Шановні колеги, добрий день! Добрий день, шановні представники ЗМІ, гості Верховної Ради України! Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Я нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за". Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:08:07]] В залі зареєстровано 351 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, хвилинку тиші. На жаль, ми. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. На жаль, ми вчора розпочинали нашу роботу на Погоджувальній раді із слів співчуття. Я розумію, що вони дуже і дуже мало значать як для близьких, так, мабуть, і для країни. Однак це трагедія, це трагедія, яка сталася вперше в цивільній авіації України, незалежної України. І це трагедія не лише наша, це трагедія світова, тому що в ній загинуло 176 людей, з них 11 наших співгромадян. Я прошу вшанувати хвилиною мовчання всіх тих, хто загинув в цій страшній трагедії. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Я давав доручення, вчора проходило засідання комітету, і, наскільки мені відомо, підготовлена постанова, пропозиція щодо постанови Верховної Ради України, яку ми сьогодні будемо розглядати, щодо цієї трагедії. Я закликаю всіх представників як України, так і міжнародних наших партнерів від імені Верховної Ради України долучитися до цього процесу, щоб винні понесли покарання, і ми змогли, дійсно, до кінця довести цю важливу для держави справу, для держави і для близьких. Ну, і як було правильно зазначено, щоб всі, хто загинув в цій трагедії, повернулися додому. Тому переходимо до роботи. Ще є в мене пропозиція. Я думаю, що всі з вас бачили інформацію в засобах масової інформації щодо збільшення заробітних плат народних депутатів України. Я тільки що звертався до Апарату, мені надали повну інформацію. Є індексація заробітної плати народних депутатів України, однак вона зовсім не відповідає тим цифрам, про які пишуть в ЗМІ, про 100 тисяч, десь я бачив 150 тисяч. Зміна заробітної плати близько 3 тисяч гривень для народного депутата. Це пов’язано з прожитковим мінімумом. Одночасно з цим, я впевнений, що всі ми бачили інформацію щодо преміювання окремих керівників різних установ та відомств. І я думаю, що і мені як Голові Ради і, думаю, що вам як народним депутатам, і в першу чергу як громадянам цієї держави дуже цікаво почути позицію щодо цих надбавок, цих премій, та наскільки вони відповідають дійсності, якщо відповідають, то за що. Тому є пропозиція, вона надходила, я знаю, що і від фракції "Слуга народу", я думаю, що і інші політичні сили до цього долучаться. Під час "години запитань до Уряду" заслухати після міністра закордонних справ ще позицію міністрів та, можливо, Прем’єр-міністра щодо тих премій, якщо вони, дійсно, відповідають дійсності, які були нараховані окремим міністрам в Кабінеті Міністрів України. Є така згода з цього питання? Я прошу проінформувати про це Кабінет Міністрів України, представнику Кабінету Міністрів у Верховній Раді України надати цю інформацію, довести цю інформацію до відповідних міністерств (будуть виступи від фракцій, я думаю, що у вас буде така можливість), довести цю інформацію до них та під час "години запитань до Уряду" заслухати її в стінах Верховної Ради України. Це буде цікаво і нам, і українському суспільству. Дякую. Шановні колеги, у нас. А Скороход є в залі? Немає. Є. У Анни Костянтинівни сьогодні день народження. Я вас вітаю. Бажаю здоров’я. [[Оплески]] І не лише тільки вам. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин на виступи уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв та повідомлень. Прошу представників фракцій записатися на виступи. Величкович Микола Романович. Герасимов Артур Володимирович
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці! Після таємного відпочинку "президента Голобородька" в Омані і трагедії в Ірані говорити лише про комунікаційну кризу української влади – це неправда. Несправедливо щодо пані Мендель, між іншим, бо вона виявилася єдиною, хто у ті дні виконував свої обов’язки – сама крутила педалі вашого велосипеда, як могла. Перша за вісім місяців безпекова криза нової влади, і в ній влада Зеленського продемонструвала безвідповідальність, некомпетентність і боягузтво. Ви розлетілися по курортам світу і навіть не передбачили механізму, як зібратися у разі виникнення кризової ситуації. Некомпетентність цієї влади особливо наочна, якщо порівняти її "позднее зажигание" з блискавичною реакцією Президента Порошенка на MH-17. Те, що ви робили впродовж кількох діб, він організував за лічені години. Боягузтво ваше полягає в тому, що ви з перших годин знали, що український літак вразили іранці російською ракетою, але так і не спромоглися промовити це вголос, поки вас не приперли до стінки керівники Канади чи, як кажуть на Банковій, Канадії, США та Британії. Втім, треба віддати належне Зеленському – він змін дістатися до України майже за добу. Втричі швидше, між іншим, ніж американські астронавти на місяць. Інші чиновники, які несуть відповідальність за безпеку і розвідку, взагалі не відчули потреби повернутися на робочі місця. Ніщо не змогло зіпсувати їм свято. Суспільство вимагає ясності і щодо Оману. За версією влади виходить, що останнім бажанням султана на смертному одрі було побачити саме нашого, як його називають, "найвеличнішого лідера сучасності". Але ж всі розумні люди усвідомлюють, що ніякого офіційного візиту не було. Була поїздка у приватних або інших цілях. І через це всіх нас дуже цікавлять загадкові чартери, які в ті дні літали між Оманом і Росією, – дуже схоже на таємні переговори. Виникає просте питання. Що ж це було? Оман – це обман чи брехня? А какая разница. З Новим роком, країна "оманутих" виборців! Дякую.
Чорний Дмитро Сергійович.
Шановні колеги, шановна президія, звертаю вашу увагу на те, що щось недобре відбувається з автором Закону про зняття депутатської недоторканності Петром Олексійовичем Порошенком, який зараз відсутній на своєму робочому місці. Як ви можете знати, він десь біля 26 раз не з’явився на допит до Державного бюро розслідувань. Чому не сидить Порошенко? Це те питання, яке лунає вже майже з травня, і кожен хоче знати з наших виборців, що відбувається, чи він справді порядна людина і все це відбувалося з якимось іншим фігурантом, чи він нехтує законодавством, чи він нехтує обов’язками громадянина та народного депутата нашої країни і зухвало плює в обличчя нам всім. Я пропоную вам, якщо до кінця цього місяця він не з’явиться на допит, як повинен, викликати в парламент Генерального прокурора України пана Рябошапку та задати питання: що зараз заважає пану Рябошапці притягнути пана Порошенка на допит. Є питання, на які повинна пролунати відповідь, в першу чергу, чим він керувався, коли надіслав наших моряків на загибель до Керченської протоки заради введення військового стану та зриву президентських виборів. Я закликаю вас підтримати виклик Генерального прокурора, якщо пан Порошенко буде продовжувати не з’являтися на допити. Порошенко повинен бути у в’язниці. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович. Олександр Сергійович. Немає? Шахов Сергій Володимирович. Сергій Володимирович, я вибачаюсь, але ж ви ж бачите, що ваш час виступати. Давайте за рахунок вашого часу.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ми всі люди і вміємо реально співчувати загиблим. Загиблим в трагедії, загиблим у війні, загиблим в Чорнобилі, загиблим в афганській війні. Але нам зручно сьогодні висловлювати жалобу в м’яких кріслах, зручно висловлювати жалобу в теплому приміщенні. Але, на жаль, українському народу сьогодні некомфортно сьогодні сидіти в холодних приміщеннях. Сьогодні величезна проблема з дірявим бюджетом. Дірка у бюджеті реально обвалила українську економіку, діра в бюджеті в 35 мільярдів гривень. Що потягнула за собою ця діра? Потягнула вона за собою скорочення робочих місць, 175 тисяч людей виїхали практично за кордон. Це 175 потягів, завантажені людьми, поїхали на чужину, заливши своїх дітей, залишивши своїх кровних дітей на бабусь, які отримують півтори тисячі пенсії. Головна проблема в країні сьогодні – холод і голод. Кожен з вас сьогодні відповідає за десятки мільйонів родин. Якщо ви прийшли до цієї зали, то треба сьогодні приймати рішення з холодною головою і робити тепло в квартирах українців, дати можливість заробляти людям, малому, середньому, великому бізнесу, а не давати наживатися сьогодні олігархам на митниці, на контрабанді. І саме через митницю сьогодні не наповнився українських бюджет. 35 мільярдів гривень – це тільки одне, а ще Національний банк України просто погасив діру в 31 мільярд гривень. Діра не зменшилася, в дірявих чоботях прийшов 2020 рік. Не треба сьогодні затьмарювати очі і ховатися за щитом війни, за щитом трагедій, треба визнавати помилки і треба, щось робити, звертатися до всіх опозиційних сил, якщо ви не можете щось зробити, і реально не просто домовлятися, а чути нас. Вчора на Погоджувальній раді депутатська група "Довіра" запропонувала законопроект 2108. Він забороняє олігархам відключати від тепла дитячі садочки, школи, лікарні, всі держустанови. І що, поставили його сьогодні на порядок денний? Ні, не поставили. Ми пропонували монобільшості поставити законопроект і проект Постанови про розгін депутатів Сєвєродонецької міської ради, які грабують вже четвертий рік – 700 мільйонів гривень. Чи сьогодні монобільшість там теж руки гріє, як попередники? Ми вимагаємо поставити негайно ті законопроекти, які вимагала група "Довіра" поставити на порядок денний, який скоротить сьогодні борги державних підприємств в електроенергії, допоможе сьогодні вилізти з боргової ями України і нормально дихати нормальним повітрям українцям. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Рахманін Сергій Іванович. Лозинський Роман Михайлович.
Дорогі українці і колеги депутати! Скажіть, будь ласка, чи бачили ви в порядку денному роботи Верховної Ради законопроект про зміни до Конституції щодо централізації і дестабілізації ситуації в Україні під час війни? Не бачили? Я поясню чому. Що насправді добре вдається нашому Президенту і його команді – це формувати правильні заголовки і вітрини, дуже привабливі, за які справді хочеться голосувати. Але як тільки ми заглянемо трохи далі за ці заголовки і вітрини, що ми побачимо, зокрема, що до змін до Конституції щодо децентралізації? Нам пропонують впровадити новий феодальний лад. Замість старих голів обласних адміністрацій чи районних адміністрацій нам пропонують інститут префекта. Чи він потрібен? Можливо. Справді, буде багато помилок в новообраних органів місцевого самоврядування, справді, потрібен контроль. Але, якщо в Конституції не буде визначено чіткий, вичерпний перелік усіх повноважень, що ми отримаємо? Нових феодалів, нових царьків, нових людей, які не просто підмінятимуть собою місцеве самоврядування, а які будуть робити заручниками місцеве самоврядування своїх інтересів та своїх настроїв. Чи бачимо ми в тексті законопроекту особливий статус Донбасу? Не бачимо, але бачимо, як вишукано описано, що статус областей, статус всіх адміністративно-територіальних одиниць визначається виключно законами. Що це означає? Президента імпічмент захищає в 337 голосів, а в 226 голосів ми можемо міняти будь-який статус будь-якої області, громади чи нових районів, округів. В час війни такі зміни до Конституції є абсолютно неприпустимі. І насамкінець, весь цей театр абсурду очолює формат, в який пропонують ці зміни до Конституції. Жодного обговорення з громадами, абсолютний ігнор 250 лідерів громад, організацій та експертів. Нам пропонують прийняти ці зміни без жодних обговорень зараз, знову ж таки в турборежимі. Такі речі абсолютно неприпустимі, ці небезпеки тут закладені. Натомість бюджетна децентралізація згортається, забирають всі підстави та всі забезпечення освіти, медицини для об’єднаних територіальних громад. Децентралізацію потрібно впроваджувати, потрібно завершувати реформу, але в такому форматі без жодних консультацій і з такими пропозиціями точно без зміни до Конституції.
Вадим Зіновійович Рабінович, "Опозиційна платформа - За життя".
Дорогі друзі, хочу вас поздоровити, залишилося зовсім небагато часу і ми ось-ось зможемо поїхати до будь-якої країни світу, тому що власної землі у нас не буде – мы ее продадим. Наступного тижня збираються продати землю України. Я розумію, що більшість тих, хто сьогодні при владі, є куди потім податися. Вони відпрацюють завдання Сороса та МВФ та й поїдуть туди, де їх гроші, а гроші їх не в Україні. І тут нема зради, нема ніякої брехні, що все пропало, не треба так говорити. Ті українці, які залишаться на проданій землі, можуть чудово працевлаштуватися рабами на плантаціях. Тому не треба брехати. І подивіться, незважаючи на протести більшості населення, незважаючи на те, що люди виходять на вулицю, закон про розпродаж української землі просувають як завгодно і незаконним способом. Я понимаю, что, как там, дядюшка, дедушка Сорос потребовал, но у нас є тільки одна земля. Всім, хто піднімає свій голос проти цього диявольського плану, тих залякують, відкривають липові уголовні справи. І все для того, щоб на наступному тижні відбулась довгоочікувана подія – продаж української землі, день, який ми будемо з вами у календарі відзначати червоним, простите, чорним кольором як день продажу України. Дорогі друзі, наша партія прагне довести до людей весь жах того, що збираються зробити. Але сьогодні цього мало, недостатньо одної чи двох партій. Ми всі маємо сказати всеукраїнське "ні" планам продажу української землі. Це якась безглуздість з радістю, з оплесками, з посмішками і жартами голосують за продаж української землі, просто на корню. І вважається, що це перемога. Мабуть, це останній завершальний експеримент, що добиває нещасну Україну. Якщо ми з вами це допустимо, ми не маємо права знаходитися в цій залі. Ми не можемо називатися народними депутатами. Ми просто набрід, який не зміг відстояти свою землю. Дорогі українці, давайте подивимося відкритими очима на те, що нас просто, як рабів, хочуть продати разом із землею. І наостаннє, до влади. Когда вы нажретесь уже, сволочи?
Тимошенко Юлія Володимирівна, фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, приємно слухати, як з трибуни Верховної Ради обговорюються питання підвищення заробітної плати депутатам, приємно чути, коли НАК "Нафтогаз" виплатив собі чергові сотні мільйонів гривень премії, приємно слухати, як продовжується атака на по суті середній клас в Україні, але в той же час, поки тут дебатуються всі ці питання, зараз в ці хвилини вранці в семи точках Києва перекриті фермерами-аграріями центральні автомобільні магістралі Києва. Я хочу вам сказати, що те, що їх в цьому залі не чують, не бачать, не розуміють, це говорить про те, що суспільство залишилося за межами цього залу. Я хочу привернути вашу увагу на те, що зараз тисячі людей на дорогах, вони знають, що, якщо буде прийнятий закон про продаж землі, у них шансу жити і працювати в нашій країні не існує. Але зараз я дуже добре розумію, що кожен знає, що це за закон про розпродаж сільськогосподарської землі і питання що робити. Поки частина парламенту відпочивала і була на канікулах, у нас меморандум шести фракцій був підписаний, де чітко зазначено, що існує правовий розгляд Закону про продаж землі. Меморандум, який говорить про те, що не можна виходити за межі закону, підтримали шість фракцій. І поки фракції і парламент пішли працювати в комітетах і в регіонах, аграрний комітет просто перекреслив цей меморандум, і вони всупереч волі парламенту, всіх фракцій, підкреслюю, декількома голосуваннями в комітеті прийняли до другого читання закон про продаж землі. Скажіть мені, будь ласка, після цього парламентаризм в нашій країні існує? І що означає рішення шести фракцій, якщо один пан Сольський міг перекреслити все це і прийняти свавільне рішення? Тому ми зараз вимагаємо: по-перше, керівництву Верховної Ради і комітетів, а також лідерам фракцій заслухати аграріїв; по-друге, після виступу депутатів зібрати нараду лідерів фракцій і примусити аграрний комітет і пана Сольського повернутися до виконання меморандуму і, крім того, до обговорення і проведення референдуму Всеукраїнського про продаж сільськогосподарської землі, зняти Закон про продаж землі з розгляду. Я вірю, що парламент на це здатний. Дякую.
М’ялик Віктор Ничипорович. Батенко Тарас Іванович.
Христос народився! Шановні друзі, очевидно, ми розуміємо, що не просто для українського народу, для української держави почався цей рік. Ми приєднуємося до цих слів співчуття, які лунають останні дні на адресу загиблих в авіакатастрофі. Ми розуміємо і говоримо про те неодноразово, що немає нічого ціннішого за людське життя і за гідність, і свободу людини і громадянина, і нас турбує питання захищеності наших громадян. Нас турбує питання захищеності в контексті порядку денного останнього тижня першої сесії Верховної Ради України і це питання насамперед землі. Ми розуміємо про те, що ринок землі – це питання дискусії, яка мала вестися в суспільстві. Чи відбулася така дискусія в суспільстві? Ні, не відбулася. Тому далі будуть пікети під Верховною Радою України, під органом, який має не каталізувати, а знімати напругу в суспільстві, друзі, тому що саме парламент є тим органом, в якому має відбуватися глибинна дискусія, яка останнім часом тут не відбувається. І я ще раз так само наголошую на тому, що цей меморандум, який був підписаний усіма фракціями і депутатськими групами у спікера Верховної Ради України Дмитра Олександровича Разумкова, був зухвало проігнорований профільним комітетом. І ми наголошуємо на тому, що зараз повинні відбутися подальші консультації між лідерами і учасниками усього переговорного процесу, щоб розуміти, як ми далі рухаємося з цього питання. Ми наполягаємо на тому, що в питанні прийняття рішення про ринок землі не може бути ніякої позачергової сесії, друзі, тому що такі питання не можуть обговорюватися протягом одного дня, дискутивні, які розділюють суспільство, які ще більше його накаляють, ситуація, коли більше 70 відсотків населення не сприймає відкриття ринку землі. Я хочу сказати, що навіть Закон про мову, Закон про вибори, які приймались в цьому залі, ми обговорювали місяцями, а ринок землі ми хочемо прийняти за один день? Я вважаю, що українське суспільство цього не допустить категорично. Крім цього, друзі, я вважаю, що питання децентралізації, яке теж піднімається і буде підніматися в цьому залі, теж питання суспільного договору, якого ми хочемо обговорення зі всіма зацікавленими суб’єктами переговорного процесу. На цьому наполягає Європейський Союз, європейська спільнота, спецпосланник з питань реформ в Україні Мільбрадт, який наголошує на тому, що без того, що колись всі суб’єкти зацікавлених сторін не сядуть за круглий стіл переговорів, децентралізація в Україні не може бути прийнята. Давайте ми не будемо вигадувати колесо, тим більше це колесо не один раз було вже в Україні, і воно не їздило, воно було кривим. Тому без дискусій ми не будемо голосувати за таку децентралізацію в цьому залі. Дякую.
Дякую. Час для виступів вичерпаний. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій з проханням провести нараду у Голови. оголосити перерву на 30 хвилин та провести нараду в кабінеті Голови Верховної Ради України. Я запрошую керівництво Верховної Ради України, голів фракцій та голову аграрного комітету до мене, до кабінету, будь ласка. Перерва до 11:05.
Шановні колеги, поступила чергова заява двох фракцій – фракції "Опозиційна платформа - За життя" і групи "Довіра" – про перерву ще на півгодини. Ми зустрінемося, можливо, з вами об 11:35. Можливо, ні.
Шановні колеги, як і передбачалося, за заявою двох фракцій – "ЄС" і "Голос" – береться перерва ще на півгодини. Тому ми приступимо до роботи о 12:05. Дякую.
Добрий день, шановні колеги. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до роботи. У нас досить багато часу забрали перерви. Будь ласка, підготуйтесь до роботи. Не забувайте вставляти картки в слоти. З процедури – Давид Георгійович Арахамія. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, колеги. У мене є пропозиція, враховуючи те, що зранку ми дуже багато перерв брали, і ми сьогодні не змогли попрацювати, подовжити сьогодні час роботи до вичерпання порядку денного. Прошу підтримати і проголосувати. Дякую.
Є пропозиція від голови фракції "Слуга народу" у зв’язку з великою кількістю перерв продовжити нашу роботу до повного вичерпання питань порядку денного. Я можу ставити на голосування цю пропозицію? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до повного вичерпання питань порядку денного. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:32:58]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 0, "Голос" – 0, "Довіра" – 0, позафракційні – 3. Дякую. Переходимо до розгляду питань. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Конституції України (щодо скасування адвокатської монополії) (реєстраційний номер 1013). Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань правової політики Костіну Андрію Євгеновичу.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги! Законопроектом пропонується вилучити з Конституції положення, відповідно до якого представництво іншої особи в суді здійснює виключно адвокат, та норми, які передбачали його реалізацію. Як ви знаєте, монополія адвокатури на представництво в судах була введена у 2016 році. Тоді був передбачений поступовий перехід до представництва інтересів в судах тільки адвокатом до 2020 року. Фактично громадяни, підприємства та державні органи повинні були наймати адвокатів для їхнього представництва і захисту їх інтересів в судах. Законопроектом номер 1013 передбачається скасування цієї вимоги, окрім випадків захисту особи від кримінального обвинувачення, де адвокатська монополія продовжуватиме діяти. Конституційний Суд України визнав законопроект про внесення змін до Конституції України щодо скасування адвокатської монополії таким, що відповідає вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Ухвалюючи рішення, Конституційний Суд виходив з того, що запропоновані розділом І законопроекту зміни до Конституції України розширюють можливості здійснення представництва в суді. У висновку також зазначено, що поняття "надання професійної правничої допомоги" не тотожне поняттю "представництво особи в суді". Надання професійної правничої допомоги здійснюють адвокати, натомість представництво особи в суді може бути здійснено за вибором особи адвокатом або іншим суб’єктом. Запропоновані законопроектом зміни розширюють можливості реалізації особою конституційного права на судовий захист через здійснення такого представництва не лише адвокатом. Позиція Комітету з питань правової політики з початку розгляду цього законопроекту полягає в тому, що регулювання діяльності адвокатури та відповідних представницьких функцій повинно здійснюватися не на конституційному рівні, а на рівні відповідних законів. Такий самий законодавчий рівень регулювання адвокатури та адвокатської діяльності є світовою практикою. Конституція не є тим актом, який може гнучко реагувати на розвиток адвокатури. Причому функції адвокатури набувають реального значення передусім через процесуальне законодавство, а не через статусні закони. Іншими словами, роль адвокатури в правосудді має визначатися процесуальними кодексами: Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним, Кримінальним процесуальним та Кодексом адміністративного судочинства. Мені як людині, яка працювала в адвокатурі все своє доросле життя, хотілося б, щоб адвокатура відігравала провідну роль в системі правосуддя, але не за рахунок конституційного примусу, а внаслідок свідомого вільного вибору захисника своїх прав, як це передбачено статтею 59 Конституції України, в якій сказано, що кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Цей законопроект для того, щоб прибрати всі, мабуть, такі страшилки, цей законопроект не забороняє залишити так звану монополію адвокатури в процесуальних кодексах. Але це буде вже наш з вами, колеги, вибір і наша відповідальність, адже багато професійних правників проти того, щоб будь-хто представляв інтереси осіб в судах, тому що серед таких горе-представників зустрічаються і відверті непрофесіонали, і шахраї. Але так само багато професійних правників проти того, щоб право вільного вибору захисника перетворювалося на обов’язок громадянина. Тому, колеги, прийняття саме цього законопроекту Президента дозволить нам як парламенту самостійно регулювати питання представництва осіб в судах на рівні процесуальних кодексів та приймати правильні рішення в сучасних суспільних відносинах, які змінюються дуже динамічно. Комітет з питань правової політики за дорученням Голови Верховної Ради України на своєму засіданні 13 листопада 2019 року розглянув цей законопроект, висновок Конституційного Суду України і вирішив рекомендувати Верховній Раді України попередньо схвалити поданий Президентом як невідкладний законопроект про внесення змін до Конституції України (щодо скасування адвокатської монополії) (реєстраційний номер 1013 від 29.08.2019 року). Колеги, прошу підтримати цей закон. Дякую.
Дякую, Андрій Євгенович. Чи будуть запитання до доповідача? Немає? Дякую. До слова запрошується народний депутат України, Представник Президента України у Конституційному Суді України Федір Володимирович Веніславський.
Доброго дня, шановні колеги, шановні народні депутати, шановна президія, Президент України Володимир Зеленський у повній відповідності до своїх конституційних повноважень 2 вересня вніс на розгляд Верховної Ради України законопроект, який ми з вами сьогодні розглядаємо, з реєстраційним номером 1013 про внесення змін до Конституції України щодо скасування адвокатської монополії. Цей законопроект був направлений до Конституційного Суду України для отримання висновку про його відповідність вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Конституційний Суд України у своєму висновку сказав, що законопроект повністю відповідає вимогам цих норм Конституції, а, отже, жодних перепон для розгляду Верховною Радою України цього законопроекту на даний момент не існує. Як вже сказав доповідач від Комітету Верховної Ради з питань правової політики, цей законопроект спрямований на розширення можливостей людини отримати фахову юридичну допомогу на свій власний вибір і не бути обмеженим у виборі цієї допомоги лише з-поміж адвокатів. Звичайно, є дуже багато фахових адвокатів, які можуть надати фахову юридичну допомогу, але не можна заперечувати, що є дуже багато інших фахівців в галузі права, які можуть також надати не менш фахову юридичну допомогу. І будь-яке обмеження людини у свободі вибору, з кого обрати представника своїх інтересів, воно, звичайно, є негативним. Тому Президент України і пропонує скасувати обов’язок людини звертатися за представництвом своїх інтересів в суді виключно до адвоката. Разом з тим, звичайно, зберігається абсолютно монопольне право представництва інтересів іншої особи адвокатом у кримінальних провадженнях, коли особа звинувачується у вчиненні кримінально-карних правопорушень. Ця норма залишається. Також я хочу звернути увагу на те, що з Конституції України, з "Перехідних положень" вилучається положення, за яким виключно прокурор і виключно адвокат мали здійснювати з 1 січня 2020 року представництво інтересів органів державної влади, органів місцевого самоврядування в суді. Враховуючи, що це веде до надмірних витрат з державного бюджету України, ми з вами маємо також бути свідомими того, що усунення цієї норми дозволить органам місцевого самоврядування, органам державної влади скористатися представництвом інтересів у судах з боку тих працівників, які працюють в даних органах державної влади, органах місцевого врядування як юристи. Тому просимо вас підтримати цей законопроект і попередньо схвалити його на даному пленарному засіданні Верховної Ради. Дякую.
Дякую. Чи є запитання до доповідача? Немає. Шановні депутати, переходимо до обговорення. Прошу запитання на виступи від депутатських фракцій та груп. Бєлькова Ольга Валентинівна. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, шановний головуючий! Наша фракція скептично відносилась до тих змін, які внесли в попередньому скликанні в Конституцію, коли попробували зафіксувати адвокатську монополію саме в рамках конституційних процесів. Ми ще тоді, якщо ви піднімете наші виступи, констатували факт, що це питання, які питання повинні бути виключною компетенцією парламенту при розгляді тих чи інших законодавчих ініціатив, при розгляді питань участі адвокатів безпосередньо у процесах, а не регулювати це питання Конституцією. На щастя, дійшли до цього, і зараз ми, фактично, розглядаємо не ліквідацію адвокатської монополії, а лише ключове питання, що тепер Конституція не буде регулювати питання адвокатської монополії, а це буде перенесено на профільні закони. Ми саме стоїмо на цій позиції і вважаємо, що це дозволяє в рамках постійних змін, які відбуваються і в світовому процесі адвокатського руху, і в рамках українського процесу розвитку адвокатської допомоги розширювати або звужувати ці повноваження в залежності від того, наскільки наші громадяни будуть отримувати належну допомогу. Крім того, можливість доступу до правової допомоги широкого кола осіб, яким довіряє та особа, яка наймає їх, це є ключовий принцип, який повинен бути дотриманий в рамках тих змін, які вносяться в Конституцію. Саме в рамках цього наша фракція буде підтримувати ці зміни. Ми стоїмо на цьому принципі, і ми будемо голосувати за ці зміни. Дякуємо.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Павло Бакунець, Жовківщина, Яворівщина. Депутатська група "Довіра" підтримує внесення змін до Конституції України щодо скасування депутатської адвокатської монополії. Згідно до діючого законодавства виключно адвокат може здійснювати представництво особи в суді, і це, відповідно, звужує права і можливості окремих осіб і навіть організацій для того, аби здійснювати своє представництво в судах. І внаслідок прийняття цього запропонованого законопроекту буде забезпечено право як кожної особи, так і організації на отримання професійної правничої допомоги не лише від адвокатів, але й від інших осіб. Як і в мене на окрузі, так і у вас, шановні мажоритарники, я думаю, є багато юристів, які мають можливість, відповідні знання для того аби допомагати в правових відносинах людям з особливими потребами або пенсіонерам, або таким соціальним групам населення, які не мають коштів для того, аби оплачувати дорогих адвокатів. І рівно ж органи як і державної влади на місцях, так і місцевого самоврядування також подякують вам, шановні колеги, за прийняття цього законопроекту, адже ви, прийнявши цей законопроект, зможете трішки зекономити розтрати бюджетів, особливо місцевих бюджетів, для того, щоб не закладати гроші на наймання дорогих адвокатів, а для того, щоб ці гроші спрямовувати на ремонти шкіл, лікарень, садочків, дахів ОСББ чи інші інфраструктурні речі по наших населених пунктах, по наших громадах. Тому депутатська група "Довіра" пропонує підтримати даний законопроект, та й ще і Конституційний Суд також схвалив ці зміни. Закликаю всіх проголосувати "за". Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, фракція "Опозиційна платформа - За життя" не буде підтримувати зміни. Розкажу на пальцях, що відбулося. Це не є новими змінами до Конституції, це не є новими змінами чи новим в законі. Ми вертаємо модель, яка була п’ять років назад. П’ять років назад юристи мали право представляти інтереси, все інше, брати участь у судових засіданнях. І коли інститут адвокатури ввели на заміну юристам, появився шанс у юристів стати адвокатами. Розписана спеціальна процедура, коли юрист – особа, яка закінчила юридичний вуз, пройшла, отримала досвід, стаж, отримала право на здачу іспитів щодо отримання свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю, і захистивши, здавши кваліфікований іспит, і також стала адвокатом і займається представленням інтересів у суді чи захистом згідно кодексів, які озвучилися раніше. Хочу сказати про те, що проблематика тоді стояла в неповних послугах, не в доброякісних послугах юристів на представлення інтересів. Інститут адвокатури на даний час створив адвокатське самоврядування. І коли особа, яка рахує, що адвокат не в повній мірі надав адвокатські послуги, звертається до Кваліфікаційної ради адвокатів, яка приймає, розглядає ту чи іншу скаргу на адвоката. Автори законопроекту все сказали, тільки забули сказати, а що буде на заміну, яка буде альтернатива щодо вияснення ситуації з приводу неякісних послуг юристів на представлення інтересів або неякісних послуг представлення інтересів в суді? Яке буде покарання щодо осіб, які мають юридичну освіту? Це автори законопроекту забули. На нашу думку, на даний час, якщо якісний законопроект буде внесений в Раду з приводу конкуренції адвокатського інституту і з боку юристів, які не досягли статусу адвоката і не отримали права на зайняття адвокатською діяльністю, тоді ми можемо тільки розглядати. В цій редакції партія "Опозиційна платформа - За життя" не може підтримати дані зміни. Дякую.
Дякую, Григорій Миколайович. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати і голосувати за даний законопроект. Ми вважаємо абсолютно доцільним скасувати адвокатську монополію. Для нас абсолютно логічним є, якщо людина довіряє право представляти будь-якому юристу і відстоювати свої права в судах, то це потрібно підтримати. Це перше. І друге, чому ми будемо голосувати. Саме цей законопроект довів до того, що органи державної влади, місцевого самоврядування, маючи штатні посади юристів, при тому не мали право їх направляти в суди для захисту своїх прав. Дехто почав звільнятися, оформлювати адвокатські посвідчення і саме головне – органи місцевого самоврядування і державної влади почали програвати масово в судах. Тому давайте дозволимо людям, ті, хто хочуть довіряти захист своїх прав в судах, давайте надамо їм таку можливість. Депутатська група "За майбутнє" підтримує президентський законопроект. Дякую.
Вакарчук Святослав Іванович. Юрчишин Ярослав Романович.
Шановні, в першу чергу виборці, зараз ми з вами ми маємо яскравий приклад тотальної неповаги до Конституції. Спочатку три роки тому приймається закон, реалістичність виконання якого до кінця не продумано. Але при цьому даються можливості поступово підвищити якість представництва інтересів людини в судах. Так, до адвоката вищі вимоги. І тому якийсь юрист, який купив свій сертифікат, не зможе представляти інтереси громадянина України. Так планувалося. Відповідно держава не змогла забезпечити ні підвищення якості юридичної освіти, ні прослідкувати, щоб адвокатські посвідчення, справді, отримували ті люди, які будуть діяти в інтересах вас як громадян. Великі компанії, не переживайте, вони собі зможуть забезпечити якісне адвокатське представництво. Коли Конституційний Суд попередньо розглядав цю норму, він говорив, що вона веде до підвищення якості, але для цього треба працювати. Що зараз пропонується? Банально відрізати те, над чим важко працювати, тобто не працювати в інтересах громадян і добиватися, щоб адвокатське представництво було якісне, а просто відчикрижити цю норму, яку якісно не пропрацювали раніше. Якби це була лише одна зміна до Конституції, можливо би можна було її підтримати, так, виправили нібито помилку, хоча не забезпечили якість. Але зараз ми маємо багато таких змін, які не несуть по собі вдосконалення, які не гарантують підвищення якості, але це буде оголошено як чергова перемога. Тому, розуміючи, що, з одного боку, держава не готова до монопольного представництва з боку адвокатів, але, з іншого, розуміючи, що нам знову будуть зараз номінально намагатися показати це як велике зрушення, що ось юристи з якогось університету культури імені одного культурного діяча зможуть вас представляти в судах, і це великий здобуток нової влади, ми як фракція переконані – Конституцію потрібно міняти вдумливо. Не вносити сьогодні на завтра зміни, які повністю переформатовують відносини центральної влади і місцевої влади, а вже завтра вимагати його приймати, не приймати закон, а потім через три роки вирішувати, що монополія – це погано, а працювати вдумливо і пояснювати, що ми хочемо. Тому ми не підтримуємо таких хаотичних рухів, і ми будемо утримуватися щодо цих змін. Дякую.
Величкович Микола Романович. Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановний пане Голово, шановні колеги. Я зараз не хочу нагадувати щодо процедури розгляду питання про включення до порядку денного направлення до Конституційного Суду, де була низка порушень. Я вже зараз думаю, неактуально про це говорити. Так само не хочу нагадувати з приводу назви законопроекту, яка є дивною, як на мене, що таке монополія адвокатська. Це така розмовна теза, але яка не повинна мати жодного стосунку до внесення змін до Конституції. А от про що я хочу зараз переговорити, це про те, що ми зараз обговорюємо, тому що ми говоримо про все завгодно крім основного. Ми перебуваємо на стадії попереднього схвалення законопроекту про внесення змін до Конституції, де обговорюється висновок Конституційного Суду. От мене особисто висновок Конституційного Суду дещо здивував. Я поясню чому. Конституційний Суд, фактично, визнавши відповідність 157 і 158 статтям, цей законопроект сказав, що законопроект 16-го року, яким було запроваджено так звану адвокатську монополію, суперечив 158 статті Конституції, тобто обмежував право доступу до правосуддя. Я дивуюсь, чому тоді не було одразу Конституційному Суду сказати про це в своєму висновку, ми б одразу поправили і не допускали того, що ми маємо зараз. Бо ми зараз маємо дуже непросту ситуацію, як ми тут обговорюємо, ми зараз в умовах, коли зміни в Конституцію ми хочемо внести після того, як ця норма почала діяти, вона вже діє з 1 січня. І невідомо ще коли ці зміни відбудуться і чи відбудуться взагалі, це дуже гіпотетична ситуація. Ми намагаємося, в процесуальних кодексах прийняли закон, представництво замінити, обійшовши норму Конституції, саме представництвом. Я, до речі, не знаю, яка перспектива закону, і, очевидно, він ще підпадає під серйозну критику. Але з приводу того, що зараз відбувається, я вам скажу, всі органи влади підготувалися, якщо йде мова про них, органи місцевого самоврядування підготувалися, на це виділені бюджети, і вже зараз, фактично, відбувається таке представництво. Є така статистика, я от буквально перед розглядом дізнавався, що ніяких проблем з цього приводу немає. То, може, нам все ж таки варто дочекатись, і хоча би потім за результатами того, як буде діяти ця норам і практика, вирішувати, чи її варто вилучати. Бо я вам нагадаю, шановні колеги, звідки з’явилась ця норма. Ця норма в українських реаліях з’явилась за рекомендацією Венеційської комісії, яка рекомендувала Україні запровадити адвокатську монополію, яка є імперативом у всіх країнах Європейського Союзу. Там взагалі не обговорюються ці речі. Це апріорі зрозуміло. І ми навпаки намагались адаптувати своє законодавство багато років. Тепер ми знову намагаємося розвертатись назад. Тому, я думаю, що треба ще дуже добре подумати, побачити як ця норма працюватиме, і тільки після того приймати зважені рішення. Дякую.
Дякую. Совгиря Ольга Володимирівна.
Шановні колеги, найкращий аргумент – це статистика. Так от офіційна статистика минулого року свідчить про те, що кількість громадян малозабезпечених, які звернулися за отриманням безоплатної правничої допомоги, вдумайтесь в цю цифру, зросла на третину. Це говорить про те, що через введення адвокатської монополії третина громадян України, які потребують кваліфікованої професійної допомоги, не могли її отримати через існуючу заборону. У зв’язку з цим більшість із них вимушена була звернутися до органів, які забезпечують безоплатну правничу допомогу. Якщо би ця норма не функціонувала, не діяла, ці громадяни могли звернутися до професійних юристів, які, не маючи адвокатського свідоцтва, однак на високому рівні можуть представити інтереси громадян України в судах при розгляді відповідних справ. Другий аргумент – це світовий досвід. Шановні колеги, в зарубіжних країнах на рівні конституцій в жодній із європейських держав, які для нас є взірцем, не встановлюється так звана адвокатська монополія. В принципі, питання надання адвокатської допомоги регулюється виключно на рівні процесуальних законів або процесуальних кодексів. Третій аргумент. Всі, хто мають стосунок до юридичної професії, прекрасно знають, що з 2016 року зріс штучний попит на отримання адвокатських свідоцтв. В результаті, замість того, щоб ефективно працювати, ті особи, які є висококваліфікованими юристами, мають по 20-30 років професійного стажу, будучи юристами на підприємствах, установах, організаціях, вимушені отримувати адвокатські свідоцтва, відвідувати всякого роду курси, семінари для отримання балів і так далі. Це ненормальна ситуація і це штучна ситуація, яка потребує свого реагування. Але найголовнішим є те, що в статті 55 Конституції України передбачено право громадян на правничу допомогу і на захист. Якщо інша норма Конституції ставить під сумнів це право, тобто ставить під сумнів засадниче положення Конституції України, звичайно, що така норма підлягає перегляду, що ми і закликаємо, і пропонуємо зараз зробити. Дякуємо.
Дякую, Ольга Володимирівна. Шановні народні депутати, час на виступи від представників депутатських фракцій та груп вичерпаний. Переходимо до обговорення питання та виступів народних депутатів України. Прошу записатись на виступи від народних депутатів. Требушкін Руслан Валерійович.
Шановні присутні! Звісно я вважаю, що цей законопроект треба підтримати, тому що це дає можливість більш оперативно вирішувати багато питань. Тому прошу його підтримати. Дякую.
Дякую. Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, я є адвокатом, є адвокатом з 2004 року. В мене досить широка адвокатська практика в податкових спорах свого часу була в минулому житті, і я послідовно був проти адвокатської монополії. І ось чому. По-перше, будь-яка монополія – це погано, будь-яка монополія – це є обмеження конкуренції, а, отже, обмеження процесу, що впливає на підвищення якості надання послуг. Друге. Об’єднання адвокатів. Що це за організації? Це організації, як показала практика, які, на жаль, на сьогодні просто заробляють гроші на адвокатах, надаючи їм курси певні підвищення кваліфікації, атестуючи їх, видаючи їм свідоцтва. Тобто це організації, які штучно створені і приносять прибутки тим, хто їх на сьогодні очолює, що є також несправедливим. При цьому, безперечно, все це разом пов’язано з корупцією – і розгляд скарг на адвокатів, і видача свідоцтв новим адвокатам, які претендують на зайняття цією діяльністю. І останнє. Адвокатське свідоцтво – це ніколи не гарантія якості надання послуг, ніколи. У нас склалася у державі велика плеяда юристів, які ніколи не були адвокатами, і надають послуги набагато кращі, вищої якості ніж адвокат із свідоцтвом. Тому, безперечно, я підтримую цей законопроект і закликаю колег його також підтримати. Дякую.
Дякую. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Насправді, хотів би сказати, що коли ми направляли до Конституційного Суду відповідне подання, щоб Конституційний Суд сказав так або ні, я сумнівався, чи треба приймати відповідний законопроект, чи треба вносити зміни до Конституції, адже я також багато років працював за професією адвокатом. Коли я почав спілкуватися з багатьма своїми колегами, з юридичними компаніями, з адвокатськими об’єднаннями, вони всі однозначно говорили про те, що в Україні не повинно бути жодної монополії – ні адвокатської, ні жодної іншої приватної монополії. Коли ми будемо сьогодні голосувати за даний законопроект, ми голосуємо не для адвокатів, не для юристів, а ми будемо голосувати для звичайних людей, які в судах відстоюють свої права. Це і аліменти, це і розподіл майна, це і захист ділової репутації. Повірте, за свою професійну роботу я зустрічав як надзвичайно професійних юристів, які не мали адвокатського посвідчення, також я зустрічав абсолютно безталанних, абсолютно не знаючих матеріалу і процесуального права адвокатів, які незрозуміло, як отримали своє свідоцтво. Тому я закликаю сьогодні голосувати за цей законопроект, голосувати за розширення прав громадян, а точніше повернення відібраного у них права, яке було попереднім скликанням здійснено. Жодних монополій, за права громадян, голосуємо "за", зеленою кнопкою. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення закінчено, переходимо до голосування. Слово для заключного слова надається заступнику голови Комітету з питань правової політику Костіну Андрію Євгеновичу. Після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, я сподіваюсь, що ви підтримуєте цей закон, який запропонований, внесений Президентом України, тому що цей закон скасовує єдину монополію, яка існує на рівні Конституції. І як вже правильно зазначали мої колеги, немає жодної європейської країни, в якій адвокатська монополія закріплена на рівні Конституції. Це є питання процесуального законодавства, це є питання, яке ми з вами будемо вирішувати, коли ми з вами приймемо цей закон. Я прошу всіх підтримати цей законопроект і проголосувати "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування, будь ласка, займіть свої місця. Відповідно до статті 155 Конституції України, частини восьмої статті 149 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування проект Постанови реєстраційний номер 1013/П1 про попереднє схвалення законопроекту про внесення змін до Конституції України (щодо скасування адвокатської монополії) для прийняття в цілому. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:29]] За-295 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Дякую. Шановні колеги, переходимо до. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 228, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 21, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 0, "Довіра" – 15, позафракційні – 16. Ще раз дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону (реєстраційний номер 1028) про внесення зміни до статті 85 Конституції України (щодо консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів Верховної Ради України). Згідно зі статтею 149 Регламенту Верховної Ради України питання про попереднє схвалення законопроекту про внесення змін до Конституції розглядається за процедурою повного обговорення. Слово для доповіді надається заступнику голові Комітету Верховної Ради України з питань правової політики Костіну Андрію Євгеновичу. Ой, вибачте, Божику Валерію Івановичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, 3 вересня Верховною Радою України прийнято Постанову про включення до порядку денного сесії Верховної Ради України законопроекту про внесення змін до статті 85 Конституції України (щодо консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів Верховної Ради України) та про його направлення до Конституційного Суду для одержання висновку Конституційного Суду щодо його відповідності статтям 157, 158 Конституції України. Конституційним Судом України 29 жовтня 2019 року своїм висновком за реєстраційним номером 3В/219, який надійшов до Верховної Ради України, визнано законопроект про внесення зміни до статті 85 Конституції (щодо консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів) номер 1028 таким, який відповідає статтям 157 і 158 Конституції України. Комітет з питань правової політики на своєму засіданні 13 листопада розглянув цей законопроект про внесення зміни до статті 85 Конституції України разом із відповідним висновком Конституційного Суду. Так проектом цього Закону про внесення зміни до статті 85 Конституції України пропонується доповнити вказану статтю Основного Закону, яка встановлює повноваження Верховної Ради положенням, згідно яким український парламент може створювати в межах коштів, передбачених в державному бюджеті, для здійснення своїх повноважень, консультативні, дорадчі та інші допоміжні органи. Як вже обговорювалося і в цій сесійній залі, і на засіданнях комітету, пропоновані зміни зумовлені необхідністю закріплення вказаного повноваження Верховної Ради в Основному Законі, що в свою чергу буде кореспондуватися з положеннями статті 6 Конституції України, де закріплено таке, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Шановні колеги, згідно із частиною п’ятою статті 149 Закону України про Регламент Верховної Ради Верховна Рада може розглянути питання і прийняти рішення про попереднє схвалення законопроекту відповідно до статті 155 Конституції за умови, якщо такий законопроект за висновком Конституційного Суду відповідає вимогам статей 157, 158 Конституції України. Слід зазначити, будь-яких застережень Конституційний Суд у своєму висновку не висловив. Звертаю увагу ще раз, що висновок Конституційного Суду встановив повну відповідність пропонованого законопроекту номер 1028, статтям 157, 158 Конституції без жодних застережень у тексті висновку щодо його положень. Відповідно, враховуючи вимоги статті 149 Регламенту Верховної Ради України, Комітет з правової політики ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді попередньо схвалити поданий Президентом України законопроект про внесення змін до статті 85 Конституції України (щодо консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів Верховної Ради України) (за реєстраційним номером 1028 від 29 серпня 2019 року). Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, чи будуть запитання до доповідача? Є? Будь ласка, запишіться на запитання від народних депутатів до доповідача. Регламент – до 3 хвилин. Соболєв Сергій Владиславович.
Шкрум слово.
Шкрум Альона Іванівна.
Доброго дня, доброго дня, шановні колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Я це питання задавала при розгляді попереднього разу, коли ми розглядали цей законопроект, – направляти його до Конституційного Суду чи ні, і мушу задати його ще раз. Будь ласка, дайте відповідь: про які саме допоміжні консультативні органи йде мова? З якою метою яких органів, яких повноважень, яких функцій Верховній Раді ще не вистачає для здійснення своєї законодавчої функції, контрольної функції та інших функцій? І для чого саме конкретно надаються такі повноваження в такий спосіб зміни до Конституції? Не відповівши на це запитання, я не розумію, заради чого ми розглядаємо цей законопроект. Я думаю, що законопроекти мають вирішувати конкретні проблеми для людей або для діяльності законодавчого органу, яким ж Верховна Рада. На сьогодні для мене це питання є невирішеним. Будь ласка, дайте відповідь. Можливо, ви її знаєте. Дякую.
Шановні колеги, метою запропонованої законопроектом зміни є саме законодавче закріплення в Конституції ефективного механізму організації діяльності Верховної Ради. Саме ми з вами будемо створювати в разі необхідності оті консультативні дорадчі чи інші допоміжні органи. Фактично про що йде мова? Мова йде про те, що якраз консультативно-дорадчий орган може бути утворений Верховною Радою в тому випадку, коли вона за це проголосує. Тобто ніякого автоматичного створення органів не буде. Ми легітимізуємо таким чином повноваження парламенту утворювати будь-які органи, які парламент буде вважати за необхідне. Тобто тут я не бачу ніяких загроз.
Дякую. Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я з вашої відповіді, на жаль, так і не зрозумів, яка мета цього законопроекту, внесеного Президентом України. Ви, якщо можете, поясніть всьому парламенту і, головне, суспільству, з якою метою з державного бюджету планується витрачати додаткові кошти для створення незрозуміло яких допоміжних дорадчих органів? Це одне питання. І друге питання. Поясніть логіку, чому саме Президент України висловився і виступив з ідеєю допомогти Верховній Раді організувати свою роботу? Ми що, самостійно не здатні організувати роботу і створити ті органи, які потрібні для нашої роботи? Тим більше, я вам хочу сказати, що парламент має достатньо допоміжних органів для того, щоб ефективно працювати. І це підтверджується практикою багатолітньої роботи парламенту. Дякую.
Я не буду заперечувати того, що парламент має достатню кількість допоміжних органів, але в даному випадку не йде мова про якісь додаткові кошти з бюджету. Саме положення цього закону говорить – створення в межах коштів, передбачених у державному бюджеті. Тобто, ще раз повторю, законодавча ініціатива в даному випадку має на меті внесення необхідних змін до Конституції для того, щоб функціонування парламенту було оптимізоване і ми мали можливість самі, це ми не робимо для когось, ми робимо для того, щоб Верховна Рада мала можливість створити в разі необхідності і це повноваження було передбачено в Основному Законі.
Дякую. Час для запитань вичерпаний. Дякую, Валерій Іванович. До слова запрошується народний депутат України, Представник Президента України у Конституційному Суді України Федір Володимирович Веніславський.
Шановна президія, шановні народні депутати України! Президент України вніс відповідно до своїх конституційних повноважень законопроект про внесення змін до Конституції України з реєстраційним номером 1028 про доповнення статті 85 Конституції України окремим пунктом, який передбачає, що Верховна Рада України має право утворювати дорадчі, консультативні та інші допоміжні органи. Яка мета цього законопроекту, який вніс Президент України? Мета цього законопроекту: надати можливість Верховній Раді України, коли вона вважатиме за необхідне, потрібне, доцільне, утворити певний дорадчий, допоміжний або консультативний орган. Який це може бути дорадчий, допоміжний, консультативний орган? Це може бути, наприклад, Комісія Верховної Ради України чи Комісія при Верховній Раді України щодо кодифікації законодавства в якійсь певній сфері. Це може бути якась робоча група, до якої будуть входити не лише народні депутати України, але і фахівці в галузі права, які будуть працювати не на трудових підставах, не на підставах трудового договору або не на підставі статусу, а через те, що в силу своїх наукових, професійних та інших інтересів їм цікава певна сфера, вони хочуть долучитися, наприклад, до тієї проблеми, яка потім буде розглядатися Верховною Радою України. Конституційний Суд України у своєму висновку дав чіткий і однозначний висновок про те, що законопроект не суперечить вимогам статей 157, 158 Конституції України, тому що він не стосується прав і свобод людини і громадянина і не порушує інші запобіжники, які передбачені в статті 158 Конституції України. За великим рахунком, це конституційне положення не призводить автоматично до утворення жодних нових органів Верховної Ради України. Як вже сказав представник Комітету Верховної Ради з правової політики, якщо ми з вами, народні депутати України, вважатимемо за необхідне утворити саме якийсь орган, у нас для цього будуть належні конституційні повноваження, які на сьогоднішній день в нас відсутні. Ми не можемо зараз створити якийсь орган, тому що Верховна Рада України як орган державної законодавчої влади, за статтею 6 Конституції України, діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України. Іншими словами, жодні, не передбачені Конституцією України повноваження Верховна Рада України реалізовувати не має права, які б законом не були передбачені додаткові можливості, це буде суперечити статті 6 Конституції України. І тому для того, щоб в нас була гіпотетична можливість у випадку, якщо ми в процедурі, передбаченій Регламентом Верховної Ради України, вирішимо створити якийсь орган, у нас для цього були належні достатні правові підстави. І пропонується прийняти цей законопроект про внесення змін до Конституції України. Тому я пропоную всім підтримати цей законопроект, схвалити його попередньо для того, щоб ми отримали певну правову можливість, яка на сьогоднішній день у Верховній Раді відсутня. Дякую за увагу.
Дякую, Федоре Володимировичу. Прошу народних депутатів записатись на виступи від фракцій та депутатських груп. Ні, немає. Крулько Іван Іванович.
Прошу передати слово Соболєву Сергію Владиславовичу.
Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, якщо перший законопроект змін до Конституції був абсолютно логічним і відповідає міжнародним стандартам конституційного права, то, на жаль, цього не можна сказати про цей законопроект. Всі спроби наших колег з’ясувати, так що ж відбувається, що це за такі дорадчі органи, які не може зараз створювати Верховна Рада, приведіть приклад хоча б одного такого дорадчого органу. У нас інститут законодавства існує. У нас існує цілий ряд програм, які співпрацюють, в тому числі і міжнародних програм, які співпрацюють з парламентом протягом останніх 29 років. Я дуже добре пам’ятаю, як в першому скликанні, коли почав розвиватися реальний демократичний парламентаризм, почали діяти ці програми, багато хто з вас є учасниками таких програм. Навіщо створювати і закріплювати в Конституції право на утворення додаткових дорадчих органів, нам незрозуміло. Наша фракція не буде підтримувати цей законопроект. І ми вважаємо, що розпиляти державні кошти або навіть кошти спонсорів, які хотіли б виділити фінансування для спеціальних законодавчих проектів, для спеціальних законодавчих ініціатив, не потрібно. Все це врегульовано. Якщо це треба кошторисом Верховної Ради, відповідним Законом про комітети і профільними законами, включаючи Закон про Регламент, і якщо потрібно якісь поправки, достатньо їх внести у відповідні профільні закони. Ми вважаємо, що парламент сьогодні достатньо забезпечений і науково-експертними оцінками, і можливістю роботи достойною Інституту законодавства, в якому, до речі, члени президії достойно представляли наш парламент. Тому, я думаю, що цей законопроект не потребує голосування за нього, наша фракція не буде голосувати за дану законодавчу ініціативу. Дякуємо.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович. Ви не будете виступати?
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, якщо Україна рухається в напрямку Європи, консультується з Америкою, так почуйте. За 250 років існування Конституції американської, де всього сім статей, було прийнято 27 поправок. Ми за чотири місяці внесли в Конституцію вісім поправок, якщо не більше. Скажіть, будь ласка, які ще конституційні органи повинні бути і дорадчі органи, яку консультацію вам потрібно? Як сьогодні ґвалтівників з Верховної Ради прибрати? Які ще сьогодні нужны вам консультації, коли у вас є по чотири помічника, які отримують заробітну плату? 32 помічники має право сьогодні мати кожен народний депутат. Ми почули від доповідача, що треба було внести в бюджет витрачання коштів. Яких коштів? Скільки коштів іще потрібно? Скільки іще треба працевлаштувати кумів, братів, сватів, друзів, сусідів? Скільки іще потрібно вам, щоби приймати нормальні рішення? Депутатська група "Довіра" просила вас? Просила вчора на Погоджувальній раді поставити проекти законів, які б дали можливість людям нормально дихати в Луганській області. Проект Постанови 2048 по розгону депутатської ради – 25 ґвалтівників, які грабують місто. 100 тисяч людей сьогодні не мають можливості нормально сказати, достукатися до вас. За три хвилини можна вирішити питання – допомогти 100 тисячам людей. Хто з вас допоміг? Також ми вимагали поставити законопроект 2108, який забороняє сьогодні відключати охорону здоров’я, заклади охорони здоров’я, шкіл, дитячих садочків від опалення, від електроенергії, від води. Ці закони потрібні? Потрібні. Яка консультація вам ще потрібна? Звертайтеся до Шахова, я вам її скажу. Звертайтеся до Вельможного, він вам скаже про це. Звертайтеся до групи депутатської "Довіра", всі фахівці там сидять, ми вам підкажемо, що робити. Шановні колеги, не займайтеся дурнею. 161 стаття Конституції України 15 розділів. Скільки іще потрібно зробити змін в Конституцію, щоб нормально працювати? Скільки вам іще потрібно консультантів та тих, хто буде вам підказувати, як працювати? Люди нас обирали, люди сплачують нам заробітну плату і ми повинні фахово працювати, не тільки протираючи своєю дупою крісла м’які, а йти до людей і знати їх проблеми, і вирішити їх тут в цьому парламенті. Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, з Новим роком вас, з Різдвом, з Василем. І хочу побажати в першу чергу добробуту та миру нашим громадянам, а для цього парламенту треба вже переходити від обіцянок, від красивих виступів до реальних та корисних рішень. Шановні колеги, від того, що ми будемо переписувати Конституцію, вносити щотижня туди будь-які зміни, повірте мені, якість життя людей не зміниться в нашій країні. І якщо вам, дійсно, сьогодні треба поради, консультації додаткові, що вам не вистачає знань та впевненості у своїх рішеннях, то чи на президентських виборах ви пообіцяли, що в нашій країні буде народовладдя, що ви всі рішення, важливі для країни, будете приймати через референдум? І тому ми звертаємося до вас, шановні колеги, давайте приймати Закон про референдум, не вигадувати якісь дорадчі та консультативні органи і йти на референдум. Тому що те питання, яке стоїть перед кожним з нас, це питання ринку землі повинно бути вирішено виключно на референдумі і для цього у нас з вами є час, і можливість, щоб прийняти закон, спитати людей, почути від них відповідь та прийняти дійсно корисне, та правильне для нашої країни рішення, це перше. Друге рішення і законопроект про референдум це 1123, ми звертаємося до спікера з проханням його терміново поставити на розгляд в зал. Друге рішення. Шановні колеги, вже другий рік поспіль не виконується рішення Конституційного Суду України, яким була порушена Конституція України, коли при режимі Порошенка у нас скасовували для людей пільги чорнобильцям, афганцям, ветеранам Великої Вітчизняної війни, держслужбовцям, пенсіонерам. Ми виграли два Конституційні Суди України, але ж ні попередній уряд, ні уряд Гончарука не виконує рішення Конституційного Суду України. Тому перед тим, як змінювати Конституцію, будь ласка, виконайте спочатку рішення Конституційного Суду України. І третє. Шановні, сьогодні треба переходити все ж таки актуальної повістки дня. Не про дорадчі органи тут нам з вами розмовляти, а приймати соціальні та економічні важливі рішення, які б сьогодні дали людям можливість отримувати гідну заробітну плану, пенсію та сплачувати дійсно актуальні тарифи. Дякуємо за увагу. Ми це не підтримуємо.
Дякую. Слово надається народному депутату Семінському Олегу Валерійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Совгиря Ольга, будь ласка.
Олег Семінський, 205 округ, Чернігів. Прошу передати слово Кирилу Нестеренку, будь ласка.
Совгиря, будь ласка.
Шановні колеги, по-перше, хочу відповісти фракції "Опозиційна платформа - За життя" з приводу того, що Верховна Рада України не виконує рішення Конституційного Суду України. Я відповідально як Представник Верховної Ради в Конституційному Суді заявляю, що та постанова, яку ви вносили на розгляд Верховної Ради України суперечить Конституції і Закону "Про Конституційний Суд України". Не потрібно будь-яких постанов для того, щоб виконувати рішення Конституційного Суду. Не маніпулюйте законодавством і не схиляйте український парламент до того, щоб рішення Конституційного Суду виконувалося в ручному режимі через волю Верховної Ради. Цей парламент цього скликання не буде приймати ті рішення, які суперечать Конституції і законам України. Це, по-перше. По-друге, щодо допоміжних органів. Колеги, з тих депутатських фракцій, які не є монобільшістю, очевидно забувають про те, що на сьогодні єдиною формою взаємодії громадськості із парламентом є взаємодія через комітети. Я хочу вам сказати, що як доктор юридичних наук я неодноразово залучалася до участі в робочих групах у комітетах. Але, шановні колеги, можливо, для вас це неважливо, але при тих зарплатах, які мають професори і викладачі в університетах, я хочу вам зазначити, що ця робота є безкоштовною, безоплатною. Тому експлуатація знань висококваліфікованих фахівців має відбуватися на платній основі. У зв’язку із цим ми пропонуємо створити допоміжні органи, які будуть потужними аналітичними центрами і дозволять забезпечити і реалізувати ті амбіції, в хорошому сенсі цього слова, Верховної Ради України по оновленню законодавства. А законодавство в Україні потребує дуже значного і масштабного оновлення, починаючи від прийняття нового Трудового кодексу і закінчуючи ревізією практично в усіх галузях законодавства. Що стосується Інституту законодавства, про який ви говорили. У зв’язку з тим, що відсутня норма Конституції, яка б дозволяла створити відповідні допоміжні органи парламенту, Інститут законодавства створений розпорядженням Голови Верховної Ради і називається базовою установою, але не є по суті допоміжним органом Верховної Ради України. Крім того, я хочу зазначити, що на рівні всіх європейських парламентів діють аналітичні центри, де фахівці працюють на платній основі, тому що їх професійний рівень того вартий. Дякую.
Князевич Руслан Петрович, "Європейська солідарність".
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Ми так сильно радіємо з приводу того, що Конституційний Суд не висловив жодних застережень до цього законопроекту, але я собі можу уявити, а які там могли бути застереження. Більш безсенсовного законопроекту, я думаю, що вони ніколи не бачили. Уявіть собі, вони отримують законопроект Президента України внесений як невідкладний у перший день роботи Верховної Ради щодо допоміжних органів парламенту, щодо необхідності закріплення на конституційному рівні такого права парламенту, який багато років, фактично, за весь час своєї української незалежності активно користувався цим правом і без необхідних внесень змін в Конституцію. І не тільки сам парламент, а й Голова Верховної Ради, що і правильно робили. Тому що якщо ви пригадуєте дискусію, коли ми розглядали цей законопроект на етапі включення в порядок денний сесії, то тоді переконували його доцільність з метою, щоби був якийсь умовний фільтр, який би не допускав включення в порядок денний непотрібних або якихось таких спамових законопроектів. Тепер же ми маємо ситуацію, що відповідно до Закону про Регламент з цим нормально справляється комітет, і в нас такої проблеми вже не існує. Та проблема, яка сьогодні сказана була, що треба створювати робочі групи, а ми не можемо їх створити у Верховній Раді, бо цього не закріплено в Конституції. Друзі, ми їх створювали і створюємо, і зараз Голова Верховної Ради Дмитро Олександрович активно цим користується. От я буквально цього тижня бачив його розпорядження про створення робочої групи щодо законопроекту про народовладдя. Хочете сказати, що він порушив Конституцію? Ні, він нічого не порушив, він в межах своїх повноважень абсолютно правильно це робив і повинен це робити, і жодних тут перепон немає. І допоміжні органи, які є окремими юридичним особами по парламенту, існують і існуватимуть. Друзі, оце от законодавчо-конституційний спам, якого не можна допускати. Дякую.
Васильченко Галина Ігорівна. Галина Іванівна, вибачте.
Прошу передати слово Рахманіну Сергію.
Рахманін Сергій Іванович. Бачу.
Шановні колеги, в моїй юності військовій був в мене старшина на прізвище Березовський, старший прапорщик на прізвисько "Куля". Це один з найбільших філософів, яких я бачив в своєму житті. І коли так в році 77-му його ротний запитав: "От що б необхідно такого зробити, щоб суттєво поліпшити життя в роті?" Він сказав: "А давайте тумбочки покриємо позолотою". І коли ротний запитав: "А нащо?" Він сказав: "Ну, по-перше, урочисто, по-друге, красиво". І банальний дерев’яний виріб одразу набуває іншого вигляду. Оце про цей законопроект, який ви зараз збираєтеся голосувати – це дерев’яна тумбочка, яку ви покриваєте позолотою. Хто кому заважав створювати будь-який орган? Хто вам сказав, що це треба записувати в Конституцію? Давайте в Конституції запишемо, що керівництво Верховної Ради може проходити в приміщення Верховної Ради через 5 під’їзд, а представники засобів масової інформації – через 1-й. І банальна прогулянка одразу набуде урочистості. Це буде поважно і красиво. Крім того, що це абсолютно безсенсовна штука, вона ще теоретично може бути небезпечною, тому що конституюючи допоміжні консультативні та бозна-які ще органи ви надаєте право створити будь-що, прикриваючи це Конституцією. Ви знаєте, я не знаю, чи живий прапорщик Березовський, але я готовий його знайти. Він вам таких змін до Конституції наструячить більше, ніж у вас у голові. Питання тільки в тому, яке це має відношення до Конституції, бо Конституція – це Біблія, а не комікс, про що я пропоную не забувати.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Депутатська група "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний президентський законопроект. Логіка знову ж таки, коли депутатська група "За майбутнє" голосує чи "за", чи "проти", ми користуємося простою логікою: логіка створити дорадчі консультаційні органи на базі Верховної Ради, перебуваючи в умовах парламентсько-президентської республіки, абсолютно логічна. Функції контролю збільшуються. Я можу вам сказати: перед вами стоїть голова комітету, який перший в дев’ятому скликанні разом зі своїми колегами, ми створюємо експертну раду комітету з прав людини, яка буде працювати безоплатно з числа правозахисних організацій, яка буде допомагати нам розробляти законопроекти, виконувати свої контролюючі функції. І цю ідею підтримали абсолютно всі народні депутати, які працюють у нас в комітеті. Чому зараз за це не голосує весь парламент, для депутатської групи "За майбутнє" абсолютно незрозуміло і нелогічно. Друзі наші, ми робимо, збільшуємо повноваження один одного, і ті депутатські групи, які перебувають в опозиції, навпаки, для вас же буде більше можливостей виконувати свої контролюючі функції. Тому звертаємося до всіх проголосувати і підтримати даний законопроект.
Дякую, Дмитро Валерійович. Прошу записатися на виступи від народних депутатів. Королевська Наталія Юріївна. А, Юрчишин Ярослав Романович.
Можна з місця? Дякую. В мене коротеньке повідомлення для наших виборців. В процесі цього беззмістовного з вами обговорення ми вже спільно профукали з державного бюджету певну суму. Зараз точно не скажу, яку, але приблизно кілька тисяч гривень. При тому, що жодної користі з цього обговорення і з цього законопроекту, якщо він сьогодні не буде провалений, ми ще раз будемо його обговорювати по тій самій процедурі, фактично не буде. Ми зараз займаємося окозамилюванням і тоді, коли в нас не вирішене питання фактично як забезпечити обіцяний Президентом мир в країні, так, коли немає розуміння, коли почне нормально працювати уряд, ми витрачаємо шалений бюджет Верховної Ради на те, щоб обговорювати те, що не має змісту. Ці приклади, які були наведені, чітко показують, не потрібно жодних змін до Конституції для того, щоб створити адекватну робочу групу для будь-якого законопроекту. А оскільки зорі на небі не народжуються просто заради того, вони комусь мають світити, скоріш за все створюється просто ще одна чергова можливість під прикриттям вже Конституції створювати відмийники, на які будуть залучатися бюджетні кошти, невідомо як витрачатися в інтересах, звісно, тих, хто буде контролювати парламент. Парламенту не потрібно ніяких додаткових механізмів, щоб якісно працювати. Це абсурдна, пуста норма, якою просто вам відволікають увагу від більш важливих законопроектів. Зупиняємо весь цей шапіто і починаємо працювати над тим, як підняти зарплати вчителям, як забезпечити якісну медичну охорону для наших громадян, а не думаємо, як ще знайти для Верховної Ради можливість оптимізувати кошти. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що було б коректно тоді згадувати і про перерви, коли ми витрачаємо час на пленарних засіданнях. Це можна робити і поза, особисто я, я думаю як і керівництво Верховної Ради, на це згодні. Альона Іванівна Шкрум.
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, розумієте, ми маємо абсолютне право знати і ми як фракція в парламенті, як народні депутати, і українські громадяни, яка саме ідея закладена в те, щоб дати Верховній Раді можливість створювати нові консультативно-дорадчі органи? Це єдине питання, відповідь на яке я не можу добитися, реально, ну, від більшості Комітету правової політики, від Представника Президента у парламенті, від пана Веніславського, від інших депутатів я не можу добитися це вже декілька місяців. Цей законопроект насправді, ми не говоримо, що він поганий, ми хочемо зрозуміти мету, яких конкретно консультативно-дорадчих органів на сьогодні не вистачає Верховній Раді? На жаль, колеги, ви самі собі протирічите, тому що коли пані Совгиря, яку я дуже поважаю, говорить про те, що на сьогодні ми не можемо створити в робочій групі можливість оплачувати роботу високофахового юриста або експерта, це неправда, тому що у нас у кожного комітету є можливість взяти фахівців, зробити їх в експертній раді, в громадській раді і оплачувати їх роботу за необхідності з коштів, які виділені на Апарат Верховної Ради. Ми це обговорювали, до речі, на нашому профільному комітеті. Цією можливістю чомусь комітети з 2015 року, якщо я не помиляюсь, не користувались жодного разу. При цьому ваш колега інший, пан Веніславський, говорить, що на це не треба буде додаткових коштів. Тому, колеги, знаєте, я мала дуже круту можливість в Кембриджі вивчати, як пишуться все ж таки законопроекти, як робиться public policy. От перший крок, як все ж таки робити public policy, – це відповісти на питання, яку проблему ми намагаємося вирішити цими змінами, чого нам не вистачає, що не вистачає громадянам, що не вистачає Верховній Раді для того, щоб фахово працювати, який конкретно орган на сьогодні не робить там свою роботу. І далі вже сказати, можливо, нам треба змінити Інститут законодавства, можливо, нам треба його реформувати, можливо, нам, дійсно, треба якийсь офіс економічного аналізу. Супер! То давайте ми так і скажемо, треба те то і те то, тому що немає того і того, а не будемо вносити законопроект, зміни до Конституції, не пояснюючи його мету, обговорюючи його, дійсно, багато годин тут, Конституційний Суд теж на нього витрачає час, і не розуміючи до кінця мети зміни цієї конкретної політики, цієї policy (на англійській мові). Тому, колеги, як продукт турборежиму тоді це було проголосовано буквально в перший тиждень, на сьогодні ми вже не маємо права такі речі голосувати, не задаючись питанням, навіщо і що саме ми хочемо створити. І я дуже сподіваюсь, що поки ми не отримаємо відповідь на це питання або від Президента, або від його представників, тому що це законопроект Президента, це не законопроект парламенту або якогось комітету, якому не вистачає конкретних повноважень, я думаю, що за це голосувати не треба, а треба цю відповідь отримати, можливо, є набагато простіші шляхи вирішення проблеми, якщо така проблема існує. Дякую.
Нестеренко Кирило Олександрович.
Кирило Нестеренко, місто Дніпро. Шановний головуючий, шановні колеги, однією з тез передвиборчої кампанії Президента та моєї особисто була відкритість влади до людей. Даний законопроект впроваджує можливість створення в межах коштів, передбачених в державному бюджеті, консультативно-дорадчих та допоміжних органів Верховної Ради. Внесення змін до Конституції залучить широке коло фахівців, експертів, представників громадськості для узгодження напрацювання важливих рішень. Верховна Рада повинна стати максимально відкритим і сучасним органом влади, не клубом для обраних. Особисто прошу підтримати проект "Влада для людей". Дякую.
Камельчук Юрій Олександрович.
Доброго дня, шановні колеги, доброго дня українці. Я по темі і не зовсім дуже коротко. Хотілося би задати питання до всіх, хто працює в уряді чи якимось чином дотичний до державних підприємств, які пов’язані з розрахунками у вугільній галузі. Друзі, розпорядження і, можна сказати по-іншому, простими словами, прохання Президента України щодо того, щоб були завершені усі борги перед шахтарями до нового року, не виконано. Більш того, мені вже, чесно кажучи, набридло чути постійні відмовки від "Центренерго", "Укренерго", "Держвуглепостач" щодо того, що у них немає грошей і хтось з кимось не розраховується. Я задам одне просте риторичне питання в рамках цього, що ми зараз розглядаємо. Скажіть, будь ласка, всі до цього дотичні, які ще консультативно-дорадчі органи вам потрібно ввести, щоб ви нарешті навчилися приймати рішення, щоб не було боргів по ваших взаємних розрахунках? Це перше. І кому слід зменшити зарплату, щоб вони подумали про вчасну виплату зарплати шахтарям, заборгованість для яких складає знову більше 1 мільярда гривень?
Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, шановний пане головуючий, шановні українці хотів ще раз наголосити, що фракція "Європейської солідарності" не буде підтримувати цей законопроект. Навіть більше, ми будемо голосувати червоними кнопками проти цього законопроекту точно так, як ми голосували під час першого голосування, коли ми включали його до порядку денного і спрямовували до Конституційного Суду. Окрім цього, хотів би наголосити, що Конституція, коли ви змінюєте Основний Закон нашої держави, то перш за все думайте не про те, що сьогодні ви хочете зробити і про вигоди сьогодення, а думайте про те, що Конституція – це закон, з яким в країні жити не місяць, не рік, не 10, а з яким жити багато-багато років. І наостанок. Як ви знаєте, ще одні зміни до Конституції, які стосуються питань а-ля децентралізації, а в реальності централізації повної влади в Україні вони сьогодні були зняті з порядку денного через те, що було допущено знов дуже багато процедурних помилок і вже навіть помилок технічних під час подачі цього законопроекту. Шановні колеги, от ви знаєте, це ще один доказ того, що від турборежиму залишилося навіть не слово "турборежим", а лапки в яких він знаходився. Дякую за увагу.
Шуфрич. А, ні, вибачте. Час для виступів вичерпаний, переходимо до голосування за законопроект, за постанову, вибачте. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь, займіть свої місця. Відповідно до статті 155 Конституції України, частини восьмої статті 149 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1028/П1) про попереднє схвалення законопроекту про внесення змін до статті 85 Конституції України (щодо консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів Верховної Ради України) для прийняття в цілому. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:49:46]] За-249 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому, дякую, шановні колеги. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 230, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 0, "Довіра" – 0, позафракційні – 5. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, будь ласка, не розходьтеся, там буквально дві правки, це друге читання. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо Фонду розвитку підприємництва (реєстраційний номер 2589). Слово надається для доповіді заступнику голови Комітету з питань бюджету Трухіну Олександру Миколайовичу.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні колеги, законопроект 2589 поданий Президентом України як невідкладний. До Комітету з питань бюджету відповідно до статті 116 Регламенту надійшли пропозиції народних депутатів, згруповані у порівняльній таблиці у кількості десять пропозицій. За підсумками опрацьованих таких пропозицій у комітету за участю працівників Міністерства фінансів, Офісу Президента та Рахункової палати в остаточній редакції законопроекту пропонується. Перше. Внести необхідні техніко-юридичні та редакційні уточнення, наведені у висновку комітету, щодо попереднього розгляду законопроекту. По-друге, передбачити набрання чинності відповідним законом з дня, наступного за днем його опублікування, оскільки вже минула передбачена законопроектом дата 1 січня 2020 року. Та, по-третє, доповнити "Прикінцеві положення" дорученням Кабінету Міністрів у місячний строк з дня набрання чинності відповідним законом, затвердити порядок використання коштів державного бюджету, передбачених на забезпечення функціонування Фонду розвитку підприємництва, з урахуванням положень Закону "Про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні". За підсумками розгляду даного питання Комітет з питань бюджету врахував вісім з десяти пропозицій та рекомендує Верховній Раді законопроект 2589 прийняти у другому читанні та в цілому як закон з урахуванням підтриманих пропозицій у запропонованій комітетом остаточній редакції, викладеній у порівняльній таблиці до законопроекту, та внесення необхідних техніко-юридичних та редакційних правок за результатами його прийняття. Тому прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, почекайте. Олександр Миколайович, правки, ні, правки, це друге читання, тут немає запитань. Правка номер 2, народний депутат Івченко. Була відхилена. Наполягаєте? Шановні колеги, будь ласка, не розходьтесь лише дві правки не враховано. Шановні колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин до розгляду цього питання. Івченко Вадим Євгенович.
Дякую, шановний Голово. Шановні колеги, знаєте, гарна ініціатива, але хотілось би, щоб в цих ініціативах не попахивало, як то кажуть, корупційними якимись ознаками. Кожен підприємець, кожен, чи то малий, чи то середній, він має право звернутися в банк, спокійно взяти кредит, відшкодувати держава йому може відсоткову ставку, і спокійно віддавати кредити, спокійно направити ці кошти на ті цілі, які він хоче. Що тут? Тут ви пропонуєте обирати в ручному режимі тих підприємців, затверджувати постановою Кабінету Міністрів і видавати їм кошти. Яким чином будуть обиратися підприємці? Чому саме ці підприємці будуть обиратися? Ми це вже давно пройшли. Тому ми не будемо голосувати за такий закон. І однозначно потрібно змінити можливості для підприємців, і однозначно потрібно змінити підходи фінансування, а не через такі, скажімо в лапках, "корупційні годівниці", які ми можемо з вами тут.
Дякую. Олександр Миколайович.
Я не згоден з вашою позицією, колега. Будь ласка. Підприємства будь-які малі та середні в Україні зможуть звернутися до комерційного або до державного банку отримати кредит. В даному випадку буде прописана процедура, по якій країна зможе компенсувати відсоткову ставку для малого та середнього бізнесу. Ця процедура буде уніфікована. Якщо ви почули з моєї доповіді, ми вимагаємо протягом місяця прописати постанову Кабінету Міністрів, де будуть врегульовані всі ці підходи до відбору та компенсації відсоткових ставок. Дякую.
Вадим Євгенович, наполягаєте на правці? Ні, що значить ще раз? А це ж друга буде правка, почекайте, дійдемо. 4 правка – Івченко.
Шановний доповідач, я розумію про що ви говорите. Просто все одно буде можливість людського фактору, оскільки вони будуть приймати документи чи то Міністерства фінансів, чи то в інших органах, які ви будете згідно постанови запроваджувати, вони будуть приймати документи, якась комісія буде обирати певних підприємців. Зрозумійте, ми вам як опозиція, як "Батьківщина" ми вам пропонуємо варіант тоді, коли ви задовольните всіх підприємців, тому що банки не будуть дивитися на політичні кольори, банки не будуть дивитися на те, депутат чи там, я не знаю, родич депутата, чи інші представники, вони будуть дивитися на те, яким чином підприємець буде віддавати кредит. І, повірте, це саме буде правильне – віддати ці кошти в державні банки, а ці державні банки запровадять програму кредитування або мікрокредитування для підприємців. Тому це було б правильно. А таким чином.
Дякую, Вадиме Євгеновичу. Позиція комітету.
Позиція комітету по правці, яка була надана народним депутатом, вона не врахована. А щодо вашого коментаря в цілому щодо законопроекту, саме так, ви правильно описуєте механізм, за яким буде працювати цей законопроект: комерційні банки та банки, котрі мають державну форму власності, будуть обирати чи давати, чи не давати кредит малому та середньому бізнесу. Даний законопроект буде допомагати зменшити відсоткову ставку ефективно при використанні кредитних коштів. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Ви не наполягаєте на голосуванні? Ні. Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. З процедури – Герасимов. Гончаренко Олексій Олексійович, хвилину включіть, будь ласка, з процедури.
Дякую. Олексій Гончаренко, Одещина, "Європейська солідарність". Шановні колеги, знаєте, регламентно унікальна річ зараз відбувається. Вперше в історії України був внесений Президентом України проект змін до бюджету ще в році напередодні того року, на який цей бюджет є розписаним. Тобто одразу після прийняття нам внесли вже зміни, це феноменальна організація роботи. Раз. Друге, по суті. Нам пропонують давати під 5 відсотків, ну, це буде шалений бізнес новий, брати в держави під 5 відсотків і давати державі же, наприклад, під ОВДП, де в нас 13, ну, навіть хай зараз знизилося до 11 відсотків. Що це за бізнес, це дуже цікаво. І останнє, все це під програму "Повертайся і залишайся". Але при цьому проти малих підприємців насправді що відбувається? Вводиться РРО, вводиться абсолютна фіскалізація всього, підприємці бастують, а їм кажуть: зате ми вам дамо кредити, які нікому не потрібні насправді.
Шановні колеги, це не з процедури, це виступ. Тому, шановні, коли ви будете наступного розвертатися за процедурою, то вибачайте, але я буду вимушений відмовити. Шановні колеги, переходимо до голосування закон. Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо Фонду розвитку підприємництва (реєстраційний номер 2589). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:27]] За-261 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. По фракціях покажіть.