Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстраціїі. Увімкніть систему "Рада". [[16:00:28]] Зареєструвалися в сесійній залі картками і безпосередньо 422 народних депутати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності. [[Шум у залі]] Так, а що ви з процедури? Ну, ладно, перший заступник голови Комітету з питань Регламенту, будь ласка, Сергій Сас.
Дякую, Володимир Михайлович. Сергій Сас, "БЮТ – "Батьківщина". Володимире Михайловичу, я саме хотів до вас звернутися, мабуть, ви забули, зранку запоралися, забули трохи, але я нагадаю, що є пункт другий частини першої статті 27. А я от перевірив, що частина депутатів, що частина депутатів відсутні з поважних причин на засіданні, хтось хворіє, хтось – у відрядженні. Я прошу вас оголосити цей список відсутніх, щоб ми розуміли, хто в залі є, а кого немає. Дякую за увагу.
Я попрошу, подайте мені список, я тоді оголошу з цього приводу. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності, [[реєстраційний номер 10006]] Доповідач – Олексій Плотніков, будь ласка, Олексій Віталійович.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності [[реєстраційний номер 10006]] був прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 13 березня 2012 року. Даний законопроект спрямований на виконання Закону України "Про здійснення державних закупівель", його положеннями пропонується на законодавчому рівні визначити відмінний від загальноприйнятого порядок здійснення закупівлі за державні кошти для замовників, які провадять господарську діяльність в окремих сферах. Таких, як забезпечення виробництва, транспортування та постачання теплової енергії, електричної енергії, питної води, забезпечення функціонування централізованого водовідведення тощо. У комітет надійшло 48 поправок від народних депутатів. Із них 25 комітет пропонує відхилити, інші ж врахувати повністю або частково. Даний проект закону узгоджено із Законом України номер 4648 від 12 квітня 2012 року "Про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо природного і портового газу]]. До цього законопроекту також надійшли зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України, але в принципі вони носять загальний характер і не впливають відчутно на характер цього законопроекту. Таким чином Комітет Верховної Ради України з економічної політики пропонує прийняти законопроект номер 10006 у другому читанні і в цілому як закон. Якщо є якісь зауваження по поправках, я готовий розповісти, що саме відбувалося, які саме поправки у нас були враховані, які ні.
Йдемо по поправках, так? Поправка 1, Юрій Кармазін. Мікрофон, будь ласка. Не наполягає Юрій Анатолійович? Так, далі йдемо, Дубіль? Ні. Глущенко, мікрофон, будь ласка. 13 поправка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Я прошу 13 поправку и последующие мои отклоненные комитетом поправки снять с обсуждения. Спасибо.
Добре. Палиця? Ні. Так, Горіна? Не наполягає. Так, все. Шановні народні депутати! Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської дільності" [[реєстраційний номер 10006]]. Прошу голосувати. [[16:06:01]] За-260 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Комітет зпитань промислової і регуляторної політики та підприємництва звернувся з листом, в якому пропонує перенести розгляд проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" нова редакція. Мотивація: Закон потребує узгодження між авторами поправок, я маю на увазі проект Закону. Немає заперечень? Ніхто не наполягає? Ні. Відкладаємо розгляд цього проекту Закону. Оголошується до розгляду проект Закону про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії програмної продукції. Давимука Степан Антонович , будь ласка. Степан Антонович – заступник голови Комітету з питань науки і освіти.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, 14 грудня минулого року у Верховній Раді проведено парламентські слухання на тему: "Створення в Україні сприятливих умов для розвитку індустрії програмного забезпечення". Саме за підтримкою цих слухань відповідної постанови Верховної Ради України велась підготовка цього законопроекту. В першому читанні законопроект був прийнятий у грудні минулого року. До другого читання надійшло 32 пропозиції від народних депутатів. 18 пропозицій враховано, 14 відхилено. Більшість пропозицій перегукуються, однак є певні розбіжності, які внесені в таблицю в такому ж вигляді були подані народними депутатами. Враховуючи пов’язаність даного законопроекту зі законопроектом № 9744 та необхідність узгодження формулювань, комітет двічі приймав рішення щодо його прийняття. Необхідно було вносити додаткові зміни. Як наслідок, назву законопроекту про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку України в країні індустрії програмної продукції замінено на про державну підтримку розвитку індустрії програмного забезпечення. На думку комітету, ця назва більше відповідає суті заходів, що пропонується з боку держави. Суттєво скорочено сам проект закону, прибрано повністю деклараційні положення. Згідно з пропозиціями внесеними народними депутатами, вилучено цілий ряд норм законопроекту. У запропонованій до другого читання редакції проект складається з шести статей. Законом пропонується застосувати особливості оподаткування суб’єктів господарювання індустрії програмної продукції, які визначаються у законопроекті 9744, що буде розглядатися наступним. Це зміни у Податковому кодексі України, на які є посилання цього законопроекту. І останнє. Є пропозиція збільшити термін дії нової формули сплати єдиного соціального внеску з 5 до 10 років. А саме, викласти цю пропозицію в наступній редакції. Перед словами "єдиний внесок для найманих працівників, суб’єктів" вставити слова "тимчасово в період з 1 січня 2013 по 31 грудня 2022 років". Як це відповідає наступному проекту. Комітет пропонує прийняти запропонований законопроект у другому читанні як закон. Прошу підтримати рішення комітету з урахуванням відповідних змін.
Дякую. Шановні колеги! Внесено уточнення до назви проекту закону. Комітет врахував. Нам потрібно поставити на голосування для затвердження назви проекту закону. Прошу уваги. Ставиться на голосування поправка номер 1 про назву закону. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:10:51]] За-233 Рішення прийнято. Поправка 5. Євген Царьков, наполягаєте на ній? Наполягає? Мікрофон будь ласка.
Да, я попрошу поставить её на голосование.
Ставиться на голосування 5 поправка. [[16:11:32]] За-222 Поправка не підтримана. Поправка 10. Царьков, наполягаєте на ній? Ні? Ні. 14-а? Ні. Юрій Кармазін, 7 поправка. Мікрофон.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, 7-а вона раніше поправка іде по рахунку, так? Я пропоную статті 1-7 об’єднати у розділ І, назву якого викласти у такій редакції "Основні положення проведення економічного експерименту". Цю зміну вношу виключно з метою дотримання вимог законодавчої техніки щодо викладення нормативного матеріалу. Прошу підтримати. І хочу сказати, шановний вам Володимире Михайловичу, що зараз збудження у суспільстві наростає, тривога у суспільстві наростає в зв’язку з можливими наслідками ухвалення непродуманих законодавчих актів. І нагадую вам, що Президент Віктор Янукович казав, що буде вносити законопроекти, які не збурюють суспільство, і накладе мораторій на ті законопроекти, які збурюють суспільство. Те, що зараз стоять народні депутати тут зліва і справа від вас у президії, воно збу.
Ставиться на голосування поправка 7. Прошу визначатися. [[16:13:25]] За-22 Поправка не підтримана. Шевчук, поправка. Ні,Юрій Кармазін 29 поправка.
Юрій Кармазін. У поправці 29 я пропоную записати. Почекайте, 29-у, а ви ж 24-у. Володимире Михайловичу, у вас там щось може неправильно є. Подивіться 24 поправка, будь ласка. Бачите, да, можна доповідати 24-у, Володимире Михайловичу?
Да, будь ласка, 24 поправка. 24-у, будь ласка. Я її просто проскочив.
Юрій Кармазін. 24 поправка стосується того, що я пропоную в статті 6-й законопроекту викласти в такій редакції. "Умови забезпечення гласності та відкритості проведення економічного експерименту. Економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії програмної продукції здійснюється на принципах гласності та відкритості. Центральний орган виконавчої влади з питань науки інновацій та інформатизації України щорічно подає звіт до Кабінету Міністрів України та до Верховної Ради України щодо ходу здійснення економічного експерименту про проміжні та кінцеві результати його здійснення, визначення перспектив продовження економічного експерименту про мету економічного експерименту, хід його здійснення, а також про проміжні та кінцеві результати економічного експерименту центральний орган виконавчої влади з питань науки, інновацій та інформатизації України щоквартально розміщує інформацію про це на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет". Це для того я вношу такі зміни, щоб чітко визначити порядок звітності щодо проведення економічного експерименту.
Ставиться на голосування 24 поправка.
Прошу підтримати! [[16:15:47]] За-28 Поправку не прийнято. Поправка 29, Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я щиро дякую, всім, хто за гласність і прошу, щоб ми більшим числом голосів голосували. Опозиції зараз треба об’єднуватись. Бо загрози у нас об’єднані. Через це я пропоную в наступній поправці записати.
Це назву статті 8 викласти в такій редакції. "Розділ ІІ "Прикінцеві та перехідні."
Назву статті 8 викласти в редакції. І даю редакцію, яку вони тут не записали, через мені приходиться, шановний Володимир Михайлович, шукати інші записи. Така назва: "Розділ ІІ "Прикінцеві та Перехідні положення". Це для того вношу, щоб відповідно до частини восьмої статті 90 Регламенту Верховної Ради, якщо для реалізації положень поданого законопроекту після його прийняття необхідні зміни до інших законів, такі зміни.
Так. Ставиться на голосування 29 поправка. [[16:17:19]] За-23 Рішення не прийнято. Олег Шевчук, 307 поправка. [[Шум у залі]] А що трапилося? Що трапилося? Шановні колеги, заспокойтеся. Я прошу вас заспокоїтися. Так, Шановні колеги, 307 поправка. Поправка 307-а. Олег Шевчук наполягає на ній? Ні. Тоді всі поправки розглянуті. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про економічний експеримент (щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні програмної продукції). [[Шум у залі]] Реєстраційний номер 8267. Прошу голосувати. [[16:18:40]] За-245 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо спеціального режиму оподаткування суб’єктів індустрії програмної продукції [[реєстраційний номер 9744]]. Доповідач – Віталій Хомутиннік. Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановні колеги, шановні народні депутати! Законопроект підготовлений до другого читання, відпрацьований робочою групою, погоджений з Кабінетом Міністрів. І якщо стисло, то всі пропозиції були враховані. Він іде додаток до попереднього законопроекту. Тому що, якщо ми прийняли в цілому попередній законопроект, то нам треба зробити пільги в Податковому законодавстві. Тому законопроект підготовлений. Ті поправки, які отримали погодження з комітетом, вони враховані. Загалом було 69 пропозицій, 29 – враховано, 11 – враховано редакційно чи частково. Просимо проголосувати, підтримати в другому читанні та в цілому даний законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, по поправках. 5 поправка. Наполягає автор? Ні. 7-а? Ні. 11-а. Автор наполягає? Шановні народні депутати, оскільки ніхто не наполягає на своїх поправках, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону [[реєстраційний номер 9744]] про внесення змін до Податкового кодексу України щодо спеціального режиму оподаткування суб’єктів індустрії програмної продукції [[реєстраційний номер 9744]]. Прошу голосувати. [[16:21:28]] За-262 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про інститути спільного інвестування (пайові та корпоративні інвестиційні фонди)" (щодо захисту майнових інтересів учасників строкових ІСІ) (реєстраційний номер 10087). [[Шум у залі.]] Доповідач – Ігор Прасолов. Мікрофон, будь ласка. Ігор Прасолов.
Шановний Голово! Шановні колеги! Усього до другого читання надійшло 8 поправок: 4 – враховано повністю, одна врахована редакційно, дві враховані з редакційними уточненнями, одну поправку ми були вимушені відхилити. Також нами був вивчений висновок Головне юридичне управління. На жаль, повинен сказати, що ми не можемо поділити думку наших шановних юристів, оскільки саме законом згідно з цим проектом встановлено принцип та гарантію права учасників ІСІ продовжувати його діяльність. А порядок лише деталізує процедуру прийняття відповідного рішення згідно з законом. Разом з тим, на нашу думку, слід погодитись з зауваженням Юридичного управління щодо потреби редакційного уточнення. Таким чином, для стенограми, прошу вас, шановні колеги, врахувати єдине уточнення щодо доповнення другого речення абзацу шостого проекту словами "на день реєстрації цього ІСІ". Це уточнення пов’язано з чіткою датою, на яку був встановлений строк діяльності ІСІ. Виходячи з зазначеного, прошу вас, шановні колеги, підтримувати цей законопроект з урахуванням редакційного уточнення у другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! З восьми поправок сім враховано поправок. Сім поправок враховані, одна не врахована. Доповідач пропонує при прийнятті остаточно законопроекту врахувати редакційну поправку, про яку він сказав. З урахуванням цього ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту закону реєстраційний номер 10087. Прошу голосувати. [[16:24:19]] За-255 Закон прийнято. Дякую. [[Шум у залі]] Не кричіть! Перерву у таких умовах ніхто не робить. Не кричіть, я прошу вас, спокійно давайте сядемо, буде вам перерва. Чого ви кричите? Шановні народні депутати, нам треба розглянути постанови. Шановні колеги, у таких умовах перерви не робляться, сядьте, тоді буде перерва. Я прошу вас, давайте. Всі сядьте, я ж кажу, всі сядьте, тоді буде перерва. Я прошу всіх, сядьте. Я прошу вас, давайте без нахабності, я до вас з повагою. Шановні колеги, прошу всіх, заспокойтеся, тоді буде перерва. Я прошу всіх заспокоїтись. Шановні народні депутати, прошу, заспокойтесь. Шановні колеги, давайте не порушувати. Я прошу вас, давайте всі, я прошу всіх сісти на місце, тоді я оголошу перерву. Я всіх прошу, у вас прошу, і вас всіх прошу. Шановні народні депутати! Я ще раз прошу. Не "давай", ви ж вихована людина, не давай, я просто нормально. Шановні колеги, я прошу вас. Я ще раз хочу. Спокійно, як я буду у такій ситуації оголошувати? Шановні народні депутати, ви вимагаєте перерву на півгодини за Регламентом? Оголошується перерва до 16 годин 55 хвилин. Влаштовує вас? Дякую.
Результати засідання Погоджувальної ради, обговорили ситуацію, пов’язана із нашим. активізацією політичною. Є такі декілька варіантів, ну, по-перше, коли дійде черга до розгляду пакету цих законопроектів, які складаються із п’яти, тоді поставити на голосування пропозицію про відтермінування розгляду цих документів. [[Шум у залі]] Ну, одну хвилинку. Ну, я. зараз вам керівники фракцій ще скажуть, я інформую те, що, про що ми говорили. Друга пропозиція, після там розгляду цих законопроектів, якщо не буде підтримки жодного з них, направити до комітету з дорученням там один якийсь законопроект. Третя пропозиція була, вивчити питання щодо можливого проведення. щодо можливого проведення референдуму з цього приводу. Хоча. [[Шум у залі]] Ну, одну хвилинку, ну ви послухайте. Хоча для всіх очевидно було я сказав, що нам треба бути тільки розуміти одне, як розпорядитися результатами референдуму, бо можна буде по кожній області порахувати і сумарно по Україні буде ситуація відома. Керівники фракцій сказали, що їм потрібно певний час, що вони зараз проведуть такі робочі наради із своїми колегами і коли вони будуть готові, виголосять заяву про свою позицію. А зараз будуть розглядатися питання, які на порядку денному, зокрема про призначення позачергових виборів і тим більше, що у нас там є ще чотири, п’ять законопроектів. Отаке прийняли рішення, так що, будь ласка, радьтесь. А я зараз просив би продовжити роботу в частині розгляду питання про призначення позачергових місцевих виборів, щоб потім ми знову не переносили ці вибори, оскільки вже підготовлені, прийняті відповідні рішення. Касянюк Олександр Ростиславович, будь ласка, з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 16 травня розглянув окремі клопотання місцевих рад щодо призначення позачергових виборів. Це 13 сільських на одного селищного голів. У зв’язку із достроковим припинення їх повноважень відповідно до статті 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" підстави дострокового припинення повноважень наступні. За власним бажанням – 13 випадків, у зв’язку зі смертю – 1 випадок. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України призначити ці позачергові вибори на неділю 28 жовтня 2012 року. Проте вчора, 23 травня, комітет, вивчивши це питання, заслухавши позицію запрошеного на засідання члена Центральної виборчої комісії, порадившись з юридичним управлінням, ухвалив рішення переглянути дату проведення позачергових місцевих виборів з метою розведення в часі виборчих процесів з парламентських виборів та позачергових місцевих виборів. При прийнятті рішення комітет керувався наступним. Перше. Насамперед слід визначити, що ОБСЄ, Конгрес регіональних і місцевих влад Ради Європи за наслідками звіту місії спостереження за виборами 26 березня 2006 року рекомендують організувати місцеві вибори окремо від парламентських. Друге. Законом України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" не передбачено, що у разі одночасного проведення місцевих виборів з виборами народних депутатів для їх підготовки та проведення голосування і підрахунку голосів використовуються виборчі дільниці створення для проведення парламентських виборів. Третє. Виборчими законами не передбачено можливість проводити парламентські та місцеві вибори одними дільничними виборчими комісіями. Тобто у разі одночасного проведення парламентських та місцевих виборів буде створюватися два склади дільничних виборчих комісій у визначеному відповідним законом порядку. Четверте. Виборчі процеси з парламентських та місцевих виборів мають організовуватися не залежно один від одного. Голосування має проводитися в різних приміщеннях для голосування. Тому досягти економію бюджетних коштів для їх організації внаслідок одночасного проведення не вдасться. При цьому в окремих населених пунктах можуть виникнути складнощі з підбором приміщення, у якому може проводитися голосування. Отже, комітет вважає за доцільне під час розгляду проектів постанов з реєстраційними номерами від 10487 до 10487-13, у яких передбачено дату проведення, призначення виборів 28 жовтня 2012 року замінити її на 5 серпня 2012 року. Прошу Володимире Михайловичу, поставити ці проекти постанов на голосування за датою 5 серпня 2012 року. Також хочу зазначити, що 17 травня цього року Верховна Рада України вже прийняла 18 постанов за датою 28 жовтня 2012 року, якими призначила такі позачергові вибори. І оскільки ці постанови на сьогодні ще не підписані вами, Володимире Михайловичу, і не набрали чинності, комітет звертається до Верховної Ради України з пропозицією також замінити у вищезазначених постановах реєстраційній номери відповідно проектів постанов від 10369 до 10369-17 дату проведення виборів на 5 серпня 2012 року. Прошу цю пропозицію комітету поставити на голосування.
Я прошу шановного Олександра Ростиславовича, дайте мені, будь ласка, рішення комітету, бо в мене рішення комітету немає. А є рішення комітету про проведення виборів 27, 28 жовтня. Будь ласка, подайте мені, бо ми ж зі слів не можемо приймати рішення. Де ваше рішення? Будь ласка. Вони ще вчора засідали, зараз я побачу, та ні він каже, що вчора провели ще засідання комітету. [[Шум у залі]] Олександр Ростиславович, де рішення комітету? Дайте мені, будь ласка. Ну, ви можете передати мені його? Передайте мені рішення комітету. Так рішення комітету нема, це ваш виступ просто? Будь ласка, секретар комітету Сергій Гордієнко, мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Вчора комітет обговорив дане питання. І в зв’язку з тим, що не стикується законодавство і неможливо провести вибори в один день, про що аргументував доповідач, комітет прийняв рішення, щоб Верховна Рада визначилася із новою датою саме виборів, яку оголосив від імені комітету Касянюк. Чому немає письмового рішення у вас на столі – я думаю, це якісь апаратні нестиковки.
Шановні народні депутати, тоді пропозиція така: я просив би комітет і Головне юридичне управління опрацювати цю пропозицію. Бо якщо ми зараз змінюємо дату, не суміщаємо місцеві дострокові вибори із виборами до Верховної Ради України, так нам потрібно буде тоді повернутися до тих рішень, що ми прийняли і також внести відповідні корективи. Тому пропозиція: відкласти зараз розгляд цього питання, ще раз його доопрацювати. Я даю доручення Головному юридичному управлінню разом із Комітетом з питань державного будівництва внести узгоджені пропозиції. Пропозиція зрозуміла? Заперечень немає? Слава Богу! Оголошується до розгляду проект Постанови про зняття з розгляду деяких законопроектів з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. Олександр Миколайович Бондар, будь ласка.
Плотніков.
Плотніков Олексій. Коротко, будь ласка.
Шановні колеги, 22 грудня 2011 року Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, яким Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" було викладено в новій редакції. До того часу в Комітеті Верховної Ради України з питань економічної політики на стадії опрацювання знаходилось 6 законопроектів з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. Це 0874, 3528, 6281, 6612, 7329, 8620. Враховуючи наведене, Комітет з питань економічної політики на засіданні 21 лютого 2012 року вирішив рекомендувати Верховній Раді України, відповідно до частини другої статті 95, частини другої статті 48 Регламенту Верховної Ради України зняти з розгляду зазначені вище законопроекти як такі, що втратили актуальність внаслідок прийняття Закону України від 22 грудня 2011 року про внесення змін до Закону України про відновлення платоспроможності боржника або визначення його банкрутом. А також визнати такими, що втратили чинність, чотири постанови про прийняття за основу декількох з вище зазначених проектів. Це постанова 440, постанова 2589, постанова 2613 і постанова 2884. Комітет з питань економічної політики просить підтримати наше рішення про відповідне зняття з розгляду низки законопроектів і постанов, які супроводжують ці законопроекти. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду деяких законопроектів з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, [[реєстраційний номер 10101]] Прошу голосувати. [[17:16:19]] За-251 Постанову прийнято. Шановні народні депутати! Відбулися консультації в такому робочому порядку між фракціями і власне у фракціях. І фракція готова зробити заяву від імені фракцій, які брали перерву. Хто буде виступати? В’ячеслав Кириленко? Будь ласка. Мікрофон увімкніть на трибуні.
В’ячеслав Кириленко. Заява від об’єднаної опозиції фракції "Блок Юлії Тимошенко" і НУ-НС. Шановні виборці, шановні колеги! Ми вкрай стурбовані подіями, які сьогодні розвиваються у залі. Тоді, коли жодне соціальне питання в країні не вирішено, коли збільшено пенсійний вік для жінок, коли прожитковий мінімум занижено, коли зарплати мізерні, коли заощадження так і не відновлені до виплати, коли люди не можуть за свої гроші купити все те, що необхідно на базарах і в крамницях, коли мільйони людей без квартир, коли в судах не може бути захищене жодне право, коли в країні буйним квітом розцвіли політичні репресії і є ув’язненими Юлія Тимошенко і Юрій Луценко, коли країна в повній міжнародній ізоляції по всіх зовнішніх фронтах, коли недовіра до влади сягнула критичної межі , коли люди зневірилися і на Сході, і на Заході, саме у цей момент влада, Янукович, парламентська більшість вносять у зал яблуко розбрату у вигляді мовного закону. Для чого? Щоб українці на Сході і на Заході почали сперечатися один з одним, щоб стравити їх лобами, щоб не вирішувати соціальні та економічні питання, а щоб вся країна брала один одного за груди і казала: ти за яку мову – за державну чи за регіональну? Ти як голосував, за те, щоб ввести одну із вісімнадцяти регіональних мов чи ти хочеш, щоб була українська мова і надалі державною? Ми не можемо допустити такого перебігу подій, коли збурення сягне всієї країни. Уже зараз біля парламенту тисячі людей, мільйони людей зараз дивляться телебачення, слухають радіо, мільйони людей не можуть жити спокійно сьогодні у цей день, тому що знають, що ця більшість налаштована на те, щоб знищити українську мову і забрати в українського народу, можливо, останнє, єдине, що у нього лишилося і ще не забране цими олігархами, його душу, його серце – мову українського народу. Тому ми вимагаємо: зняти всі законопроекти на мовну тему сьогодні з розгляду. Ми вимагаємо, щоби це питання не вносилось до залу взагалі, як таке, що збурює суспільство. І ми закликаємо колег зі більшості, які мають державницькі погляди, які є патріотами, а такі є в більшості, ми знаємо про це, і знаємо, який тиск на них здійснюється зараз, нехай ідуть до цього питання з відкритим серцем, нехай не підтримують цю провокацію, яку внесли до зали недруги України. Ми її не пропустимо! Слава Україні!
Шановні народні депутати! [[Шум у залі]] Коли дійдемо до цього питання, я обов’язково поставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду або відкладення розгляду мовних законопроектів. Всіх чи по одному – як ви це забажаєте.
Всі так всі, нема проблеми. А зараз давайте розглянемо закони, до яких Президент України. [[Шум у залі]] Та, ні, ми коли дійдемо, я потім. Давайте не будемо спішити. Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України. Закон України "Про внесення змін до деяких." Що?
Адам Іванович, оголосіть, будь ласка. Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку" з пропозиціями Президента України від 10.04.2012. Є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. Оголосимо, оголосимо, всі є там, як правило. Ну, що ви переживаєте, вже все перевірили. Та ну, що ви розказуєте мені? Підете і особисто персонально і запитаєте. Мені не давайте це доручення. [[17:21:17]] За-249 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Мірошниченко. Співдоповідач – Сергій Сербін. Будь ласка.
Шановні виборці! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою 15 березня 2012 року Закон "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку" [[реєстраційний номер 8474]] не може бути підписаний з таких причин. Даний закон покликаний створити конкурентне середовище на ринку житлово-комунальних послуг. Але слід зауважити, що норми закону не відповідають конституційним засадам захисту права приватної власності, статті 13 і 41 Конституції України, що може призвести до неконтрольованого відчуження від об’єднань співвласників багатоквартирного будинку земельних ділянок, на яких розташовані житлові будинки. Звужують обсяг прав співвласників спільного майна у багатоквартирному будинку, що є порушенням статті 22 Конституції. Не вирішують проблеми щодо створення об’єднань співвласників у новозбудованих будинках. Не удосконалюють процедуру організації діяльності таких об’єднань у будинках старої забудови. Закон містить внутрішні суперечності, що створюють ризики неоднакового застосування норм закону. У зв’язку з цим, шановні колеги, прошу підтримати пропозицію Президента України і відхилити даний закон. Дякую за увагу.
Майборода, будь ласка, від комітету. Мікрофон.
Підготовлену редакцію урядового законопроекту до другого читання, прийнятого за основу 5 липня минулого року, комітет через необхідність узгодження спірних питань з Мінрегіоном та громадськими організаціями, опрацювання зауважень Головного юридичного управління розглядав на своїх засіданнях 6 разів. Остання редакція законопроекту була завізована Головним юридичним управлінням без зауважень. 15 березня цього року законопроект був прийнятий Верховною Радою України в цілому як закон 235 голосами народних депутатів. Президентом України 17 квітня цього року було надано пропозиції до цього закону, які зводяться до вимоги відхилити прийнятий закон як такий, що порушує вимоги декількох статей Конституції України. Головне науково-експертне управління висновком 14 травня цього року підтримує пропозицію Президента України щодо відхилення прийнятого закону. На своєму засіданні 16 травня комітет прийняв рішення погодитись з думкою Президента України. Дякую.
Шановні народні депутати, шановні колеги, Головне науково-експертне управління також пропонує Верховній Раді України підтримати пропозицію Президента України відхилити цей закон. Ставлю на голосування пропозицію про відхилення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку" [[реєстраційний номер 8474]]. Прошу голосувати. [[17:24:56]] За-253 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про присвоєння юридичним особам та об’єктам права власності імен [[псевдонімів]] фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" з пропозиціями Президента України від 14.03.2012 року [[реєстраційний номер 2447]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:25:37]] За-245 Рішення прийнято. Доповідач – представник Президента у Верховній Раді Юрій Мірошниченко, співдоповідач – Степан Давимука.
Шановні виборці, шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою 23 лютого 2012 року Закон "Про присвоєння юридичним особам та об’єктам права власності імен [[псевдонімів]] фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" [[реєстраційний номер 2447]] не може бути підписаний Президентом з наступних причин. Запропоновані норми обмежують конституційні повноваження глави держави щодо здійснення керівництва в сфері національної безпеки та оборони України та протирічать статті 106 Конституції України. Законом пропонується, що Президент як Верховний Головнокомандувач Збройних Сил України присвоює імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, об’єднанням, з’єднанням, військовим частинам, військовим навчальним закладам, установам, організаціям Збройних Сил України. Водночас право присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичний подій, інших утворених, відповідно до закону, військових формувань законом надається державним органам, що здійснюють керівництво відповідними військовими формуваннями. Вважається за необхідне в законі скорегувати повноваження Президента України і, відповідно, порядок внесення главі держави подань з цих питань, передбачивши їх внесення державними органами, що здійснюють керівництво іншими утвореннями, відповідно до закону, військовими формуваннями. Я закликаю залу підтримати пропозицію глави держави з тим, щоб наші закони були якісні і відповідали Конституції України та інтересам наших громадян. Дякую за увагу. Прошу підтримати пропозиції Президента.
Степан Давимука, будь ласка. Немає. Шановні колеги, дві поправки є, які комітет врахував. Треба їх поставити на голосування на підтвердження. Поправка 1-а. Ставлю на голосування поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[17:28:14]] За-253 Рішення прийнято. Ставиться на голосування поправка 2-а на її підтримку. Прошу голосувати. [[17:28:36]] За-259 Поправка 2-а прийнята. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття закону в цілому з урахуванням пропозицій Президента України [[реєстраційний номер 2447]]. Прошу голосувати. [[17:29:06]] За-258 Закон прийнято в новій редакції. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до додатку № 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо бюджетних призначень]] [[реєстраційний номер 10478]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:29:44]] За-255 Рішення прийнято. Доповідач – Адам Мартинюк. Співдоповідач – Валерій Баранов.
Шановні колеги, ми з Катериною Тимофіївною Ващук пропонуємо внести зміни до додатку №7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік". Необхідність внесення таких змін диктується наступним. У додатку №7 за субвенції з Державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій в назві місцевого бюджету адміністративно-територіальної одиниці ми записали виділити певну суму коштів – це 2 мільйони, 4 мільйони гривень для села Іванівки Рожищенського району. Поза всяким сумнівом на кожне село варто було б виділяти певну суму коштів і це було б добре. Але та мета, на яку передбачалося використати ці кошти, не будуть використані тому, що там передбачалося, що за рахунок у тому числі цих коштів буде збудоване церковне приміщення. Звичайно, ніяке Державне казначейство будівництво церковного спорудження за рахунок державних коштів не пропустить. Водночас в цьому Рожищанському районі є нагальна проблема завершити реконструкцію центральної районної лікарні і передусім здійснити перекриття цієї лікарні, що надзвичайно важливо з врахуванням насування осінньої пори. Тому м пропонуємо, щоб у цьому додатку забрати слова " для села Іванівка", тобто для територіальних одиниць Рожищанського району, а вже на місці ці кошти будуть використані, в тому числі і частина коштів на те, що можна буде, допустимо, дорогу відремонтувати в цьому селі Іванівка чи якісь інші потреби, на які можна використовувати державні кошти, вони будуть використані. Тому прошу підтримати цю пропозицію, забрати слова "для села Іванівки", залишити "Ржищанський район". Дякую.
Валерій Баранов, будь ласка. [[Шум у залі]] Є, є. Лук’янов, будь ласка.
Данный законопроект на комітеті не розглядався, але попередньо, ну. не було зауважень стосовно відхилення цього законопроекту. Тому є пропозиція: його підтримати.
Будь ласка, запишіться на обговорення питання. Ігор Плохой, будь ласка. Відмовляється. Катерина Ващцук замість Гривкоського, будь ласка.
Шановні колеги, прохання підтримати даний законопроект. Це, правда, на користь району, на користь того ж села, села Іванівки, тому що інакше кошти просто пропадуть, не будуть використані. В районі є нагальна потреба, Адам Іванович за це сказав, у ремонті районної лікарні, там дах такий, що протікає по всіх щілинах, а треба лікувати людей, район великий. У селі Іванівка треба поремонтувати дорогу, здійснити інші соціальні ремонти. соціальних споруд, все це буде зроблено, якщо кошти дійдуть для району на соціальні потреби, на ремонт соціальних споруд. Я дуже вас прошу, я з цієї області, знаю там ситуацію. Є звернення обласної ради до нас з вами, депутатів районних ради, районних людей, лікарів, людей усіх, громадян. Прошу вас дуже підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про внесення змін до додатку № 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[реєстраційний номер 10478]]. Прошу голосувати. [[17:35:10]] За-240 Закон прийнято. Шановні народні депутати, нам потрібно розглянути, прошу уваги, проект Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України в 2012 році для участі в багатонаціональних військових навчаннях. Реєстраційний номер 10488. Розумію, підвищення політичної температури в залі, я зараз поставлю на сигнальне голосування, щоб побачити, чи є готовність у Верховної Ради зараз розглянути це питання. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[17:36:06]] За-221 Я прошу, шановні колеги, подумати, це сигнальне голосування про готовність, так що не бачу проблеми. Ну, ставлю на голосування про повернення до сигнального голосування. Прошу голосувати. [[17:36:36]] За-239 Є готовність ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою прошу голосувати. [[17:36:54]] За-237 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра оборони Олександр Олійник. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати України! У 2012 році на території України планується провести шість багатонаціональних навчань спільно з підрозділами Збройних сил як і західних партнерів так і держав-сусідів. З країнам СНД ми плануємо відпрацювати спільні дії в рамках українсько-російського навчання "Форватер миру - 2012", українсько-білорусько-російського навчання "Слов’янська співдружність 2012". А також українсько-білоруських і українсько-російських навчань з протиповітряної оборони. Із Західними партнерами планується провести найбільш масштабні навчання "Сі Бриз-2012" і "Репід Трайдент-2012", під час яких наші партнери традиційно спрямовують значні ресурси на забезпечення цих навчань. За рахунок чого будуть придбані паливно-мастильні матеріали для українських кораблів, літаків та бойової техніки. І це є нормальною світовою практикою, оскільки наші партнери отримують можливість здійснювати підготовку на нашій території, що є взаємовигідним. Усі спільні навчання мають виключно миротворчу тематику. Слід зазначити, що багатонаціональні навчання працюватимуть на боєздатність Збройних сил України та національну безпеку держави та є завершальним етапом у підготовці підрозділів Збройних сил України до участі в міжнародних миротворчих операціях. Шановні народні депутати! З урахуванням зазначеного Міністерство оборони просить підтримати проект зазначеного закону України. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Запрошую до співдоповіді голову Комітету з питань національної безпеки й оборони Анатолія Степановича Гриценка. Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Шановні колеги! Цей законопроект вноситься кожного року, і якби не ганебна ситуація з Законом про мови [[мова, язик]], то я впевнений він набрав би майже 400 голосів. Наш комітет розглянув цей законопроект. Традиційно і це їхня принципова позиція, представник Компартії "проти", всі решта. то есть фактично одностайно "за". Ми знаємо, що наша армія має досягати взаємної сумісності для спільних дій із країнами-партнерами для виконання завдань по захисту наших інтересів і стабільності в регіоні і в світі, і без військових навчань обійтися ми не можемо в принципі. тим більше, що це якраз та частина військових навчань, які проводяться на території України. І за даними, які надало Міністерство оборони під час розгляду в комітеті, близько 5 мільйонів гривень виділяється Україною і в сім разів більше нашими партнерами з інших держав. Тобто на фоні злиднів, в яких перебуває українська армія – це серйозний навіть економічний здобуток для військового вишколу і для того, щоб ми хоч якось, крім ритуальних заходів і парадів проводили бойову підготовку і військові навчання. Тому прошу підтримати цей законопроект. І також хотів би сказати. якщо вас цікавить, з точки зору національної безпеки ставлення до Закону про мови. То давайте залишимо людину, яка має бути в центрі уваги в спокої. І не будемо зараз збурювати наше суспільство. Знімемо з розгляду всі законопроекти про мову. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього питання. Василь Хара, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, проблемы нашей армии копились уже 20 лет. И вчерашнее рассмотрение на парламентских слушаниях показало, что у нас достаточно грустная ситуация. То, что предлагает Президент – это одна из возможностей за счет средств, привлеченных извне, самим показать, что есть – не все у нас плохое, конечно. И посмотреть в положительных опыт тех, кто будет принимать участие в учениях на нашей территории. Поэтому я считаю, что мы все должны дружно поддержать данное решение и принять его, и дать возможность нашим войскам принимать участие в учениях европейского уровня. Спасибо.
Гривковський, будь ласка. Відмовляється? Ну, відмовляється. Шановні народні депутати! Розгляд питання завершено. Комітет пропонує схвалити рішення Президента України. Головне науково-експертне управління зробило позитивний висновок щодо цього питання і цього законопроекту. Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про схвалення Рішення Президента України про допуск підрозділів Збройних Сил інших держав на територію України у 2012 році для участі в багатонаціональних військових навчаннях, [[реєстраційний номер 10488]] Прошу голосувати. [[17:42:46]] За-238 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Тепер до теми, з приводу якої у нас підвищена температура в суспільстві і у Верховній Раді України. Я ще раз наголошую і нагадую про пропозиції, які були на Погоджувальній раді. Що першим поставиться на голосування пропозиція про відкладення розгляду проектів законів, які стосуються мовної тематики. Реєстраційні номери: 9059, 9059-1, 9073. Одну хвилиночку. Про відкладення з розгляду. 9714, 9714-1. Є ще один законопроект. Але він не включений до порядку денного, це реєстраційний номер 10514. Якщо ви не погодитесь з тим, щоб відкласти розгляд законопроекту, то потім я поставлю на голосування про включення до порядку денного і розгляду одночасно. Одну хвилинку. Адам Іванович, підніміть і оголосіть зараз. [[Шум у залі]] Зараз оголосять, одну хвилинку. [[Шум у залі]] Ну, прошу. Оголошення. Заспокойтесь.
Шановні колеги. Не кричіть, не кричіть. Шановні колеги, нам подають довідки із Управління охорони здоров’я державними справами і довідки з Апарату, хто знаходиться відповідно до розпоряджень Голови Верховної Ради у відрядженнях або у відпустках. Я зачитаю те, що подано. Але не завжди, ви не один раз переконувалися самі, це відповідає дійсності. Бо є розпорядження Голови про направлення у відрядження, а людина або не поїхала, або вже приїхала. Є людина ніби хвора, а вона є у залі. Тому я називаю прізвища, а ви будете бачити, орієнтуватися. З приводу лікарняних: Белоусова, Трайдук, Ключковський. З приводу відряджень: Шершун, він є; Попеску у відрядженні, але він є; Кириленко Іван Григорович, але він є; Григорович, Царьков, Подгорний, Скубенко, Бородін, Павловський, Шкіль, Зварич, Самойлик Катерина, яка є. У відпустках: Новіков, Скудар, Воропаєв.
Шановні народні депутати, прошу. Шановні колеги, я прошу вас, усіх героїв, які тут викрикують прізвища, персонально піти і запитати, і вам роз’яснять, і у вас питань не буде. Будь ласка, менше кричіть. Шановні народні депутати, я ще раз прошу вашої уваги і прошу голосувати. Ставиться на голосування пропозиція про відкладення розгляду законопроектів на мовну тематику [[реєстраційні номери 9059, 9059-1]]. Це проекти законів, я їх зачитаю. "Про заборону звуження сфери застосування української мови" [[автор – В’ячеслав Кириленко]]. І другий законопроект "Про заборону звуження сфери застосування регіональних мов або мов меншин України" [[автор – Колесніченко Вадим]]. Далі законопроект 9073), автори законопроекту – Ківалов і Колесніченко. І нарешті, законопроекти 9714, 9714-1 це законопроект за авторством Колесніченка і Луцького про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" і законопроект народних депутатів України Самойлик, Курило, Баранов, Махортов*** про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[щодо організації навчально-виховного процесу]]. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду цих законопроектів, прошу голосуйте. [[Шум у залі]] Голосуйте, будь ласка. [[17:47:27]] За-1 Рішення не прийнято, шкода. Шановні народні депутати, тоді нам треба розглянути питання про включення до порядку денного сесії проекту Закону про державну мову України [[реєстраційний номер 10514]], автор Павло Мовчан. Прошу голосувати. [[17:48:02]] За-0 Ну, що ви нічого не голосуєте, шановні колеги? Тоді переходимо до розгляду цих питань за повною процедурою. Пропонується такий Регламент. Для доповідачів – до 10 хвилин, як Регламент передбачає. Відповідь на запитання – до 5 хвилин. Для співдоповіді голові комітету треба дати, мабуть, хвилин 10. І відповіді на запитання – 5 хвилин. Виступи від фракцій і виступи народних депутатів. Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 9059]]. В’ячеслав Кириленко, будь ласка. В’ячеслав Кириленко, мікрофон.
В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну!" Шановні виборці! Шановні колеги! Ми уже оголосили позицію об’єднаних опозиційних сил, що все, що відбувається навколо мовного питання зараз в залі, є заздалегідь спланованою провокацією, яка має на меті відволікти увагу українського народу від соціальних питань, від питань зарплати, житла, освіти, повернення заощаджень, політичних репресій, зовнішньої ізоляції і маси інших питань, які влада вирішити не може, які вона провалила і хоче тепер це все перекрити мовним питанням. Тому ми знімаємо законопроект, який внесений за інших обставин два з половиною роки тому і закликаємо зробити це тих, хто не на словах, а на ділі дбає про спокій в державі і про український народ, а не на нагнітання істерії, збурення в суспільстві, збурення в головах і протистояння, яке неодмінно виникне, якщо сьогодні більшість ухвалить провокаційний Закон про мови від більшості. Ми ще і ще раз говоримо, що питання, які вносяться у мовному законодавстві, не мають жодних, жодного стосунку до злободенних актуальних проблем, які турбують українців на сході і на заході. Ще раз звертаємо увагу більшості, авторів інших законопроектів, що українця на Донбасі і в Галичині, на Чернігівщині і в Криму сьогодні турбує не те, якою буде у них регіональна мова, яка із 18 регіональних мов у них буде регіональною, чи всі 18, а турбує, коли буде підвищено пенсію, коли буде підвищено зарплату, коли буде надано житло, коли можна захистити право в суді, коли можна буде жити по-людськи. Оці питання турбують українців по всій країні. Тому я законопроект свій знімаю, прошу його не розглядати. Закликаю опонентів зробити так само, якщо тільки вони не провокатори заслані сюди з-за кордону і закликаю патріотичних, державницьких депутатів все-таки прийняти рішення вольового характеру ,і не дивлячись на тиск, не підтримати мовні законопроекти, які по суті знищують українську мову, лишають від неї лише тільки назву і не лишають каменя на камені від статусу державної мови як української, оскільки такий підхід є порушенням Конституції, бо лише Конституція може визначати статус мов. І ще 1996 року 10 стаття Конституції і 1989 року Закон про мови всі питання мововжитку в Україні відрегулював. У нас немає жодних мовних переслідувань. У нас ніхто не має мовних преференцій. Український народ говорить тією мовою, якою йому зручно. Мовне питання в Україні вирішено. Закликаємо припинити ось це провокаційне обговорення провокаційних законопроектів, які сьогодні підкинула народу влада.
Шановні колеги, давайте домовимось таким чином: пройдемо по всіх законопроектах, тоді будемо по черзі голосувати. Бо якщо не проголосують, то треба тоді обговорювати буде. Так, право зараз, коли виступить Колесніченко. Ми ж домовились, що зараз автори всі доповідають, потім доповідаєте ви. Шановні колеги, законопроект 9059-1. Вадим Колесніченко, будь ласка.
Спасибо. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые избиратели! Вы слышите шабаш, который устраивают национал-фашисты, которые кроме своей точки зрения не признают другой точки зрения. Это национал-фашисты, которые могут расстрелять человека за то, что он говорит на другом языке, а не на том, который им хочется. Это национал-фашисты, которые готовы расстрелять человека за то, что у него другая национальность. Однако я призываю внимание граждан Украины обратить внимание на то, что наша независимое украинское государство создавали люди всех национальностей, которые имеют разные языки, которые являются для них родными. И эти люди налогами содержат наше украинское государство. При этом я обращаю внимание избирателей Украины на то, что Украина неоднократно заявляла о своих евроустремлениях. Поэтому я бы обратил внимание наших избирателей, а не национал-фашистов, которые, кроме своей точки зрения, ничего не знают, о том, что в Европе вопрос языка давно урегулирован. Это и страны, где имеются от 2 до 4 государственных языков. А там, где нет 2-3 государственных языков, принимаются решения о том, что языки защищаются Хартией региональных языков и языков меньшинств. И это правильно. Потому что сегодня в 21 веке мы строим государство, в котором права человека являются главенствующими. Мы строим государство, где идеология человеческого достоинства и его защиты является главенствующей. Мы имеем опыт 30-х годов прошлого века, когда моноидеология и мононация по сути поставила на колени всю Европу, и только благодаря концентрации воли усилий всего мирового сообщества фашизм был уничтожен. На сегодня мы предлагаем нашему сообществу мирное урегулирование нашего сосуществования в очень непростых условиях. Только глупый и неразумный человек не признает того, что Украина – это многонациональное, полиэтническое государство и где мир очень и очень хрупкий. И мы сегодня должны четко знать и понимать, что по оценкам Института социологии Академии наук Украины за последние 20 лет в Украине в разы выросло взаимная нетерпимость и взаимная ненависть по отношению к русским, евреям, ромам и людям других национальностей в 5, 7, в 15 раз. Люди, которые не понимают того, что страну Украину населяют люди разных национальностей, готовы поставить на край катастрофы украинскую государственность и украинскую независимость. Именно поэтому Партия регионов, разумные люди нашей страны сделали все для того, чтобы подготовить сбалансированный соответствующий европейским стандартам законопроект, который обеспечивает, гарантирует защиту украинского языка как государственного и региональных в местах компактного проживания именно тех людей, которые строят наше независимое украинское государство. Я обращаю внимание на то, что те, кто кричит, они даже не читали законопроектов. Это люди, которые даже не знают о международных обязательствах нашего украинского государства. Я напоминаю, что Украина ратифицировала Хартию о региональных языках, взяла на себя обязательства защищать 13 региональных языков. Мы же в законопроекте о региональных языках пошли навстречу пожеланиям Венецианской комиссии и комиссару ОБСЕ и добавили еще четыре языка для того, что бы мы могли их защищать и обеспечить равное участие в строительстве и управлении нашего государства. Я обращаю внимание на выступление Кнута Воллебека, Верховного комиссара ОБСЕ по правам нацменшин. Он сказал: "Страны обязаны не просто обеспечить развитие регионального языка в местах компактного проживания этих людей, страны должны обеспечить то, чтобы этот региональный язык использовался на территории всего государства". И это делается для того, чтобы обеспечить не ассимиляцию насильственную, которую от нас требуют, а интеграцию людей в сообщество под названием "украинская нация". Я прекрасно понимаю людей, которые кричат. Это те люди, которые боятся остаться без работы. Потому что они ничего другого не умеют и не знают. Более того, они даже не умеют читать на украинском, на государственном языке, потому что, если бы они открыли законопроект и прочитали, они бы удивились о том, что в законопроекту существует статья №6, где говорится о том, что единственным государственным языком в Украине является украинский; они бы удивились, когда бы прочитали статью, где говорится о том, что языком обороны украинский государственный единственный. Эти недолуги выгласы прочитали бы на украинском языке о том, что работа органов государственной власти и местного самоуправления обеспечивается на государственном языке. Ци недолуги выгласы удивились бы, когда бы узнали, что в законопроекте написано черным по белому и на державний мови, что образование в Украине обеспечивается на украинском государственном языке. И только в местах компактного проживания людей, для которых родным языком является другой, негосударственный, государство позволяет использовать и второй язык, "и" подчеркиваю, а не "вместо" украинского государственного. Мы видим с вами паноптикум, спектакль под названием "Боюсь остаться без работы и говорить мне нечего". И вот мы видим этих крикунов, которым нечего сказать на откровенную и горькую правду о том, что Партия регионов обеспечила через принятие этого законопроекта защиту украинского языка, а эти бездельники ничего не сделали за 20 лет для защиты украинского языка, для обеспечения его развития и для того, чтобы люди спокойно в своей стране, не боясь, что их завтра поставят к стенке, будут говорить на своем родном языке. И это деятели, которые имеют совесть говорить о неких правах человека, и это те деятели, которые смеют разговаривать о человеческом достоинстве. Мы прекрасно видим, что для них человеческое достоинство обозначает: либо мы, либо все остальные – предатели, либо все остальные – негодяи, либо все остальные – не являются людьми, которые имеют право на свою точку зрения, на свою свободу и на свое право. Я подчеркиваю, для граждан Украины, вы видите спектакль бездельников. А я призываю народ Украины, мирный и очень толерантный, который уважает друг друга, который прекрасно относится к людям, говорящим на разных языках. Граждане Украины, вы видите уходящие политические трупы, их осенью уже не будет в парламенте и слава Богу. Мы видим икону, да, эта икона призывает этих людей опомниться и перед людьми исповедаться в тех грехах, которые они принесли. Мы снимаем законопроект 9059-1, потому что нами подготовлен замечательный, соответствующий европейским стандартам законопроект об основах государственной языковой политики, который обеспечивает реальную защиту украинского государственного языка от грязных рук, так называемых, патриотов. И этот законопроект обеспечивает мирное сосуществование граждан любых национальностей, любых вероисповеданий, граждан, которые имеют родным языком любой другой, кроме государственного. И это обеспечивает мир и спокойствие в нашем замечательном украинском государстве. Я, безусловно, призываю поддержать законопроект об основах языковой государственной политики как наиболее европейский, наиболее демократический, который обеспечивает защиту прав человека, обеспечивает защиту достоинства каждого гражданина человека, а не только избранных, законопроект, который не просто соответствует европейским стандартам, он соответствует устремлениям всего украинского народа, демократическом устремлению нашего украинского политикума и людей, которые беспокоятся о будущем нашего независимого украинского государства. Поэтому мы снимаем законопроект 9059-1 и призываем голосовать вас за законопроект об основах государственной языковой политике. Большое спасибо за тот спектакль, который нам показали люди, которые не любят украинский народ, которые ненавидят украинский язык, которые ненавидят государственность нашего замечательного украинского государства. Но я уверен, их время уже заканчивается. Их время уже закончилось. И слава Богу, в ближайшее время украинский народ с удовольствие вздохнет и с облегчением сбросит этих тунеядцев со своей спины. Благодарю за внимание.
Шановні народні депутати, автори двох проектів законів [[реєстраційні номери 9059, 9059-1]] висловилися за те, щоб їх зняти з розгляду. Просив би це враховувати в процесі дальшого обговорення. А зараз доповідь щодо законопроекту 9073. Хто буде доповідати – Колесніченко чи Ківалов? Колесніченко, будь ласка. Мікрофон.
Уважаемые граждане Украины, уважаемые жители Украины и уважаемые депутаты, которые имеют возможность слушать о том, что мы говорим. Я говорю о необходимости посмотреть наш Закон Украины "Об основах внешней и внутренней политике". По-моему, все здесь присутствующие голосовали за европейский выбор украинского государства. И мы четко знаем и понимаем, что наши действия мы должны ориентировать на порядок по защите прав человека, который существует в странах европейского содружества. Я обращаю внимание, что Хартия региональных языков, языковых меньшинств, которая была принята украинским государством во внимание и за основу, которая является сегодня обязательством, этой хартией пользуется половина стран Евросоюза. А те страны, которые не ратифицировали европейскую хартию, они имеют от двух до четырех государственных языков. При этом рассказ о том, что Хартия региональных языков защищает умирающие языки – это опять же невыгластво и абсолютно детское недоразумение. Потому что региональными языками в Европе являются: итальянский, немецкий, румынский – это те языки, которые имеют по 200 миллионов носителей, следовательно, это вопрос о защите прав человека. При этом я напоминаю нашим жителям и гражданам Украины о том, что Европарламент, проголосовав 25 февраля 2010 года резолюцию по Украине, одним из пунктов указал с сожалением, что в Украине до сих пор не обеспечено право граждан на обучение на родном языке. Я укажу на то, что в прошлом году Организация Объединенных Наций высказала сожаление в адрес Украины, о том, что в отношении детей не выполняется декларация по защите прав ребенка и до сих пор не обеспечено право ребенка на обучение на родном языке и на инклюзивное воспитание. Я напомню позорный документ, который был принят Комитетом Министров Совета Европы, который утвердил. Комитета экспертов Совета Европы в июне 2010 года, где на более чем ста страницах подчеркивается, что в Украине системно и массово нарушается права человека на использование родного языка. Более того, там есть страшные для Украины фразы, я говорю буквально дословно из слов доклада "вызывает сожаление, что в Украине, где такое большое число людей используют родной язык русский, до сих пор, этот русский язык имеет такой низкий и не соответствующий ему статус". И, вторая цитата из этого же доклада Комитета Министров Совета Европы, там сказано, "что эксперты высказывают предположением, что в ближайшее время – эта проблема будет исправлена и русский язык получит соответствующий ему статус". И это не программа Партии регионов, а это программные рекомендации экспертови Комитета Министров Совета Европы. Так, где же эти крикуны были, когда читали этот доклад? Для них радикулит пожилой женщины является важнее, чем интересы украинского государства. В законопроекте об основах языковой государственной политики учтены все рекомендации, о которых я сказал. Более того, взяты во внимание абсолютно все рекомендации Венецианской комиссии и ОБСЕ. Я уже сказал, что мы добавили даже четыре языка, которые были предложены этими уважаемыми европейскими институциями в знак того, что мы готовы сотрудничать с Европой, мы понимаем значимость защиты прав человека. При этом ссылаясь на того же Кнута Воллебека, я напомню о том, что мы сегодня стоим на пороге важных событий, когда весь украинский народ должен осознавать, что мы являемся монолитной, политической нацией. Украинский народ, где права каждого не ущемлены, где права каждого защищены, где каждый гражданин Украины, вне зависимости от языка, вне зависимости от веры исповедования, вне зависимости от национальности имеет право не просто платить налоги на содержание нашего государства, он имеет право слова, он имеет право быть услышанным, он имеет право быть защищенным. Это реальные принципы для правового государства. А возвращаясь к законопроекту об основах языковой государственной политики, я могу сказать только об одном: статья 6 данного законопроекта пункт номер 1: "Державною мовою України є українська мова", а пункт 5 этой статьи говорит следующее: "Жодне положення цього закону не може тлумачитися як таке, що спрямоване на звуження сфери використання державної мови". Я хотел бы сказать, что лгуны, которые последние несколько дней заполонили наши телеэкраны, они не читали этого законопроекта, который защищает права каждого нашего человека. Например, статья 16, для тих, хто не розуміє російської, на мові оригіналу, на державній мові, мова нотаріального діловодства: "Нотаріальне діловодство в Україні здійснюється державною мовою". А стаття 14, мова судочинства, яка каже: що судочинство в Україні здійснюється державною мовою. Мені важко розмовляти з людьми, які сліпоглухонімі і не розуміють, що це таке завдання, як захист прав людини. А ще краще, коли ви прочитаємо статтю під назвою, стаття 20 "Мова освіти": "Громадянам України гарантується право отримання освіти державною мовою". А ці крикуни, невігласи юридичні, вони навіть не удосужилися, щоб прочитати ці святі слова про захист української державної мови. А пункт 7 статті 20 про мову і освіту каже, що: "У всіх загальних середніх навчальних закладах забезпечується вивчення державної мови"! А стаття, яка каже про мову Збройних Сил України номер 29 каже наступне: "Мовою статутів, документації, діловодства, команд та іншого статутного спілкування в Збройних Силах України є державна мова"! Так скажіть будь ласка, чого хочуть ці крикуни? Вони хочуть знехтувати нашу солов’їну українську державну мову! Ось вони, злодії! Ганьба їм, наші товариші, ганьба! Завдяки їм ми піклуємося. Тому, щоб державна мова була захищена, ми запропонували законопроект, який захищає мову нашої держави. А вони не хочуть його приймати. І як назвати таких злочинців? Та не місце їм в нашій Верховній Раді. Бо це люди, які хочуть вкрасти у нас нашу державну солов’їну мову. І при всьому при цьому є маленькі примітки, які кажуть. Люди добрі! Якщо українська нація така велична, якщо вона така багата, якщо вона така спільна, чи надасть можливість оця велика українська нація маленькій кількості людей, для яких рідна мова не українська, дати їм дозвіл навчатися на регіональній мові, крім державної, безумовно? Чи надасть ця велич оцій маленькій купці людей своїх діточок виховувати в дитячих садочках на рідній мові? Чи дасть оця велика велич народу, українська нація можливість дітям вчитися, крім державної мови, на регіональній, на рідній мові? Чи дасть ця велика українська нація можливість українському народу виконати свої зобов’язання перед євроспільнотою та нарешті захистити права всіх людей, забезпечити право людини у нашій державі мати не тільки можливість спілкуватися, а і розмовляти, чути, отримувати інформацію, між іншим за яку він виплачує видатки. Бо ці люди, для яких українська мова не є державною, вони плекають цю державну мову і їм цього ніхто не забороняє. Так ось ми побачили цей спектакль величі, коли українська велика нація дає можливість цим людям, які будують українську державу, які її збудували, які її утримують на свої видатки, дати їм можливість, щоб вони крім державної української спілкувалися на регіональній мові, на рідній мові, щоб вони мали можливість своїм дітям сказати: рідний синку чи рідна доня, я знаю, що ми живемо у тій країні, яка захищає права всіх людей, я знаю, що ми живемо у тій країні, де фашизму і нацизму ніколи не буде. Я пропоную: залишити і облиште усю дурницю, а підтримати законопроект про захист державної мови і надання можливості людям вивчатися, розмовляти, спілкуватися і отримувати інформацію на рідній регіональній мові. Дуже велику дяку я вам, шановні товариші, висловлюю за можливість виступити перед українським народом і закликати їх підтримати людей, за їх права, за права їх людей.
Шановні народні депутати, прошу записатися на запитання до доповідача. Прошу записатися на запитання до доповідача. Скільки 10, 15, скільки треба? 15. Буде 15. Юрій Болдирєв, будь ласка. 8:13:39
Уважаемый докладчик! Скажите, пожалуйста, проводилась ли экспертиза этого законопроекта Институтом языкознания Украинской академии наук? Учитывалось ли мнение украинских археологов. Историков, изучавших вопросы развития древнерусского языка на территории Украины? Потому что мы знаем, что родиной русского языка, так же, как и украинского, является, вне всякого сомнения, мать городов русских – Киев. Об этом свидетельствует граффити, написанные на стенах Софии Киевской, нашей главной святыни еще начиная с ХI и по XIV век. Была ли сделана такая экспертиза? И какую оценку получил ваш законопроект? Спасибо.
Будь ласка.
Спасибо за вопрос. К сожалению, такая экспертиза не делалась, но, по-моему, вся Украина и все мировое сообщество знает, что первые книги в Украине были напечатаны во Львове известным первопечатником Федором на старославянском языке. Но при этом, у нас есть рекомендация, Европейская комиссия против расизма и нетерпимости, которая рекомендует украинским органам власти обеспечить как можно "скоріше прийняття нового закону про мови, який цілком брав би до уваги мовне різноманіття України, а також залучати на всіх етапах цього процесу представників груп меншин, неурядових організацій, широку громадськість". Я наголошую, що до цього законопроекту, до його розробки, мали відношення практично всі національно-культурні меншини України, про що було направлено письмову доповідь і в ОБСЄ, і до Ради Європи і до Венеціанської комісії. Дякую.
Іван Плющ, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Романюк, фракція Партія регіонів.
Прошу слово передати депутату Чечетову.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Вадим Васильевич! И действительно, если тот, кто слушал ваше выступление, то ли будучи в зале, то ли журналисты, которые на балконе, они очень внимательно слушали, и даже я видел, записывали, конспектировали. [[Шум у залі]] и радиослушатели, и телезрители красной нитью вашего выступления было то, что в этом законе вы защищаете прежде всего государственный статус єдиної державної української мови. Це перше. Це зрозуміло для всіх, тільки незрозуміло для купки оцих парламентаріїв, які непонятно з яких причин зібрались біля трибуни. У мене одне питання. Як ви думаєте, цей закон отримає підтримку європейської спільноти чи ні? Дякую.
Мікрофон Колесніченка.
Спасибо за вопрос. Действительно, принятие этого законопроекта было очень сложным. Я напомню, что я являюсь руководителем координационного совета Организации российских соотечественников Украины. Так вот, эти организации не поддерживают данный законопроект, потому что они требуют только одного, чтобы русский язык был государственным. Однако мы исходим из реалий и мы исходим из норм Конституции, поэтому данный законопроект прошел тщательную экспертизу в Венецианской комиссии, которая в целом поддержала этот законопроект. Более того, Венецианская комиссия написала, что она поддерживает правильное направление и в части того, которое, и его положение, которые более сбалансированы и обеспечивают выгоды от более полного использования языкового разнообразия. Это первое. Второе. В секретариате Европейского комитета по правам человека и в секретариате Хартии региональных языков Европарламента этот законопроект нашел поддержку. Более того, там сказано, что не в полном объеме Украина выполняет в данном законопроекте Хартию региональных языков.
Ірина Геращенко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановні колеги, я думаю, що в жодного з нас немає питань до великоруських шовинистов і провокаторів, які зібралися в цьому залі. Але я хочу звернутися до українських журналістів. Дорогі колеги, от, будь ласка, задайте запитання оцим захисникам російської мови, коли вони востаннє читали хоч якусь російську книжку. Чи знають вони, де знаходиться Театр російської драми в Україні, чи вони лише перед виборами рвуть оці косоворотки на собі для того, щоб показати, що вони є захисниками мови, що знають вони, в якому стані знаходиться музей Чехова у Криму, чи були вони в останнє колись в музеї Булгакова в Києві, чи знають вони, що компанія Ахметова знищила той музей? І насправді я хочу звернутись сьогодні до всіх українських виборців, в першу чергу до тих людей, які розмовляють російською мовою. Я думаю, що немає жодної людини в цій країні, яка не усвідомлює того, що люди, які не знають справжнього прізвища Анни Ахматової, Ахматової, а не Ахметової, які не знають, що пов’язує її з Києвом, але рвуть на собі оці косоворотки, мало мають спільного з справжнім захистом російської мови. Це абсолютні провокації.
Будь ласка, Колесніченко.
Уважаемые коллеги! Вы знаете, я бы не рекомендовал заниматься теми вопросами, в которых вы не очень понимаете и не очень разбираетесь, потому что вопросом музея Чехова в Крыму занимается русская община Крыма, этим занимается Верховный Совет Крыма и наши депутаты, регионалы, которые выделяют на его ремонт деньги. Поэтому посмотрите на себя. Это первое. И второе. Я бы конечно же удивился, потому что буквально 10 минут назад я читал на украинском языке о том, что данный законопроект направлен на защиту украинского языка как государственного. При этом в этом законопроекте нет ни одного слова о защите русского языка. Возникает вопрос, отчего же люди не слышат элементарных вещей. Это ответ очень простой: они не только на русском языке не умеют читать, вони навіть не вміють читати державною мовою. Бо це, я вже казав, написано в законопроекті про засади державної мовної політики. Я дуже вболіваю за цих людей і вважаю, що вони, ну, трохи вилікуються від свого фанатизму.
Шановні народні депутати! Ми розглянули законопроект 9073 і у нас ще залишилось 2 законопроекти, вони альтернативні, 9714, 9714-1. Будь ласка, хто буде доповідати законопроект 9714? Автори – Колесніченко і Луцький. Хто буде доповідати? Колесніченко? Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги! Законопроект под редакцией Колесниченко, Луцкого, он немного более узкий и рассматривает эту проблему в узком контексте. Поэтому мы считаем, что второй законопроект альтернативный, который подготовлен этими же коллегами, Мохортом и Самойлик, он более широкий и более отвечает требованиям дня. Поэтому я предлагаю мой законопроект снять с рассмотрения и не тратить на него время. Спасибо.
Законопроект 9714-1. Автори – Самойлик, Курило, Баранов-Мохорт. Хто буде доповідати? Катерина Семенівна Самойлик? Будь ласка.
Я буду доповідати. Шановний Володимире Михайловичу! У мене законопроект називається "Про проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[щодо організації навчально-виховного процесу]] ". Але якщо це стосується цієї теми, то я буду доповідати, і мені доручили це зробити колега Курило, і колега Баранов-Мохорт. Хочу зразу сказати, що Комітет Верховної Ради України з питань науки та освіти попросив Вадима Колесніченка зняти свій законопроект, тому що наш законопроект він поглинає у тому числі ті положення, які пропонує і Вадим Колесніченко. І він погодився. Ми від імені авторської групи щиро вдячні йому за це. Окремі того, Комітет Верховної Ради України прийняв рішення за результатами розгляду у першому читанні прийняти в першому читанні даний законопроект, і ми знаємо, що є зауваження Науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. я думаю, що до другого читання ми обов’язково їх врахуємо. По суті. Зазначений законопроект має на меті врегулювати важливі аспекти роботи дошкільних навчальних закладів та законодавчо забезпечити умови для розширення рівного доступу до дошкільної освіти дітей відповідного віку. І я це ще раз хочу підкреслити, бо ми знаємо, що у нас 5-річки – це обов’язкове дошкільне виховання і перша ланка базової нашої освіти і тому дуже важливо створити всі умови, необхідні умови для роботи дитячих дошкільних закладів. Перший пункт, на що ми звертаємо увагу і фіксуємо в законі, це створення та відкриття різних типів дитячих дошкільних навчальних закладів, груп, у тому числі навіть у пристосованих приміщеннях. Бо ми знаємо, що у нас залишились бригадні села,де немає гарного дитячого садка, і тому ми пропонуємо, щоб навіть у пристосованих приміщеннях можна було організувати роботу однієї із груп дошкільнят. Також створення інклюзивних груп для ведення ранньої корекційної роботи. До речі, на це націлюють нас, дійсно, і всілякі документи, які ми отримуємо від європейських інстанцій. Ми знаємо, що у нас дітей дуже багато з вадами, тож ми пропонуємо, якщо дітей з порушенням або мови, або інших порушень, інші вади, щоби відкривати можна було спеціальні групи у дитячих дошкільних закладах. До речі, ця практика завжди існувала і в радянські часи, де відкривались спеціалізовані групи, де дітей підтягували до рівня тих дітей, які мають нормальний рівень розвитку. Ну, хто може проти цього виступати? Я тільки-но приїхала із засідання комітету Міжпарламентської асамблеї країн СНД, де якраз і обговорювалося це питання, і ставилося питання, щоб ми опрацювали обов’язково такий закон, яким могла скористуватися люба країна. Друге. Ми пропонуємо у законопроекті забезпечити безоплатне харчування у дошкільних навчальних закладах дітей, які досягли старшого дошкільного віку – це п’ятирічки, шестирічки. Я думаю, що проти цього навряд чи у когось також буде супротив, і хтось буде проти цього голосувати. Це питання вже давно назріло. Також запровадження обов’язкового медичного обслуговування дітей у дошкільних навчальних закладахта програмно-методичного забезпечення дошкільної освіти. Що стосується медичного обслуговування, ми знаємо, що в свій час, коли руйнувалися дитячі дошкільні заклади, практично, було знищений медичний супровід. Ми ставимо в цьому законопроекті обов’язково вимогу – це медичне обслуговування дітей, а також програмно-методичне забезпечення дошкільної освіти. Ми знаємо, що дошкільна освіта – це перша ланка освіти, що діти навчаються і виховуються в ігровій формі, але для цього необхідно привести у відповідність програмно-методичне забезпечення дошкільної освіти і в тому числі ось для тих груп дітей, які мають вади. Ми уточнюємо вікову періодизацію дітей дошкільного віку. Чому ми просимо також це підтримати? Ну, діти раніше йшли з семи років в перший клас, зараз ідуть з шести років і ми вимушені на вимогу часу привести у відповідність вікову періодизацію, для задоволення національних культурно-освітніх, мовних потреб громадян шляхом закріплення на законодавчому рівні право батьків обирати мови навчання дітей і виховання, зокрема в місцях компактного проживання національних меншин. До речі, ця практика у нас є і особливо багато таких дитячих садків або груп в Західній Україні, з румунською мовою навчання, з угорською мовою навчання, польською мовою навчання і єврейською мовою навчання. Наш законопроект не є альтернативним, він охоплює усі пропозиції, які запропоновані у вищеназваному законопроекті, зокрема розширення основних завдань та принципів законодавства про дошкільну освіту щодо забезпечення доступності дошкільної освіти регіональними мовами та мовами меншин. Забезпечення увільненого права вибору батькам мови виховання дитини та внесення змін до встановленої вікової періодизації, психологічного та соціально становлення особистості дитини. Ці пропозиції наші підтримані практично і Міністерством освіти і науки, молоді та спорту України, Національною академією педагогічних наук України. Підтримують вони цей законопроект і вважають, що цей законопроект сьогодні на часі. Але є зауваження від Міністерства фінансів. Але в нас немає жодного законопроекту, де б Міністерство фінансів не дало нам зауваження. А також зауваження є і від Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Ще раз підкреслюю, і комітет, і автори законопроекту готові попрацювати з фахівцями таким чином, щоб зауваження науково-експертного управління Верховної Ради України врахувати до другого читання. Ми пропонуємо, комітет Верховної Ради України, а автори законопроекту уклінно просять вас за результатами розгляду в першому читанні Закону України про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[щодо організації навчально-виховного процесу]], внесений народними депутатами Самойлик, Курило і Баранов. прийняти за основу і розблокувати питання дошкільного виховання в нашій державі. Дякую.
Шановні колеги, запишіться на запитання до Катерини Самойлик. Михайло Чечетов, фракція Партія регіонів.
Уважаемая Екатерина Семеновна, трудно найти аргументы, которыми можно было возразить логике вашего выступления. И действительно, мы тоже считаем, что мы должны создавать и принимать те законы, которые повышают комфортность жизни в стране, людей разных национальностей, разных религиозных воззрений. Это и в гуманитарной сфере, и в религиозной, и в языковой, культурной, научной и прочее, прочее. Вот, исходя из этого, отталкиваясь от этого, как вы считаете, принятие вашего закона оно добавит комфортности жизни людям других национальностей таким же гражданам, как все остальные, я не приемлю слово титульная нация. Титульная нация, мне напоминает Германию 1933 года. Так вот создать ли комфортные условия этот закон для всех остальных или нет? Спасибо.
Мікрофон, Самойлик, будь ласка.
Спасибо большое за вопрос. Уважаемый Михаил Васильевич! Уважаемые коллеги! Безусловно, принятия данного законодательства, на мой взгляд, оно наоборот только будет способствовать уважению и к высшему законодательному органу нашего государства, что он поднялся выше своих политических амбиций. Он поможет сплотить наши народы и румыны, и болгары, и венгры, и поляки, и евреи и русские все это украинский народ. И, безусловно, этим законопроектом мы насколько подошли объемно к решению вопросов дошкольного воспитания, и я думаю, поверьте мне, после нашего голосования многие из вас получат письма и телеграммы в благодарность за то, что вы думаете о будущем нашего государства.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановна Катерино Семенівно! Я ознайомивсяз обома законопроектами, які зараз розглядаються це проект Закону про засади державної мовної політики, і ваш законопроект про внесення змін до Закону про дошкільну освіту. Я, наприклад, не бачу альтернативності в цих законопроектах і не знаю чого їх поставили поряд. Але не це головне. Я розумію, що ви особисто, як досвідчений парламентар і група тих народних депутатів, які готували законопроект вивчали досвід інших країн, мається на увазі і країн СНД, і країн Західної Європи з цього питання. Скажіть, будь ласка, чи є де-небудь ще такі дикуни, як в українському парламенті, щоб забороняли виховувати дітей рідною мовою? Дякую.
Будь ласка, Катерина Самойлик.
Я хочу навести приклад з власного досвіду. Я народилася в російськомовному, в російському селі. Але там щотижня 5 годин було російської мови і 4 години, вибачте, 5 годин було російської літератури і 4 української. 6 годин було російської мови і 5 - української мови. І хто мені сьогодні скаже про те, що я не володію українською мовою, вирісши в такому, знаєте, ісконно російському селі? Все залежить від того, як відноситься до цього чутливого питання держава. тоді створювались умови для того, щоб поруч з державною мовою і розвивалась мова, тоді називалась вона "мова міжнаціонального спілкування". І я пишаюся, що я навчалася в той час, коли були створені умови, щоб я знала і одну, і другу, і поганенько ще третю іноземну мову.
Так. Ярослав Джоджик, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Пані доповідач, неозброєним оком видно, що по стану на сьогоднішній день на Україні саме російська мова має панівне становище. Газети 68 процентів російською мовою, журнали 89, книги 87, телеканали 58 процентів. Тобто, по суті, саме українська мова потребує захисту в українській державі. Але ваша команда діє гебельськими методами. І під приводом нібито захисту мов національних меншин даєте поштовх русифікації України. А ви прикриваєтесь Європейською хартією регіональних мов. Але ця хартія направлена на захист зникаючих мов, а не утвердження домінування сильних, якою є безпосередньо російська мова. Сьогодні ми маємо ситуацію, коли ви говорите, що ця мова, цей проект має добрий висновок наукових кіл.
Будь ласка, Катерино Семенівно.
Колего, шановний колего! Я ніколи в житті ніким і нічим не прикривалася. Якось обійдусь без прикриття і захисників. А щодо того, що панівне становище займає російська мова, ви, мабуть, не знаєте статистики. Що переможцями на олімпіадах наших є діти з Севастополя, Автономної Республіки Крим, Луганська, Донецька. Ви дуже погано знаєте реальний стан речей. Але те, що ми створити умови повинні для кожної людини, якої б вона національності не була, щоб вона відчувала, що їй затишно в цій державі, бо її також поважають, як і українця, - так поважають і румуна, і чеха, і поляка! Ось до чого треба прагнути, а не до дикунства!
Шановні колеги! Відповіді на запитання завершено. Для співдоповіді я запрошую голову комітету Володимира Яворівського. По всіх законопроектах, будь ласка, 15 хвилин. Мікрофон трибуни увімкніть будь ласка.
Шановні наші виборці! Шановні українці! Особливо ті, які затамувавши серце слухають сьогодні, що відбувається в так званому українському парламенті! Шановні мої колеги! Шановні мої соратники по опозиції, котрі мужньо стали на захист найголовнішої нашої національної святині – це української мови! Я хочу нагадати в першу чергу виборцям про те, що сьогодні дивовижне свято – Вознесіння, яке святкує Україна. І сьогодні в багатьох регіонах України поминають душі, причому, ті душі, мільйони, мільярди, можливо, тих душ, які оберігали українську мову, несли її на своїх устах і в своїх серцях. Сьогодні за колосальним якимось і драматичним парадоксом сьогодні День української мови, День слов’янської писемності і української мови. Отож, шановні наші виборці, тепер ви прекрасно розумієте, що у цю залу парламенту залетіла орда, у якої немає ні честі, ні совісті, через те вони і винесли ці питання саме на цей день. А тепер по законопроекту. Комітет з питань культури і духовності одностайно [[один член комітету утримався всього-на-всього]] пропонує відхилити цей законопроект. Назву найголовніші, базові, фундаментальні причини, чому комітет прийняв таке рішення, що цей законопроект приймати ні в якому випадку неможна. Я хочу вам сказати, що це питання, мовне питання розкручується на дуже фальшивій, брехливій базі. За базу вони взяли ті, хто хочуть провести двомовність в Україні, за базу вони взяли Хартію європейських мов. Я хочу донести до тих, хто нас зараз слухає, що це фальшиво зроблено, тому що приймалася ратифікація цієї хартії приймалася не за офіційним перекладом. Ніде жоден документ не проходить, якщо немає офіційного перекладу з печаткою і завірений у Міністерстві закордонних справ. Тодішній Медведчук провів на любительському перекладі, де слово "міноритарний" фактично вилучено, його там не було, тільки регіональні мови. Ось на цій базі вони будують свою ідеологію. Мені вдалося роздобути офіційний переклад цієї хартії із печатками прошитими, із назвою, хто перекладав, бо він несе за це відповідальність, це пан Сибіга і Бершов Олександр Володимирович. У мене ось цей законопроект. Я прочитаю вам дві буквально цитати з першої сторінки і вам все стане зрозуміло. Читаю. "Враховуючи, що захист історичних регіональних або міноритарних мов Європи, декотрим з яких із плином часу загрожує зникнення, сприяє збереженню і розвиткові культурного багатства і традицій Європи". От на що спрямована ця хартія. Я хочу вам товариство нагадати, що із 47 країн Європи, які входять до Ради Європи, на сьогоднішній день тільки 7 країн ратифікувало цю хартію. Її не ратифікувала Росія, яка мусила би це обов’язково зробити, бо в них же гинуть національні меншини буквально стирається мова багатьох цих національних і таке інше. Цю хартію не ратифікували розвинуті країни, тоді підсунув для того, щоб її ратифікувати. Я хочу заявити, що якби у нас був нормальний Конституційний Суд, ми б зараз перевели до суду, що було прийнято фальшиву хартію. Конституційний Суд блискавично встановив би істину. Але ви знаєте, що в нас такої можливості немає, бо в нас немає і цього суду. Пішли далі. Було внесено один законопроект, де дуже в лоб було сказано про введення другої державної мови – російської. Ви знаєте, це Симоненко, Гриневецький і Єфремов. Ви знаєте про те, що камінь на камені міжнародні структури, які відповідають за ці речі, наші внутрішні не залишили на цьому законопроекті, бо він абсолютно порушує 10 статтю Конституції. Натомість, оскільки їх вигнали через двері, вони тепер лізуть через вікно. В чому, в чому річ? Вони хочуть, нібито не говорять про те, що вводиться російська мова, базова ідея, заради чого цей закон вони писали. Йдеться про те, щоби в деяких регіонах, в яких є десять відсотків носії мови тієї чи іншої національних меншин, уводити другу державну мову у цьому регіоні. А тепер давайте подумає, все це робиться під личиною6 "Ах! Як ми любимо національні меншини і тому подібне!" Я запитую, а яка національна меншина сьогодні може набрати цих 10 відсотків? Раз. А, по-друге, хто буде встановлювати цих 10 відсотків, влада, їхня, сьогоднішня? Ми сьогодні можемо сказати, що навіть кримські татари десь на якійсь межі в Криму деякі можуть мати цей відсоток, а решта, я звертаюся до них, ані на Закарпатті угорці, ані румуни на Буковині, я вже не кажу про інші національні меншини ніколи не наберуть цих 10 відсотків. Хто може набрати, яка мова може набрати? Ви розумієте, тільки російська! А тепер рахуйте, будь ласка, рахуйте той самий Крим, рахуйте ж Херсон, рахуйте Луганськ, Донецьк, Одеса, Миколаїв, Харків. Значна частина України буде мати двомовність. Ви собі можете уявити цю державу, яка буде роздерта ще за мовною ознакою? Ви це можете зрозуміти? Більше того, навіть пропонується, щоб паспорти були різні, там тією мовою, там тією мовою. Я запитую, чи є сьогодні хоч одна національна меншина, яка може до України як держави сьогодні запропонувати якісь свої претензії, що їй хтось там щось там не дозволяє? Сьогоднішнє законодавство, і Україна, до речі, визнається однією із найліберальніших країн, яка займається національними, займається національними меншинами. Пішли далі. Я ще раз кажу, що все це засновано на великій фальші. Ось відповідь на цей законопроект, який ми отримали із Європейської комісії за демократію через право або Венеціанська комісія. Ось що пише про цей саме законопроект, пише єврокомісар, ось його слова: "Цей проект Закону про засади державної мовної політики явно базується на основі попереднього закону, проекту закону. Він підтверджує в дуже значній мірі положення попереднього проекту і містить численні положення, які відтворюються з старого тексту". Ось висновок людини сторонньої, яка. Це ж не якийсь там наш симпатик і тому подібне. Оце ось, значить, цей висновок. Більше того, я хочу показати теж, ви знаєте, що членом Венеціанської комісії є Марина Ставнійчук – співробітник сьогоднішній Адміністрації Президента. Здавалося б, ну, вона ж повинна бути разом з ними, вона сміливо виступила і сказала: "Венеціанська комісія розкритикувала мовний законопроект". І вона говорить: "Нам необхідно зберегти інтеграційну роль української як єдиної державної мови". Це опубліковано у газеті "День". Це Ставнійчук – член, до речі, Венеціанської комісії. Пішли далі. Ось що пише Верховний єврокомісар у справах національних меншин, це ОБСЄ, Кнут Воллєбек. Слухайте, що він пише: "На мою думку новий проект закону не забезпечує регулювання використання мов в Україні таким чином, що сприяло б збереженню відповідного балансу між інтересами різних спільнот або підтримувало б інтеграцію і стабільність українського суспільства. За моїми оцінками, - послухайте: "Цей проект закону може загострити, а не послабити напругу між носіями різних мов, а також поглибити існуюче розділення в суспільстві, відтак він є контрпродуктивним для стабілізації українського суспільства". Ще раз повторюю, це пише Кнут Воллєбек, на якого, до речі. Колесніченко, я, до речі, щасливий, що я не чув його виступ, але я догадуюся, що він тут наговорив за цих півгодини, на ім’я якого він почав вимагати, Колесніченко, звільнення Воллєбека. Ви собі можете таке уявити, щоб цю людину звільнити? Ми вибачилися, до речі, за Колесніченка перед ним. Хочу сказати далі. Всі наші внутрішні експертні структури, які є, всі фактично виступають проти цього закону. Колесніченко фальшує. Навожу один конкретний приклад. В мене ось є документ один, підписаний проректором Київського національного університету імені Шевченка Бугровим. Немає ні бланку, немає нічого, стоїть тільки штампик. І Бугров нібито підтримує цей законопроект. Але довідавшись, що він самостійно це написав, група найкращих філологів, професорів національного університету імені Шевченка виступили в пресі про те, що проректор не мав права, це питання не обговорювалося. Вчора вони були в нас на комітеті. Вчора вони опублікували цього свого листа на "Українській правді" і так далі. Я можу тут навіть довести те, що було спровоковано, нібито національні меншини підтримують цей законопроект. Коли ми довідалися, виявляється, що в них є свої клони, є офіційні й неофіційні представники національних меншин, так от він зібрав їх і зібрав ці підписи. Більше того, я вам скажу, що цей же ж проректор, подивіться, він же не пише на Голову Верховної Ради Литвина, а він відповідає їм, народним депутатам Ківалову та Колесніченку. Я хочу сказати про те, що фактично сьогодні всі ті висновки, які ми маємо, всі ці висновки застерігають українське керівництво, застерігають партію, яка перебуває при владі сьогодні, не виходити з цим питанням сьогодні на суспільство. Через те, я ще раз повторюю, фактично цей законопроект спрямований на те, щоб в обхід, скажімо, да, статті Конституції увести в Україні двомовність. Через те, я переконаний, є всі сьогодні підстави не голосувати. Але я звертаюся сьогодні, в першу чергу, до людей, щоб вони про це знали, тому що я прекрасно розумію, що тут є настрої для того, щоби прочитати. Я хочу особисто сказати пану Колесніченку. Якщо ви проголосуєте за цей законопроект, і він, не приведи Господи, пройде, я вам ще раз кажу, в Україна знаєте що зміниться? Одне-єдине – люди будуть кричати не "Банду геть!", а "Банду вон!". Оце на цьому може і закінчитися. Через те я хочу сказати, цей законопроект абсолютно неприйнятний, його приймати не можна. Я звертаюся до тих, хто сьогодні ще вагається. Мені важко уявити, скажімо, як буде голосувати мій колега, якого я давно знаю, Петро Писарчук. Я хочу до вас звернутися із тим: пам’ятайте, натиснувши оцю кнопку "за" сьогодні, ви станете в один ряд із Валуєвим у чорний список. Ви станете в один ряд із Сусловим. Ваші імена, повірте мені, проклянуть наші діти, якщо ви за це проголосуєте. І в гробі перевернуться, підказують мені. Я просто прошу вас, візьміть ще раз свою совість на ренген і подивіться, що ви робите, за що ви голосуєте. Хіба є проблема російської мови сьогодні в Україні? Російська мова процвітає на цих просторах. І я ще раз наголошую, я б на місці російської влади я би так отчистив українську владу і більшість, яка російську мову заганяє – вони ж її заганяють – у стереотип мови, якій загрожує зникнення. Ви собі можете таке уявити? А вони загнані сюди. Заганяють російську мову, яка сьогодні процвітає, яка є мовою політичного спілкування, робочою мовою політики. Все це є. тобто це насмішка, якщо ви хочете, навіть цинізм і у ставленні до самої російської мови. І до росіян, яких ми шануємо і серед них, до речі, є дуже багато людей, які підтримують нас. Абсолютно. Через те я хочу сказати, я переконаний у тому, що хтось із тих, кого загнали сьогодні, а ми це знаємо, що вас збирали, що вас лякали тим. Що не будете в списках чи вас не підтримають на виборах, але пам’ятайте: совість над усе! Є речі, які не можна ніколи продавати. І одна із них – мова. І останнє. У мене ще є пару хвилин. Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас, а головне, щоб це довідалися наші виборці, як буде сьогодні голосуватися в напівпорожній цій залі як буде голосуватися цей законопроект. Кого немає? Дозвольте я швидко зачитаю: немає Багрєва, немає Березної, немає Веревського, немає Васадзе, немає Волкова, немає Гєллєра, немає Головатого, немає Засухи, немає Звягільського, немає Іванющенка. Чого Іванющенко пишеться разом, а Віктор Ющенко окремо, я так і не розумію. Клюєва немає, Кожари немає, Лисова немає, Мельника немає, Ахметова немає, ну, зрозуміло; Березкіна немає, Богословської, Горіної, Дем’янко, немає Зварича Ігоря. Горіна є, я вибачаюся. Я ще раз хочу сказати, це дані на четверту годину, коли відкривалася сесія. Горіна з’явилася, я вибачаюся. Кінаха немає, Літвінова немає, Льовочкіної немає, немає Мхтаряна, немає Сігала, немає Скудара, немає Фельдмана, немає Янковського, немає Попеску, Святаш, Скубенка, Табачника Яна, немає Хмельницького, немає Черткова, немає Щербаня. На четверту годину було, зараз тільки підійшла Горіна, я ще раз вибачаюся перед нею, на четверту годину було відсутньо в регіонах понад 100 осіб. Яке голосування за відповідальні речі? Це фактично конституційний закон і ви хочете голосувати, натиснувши всів ці кнопки, які тільки є. Я думаю, що цього не буде. Через те, ще раз кажу: банду вон!
Шановні народні депутати, прошу записатися на запитання до співдоповідача. Шановні колеги, репліки всі в кінці, я прошу вас. 3 хвилину, будь ласка, записуйтеся. Микола Кульчинський, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Пане Володимире, нагадаю вам слова великого Олександра Потебня про те, що будь-яка денаціоналізація призводить до спустошення і опідлення людини. Отже, цій владі сьогодні потрібна спустошена і опідлена українська людина без української мови, без пізнання культури, це початок відновлення політики національного поневолення українців. Як ви до цього ставитесь?
Будь ласка.
Ну, моя позиція, моя позиція не мінялася впродовж всієї моєї політичної біографії, але я. справа не в мені, справа просто в тому, що на сьогодні більшість абсолютно українців, і якби ми справді одважилися на проведення референдуму і закрили це питання, я не маю жодного сумніву, що якби людям нормально пояснити перед референдумом, ми мали б, ну, принаймні найменше це 70 відсотків за підтримку єдиної державної української мови. При тому, що ми даємо можливість, держава я маю на увазі, дає можливість розвиватися всім національним меншинам, їхнім театрам, їхній літературі, їхній культурі і тому подібне. Через те, безперечно, сьогодні ви ж знаєте, про що сказала, причому не сам Путін, а дружина Путіна сказала: "Там, где заканчивается русский язык, там заканчивается Россия". От і Колесніченко хоче, щоб Росія закінчувалася в українця під хатою, під вікнами десь там і таке інше. Через те ми, звичайно, ми пожинаємо, пожинаємо великі проблеми тієї русифікації, яка була впродовж трьохсот п’ятдесяти років і яка була у двадцятому столітті, вже ви знаєте, що за українську мову куди відвозили людей, тому подібне. Через те.
Ярослав Джоджик, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Ярослав Джоджик, Українська народна партія. Шановний пане Володимир, як стверджують автори законопроектів, вони отримали підтримку наукових кіл України. Ви абсолютно аргументовано звинуватили їх у цілковитій брехні. Незалежні журналістські дослідження також продемонстрували, що ті люди, які нібито підтримували цей законопроект, вони або про це не знають, або взагалі не хочуть розмовляти про це. Чи може говорити так і відмовлятися від таких слів людина, якщо навіть і підписала, то підписала це без примусу, підписала це, оскільки це є її позиція? Звичайно, що ні. Чи не бачите ви тут паралель з тими подіями, які були в Україні в 1939 році, коли після возз’єднання сотні тисяч українських родин були вивезені, а знаходилися люди, які говорили про визволення Західної України. Чи не вважаєте ви, що сьогоднішня влада діє абсолютно.
Відповідаю. Я у своєму виступі апелював до експертних інституцій, які мають для цього підстави юридичні. Через те називаю вам, я назвав приклад університету київського, але Інститут держави і права – хтось не вірить їхнім висновкам? – який фактично вважає, що цей законопроект приймати ні в якому випадку не можна. Більше того, я не сказав, Міністерство фінансів ваше категорично проти, бо вони розуміють, що це колосальні гроші, які потрібно буде перекладати з однієї мови на другу у тій чи іншій області: юристи, вузи. Я не знаю, про що говорить Колесніченко. Священики, до речі, так само. Через те всі ті, які є основними якимись такими чарунками, ланками суспільства і люди, які розуміються на цьому, всі вважають, що цей законопроект приймати не можна. Більше того, пане Джоджик, я ще раз кажу, нейтральні люди, той же Воллебек, ви подивіться, як він точно визначив про те, що це буде деструктивний закон, який буде діяти. Але хто в цій країні слухає? Обіцяли чути кожного, а виявляється вони глухонімі.
Дякую вам. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступ від фракцій. Від фракцій. Проводиться запис на виступ від фракцій. Боднар, Каплієнко, Колесніченко, Цибенко, Джоджик. Будь ласка, запишіться народні депутати. Прізвища виведіть на табло. 30 хвилин, прошу, виставте час. Ольга Боднар, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко". Прошу передати слово В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко. Наступним буде виступати Каплієнко. Від фракцій – 6 хвилини, будь ласка. Від фракції БЮТ і "Наша Україна – Народна самооборона".
В’ячеслав Кириленко, об’єднана опозиція. Шановні колеги, якщо спокійно, зовсім спокійно. Є посилання на те, що за права людини, от дивіться, що пише Верховний комісар із прав людини, У пункті номер 34 Верховний комісар з національних меншин – уточнюю, "відповідно рекомендує органам української влади утриматися від розгляду проекту Закону про мови від 2011 року в його нинішньому вигляді, саме від цього. От вам перша позиція структури, яка найвища в Європі по питаннях захисту прав національних меншин. А нам зараз аргументовують знищення української мови саме нібито інтересами національних меншин. Дивіться, що пише Комісія "Демократія через право" або Венеціанська комісія, це Комісія в питаннях законодавства і прав людини номер один в Європі, всі її визнають. Нарешті, також залишається питання чи проект Закону відповідає статті 10 Конституції. Венеціанська комісія нагадує в цьому контексті рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року. Здається сумнівним Венеціанській комісії, що паралельне використання державної мови та регіональних і міноритарних мов, увага, а на практиці головним чином російської мови, в значних сферах суспільного життя, а не тільки на місцевому рівні, може вважатися використання відповідно до статті 10 Конституції. Тобто Верховний комісар з питань національних меншин і Венеціанська комісія чітко вказують на те, у висновках, що вказаний законопроект суб’єктів, які щойно його доповідали прямо суперечать статті 10 Конституції України. Далі, що пишуть наші експерти? Ви ж думаєте, що мова – це тільки звуки, це тільки ті, хто говорить українською, може когось із них дехто з більшості ненавидить, але ж ви не знаєте, що мова має інтеграційну для держави функцію. Ні влада, ні опозиція, ні "Східняк", не "Західняк" без мови не може мати своєї незалежної держави. Не вірте, будь ласка, от висновок Інституту Кураса, який засновував і очолював Іван Федорович Курас, Інститут політичних і етнонаціональних досліджень, це ж не інститут навіть української мови, якому ви не довіряєте, не інститут мовознавства Національної Академії наук, які дали негативні висновки. А це інститут політичних досліджень. От, що він пише у висновку: "Зазначимо, що головною вадою нинішнього законопроекту як і його попередників є передбачене розширення можливостей вживання російської мови до рівня, що в значних випадках перевищує рівень уживання української і відповідно матиме згубний вплив на її функціонування". От вам підтвердження, що цим законом ви не за національні меншини дбаєте, а ви дбаєте за знищення української мови. Далі цитую Інститут політичних досліджень імені Кураса: "Це робить законопроект не прийнятним для дальшого розвитку української мови як державної", - а це і є фактичне ваше завдання, далі цитую: "а отже, не компромісним і політично-конфронтаційним", про що ми вам і нагадуємо. Далі цитую: "Крім того, нечіткість багатьох норм законопроекту означатиме, в разі його виконання, можливість довільного тлумачення чиновниками і складність захисту своїх прав громадянами", про що ми вам теж неодноразово казали. Далі цитую: "Нарешті повне виконання всіх норм законопроекту вимагало б, увага! величезних коштів на переклад документації та усного мовлення з державної мови на регіональні і навпаки. А також підготування достатньої кількості перекладів та фахівців [[чиновників органів виконавчої влади, суддів, учителів тощо]], які володіють у достатньому обсязі визначеним проектом регіональними мовами, нагадую, їх 18, і більшість з яких нині мають в Україні дуже обмежений обіг", ну, окрім російської, яка, звичайно, отримає внаслідок прийняття цього закону пріоритет. І завершую цитування Інституту політичних досліджень: "У такому вигляд і законопроект приймати до розгляду недоцільно. Нічого, крім додаткового збурення політичних пристрастей від його внесення у сесійний зал чекати не варто". Заступник директора Інституту Майборода. Це вам не Інститут мовознавства і української мови. Це люди, які всі аспекти поглянути. Тому що Інститут української мови і мовознавства ви не довіряєте. Чому? Бо там всі говорять українською мовою. Значить, на вашу думку цим підрозділом Національної академії наук довіряти не можна. От головна вада. Під вивіскою регіональних мов ви даєте де-факто статус державної лише російській мові. Бо тільки вона у всіх майже областях набере понад 10 відсотків мовного середовища, а 2 інші мови і двох районах України наберуть цю цифру з трудом – угорська і кримськотатарська. От вам вся основна мета цього закону! Де-факто упослідити українську мову і де-факто зробити державною російську. Ні про жодні національні меншини у цьому законопроекті фактично мови нема. Їх використовують. Причому, принизливо використовують для вирішення зовнішніх політичних завдань. І останнє, дуже важливе. Наші експерти порахували, причому, ми звернулися до підрозділів також Академії наук. Так от, якщо слідувати, я 20 секунд.
Завершуйте.
Так от, якщо слідувати ось так, як Інститут політичних досліджень сказав, в буквальному виконанні цього закону кошторис на реалізацію цього закону більше, ніж всі гроші, які Україна уже витратила на Євро-2012! До 5 мільярдів гривень коштує цей закон! Про які соціальні ініціативи ви говорите, коли дурницями примушуєте всіх займатися і збурюєте громадськість. Зніміть цей закон! Закликаємо патріотів не голосувати. Слава Україні!
Володимир Каплієнко, "Реформи заради майбутнього".
Шановні депутати! Шановні українські громадяни! Від імені та за дорученням депутатської групи "Реформи заради майбутнього" маю честь висловити нашу позицію відносно проекту Закону 9073. Ми всі різні. Ми маємо різні життєві позиції і це природно. Але ми – народні депутати України! І маємо єдину ідеологічну позицію щодо мовної політики в державі. Депутати фракції "Реформи заради майбутнього" за жодних обставин не будуть підтримувати зміни суспільних відносин, що виникають у процесі застосування мов України, [[Оплески]] якщо за своєю суттю вони перешкоджають утвердженню та функціонуванню державної української мови. А саме така спроба зроблена цим законопроектом. З чого ми виходимо. Проблеми мови у населення України нема! Ця тема підігрівається штучно і приводить до поляризації суспільства! При цьому принцип вільного мовного самовизначення, який визначений у цьому законопроекті, не встановлюється ані Конституцією України, ані міжнародно-правовими актами, ані Конвенцією Ради Європи про захист національних меншин, ані Хартією регіональних або міноритарних мов. Стаття 5 цього закону стверджує, подумайте, що держава відтепер повинна сприяти розвитку саме багатомовності, при цьому частина перша 7 статті підкріплює затвердження багатомовної держави. Стаття 7 передбачає задекларовану можливість отримання статусу регіональної мови з коливанням у 10 відсотків. Даруйте, шановні колеги, якщо передбачається, що статус регіональної мови, який є обов’язковим для виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядуванні і навіть фізичними громадянами, передбачається при рішенні місцевими радами до 10 відсотків, то фактично ми можемо у відповідності до цього закону створити регіональну мовну меншину за будь-яким відсотком, навіть піввідсотка. Це неможливо. Наступна стаття 10 або стаття 11 передбачають пріоритет саме російської мови над іншими. Читайте уважно цей законопроект. Стаття 20 передбачає надання навчальним закладам всіх прав на обмеження української, а значить державної мови. Приватні вищі навчальні заклади приймають рішення щодо державної мови на власний розсуд. Українська мова більше не буде обов’язковою навіть у державних та комунальних навчальних закладах. Яка вартість цього законопроекту? Ми рахуємо, що це більше 3 мільярдів на рік. Цей закон направлений насправді на створення проблем для української мови, а значить України. Кожен депутат депутатської групи "Реформи заради майбутнього" стоїть на бороні інтересів України і нашої держави. Слава українській мові! Слава Україні!
Вадим Колесніченко, фракція Партії регіонів.
Чечетову, пожалуйста, передайте слово.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вы знаете, когда встречаешься с избирателями, начинаешь понимать, что кладезь мудрости – это не седовласые мужи в парламентских или министерских мантиях на плечах, а кладезь мудрости – это простой трудовой народ, поскольку и мудрость идет от истоков, от земли, от самой жизни. Мне вспоминается встреча в одном из цехов, где было 350 человек рабочих без высшего образования, единственный человек с высшим образованием был начальник цеха. После довольно длительной такой. Я бы сказал, эмоциональной встречи, начались вопросы. И в конце задает вопрос ветеран завода, ветеран предприятия. Он говорит следующее: "Господин депутат, ответьте на один вопрос. Вот, если между собой разговаривают два депутата, два министра, два бизнесмена, два врача, два учителя, два военнослужащих, два водителя, два металлурга. Один розмовляє на українській мові, второй говорит на русском. Они друг друга прекрасно понимают. Скажите, говорит, пожалуйста, уважаемый депутат, кто из них двоих дурак? [[Шум у залі]] Я не знал, как ответить.Он говорит: "Дурак не тот, кто говорит на украинском языке, и дурак не тот, кто говорит на русском языке. А дурак тот, кто начинает другого учить, на каком языке надо говорить. [[Шум у залі]] И дальше он говорит: "Пане депутати! Не нужно нас учить, а какую церковь ходить! Не нужно учить нас, на каком языке говорить! Не нужно нас учить, какую рубашку одевать! Дайте возможность нам самим определиться!" Поэтому, я категорически против того, чтобы мы выделяли какую-ту титульную нацию! У нас нет второсортных граждан в стране! [[Шум у залі]] Будь то еврей, будь то румын, будь то татарин, будь то украинец – это все одинаковые. Я категорически против, чтобы евреев, татар, румын ставить ниже, чем представителей титульной нации. У нас был 33 год, история помнит, как начинался фашизм. Поэтому, вы смотрите, мы идем в Европу! Так давайте ж посмотрим на Швейцарию! И почему там высочайший уровень жизни? Потому живут люди очень дружно. В маленькой Швейцарии, в каждом кантоне свой государственный язык. Четыре государственных языка! А давайте смоделируем ситуацию, завтра затеем дискуссию в Швейцарии о переходе на один язык. Она послезавтра в экономическом плане опуститься ниже Украины! Поэтому сегодняшний документ, который презентовал Колесниченко, он защищает украинский язык, как единый державний, єдину державну мову. Но с другой стороны он дает возможность представителям других национальностей: евреям, румынам, татарам, венграм чувствовать себя комфортно на Украине, а не представителями какой-то другой, другого гражданства и второсортными людьми. Мы предлагаем.
Завершуйте, будь ласка. Все у вас?
Мы предлагаем проголосовать за закон Вадима Колесниченка, который с одной стороны защищает статус, государственный статус украинского языка, а с другой стороны создает комфортные условия для людей других национальностей и ставит их.
Дякую. Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Болдирєв.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, сьогодні у цьому залі надзвичайно багато емоцій. Це природно. Неприродно інше, неприродно те, що глибоке вивчення предмету та його професійне обговорення як це мало б бути з такого важливого, емоційного питання і чутливої проблеми підміняється методами майдану. Хто сьогодні гарцює біля трибуни? Ті, хто вдень і вночі марить Європою. А проти чого ж вони майданують? Та вони майданують проти законопроекту, основою якого є європейська мовна практика. Тобто де-факто вони сьогодні виступають проти свого ж європейського вибору для України. Наші колеги, які сьогодні знаходяться біля трибуни, дуже часто люблять порозмовляти, порозглагольствувати про права людини. А мовне питання це що не права людини? Це не ущемлення людини за мовною ознакою? Яку позицію займає фракція Компартії України? Ми проект закону номер 9073, автором якого є Вадим Колесніченко, підтримаємо. Але не тому, що він вирішує мовну проблему в Україні. На превеликий жаль, він не вирішує мовну проблему в Україні, але цей законопроект – це крок вперед в правильному напрямку. І саме тому ми його підтримаємо. Фракція Компартії України в цьому плані абсолютно послідовна. Ми стоїмо на позиції, як і більшість наших виборців, про те, що в Україні має бути дві державні мови: українська і російська. Сьогодні в світі існує понад 40 країн, де існує від двох до чотирьох державних мов, і вони успішно розвиваються. Отже, я ще раз хочу наголосити на тому, що ми абсолютно переконані і зробимо все для того, як і наші виборці, щоб в Україні було дві державні мови: українська і російська. І так буде. Дякую за увагу.
Юрій Болдирєв, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Михайло Косів.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Готовясь к сегодняшнему дню, я нашел книгу, две книги известного украинского ученого Высоцкого, изданные задолго до того, как этот вопрос стал спорным. В 1966 году была издана книга "Древнерусские надписи Софии Киевской ХІ-XIV веков" и в 1976 году была издана книга "Средневековые надписи Софии Киевской". И ту, и другую книгу выпускало издательство "Наукова думка" в городе Киеве. И вот в этой книге приведены граффити со стен Софийского собора с ХІ-XIV век. Я зачитаю некоторые из них: "В лето 6 тысяч 560 марта в третий день месяца декабря в четвертое заключили мир на Жиляни Святополк, Владимир и Олег. Месяца апреля в девятый день поставлен был владыка. В 6 тысяч 562 месяца февраля 20 кончина царя нашего". Это граффити ХІ века. Аналогичные надписи относятся и к ХІI, XIII, XIV векам. То есть название месяцев не позволят нам ошибиться в том, каким языком сделаны эти надписи, потому что мы знаем, что в украинской языке месяцы называются другими именами. То есть это свидетельство того, что, начиная с 11 века вне всякого сомнения Киев являлся родиной современного русского языка. И это не удивительно, потому что существовало единое государство от Балтийского моря до Днепра и до Волги на восток, в котором говорили примерно на одном и том же языке, на диалектах одного и того же древнерусского языка. Все эти люди называли себя русскими. И так. эта традиция продолжалась. Известный всем гетман Мазепа называл себя в письмах к Карлу ХХП "руским князем". Пилип Орлик, когда писал Конституцию, которую сейчас считают самой древней украинской конституцией, он писал: "Мы – народ руский греческой веры. Страна наша – Мала Русь. Мова наша – козацкая". Это перевод известного всем Емельяна Прицака, я думаю, ему можно доверять. Поэтому, мне кажется, нужно снять всю эту политизацию и проголосовать за закон Вадима Колесниченка как за закон.
Михайло Косів. Фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко". Тут прозвучало таке питання "хто дурак?". Дуже цікаве питання, бо справа в тому, що в тих твердженнях, які мені доводиться отут чути, є яскрава відповідь. Та немає ніде у Європі такої практики, щобмова якоїсь національної меншини ставала державною мовою. Немає! А якщо ви наводите Швейцарію, де є 4 державні мови, так там живуть 4 народи. 4 народи, які мають свою землю історичну, які мають свою історію. То звичайно, що кожен із цих народів користується своєю національною мовою і у своїх кандонах, без сумніву. Ви пропонуєте ніби то захист національних меншин. Та брехня це, бо жодної національної меншини і їхньої мови ваш закон не захищає, бо ви кажете, що там, де є 10 відсотків носіїв якоїсь іншої мови, то ця мова стає регіональною. Яка національність має 10 відсотків? Що, євреї мають, про яких ви говорите, чи якісь інші національності мають? І поляки не мають, і угорці не мають, і румуни не мають. Єдина національність, яка має 10 відсотків по всіх регіонах України – це російська. Отже ви протаскуєте російську мову, як другу державну мову в Україні. І ще одне. Таж ніхто серед тих,хто зараз блокує трибуну, не виступає проти російської мови, як і проти жодної іншої національної мови. І проект закону, який запропонований, не стосується мови, він стосується держави. І цей закон розділить українську державу на дві частини: одна держава буде Україною російськомовною, а друга частина держави буде Україною українськомовною. І це неминуче поставить питання, про яке зараз говорять люди, що це буде протистояння, яке не закінчиться мирним шляхом. Це протистояння може закінчитися кривавим зіткненням, або розділення України на дві частини – оце і є те, що ви сьогодні пропонуєте українській державі. Схаменіться, бо цей закон, який ви пропонуєте, є наскрізь злочинним, він є не просто антиконституційний, він злочинний.
Євген Царьков, фракція комуністів.
Вы знаете, хочу сказать на примере Одесской области, по данным переписи 2001 года в нашей области проживают представители 134 национальностей. Для еще одного яркого примера приведу в разрезе Болградского района Одесской области национальный состав района: 60 процентов – болгары, гагаузы – 20 процентов, русские – 10, украинцы – шесть, албанцы – два и еще 65 процентов представители других национальностей. Когда мы встречаемся будь то в Бограде, Болградского района или в Одессе мы везде общаемся на русском языке, потому что русский язык носит функцию сегодня соборную и он объединяет нас и заставляет задуматься: а почему собственно, когда в Европе встречается француз или немец, или эскимос, они общаются на английском языке, воспринимая его языком межнационального общения и никто никого не обвиняет в каких-то экспансиях? Почему, например, та же Аргентина, которая не имеет своего языка, общается на испанском языке и достаточно эффективно развивается? Поэтому я призываю от имени жителей Одесской области, действительно, отнестись серьезно к этому вопросу. Почему? Потому что на постсоветском пространстве, вы знаете, этот язык объединял не только Одесскую область или Украину, он объединял одну шестую часть суши. И когда мы едем сегодня в поездах к избирателям, иногда встречаем, едет армянин, грузин, таджик, азербайджанец, русский, еврей, узбек и мы все друг друга понимаем на единственном языке – русском, на соборном языке. Потому что я не могу и вы не можете выучить все языки: и армянский, и таджикский, и, действительно, этот язык носит очень важную функцию. Петр Степанович сказал и заявляет наш лидер, что, действительно, для нас программой максимум и нормальной программой является государственный статус русского языка. Но на сегодняшнем этапе, когда уже и нынешняя власть, в том числе и в Одессе, находится достаточно у больших рычагов, и в Одессе до сих пор две русскоязычные школы, а в городе проживает 95 процентов русскоязычного населения разных национальностей – это ненормально. И вы знаете, еще одно мне не понятно, но вот сегодня зашел в буфет, Яворивський, Мовчан подходят к буфетчице и просят российский сыр и московскую колбасу на русском языке, им ее дают и проблем никаких нет. Поэтому не политизируйте этот вопрос, а мы будем голосовать и Одесса за русский язык.
Юлія Ковалевська, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Колесніченку Вадиму.
Вадим Колесніченко. Наступний – Іван Заєць. Вадим Колесніченко, будь ласка. Мікрофон увімкніть. Карточку перевірте. Будь ласка.
Спасибо. Я полагаю, это замена минуты, которую я еще должен реплику сделать. Уважаемые избиратели, нам только что здесь один заболтавшийся национал-фашист предложил кровавый путь развития. И я его понимаю. Он хотел бы расстрелять всех, кто не говорит на украинском языке. Это видно и очевидно. Тем более самое удивительное, что фундамент для этого у нас уже есть. В Украине существует более 80 законов, запрещающие использование любого другого языка, кроме украинского. Поэтому вы знаете, как говорят, бодливой корове Бог рога не дал. Упаси Господи, если эти национал-фашисты придут к власти, они будут вешать каждого второго. Вот в чем проблема для Украины. Поэтому, не поддерживая даже этот, весьма выдержанный и очень толерантный законопроект, который защищает права граждан Украины, нас эти так называемые деятели подталкивают к пути, когда будет вестись борьба за предание русскому языку статуса государственного. И мы это прекрасно понимаем, чем это может закончиться для украинского государства. Потому что отсутствие толерантности, терпимости, а по сути, национал-фашистская идеология, продемонстрированная в этом зале, она может к этому привести. А для тех, кто не умеет читать, напоминаю, что вопрос защиты прав человека является ключевым в нашей Конституции. Реализация этого законопроекта позволит однозначно защитить права румынской общины, молдавской общины, венгерской общины, румынской, крымскотатарской, молдавской. Потому что местом распространения является не только территория области, а районного и сельского совета. Я понимаю, почему эти недотепы орут. Им бы дать автомат, они бы расстреляли всех, кто с ними не согласен. К счастью, нам с ними не по пути. И украинский народ избавится от этого нароста, от этой накипи, которая мешает Украине совершать путь реформ и защищать всю украинскую политическую нацию. Тем господам, которые не умеют читать документы, я напомню, что Комиссия по расизму и нетолерантности в очередной раз заявила, что в Украине благодаря таким деятелям растет уровень ксенофобии, расизма человека-ненависничества и вот, что мы сегодня видим, это та проблема без которой нашему государству не решить и не справится. Я думаю, что мы сможем отстоять наши права, я думаю, что мы сможем доказать народу Украины.
Шановні народні депутати! В зв’язку з такою ситуацією, я закриваю засідання Верховної Ради України. Вечірнє засідання Верховної Ради закрито.