsük meg, és igen, adjunk szavazati jogot azoknak is, akik nem EU-s országban élnek. Ebből kiemel egy részletet, ami nyilván neki kedvez, ahogy az előző választásitörvény-módosításnál is ez történt: azokat az elemeket módosította a Fidesz, ami neki kedvezett. Éppen ezért mi két módosítást adtunk be ehhez a törvényjavaslathoz. A szavazati jog kiterjesztése támogatható, de továbbra sem biztosítja ez a javaslat a levélben szavazást a külföldön dolgozó honfitársainknak. Ezt nekik is biztosítani kell, hogy ők is szavazhassanak levélben. Ehhez adtunk be egy módosító javaslatot, ami megszüntetné azt a diszkriminációt, hogy a külföldön dolgozó, de magyarországi lakcímmel rendelkező választópolgárok nem szavazhatnak, így a jövőben ők már leadhatják majd a szavazataikat. Kérem, hogy támogassák majd ezt a módosító javaslatunkat, ne legyen többé kettős mérce, ne tegyünk különbséget magyar és magyar állampolgár között. A másik módosításunk pedig a Mesterházy Attila által már említett kifogásolt módosítás, amely úgy szól, hogy nem minősül választási kampánynak a választási szervek tevékenysége, az állampolgárok mint magánszemélyek közötti személyes kommunikáció, függetlenül annak tartalmától és formájától, továbbá Alkotmánybíróság, bíróság és a helyi önkormányzat és más állami szervek jogszabályban meghatározott feladatuk során végzett tevékenysége. Ez a mi meglátásunk szerint alkalmat adna arra, hogy az önkormányzat egy-egy nyilvánvalóan az önkormányzat által támogatott jelölt mellett kampányoljon, kampánytevékenységet fejtsen ki, a regnáló polgármestert jelentős erőfölényben részesítse, ezzel az ellenzéki jelölteket hátrányba hozza, legyen ez akár kormánypárti, akár ellenzéki önkormányzat. Fennáll annak a reális veszélye, hogy az önkormányzati lapokban a helyi önkormányzat szabadon kampányolhat egy bizonyos jelölt mellett. Ebben is beadtunk egy módosítást. Kérem a kormánypárti képviselőket, hogy ezt a két módosítást támogassák, és akkor mi is fogjuk tudni támogatni ezt a törvényjavaslatot. Az államtitkár asszonynak feltettem még az előző felszólalásomban a kérdést, hogy az ukrajnai magyarokkal kapcsolatban hogyan biztosítja a kormány azt, hogy ők szabadon tudjanak szavazni, amennyiben ezt a törvényjavaslatot elfogadják. Ezzel kapcsolatban várom a választ. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra kért lehetőséget Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Nagyon röviden Arató képviselő úrnak azt válaszolnám, aki azt mondja, hogy nem kelt gyűlöletet, de sajnos mégis azt teszi. Ez ténykérdés. Ha a beszédét kielemzi és meghallgatja, akkor ez történt konkrétan. Szávay képviselő úr konkrétan megnevezett engem, ezért is jelentkeztem leginkább. Sajnos nincs itt, hogy válaszoljak. Gyakorlatilag inszinuál, állandóan vádaskodik. Ha konkrét tudomása van valamilyen bűncselekményről, tegyen feljelentést. Állandóan sejtet, meg mindenféle hókuszpókuszt elmond, hogy ez történt meg az történt. Ha konkrét tudomása van valamiről, tegyen feljelentést, és ki lehet vizsgálni az adott esetet. Nem tudom, hogy ezek után merjünk-e felszólalni, mert azt mondta, hogy a számba ad vagy a szánkba ad szavakat. Lehet, hogy egyszerűbb lenne, ha ő írná a jegyzőkönyvet, mert akkor nem kellene gondolkodni különösebben, mert akkor eleve megírja, és eldönti, hogy ki mit mond, és gyakorlatilag utólag is felül tudja vizsgálni, hogy ki mit mondott. Mesterházy képviselő úrnak mondanám, hogy a Miniszterelnökség az előterjesztője a jogszabálynak. Valószínűleg az Igazságügyi Minisztériumhoz is lehet fordulni, de itt konkrétan a Miniszterelnökséget képviseli az államtitkár asszony. Összességében ez lenne a válaszom. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönjük. A jövő történészei számára azért előnyösebb, ha az Országgyűlés ülésének jegyzőkönyveit az Országgyűlés emberei írják [[Derültség.]] , mert könnyebb úgy aztán utánanézni. Ez csak arra volt jó, hogy Mesterházy képviselő úr benyomja a kétperces gombot, úgyhogy én magam is meggondolom a jövendőbeli kommentjeimet. Parancsoljon, képviselő úr!
Illő tisztelettel, elnök úr olyan fantasztikus hozzászólásokat tesz, amivel arra bátorít, hogy folyamatosan hozzászóljak a kérdésekhez. [[Derültség.]] Remélem, hogy ennél nagyobb hibát nem követek el, mint hogy nem jól idézem, hogy ki adta be. Ettől függetlenül az Igazságügyi Minisztérium akkor is itt lehetne. Köszönöm szépen.
Több okból is hallgatok. Ennek fő oka, hogy nem jelentkezett több képviselő. Ugyanakkor meg kell kérdeznem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom, és megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy kíván-e reflektálni. [[Dr. Varga Judit jelzi, hogy igen.]] Teljesen komolyan fejlődött a kettőnk közötti kommunikáció, így szó nélkül is értem, hogy igen. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a támogató hozzászólásokat. Sajnálom, hogy egyes ellenzéki pártok a határainkon túl élő honfitársaink jogait inkább szűkítenék, mint bővítenék. Arra az ellentmondásra egyszer már felhívtam a figyelmet, hogy az Európai Parlamentben ülő képviselőtársaik viszont támogatták ezt a nagyon erős ajánlást. Úgyhogy itt érzek némi ellentmondást az önök soraiban. Sajnos már nincs itt a teremben Szávay képviselő úr, de mivel annyiszor hozzám szólt, ezért úgy érzem, hogy tisztáznom kell a helyzetet. Nyitott kapukat dönget, mert az a veszély, amiről beszél, a kettős szavazás elkerülése vagy a kettős szavazás megtörténte, az nem új a nap alatt, nem ezzel a tanácsi határozattal került be az európai és a nemzeti törvényhozásba sem. [[15.30]] Amit ez a tanácsi határozat most tesz, az csupán annyi, hogy a meglévő tagállami együttműködést ezen visszaélések kiszűrésére erősíti, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy még több erőfeszítést tegyenek arra, hogy ilyen ne forduljon elő. Egyébként a magyar hatóságoknak nincs tudomásuk ilyen visszaélésekről. Fontos és egy további kérdésre is válasz, hogy a tagállami hatóságok közötti adatcsere pontosan azt a célt szolgálja, hogy ezeket kiszűrjék, hiszen a nyilvántartások összeegyeztethetők, és ott látszik, hogy ki hol fog szavazni, ki hol adta le szavazatát. Fontos még az is, hogy nálunk még Btk.-tényállás is szankcionálja, bűncselekmény a kettős szavazás. A garanciák tehát megvannak. Természetesen azt alapból feltételezni, hogy az állampolgár nem jogkövető magatartást fog tanúsítani, vissza kell utasítanom, hiszen a jogkövetésre ösztökélünk mindenkit. Még annyit szeretnék hozzátenni, hogy az egész európai uniós tanácsi határozat azt a demokratikus deficitet próbálja meg orvosolni, ami a képviselő által korábban említett probléma, hogy nem jelennek meg elegen az európai parlamenti választásokon. Tehát ez a szavazati jog kiterjesztése, és ez egybevág azzal a nemzetpolitikai törekvéssel, amit a magyar kormány már régóta képvisel, hogy megadjuk Magyarországon kívül élő honfitársainknak is a szavazati jogot. Ezt a tárgyalások során mi a kezdetektől fogva támogattuk. Még egyszer ismételve, egyszer már egyébként válaszoltam a kérdésre, hogy a tagállamok között van adatcsere; uniós tagállamok között, Ukrajna nem uniós tagállam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására november 5-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New-Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2929. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Fülöp Attila úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ennek a törvényjavaslatnak a célja, hogy a nemzetközi szerződésekre vonatkozó törvényekkel összhangban a magyar jogrendbe is átültessük az ENSZ Kábítószerügyi Bizottságának döntését. Az ENSZ Kábítószerügyi Bizottsága 2018 márciusában, a 61. ülésén döntött úgy, összhangban az Egészségügyi Világszervezet ajánlásával, hogy a karfentanil és öt másik, kémiailag szintén a fentanilcsoportba tartozó anyag felkerüljön az egységes kábítószer egyezmény 1. és 4. jegyzékébe.Ez az egységes kábítószer egyezmény négy jegyzékbe sorolja a különböző tudatmódosító szereket, az ebben szereplő vegyületekhez pedig különböző megszorító intézkedések kapcsolódnak. Hiszen ezek az anyagok számos visszaélésre adhatnak lehetőséget. A jegyzék besorolásait minden aláíró állam köteles átvenni, azonban nemzeti hatáskörben nem nyilvánítható egy anyag sem kábítószerré. A most így kábítószerré nyilvánított valamennyi anyag a hatályos magyar szabályozás szerint új pszichoaktív szernek, anyagnak minősül, szerkezeti leírásaikat miniszteri rendeletben szabályozzák. Azzal, hogy a hat vegyület felkerült az egységes kábítószer egyezmény jegyzékeire, nemzetközileg is a legszigorúbban ellenőrzött kategóriába kerültek. A szóban forgó ENSZ-határozatok nemzetközi megállapodások, így elengedhetetlen, hogy az Országgyűlés annak kötelező hatályát elismerje és a határozatok szövegét kihirdesse. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a T/2929. számú törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Zsigmond Barna Pál, a Fidesz vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy elhangzott, a kábítószerek és pszichotrop anyagok szabályozása három nemzetközi ENSZ-egyezményen alapul, amelyek az ilyen szerek előállításához, gyártásához is használt vegyi anyagokkal végezhető egyes tevékenységek szabályozását írják elő. A kábítószerek elleni harc az elmúlt jó néhány évben nehézkessé vált. Szinte naponta jelennek meg új szerek, amelyek összetétele ismeretlen, nem tudjuk, milyen hatással vannak a fogyasztó szervezetére, nem tudjuk pontosan, honnan származnak. Miután egy szer rákerül a tiltólistára, már megjelenik egy másik, amit megint meg kell vizsgálni, kideríteni a vegyi összetételét, és bővíteni kell ilyenkor a tiltólistát. De sok esetben ekkor már egy újabb szert dobnak a feketepiacra. Az egységes kábítószer egyezményt 1961-ben New Yorkban írták alá, és ahogy elhangzott, négy jegyzékbe, csoportba sorolja a különböző tudatmódosító hatással rendelkező anyagokat. A jegyzékek különböző megszorító intézkedéseket szabnak meg a bennük szereplő anyagokra. Az ENSZ Kábítószerügyi Bizottsága 2018-ban ülésezett és döntött az 1. és 4. jegyzék bővítéséről. Öt új anyag került be az 1. számú jegyzékbe, négy másikat az 1., valamint a 4. számú jegyzékbe vettek be. Ez szükségessé teszi a nemzetközi egyezmény kihirdetését szolgáló jogszabály módosítását, ami összhangban van a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvényben foglaltakkal. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb elmondottak fényében kérem, támogassák a módosítást. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat, azt gondolom, sokak számára száraz lehet, de annál is fontosabb, hiszen évről évre, sőt fél évről fél évre visszatérő módosítása és bővítése ezeknek a kábítószereknek és pszichoaktív anyagoknak a bővítése. Egyet tudok érteni Zsigmond képviselőtársammal, aki azt mondta, hogy napi szinten jelennek meg újabb és újabb anyagok. De itt most elsősorban nem a pszichoaktív anyagokról, hanem a fentanilról mint kábítószerről van szó.A következő napirendi pont viszont azokról az anyagokról szól, amik még ennél is veszélyesebbek. Ugye, a fentanilról azt tudni kell, hogy a morfinnál százszor erősebb és az orvostudományban fájdalomcsillapításra, műtéti fájdalomcsillapításra, illetve a posztoperatív szakban, illetve tumoros betegségek kezelésében is használják. Ennek rengeteg alfaja található meg az orvostudományban, fentanil, szufentanil, alfentanil, és ezek alfajait használják fel kábítószer-fogyasztók. Hozzátesszük azért, hála a jóistennek, Magyarországot ez a fajta kábítószer-fogyasztási szokás még nem érintette meg, itt nem jellemző, inkább az Amerikai Egyesült Államokban, az Egyesült Királyságban, Ausztráliában jellemző. Viszont, amit meg kell itt említenünk, hogy március 14-én volt ez a 61. ülés, és most október 31-et írunk. Azért több mint fél év eltelt, és ez alatt a fél év alatt azért, azt gondolom, ha nem is százas, de tízes csoportokban megjelennek a fentanilok újabb származékai, amelyeket újból idehoznak a tisztelt Ház elé. Azt gondolom, és ezt már többször javasoltam, szakértők is mondták; egy éve volt egy lehetőség egy ötpárti egyeztetésre, amelyen a parlamenti pártok többsége meg tudott jelenni. Sajnálom, hogy akkor a Fidesz-KDNP ezt nem vállalta és nem jött el, pedig ott Zacher Gábor mondta el a véleményét ezekről a szerekről, és hogy hogyan lehet megakadályozni akár a terjesztésüket, akár az újabb felfedezésüket, vagy hogy lehet meggyorsítani azt, hogy ezek tiltólistára kerüljenek. Az egészségügyi rendszeren belül hogy lehet meggyorsítani? Úgy, ha azoknak a gépezeteknek, műszereknek, berendezéseknek a számát, amelyeket ennek felderítésére, kiszűrésére és lokalizálására használnak, növelni kell itt Magyarországon, ez az első, hogy minél előbb tiltólistára lehessen tenni ezeket a szereket. Hiszen ez egy akadálya ennek. A másik, ami az ő meglátása volt, és ez szerintem teljesen releváns, hiszen ha ezt nem tesszük meg, akkor egy circulus vitiosusba esünk, egy ördögi körbe, hogy csak szaladunk a terjesztők és az előállítók után, hogy magát a törvénybe foglalását, illetve jegyzékbe vételét elég lenne, ha egy miniszteri rendelet szabályozná. Hiszen egy szakbizottság döntött ennek jegyzékbe vételéről. Azt gondolom, itt a parlamentben nem ülnek olyan szakemberek, akik ezt felül tudnák bírálni. Valószínűleg mindenki egyetért a jegyzékbe való felvétellel. Azt javasolnám államtitkár úrnak, hogy gondolkodjanak el azon, hogy inkább miniszteri rendeleti szinten gondoljanak ezen. És tényleg akkor lehetne csökkenteni ezt a féléves eltolást, ezt az úgymond várólistát itt a fentanil vagy egyéb pszichoaktív szerek tekintetében. Ez valamelyest meggyorsíthatná, illetve azoknak a gép-eszköz parkoknak a beszerzése. Magyarország nincs ott az Európai Unióban első osztályú besorolásban, hogy milyen gyorsan tudjuk azonosítani azokat az újabb és újabb szereket, amelyek megjelennek a piacon. Ezzel segítsük a szakemberek munkáját. [[15.40]] Lehet azt mondani, hogy a büntetőkategória olyan erős itt Magyarországon, hogy megpróbálja visszatartani akár a dílerek, akár a fogyasztók szokásait és elveit. De azt kell hogy mondjam, hogy ha megnézzük akár a Fülöp-szigeteket, akár Kínát, ott azért nagyon erős a drogellenes stratégia, és a drog fogyasztását is halállal büntetik, mégis vannak drogfogyasztók. A prevenció a másik, amit meg lehetne tenni itt Magyarországon vagy meg lehetne erősíteni. Minden egyes városban, iskolában, sőt most már lassan az óvodák környékén kezdik árusítani. Szülői felhívás, hogy ezek árusítását próbáljuk meg akár még fizikálisan is megakadályozni, hiszen ez, azt gondolom, hogy a nemzetünk túlélését szolgálja. A második napirendi ponthoz majd bővebb kitekintést szeretnék tenni, ami az igazán égető probléma ma Magyarországon. Még egyszer mondom: hála a jóistennek, a fentanil és alfajai egyelőre, fogyasztási szempontból nem jelentkeznek itt Magyarországon. A Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni fogja ezt a javaslatot. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka jön.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A következő napirendi pontban is hasonló egyezmény módosításáról fogunk beszélni. Most az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, New Yorkban, 1961. március 30-án kelt egységes kábítószer egyezmény módosításának kihirdetéséről beszélünk. Elhangzott, hogy hat új vegyületről van szó. Nem ismételném meg az előttem elhangzottakat. A magyarországi helyzetre reagálnék egy mondattal, hiszen itt azt látjuk, hogy Magyarország az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos szabályozást, a dizájnerdrogok hazai felhasználásának visszaszorítását tartotta szem előtt az elmúlt években. A 2013. július 1jén hatályba lépő büntető törvénykönyv az Európai Uniónak az aktuális problémákra leggyorsabban reagáló szabályozása volt. Tehát elsőként lépett hatályba az európai uniós tagállamok között ez a szigorítás. Ez többek között tartalmazza a dizájnerdrogokra vonatkozó, európai mércével szigorú büntetőjogi szabályokat. 2014. január 1-je óta hatályos az a törvény, amely alapján az új pszichoaktív anyagokkal elkövetett valamennyi cselekmény a kábítószerekhez hasonlóan szankcionálható, és 2015. január 1-jétől az új pszichoaktív anyagok jegyzékét már nem is kormányrendeletben, hanem miniszteri rendeletben határozzák meg, ami még gyorsabb reagálást tesz lehetővé. Elhangzott Zsigmond képviselőtársamtól is, hogy folyamatosan jelennek meg új anyagok. Itt a gyors reagálás a legeslegfontosabb, úgyhogy azt gondolom, hogy nyilvánvalóan a parlamentnek kötelessége ennek a nemzetközi egyezménynek a módosítását is kihirdetni. Így a KDNP-frakciója is támogatja ezt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Nagyon hosszan nem húznám én sem, hiszen sok hasznos gondolat hangzott el eddig. Én a magam részéről egyet javasolnék vagy támogatnék nagyon erősen, amiről Rig képviselőtársam is beszélt, hogy valahogy ezt a procedúrát gyorsítani kellene, hiszen ez egy macska-egér játék, hogy mindig előttünk járnak a vegyészek, és mindig csak lekövetésben van nem Magyarország, hanem általában minden ilyen szerv. Tehát ebben valami gyorsítás egészen biztosan segítene, és természetesen mi magunk is támogatjuk ezt az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még az Országgyűlés tagjai közül bárki a felszólalás lehetőségével élni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e reflektálni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására november 5-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2932. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megadom a szót Fülöp Attila úrnak, az EMMI államtitkárának, előterjesztőnek, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az ENSZ Kábítószerügyi Bizottságának döntése alapján újabb hat pszichotrop vegyület került fel az úgynevezett II. jegyzékbe. Ez a jegyzék még a Bécsben, 1971-ben aláírt egyezmény része. A jegyzéki besorolást minden, az egyezményt aláíró állam köteles átvenni, míg a további saját szabályozást a tagállamok maguk alakíthatják.A szóban forgó hat vegyület közül öt anyag a kannabinoidok csoportjába tartozó, a kannabiszhoz hasonló tudatmódosító hatással rendelkezik, az egyik anyag pedig amfetaminszármazék. A hat vegyületből hármat a magyar kockázatelemzés is veszélyes, pszichotrop anyagnak minősített, amely a kábítószerekkel esik egy kategóriába, ezért már szerepelnek az úgynevezett magyar P1-es jegyzéken. A szóban forgó ENSZ-határozatok nemzetközi megállapodások, így elengedhetetlen, hogy az Országgyűlés annak kötelező hatályát elismerje, és a határozatok szövegét kihirdesse. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a T/2932. számú törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Mint ahogy korábban már szó volt róla, a kábítószerek és pszichotrop anyagok szabályozása három egyezményen alapul. Most az 1971. február 21. napján Bécsben aláírt, pszichotrop anyagokról szóló egyezmény módosításáról van szó. Eme egyezmény jegyzékei a nemzetközi szabályozást takarják, amit az aláíró államoknak kötelességük átvenni, míg a hazai szabályozást célzó jegyzékeket az aláíró tagállamok maguk alakítják. Hangsúlyozandó, hogy a hazai szabályozás oly módon eltérhet a nemzetközitől, hogy szigorúbb szabályozást tesz lehetővé. Ezt a hazai szabályozást a 2012. évi 66. kormányrendelet rendezi, amelynek P1-P4. jegyzékei a pszichotropegyezmény szerint aktualizált 1-4. lista alapján készülnek el. Az ENSZ Kábítószerügyi Bizottsága 2018. március 14-én megtartotta a 64. ülésszakát, amelyen határozatot hozott arról, hogy hat új anyagot fel kíván venni ebbe a jegyzékbe. Az előttünk fekvő törvényjavaslat azt a célt szolgálja, hogy a Kábítószerügyi Bizottság határozatát átültesse a magyar jogrendbe, ami összhangban áll a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos törvénnyel. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák az egyezmény módosításának kihirdetését. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Ez az a napirendi pont, amiről szerintem érdemes beszélgetnünk, és azt gondolom, hogy előrelépést kell tennünk, hiszen ez inkább érinti a magyarországi szegregátumban lakó, sőt most már nem is csak azt mondom, hogy szegregátumban lakó embereket, hanem már a jobb körülmények között élő embereket is. Szűk környezetemben, Tapolcán is napi szinten találkozunk azokkal a fiatal emberekkel, akik a szer elfogyasztása után zombi módjára közlekednek a közterületeinken, és akár a hatóság, akár az egészségügyi rendszer nem tud olyan hathatósan fellépni vagy megelőzni ezeket az eseteket, amelyek sokszor még egyszer mondom, sokszor Zacher Gábor szerint is halállal végződnek. Ezek a kannabinoid-származékok, amelyek hasonlítanak a kannabisz hatására, de százszor vagy még többször erősebbek, hiszen nem tudjuk az oldásukat, az összetételüket, és lekövetni sem tudjuk őket, az egyiktől olyan tudatállapotba kerülnek, hiszen ezek pszichoaktív szerek, hogy ölnek a fogyasztóik, a másik fajtától, aminek szintén nem tudjuk teljes mértékig letisztázni az összetételüket és a hatásmechanizmusukat, az pedig öl. Ezek az emberek általában a sürgősségi osztályok vendégszeretetét élvezik, és nagyon sok esetben meg kell jegyeznünk, hogy sajnos halált vagy súlyos egészségkárosodást okoz ezeknek a szereknek az elfogyasztása. Ha azt nézzük, hogy amit a piac kínál, ezt mennyiért kínálja, akkor nagyon egyszerűen beazonosíthatjuk azokat az embereket, akik ezeket fogyasztják, hiszen egy ilyen cigaretta kereskedelmi ára körülbelül 300-500 forint körül van. Egy ilyen cigaretta elfogyasztása után olyan tudatállapotba kerül, hogy akár meg is halhat. Ha megnézzük azoknak a szereknek a listáját, amelyek az évek során most már tiltólistára kerültek, ez több mint 10 oldalas, és a vegyészek megint csak jóval előttünk járnak, ugyanúgy, mint az ez előtt tárgyalt törvényjavaslat során. 2018. március 14-én volt ez az ülés, és még egyszer mondom: október 31-ét írunk, eltelt fél év, azóta a vegyészek ha nem is 38-, de legalább 24-fajta új szert próbáltak ki és találtak fel. Az összetételét, a kémiai összetételét megváltoztatták, és már a hatóságok sajnos ismét csak tehetetlenek, ugyanúgy fogyaszthatják ezt a fiatalok. És szerintem ez a XXI. század egyik legnagyobb tragédiája, hogy a mai fiatalok ezeket a nem akarok ronda szót használni, inkább megpróbálom finoman kifejezni magam a szemeteket szívják, és ezektől az agybutító szerektől kerülnek olyan zombiállapotba, ami kezelhetetlen, és ez egy nemzet tragédiája. De ha azt kell nézni, hogy melyik rendszert sújtják a legjobban, és melyik rendszer az, amely a legjobban kiszolgáltatott és legleterheltebb, ami az ő kezelésüket kell hogy biztosítsa, azt kell hogy mondjam, ez az egészségügyi rendszer, és azon belül a sürgősségi ellátás; ami, ha önök is magukba néznek mélyen a szívükbe, és a lelkiismeretükre hallgatnak, önök is azt mondják, hogy az nem éppen százszázalékosan működik. [[15.50]] Hiszen hogyha az elmúlt hetek, hónapok történéseit megfigyeljük, azért nagyon sok sürgősségi osztályon akadoznak az ellátási feladatok, és ez mind-mind az egészségügyi rendszert terheli, minden, ok-okozati összefüggés van a kábítószer, a pszichoaktív szerek fogyasztása és az egészségügyi rendszer leterheltsége mellett. Hiszen ha azt nézzük, hogy ezek a fiatalok, és azt kell hogy mondjam, sajnos most már Tapolcán, a város legszebb pontján, a tóparton fényes nappal fogyasztják iskolaidőben ezeket a szereket, úgy, hogy a környéken van egy iskola, templom, és oda hívják a rendőröket rájuk, s az odaérkező turisták egyből visszafordulnak erről a környékről. És még egyszer mondom, ez nemcsak Tapolca, de Magyarország egyik legnagyobb és legégetőbb problémája, amelyet csak úgy lehet egy össztársadalmi összefogással megakadályozni, hogy azoknak a szakembereknek a bevonásával vagy a pártok úgymond egy asztalhoz leültetésével egy olyan kábítószer-stratégiát próbáljunk letenni az emberek elé, amely végre működik. Mert lehet, hogy jó volt a prevenció, a megelőzés, a felvilágosítás, de ez nem mindenhol működött. Még egyszer mondom, többször több szakember kérte azt, hogy ebbe a rendszerbe, ebbe az alrendszerbe vigyük be azokat a forrásokat, amelyekből olyan felszereléseket, gépeket tudnak vásárolni azok a szakemberek, akik ezzel foglalkoznak, hogy minél előbb ki tudják szűrni ezeket a gyilkos szereket, minél előbb tiltólistára lehessen tenni. És még egyszer mondom, miniszteri rendeleti szinten kell szabályozni, hogy ne a parlament törvényalkotása próbálja ezt szabályozni, hiszen ellenvéleményt nem tudunk megformálni, mert mindenki egyetért vele, szerintem a Házban nincs olyan képviselő, aki azt mondaná, hogy ezt a szert ne tegyük tiltólistára. És van még egy, amin el lehet gondolkodni. Az ausztrálok már több éve felfedezték azt, hiszen ők is küszködtek ezzel a problémával, akár a morfin-, fentanil- vagy egyéb származék, vagy mondjuk, a kannabinoid-származékok tekintetében, hogy ők egy listát csináltak, egyetlenegy listát, arra a listára az került fel, amit szabad, ami ezen a listán nem volt fenn, az tehát tiltott. Nem tudom, államtitkár úr, hogy egy ilyen szabályozáson gondolkodik-e az egészségügyi kormányzat, hiszen ez észszerű és egyszerű lenne, hiszen ami a listán fenn van, azt lehet, ami a listán nincs fenn, azt nem, és így nem kell féléveket várni arra, hogy szerintem újabb száz meg kétszáz áldozat legyen itt Magyarországon. Még egyszer mondom, azok között a legtöbb az ilyen eset, akik a nemzet jövőjét próbálják építeni, és ez a fiatalság. Köszönöm, hogy meghallgattak. Támogatjuk a törvényjavaslatot. [[Szórványos taps.]]
Nagyon szépen köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka következik. Tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az ENSZ kábítószer-bizottsága hozott egy határozatot, a 61/7-12. számú határozatot, amivel hat újabb vegyület kerül föl ezekbe a jegyzékekbe, s itt a mostani, előttünk fekvő törvényjavaslat a magyar jogrendbe történő átültetését célozza meg. Azt gondolom, a cél mindenki számára támogatható.Azt szeretném még kiemelni, hogy nem egyenlők a büntetési tételek az Európai Unióban. Csak Magyarországon és Lengyelországban tiltott az új pszichoaktív anyagok birtoklása, és ebből is következik, hogy a birtoklás szempontjából az Európai Unióban a legszigorúbb szabályozás van érvényben Magyarországon. Éppen ezért látszik a statisztikákban is, hogy a 2014-ig folyamatosan növekvő kábítószer-bűncselekmények 2014 óta egy stagnáló képet mutatnak. Én azt gondolom, hogy a kormány célja egyértelmű, hogy megvédje a fiatalokat az egyik legnagyobb rájuk leselkedő veszélytől, és ebben kell együttműködnünk kormánypártiaknak, ellenzékieknek, és támogatnunk a kormányt ezekben a tevékenységeiben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Támogatjuk a javaslatot. [[Szórványos taps.]]
Nagyon szépen köszönöm. Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP vezérszónoka!
Az MSZP frakciója támogatja a javaslatot. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Felszólaló képviselőként kért lehetőséget Farkas Gergely képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Előre elnézést, hogy ennél a technikai javaslatnál nemcsak 10 percet kell rászánniuk, hanem plusz 5 percet is, de úgy gondolom, hogy van annyira fontos ez a téma, a magyarországi kábítószerhelyzet, hogy azért kicsit beszélgessünk erről a jelenlegi helyzetről, már csak azért is, mert nagyon ritkán van erre lehetőségünk az Országgyűlés színe előtt, sőt akár az illetékes bizottságban is ritkán van erre lehetőség. Mindezt önmagában is kevésnek érzem, amikor mi tudunk erről beszélni, ahhoz képest pedig végképp, amilyen súlyos a helyzet, és amilyen romló tendenciát mutat nemcsak véleményünk szerint, hanem a szakemberek szerint, mindazok szerint, akik látják ennek a területnek a problémáit, a folyamatokat, amik itt az elmúlt években világossá váltak mindannyiunk számára.Érdemes talán visszatekinteni arra, hogy 2013-ban megalkotta az Országgyűlés a nemzeti drogstratégiát, amely 2020-ra a teljes drogmentes Magyarország vágyálmát vetítette ki, amelyet lehet támogatni, merjünk nagyot álmodni, tartja a mondás, tekinthetünk erre így is, hogy egy nagyot álmodott a kormány vagy az Országgyűlés, de azt kell látnunk, hogy nemhogy ez irányba indultunk volna az elmúlt években, hanem számos tekintetben még rosszabb a helyzet, és visszafelé indult el a magyarországi kábítószerhelyzet, és ebben bizony a kormány is számos olyan lépést tett, amelynek okán kialakulhatott ez a helyzet. Önmagában is világszinten hatalmas probléma a dizájnerdrogok terjedése, és ez tényleg egy olyan verseny, amelyben nehéz felvenni a versenyt az előállítókkal, azokkal a vegyészekkel, akik akár hetente, néhány hetente újabb és újabb szerekkel állnak elő és terjesztik a piacon, világszinten. Pont ezért nagyon fontos lenne a prevencióra helyezni a hangsúlyt, és ennek ellenére, hogy mennyire fontos lenne a prevenció, ahogy azt Rig Lajos képviselőtársam is megemlítette, nemhogy ilyen téren előrelépések történtek volna az elmúlt években, hanem sok esetben még kevesebb forrást fordított erre a kormány, a költségvetésben lévő előirányzatok csökkentek az elmúlt években. Ennek köszönhetően vagy részben akár ennek köszönhetően is olyan jelek mutatkoznak meg, hogy egyre alacsonyabb az átlagéletkora azoknak a fiataloknak, akik kipróbálják ezeket a szereket, akár dizájnerdrogokról beszélünk, akár a hagyományos kábítószerekről van szó. Bizony az is előfordul, nem ritka eset, hogy nemcsak hogy kipróbálják a fiatalok, egyre fiatalabbak ezeket a szereket, hanem sok esetben akár tíz év körüli kisgyerekeket használnak futárként a drogfutárok, pont azért, mert úgy gondolják, hogy gyerekeket kevésbé állít meg egy rendőr, kevésbé fogja őket ellenőrizni, és bizony egy ilyen tendencia és ilyen konkrét esetek is megmutatkoztak már akár itt Magyarországon, akár világszinten. Ez azért összefüggésben van, úgy gondolom, a prevencióval, amire sajnos egyre kevesebbet fordít a kormány. Az is egy probléma, hogy a dizájnerdrogok miatt, ahogy említettem, egyre több fiatal kerül ezekkel kapcsolatba, ezáltal az addiktológiai szakrendelés is egyre inkább olyan lenne, amit igénybe kellene hogy vegyenek vagy igénybe tudjanak venni ezek a fiatalok. Ehhez képest nemhogy ennek a területnek a fejlesztését láthatnánk, hanem inkább a visszafejlődését, és az ország számos területén nem elérhetőek ezek az ellátást biztosító területek, ami szintén egy óriási probléma. Óriási probléma, és ehhez képest mondom még egyszer azt, hogy nem látjuk azt, hogy a kormány megfelelő módon kezelné ezt a problémát, érzékelné ennek a súlyát, és ennek megfelelően akár költségvetési összegekkel, támogatásokkal, akár szakemberek megfelelő fejlesztésével, az ellátórendszer, az addiktológiai ellátórendszer fejlesztésével mind-mind olyan lépéseket tenne, amivel tudja korlátozni azt, hogy ez a probléma egyre inkább terebélyesedjen, merthogy mondom még egyszer, ezt látjuk, és a statisztikai adatok is ezt igazolják vissza. Engedjék meg, hogy befejezésül egy idézetet is mondjak, a kábítószerügy területén dolgozó szervezetek és szakemberek véleményét idézném: hiába minden erőfeszítés a szabályozás erősítésére, a kábítószereket tartalmazó listák késnek, az eljárások hosszúak erről beszéltünk itt mi is Rig Lajos képviselőtársammal , a kínálatcsökkentéssel kapcsolatos erőfeszítések sikertelenek, mivel a szerek elérhetősége nem csökken, egymás után kerülnek piacra az új szerek, és most már a régiek is visszatértek. A piac átláthatatlanabb lett, úgy tűnik, hogy a kínálatcsökkentés vonatkozásában az előállítás adta lehetőségek, a kínálat mennyisége egy-egy szer kapcsán inkább meghatározzák a piac működését, semmint a kínálatcsökkentés, a jogi szabályozás és a bűnüldözés a szakemberek által gyengének ítélt próbálkozások csak. Úgyhogy én arra biztatom államtitkár úron keresztül a kormányt és a jelen lévő kevés kormánypárti képviselőt, hogy érzékeljék ennek a problémának a súlyosságát, és tegyenek hathatós lépéseket annak érdekében, hogy itt a fiatalok megóvása érdekében, a jövő nemzedék megóvása érdekében akár a költségvetési számokat sikerüljön feljebb tornászni, akár szakemberek kiképzése kapcsán, akár pedig a már problémás fiatalok kezelése kapcsán előrelépés történjen. [[16.00]] Ha ez nem fog megtörténni, hanem az a tendencia fog folytatódni, amit itt az elmúlt években láthattunk, az nagyon-nagyon komoly problémákhoz vezethet. Ne várjuk meg ezt a komoly problémát! Köszönöm szépen a figyelmet.
Én is köszönöm. Rig Lajos képviselő úr, két percben.
Köszönöm szépen. Igyekszem betartani a két percet, nem is fogom túlhaladni, de azt gondolom, hogy tényleg beszélni kell erről, hiszen egy gyilkos szer az, amiről beszélünk. Zacher Gábor elmondta, hogy ez azért kannabinoid szer, mivel nem marihuánaszármazék, hanem ennek csak egy kristályos formája. Ezt a kristályt pár ezer forintért az interneten keresztül megrendelik, és a legnagyobb díler kiszállító cég, a Magyar Posta ezt házhoz viszi a fiataloknak. Ők feloldják ezt egy hígító folyadékban, és dohánylevélre permetezik rá. Ez azért is veszélyes, mert az abban feloldott anyagnak a mennyiségét, a hatástartalmát, a hatásmennyiségét ők nem fogják tudni kititrálni, hogy mekkora adagot is szívnak el.Ezért mondom azt, hogy az egyik öl, a másiktól pedig ölsz. Ezért is olyan veszélyes, és ezért gondoltam azt, hogy a hathatósabb fellépés érdekében az egészségügyi alrendszer azon típusába szükséges beadni azokat a költségvetési forrásokat, amelyekből olyan eszközöket tudnak vásárolni, ami felgyorsítja magát azt a folyamatot, hogy beazonosítsák ezeket a gyilkos szereket. Hiszen ön is tudja, államtitkár úr, hogy szinte heti szinten tudnak a vegyészek olyan alformákat előállítani, amely nincs még itt sem papírformában, de még gondolati szinten sem. Ezért még egyszer mondom: ez egy olyan circulus vitiosus, amelyet én, de azt gondolom, hogy itt a teremben ülők közül senki sem tud felfogni, hogy mikor tudjuk magunkat utolérni. Még egyszer mondom: nem elég a törvényi szabályozás, négy lába van ennek a rendszernek. Az egyik a szülői kommunikáció, hogy kommunikáljon az ő gyerekével, hiszen mindenki tudja azt, amikor hazaér a gyerek, és megkérdezzük, hogy mi volt az iskolában, semmi, és ezzel letudtuk a kötelező kérdésünket, ő a kötelező válaszát, majd bevonul a szobába. Ez már egy lépés sajnos a drog, a kábítószer és a pszichoaktív szerek felé. A bűnüldözés, az egészségügyi rendszer és a pénz. Hogyha ez a négy mindegyik megvan, és ebből a legfontosabb a szülői kommunikáció, akkor azt gondolom, hogy hathatós előrelépést fogunk tudni tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom.Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e reflektálni. [[Fülöp Attila: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására november 5-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra nem jelentkezett senki. A mai munkánkat befejeztük. Mindenkinek további jó napot, a hétvégén halottaink emlékére is mindenkinek békés emlékezést családja, szerettei körében. Viszontlátásra!