Poštovane kolege i koleginice, predstavnici Ministarstva, ministarka i predsedavajuća, SNP ovim amandmanom želi da ukaže da nije potrebno van kruga organa navedenih stavom 1. ovog člana širiti i na druge subjekte upravo vršenje i baš inspekcijskog nadzora. Naime, i tokom načelne rasprave smo istakli da postoji veliki rizik, tj. veliki problem što bi mnogo organa danas vršilo inspekcijski nadzor i da njihov rad nije koordiniran i samim tim tako trpe i građani, a i privredni subjekti. Mi kao stranka zalažemo se da se stvori jedan jako efikasan sistem inspekcija u kome će biti znatno jasne nadležnosti i sama odgovornost svih tih subjekata. Srpska narodna partija zato smatra da nije potrebno širiti pravo inspekcijskog nadzora i na druge subjekte sa pravnim ovlašćenjima koja bi mogla biti regulisana posebnim zakonom, već je dovoljno da to vrše organi državne uprave i teritorijalne autonomije i lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Balša Božović, Jovan Marković, Jovana Jovanović, Ivan Jovanović, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Vesna Martinović, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović.
Molim vas, predsedavajuća, prvo razjašnjenje. Dakle, vi ste sada pročitali amandman na član 3. A šta je sa amandmanom na član 2. stav 1?
Na član 3, to je amandman. U članu 3. tačka 2. menja se i glasi – inspektor je službeno lice, itd, da ne citiram vaš amandman. Tu smo došli.
Mi smo podneli amandman na član 2. stav 1, gde se posle stava…
Poslaniče, niste bili u sali, niko se nije javio. Ja se vama izvinjavam, ali počeli smo sa radom u 10.05 časova. Da li želite po ovom amandmanu na član 3. da govorite?
Ne. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
Što se tiče člana 3, SNP smatra da je od velikog značaja pokrivanje inspekcijskim nadzorom i svih subjekata kako bi se ostvarila svrha zakona i samim tim doveo red u državi. Uređena država vraća poverenje građana u njene institucije i SNP smatra da je vraćanje poverenja u državu, pored privrednog razvoja, jedno od najvažnijih pitanja koje se provlači danas kroz javnost. Rad uvek podrazumeva i pravednost, a u ovom slučaju znači da nijedan subjekt nadzora ne sme pomisliti da su neki drugi subjekti izuzeti iz zakona koji je trenutno tema dnevnog reda. Ovaj zakon upravo ima za cilj da spreči pojave kojih smo i te kako svesni, a koje su dovele do širenja sive ekonomije i izbegavanja plaćanja poreza, a i izbegavanja primene i ostalih nekih drugih sporednih zakona koji utiču. S toga ovim amandmanom želimo da preciziramo da se subjekti nadzora ne upisuju samo u Agenciji za privredne registre, već se upis vrši i u registar koji vodi privredni sud, zdravstvene ustanove, škole, sindikati i, recimo, vode se u registru ministarstva nadležnog za poslove rada. Smatramo da bi svi subjekti trebalo biti obuhvaćeni ovim zakonom, a ne samo oni koji su registrovani u Agenciji za privredne registre.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, Aleksandra Tomić i Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Marinković.
Hvala, uvažena predsednice. Poštovana potpredsednice Vlade sa svojim timom, dame i gospodo narodni poslanici, prvenstveno želim da se zahvalim potpredsednici Vlade i celom njenom timu na posvećenosti i dobroj saradnji koju su imali sa narodnim poslanicima, posebno sa članovima Ekonomskog kokusa u Narodnoj skupštini Republike Srbije i što smo zajednički sa predstavnicima privrede, privrednih subjekata i poslovnih asocijacija došli do rešenja koja će maksimalnu da unaprede ovaj zakon i koji će učiniti da on bude što primenljiviji i prilagođeniji potrebama privrede. On u svakom slučaju donosi jedan sasvim novi koncept odnosa državne uprave prema privredi, ali i uloge inspekcijskih službi u celokupnom državnom sistemu, ali i u odnosu sa samom privredom i privrednim subjektima. Ovaj amandman na član 4. čini i učiniće da se siva ekonomija, koja podrazumeva trenutno negde oko 30% bruto domaćeg proizvoda u našoj zemlji, da se smanji na najmanji mogući nivo i definiše to da odredbe posebnih zakona ne mogu biti izuzete od ovog, kako bi rekli, krovnog, sistemskog zakona kada je u pitanju uređenje rada i funkcionisanje inspekcijskih službi. Još jednom vam hvala na vašem senzibilitetu da usvojite ovaj amandman Ekonomskog kokusa i da uradite sve i da uložite maksimalne napore kako bi on bio koristan za privredu i koristan za građane Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Ovaj član 4. govori o primeni zakona i odnosu prema drugim zakonima i mi smo predložili izmenu stava 6. i brisanje stava 7. U stavu 6. smo predložili izmenu da reči: „poreska policija, kao posebna organizacija u jedinici“ se briše, i to iz prostog razloga što smatramo da je svrsishodnije izuzeti rad celokupne poreske uprave iz primene ovog zakona, ne samo poreske policije, i budući da je rad poreske uprave u celosti regulisan Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je 2014. godine menjan upravo da bi se prema rečima Vlade rad poreske inspekcije učinio mnogo efikasnijim. Predlažemo brisanje stava 7. kojim se uređuje da se primenom ovog zakona ne uvodi obaveza dodatnog zapošljavanja i da će jedinice lokalne samouprave obavljati ove poslove u skladu sa propisima koji uređuju zapošljavanje u jedinicama lokalne samouprave. Brisanje predlažemo jer smatramo da ovakvoj odredbi nije mesto u članu koji uređuje primenu ovog zakona i odnos sa drugim zakonima i nije jasno zbog čega se ograničenje ističe samo u pogledu jedinice lokalne samouprave, a ne i u pogledu organa državne uprave, budući da je ograničavanje zapošljavanja u državnoj upravi i javnom sektoru predviđeno drugim zakonom tj. Zakonom o budžetskom sistemu. Stoga predlažem, gospođo ministar da još jedared razmislite i prihvatite ovaj naš amandman. Mislim da je smislen i da, prvo, preciznije uređuje rad poreske policije i poreske uprave tj. da se odnosi na zakon koji se tiče njih, a drugo da preciznije određuje da li može da se zapošljavaju ljudi ili ne u budžetskim ustanovama.
Reč ima ministar Kori Udovički.
Ja bih kratko da prokomentarišem ovaj predlog da se zapravo cela poreska uprava izuzme iz ovog zakona. Moram da kažem i želim da podvučem da to odražava nerazumevanje suštine zakona koje se često pojavljivalo i u našoj saradnji i pripremi ovog zakona sa različitim inspekcijskim službama. Želim da podvučem još jednom. Posebni postupci svake od inspekcijskih službi, pa i poreske uprave, koji su regulisani u skladu sa propisima i usklađeni sa propisima EU, znači sa njihovim tekovinama i usklađeni sa principima koje ovaj zakon propisuje, ne moraju uopšte da se menjaju. Suština jeste u tome da postoje više i manje reformisane inspekcijske službe i da ovaj zakon tera one koji se nisu prilagodili, koji se nisu modernizovali, čiji principi ne odgovaraju onima koji su izneti u ovom zakonu, postavljeni ovim zakonu, teraju te poreske postupke da se prilagode, a nećemo nikoga terati da menja posebne poreske postupke ukoliko su oni već usklađeni sa ovim principima. Vrlo izuzetno, mi zapravo još nismo naišli na slučaj gde neki od principa, koje postavlja ovaj zakon, mora da ostane, da tako kažemo, da se prekrši zbog nekakvih posebnih potreba specijalnih inspekcijski službi. Ne sumnjamo da ćemo na to da naiđemo i onda će to ostati regulisano drugačije posebnim zakonom. Ništa nerazumno neće proizaći iz ovog zakona. Naprotiv, on samo tera na usklađivanje koordinaciju i poreska uprava je najvažnija i najsnažnija i najmoćnija inspekcijska služba koja treba da da primer i sa kojom i druge inspekcije treba da se usklade, ali i poreska uprava treba da uskladi, ako je nešto ostalo ne usklađeno, sa ovim principima.
Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zamolio bih gospođu ministar da prokomentariše i stav 7.
Mislim da vam je ona prokomentarisala, objasnila suštinu zakona i nema šta da doda više od ovoga. Zahvaljujem. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala, predsednice. Poštovana potpredsednice Vlade, vi nažalost niste prihvatili neke od ključnih amandmana koje je podnela naša poslanička grupa, a naša želja je bila da popravimo, koliko je moguće, ovaj zakon, mada smo mi jasno naglasili da je ovaj zakon veoma loš i da, ukoliko bi prihvatili sve ove amandmane, on bio samo loš i ništa više i građani od tog lošeg zakona ne bi imali nikakve koristi. Pokušali smo da podnesemo amandmane koji bi išli u korist građana Srbije, jer ovaj zakon nije pravljen po njihovoj meri. Konkretno, na ovom amandmanu, na njegovom ne prihvatanju, vi to pokazujete. Naime, u ovom amandmanu, odnosno u članu na koji smo reagovali našim amandmanom, smo tražili da se rok od 15 dana za postupanje državnih organa, organa autonomne pokrajine ili lokalne samouprave skrati nasedam dana, odnosno pet dana za prvo postupanje i još dodatna tri dana za naknadno postupanje. Zašto smo podneli ovaj amandman? Zato što smatramo da ostavljanje roka državnim organima da 15 dana razmatraju i odgovore inspekcijskim organima je ne prihvatljivo dug rok. Dakle, zamislite vi postupanje inspekcijskih organa u bilo kom predmetu iz oblasti zaštite na radu, iz oblasti zaštite od požara, iz oblasti održavanja komunalnog reda, itd, itd. Oni podnesu zahtev, koristiću vreme šefa poslaničke grupe, određenom organu državne uprave, pokrajinske samouprave ili lokalne samouprave i ti organi imaju 15 dana rok da odgovore. Kakva je to materija u kojoj oni ne mogu da daju odgovor u roku od pet dana? Dali smo mogućnost da se da dodatnih pet dana, ukoliko nadležni državni organ da obrazložen zahtev. Zar to nije logičnije rešenje po kome bi državni organ imao pet dana za davanje odgovora i uz poseban obrazložen zahtev inspekcijskom organu dodatnih pet dana? To je ukupno 10 dana. Vi na ovaj način, gospođo potpredsednice Vlade, ministarko, dajete olako preduge rokove, usporavate rad inspekcijskih organa i pravite jedan trom sistem kakav je bio i do sada u radu inspekcijskih organa, zato što će državni organi koristiti maksimalan rok i zato što će inspekcijski nadzor trajati neograničeno dugo, jer niste rešili pitanje - šta ako je taj odgovor organa uprave nepotpun? Znači li to novih 15 dana i novih 15 dana koji mogu biti 45 dana dodatnih zahteva? Predvideli smo i rok za taj dodatni zahtev, dopunu zahteva i rekli smo da na zahtev inspekcijskih organa nadležni organ, državni organ, mora da da dopunski odgovor u naknadnom roku od tri dana. U tom slučaju, naš rok bi bio pet dana, eventualno još pet dana, ali dopunski odgovor svega tri dana. U tom smislu smo išli ka efikasnosti, što je bio cilj naših amandmana za razliku od vašeg zakona koji je po svim pitanjima zakon koji ne obezbeđuje efikasnost rada inspekcijskih organa, a videli smo koliko inspekcija ima. Slažemo se i to je u analizi inspekcija u Republici Srbiji, u elaboratu koji je rađen na tu temu, utvrđeno da je rad inspekcija neefikasan. I vi ne želite prihvatiti ovaj amandman kojim mi pospešujemo efikasnost inspekcijskih organa, nego ostavljate jedan dug rok da organi uprave, kako su već tromi, nastave tako da rade i mislimo da je to veoma loše. S druge strane, ostavili ste jednu neustavnu i na zakonu neosnovanu odredbu, obzirom da nije u skladu sa Ustavom, gde kažete predstavnici privatnog sektora. Dakle, gospođo Udovički, u našem pravnom sistemu, ne postoji reč – privatni sektor, i ne možete ga uvoditi u zakon o inspekcijskom nadzoru, dakle, ne postoji privatni sektor. Kod nas su, jedino što u Ustavu kaže – ravnopravna privatna zadružna i državna svojina. Otkud vam privatni sektor? Šta znači privatni sektor? Da li je privatni sektor nešto što vi uvodite sada kao novu kategoriju? Da li je kompanija od 20 – 30.000 zaposlenih privatni sektor, a neka druga kompanija, koja je recimo akcionarsko društvo u nekom drugom obliku svojine nije privatni sektor. Na koji način mimo Zakona o privatnim društvima uvodite privatni sektor u regulativu? Ja vas molim potpredsednice Vlade, odgovorite nam na jedno pitanje. Da li vi i kakvu saradnju imate sa ekonomskim kokusom? Ovo pitanje već davno provejava kroz rad ove Skupštine. To je naravno i pitanje za predenicu Narodne skupštine. Kakav ekonomski kokus, da li je to na Poslovniku Narodne skupštine zasnovano telo ili je to neka interesna organizacija čiji amandmani obično prolaze? Dakle, kokus, to je poreklom iz američkog parlamenta. Znači, njihove amandmane prihvatate i oni kažu da dobro sarađujete, da dobro sarađujete, a naše amandmane ne prihvatate. Ja vas molim, neka se legitimišu – šta znači ekonomski kokus i da li ste vi sa njima sarađivali, i koji privatni interes taj ekonomski kokus zastupa? Dakle, mi u ovom parlamentu slušamo, već iz rasprave u raspravu, ekonomski kokus je zauzeo stav, Vlada prihvatila stav ekonomskog kokusa. Šta je to predsednice ekonomski kokus? Da li ste vi nekada prisutni na tom ekonomskom kokusu koji postoji u okviru Narodne skupštine Republike Srbije i da li potpredsednice Vlade vi sarađujete, što kaže gospodin Marinković, s tim ekonomskim kokusom? Dakle, koje je to telo koje sarađuje sa vašom Vladom na pravljenju zakona, koji su po svemu sudeći, na štetu interesa građana Srbije?
Ministar, dr Kori Udovički. Izvolite.
Opšte je poznato i jasno svim građanima Srbije, da je pitanje rokova i ćutanje uprave kada građanima ili privredi nešto treba, jedna od rak rana funkcionisanja naše države i državne uprave. Ova Vlada i ovo ministarstvo, vrlo ozbiljno shvata i hvata se u koštac sa tom temo. Ona ne može da se reši cepkanjem u jednom zakonu svakog postupka koji javna uprava treba, ili njeni predstavnici, u ovom slučaju inspekcija, da preduzima na hiljadu mogućnosti da se nešto desi pa da se možda ne desi, pa da mu se da još jedan mali rok, pa da se onda možda još ovakav rok. Na kraju vaš amandman predlaže ukupno 13 dana u poređenju sa naših 15. Nikakva suštinska promena to nije. Ova Vlada i ovo ministarstvo rade vrlo intenzivno. Nedavno je o tome održan i okrugli sto, na koji su pozvani i predstavnici najkvalifikovanijih i stručnijih institucija da se to prodiskutuje. Znači, radimo vrlo intenzivno na donošenju novog zakona o opštem upravnom postupku koji će jako detaljno i na nov način da se pozabavi ovim problemom. To će biti opšti zakon koji će da važi za sve upravne postupke pa i za inspekcijski. Pored toga što ćemo promeniti regulativu na način da budemo u mogućnosti da onda disciplinu odgovaranja i odgovornost za ćutanje pojačamo kroz celu upravu, mi ćemo sprovesti i mere koje će učiniti da se zapravo slovo zakona konačno u tom pogledu počne da poštuje. Ja građanima Srbije ne mogu da obećam da će rezultati biti osetni i vidljivi jako brzo. Zakon treba da se podnese Skupštini u junu. Želimo da se vrlo pažljivo i vrlo dobro sa njim upoznaju svi predstavnici uprave. Odložena primena će verovatno biti čitavih godinu dana. U međuvremenu ćemo pripremati i resurse i obuke da se on sprovede kako treba. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Nataša Vučković.
Gospođo predsednice, poslanici DS će podržati ovaj amandman iz jednog razloga, što smatramo da je ne prihvatanje ovog amandmana u delu u kojem se traži brisanje reči „predstavnicima privatnog sektora“ zapravo u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije. Mi razumemo nameru ministarstva da je želelo da istakne potrebu da inspekcijski nadzor uključi preventivne, konsultativne funkcije inspekcije ubuduće. Međutim ne može se privatni sektor na ovaj način izvući u centar pažnje zbog toga što član 82. Ustava u osnovnim načelima govori o ravnopravnosti privatne i svih drugih oblika svojine. Ono što ste mogli da kažete u ovom članu je da ćete imati konsultacije sa predstavnicima privrednih subjekata itd, u svakom slučaju jednak pristup svim privrednim subjektima u našoj zemlji je nešto što se očekuje da će Vlada poštovani. Zbog toga podržavamo ovaj amandman naših kolega i smatramo da Vlada čini grešku što ga ne prihvata i time na vrlo direktan način zapravo postupa suprotno članu 82. Ustava Republike Srbije.
Reč ima ministarka Udovički.
Još jednom samo da odgovorim, ovo je prilika i prethodnom govorniku da odgovorim na ovaj predlog. Pogrešno tumačite upotrebu reči „privatni sektor“. Ovde nije u pitanju svojina tog sektora već deljenje na javnu i privatnu sferu. Da smo samo ograničili na privredu onda bi građani ostali isključeni. Molim vas da uzmete u obzir da postoje različiti načini na koje se reč koristi i da je vreme da u srpskom zakonodavstvu tumačimo zakone onako kako je razumno tumačiti ih. Bez toga oni će postati beskonačno dugački, jer moramo svaku stvar koju kažemo još pet puta da objasnimo i opet ćemo ispustiti nešto od onoga što će se možda desiti u stvarnosti. Dakle, opet mislim da je potpuno neopravdan vaš stav.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Marinković.
Mogu li dobiti repliku?
Ne. Pitanje je bilo upućeno meni i ministru.
Dobro. Samo ću reći da sam zamišljao da smo svi u parlamentu prosto završili i raskrstili sa komunističkom ideologijom i da pominjanje privatnog sektora nije više jeres i da mi živimo u jednoj liberalnoj tržišnoj ekonomiji koju želimo da napravimo, jedno moderno kapitalističko društvo. Sada dolazimo do toga da je privatni sektor privatni kapital jeres. Što se tiče ovog amandmana i što se tiče saradnje ekonomskog kokusa sa potpredsednicom Vlade, ja bih samo rekao da prethodni govornik može isto to da pita kolegu Aleksandra Senića koji je član partije kojoj pripada prethodni govornik i koji vrlo aktivno učestvuje u ovoj neformalnoj poslaničkoj grupi. Mislim da neko ko je doktor prava, ko predaje na Pravnom fakultetu bi trebalo da zna Poslovnik i ovo nije nikakva novina, postoji Zelena poslanička grupa koja vrlo dobro funkcioniše, postoji Ženska parlamentarna mreža, postoji i nekih 12 narodnih poslanika iz različitih političkih partija i ono što je najveća vrednost to su predstavnici pozicionih i opozicionih partija koji čvrsto i intenzivno žele da sarađuju sa privredom, žele da naprave tržišnu ekonomiju, žele da naprave jednu jasnu utakmicu ljudskih sposobnosti i znanja u ovoj zemlji, žele da naprave da naša država bude što konkurentnija, da bude što produktivnija i bolja. Na kraju krajeva, intenzivna je saradnja i sa predstavnicima lokalnih samouprava, predstavnicima privrede i mislim da je to samo jedan veliki plus i dodatni impuls parlamentu, ali i svim državnim institucijama da zakone koje donosi i sve što radi da gleda da od toga imaju interes, kako privrednici, dakle, oni koji plaćaju porez, koji stvaraju dodatnu vrednost, koji stvaraju konkurentnost u našoj zemlji, naravno, posredno i indirektno na taj način i svi građani Republike Srbije. Molim sve kolege da se uozbiljimo, da shvatimo u kom vremenu živimo, da radimo posvećeno na razvoju naše privrede…
Molim vas o amandmanu. Zahvaljujem vam se. Uzela sam vam vreme od grupe, ipak ste zloupotrebili na neki način, ali samo sam oduzela, nisam uzela. Reč ima narodni poslanik dr Marko Atlagić.
Poštovana predsednice, naravno da neću prihvatiti ovaj amandman iz razloga što je neprihvatljiv, nesmislen, neprimeren, jer rok od 15 dana je primeren i u prvom redu razuman za svakog pravnika, ali i onoga ko nije pravnik, usklađen, kako je i Vlada navela, sa ostalim rokovima i opšte poznat u pravu. Dakle, 15 dana je opšte poznato u pravu, da kažemo, od rimskog prava do danas. Svako sužavanje roka nije primereno i nije razumno. Jedan od govornika reče – vaš zakon, nije ovo naš zakon, ovo je zakon svih poslanika u ovoj Skupštini. Valjda smo raskrstili da to nije više vaš, naš, bez obzira da li ćete, gospodo, glasati za njega ili nećete. On je naš, Skupštine Srbije i svih poslanika. U tom smislu sam zaista protiv ovog amandmana. Mislim da je Vlada izuzetno korektno dala obrazloženje, pogotovo u odnosu na privatni sektor i gospođa ministarka dodatnim obrazloženjem. Valjda nema niko u ovoj sali, ne samo u ovoj sali nego i od građana Srbije a da mu nije bilo jasno. Hvala lepo.
Reč ima dr Janko Veselinović.
Dali ste gospodinu Marinkoviću repliku, ali nije bitno. Dakle, odgovoriću i na ono što je on rekao. On bi trebao da razume…
Uzimam vam od ovlašćenog. Repliku nisam dala. Od ovlašćenog, pa šta god već.
Gospodin Marinković bi trebao da razume neke osnovne pravne pojmove, nema veze što je završio privatne fakultete. To što je završio privatni fakultet trebalo bi da mu ipak omogući osnovno znanje. Privatna svojina nije u pitanju kao ekonomska kategorija, nije u pitanju oduzimanje privatne svojine. Naprotiv, radi se o jačanju ustavnog načela jednakosti svih oblika svojine i kada se jačaju svi oblici svojine onda se prepoznaju tri oblika svojine koji postoje u Ustavu i ne može se uvoditi jednim zakonom privatni sektor kao nova pravna kategorija. Koleginica Vučković je to još jednom jako dobro obrazložila. Gospođo Udovički, niste imali kvalitetne pravnike koji su mogli ovo da rastumače. Ne može se ovde govoriti o javnom i privatnom sektoru kao što je u stvarnom pravu to prepoznato. Dakle, nije to moguće u ovom slučaju. U ovom slučaju isključujete sve ono što nije privatni sektor, a to je, recimo, zadružna svojina kao ravnopravan oblik svojine. U najmanju ruku, stvara zabunu, jer ste vi na neki način uveli novi termin koji ne može da se osnaži mimo važećeg pravnog sistema. Nije, gospođo potpredsednice, 13 dana. Mi smo jasno rekli da je državni organ ili organ pokrajine, lokalne samouprave, dužan da odgovori u roku od pet dana. Izuzetno, državni organ, organi autonomne pokrajine, jedinice lokalne samouprave, imaoci javnih ovlašćenja mogu blagovremeno uz obrazloženje da zatraže dodatnih pet dana. Dakle, na bazi tog obrazloženja inspekcijski organ ocenjuje da li će mu odobriti tih dodatnih pet dana ili mu neće odobriti. Sa ovih tri dana smo samo rešili pitanje dodatne dopune, dodatnih podataka koje je dao državni organ. Ta tri dana su nevezana za ovaj rok. Ta tri dana mogu da zamene nekih novih 15 dana u kojima bi inspekcijski organ tražio neke podatke, a državni organ rekao – meni za to treba 15 dana, iako je po toj istoj stvari već davao odgovore. U tom smislu smatram, ovlašćena predstavnice, potpredsednice Vlade, ministarko, da niste uvažili ključnu stvar da pokušate da napravite od ovog zakona efikasniji zakon i smatram da je čekanje juna, jula, itd, neodgovorno, pre svega imajući u vidu da imamo neki zajednički stav da je ovaj zakon iznad svih zakona kada je u pitanju poštovanje zakona koje smo izglasali ovde u Narodnoj skupštini. Ovaj zakon preko inspekcijskih organa treba da obezbedi primenu donetih zakona i vi kroz ovaj zakon ste mogli da obezbedite efikasniju državnu upravu, što nažalost niste učinili.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Hvala, gospođo predsednice. Pridružujem se komentarima da amandman ne treba da bude prihvaćen. Na temu rokova, svakako uvek kada pričamo o roku, pričamo o onome što je dostavljeno kao maksimalni mogući broj dana. Dakle, analizirajte sve moguće scenarije i vi u tekstu Predloga zakona imate maksimalan rok od 15 dana. Isto važi kao i priča koju smo upravo čuli sada. Da li će biti iskorišćena svaka varijanta za produženje ili neće, maksimalni rok je maksimalni rok i kada pogledate originalni predlog, što znači rok od 15 dana, to nikoga ne sprečava da posao završi za dva. Ali, uvek poredite maksimum sa maksimumom i to je osnov cele priče i nema potrebe da o tome pričamo dalje. Kada je reč o isticanju privatnog sektora, ne stoji primedba da se time narušava načelo jednakosti, jer zašto? Pogledajte formulaciju, pre svega, o čemu je reč, podsetnik. Pričamo o informativnim i edukativnim tribinama i konsultativnim sastancima. Dakle, niko ne može da kaže da je reč o nečemu posebno osetljivom. Vrlo je jasno da je ovde reč o sastancima, razmeni informacija i pri tom se bukvalno formulacija odnosi na predstavnike privatnog sektora i druge zainteresovane strane. Kao što vidite, ovo je maksimalno široko što se tiče inkluzivnosti. Bukvalno svako može da upadne u ovu kategoriju. Ako pokaže interesovanje, on je zainteresovana strana. Klasa A, nazovite bilo kako ili bilo ko drugi ko želi, praktično se svede na bilo ko drugi, tako da je možda zapravo samo na mestu komentar da je ovakva formulacija redundantna, da podrazumeva više nego što mora da se potroši reči i moglo je da se prihvati da to bude prosto svako ko želi. Značilo bi isto, kao što znači i sada, ali da predstavlja ekskluzivitet po bilo koga, apsolutno ne stoji. Lično zašto predlažem da ne bude usvojen amandman? Zbog toga što sprečava preventivni angažman komunalne policije i policije u situaciji kada je to opravdano. Ne moramo valjda da se podsećamo da u praksi postoje situacije kada postoje saznanja. Jednim od prihvaćenih amandmana dodatno je pravno izbrušena sada uz formulaciju – osnovane sumnje da postoji potreba da se obezbedi i pomoć ovih organa. Tako da smatram da je dobro imati takvu vrstu pomoći i takvu vrstu preventivnog mehanizma, pa stoga da se ne usvoji amandman koji tu vrstu pomoći u startu eliminiše. Hvala.
Reč ima Nataša Vučković.
Gospođo predsednice, samo razjašnjenja radi. Dakle, naša je pažnja usmerena na to da zakoni budu što precizniji i što kvalitetniji i zato reagujem. Pre svega, interes je naravno naših poslovnih ljudi, privatnika i pre svega vlasnika malih i srednjih preduzeća koji su najviše izloženi lošim postupanjima inspekcija na terenu. Njihov je interes zaista da se uvede i konsultacija i preventivno delovanje itd, i mi podržavamo tu nameru predlagača. Ono što smatramo, to je da zakonom i u našim zakonodavnim tekstovima nije definisano nikad šta je privatni sektor. U značenju izraza na početku Predloga zakona, takođe niste definisali šta je privatni sektor. Meni je poznato, naravno da u nekoj teoriji postoji priča i teorija o tri sektora – javnom, privatnom, trećem ili neprofitnom itd, ali je potpuno, jako je loše da nedefinisane termine u zakonodavnom smislu koristimo u jednom zakonu, jer nećemo znati na šta se to tačno odnosi. Interpretacije mogu biti pogrešne. Zašto, na kraju krajeva, onda nismo spomenuli i neprofitni sektor kao treći sektor sa kojim takođe treba da se vrše konsultacije itd? Dakle, hoću da kažem da je vrlo važno da zakon bude konsekventan, da imamo primenu jasnih izraza i da ima jasno značenje izraza koje upotrebljavamo, a stoji ono što sam govorila da ne možemo izvlačiti van konteksta isključivo privatnu svojinu zbog toga što postoji ustavna odredba o ravnopravnosti svih oblika svojine. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Marinković.
Zahvaljujem uvažena predsednice. Mislio sam kao narodni poslanik da smo se svi obavezali, da ćemo svi kao narodni poslanici poštovati Ustav. Ovde je malopre učinjena jedna jasna diskriminacija i povreda Ustava, ali hajde što je prethodni govornik diskriminisao mene, nego diskriminiše i njegovog šefa poslaničke grupe, naravno, koga poštujem i veoma cenim po njegovim veoma konstruktivnim govorima i stručnim nastupima, ali u svakom slučaju, ovo nisam očekivao i ovakvu diskriminaciju u smislu odvajanja privatnog sektora i javnog sektora, to apsolutno nisam mogao da očekujem ni od jednog kolege, pa ni od kolege koji je to malopre pominjao. Tako da, u svakom slučaju, kao narodni poslanik biću posvećen tom cilju da pravim, zajedno sa svojim kolegama, kako iz ekonomskog kokusa, tako i svima koji su spremni bolji privredni ambijent, ambijent za investicije, za privlačenje stranih investicija, za razvoj domaće privrede malih i srednjih preduzeća, uvek ću to raditi, pre nego da budem deo bezidejne opozicije koja nema ni jedan jedini predlog, nijedno konkretno rešenje i odgovor na ono što Vlada Republike Srbije i parlament nude u okviru ekonomskog programa. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Poslanici Nove stranke su predložili 22 amandmana, 15 je prihvaćeno u tekstu kao što smo predali, jedan zato što je pre toga usvojen jedan amandman koji poboljšava taj član na koji smo mi dali amandman, tako da je očigledno da smo imali dobru nameru u odnosu na analizu ovog zakona. Pohvalili smo zakon u načelnoj raspravi, tako da tu ostajemo pri tom iskazu, ali ovde je kolega poslanik u pravu. Ovoj formulaciji nije mesto u ovom dobrom zakonu, po našem mišljenju, da ne ponavljam argumente vezane za ustavnu definiciju svojine i privatne svojine i tog deljenja. Meni još više smeta formulacija „sastanke sa predstavnicima privatnog sektora“. Kako ćete da utvrdite ko su predstavnici privatnih sektora? To je potpuno neutvrdiva stvar, to nisu ni komore, to nisu ni udruženja, predstavnici bi morali da prođu kroz neki proces koji bi od njih koliko ih ima u celoj Srbiji izdvojio nekolicinu koji bi bili predstavnici. Tako da, mislim da je to pogrešna formulacija i da je treba promeniti. Mislim da ne ugrožava ni na koji način suštinu zakona, mislim da poboljšava preciznost u definiciji onoga što ovaj zakon treba da donese srpskom ekonomsku udruženju i ambijentu, te apelujem na ministarku da, ako je to u njenoj mogućnosti, prihvati ovo ili kao amandman ili kao, mislim da bi kolega Janković bio zadovoljan da bude i kroz pravno-tehničku ispravku ili na neki način, jer mislim da je potpuno neopravdan način data ova primedba. Takođe, na sav 7. je izmena koja je, ja mislim, potpuno na mestu, gde se menja stav 7. i praktično iz njega se izbacuje formulacija da u vezi sa vršenjem inspekcijskog nadzora - ako se očekuje da nadzirani subjekt pruži otpor. Kako to može da se očekuje da neko pruži otpor? Ako je već ranije pružao otpor i radio nešto što je protiv zakona, onda za to postoji ovlašćenje nadležnih organa, komunalne policije, policije, tužilaštva, koga već, ali ta sposobnost poreskog inspektora da očekuje da će neko pružiti otpor, pa zbog treba da pođe sa asistencijom policije ili komunalne policije, mislim da smo tu, neću da pravim od te formulacije neku veliku opasnost, ali lako može da pređe u situaciju gde svaki poreski inspektor treba da sa sobom vodi jednog policajca, što je daleko od posla poreske inspekcije ili policije i može da liči i nama i ljudima koji žive u ovoj državi, pa i investitorima, domaćim i stranim, da mi u stvari policijom, ovom klasičnom policijom sprovodimo poreske zakone, što nije dobra stvar. Mislim da je to teško da možemo da zamislimo da poboljšava privredni ambijent, čak i kako ga vidi ekonomski kokus, time što će pored svakog policajca poreskog da ide jedan policajac sa naoružanjem i sa tim da sprečava eventualno preventivno odbijanje ili otpor koji pruža lice koje će biti deo kontrole. Još je samo nedostajalo da ovde piše – privatnog vlasnika ili iz privatnog sektora, i onda da dobijemo jednu segregaciju najvišeg nivoa. Znači, mislim da je zakon dobar i mi smo to, kolega Pavićević i ja, rekli u načelnoj raspravi, da je zakon dobar, da ga treba podržati, da ima desetak, petnaest, dvadesetdve mane na koje smo mi pokušali da ukažemo kroz naše amandmane, ponavljam, petnaest je prihvaćeno. Neke druge kolege su prepoznale u nekim drugim članovima neke mane koje jednom političkom kozmetikom može ovaj zakon da dođe do nivoa da bude ne samo dobar, nego da bude i vrlo dobar. Prema tome, mislim da je ovo dobra prilika da se usvoji ovaj predlog i da dobijemo zakon koji će stvarno da označi jedan pomak u stvaranju boljeg ambijenta za poslovanje u Srbiji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsednice. Što se tiče samog amandmana, odnosno onako kako je predložen, treba isti posmatrati sa više aspekata, ali one aspekat koji je ovde najznačajniji jeste sama primena, neposredna primena u praktičnom smislu reči ovog člana. Pre svega, treba poći od činjenice da se zakon odnosi na sve slučajeve i da zakon mora da se vezuje za sve okolnosti koje se u datoj situaciji mogu pojaviti. Ako bi se prihvatio ovaj amandman, u tom slučaju bi došlo do povrede onog principa koji je inače ovde nagovešten prilikom donošenja Predloga ovog zakona, a to je princip prevencije ili preventivnog delovanja. O čemu se radi? Ako bi se prilikom inspekcijskog nadzora tražila asistencija ili pomoć policije ili komunalne policije samo u slučaju otpora nadziranog subjekta, onda bi to bila samo jedna jedina situacija. Šta ćemo u situaciji ukoliko zaista postoji procena da će taj nadzirani subjekt dati otpor i da ta procena ima utemeljenje u onome što podrazumeva ranije situacije, dakle, već ranije ispoljeno ponašanje, već ranije date ili iskazane manifestacije ponašanja od nadziranog subjekta, on zaista je takav kakav jeste i, prema tome, moraju da se u određenim slučajevima primenjuju i mere prinude. Ukoliko bi se prihvatio ovaj amandman on bi bio selektivan, jer bi se odnosio samo na jednu situaciju, a mi imamo daleko više situacija i ono što je najznačajnije u pravnom sistemu i u tumačenju zakona jeste da zakon mora obuhvatiti bukvalno sve situacije koje se mogu obuhvatiti, što se ovim amandmanom ne predviđa. Zbog toga ovaj amandman ne bi trebalo prihvatiti, imajući u vidu suštinu i smisao zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Dame i gospodo, različita je percepcija shvatanja ovog zakona. Suština i jedan od razloga zašta donosimo ovaj zakon, kaže se da je razlog zato što u državi Srbiji postoji raširena siva i crna ekonomija. Različite smo podatke danas slušali, i ovih dana, u vezi rasprave koliki je obim sive ekonomije. Obično se govori o sivoj ekonomiji koja je veličine jedne trećine BDP, neko govori da je to jedna trećina fiskalnih prihoda, to su različite kategorije, jedna trećina fiskalnih prihoda ne moraju da budu jedna trećina BDP, ali kako god, siva ekonomija je značajna. Siva ekonomija jeste utemeljena u funkcionisanju pre svega državnih organa, jer ne možemo da govorimo o sivoj ekonomiji ako u tom obimu ne konstatujemo da postoji problem u inspekcijskim službama. Niko nije govorio, ali mora da postoji problem i u carini. Bez povezanosti carine, ljudi koji se bave sivom ekonomijom i inspekcijskih službi, taj obim sive ekonomije ne bi mogao da postoji. Ako ta siva ekonomija mora da se rešava u narednom vremenskom periodu, onda je to praktično nivo organizovanog kriminala u tom obimu. Ne radi se tu o malim proizvođačima, malim kućnim radinostima, radi se o trećini društveno bruto proizvoda. U takvoj situaciji je sasvim normalno da je percepcija da ako imate toliki obim i toliku opasnost u funkcionisanju sive ekonomije, onda je neminovna i zaštita ljudi koji se bave inspekcijom. Prosto, doći ćemo u situaciju da se suočavamo kada zalazimo u sivu ekonomiju sa ogromnim problemima koji moraju da budu rešeni na taj način što će postojati barem pretnja, ne sile, nego zaštite ljudi koji obavljaju inspekciju. U tom kontekstu, ako prenebregnemo tu činjenicu, onda bi ovakav amandman doveo ljude koji se bave inspekcijskoj službom u vrlo nepovoljnu situaciju. Inspekcijska služba je i inspekcijska služba u oblasti utvrđivanja kvaliteta mernog mesta pri prodaji električne energije. Ima na desetine i desetine slučajeva iz svakodnevnog života i poznato nam je da ljudi koji se bave tom vrstom kontrole dolaze u opasnost i dolaze u situaciju da im je ugrožena čak i životna egzistencija. Zato smatram da ovim predlogom amandmana jedna normalna funkcija, koja kaže da u procenu očekivanja ljudi koji se bave inspekcijama postoji opasnost u vršenju inspekcijskog nadzora, ova kontrola i zaštita od strane policije i komunalne policije koji su to preventivno jeste u suštini funkcionisanje, buduće funkcionisanje inspekcijskih službi. Ovaj zakon se ne tiče samo odgovornosti ljudi koji se bave i koji su kontrolisani, već istovremeno i kontrolom i funkcionisanjem ljudi koji obavljaju inspekciju. Ako je ona njihova jasno definisana i ako su posledice njihove zloupotrebe jasno precizirane, onda ne vidim razlog zašto bi ovaj amandman trebao da bude prihvaćen.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Kori Udovički. Izvolite.
Ja bih još jednom da pokušam da svim poslanicima i građanima Srbije naglasim da je ovaj zakon, ne samo novina u smislu da zahteva koordinaciju, jednu vrstu saradnje između delova uprave koja, nažalost, danas nije redovna praksa, već je novina i po načinu na koji reguliše, po zakonodavnom postupku, da tako kažem, koji on postavlja. Ovaj se zakon puno oslanja na principe. To je neophodno u modernoj državi. Mi smo u Srbiji napravili lošu upravu zbog toga što smo od svojih službenika napravili automate koji tumače zakon kao da je nekakva algoritamska formula – jeste, nije, jeste, nije. Onda dolazimo u situaciju da se službenici suočavaju sa realnim situacijama. Na primer, vi niste u nekoj molbi napisali neku reč ili nešto ste velikim slovima umesto malim slovima, jer njemu tamo piše u propisu da to ne treba tako da bude i odbije vas, a pravi mnogo, mnogo veću štete nego da je ta formalnost prevaziđena. Mi moramo da pravimo razliku između principa i formalnosti u našoj regulativi. Ovaj zakon gura, da tako kažem, granice naše zakonodavne prakse, ne prelazi je. Razuman pravnik, razuman službenik, razuman tumač vrlo dobro zna šta je namera svakog od ovih članova, ali ne želimo da se vratimo na propisivanje koje dovodi do toga da bez razmišljanja i primenjujući slovo zakona bukvalno i formalistički ponekad pravimo veću štetu nego da tog zakona nije ni bilo. Znači, u ovom članu o kome se sada priča i koji se koristi za političke svrhe, apsolutno nikakva šteta ne može da proizađe iz onoga što je stavljeno, čak i ako se bukvalno tumači, a postavlja se jedan vrlo važan princip, a to je da javna uprava mora da konsultuje i razmenjuje mišljenja i obaveštava javnost i zainteresovane strane prilikom promišljanja i unapređivanja svog rada.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Reč ima narodna poslanica Irena Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kada je ovaj amandman u pitanju, ja bih se posebno osvrnula na stav 7. Tačnije, nadovezala bih se na izlaganje svog cenjenog kolege Neđe Jovanovića. Naime, ukoliko bi se prihvatila formulacija koju nudi predlagač amandmana, smatram da bi se znatno ugrozilo preventivno delovanje, a zapravo ceo ovaj zakon, odnosno Predlog zakona je koncipiran tako da se insistira na preventivnom delovanju. Tako da, smatram da je mnogo bolje da ostane ovakva formulacija kakva stoji u Predlogu zakona. Znači, ukoliko inspektor očekuje da postoji opasnost da nadzirani subjekat pruži otpor ili da bude bilo kakvih problema, da ima pravo da zatraži pomoć od policije i komunalne policije. Mislim da je to mnogo bolje nego da se čeka da šteta bude učinjena, pa da se tek onda deluje. Smatram da bi se upravo prihvatanjem ovog amandmana išlo na štetu preventivnog delovanja, te stoga smatram da ga ne treba prihvatiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima profesor dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala. Prosto ne mogu da prepoznam da se ovde govori još uvek o amandmanu u kome smo tražili skraćivanje rokova. Dakle, diskusija je otišla u jednom sasvim drugom pravcu. Mi smo tražili efikasniju inspekciju, efikasnije inspekcijske organe i zbog toga smo tražili skraćivanje rokova i to je osnovni cilj bio našeg amandmana. Ovde se sada diskusija vodila o nečemu što nema veze sa osnovnom našom tezom da tražimo efikasniju inspekciju. Smatramo da bi taj zakon bio mnogo prihvatljiviji i da bi doneo neke pomake, mada bi još uvek bio loš, da su ovi amandmani prihvaćeni. Ako ne želite da prihvatite amandman iz nekih, ne znam kojih razloga, ti razlozi koji su navedeni zaista ne mogu da budu merilo da mi nismo u pravu. Mislim da smo podneli kvalitetan amandman i da ste trebali da uzmete to u obzir. Usput, želim da se zahvalim gospodinu Marinkoviću na pohvalama za našeg šefa poslaničke grupe, gospodina Đurišića. To je inače isti onaj šef poslaničke grupe koji je prošle nedelje grubo kažnjen od predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, čisto da se zna.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Vrlo kratko radi pojašnjenja. Znači, radi se o amandmanu na član 5. stav 4. o kome vi govorite, ali mi govorimo i o stavu 7, u kome se kaže da se „očekuje“ menja „otporom“, tako da govorimo u stvari o istom amandmanu, samo o različitim stavovima. Vi govorite o stavu 5, a mi o vašem amandmanu i vašem stavu broj 7.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
Ovaj amandman smatramo veoma važnim. Naime, u upravnom postupku koji vodi inspekcija upravnim aktom u formi rešenja kad se o nekoj činjenici odlučuje, te se tako rešenjima nalaže, zabranjuje ili utvrđuje, a nikako potvrđuje. Potvrđivanje se vrši u formi potvrde ili uverenja. Zahtevi nadziranih subjekata da se potvrdi zakonitost i bezbednost postupanja u vršenju određenog prava ili izvršenja određene obaveze, odnosno u njegovom postupanju, ne mogu se okončati rešenjima iz najmanje dva razloga. Prvi je - na svako rešenje se mora pružiti pravo žalbe, a ako se ne pruži, po našem mišljenju, dovodi se u pitanje ustavom zajamčeno pravo dvostepenosti. Drugo je postupak prema odredbama Zakona o opštem upravnom postupku, u slučaju da nadzirani subjekat izvrši obavezu, okonča obustavom postupka, a obustava se ne vrši rešenjem, već zaključkom i rešenje se meritorno odlučuje, odnosno materijalno-pravno, a zaključkom procesno-pravno. Ukoliko bi se prihvatilo ovakvo rešenje koje stoji u Predlogu zakona, SNP smatra da bi se postupak protiv nadziranog subjekta mogao otvoriti unedogled, jer bi to rešenje moglo da napada svako treće lice koje ima interes i kome zakon to dopušta, da ima svojstvo stranke, a iza žalbe ima pravo i za vođenje upravnog spora. Stoga smatramo da je u ovom slučaju potrebno na svaki način izbeći konfuziju i otvoriti prostor za razne vrste zloupotrebe u već i ovako složenu oblast, te SNP smatra da to treba rešiti. Našim predlogom amandmana i mi predlažemo da ga ponovo razmotrite i, po mogućnosti, usvojite. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postavo sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Blagoje Bradić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospođo ministarka, ovo je zarad građana, samo da ih informišemo o čemu se ovde radi. Podneli smo amandman na član 8, gde smo posle stava 3, inače amandman se bavi praćenjem stanja, procenom rizika, planiranjem, usklađivanjem i koordinacijom inspekcijskog nadzora, gde posle stava 3. koji kaže: „na osnovu utvrđenog stanja i procene rizika, inspekcija priprema plan inspekcijskog nadzora, inicira donošenje izmene i dopune zakona i drugih propisa, ujednačava i objavljuje inspekcijsku praksu, preduzima preventivne aktivnosti i predlaže državnim organima uprave, organima autonomne pokrajine i jedinicama lokalne samouprave i drugim imaocima javnih ovlašćenja preduzimanje aktivnosti i mera na koje su ovlašćeni“. Mi smo predložili da se doda novi stav, koji kaže da organi iz stava 3. ovog člana su dužni da sarađuju sa inspekcijom u postupcima praćenja stanja. Mislim da je to smisleno, da postoji i obaveza kod prikupljanja ovih podataka državne uprave, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, da sarađuju sa inspekcijskim organima. Dalje smo predložili da u sledećem stavu, koji kaže da inspekcija može da na svojoj internet stranici objavi spisak nadziranih subjekata, da se bude isključiv i da kada se kaže da objavi na svojim internet stranicama spisak nadziranih subjekata, na osnovu podataka dobijenih pomoću kontrolnih lista, utvrdi da su ostvarili najveći stepen usklađenosti poslovanja i postupanja sa zakonom i drugim propisima, to su oni koji su u skladu sa zakonom i koji poštuju kako treba, ali smo predložili da se doda rečenica: „kao i spisak nadziranih subjekta za koje se utvrdi da nisu uopšte ostvarili usklađenost poslovanja i postupanja sa zakonom i drugim propisima“. Smatramo da je to smisleno, naročito zbog povećanja pravne sigurnosti i bezbednosti poslovanja jer i trećim licima su dostupni podaci o subjektima sa kojima eventualno mogu da dođu u poslovni odnos. Zahvaljujem vam se na vašem razumevanju i prihvatanju amandmana.
Zahvaljujem se, dr Bradić. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima prof. dr Vladimir Marinković.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman je prihvaćen, zahvaljujem na tome, ali da podsetim samo moje kolege da procena rizika upravo predstavlja okosnicu savremenog inspekcijskog nadzora, da procena rizika i konačno uvođenje upravljanja rizikom u državnu upravu, i to je ono što vi paralelno radite sa racionalizacijom državne uprave, sa uvođenjem platnih razreda i svega onoga što sledi u narednom periodu je nešto što govori u prilog tome da ćete napraviti od naše državne administracije i javnog sektora jednu jeftinu upravu, efikasnu i efektivnu upravu, koja će upravo biti i raditi u cilju interesa građana Republike Srbije, ali ponavljam, i privrede i privrednih subjekata u našoj zemlji. To će učiniti da inspekcija bude produktivnija, da bude bolja, da bude efikasnija, a ne kao u prethodnom periodu, da inspekcija ide i po nekoliko puta godišnje u kontrolu privrednih subjekata koji apsolutno nisu rizični, a da se kod onih koji su veoma rizični ne ode ni po godinu dana i neki duži vremenski period. Tako da će i formiranje baze, sama procena rizika, proces analize rizika, informacioni sistem, koji je ključna tačka u narednoj primeni ovog zakona, pomoći da imamo jednu stvarno efikasniju i bolju državnu upravu, pogotovo inspekcijski nadzor koji će biti fokusiran upravo na one na koje nije uticala, na koje neće uticati ni prevencija i koji krše zakone ili, još gore, na one koji su u oblasti sive ili crne ekonomije, što predstavlja rak ranu naše privrede i celog našeg društva. Mislim da ćemo kroz ovakva zakonska rešenja, vaše znanje i posvećenost da uspemo da se u jednom velikom procentu izborimo sa ovim velikim problemom. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, član 10. se odnosi na plan inspekcijskog nadzora. Mi smo podneli amandman gde u stavu 1. reči: „osim kada postoje naročito opravdane izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju“ se brišu. Ceo stav glasi: „Plan inspekcijskog nadzora zasniva se na utvrđenom stanju u oblasti inspekcijskog nadzora i proceni rizika. Inspekcija je dužna da sprovodi plan inspekcijskog nadzora, osim kada postoje naročito opravdane izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju“. Mi predlažemo da se to briše. U stavu 2, koji kaže da je inspekcija dužna da sačini strateški višegodišnji i godišnji plan inspekcijskog nadzora, predlažemo da se reč: „višegodišnji“ zameni i jasno ograniči na petogodišnji. U stavu 6. predlažemo da se na kraju rečenice briše tačka i da se dodaju reči: „najkasnije do 31. decembra tekuće godine za narednu godinu“. Stav 6. kaže: „Inspekcija objavljuje plan inspekcijskog nadzora na svojoj internet stranici“ i smatramo da je smisleno da se to jasno odredi do kada to mora da se uradi. Posle stava 8. predlažemo da se dodaju stavovi 9, 10. i 11, koji glase: „Strateški plan posebno sadrži strateške ciljeve koji treba da budu ostvareni realizacijom strateškog plana, nadležnosti u realizaciji strateških ciljeva, aktivnosti za realizaciju ciljeva i indikatore ostvarenosti ciljeva. Strateški plan može sadržati i druge elemente koje propiše ministar nadležan za odgovarajuću oblast inspekcijskog nadzora, odnosno imalac javnog ovlašćenja koji vrši inspekcijski nadzor u određenoj oblasti“. Sledeći stav glasi: „Strateški plan inspekcijskog nadzora se sprovodi kroz godišnji plan inspekcijskog nadzora.“ I poslednji stav: „Strateški plan inspekcijskog nadzora objavljuje se na internet stranici inspekcije“. Zahvaljujem vam se.
Zahvaljujem. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Balša Božović, Jovan Marković, Jovana Jovanović, Ivan Jovanović, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Vesna Martinović, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Nataša Vučković. Izvolite.
Radi se o jezičkoj formulaciji, smatramo da je bitno, kao što sam već istakla ranije da reči, izraze koje koristimo u zakonu budu precizni kako bismo izbegli različite interpretacije. Ovde se naravno radi o tome da kao poslanici DS podržavamo ideju da se ovim zakonom i uopšte uređenjem inspekcijskog nadzora smanji preklapanje, odnosno poklapanje kako mi predlažemo da se kaže nadležnosti između različitih inspekcijskih organa kako bi upravo poslovni ljudi koji najviše imaju kontakata sa inspekcijskom organima mogli lakše da rade i kako bi mogli da predvide delovanje inspekcija u svom radu.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Gordan Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Janko Veselinović.
Ovim amandmanom mi smo u stvari želeli da osnažimo rada Koordinacione komisije koje je bez ovako značajnijih ovlašćenja, ima poprilično beznačajnu ulogu. Koordinaciona komisija po nama je treba da obezbedi bolju koordinaciju između trideset i nešto inspekcija koje postoje u Srbiji čije se nadležnosti vrlo često poklapaju i ono što je najgore postoje oblasti koje uopšte nisu pokrivene inspekcijskim nadzorom. Mi smo hteli da ova Koordinaciona komisija reši i iskoreni taj problem. Zbog toga smo predložili da ona već zakonom ima definisano ko rukovodi tom komisijom, da ona ima svog predsedavajućeg, odnosno zamenika predsedavajućeg i sekretara Koordinacione komisije. Prosto je neverovatno da vi ovakvu materiju prepuštate podzakonskim aktima. Dajete ovim zakonom značaj, odnosno formirate jedno ovakvo telo, odnosno komisiju, a ne predviđate čak ni da ima svog predsednika ili zamenika predsednika ili nekoga ko će voditi zapisnike i sazivati sastanke, odnosno pripremati sastanke. To je krajnje neozbiljno. Dakle, vi ostavljate to podzakonskim aktima. To nije dobro zato što ste vi ovim zakonom trebali da postavite temelje koordinacije rada inspekcijskih službi. Pored toga smatramo da ova Koordinaciona komisija nema neke veoma značajne nadležnosti kojom bi se doprinelo veća vidljivost inspekcija, veća transparentnost i što je najvažnije njihov veći učinak, vidljiviji rezultati koji su sada veoma mali. Mi smo zbog toga predložili da ova komisija ima i nadležnost da prikuplja podatke od nadležnih inspekcija i vrši analizu pripreme zakona u određenim oblastima i daje obavezujuća uputstva inspekcijama u cilju primene zakona. Osim toga predvideli smo da se formira i da se objavi na zvaničnoj internet stranici objedinjena informacija o svim inspekcijama na državnim, na pokrajinskom i na nivou lokalne samouprave, sa njihovim nadležnostima, adresama, telefonima, adresama elektronske pošte kao i njihovim rukovodiocima. Prošli put kada sam pričao u raspravi u načelu rekao sam da niko živ u Srbiji ne zna koje inspekcije postoje, koje su njihove nadležnosti, gde su njihova sedišta, od kad do kada rade, ko su rukovodioci, jer to nigde nije objavljeno. U jednom gradu kao što je Novi Sad i Beograd imate na desetak 15, 20 mesta razne inspekcije. Ne možete da dođete do njih. Obični građanin se oseća izgubljeno u toj šumi inspekcija bez jasnih nadležnosti. Zbog toga smo mi smatrali da je ova koordinacija trebala da bude na neki način mesto svih informacija. Ne znam zbog čega ste potpredsednice Vlade, uvažena ministarko, odbili ovaj amandman. Šta bi to bio trošak za državu, odnosno šta bi naspram toga bila korist za državu da takva jedna informacija postoji i da takve nadležnosti postoje za ovu komisiju. Ovako ostavili ste jednu lebdeću komisiju, Koordinacionu komisiju koja u stvari neće imati ni ozbiljne nadležnosti, niti će imati mogućnost da utiče na rad drugih inspekcija i da kontroliše njihov rad. Mi smo predvideli našim amandmanima da ta Koordinaciona komisija redovno podnosi izveštaje Vladi i parlamentarnom odboru kako bi Skupština imala uvid pre svega u izvršavanje zakona. Još jednom ponavljam, nadležnost inspekcija jeste primene zakona. Od inspekcija zavisi da li će zakoni biti primenjeni ili ne. Kada Skupština usvoji zakone inspekcije su te koje nadziru da li se one i primenjuju. Na ovaj način i sa ovakvim zakonom nećete ništa popraviti i zbog toga smo jako nezadovoljni što niste imali ni malo razumevanja da prihvatite neke naše ključne amandmane.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikoilć, Balša Božović, Jovan Marković, Jovana Jovanović, Ivan Jovanović, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Vesna Martinović, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Reč ima Nataša Vučković.
Predsedavajući, radi se takođe o jednom jezičkoj formulaciji koja nam se čini boljom sa našim amandmanom. Ono što je nesporno jeste da postoji potreba za koordinacijom u radu inspekcijskih službi, međutim, ono što mi takođe ne podržavamo, što smo istakli u načelnoj raspravi, to je da je podzakonskim aktima ostavljeno suviše tema i pitanja koja treba da regulišu. Ono što je takođe važno istaći to je nisu zakonom predviđeni kriterijumi za izbor članova Koordinacione komisije što znači da će verovatno politički kriterijumi i politička pripadnost biti odlučujući za članstvo u ovoj komisiji. Ono što takođe ostaje nedefinisano i mislimo da je propušteno da se utvrdi ovim zakonom, a to je šta će se desiti ukoliko Koordinaciona komisija utvrdi suprotno, odnosno ne usklađeno delovanje nekih inspekcija. Koordinaciona komisija u tom slučaju nema apsolutno nikakvu nadležnost osim da objavljuje stavove, ali dakle ne postoji nikakav način, nikakav mehanizam da se uspostavi usklađenije delovanje inspekcija. Sve je to zapravo potrebno utvrditi, uraditi u nekom postupku primene zakona, ali konkretnog mehanizma za postizanjem usklađenog delovanja inspekcija nema i ovim zakonom to nije iskorišćena mogućnost.
Zahvaljujem gospođo Vučković. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima prof. dr Vladimir Marinković.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovana potprdsednice Vlade sa timom, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo upravo i podneli ovaj amandman zbog toga što smo hteli da budemo sigurni da će Koordinaciona komisija da bude što jača i da će što kvalitetnije obavljati svoj posao, tako da je ona prihvatanjem ovog amandmana, ona će biti ovlašćena da zahteva podatke, da zahteva obaveštenja, isprave, izveštaje koje su joj potrebni za obavljanje njenih zadataka od svih nadležnih državnih organa počevši od lokalnog nivoa pa do republičkog nivoa. Što se tiče izbora kadra u koordinacionoj komisiji, ja sam ubeđen u to da i potpredsednica Vlade Kori Udovički sa celim njenim timom koji je ovde dolazio u sastavu od deset ljudi da razgovara sa narodnim poslanicima upravo o poboljšanju ovog zakonskog rešenja, da će upravo jedan od glavnih ciljeva reforme državne uprave biti taj da se uvedu procedure u skladu sa najvišim standardima menadžmenta, odnosno upravljanja ljudskim resursima. Tako da će to obuhvatiti analizu posla i dizajniranje posla i regrutovanje i selekciju. Performans menadžment, ono što potpredsednica već uvodi i što ćemo imati ovde, mislim, na plenarnoj sesiji u okviru Zakona o platnim razredima, tako da sam ubeđen da će ova koordinaciona komisija veoma kvalitetno i efikasno da obavlja svoj rad, iako smo mi čak bili i za opciju da se formira i sekretarijat, ali smo shvatili i predstavnici ministarstva su nas ubedili u to da bi to bilo jedno skuplje rešenje, rešenje koje ne bi dovelo do takve efikasnosti ove komisije, koja bi vršila upravo kontrolu kao što je kolega Veselinović rekao, na čak 37 inspekcija, koje će biti objedinjene koje će za glavni cilj imati da reše problem sive ekonomije, ali i da utiču na to da pospeše privredni ambijent i da privrednici mogu da poštuju zakone, da znaju šta su zakoni, šta su procedure i da se svi usaglase sa tim, kako bih rekli, najvišim standardima modernog poslovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade dr. Kori Udovički. Izvolite.
Ja bih samo da kažem da je diskusija povodom ovih amandmana na član 12. pomalo zamenjivala teze o tome da li je namera ili nije namera ovog zakona da obezbedi najveću moguću koordinaciju. Nije to tema. Nego je tema da li će mehanizme obezbeđivanja koordinacije svi biti i većim delom formulisani u zakonu ili u podzakonskim aktima. Odgovor je, naša je procena da zakon treba da postavi najviše principe, kao što je i postavio, a kako će se tačno operisati ćemo regulisati podzakonskim aktima, pre svega zato što je ovo jedna nova oblast, nova praksa i moraćemo da otkrivamo način u nekim slučajevima na koji je najbolje da se proizvedu rezultati. Uradićemo te podzakonske akte, ali moći ćemo i da ih menjamo sa većom fleksibilnošću i prilagođavamo stvarnosti, jer cilj ove vlade je da proizvede rezultate, a ne da proizvodi zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
Srpska narodna partija smatra izuzetno važnim prevenciju u ovoj oblasti, jer je uvek najbolje za državu, za nadzorne subjekte poštovati zakon. Već smo govorili o redu o državi, poštovanje zakona, po nama je početak svakog reda. Poštovanje zakona i njegovom primenom izbegavana je svaka moguća šteta, ali neprijatnosti koje po same po sebi proizlazi iz toga kada inspekcija mora da primenjuje mere prema nadzornim subjektima. S toga, se mora prevencije, kako su nama u ovom članu navedene veoma važne. Smatramo da u okviru preventivnog delovanja inspekcija ne treba da se bavi davanjem savetodavnih i stručnih mišljenja, nadzornim subjektima i izdavanjem akata u primeni propisa kao i službenim savetodavnim posetama. Po nama takva vrsta posla mogu ostvariti prostor za korupciju, a to svakako ovim zakonom treba izbeći i zabraniti. Neka inspekcija u svakom slučaju primenjuje zakon, što jeste njihova osnova delatnosti, a sva ostala pitanja koja se tiču saveta, mišljenja i zvaničnog tumačenja propisa u slučaju nedoumica kod nadzornog subjekta, treba da budu deo nadležnog ministarstva. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Kao što sam rekao jedan od 15 prihvaćenih amandmana, sedam ili osam koji se bave jezikom srpskim i ovo je deo naše vekovne borbe za očuvanje srpskog jezika i za poštovanje i koji je važan i u pravnoj normi naravno. Prihvatamo i tu varijantu da je ovo greškom su prošli ovi izrazi, ali mislim da je jako važno da se dođe, do da kada dođemo do konačnog teksta zakona da on bude potpuno čist, nemamo puno stvari koje možemo da čuvamo i na koje možemo da budemo ponosni, a jezik je jedna od njih i moramo da ga pazimo svuda gde to možemo i za očekivati je da u jednoj velikoj administraciji oko koje smo se složili da je i potpredsednica Vlade, mislim ukupna srpska javnost, i svi da je javna administracija Srbije malo prevelika u odnosu na potrebe ako već ima puno ljudi neka jedan deo bude jedan „deliveri junit“ bude zadužen za poštovanje srpskog jezika i da nam se ne dešavaju ponovo ovakve greške. Naravno to ne umanjuje vrednost zakona, već smo rekli da je on dobar, da on ima neke male mane koje smo mi pokušali da popravimo. Siguran sam da sa usvajanjem ovih 15 amandmana on poboljšan. Sigurno je da bi usvajanjem još nekih amandmana kao što je amandman malo pre gospodina Veselinovića koga sam prekrstio u gospodina Jovanovića, evo sad se izvinjavam, doprineo da zakoni budu još bolji. Samo zamislite šta bi u Srbiji bilo i koliko bi bilo bolje da je prihvaćeno još nekih 20, 30% od onih 1486 koje smo podneli gospodin Pavićević i ja za poslednjih godinu dana. Sigurno bi to bili zakoni i bolji uslovi i za privređivanje i za ekonomiju i za život.
Zahvaljujem. Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Kasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima prof. dr Janko Veselinović. Izvolite.
Prvo hvala gospodine Živkoviću na izvinjenju zato što me bio prekrstio. Međutim, predsedavajući moje ime figurira i kod ovog ekonomskog kokusa za koji ne znam šta je ni kako je. Dakle, jedino sam ja Janko u ovoj Skupštini, ali tamo postoji ime Janko, ali sa drugim prezimenom. Pa vas molim da pogledate te vaše papire i da vidite ko je tu napravio neku grešku, dakle, nemam nikakve veze sa ekonomskim kokusom. Amandman na član 13. stav 3. ide takođe ka efikasnosti inspekcijskih organa. Mi smo imali mnogo manje uspeha od ekonomskog kokusa u prihvatanju amandmana, ali mislim da smo podnelijedan veoma smislen amandman na član 13, gde smo tražili da inspekcija u roku od 15 dana odgovori na zahtev privrednog subjekta ili nekog drugog subjekta za preventivni nadzor. Sada je to prepušteno volji inspekcijskih organa. Mogu da odgovore, a mogu da nikad ne odgovore. Mi smo hteli da izbegnemo da ćutanje amdinistracije postane pravilo ili da privredni subjekt ili neko drugo pravno ili fizičko lice koje podnese zahtev za preventivni nadzor, dobije u roku od 15 dana odgovor. Da li će tog nadzora biti, kada će biti ili ga uopšte neće biti? Nije mi jasno opet, gospođo ministar, zbog čega niste prihvatili ovaj amandman. Zašto niste prihvatili? Prihvaćen je, jel tako?
Gospodine Veselinoviću, ja sam pročitao – Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona.
Izvinjavam se, nisam imao takvu informaciju.
Pa ja sam konstatovao da je ovaj amadnman postao sastavni deo predloga zakona.
Izvinjavam se. Nisam dobio tu informaciju u pisanoj formi, a prevideo samo ovo što ste vi rekli. U tom smislu je dobro što je Vlada makar u ovom delu prihvatila naš amandman, zato što će sada privredni subjekti i svi ostali imati izvesnost za postupanje po zahtevu za preventivni nadzor i tim pre mi je sada nelogičnije zbog čega niste prihvatili sličan amandman koji se tiče rokova za postupanje državnih organa na sličan način. Nije mi jasno, vodili ste se po dva kriterijuma. Rekli ste da čekate jun mesec i da ćete tada uraditi reviziju. Razumeo sam, upravnog postupka, po kome ćete praktično utvrditi efikasniju državnu upravu. Ovde ste prihvatili, a tamo u onom članu gde smo takođe tražili isto skraćivanje, odnosno definisanje rokova, to niste učinili. U svakom slučaju vam se zahvaljujem za ovaj prihvaćen amandman. Inače, od naših 32 amandmana, prihvatili ste pet amandmana, po nama isuviše malo da bi ovaj zakon bio popravljen. Hvala.
Zahvaljujem se prof. Veselinoviću. Imali ste mišljenje Vlade u kojem stoji, podeljeno je i svim narodnim poslanicima. Izvolite, potpredsednik Vlade, dr Kori Udovički.
Ja bih samo da kažem da apsolutno nije isto ono što je traženo ovde i što je traženo, mislim da su to bile izmene člana 5. Ovde jeste jedna dobrodošla dopuna u kojoj se zapravo naglašava da inspekcija mora da odgovori i dat je rok iste vrste kao rok koji ste pokušali da promenite u članu 5. Vi ste u članu 5. pokušali da krenete da razrađujete postupak kako da se dođe do bržeg odgovora, ili do izbegavanja ćutanja uprave, što je jedno složeno pitanje koje ćemo da rešimo jednim najopštijim i fundamentalnim zakonom, a to je Zakon o opštem upravnom postupku i kome nije mesto u ovom zakonu.
Zahvaljujem se, gospođo Udovički. Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dakle, mi smo podneli amandman na član 14. koji se bavi kontrolnom listom. U prvom stavu predlagač, tj. Vlada je dala da inspekcija je dužna da sačini kontrolne liste iz svoje oblasti inspekcijskog nadzora, objavi ih na svojoj internet stranici i primenjuje u postupku redovnog inspekcijskog nadzora. Mi smo ovde predložili da se posle reči „objavi ih“, precizira najkasnije do 31. decembra tekuće godine za narednu godinu. Dali smo obrazloženje da u stavu 1. član 14. ne sadrži rok do koga moraju biti objavljene kontrolne liste, a članom 59. utvrđena je prekršajna odgovornost rukovodioca inspekcije u slučaju za neobjavljivanje kontrolnih listi. Ukoliko se rok ne utvrdi neće moći ni da se utvrdi ni prekršajna odgovornost. Vi ste nama odbili amandman, ovaj deo amandmana, navodeći da je članom 63. predloga zakona utvrđen rok u kome postoji obaveza objavljivanja kontrolnih listi na internet stranici. Ja vas podsećam da član 63. se nalazi u glavi prelazne i završne odredbe i odnosi se na obavezu inspekcije za prvo objavljivanje kontrolnih lista. Naime, član 63. Predloga zakona glasi, citiraću – inspekcija će sačiniti obrazce kontrolnih listi i objaviti ih na svojoj internet stranici u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona. Dalje smo predložili da posle stava 5. se doda stav 6. Da bi kolegama bilo jasnije o čemu pričamo, stav 5. kaže – Nadzirani subjekat može dostaviti inspekciji izveštaj o samoproveri ispunjenosti zahteva iz kontrolne liste i samoproceni rizika koji je sproveo saglasno sadržnini kontrolne liste i pravilima o proceni rizika. Uz ovaj izveštaj nadzirani subjekt inspekciji prilaže i odgovarajuću dokumentaciju, odnosno drugi materija, fotografije itd, kojima se potkrepljuju nalazi iz izveštaja. Mi predlažemo da se doda novi stav koji kaže – Izveštaj o samoproveri ne zamenjuje niti isključuje postupanje inspektora u smislu stava 2. ovog člana, a stav 2. kaže da inspektor postupajući u granicama predmeta inspekcijskog nadzora iz naloga za inspekcijski nadzor preduzima one provere i druge radnje koje su sadržane u kontrolnoj listi. Zbog toga mislimo da je smisleno da ovaj stav koji smo dodali, stav 6, jer on decidirano govori o tome da i ako se izvrši samoprovera to ne isključuje mogućnost da inspektor izvrši proveru datog privrednog subjekta. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se dr Bradiću. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč imadr. Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, amandman na član 14 koji smo podneli Zoran Živković i ja je jedan od 22. amandmana koje smo podneli na ovaj predlog zakona i moram ovde sa jednim velikim zadovoljstvom da kažem – jedan od 15 amandmana koji su prihvaćeni od Vlade Republike Srbije, od odbora koji su se izjašnjavali. Moram još jednu stvar da kažem ovde, to je jedan od 50 amandmana koji su ukupno tokom ove godine dana, od 16. aprila prošle godine, do 15. aprila ove godine, što su danas prihvaćeni u ovoj Narodnoj skupštini, mislim poštovana gospodo da je to vredno i pomena i čestitke, možda i aplauza, ali vidim da gospodin Babić danas ne drži onu tablu „aplauz“, nema predsednika Vlade ovde, ali ja mislim da je u redu da se i opoziciji čestita na izvanrednom radu. Nama, evo gospođa Vukomanović aplaudira, hvala vam, poštovana gospodo ne promakne ovde ni jedno slovo, ni jedna zapeta i ja se onda čudim na primer kako gospodin Marinković malo pre ili gospodin Babić ili gospodin Neđo Jovanović kažu – bezidejna opozicija. Kako, poštovana gospodo, bezidejna opozicija? Pedeset prihvaćenih amandmana. Zoran Živković i ja smo stavili potpise samo na četiri predloga zakona. Ja sam ovde ovih godinu dana govorio više puta nego gospodin Babić. Kako bezidejna opozicija, poštovana gospodo? Imamo ideju, dajemo smisao ovim raspravama u našoj Narodnoj skupštini i činimo sve što je u našoj moći, poštovana gospodo narodni poslanici, da zakoni koje usvaja naše zakonodavno telo, budu pravedni i najbolji mogući. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Pavićeviću. Reč ima šef poslanike grupe SNS, narodni poslanik Zoran Babić.
Zahvaljujem se mogućnošću na repliku zato što mislim da su ovi prihvaćeni amandmani pobeda parlamentarizma, pobeda jedne normalne demokratske komunikacije. Komunikacije koju neguje Vlada Republike Srbije koju vodi Aleksandar Vučić i SNS, da je to nešto što očekuje aplauz u jednom normalnom i demokratskom svetu, da je ovo pobeda i nas koji smo kritikovali bele papire, bele papiriće koji su nekada neki promovisali na izborima, bele papire koje su nam doneli i u Narodnu skupštinu Republike Srbije tako što su samo predlagali „briše se“. Ovo je pobeda svih nas koji smo rekli – nema kreativnosti u „briše se“ od prvog do poslednjeg člana bilo kojeg predloženog zakona, a ja ću uvek prihvatiti i uvek razmisliti o smislenim amandmanima koje narodni poslanici ili grupe narodnih poslanika predaju. Mislim da za ovih godinu dana nije označila i nije simbol ove godine dana 50 prihvaćenih amandmana ili na ne znam ti koliko predloženih amandmana. Simbol ove godine je više od 250 zakona koje je ova Narodna skupština usvojila na predlog narodnih poslanika ili na predlog Vlade Republike Srbije, da su to reformski zakoni koji donose boljitak našem društvu, a ako bi pogledali da je od tih 250 zakona prosečno 40 članova, mi smo usvojili negde više od 10 hiljada članova. Tako da, sve ono što gospodin Pavićević predstavlja kao pobedu znači samo rad svakog narodnog poslanika, za šta smo i poslati u ovu Narodnu skupštinu od strane građana Republike Srbije, za šta smo na kraju krajeva gospodine Pavićeviću i plaćeni da to radimo.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović [[Vladimir Pavićević, s mesta: A replika?]] Pošto ste s namerom izazvali nekoliko replika, pomenuli nekoliko prezimena narodnih poslanika, očekujete prvo da oni dobiju priliku da vam odgovore da bi ste vi onda mogli da uđete u drugi krug replika, gospodine Pavićeviću. (Vladimir Pavićević, s mesta: U redu.) Izvolite gospodine Jovanoviću.
Hvala predsedavajući. Pre svega, poslanička grupa SNS, a samim tim i ja kao deo poslaničke grupe SPS nikada nismo uputili ni jednu jedinu iole grubu reč prema opoziciji, pa ni prema poslaniku Vladimiru Pavićeviću. Čak naprotiv, očekujemo ne da opozicija bude bez ideje, već da bude potpuno konstruktivna, da prevaziđe svoje stereotipe koji se vezuju za amandmane koji su najmanje ili najblaže rečeno nesuvisli u vidu „briše se“ i da iskorače u pravcu nečega što podrazumeva kvalitet raspravljanja, a kroz taj kvalitet raspravljanja da dobijemo i kvalitetne zakone. U tom pravcu, poslanička grupa SPS zaista podržava napore i kolege Pavićevića, pa i opozicije, da doprinesu radu parlamenta, što do sada, iskreno rečeno, nije uvek činjeno, ali smo uvereni da, s obzirom da sve evoluira, pa evoluira i njihov pristup u radu, da će oni u svakom slučaju imati priliku da dokažu svoju konstruktivnost i ubuduće. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jovanoviću. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće i gosti iz ministarstva, moje je očekivanje bilo da će i gospodin Babić i gospodin Neđo Jovanović, ali i predsednik Ekonomskog kokusa Vladimir Marinković da kažu ovde – bravo za takav rad, a ne da se brane ne znam od čega. Poštovana gospodo, naši amandmani i na ovaj Predlog zakona, evo npr. amandman na član 14, uvek su grupisani oko pet ključnih stvari. Jedna stvar je poštovanje pravila i gramatike srpskog jezika i pravopisa, poštovana gospodo. Druga stvar, veća ažurnost u primeni zakona, prihvatanjem ovog amandmana, njime se ide ka tome, ka većoj efikasnosti u drugom stavu. Treća stvar, mi se ovde borimo za oštriju kaznenu politiku i naši amandmani su uvek ispunjeni tom vrstom sadržine. Četvrta stvar, mi uvek tražimo, kada vidimo da ne postoji to, brži početak faktičke primene zakona i naravno, peta stvar je uvek najpreciznije definisanje onoga što postoji u zakonu. Poštovana gospodo, ovde je zamereno zbog toga što ponekad narodni poslanik Zoran Živković i ja podnesemo i poneki amandman koji glasi – briše se. Moramo da pokušamo da anuliramo one predloge zakona koji ne valjaju ništa po našem sudu ili, da podsetim poštovanu gospodu i Babića i Neđa Jovanovića i Vladimira Marinkovića, pa guvernerka Narodne banke Jorgovanka Tabaković je, kada je bila ovde naša gošća povodom jedne rasprave, prihvatila dva amandmana koje smo podneli narodni poslanik Zoran Živković i ja, a koji glase – briše se. Pa, moguće je prihvatiti takve amandmane, poštovana gospodo. Jedino što ja zaključujem za ovih godinu dana sumiranja našeg zajedničkog rada, opozicija je u Skupštini uspešnija od ove većine. Hvala vam.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. Pre nego što dam reč gospodinu Babiću i zatvorim krug replika, to je jasno rečeno od vaših kolega, da svi amandmani koji nisu i ne nose naziv – briše se, svi amandmani će od predlagača zakona biti razmotreni i po mogućnosti usvojeni. Rasprava je samo u tom pravcu. Jedno ste rekli, što mislim da nije blizu istine, veliki broj amandmana je bio sa naznakom – briše se. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Zahvaljujem se, gospodine Bečiću. Mislim i mom prijatelju i predsedniku Vlade i predsedniku SNS ću predložiti da predlagača amandmana prihvati na radnom mestu Vlade Republike Srbije, na radnom mestu lektora. Mislim da bi taj posao veoma dobro radio. Mislim da bi to masom amandmana u kojima tako tekst upodobljuje sa našom i gramatikom i sa srpskim jezikom, da bi bio odličan na tom poslu. Verujem da će predlagač amandmana, pošto se kvalifikovao za takvo lektorsko mesto, i prihvatiti i ubuduće moći da lektoriše tekstove predloženih zakona još u Vladi Republike Srbije, da se mi u Narodnoj skupštini bavimo ipak nekim ozbiljnijim stvarima kao što su predloženi zakoni i sve ono što ti predloženi zakoni donose. Ispraviću i mog prijatelja gospodina Jovanovića. Mi u Narodnoj skupštini nemamo opoziciju. Kako možete, gospodine Jovanoviću, nazivati opozicijom nekoga ko vrši vlast u Vojvodini i to kako vrši vlast, silujući demokratiju sa nepunih 6% podrške? Zbog toga sve ove mere uspešnosti ili neuspešnosti, koje onako kao grogirani bokser, koji je izgubio meč, kome trener već ubacuje onaj beli peškir u ring, a on kaže – ma bolji sam ja od njega, e tako mi se čini kad neko ovde kaže – mi smo uspešniji od većine, od većine koja je usvojila više od 250 zakona, većine koja ima podršku od građana Republike Srbije, jer džabe što grogirani bokser već u debelom nokdaunu sebe hrabri da može da izdrži na nogama još, džabe kada građani Republike Srbije svoje opredeljenje i svoju podršku daju na izborima, a ti koji se hrabre su otprilike u podršci građana na nivou statističke greške.
Zahvaljujem. Prelazimo ponovo po raspravi. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Hvala. Dakle, jedan vrlo lep primer saradnje između različitih političkih subjekata u našem društvu. Neko je izrazio ovde očekivanje da se na ovakav rad kaže – bravo za takav rad. Upravo to kažem, za sve angažovane aktere koji su doveli do toga da se nešto što je dobro, korisno, zajednički i usvoji. Takav pristup mi iz SNS zapravo pozivamo jako dugo. Samo podsećam na tu činjenicu. Lepo je kada do toga dođemo i to je dobar kontrast onome što se nazivalo bezidejnim u više navrata, a što svakako podrazumeva silna javljanja koja se čine zbog čega, da bi se zabeležio neki broj javljanja, pa da bi se onda to isticalo kao neki lični uspeh. Znamo mi svi vrlo dobro da to nije to, nije suština u ponavljanju bez ikakve poruke u stotinama primeraka. Suština je u nečemu drugom, u tim rečima koja se iskoriste, niti u broju amandmana, gospodine predsedavajući. Dakle, 1400 amandmana, od kojih 1350 ne zaslužuje da bude usvojeno zato što ne sadrži ništa kvalitetno, čak i nije podatak za pohvalu, kao što nisu za pohvalu ni oni zakoni koje smo pomenuli, neka četiri zakona koji su stigli kao predlog. Ali, da ne bude to poruka, da se mi vratimo na ovaj dobar rezultat. On je dobar, on je nešto što nam treba, nešto što želimo da se dešava što češće, mada opet ne treba da bude razlog za pretenciozne zaključke. Dakle, predlagač amandmana kada kaže da mu ne pobegne ni jedno slovo, može da pogleda obrazloženje svojih amandmana samo za ovu sednicu danas i naći će bar dva slova koja su mu pobegla u njihovim obrazloženjima, a čak smo, čini mi se, i promenili tri amandmana upravo iz razloga nepreciznosti i gramatičkih falinki. Sami predlagači su ih promenili kada su to uočili. S tim u vezi, moramo da repliciram na izvestan način kolegi Babiću. Ja se ipak ne bih složio sa onom ponudom za posao. Mislim da to ipak zaslužuje da bude ozbiljnije nego što, koliko vidim, može da se ponudi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Član 15. se bavi prikupljanjem podataka od značaja za vršenje inspekcijskog nadzora nad određenim subjektima i da ne bih mnogo oduzimao na vremenu, u stavu 2. se kaže: „Inspektor pribavlja po službenoj dužnosti javne isprave i podatke iz evidencija, odnosno registra koji vode nadležni državni organi, organi autonomne pokrajine i organi jedinica lokalne samouprave i drugi imaoci javnih ovlašćenja, koji su neophodni za inspekcijski nadzor. Ovi organi i drugi imaoci javnih ovlašćenja su dužni da inspekciji blagovremeno dostave ove javne isprave i podatke.“ Mi predlažemo da se reč: „blagovremeno“ zameni rečima: „na njen zahtev, a u roku od pet dana od dana prijema zahteva“. Mislimo da je smisleno ograničiti vreme za davanje tih informacija. Vi ste, gospođo ministar, i Vlada odgovorili da se amandman odbija budući da odrednica blagovremeno pruža mogućnost inspektoru da odredi primeren rok za dostavu traženih podataka od strane drugih organa, imajući u vidu raznovrsnost situacija, složenost i hitnost postupanja. Mi smatramo upravo suprotno. Prvo, precizirali smo da ovi organi na zahtev inspekcije dostavljaju tražene podatke, što se iz Predloga zakona ne vidi. Drugo, zar je rok od pet dana po vašem mišljenju neprimeren za dostavljanje podataka kojim raspolažu? Napominjem da se ovde radi o javnim ispravama i podacima iz javnih registara koje vode nadležni organi, organi autonomne pokrajine i lokalne samouprave, te stoga smatramo da je rok od pet dana sasvim dovoljan da se inspekciji dostave ovi podaci, te vas molim da još jednom razmislite o prihvatanju ovog amandmana. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS, govoreći u prilog i podršci amandmanu koji su podneli kolege Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Dobar razlog za prihvatanje ovog amandmana je upravo u činjenici da inspektor treba da pribavi po službenoj dužnosti javne isprave i podatke iz evidencije, odnosno registara koje vode nadležni državni organi, organi autonomne pokrajine, organi jedinica lokalne samouprave i drugi imaoci javnih ovlašćenja koji su neophodni za inspekcijski nadzor. Kome od ovih je nedovoljno pet dana da dostavi? Ako je bilo kome od njih nedovoljno pet dana, onda mi imamo problem za drugog inspektora kod njih. Ako im treba pet dana da dostavi podatke iz evidencije, to znači da neko od njih ili nema podatke iz evidencije ili neće da ih dostavi, što je onda tema za bilo koga drugog ko govori o lošoj upravi. Ako je obrazloženje da blagovremeno podrazumeva da inspektor odlučuje koliko dana treba ovim imaocima javnih ovlašćenja, tek onda obrazloženje ne stoji. Pogotovo ne stoji obrazloženje ako se prati inače dobra ideja i dobra argumentacija u odbrani predloga ovog zakona, a to je da imamo efikasnu inspekcijsku službu, da imamo merljiv rezultat svake inspekcije, da imamo sve na dlanu, da imamo centralizovano i sad, od jedanput ovde, vi smatrate da je pet dana ili malo ili već šta je za one koji inače, kao imaoci javnih ovlašćenja, imaju podatke iz evidencije. Mislim da bi trebalo razmisliti još jedanputa i prihvatiti amandman koji su kolege podnele, zbog toga što time indirektno upućujemo poruku i onima koji sa inspektorima treba da sarađuju, a to je da ne mogu da se dogovaraju sa inspektorima o tome šta je blagovremeno i da imaju obavezu da rade svoj posao. Sklonost mnogih iz navedenih institucija je obožavanje rečenice – nije to moj posao. To je rečenica kojojsam ja objavila rat pre nekoliko godina i to je rečenica koja, kako građanina, tako i inspektora, može da „šeta“ od izvora do izvora potrebnog njemu, kao podatak iz evidencije ili registra koji vodi nadležni državni organ. Čak i ako, iz bilo kojih razloga, predstavnici ministarstva smatraju da pet dana od dana prijema zahteva predstavlja suviše kratak rok za ove koje smo naveli, mnogo je veća šteta ostaviti da se bilo ko od navedenih državnih organa razgovara i dogovara sa ministrom o tome šta je blagovremeno. Drugi problem sa davanjem ovlašćenja inspektoru da odredi šta je blagovremena dostava javnih isprava i podataka je što možete da imate situaciju da jedna ista, uslovno govoreći, jedan isti državni organ na različitom mestu, dobije od inspektora da je blagovremeno da to uradi za pet dana, a isti takav na drugom mestu dobije na drugom mestu da je blagovremeno 12 dana ili 15. Nepotrebno. Ne možete ostavljati blagovremenost inspektoru, bolje je da odredite da to bude pet dana od dana prijema zahteva, pošto se radi, a sa nadom da će Srbija skorije nego što se mnogi nadaju, mrzeći e–upravu i efikasnost EU, kada je e-uprava u pitanju, dakle, nadajući se da će biti e-uprave, tek onda je nepotrebno da se govori o blagovremenosti. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Obrazloženje amandmana bi imalo smisla i moglo bi se prihvatiti da u praktičnom delu, u nekom životnom smislu reči, nije baš tako. Radi se o prostim činjenicama i jednostavnim iz prakse u koju sam direktno, po prirodi svog posla, upućen. Čini mi se da bi ovaj amandman mogao da se prihvati kada bi postojali idealni uslovi i idealne prilike, a idealne podrazumevaju da su sve evidencije i zaista postoji mogućnost vrlo hitnog dostavljanja podataka iz odgovarajućih evidencija. Na žalost, to kod nas ne postoji. Jednostavan i prost primer, nije baš komparativan za ovu situaciju, jeste činjenica koja se vezuje za službu, za katastar nepokretnosti kada podnesete zahtev za istorijat katastarske parcele, pa čekate dva meseca, a imate centralizovanu bazu podataka i imate elektronske pristupe bazi podataka i opet ne dobijate ono što treba da dobijete. U konkretnoj situaciji treba ostaviti inspektoru diskreciono ovlašćenje ili diskreciono pravo da od slučaja do slučaja određuje rok, kao obavezan rok, dakle to je imperativna norma, u kome će nadležni organ iz svoje evidencije dostaviti traženi podatak, bez obzira da li se radi o javnoj ispravi ili podacima drugog karaktera, druge prirode. Taj rok može da bude negde i dva dana, može da bude i 24 sata. Možda bude i pet dana, ali može da bude i 15 dana. Ne mogu se složiti da se na taj način stvara neujednačena praksa, jer su ovde situacije ad hok od slučaja do slučaja, u zavisnosti od toga od koga se podaci traže i sa kojom procenom se očekuje povratna informacija da se ti podaci dostave. Danas, na žalost, mi još uvek nismo na tom nivou da možemo ovo diskreciono ovlašćenje inspektora ignorisati, odnosno, ograničiti ga u onome u čemu on mora da deluje onako kako on mora da postupa. Ja vam se zahvaljujem.
Reč ima ministar gospođa Kori Udovički.
Ja bih samo ovde da skrenem pažnju da nema razloga da mislimo da je ovde rok blagovremeno nužno duži od pet dana. Naprotiv, akcioni plan sprovođenja ovog zakona predviđa da se uspostavi informatički sistem, tzv. E-inspektor koji će se u narednom periodu, da tako kažem, hraniti podacima, povezivati sa bazama podataka i sa vremenom očekujemo da će apsolutno gro informacija, koje moraju da se razmenjuju da bi se inspekcije dobro pripremile, biti dostupne na pritisak dugmeta. U tom procesu povremeno ćemo nailaziti na nove uglove, teme, probleme koji će zahtevati više vremena da se baza podataka nahrani, da se sistem uspostavi, da se ide dalje. Znači, ovde pojam davanja roka od pet, dva ili deset dana prosto nije primeren.
Reč ima narodni poslanik dr Marko Atlagić.
Poštovani potpredsedniče, poštovana gospođo ministar sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, dosta mi smisleno izgleda predlog Vlade, ali mi ovaj amandman izgleda neprimereno i ne deluje mi smisleno. Zbog čega? Rok od 15 dana, po meni, nije adekvatan, premisa nije adekvatna, jer reč „blagovremeno“ daje mogućnost inspektoru da odredi primeren rok, jer reč „blagovremeno“ znači, po meni, primeren, odnosno koristan. Znači, daće koristan rok i primeren rok da dostavi tražene podatke od strane drugih organa, ali u prvom redu imajući u vidu tri kategorije: 1) složenost postupanja, 2) hitnost postupanja i 3) raznovrsnost postupanja. Dakle, ne možemo to upoređivati sa članovima na početku. Ovde je reč „blagovremeno“ izuzetno, da ne kažem, decidirana, a ona znači primeren, odnosno koristan. Mislim da obrazloženje Vlade, a pogotovo posle obrazloženja gospođe ministar i gospodina Jovanovića… Nema smisla da ovaj amandman primenimo, već da podržimo Predlog zakona. Hvala lepo.
Reč ima dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, htela bih samo da dopunim obrazloženje zbog čega Vlada suštinski nije prihvatila ovaj amandman, a to je da uopšte ovaj zakon pripada zakonima srednjeg nivoa. Hoću da kažem da inspektori za koje mislimo da imaju diskreciono pravo suštinski nemaju da oni određuju rokove, već je njihov rad određen nekim drugim rokovima drugih institucija. Šta to znači? Prvi nivo zakona koji inspektori mora da poštuju jeste Zakon o upravnom postupku. Upravni postupak već ima neke rokove koji mora da se poštuju. To je pod jedan. Pod dva, dolazi zakon srednjeg nivoa, to je ovaj zakon o kome govorimo. Znači, inspektor tek kada dobije određene informacije od drugih organa, primera radi, kada vrši uviđaje ili kontakt sa određenim „nn“ licima, on nema pravo legitimisanja, on funkcioniše po određenim zakonskim pravilima, kao na primer, Zakon o komunalnim delatnostima, on mora da pozove druge organe, da li je to policija ili je komunalna policija, da bi izvršili identifikaciju lica, da li fizičkog ili zastupnika pravnog lica, da bi znao protiv koga podiže, znači otvara upravni postupak. Te informacije on treba da dobije od policije. Znači, ti rokovi su njemu već negde definisani. Zbog toga se u ovom članu govori o blagovremenosti dostavljanja informacija. Treći deo, odnosno nivo zakona koji inspektor mora da poštuje, to su posebni zakoni koji su vezani za sektorsku delatnost, odnosno sektorski zakoni. Prema tome, ukoliko se inspektor determiniše primerima pet dana ili 15 dana, on neće biti u mogućnosti u većini slučajeva da to ispoštuje. Zbog toga je i dobro što uvodimo informacione tehnologije. Dobro je što će se na kraju umrežiti tim informacionim tehnologijama i taj opšti nivo zakona i onaj sektorski, tako da s obzirom da inspekcijski nadzorni inspektori se nalaze negde u sredini, na kraju krajeva će postati sastavni deo ovog e-inspektora, koji će moći onda ne blagovremeno, nego odmah da da blagovremenu informaciju i da ovim članom odnosno, se taj rok, što kažete, i manje od pet dana, moći da sprovede. Ali, on u ovom trenutku nije u mogućnosti uopšte to da sprovede, tako da je formulacija koju je Vlada dala i koja je data ovim članom 15. u integralnoj verziji zakona je potpuno prihvatljiva u praksi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe. Mi imamo dubok nesporazum u odbrani i suprotstavljene argumentacije ovde oko jedne jednostavne stvari. Možda je lakše kad se pročita, da se onda ima argument, ne garantujem: „Imaoci javnih ovlašćenja su dužni da inspekciji blagovremeno dostave“. Imaoci javnih ovlašćenja, lokalna samouprava, državni organ, autonomna pokrajina, organ jedinice, oni su dužni da blagovremeno dostave inspekciji, a ne inspekcija. Ako smo dobili argument da nema šanse da od katastra dobiješ išta manje od dva meseca, pa smo onda dobili argument – ovo će biti i kraće od pet dana, a možda će brzo biti i na dugme – pa, odlučite se, ne može oba. Ne može se reći da nećeš katastar moći da nateraš dva meseca, a da će biti e-inspektora. Moram malo da karikiram, zbog toga što ja pažljivo slušam šta delimo kao argument,a smatram amandman izuzetno važnim. Zato što ne stavljate obavezu pred inspektora i pred inspekciju, nego pred državni organ, pred lokalnu samoupravu, pred organ autonomne pokrajine, pred imaoca javnog ovlašćenja. Vi indirektno ovakvim amandmanom se slažete sa mnom da treba izbrisati iz komunikacije u ovoj državi rečenicu – to nije moj posao. Ja ne mogu da pretpostavim da li će još neko sem katastra da smatra da je blagovremeno dva meseca i da li će neko, kao što je policija, da smatra da je blagovremeno šest meseci, ili će neko da smatra da je blagovremeno dva dana. Veza sa ovlašćenjima inspektora u drugim zakonima nema veze sa ovim zakonom. Vi se ovde obraćate imaocima javnih ovlašćenja i apelujete na njihovu svest da urade posao blagovremeno, pri čemu svi znamo kakav problem imamo sa imaocima javnih ovlašćenja. Kolege su rekle – stavite im pet dana. Ne može katastar za pet dana, pri centralnom registru, da uradi, ne može lokalna samouprava da dostavi za pet dana evidenciju, ne može imaoci javnih ovlašćenja za pet dana da dostave podatak iz evidencije? Ja sam vam rekla na početku svoje podrške amandmanu da mi ovde imamo mnogo veći problem nego što je neuređen sistem inspekcijskih službi. Vi ovde ovim amandmanom govorite o odnosu inspekcije i imaoca javnih ovlašćenja, od kojih njegov posao zavisi i kažete – super ćemo mi da napravimo inspekciju, ali ovi neka sami odluče šta je to blagovremeno. Ako ne stavite ovde pet dana, katastar neće nikad da skrati rok od dva meseca. Ako ne stavite pet dana, svi će kasniti, to je sklonost administracije, nema veze sa Srbijom, to ministarka potpredsednica Vlade zna mnogo, mnogo bolje od mene. Stavite im rok. Tim rokom oni ne samo da poštuju rad inspektora, oni poštuju nas, građane. Jer, ono kroz čega se, evo u drugoj sali je podnošenje izveštaja Zaštitnika građana Saše Jankovića, najviše ogleda loša uprava u Srbiji, na šta se građani najviše žale, jeste što kroz probijanje svih mogućih rokova administracija u stvari kaže – baš me briga. I vi im ovde kažete – neka te blagovremeno bude baš briga. Nemojte molim vas. Eto, to je razlog moje podrške ovom amandmanu.
Zahvaljujem gospođo Čomić. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Ja ću još jednom iskazati iskren stav da potpuno podržavam smisao obrazloženja koji iznosi uvažena gospođa Čomić. Ali, dozvoljavam sebi i dajem sebi slobodu da u praksi poznajem i prepoznajem mnogo više od onoga što se iz tog smisla izvodi kao nekakav zaključak, a to je da čak i da stavimo imperativni rok od pet dana, da on u određenim situacijama neće mnogo značiti, neće mnogo doprineti poboljšatu svega onoga o čemu smo mi ovde danas govorili. Osim toga, imaoci javnih ovlašćenja na koje se ovde poziva onaj ko je obrazlagao, konkretno gospođa Čomić, svoje podatke iz evidencija crpe iz registra podataka upravo institucija o kojima mi pričamo, i od katastra i od nekih drugih institucija. Tu smo u jednom začaranom krugu dobijanja podataka, hteli-ne hteli. Zato poslanička grupa SPS podržava stav ministarke, gospođe Udovički koja je rekla – dok se ne uredi sistem, dok se ne podigne na nivo koji podrazumeva vrlo brzu razmenu podataka elektronskim putem. Tek tada možemo govoriti o onome što podrazumeva smisao ovog amandmana. Trenutno mi na tom nivou nismo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Dakle, sada sam stvarno u velikoj dilemi. Sa jedne strane slušam, ovo je drugi dan kako se ovaj zakon donosi kako bi inspekcije bile efikasnije, kako bi bilo saradnje između inspekcija, kako ne bi bilo dupliranje posla, kako to treba da bude prvo sa jedne strane, vrlo efikasan rad, kako bi se zaštitio interes države i poštovao zakon, a sa druge strane da oni koji su kontrolisani ne budu maltretirani, da im se ne oduzima od posla, da ne gube vreme itd. Sada, kada smo tražili, a ja ću vas podsetiti, da inspektor pribavlja po službenoj dužnosti javne isprave i podatke iz evidencije, odnosno registra koji vode nadležni državni organi, organi AP, organi jedinica lokalne samouprave i drugi imaoci javnih ovlašćenja koji su neophodni za inspekcijski nadzor. Ovi organi i imaoci javnih ovlašćenja su dužni da inspekciji blagovremeno dostave ove javne isprave i podatke, gde mi kažemo da ti koji treba da dostave podatke imaju rok od pet dana. Znači, to su podaci koji su u njihovoj evidenciji. To im je posao. Mi kažemo – donekle ćemo da primeni zakon, a odnekle nećemo. Sada oni mogu da otegnu, ali ako hoćemo da budemo efikasni, ako inspektor nema te podatke koje traži od imaoca javnih ovlašćenja, kako će on da bude efikasan? Kako će inspekcijski nadzor umesto tri dana ili pet dana, da traje 15. dana? Pa ko će da plati tu štetu? Hajde da se opredelimo. Hoćemo li efikasnu upravu, ili nećemo efikasnu upravu? Pa ne možemo jednim zakonom. Kažete – isključuje zakon. Pa, ako primenimo druge zakone koji se odnose na ovu materiju, pa pola članova je višak u ovom zakonu. Pa, ne može čas hoćemo, čas nećemo. Mi predlažemo nešto što je smisleno i što treba da natera one koji treba da daju podatke da budu ažurni, jer jedino u zemlji Srbiji ako mu zapretite kaznom će da se ispoštuje, a vi kažete – nema problema. Dobro, mi smo iznosimo da postoji i drugi način razmišljanja i drugi način kako predlažemo da se reši ova materija i mislimo da smo u pravu, te vas molim da još jednom razmislite da u Danu za glasanje podržite ovaj amandman, jer je smislen i biće delotvoran u praksi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Izvolite.
U najkraćem, gospodine predsedavajući, čisto za slučaj da neko propušta da uoči priliku da se ta efikasnost postigne i kroz ovakvu formulaciju, kako je predložena u originalnom tekstu. Mislim da je vidim i trudim se prosto da budem od pomoći u ovom slučaju. Postoji u obrazloženju, koje smo dobili od Vlade, prikazana logika sa kojom se pristupa kada se vrši ovakav izbor termina. Ona se ogleda u mogućnosti da se od strane inspekcije definiše šta je to prikladan rok. Sada vidite, može li to da bude doprinos efikasnosti? Pa, naravno da može. Zamislimo scenarijo. Umesto da dajemo fiksan rok od 15, kao što je u jednom predlogu, ili pet dana, kao što je u drugom, inspektor zaključi da mu nešto treba u roku od dva dana. Uz ovakvu formulaciju on to može da zahteva u roku od dva dana. Da li bi to bilo efikasnije u tom slučaju, nego što se predlaže ovim amandmanom? Bi. Dakle, samo ukoliko zamislimo odgovarajući scenarije, ukoliko smo u stanju da sagledamo sve moguće situacije, mislim da nije teško pronaći tu efikasnost za kojom se traga i u ovakvom predlogu. Zbog toga svakako nisam protiv izvornog teksta. Hvala.
Zahvaljujem se. Reč ima dr Blagoje Bradić, po amandmanu.
Mi se ne razumemo. Ja se stvarno izvinjavam, malo se češće javljam po ovom amandmanu, ali opet se ne razumemo. Dakle, ne određuje inspektor rok, mi ga sada određujemo. Mi kažemo – ili će da bude pet dana ili će da bude blagovremeno. Inspektor samo traži podatke. Pročitajte stav. Kaže – inspektor pribavlja po službenoj dužnosti javne isprave i podatke iz evidencije, a zadnja rečenica – ovi organi, gde on pribavlja te podatke, i drugi imaoci javnih ovlašćenja su dužni da inspekciji blagovremeno dostave ove javne isprave i podatke. Nigde ne piše da ovde inspektor određuje blagovremenost i koliko je to rok. On samo traži, a mi ovde trebamo da kažemo za koje vreme su ovi dužni da mu daju te podatke, inače će inspekcijski nadzor da se, ne njegovom krivicom, otegne u nedogled u zavisnosti od imaoca javnih ovlašćenja. E, pa mi smo zakonodavno telo i mi možemo da kažemo za koje vreme treba da daju i mislim da je to u duhu efikasnijeg rada inspekcije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Reč ima gospođa Udovički, potpredsednik Vlade.
Ako mogu da kažem da zakon, pre svega, uređuje efikasnost rada inspekcije, jedna ključna karika u lancu funkcionisanja cele uprave. Ovim zakonom nećemo rešiti prepoznatu, priznatu, neefikasnost uprave kao takve. Radimo na celom nizu mera, one su odražene u akcionom planu. U ovom slučaju dali smo mogućnost inspekcijama, kao što je poslanik Orlić i rekao, da traže i kraće rokove. Predviđamo da će vrlo često i sa vremenom sve više zapravo da se radi o elektronskoj razmeni podataka, a zamena teza nas ne vodi nikuda. Ovaj zakon kao ni jedan drugi sam, jedan jedini zakon neće rešiti problem neefikasne uprave koju smo nasledili i koja nije napravljena efikasno u prethodnih 15 godina. Radimo na tome, upoznajte se sa akcionim planom. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Udovički. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, pa da ne bi ostali nedorečeni, inspektor može da traži dokumenta, ali u velikom broju slučajeva on ne dobija zagarantovani rok. Jednostavno, nije on taj koji odlučuje o terminima. Mi možemo kao Zakonodavni odbor da mu naredimo za pet dana, za 15 dana, ali to jednostavno se neće desiti, a onda sva krivica za nepribavljanje tih dokumenata ide na onog kome je Zakonodavni odbor dao u nadležnost da to obavi, a to je inspekcija. Evo, primere ste čuli. Gospodin Jovanović je naveo katastar, ja ću vam navesti primer Republičkog geodetskog zavoda. Navešću vam primer policije koja jednostavno ne može da sprovede identifikaciju prekršioca određenog postupka i treba da identifikuje i nađe ko je taj ko krši zakon, recimo, o komunalnoj delatnosti i ne može to da obavi za mesec dana, primera radi. Znači, onoga trenutka kada određeni organ zaista je u mogućnosti da da adekvatnu informaciju inspektoru, tada će i dobiti. To je ono što je u stvari rak rana našeg društva, uopšte državne uprave. Pa, zbog toga se upravo ovo i radi, da se uspostavi informacioni sistem, da se uspostavi veća efikasnost i da u ovom trenutku blagovremena formulacija je za ovaj trenutak zaista efikasan, mnogo više nego taj da bi mi propisali određeni broj dana, a da bi došli u situaciju da se takav zakon krši, pogotovo od strane inspektora kome treba da damo sada raširene mogućnosti da zaista sprovodi zakon na najbolji mogući način, ne sa merama pritisaka koje su do sada bile, nego sa merama koje će dovesti do toga da uvodimo u sistem i ispravljamo sve nepravilnosti koje su do sada bile. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima dr Blagoje Bradić, po amandmanu.
Samo dve rečenice po amandmanu. Apsolutno ne prihvatam vašu argumentaciju, niste me ubedili, naročito u onom delu kada govorite o katastru nepokretnosti. Pa čekajte, vi rekoste da je to sada efikasno i da se daju građevinske dozvole za 28 dana. Pa, kako sad čas mogu da daju, a kada traži inspektor koji je državni organ, koji ima široka ovlašćenja, koji ima prioritet u zahtevu, e onda ne može. Mislim da to nešto se ne uklapa jedno u drugo. Nisam zadovoljan odgovorom. Hvala.
Zahvaljujem. Nas član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik, Milan Petrić.
U članu 16. stav 8. Predloga zakona iza reči: „kada to zahtevaju razlozi sprečavanja ili otklanjanja neposredne opasnosti po život ili zdravlje ljudi“, smatramo da treba dodati reči: „prava i interesi zaposlenih i radno angažovanih lica.“ Smatramo da je izuzetno važno sprečiti takozvani rad na crno. Od te vrste rada štetu trpe ne samo zaposleni, jer im se ne uplaćuju doprinosi, nego i sama država. Država bi trebala da stane na stranu zaposlenih i njihovih prava i da im obezbedi zdravstveno osiguranje i penzijski staž. Osim toga, to je nepravedno prema svima onim privrednim subjektima koji pošteno posluju, izvršavaju i svoje potpune obaveze prema državi. Ovo je prilika da donošenje ovakvog sistemskog zakona, da se angažovanjem inspekcije i ovlašćenjima koje će ona dobiti suzbije ova štetna pojava. Zato je SNP podneo ovaj amandman, jer smatram da je vanredan i dopunski inspekcijski nadzor treba izvršiti čak i bez naloga kada su ugrožena prava i interes zaposlenih i radno angažovanih lica, a to je sasvim sigurno kada rade na crno i kada nisu prijavljeni, niti im se uplaćuju doprinosi. Takve pojave se mogu utvrditi i neposrednim opažanjem inspektora prilikom izlaska na teren. Stoga vam predlažem da ovaj amandman koji doprinosi borbi, najviše borbi protiv rada na crno, angažovanjem inspekcije usvojite. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Petriću. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Član 18. se odnosi na pokretanje postupka inspekcijskog nadzora. Mi smo predložili da se dodaju dva stava 7. i 8. koji glase – „postupak inspekcijskog nadzora povodom zahteva nacionalnog subjekta za vršenje inspekcijskog nadzora, ili povodom zahteva drugog lica, koje je posebnim zakonom priznato svojstvo stranke u postupku pokreće se najkasnije u roku od 15 dana od dana prijema zahteva. Sledeći stav – „Inspektor je dućan da nadziranom subjektu, odnosno prisutnom licu uruči nalog za inspekcijski nadzor“. Dali smo i obrazloženje da predloženim amandmanom se predviđa precizno utvrđivanje roka za pokretanje postupka po zahtevu nadziranog subjekta, ili po zahtevu drugog lica. Smatramo da je potrebno ovo pitanje precizno urediti, naročito kada se ima u vidu da nadzorni subjekt može zahtevati pokretanje postupka u cilju utvrđivanja određenih činjenica, odnosno da bi mogao da ostvari određena prava. Pored toga, amandmanom se utvrđuje obaveza inspektora da uruči nalog. Bez obzira što je predviđeno da postupak počinje kad inspektor uruči nalog, smatramo da je radi pravne sigurnosti potrebno da postoji odredba koja eksplicitno utvrđuje ovu dužnost. Vlada je odbila ovaj amandman sa obrazloženjem da se radi o predmetu, citiraću: „predmetu uređenja posebnih zakona, kao i zbog toga što je odredba ovog zakona već propisana, da inspektor nadziranom subjektu, odnosno prisutnom licu uručuje nalog za inspekcijski nadzor“ itd. U obrazloženju se ne navodi koji su to posebni zakoni. Sem toga, amandmanom je predviđen rok za pokretanje ove posebne vrste inspekcijskog nadzora koji se razlikuje od eksoficijo postupka, te stoga smatramo da je amandmansko rešenje potrebno da se primeni u ovom članu zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović i akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Znači, član 20. se odnosi na prava i dužnosti nadziranog subjekta. On kaže da nadzirani subjekti imaju jednaka prava i obaveze u inspekcijskom nadzoru, što uključuje i pravo da inspekcija jednako postupka u istim ili bitnim sličnim situacijama prema svim nadziranim subjektima. Sledeći stav, gde smo mi predložili amandman, kaže – nadzirani subjekt u postupku inspekcijskog nadzora ima pravo da bude upoznat sa predmetom i trajanjem postupka, nalogom za inspekcijski nadzor i drugim aktima donetim u postupku, a mi predlažemo da se posle reči „da bude upoznat sa predmetom i trajanjem postupka, nalogom za inspekcijski nadzor i drugim aktima donetim u postupku“ dodaju reči – „i da mu nalog i drugi akt u postupku budu uručeni. Obzirom na prirodu inspekcijskog nadzora i činjenicu da se u ovom postupku uvek zadire u jedan deo prava i slobode, smatramo da je potrebno da se izričito navede pravo subjekta da mu nalog i drugi akti u postupku budu uručeni, jer od tog uručivanja ili ne uručivanja zavisi dalji tok postupka i zaštita prava u slučaju kada subjekt smatra da su ona povređena i da želi da pokrene neki postupak, te smatram da bi Vlada, odnosno Skupština trebala da prihvati ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
U članu 20. stav 4. smatram da treba dodati „ili prava i interesi zaposlenih i radno angažovanih lica“. Kod ranijih amandmana smo već govorili koliko značajan doprinos ovaj zakon može doneti u borbi protiv rada na crno. Položaj zaposlenih je danas svakako težak i država treba da svojim delovanjem omogući da imaju bar uplaćene doprinose, da im dostojanstvo vrati bar činjenicom da je njihov rad prijavljen, ne ulazeći u visinu zarada koje nikoga ne mogu zadovoljiti. Ovaj vrlo važan amandman, jer se njegovim usvajanjem sprečava mogućnost da poslodavac krije od inspektora podatke koji su tiču zaposlenih. Ako bi ostalo rešenje kako je predloženo u zakonu, nadzirani subjekt bi mogao inspektoru da uskrati podatke koji se tiču, recimo, činjenice da kod njega ima zaposlenih koji nisu prijavljeni, jer oblasti u kojima se, pogotovo po stavu ovog člana, ne može uskratiti davanje podataka ne obuhvataju prava zaposlenih. Smatramo da je jako važno da se ovakva situacija izbegne i da poslodavac baš te podatke ne može da krije, pošto se oni tiču egzistencije velikog broja građana, ali i zloupotrebe zakona. Zato pozivamo Vladu da usvoji ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Petriću. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović i akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Dakle, član 21. govori o ovlašćenjima inspektora radi utvrđivanja činjenice i mi smo predložili da posle stava 5. se doda stav 6. koji glasi – inspektor je dužan da u okviru svojih ovlašćenja preduzima samo one mere koje su po vrsti, obimu i trajanju neophodne i dovoljne za ostvarene cilja inspekcijskog nadzora i kojima se nadziranom subjektu ne nameću prekomerni ili nepotrebni troškovi. Predloženi amandman predstavlja dodatno preciziranje granice ovlašćenja inspektora, čime se smanjuje mogućnost zloupotrebe i dodatno se štite prava nadzirano subjekta i obezbeđuje pravilniji i ekonomičniji rad inspekcije. Vlada nije prihvatila amandman sa obrazloženjem da je ovo pitanje već, citiram: „uređeno članom 10. Zakona o državnoj upravi, dalje, članom 6. ZUP-a i članom 25. ovog zakona“. Prateći ovakvu logiku Vlade, bar polovina članova ovog Predloga zakona ne bi trebalo da postoji. Čak su neke odredbe člana 25. takođe sadržane u citiranim drugim zakonima, no predlagač njih ostavlja u ovom predlogu, a normu koja daje amandman u cilju ekonomičnosti postupanja inspekcije ne prihvata, te molim ministarku da još jedanput razmisli o prihvatanju ovog amandmana.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu podneo je amandman na član 22. Molim ministra da se izjasni. Izvolite.
Amandman se prihvata.
Zahvaljujem. Konstatujem da je predstavnik predlagača prihvatio amandman. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice, pa vreme poslaničke grupe, ako iskoristim vreme za ovlašćenu predstavnicu DS. Želim da pozdravim odluku Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, koji je iskoristio poslovničko ovlašćenje, nadležnost da podnosi amandman na čiju je problematičnost upozoravano tokom načelne rasprave. To je ta odredba u Poslovniku koja je u ovakvoj primeni pokazala svu svoju svrsishodnost. Ona se vrlo često i upotrebljavala i zloupotrebljavala, kada neko nešto zaboravi, ali odluka Odbora za pravosuđe da precizira kako može da se obavlja uviđaj u stamenom prostoru je bila neophodna i smatram da je dobra odluka i predstavnice Vlade da ovaj amandman prihvati. Naime, sada član 22, koji je bio sporan zbog nepreciznosti obavljanja uviđaja od strane inspektora i bez pristanka korisnika ili vlasnika stambenog prostora, sporna je bila sa stanovišta ustavnih definicija, stambenog prostora, sa stanovišta ljudskih prava i bila bi sporna da je ostala u tekstu zakona takva kakva je, zato i govorim o dobroj odluci i o dobrom pristupu i Odbora i predstavnice Vlade. Sada će, ukoliko se i nadležni Odbor izjasni, pa postane sastavni deo, ili Skupština bude glasala za ovaj amandman u danu za glasanje, radi utvrđivanja činjenica inspekcija morati da pribavi pisanu naredbu nadležnog suda ako namerava da izvrši uviđaj o stambenom prostoru ili drugom prostoru koji ima istu, sličnu ili povezanu namenu, u daljem tekstu člana ovog zakona „stambeni prostor“, osim kada se uviđaj vrši na zahtev ili uz izričit pisani pristanak vlasnika ili korisnika, odnosno držaoca stambenog prostora koji se može dati i na licu mesta. Pristanak, isli se na imaoca ili korisnika stambenog prostora, može biti i usmeni, kada je neophodno da se preduzmu hitne mere radi sprečavanja ili otklanjanja opasnosti po život ili zdravlje ljudi, imovinu veće vrednosti, životnu sredinu ili biljni i životinjski svet, što se posebno obrazlaže u zapisniku. Činjenica da je u originalnom tekstu Predloga zakona bilo da postoji mogućnost da se uviđaj, mada ostaje nejasno kako će to inspektor da radi uviđaj, ali dobro, o tom po tom, postoje podzakonski akti i postoji nadzor istog ovog Odbora eventualno, dakle, mogućnost koja je postojala, i sada je ovim dobrim amandmanom otklonjena, je da se uviđaj vrši u stambenom prostoru i bez pristanka vlasnika i bez odluke suda samo ako se vlasnik ili korisnik ne protivi jasno inspekcijskom uviđaju u svom stambenom prostoru, što je jako skliska odredba, jer bi podrazumevala da smo svi besprekorno informisani o svojim pravima i da oni koji naša prava garantovano štite kroz zakon koji primenjuju zaista savesno vode računa o tome da nas informišu, što nije slučaj u realnosti. Zbog toga ovaj amandman smatram dobrom intervencijom u zakonu. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo Čomić. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović, po amandmanu.
Zahvaljujem se predsedavajući. U ime poslaničke grupe SPS potpuno bih podržao ono što je uradio Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu kroz ovu intervenciju, ali bih apelovao na vas, ministarka, da se na nivou Vlade uredi još nešto što je sada obavezno. Ako smo već definisali na sasvim drugi način pristup ovom problemu koji se vezuje za ulazak u stambeni prostor i uvukli sud u takvu problematiku, onda je logično da kroz takvu procesnu normu moramo izmeniti neke druge zakone, jer se ovde ustrojava nadležnost suda. Čim sud donosi naredbu, on odlučuje. Naredba je jedna vrsta odluke, kao što je rešenje i kao što je presuda. Ako sud donosi naredbu, onda ona mora biti sistematizovana kroz nadležnost suda, a nadležnost suda je propisana Zakonom o uređenju sudova i Zakonom o sudovima. Prema tome, slažem se i poslanička grupa SPS bez rezervno podržava ovakav pristup rešavanja jedne procesno-pravne situacije, ali da ta procesno pravna situacija ne bi bila u koliziji sa drugim zakonima, potrebna je intervencija i u procesnim zakonima koji se odnose na nadležnost sudova. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jovanoviću. Pošto je predstavnik predlagača prihvatio amandman i Odbor za ustavna pitanja razmotrio, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milica Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, htela bih da se zahvalim zaista na razumevanju Ministarstva i uopšte vaših saradnika, da je upravljanje rizikom suštinski nešto oko čega do sada jednostavno nije postojao toliko značaj u društvu i u radu, kada su u pitanju inspekcijski organi. Inspekcije uopšte rade godišnje takozvane svoje planove rada i one imaju taj uređeni deo kada se odnosi na procene rizika, ali nikada nisu bili tako detaljno opisani kroz određene planove i programe gde se isključivo obuhvataju sve mogućnosti koje dovode do toga da se određeni ciljevi ne sprovedu. Kada govorimo uopšte o rizicima, oni mogu biti sa aspekta ekonomije i sa aspekta prava. Ono što je bitno, to je da sada uopšte i donošenjem ovog novog zakona ta procena rizika u radu inspekcijskog nadzora postaje jedna od važnih elemenata uopšte rada inspekcija i ti planovi nadzora koji će se zasnivati na određenim kriterijumima su jako važni. Ali, pre svega, kada govorimo o proceni rizika, treba reći da je bila nedovoljno razvijena praksa u toj samoj primeni. Kažu da je ona iznosila svega 46% i da se na osnovu tih zaključaka kod procene rizika nije donosila u sledećoj godini kao jedan od sastavnih činilaca po kome su inspekcije radile. Dobro je što sada ulazi u sastavni deo rada i dobro je što jednostavno i poslanici svih poslaničkih grupa nazvani neformalna poslanička grupa Ekonomski kokus su primetili da je to jedan od važnih segmenata i da je to zaista prihvaćeno od strane i Ministarstva i ministarke kao jedan od amandmana. Mislim da će svima to doneti zaista dobro u samoj implementaciji ovog zakona. Dobro je što je to i sastavni deo tog akcionog plana o kome ste govorili. Mislim da ta procena rizika zaista treba da obuhvati sve one mogućnosti i događaje koji jednostavno negativno utiču, a sigurno da ta šteta uvek negde nekoga košta. Pre svega košta građane Srbije i mislim da time i pravite velike uštede kada govorimo i o samom budžetu, ali pravite i uštede kod građana i pravnih subjekata koji neće više praviti greške koje će ih skupo koštati, već će jednostavno inspekcijski organi svojom sada sve više savetodavnog ulogom, na neki način i edukacijama edukovati i fizička i pravna lica o tome koje sve rizike treba da izbegnu da bi jednostavno došli do toga da zaista funkcionišu i okviru sistema, a inspektori kada rade tu procenu rizika imaće sve manje potrebe da dolaze u određenu vrstu sukoba. Da li su to fizička lica ili pravna lica, jednostavno ta vrsta sukoba biće izbegnuta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće iz Ministarstva i poštovani gosti, amandman na član 28. koji smo podneli narodni poslanik Zoran Živković i ja je jedan od 15 prihvaćenih amandmana koje smo mi podneli Narodnoj skupštini na ovaj predlog zakona. Time je, po mom jednom razumevanju, jedan dobar predlog zakona, poštovana gospodo, postao još bolji, što mislim da ovde zaslužuje i jednu čestitku. Hteo bih da podsetim ovde i ministarku i posebno naše gošće i naše goste, da smo mi u načelnoj raspravi, evo, ja sam to ovde pomenuo, da veoma cenimo ozbiljnost i stručnost u pristupu, u pripremi Predloga zakona, naročito to cenimo kada imamo posla sa jednom Vladom koja se ne ističe ovde za ovih godinu dana u svom radu u tom smislu. Dakle, ako bismo ocenjivali ovih godinu dana rada Vlade, sigurno ne bismo mogli da kažemo da je krasi ozbiljnost, stručnost u pripremi predloga zakona, a ovde imamo jedan izuzetak. Ovde imamo izuzetak u delanju gospođe Udovički i u smislu veoma dobro pripremljenog obrazloženja ovog predloga zakona. Kada tome dodamo i da je usvojeno naših 15 amandmana, onda jedna slika tog stvaranja još boljih zakona biva kompletna. Ono što bi apsolutno kompletiralo ovu sliku, jeste kada bismo na neki način nekim sticajem okolnosti našom voljom, poštovana gospođo Udovički, došli do superlativa, pa da onda imamo situaciju npr. da je usvojeno svih 22 amandmana Nove stranke, pa da možda možemo da kažemo u ovoj Skupštini da imamo najbolji mogući predlog zakona, poštovana gospodo. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Član 28. se odnosi na deo posebnih mera naredbi, zabrane i zaplene. Mi smo uložili amandman na stav 3. koji kaže izvorno: „Inspektor koji zabrani obavljanje delatnosti ili vršenje aktivnosti ima pravo da naredi da se nadziranom subjektu zapečate poslovne i proizvodne prostorije, objekti i drugi prostor u kome obavlja delatnost ili vrši aktivnost ili koji tome služi, postrojenja, uređaji, opreme, pribor, sredstva rada i drugi predmeti kojima obavlja delatnost ili vrši aktivnost“. Mi predlažemo da se izmeni ovaj stav i da glasi: „Inspektor koji zabrani obavljanje delatnosti ili vršenje aktivnosti narediće da se nadziranom subjektu zapečate poslovne i proizvodne prostorije, objekti i drugi prostor u kome obavlja delatnost ili vrši aktivnost ili koji tome služi, postrojenja, uređaji, opreme, pribor, sredstva rada i drugi predmeti kojima obavlja delatnost ili vrši aktivnost, ukoliko nadzirani subjekt postupi suprotno zabrani obavljanja delatnosti ili vršenju aktivnosti“. Dali smo obrazloženje da imajući u vidu da se stavom 3. reguliše slučaj određivanja vrlo rigorozne mere pečaćenje prostorija, postrojenja itd, smatramo da ovaj slučaj mora biti vrlo restriktivno regulisan i da ne sme postojati ni najmanja mogućnost zloupotrebe, odnosno da norma treba da bude takva da se izričito navede kada će biti izrečena mera i da kada takav slučaj nastupi da inspektor mora meru izreći. U tom smislu smatramo da inspektor ne može da ima diskreciono ovlašćenje, da ima pravo da naredi, kao što ste vi rekli, već da mora narediti kada nastupi konkretan slučaj, tj. narediće. Kako predlagač zakona nije predvideo u kom konkretnom slučaju će doći do pečaćenja prostorija, to smo mi učinili amandmanom, tako da ova mera dolazi samo u slučaju kada nadzirani subjekt postupi suprotno zabrani obavljanja delatnosti ili vršenja aktivnosti, a ne kao što ste vi predložili da on ima pravo da naredi u zavisnosti od njegove diskrecione procene. Stoga mislim da ovaj amandman treba da se prihvati. U protivnom ćemo dati mogućnost zloupotreba na terenu kod vršenja inspekcijskog nadzora. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući današnjom sednicom gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, drago mi je da je i ovaj amandman na član 29. koji se tiče mera za zaštitu prava trećih lica prihvaćen. Ali, hteo bih, poštovana gospođo Udovički, jedno pitanje ipak povodom i ovog amandman da vam postavim. Malo ćemo možda da izađemo iz okvira samog teksta ovog člana, ali mislim da se ipak to pitanje može povezati sa onim što je sadržina i ovog člana. Vi ste, naime, gospođo Udovički, u razlozima za donošenje zakona vrlo dobro, ja mislim, napisali da je nama neophodna reforma i inspekcijskog nadzora, i to u skladu sa savremenim shvatanjima i inspekcijskog nadzora i uloge inspekcije. Šta je meni ostalo, uprkos tome što smo mi pohvalili ovaj predlog zakona? Glasaćemo za njega. Šta je meni sada tu ostalo nejasno pa je možda vaše gostovanje danas u Skupštini prilika da pojasnimo neke stvari? Pomenuto je jutros da se u našoj Vladi, a verujem sada pod nekom vašom kontrolom, uvode ove tzv. deliveri juniti. Koliko znam, gospođo Udovički, u Vladi već postoji pod vašom kontrolom i sekretarijat za javnu politiku. Postoji i potpredsednički tim. Da li biste vi, gospođo Udovički, mogli da nam objasnite šta će tačno da bude, npr. u pogledu ovoga konkretnog zakona, zadatak tih jedinica za isporuku rezultata, kako smo počeli mi sami da prevodimo značenje toga šta je deliveri junit? Zašto je to važno? Da bi Skupština i da bismo mi, kao narodni poslanici, mogli na odgovarajući način da vršimo i kontrolnu funkciju delanja izvršne vlasti. Ako ne znamo značenje nekih kategorija, onda ne možemo da vršimo funkciju. Zato je važno da se to pojasni. Hvala.
Vreme. Zahvaljujem. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Bečiću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće i gosti, vidim da se gospodin Neđo Jovanović uvek raduje kada se ja javim za reč i sada se vidi na njegovom licu to zadovoljstvo, kao i drugih narodnih poslanika, pre svega iz SNS, ja mislim. Ovde bih hteo da se nadovežem na prethodno izlaganje, ali sada povodom našeg amandmana na član 30, gospođo Udovički. Veoma je važno, ja mislim, gospođo Udovički, da otklonimo taj veo neznanja oko onoga što zovemo jedinicama za isporuku rezultata. Pretpostavljam da je to vaša nadležnost. Mene naročito interesuje zakonski aspekt uvođenja ovih jedinica za isporuku rezultata, ili kako se popularno danas u Srbiji u našem jeziku zovu deliveri juniti. Na primer, gospođo Udovički, pokušao sam stvarno da to smestim u neke zakonske okvire. Tražio sam, npr. u Zakonu o Vladi, kako bismo mogli ove jedinice nekako da definišemo, da ih uklopimo u nešto je zakon, a ne da imamo veo neznanja. Član 33. Zakona o Vladi podrazumeva mogućnost da se formiraju izvesna radna tela, čak i povremena, koja bi se bavila nekim poslovima. Ali, na osnovu svega što smo čuli o ovim jedinicama, meni se to ne uklapa u ono što je sadržina člana 33. Zakona o Vladi Onda sam malo istraživao i Zakon o ministarstvima, protiv kojeg smo mi bili ovde pre tačno godinu dana i predlagali neku potpuno drugačiju strukturu Vlade. Malo ću koristiti, gospodine Bečiću, vremena, onih pet amandmanskih minuta. Imam u celosti to vreme, ja mislim. Nisam ni sekunde jedne potrošio.
Prihvaćeno je. Izvolite.
Strašno mi je važno sada povodom ovog amandmana da razvejemo to neznanje oko toga šta su ove jedinice. Onda sam istraživao i Zakon o ministarstvima i pronašao sam moguće utemeljenje za ove jedinice za isporuku rezultata u poglavlju 3, članovi 19, 20, 21. i 22, a tu su sada definisani poslovi zajednički za sva ministarstva. Pokušao sam da vidim, budući da se od tih jedinica za isporuku rezultata sada mnogo očekuje, a niko ne zna šta su, ko je tamo, ko je to formirao, da li je to pod vašom kontrolom, gospođo Udovički, da ja to prvo smestim u neki zakonski okvir. Ne smemo da radimo nešto što je nezakonito. I inovacije kada uvodimo, poštovana gospodo, i te inovacije moraju da budu usklađene sa onim što je načelo vladavine zakona, koje je ključno načelo u našem Ustavu. Evo, gospodin Neđo Jovanović potvrđuje sada i to, on je pravnik i ja sada cenim taj sud jednog pravnika. Sada, šta onda ja zaključujem? Zaključujem sledeće – ako u dugom vremenskom periodu, gospođo Udovički, ne budemo dobili odgovor na ovo pitanje oko toga šta su ti deliveri juniti, onda ćemo ovde među građanima …
Gospodine Pavićeviću, vi ste svesni da …
Član 30. Amandman na član 30, gospodine Bečiću. Ja sam obrazložio, ali vi malo slušate, malo ne slušate, gospodine Bečiću. Ne slušate.
Ja slušam veoma pažljivo. Slušam i kada druge poslanike na neki način prozivate da biste dobili pravo na repliku. Nema to potrebe, gospodine Pavićeviću. Molim vas, vratite se na amandman.
Ja sam na amandmanu sada, gospodine. Gospođa Udovički vrlo dobro razume o čemu ja sada govorim i koje joj pitanje postavljam.
I ja vrlo dobro razumem, gospodine Pavićeviću, zato vas i prekidam. Izvolite.
Nemojte da me prekidate, gospodine Bečiću, molim vas, više. Evo, sada ste mi potrošili ponovo vreme. Dakle, ako u dugom vremenskom periodu, a ovo je sada amandman na član 30. ovog predloga zakona za koji ćemo mi da glasamo, ponavljam, gospodine Bečiću, budemo održavali ovo neznanje, onda ću ja, npr, gospođo Udovički, da zaključim da se tim nekim velikim rečima, zamisli sada – deliveri junit, zasenjuje …
A gde je ta reč u amandmanu, gospodine Pavićeviću?
Jeste, gospodine Bečiću. Evo, gospodine, da li ja treba ponovo …
Izvolite, nastavite.
Gospođa Udovički je, rekao sam, dobro napisala da se ovde sprovodi i ovim Predlogom zakona reforma i inspekcija inspekcijskog nadzora u skladu sa savremenim shvatanjima inspekcijskog nadzora i uloga inspekcija. Zaključio sam, gospodine Bečiću, da oko toga što je zadatak i ovog zakona, kaže – razlozi za donošenje zakona, mora da se pita i neko u jednoj od tih deliveri junita. Onda, ako mi, poštovana gospodo, ne znamo šta je to, čuli smo prevod, i to jedan od ponuđenih prevoda nedavno, a gospođa Udovički je zadužena, kao što vidite, za reformu inspekcija, reformu državne uprave itd, pa to su neka tela, to su neke jedinice, gospodine Bečiću. Kako to da vas ne interesuje šta je to? Kako to da vas, kao jednog narodnog poslanika, od nas 250, a znate, kao potpredsednik Skupštine, da Skupština ima kontrolnu funkciju, da ne sme ništa nezakonito da se radi, kako vas ne interesuje šta su te jedinice za isporuku rezultata? Hoću da pitam gospođu Udovički, uz pohvalu za ovaj Predlog zakona, i ne samo za ovaj, imali smo mi i prethodna iskustva, raspravu u Skupštini gde smo i glasali za predloge zakona koje je ovde branila gospođa Udovički, samo hoću da razvejemo to neznanje oko jedne važne inovacije koja se tiče reforme naše državne uprave. Dakle, poštovana gospodo, na ovdašnju prostotu ne smemo da zasenjujemo neznanje nekim velikim rečima, pa da iza tih velikih reči niko ne zna šta stoji. Samo hoću da iskoristim ovu priliku, kada raspravljamo o jednom predlogu zakona za koji mogu da budu relevantne i ove jedinice, samo da pitam gospođu Udovički da li bi ona nama ovde mogla danas da nacrta tu shemu delanja ove Vlade, u okviru koje postoje, evo, gospodine Bečiću, samo da vam kažem, i Sekretarijat za javnu politiku, kojim, koliko sam razumeo, još od prošle godine koordinira gospođa Udovički, postoji tim potpredsednice Vlade, sa da postoje i jedinice za isporuku rezultata? Dakle, ja ne znam, kao narodni poslanik, šta je to. Ne mogu to da smestim ni u jedan zakon koji je relevantan, ni u Zakon o Vladi, evo član 33, ne mogu, ne mogu ni u Zakon o ministarstvima, poglavlje 3. Poštovani gospodine Bečiću, samo kao narodni poslanik ovde, tražim razjašnjenje značenja nečega što je inovacija koja se tiče delovanja naše državne uprave, a ministarstva su najviši organi državne uprave. Mislim da mi to moramo da znamo.
Vreme.
Pitam gospođu Udovički – da li tu shemu danas može da nam nacrta, kako ne bismo živeli u neznanju, poštovana gospodo narodni poslanici? Hvala.
Mi nismo u neznanju, gospodine Pavićeviću, tako da ne moramo da pitamo, ali vi imate to pravo. Izvolite, potpredsednik Vlade dr Kori Udovički. Mi nismo u neznanju, gospodine Pavićeviću, tako da ne moramo da pitamo, ali vi imate to pravo. Izvolite, potpredsednik Vlade dr Kori Udovički.
Mislim da niste mogli da nađete, zato što ste gledali na pogrešnim mestima. Kad je reč o tzv. „deliveri junitima“ odnosno o jednoj konsultantskoj šemi koja pomaže tome da se sa ovom upravom ovakva kakva je, kako smo je prosledili i kako ćemo menjati, vrlo polako. Više puta sam rekla, svako onaj ko obećava građanima ili zahteva da se državna uprava, javna uprava u Srbiji pre neko noći pretvori u nešto efikasno i funkcionalno taj nema dobre namere, taj samo pokušava da nam opstruira napor koji sada veliki ulažemo da uradimo nešto što minimum 15, zapravo minimum 25 godina niko nije pokušao da uradi. U međuvremenu dok Sekretarijat za javne politike koji je deo sistema i deo institucije i koji zbog toga gradi procedure, radi na izmeni zakonodavnog procesa, na izmeni procesa, donošenja javnih politika, radi na tome da po prvi put dobijemo planove koji će da budu izbudžetirani, koji će da budu ostvarivi, a ne spiskovi želja. Ali, mora zato prvo da izgradi analitički kapacitet u ministarstvima koje je urušeno u prethodnim godinama, u kojima je vrlo retko i teško naći ljude koji mogu da napišu jednu analizu javne politike unapred, pa da onda ponude alternative. Pa, da se onda izbudžetira koliko koja alternativa košta. Pa, da se onda donese strategija. Pa, da onda ta strategija bude usklađena sa drugima dok mi gradimo i popravljamo ovu državu istovremeno želimo da isporučimo najviše prioritete koji moraju da se urade i koji su hitno potrebni da bi se oporavila privreda, da bi počela Srbija da se kreće brže i da bi se popravilo ono što nije urađeno, pre svega u fiskalnoj konsolidaciji i u realizaciji projektnoj izgradnji, investicionoj izgradnji u prethodnim godinama. Angažovanje savetnika i konsultanata potpuno nespremna stvar i to je sve što se radi.
Zahvaljujem, gospođo Udovički. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, mi se nalazimo na amandmanu koji nije govorio ovako u širem kontekstu o tome kako treba da izgleda uopšte državna uprava, ali ono što je navedeno od strane predlagača amandmana, koji je na kraju krajeva, prihvaćen, u stvari daje jednu sliku koju do sada i nismo otvorili u ovom parlamentu. Ali, treba reći da prvo sve što se odnosi na sam „deliveri junit“ ili tzv. jedinice, ne treba da interesuje toliko parlament, jer nas interesuje nadzorna kontrolna uloga rada Vlade, a Vlada je sama sebi postavila određene lestvice i ciljeve koje sama sebe kontroliše. Premijer ima pravo po zakonu da angažuje različite vrste savetnika, po različitim oblastima i ministarstvima. Veličina toga što je ovaj premijer koristeći iskustva razvijenih država u tom ekonomskom smislu objedinio rad određenih svojih savetnika, prvih pet koje je nazvao „deliveri junit“ koji svaki dan treba da postižu praktično taj kontrolni mehanizam šta je svako ministarstvo uradilo i koji su ti rezultati. U tim statističkim podacima, on jednostavno dobija informacije kako napreduje sa određenim politikama. Pa, i politikama državne uprave. Znači, dobro je da postoje takvi kontrolni mehanizmi koji Vlada sama sebi postavlja. Samim tim, kada dolazi kroz izveštaje ovde, ispred narodne poslanika ona već ima rešenu situaciju po pitanju kada govorimo uopšte o rezultatima rada. Samim tim, podižemo jednu lestvicu kada govorimo o koracima koje treba da sprovedemo radi formiranja ekonomskih reformi i reformi državne uprave. Pa, tako ako se ta reforma ogleda kroz amandman subjekat i subjekt i samim tim prihvatamo kao rešenje da je dobro usvojiti i te leksičke promene, onda samim tim, Vlada pokazuje da je spremna za korenite promene. Pa, i one koje se odnose na ono što vi zovete u duhu srpskog jezika i ono kada govorimo o amandmanima koji su potpuno prihvatljivi u tom delu. Prema tome, ne treba nikoga da se sekira u ovoj sali zbog čega sami sebi postavljamo kontrolne mehanizme. Vlada to radi u svom delu, parlament to radi kroz svoje odbore i samim tim mislim da svima donosimo dobro, a najviše građanima Srbije. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Tomić. Na član 31. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite gospodine Bradić.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo predložili amandman na član 31. i to na stav 3. tačka 1. koji smo predložili da se promeni, a on izvorno glasi – ako je posle izdavanja akta, govori se o aktu primeni propisa, znači, ako je posle izdavanja akta o primeni propisa promenjen propis tako da se drugačije uređuje predmet akta o primeni propisa može biti izrečena mera upravljanja prema nadziranom subjektu. Mi smo predložili da se doda rečenica, još jedan deo rečenice, koji glasi – a na internet stranici objavljeno obaveštenje o promeni propisa. Znači, u slučaju kada se promeni propis, a subjekt nije na primer nije znao i postupio po uputstvu koje više nije aktuelno može mu se izreći mera upravljanja. Smatramo da je ovakvo pravilo isuviše strogo i nepravično i da u našim uslovima može da se stvori problem nadziranim subjektima. Naime, akt o primeni propisa predstavlja određena uputstva ili obaveštenje između ostalog kako primenjivati propise. Realno je očekivati da će nadzirani subjekt u svom postupanju u većoj meri se oslanjati na takva uputstva nego što će sami čitati ili pratiti propise. Takva situacija im ne treba biti otežavajuća okolnost i zato je dobro što je prihvaćen našamandman i ja se zahvaljujem gospođi ministarki.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsedniče gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, amandman na član 32. je još jedna od onih 15 prihvaćenih amandmana koji su podneli poslanici Nove stranke. Smatram da je to u redu jer je prihvatanjem ovih amandmana u ovom konkretnom slučaju u jezičkom smislu malo popravljena sadržine ovog Predloga zakona. Moram sada ovde da se vratim na ovu temu jedinica za isporuku rezultata zato što je prethodna diskusija upravo pokazala u kojoj meri postoji jedno strašno neznanje oko toga, poštovana gospodo. Tačno je da Vlada može da formira i obrazuje tela, povremena, stalna, ali svako telo koje formira Vlada moramo mi ovde da znamo šta je to telo, šta je nadležnost tog tela i da formiranje tog tela apsolutno bude usklađeno sa onim što su zakoni ove države. Gospođa Udovički na primer kaže - to sukonsultantske usluge. Gospođa Tomić kaže – ne, ne to su sada savetnici koji su već tu, pa je to dodatni kontrolni mehanizam. Mi zapravo sada zaključujemo da mi ne znamo šta je to. Gospođa Udovički kaže – niste tražili na dobrom mestu. Pa, gde da gledam, poštovana gospodo, nego u Zakon u Vladii Zakon o ministarstvima. Pa, to su osnovni zakoni u kojima ja mogu da pronađem neku informaciju kao utemeljenje za ove jedinice. Dakle, ja sam sada zaključio da ovde apsolutno postoji neznanje oko toga, a Vlada kao izvršni organ vlasti ovde ne može tek tako da formira tela, organe, jedinice, nego to mora da bude transparentno, da svako od nas tačno zna šta je to i čemu služi, poštovani potpredsedniče, gospodine Bečiću.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, šef poslaničke grupe SNS.
Drago mi je što je Vlada prihvatila ovaj amandman. Međutim, ovde se polemika vodi oko nekih drugih stvari koje nemaju apsolutno nikakvu vezu ni sa predloženim amandmanom, a ni sa predloženim zakonom. Kada se govori o nerazumevanju „deliveri junita“, odnosno jedinica za isporuku rezultata, jedino šta ne poznaje i ne prepoznaje podnosilac amandmana, je ta ključna reč, rezultat. E, vidite baš nas rezultat odvaja od vas, zato što ovu Vladu, ovu skupštinsku većinu zanima rezultat, rezultat koji Vlada pokazuje prema građanima Republike Srbije i tim neznanjem i tim nerazumevanjem potrebe za rezultatima pokazujete svoj odnos i prema građanima Republike Srbije. S druge strane, morate da pitate i kolege koje sede ispred vas, zašto Bojan Pajtić ne osnuje te jedinice za isporuku rezultata? Ima dve mogućnosti da ih organizuje, i za Vladu u senci i za ovu zvaničnu Vladu, koja vlada Vojvodinom, koliko već godina i decenija, i koja se isto nalazi u senci, jer nema rezultata. Zašto on, zašto Bojan Pajtić ne formira jedinice za isporuku rezultata? Nema rezultata, dame i gospodo, nema čime da se pohvali, nema šta da kaže s čime će izaći pred građane koji žive u Vojvodini. Sa čime? Sa kojim rezultatima? Zbog toga, mislim da je ovo apel i za vas, gospodine predsedavajući, ne zato što želimo ba bežimo od bilo kakve teme. Možemo govoriti, možemo organizovati posebnu sednicu Skupštine, kada su rezultati i ove Vlade u pitanju, ali i rezultati Bojana Pajtića, za zadnjih 20 i kusur godina, koliko je na vlasti,i kako građani Vojvodine žive sada od tih rezultata, a „deliveri juniti“ je ono što nas odvaja od vas. Rezultati, gospodine Pavićeviću.
Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i odbor za pravosuđe, državnu pravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra daje amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite, gospodine Pavićeviću, ali vas molim da sada ne kršite Poslovnik, kao u prethodnim amandmanima i govorite o ovom amandmanu. Molim vas, gospodine Giriću, nemojte da dobacujete. U članu 33. stav 1. reč „subjekt“ zamenjuje se rečju „subjekat“. Izvolite, gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, „subjekat“ o kome je ovde sada reč, gospodine Bečiću, upravo se tiče za onoga ko je čitao Predlog zakona, to mi svi znamo, upravo se tiče i mogućnosti delanja jedne jedinice za isporuku rezultata, gospodine Bečiću. Ja sam čitao ovaj Predlog zakona. To je ta reč. Evo, gospodine Bečiću da vam to potvrdim sada ovde. Kaže – poseban postupak prema neregistrovanom subjektu. Pazite, a u obrazloženju, evo da vam pojasnim, moram ja, evo gospođa neće da crta, ja ću da crtam, a u obrazloženju, gospođa Udovički kaže – reforma inspekcija inspekcijskog nadzora u skladu sa savremenim shvatanjem inspekcijskog nadzora i uloga inspekcija, gospodine Bečiću, pa i tu mora da se isporuči jedan rezultat.
Gospodine Pavićeviću, sada kažete, da ako ne želi gospođa Udovički, da ćete vi to da uradite, vi ste rekli da ste u neznanju i da ne znate to da uradite, da mora neko da vas pouči. Ako ste u neznanju, kako to sada znate da uradite?
Evo, da vam pojasnim. Ovo „subjekta“, gospodine Bečiću….
Ne vredi gospodine Pavićeviću, ne govorite o amandmanu. Zahvaljujem vam. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Vlada i odbor za pravosuđe, državnu pravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra daje amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Amandman koji je uz amandman Odbora na član 22. u suštini amandman koji se bavi ključnim promenama koje ovaj zakon unosi u inspekcijski nadzor. Onaj član 22. se odnosio na inspekcijski uviđaj u stambenom prostoru ili korisnicima, a ovaj se odnosi na neregistrovane objekte. To su dve ključne stvari koje ovaj zakon unosi kao novinu, uz naravno, celokupnu ideju centralizacije. Šta ima, eventualno, sporno u ovom amandmanu i po čemu se razlikuje od osnovnog člana 33. u tekstu Predloga zakona koji je, baš zato da bi bilo obuhvaćeno sve što može, izuzetno obiman i neobično dugačak za član zakona. Suštinski, amandman kaže – da inspektor može da vrši inspekcijski nadzor i nad neregistrovanim objektom jednako kao da je objekt registrovan. To je ključni sadržaj razrađen u stavovima tako da se garantuje pravo i onog ko u neregistrovanom objektu radi i obaveza inspektora koji u tom procesu učestvuje. Kada je u pitanju inspekcijski nadzor kod registrovanih objekata, to su ovi prethodni članovi 28. do 32. koji govori o tome da inspektor, da ukoliko pronađe nezakonite radnje, da pleni robu, zatvara prostor u kome se proizvodi, trguje, obavlja bilo koja privredna delatnost, i daje nalog o otklanjanju nezakonitosti u radu registrovanog pravnog ili fizičkog lica u registrovanom objektu. Ovaj zakon sada kaže isto to radi i sa neregistrovanim objektom. Zašto smatram da je važno razgovarati o ovom članu 33. odnosno amandmanu koji je podneo kolega narodni poslanik. Zato što treba dodatno razmotriti da li će dobra namera predlagača zakona, ne amandmana, a onda i amandmana, dovesti do toga da imate preventivno registraciju objekata. Pretpostavljam da je to cilj. Onda bi ovaj član imao smisla. Dakle, ako Narodna skupština odluči da inspektor ima ista ovlašćenja i skoro iste procedure,
Gospođo Čomić, nemate više vremena ovlašćenog. Da li koristite vreme poslaničke grupe?
Koristim vreme poslaničke grupe. Zahvaljujem. Dakle, ako inspektor ima ista ovlašćenja nad registrovanim i neregistrovanim objektom, pravnim i fizičkim licem, onda bi to trebali, pre svega da čuju oni koji imaju neregistrovan objekat, koji vrše sve poslove bez upisa u registar, mada ima delatnosti koje to ne moraju, da bi izbegli zaplenu robe, zatvaranji radnji, izricanje kazni i stavaljanje naredbi za otklanjanje nezakonitog poslovanja. Dakle, ako je to cilj, onda ja razumem tu dobru nameru, ali ono što je problem vidim nedostatke u ostvarivanju tih dobrih namera, kao što su to inače etikom dobrih namera biva. One po pravilu, skoro nikad, ne donose dobar rezultat za bilo koga. Samo je lako, lepo kazati –pa, hteo sam dobro, imao sam dobru nameru. Najpogrešnija moguća rečenica koju možemo negovati u društvu je bilo šta što se sklapa u etiku dobrih namera, za razliku od etike odgovornosti na kojoj počivaju razvijena društva, kojima, s pravom želimo, da se pridružimo i kojima je i ovakav zakon, delimično uslov i deo, o čemu je potpredsednica Vlades pravom govorila, kada je spominjala sve teškoće u reformi državne uprave u celini, pa onda i inspekcije. Dakle, kada pogledamo članove zakona i sa amandmanom koji je podneo kolega narodni poslanik, meni nedostaje odgovor na pitanje – kada ćemo i na koji način u drugim propisima obezbediti inspektor koji kontroliše, nadzire i sprovodi, inspekcijske poslove nad neregistrovanim objektom, to radi tako da je njegov rad zakonito neotklonjiv zakonito. Ja znam da će jedan od mogućih odgovora biti, ako inspektor radi neregistrovane objekte i sprovede ceo postupak nadzora, ovaj zakon kaže da je on u pravu i da se ne može sporiti njegova odluka. Nedostaje onaj deo koji za lice koje ima registrovan objekat, isto iz nekih razloga ima nezakonite radnje, dakle, on ima prostor, ima mehanizam kojim stupa u kontakt sa odlukom ministra, ovaj nema, jer on mora prvo da registruje objekat, radnju i sve ostalo i onda više nema mogućnost da se u bilo kom postupku žali na odluku inspektora. To može da bude jako ozbiljan problem, iako ja to tako mogu da čitam zato što vidim dobru nameru, a znam da dobre namere nikada ne donose dobar rezultat, onda će to tako da čitaju vlasnici neregistrovanih objekata, onda ćete imati mogućnost da se dogodi da jedan dobar proces koji treba da se desi u našem društvu, a to je da oni koji izbegavaju plaćanje poreza na sve ono na čega plaćaju porez, oni koji imaju registrovane radnje, proizvodnju sve ostalo, oni koji ne plaćaju doprinose radnicima naspram onih koji to rade, dakle, celu ovu grupu treba i kroz inspekcijski nadzor uvesti u zakonit sistem poslovanja. Vi ćete imati u suštini da u slučaju da još neko ovako čita, mogućnost da spori zakonitost odluke inspektora o nadzoru nad neregistrovanom radnjom, da onda praktično nemate dobar efekt koji bi se od zakona moralo očekivati i protiv kojih nema niko ništa protiv. Kolike su teškoće u realnosti, možemo da odmah podelimo na činjenici da recimo nema lakšeg posla nego tražiti da inspektori rada traže od poslodavaca koji su registrovani, da dostavljaju listinge zaposlenih za subote i nedelje, da vidimo da li se poštuje Zakon o radu, da vidimo da li im se plaća ono što po zakonu treba da im se plaća, pa se to ne dešava. (Ninoslav Girić, s mesta: Kao kod vas.) Narodni poslanici koji dobacuju „kao kod vas“ ili da pročitaju Poslovnik ili da traže reč i da stupe u dijalog sa mnom ili s nadom da se obrate predsednici Narodne skupštine za sve što smisle kao prostakluk i kršenje Poslovnika, pošto svaka vrsta dobacivanja te vrste neće omesti mene da otvorimo, a nadam se uspešan dijalog o tome kako da sivu ekonomiju…
Poslanici, sada ste vi…
Kako da sivu ekonomiju inspekcijskim…
… prešli u sivu zonu rada parlamenta.
Šta rade poslanici?
Prešli u sivu zonu rada parlamenta, malo o amandmanu, malo o ponašanju poslanika. Mislim to je kod nas uobičajno. Niste vi izuzetak.
Vaša usluga inspekcijskog nadzora utvrdila je da ja radim vaš posao…
Pomalo.
… pošto ste vi bili u obavezi da narodne poslanike koji dobacuju narodnim poslanicima koji govore upozorite da se to ne radi, jer je zabranjeno… (Vladimir Pavićević, s mesta: Girić.) Uključujući ovog koji dobacuju iza leđa.
I vama iza leđa, tako je slažem se.
Nije lepo…
Dobro poslanice, hajde sada da se vratimo na amandman, ostavimo poslanicima koji dobacuju da sami razmišljaju malo o tome.
Svim poslanicima koji dobacuju da sami razmišljaju ili samo nekim poslanicima?
Svi poslanici.
Zahvaljujem. Evo, to je dosledna primena i Poslovnika i zakona. Ovo „svim“ podrazumeva sve narodne poslanike, pošto garantujem da će biti nerazumevanja, šta znači „svim“ i „sve“, svih 250. Razlog za sumnjičavost, odnosno za očiglednost nedostatka prostora u kome bi se lice koje je u ne registrovanom moglo žaliti na odluke inspektora samo po ovom zakonu treba da bude predmet vrlo ozbiljnog dijaloga. Ja sam neke odgovore čula i ne smatram ih utemeljenim kao što sam to rekla kada sam čula odgovore na član 22. u načelnoj raspravi kada sam rekla da ih ne smatram utemljenim, bez obzira da li to radi predstavnica Vlade ili to rade savetnici. Ja ne volim kada sam u pravu, kada su ovakve stvari u pitanju, a za član 22. sam nažalost bila u pravu i dobra je odluka i Odbora i Vlade da taj član 22. promene. Nadam se da nisam u pravu sa sumnjom da dobra namera nema mehanizme odgovornosti za sprovođenje namere kada je u pitanju i inspekcijski nadzor nad neregistrovanim objektima. Nije inspekcijski nadzor jedini koji može da suzbije sivu ekonomiju, a to sam pitala i znam da je problem sive ekonomije takav da se u Vladi radi sveobuhvatan plan, ali ne bih volela da budem u pravu i da vidim da ova dobra namera pada „bez mehanizma“ kojim je lice koje će biti predmet kontrole ostavljeno bez prava da se žali na odluku inspektora, prava koje ima lice koje ima registrovani objekat. Hvala.
Hvala. Reč ima Zoran Babić. Izvolite.
Isuviše puta je rečeno da bih smatrao da je lapsus. Ne nadzire se objekat, zgrada, građevina, da li je registrovana ili ne registrovan, da li nadzirani nije objekat već subjekat, ali je isuviše puta izrečen u malopređašnjem izlaganju koleginice, da verujem da nije lapsus. Što se tiče samog zakona, ali i predloženog amandmana, ono što mi je zasmetalo, a verovaću da nije loša namera, je rečenica – Vlada je imala dobru nameru kada je ovakav zakon predložila. Nisam sigurna ili nisam siguran za nameru predlagača amandmana. Kako može taj amandman nekog nesavesnog, ne tako dobrog predlagača amandmana da savesna i saglasna Vlada prihvati? Ovaj predlog zakona je napisan i predložen u saglasju i nekako kada se govori o inspekciji u Srbiji, uvek postoje dve strane – država, odnosno inspekcija i subjekti koji su nadzirani, kontrolisani i svi oni ljudi koji u Srbiji rade. Nekako ta polarizacija nije dobra. Nije dobro plašiti decu babarogom i policijom, a privrednike inspekcijom. Ovaj zakon je napisan, predložen u saglasju između inspekcije, države i privrednika, konačno svi na istoj strani. Ovo vam govorim iz jednog ličnog utiska koji sam imao u okviru često pominjanog kokusa kada su predstavnici privrede, ne svi, ali jedan dobar deo predstavnika privrede, imao takvo mišljenje o predloženom zakonu. Jedna od glavnih zamerki do sada, glavnih zamerki na inspekcijski nadzor, je bio baš taj što su inspektori prolazili pored neregistrovanih subjekata, pored svih onih ljudi koje je muka, besparica, besposlica, gubljenje posla u tranziciji, muka je naterala gubitnike tranzicije, muka je naterala one ljude da izađu na ulicu i da u sivoj i crnoj zoni zarade novac da bi koliko toliko prehranili svoju porodicu i ja ih razumem, svako mora da se bori. Ako ne može da dobije posao, izneće neku kutiju, prodavaće negde nešto, pokušaće da na taj način obezbedi koliko – toliko, kakvu – takvu egzistenciju. Da li je takvo stanje održivo? Ne, nije. Da li je stanje u kojem država žmurećki gleda na te ljude? Nije, a gledali smo i suviše dugo, kupovali na tajnačin socijalni mir, govorili – Da, u redu je, 25% nezaposlenih, neka oni zarađuju nekako na ulici, neka oni nešto rade u sivoj i crnoj zoni, manji bunt socijalni će biti. To je neodgovorna država, zbog toga do sada nismo ni imali Zakon o inspekcijskom nadzoru. Nismo imali krovni zakon koji će regulisati odnos inspekcija i privrednika. Želimo da uredimo oblast. Želimo da ne postoje ljudi u Srbiji koji će prodavati na kartonskim kutijama bilo šta. Želimo da svako ima pravo da osnuje svoju firmu na osnovu svojih 10 prstiju, na osnovu svog znanja, svog rada, svoje energije, može da zaradi i za sebe i za svoje zaposlene i za svoju porodicu. Ne želimo zemlju kartonskih kutija. Ne želimo zemlju sive i crne zone na koju će država da gleda blagonaklono samo zato što je to kupovina socijalnog mira. Isuviše dugo je tako nešto trajalo. Nisam mogao da zaključim, iako sam pažljivo pratio, čak sam i komunicirao sa kolegama da li su shvatili da li je prethodni govornik za kontrolu ne registrovanih subjekata ili nije za kontrolu ne registrovanih subjekata. Nisam shvatio. Mislim da je neophodno inspekciji dati ovlašćenja da kontrolišu i registrovane subjekte ali i neregistrovane. Jer, svaki ne registrovani subjekat, svaki račun plaćen bez fiskalnog računa je manje škola u Srbiji, je manje bolnica, manje vrtića, manje puteva. Da li možemo tako nešto i takvu vrstu nekog perpetum mobila da održavamo u našem društvu? Mislim da je tako nešto nemoguće. Neophodno je da inspekcija ima kontrolu kako registrovanih subjekata, tako naročito i neregistrovanih subjekata, pri čemu je ključ dati priliku i dati šansu svakome, pa i tome ko i dan danas, dok mi razgovaramo sada o inspekcijskom nadzoru, možda i dan danas prodaje na nekoj kartonskoj kutiji i na taj način zaradiće par stotina ili par hiljada dinara, dati priliku da ti ljudi mogu da registruju svoje radnje, da mogu da uđu u legalne tokove, jer mislim da je to bolje i za državu, jer će, naravno, većom naplatom poreza imati više mogućnosti da naše javne finansije ozdravimo što pre, naše javne finansije koje su drugi razboleli nemarnim odnosom i prema neregistrovanim subjektima, ali i prema onim registrovanim. Na taj način će tržišna politika i tržišna utakmica biti značajno bolja i odvijaće se na osnovu kvaliteta, a ne na osnovu hrabrosti što će neko raditi u nelegalnoj zoni. To će biti dobro i za naše građane, jer na kraju krajeva, ono što budu platili kroz cenu, a to je porez na dodatu vrednost, biti im vraćen kroz mnogo bolje i izgrađenije i škole i vrtiće i puteve i sve ono na šta i o čemu država vodi računa. Zbog toga mislim da je ovaj amandman dat sa dobrom voljom. Zbog toga je ovaj amandman i prihvaćen od strane Vlade sa dobrom voljom, kao što je i ceo Zakon o inspekcijskom nadzoru.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Nisam ja uopšte sporila dobru volju, ni dobru nameru, ali i ovo je bio jako lep odgovor, ali to nije odgovor na moje pitanje, što je svačije pravo da govori šta god hoće, ali ako je već podnosilac amandmana, onda bi bilo logično i da da odgovor na pitanje nekog ko komentariše amandman. Dakle, moje pitanje i za saradnike ministarstva je - u kontroli neregistrovane delatnosti inspektor postupa identično, kao da kontroliše i registrovanu delatnost kod kojih se pojavljuje neka nezakonitost. Kada inspektor kod registrovanih delatnosti izrekne mere, onda vlasnik ima mehanizme kojima će osigurati svoje pravo da su mere koje je inspektor izrekao izrečene na zakonit način. I to nije sporno, to imate i sada, samo što se ne radi dovoljno kao što sam spomenula primer kršenja prava iz rada, na mnogim mestima, sa nedeljnim radom, neizdavanjemlistinga, neplaćanjem dodatnih sati i slično. Ono što vas ja pitam je – kako da osiguramo da mera koja se primenjuje ovim zakonom i na neregistrovane delatnosti bude zaista primenjena, jer lice na koje, kada je neregistrovana delatnost inspektor izriče mere, ono ne može nikome da se obraća o tome da li je postupak inspektora pri tome zakonit i u skladu sa drugim propisima ili nije, jer mu je prva mera da registruje delatnost? Ja ne mogu jasnije da pitam šta je mogući prostor spora od kojega ćemo imati zajedničku štetu? Ja to pitam i predstavnike Vlade i podnosioca amandmana, jer ako nema jasnog odgovora za lice neregistrovane delatnosti koje dobija od inspektora nalog da registruje delatnost i onda mu još inspektor pleni robu, dokumentaciju, objekat i ostalo, da li ima to lice bilo kakvu zaštitu od nezakonitog postupanja inspektora u tom slučaju? Ne govorim o Zaštitniku građana. Govorim o onoj vrsti zaštite koju ima lice koje ima registrovanu delatnost. Vama to može izgledati potpuno jasno i očito i zato sam spomenula član 22. Pre samo nekoliko dana, u toku načelne rasprave svima je bilo jasno i potpuno očito da je član 22. u redu. Pa, kad smo malo imali dijalog i pričali, onda odjedanput nije bilo u redu, pa je Odbor podneo amandman i rekla sam - ja ne volim kada sam ja u pravu kod ovakvih rizika za zaštitu zakonitosti ili zaštitu prava ili obaveza na zakonito postupanje imaoca javnih ovlašćenja. To je jedino pitanje koje imam oko amandmana, a odgovor koji sam dobila je, nažalost, očekivan, da se pod neregistrovanim delatnostima posmatraju ljudi koji prodaju stvari na kutijama. U načelnoj raspravi sam imala komentar i srećom, potpredsednica Vlade me je razuverila jer sam pitala hoće li vam se ovo svesti na pijace i na ljude koji na kutijama prodaju? I onda je bilo odličnog odgovora potpredsednice Vlade o sveobuhvatnim merama gde je ovo samo jedna mera, a da su poslednje na listi tih mera upravo ljudi o kojima govori predlagač amandmana, bez davanja odgovora na moje pitanje. Od toga ne biva koristi, od toga ne biva boljeg zakona i od toga ne biva smanjivanja onoga što je cilj ovih odredbi u zakonu, a to je poziv svima koji imaju neregistrovane delatnosti, subjektima koji rade u nelegalnim objektima, koji imaju radnike koje ne plaćaju prema Zakonu o radu da zbog mogućnosti i zbog zakonskih ovlašćenja koje će inspektor imati urade registraciju pre nego što zakon stupi na snagu. To je dobra ideja. Ono što mene zanima je zaštita prava pri primeni ove dobre ideje kojom će se povećavati legalnost, legitimitet svega onoga što radi u našoj ekonomiji, pa bez obzira s kolikim obimom i ko bio lice koje radi kao registrovani subjekt i o kakvom objektu se radilo. Zahvaljujem.
Potrošili ste vreme i ovlašćenog i grupe. Hvala. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu podneo je amandman na član 35. Ministre, da li prihvatate ovaj amandman?
Da.
Hvala. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
Hvala. U članu 36. stav 1. predložili smo da se briše: „radnih“, a u stavu 4. nakon reči: „dopunu zapisnika“, da se menja zapetom i brišu se reči: „na koju se može staviti primedba“. Članom 36. stav 1. predviđeno je da nadzorni subjekat ima pravo da u pismenom obliku stavi primedbe na zapisnik o inspekcijskom nadzoru u roku od pet radnih dana od njegovog prijema. Amandmanom se predlaže brisanje reči: „radnih“, kako bi se način računanja rokova uskladio sa ostalim odredbama predloga, ali i iz razloga prednosti pri računanju broja dana nezavisno od okolnosti da li su radni dani ili ne radni, kako za koga, to se može tako tumačiti. Rešenjem sadržanim u stavu 4. istog tog člana Predloga zakona isključena je mogućnost stavljenja primedbi na dopunski zapisnik. Smatramo da se to rešenje protivi osnovnim pravilima opšteg upravnog postupka, te amandmanom predlažemo brisanje dela norme kojim se dopušta stavljanje primedbe na dopunski zapisnik. Mislili smo da ćete ići na to da se ide na efikasnost i ekonomičnost postupka, što ste u obrazloženju i rekli, ali niste prihvatili amandman, s obzirom da se radi o kratkom roku kao i da je taj rok određen u korist nadzornog subjekta, tako da bih vas molila da još jednom pogledate taj amandman.
Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Senić i zajedno poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Član 37. se odnosi na rešenje koje donosi inspektor i odlučuje o merama upravljanja prema nadziranom subjektu. Mi smo dali amandman na stav 4, koji kaže da „u slučaju nalaganja mera i radnji usmenim rešenjem, inspektor je dužan da bez odlaganja sačini službenu belešku o naloženoj meri, kao i da u roku od tri dana od dana izricanja usmenog rešenja, donese pisano rešenje.“ Mi smo predložili da taj rok ne bude tri dana nego da bude najkasnije narednog dana. Vlada nije prihvatila ovaj amandman smatrajući, citiram, „da je predviđeni rok od tri dana za donošenje pisanog rešenja nakon izricanja usmenog rešenja primeren, uzimajući u obzir obim i složenost pojedinih rešenja“ - znači, ne svih nego pojedinih,„koja se donose u postupku inspekcijskog nadzora“. Kako inspektor rešenjem odlučuje o merama upravljanja prema nadziranom subjektu, a naročito što se usmeno rešenje donosi radi otklanjanja, ponoviću, „neposredne opasnosti po život i zdravlje ljudi, imovinu veće vrednosti, životnu sredinu ili biljni i životinjski svet“, te kako je usmeno rešenje izuzetak od opšteg pravila, smatramo da je potrebno da se pisano rešenje donese najkasnije narednog dana. Zato molim skupštinsku većinu da razmisli i prihvati naš predloženi amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, Aleksandra Tomić i Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Senić i zajedno poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Mislim da je dobro što je prihvaćen naš amandman. Radi se o članu 39. koji se odnosi na žalbu. Znači, „protiv rešenja inspektora može se izjaviti žalba u roku od osam dana od dana dostavljanja pisanog rešenja“, što je bio predlog, a mi smo predložili da to bude 15 dana. Mislimo da je to primerenije, jer, ipak se radi o ljudima koji treba da izanaliziraju zapisnik i da eventualno ulože žalbu. Napomenuo bih i da u pojedinim zakonskim rešenjima ovaj rok i jeste 15 dana, kao na primer, navešću vam član 387. Zakona o energetici, koji glasi: „Na rešenje inspektora može se izjaviti žalba ministarstvu u roku od 15 dana od dana prijema rešenja“. Dakle, radi se i o otklanjanju kolizionih normi u pojedinim sistemskim ili sektorskim zakonima, te mislim da je dobro što je Vlada prihvatila naš amandman. Hvala.
Hvala. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, Aleksandra Tomić i Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće iz ministarstva i poštovani gosti, ovaj amandman smo podneli s ispravkom i ja bih hteo samo da obrazložim taj deo, kao i da dam jedan predlog vama, gospođo Gojković. Ja ću taj predlog da obrazložim u okviru svog amandmanskog vremena, neću trošiti ništa po Poslovniku. Mi smo naknadno, još jednom čitajući i Predlog zakona i amandmane, pošto moramo po više puta da čitamo, primetili još jednu pogrešku na koju smo, kao odgovorni ljudi, morali da reagujemo, pa je naš amandman bio usmeren sada ka izmeni tri stvari, umesto ka izmenama dve stvari, kako je prvobitno bilo osmišljeno. Sve tri izmene su prihvaćene i ja smatram da je dobro što je gospođa Udovički sa svojim timom prihvatila ove izmene, kako bi zakon bio bolji. Sada imam jedan predlog, gospođo Gojković. Gospodin Bečić, potpredsednik Skupštine, najviše predsedava sednicama Narodne skupštine. Protekom izvesnog vremena gospodin Bečić počinje da nam isključuje mikrofone, gospođo Gojković. Mene prekida posle minut, minut i po, dva. Verovatno se čovek umori. Ne govorim ja da je to stvar neke namere. Zato vas molim, i to je moj predlog, da se vreme predsedavanja sednicama Narodne skupštine ravnomerno rasporedi po potpredsednicima, kako ne bismo ulazili u ovakvu vrstu rizika, da neko zbog umora, na primer, kao što je slučaj sa gospodinom Bečićem, počinje da isključuje mikrofone opoziciji, na primer, da ne opominje poslanike SNS kada dobacuju i ja to sada predlažem vama, pošto vi kao predsednica Skupštine odlučujete ko će da predsedava. Mislim da je u redu da se predsedava ravnomerno. Hvala.
Hvala vam puno. Prošlo je dva minuta. Pošto ste rekli da nećete da tražite po Poslovniku, poštujem to. Čujem da ste pričali o „delivery unit“ a ne o zakonu i amandmanima, ali, saslušaćemo vas pažljivo. Razmisliću o tome da svi vode sednicu, da niko ne bude umoran. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Ja želim samo još jednom da kažem da je ovo, poštovana predsednice, jedan od 15 prihvaćenih amandmana Nove stranke i da čestitam i gospođi Udovički i gošćama iz ministarstva i gostima iz ministarstva, ali i narodnim poslanicima svih poslaničkih klubova ovde što će glasajući za ovaj Predlog zakona glasati i za amandmane Nove stranke koji prihvatanjem postaju sastavni deo ovog Predloga zakona. Zadovoljstvo moje je veliko, poštovana gospodo. Hvala.
Hvala. Na član 44. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima dr Janko Veselinović.
Hvala. Ne bih da se zahvaljujem potpredsednici Vlade zato što je prihvatila ovaj amandman, jer smatram da je to bilo neophodno, kao što smatram da je bilo neophodno da prihvati i ostale podnete amandmane, ali, dobro. Makar na određeni način, bio to i minimalan, popravljen je ovaj veoma loš zakon, koji nije iskoristio priliku, odnosno Vlada nije iskoristila priliku da napravi jedan dobar, kvalitetan zakon i da inspekcijski nadzor zaista bude iskorišten za kontrolu i primenu zakona u praksi. Šta smo mi sa ovim amandmanom tražili i na kraju postigli, to je da inspekcija u određenom roku mora da podnese izveštaj o svom radu. Uz to smo, dakle, pre toga nije bio predviđen rok, mi smo predložili da to bude najkasnije do 31. januara naredne godine za prethodnu godinu. Vlada je to prihvatila, kao što je prihvatila elemente tog izveštaja u smislu da se u izveštaju navede, odnosno istakne broj podnetih pritužbi i oblasti rada na koje su se odnosile te primedbe, kako bi imali jednu bolju strukturu tog izveštaja. U tom smislu ovi naši amandmani će u nekoliko popraviti, kao što sam rekao, nedovoljno dobar ili loš zakon. Ja se vama predsednice Skupštine izvinjavam, jedno pola sata nisam mogao da obrazlažem moje amandmane. To je odlično radio kolega Bradić, pošto sam se pridružio protestu, kao i kolega Marko Đurišić, penzionera koji opravdano protestuju zbog smanjenja penzija, a sa druge strane bih se pridružio predlogu gospodina Pavićevića kada je u pitanju odmaranje predsedavajućih ovde…
To ćemo ostaviti za kolegijum. Ja sam odmorna, ne brinite ništa.
Ali, da i vi budete uključeni u taj raspored za odmor.
Hoćemo. Hvala vam puno. To ja poslanicima ne mogu da preporučim, da se oni povremeno odmore radi demokratskog dijaloga u ovom parlamentu, na primer, kao što je današnja sednica. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li želite reč? Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
Predlogom ovog zakona je utvrđen status inspektora, te su tako inspektori državni službenici sa posebnim pravima, obavezama i odgovornostima. U daljem tekstu zakona se definišu obaveze, odgovornosti i ovlašćenja inspektora. Zakon o državnim službenicima takođe utvrđuje da su zvanja državnih službenika prema vrsti posla koji obavljaju i stepenu odgovornosti i samostalnosti u radu. U postojećem tekstu Zakona o državnim službenicima zvanje savetnika se daje za manje odgovorne poslove, odnosno za poslove koje državni službenik ne može da obavlja samostalno, te mu je u radu potrebna pomoć nadređenog. Za obavljanje inspekcijskog nadzora potrebna je stručnost, samostalnost, odgovornost državnog službenika, te zato smatramo da se inspektoru ne može po ovom zakonu utvrditi zvanje savetnika, odnosno zvanje koje se utvrđuje za manje poslove. U članu 49. ovog zakona jasno je navedeno da je inspektor samostalan u svom radu i da za svoj rad je lično odgovoran. Na osnovu iznetog jasno je da inspektorima treba utvrditi zvanje višeg savetnika, samostalnog savetnika, ukoliko preduzimaju upravne radnje ili nalažu upravne mere. Zvanje savetnika, mlađeg savetnika, saradnika ili mlađeg saradnika, ako preduzimaju upravne radnje bez nalaganja upravnih mera. Cilj reforme državne uprave jeste uspostavljanje funkcionalne, efikasne i odgovorne državne uprave, a taj cilj se može postići ako se u skladu sa zakonom utvrde zvanja koja proizilaze iz složenosti, odgovornosti i samostalnosti, koje sami inspektori obavljaju. Hvala.
Hvala. Na član 47. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Dobar dan predsedavajuća još jednom, dakle, u našem amandmanu smo predložili jezičku korekciju detaljno analizirajući zakon. U postojećoj verziji se kaže – ispit za inspektora polaže se pismeno i usmeno. Naš predlog je da taj stav 1. člana 47. glasi – „Ispit za inspektora sastoji se od pismenog i usmenog dela“. Po mišljenju kolega koji bolje poznaju pravila srpskog jezika, ovo rešenje je smislenije i bilo bi čak i preciznije, jer nije sasvim jasno šta znači ispit za inspektora, polaže se pismeno i usmeno. Dakle, da li se isti ispit polaže i usmeno i pismeno, ili postoji posebno deo koji se polaže pismeno, koji je različit od usmenog dela i u tom delu, ovo će morati da se precizira. Možda bi to bolje bilo da je urađeno zakonom, nego podzakonskim aktima i u tom smislu smatram da ste trebali prihvatiti ovaj amandman, jer ovo ostavlja dosta veliku slobodu, odnosno široko tumačenje. Hvala.
Na naslov iznad člana i član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Branka Karavidić i Ivan Karić. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik, Branka Karavidić.
Zahvaljujem gospođo predsednice. Poštovani predstavnici Vlade, naš se amandman odnosi na davanje ovlašćenja službeniku koji nije inspektor i poveravanju stručnih poslova drugom licu koje nije inspektor. Mi smo našim amandmanom predvideli brisanje i naslova i člana 48. Naime, u 1. stavu ovog člana u Predlogu zakona kaže se – da u slučaju odsutnosti, odnosno duže sprečenosti inspektora ili kada to zahtevaju posebne okolnosti vezane za neodložno vršenje neplaniranog nadzora u određenom roku, rukovodilac inspekcije može ovlastiti službenika koji ispunjava uslove propisane za inspektora izuzev položenog ispita za inspektora, da privremeno vrši poslove, preuzimanja upravnih radnji u inspekcijskom nadzoru sa svim ovlašćenjima i obavezama inspektora, dok traju te okolnosti. U ovom stavu konkretno, znači, nisu dati ni rokovi za koje se pretpostavlja da će sprečenost biti na delu. Zatim, u ovom drugom delu se kaže da neodloženo vršenje neplaniranog nadzora u određenom roku. U kom roku? Mi smatramo da je neprihvatljivo supstituisanje poslova inspektora na bilo kojeg drugog službenika, obzirom na značaj i ulogu i kompetencije inspektora, te da odsutnog, odnosno duže sprečenog inspektora može zameniti samo drugi inspektor, po ovlašćenju rukovodioca inspekcije. Iz navedenih razloga mi smo u stvari i tražili brisanje ovog amandmana. Vlada nije prihvatila naš amandman sa obrazloženjem da se davanje ovlašćenja službeniku koji nije inspektor, da vrši inspekcijski nadzor kao i ovlašćenja lica koje nije inspektor, da obavlja pojedine stručne poslove inspekcije, ima smatrati izuzetkom, koji će se primenjivati restriktivno pod opravdanim okolnostima. Niti jednom odredbom u ovom članu ne garantuje se restriktivnost u primeni ove norme. Supstitucija ovlašćenja inspektora po nama obesmišljava atribute inspektora u pogledu stručnosti, kvalifikaciji radnog iskustva, što može dovesti do toga da inspekcija od strane ovih službenika bude nestručna, a akta koja oni donesu budu nezakonita, te vas još jednom molim da prihvatite naš amandmana. Hvala.
Hvala vam. Na član 48. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i poslanici zajedno Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem poštovana gospođo predsednice, uvažena ministarko i predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, naša poslanička grupa se nikako ne slaže sa formulacijom člana 48. iz zakona i zato smo pored malopre ponuđenog amandmana ponudili i drugu verziju kojom bi na neki primereniji način regulisali ovu oblast. Naime, ponudili smo i drugačiji amandman u nadi da ćete imati razumevanja bar za jednu varijantu od ovih. Naime, mi smo predvideli da se u članu 48. doda novi stav 4. koji glasi: „službenik iz stava 1. i 2. i lice iz stava 3. ne mogu nalagati upravne mere u inspekcijskom nadzoru. Članom 48. se reguliše davanje ovlašćenja službeniku koji nije inspektor. Taj službenik ima uslove propisane za inspektore, izuzev položenog stručnog ispita, a daju mu se ovlašćenja da može vršiti upravne radnje u inspekcijskom nadzoru sa svim ovlašćenjima i obavezama inspektora. Budući da nije jasno zbog ovog drugog dela, sa svim ovlašćenjima i obavezama inspektora, da li se na taj način ovlašćenje takvog službenika proširuje i na ovlašćenje izricanje upravnih mera, smatramo da je potrebno dodati stav koji smo predložili i kako smo ga formulisali. Vlada je odbila amandman sa čudnim obrazloženjem da se davanje ovlašćenja službeniku koji nije inspektor da vrši inspekcijski nadzor, kao i ovlašćenja lica koje nije inspektor da obavlja pojedine stručne poslove inspekcije ima smatrati izuzetkom koji će se primenjivati restriktivno pod opravdanim okolnostima. Postavljam pitanje, prvo – ko garantuje restriktivnu primenu ove norme? Da li je igde postavljena neka garancija da će se ta norma zaista restriktivno primenjivati? Drugo, još važnije rešenje iz prethodnog zakona može dovesti do opasnih posledica, jer nadzor vrši službenik koji nema položen ispit za inspektora znači da nije dovoljno kvalifikovan, nema znanje, veštine i iskustva inspektora, a moći će da nalaže upravne mere. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Na član 49. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, kolege poslanici, mi smo predložili da se u članu 49. posle stava 1. doda novi stav – „inspektor je dužan da svoj rad obavlja savesno i odgovorno“. Postojeći stav 2. bi postao stav 3. Vlada nije prihvatila ovaj amandman sa obrazloženjem da je postupanje državnih službenika uređeno propisima i drugim opštim aktima. Ja bih se složio da u poslednjih evo godinu dana nismo donosili i brojne zakone u kojima su se takođe nalazile neke stvari koje su se nalazile u nekim drugim zakonima i aktima. Doneli smo na ovoj istoj sednici „leks specijalis“ u kome se već nekoliko članova nalazi u Zakonu o eksproprijaciji, pa to nije smetalo da usvojimo taj zakon, a mislimo da je ova rečenica važna da se nađe baš u ovom krovnom zakonu koji reguliše rad svih inspekcijskih službi. Znači, da su inspektori dužni da svoj rad obavljaju savesno i odgovorno i mislim da bi to bilo dobro u svakom zakonu koji reguliše rad državnih službenika, državnih organa napraviti jednu takvu odrednicu, jedan podsetnik za to šta je posao onih koji predstavljaju državu i obavljaju poslove vezano za ovu državu. Pa, i nas ovde u Skupštini, ministara u Vladi, zaposlenih državnih službenika, jer ako bi svi imali ovo stalno pred sobom onda se verovatno ne bi dešavale stvari kao što se danas dešava skup penzionera koji traže svoja prava, jer neko nije odgovorno i savesno radio svoj posao i zato mislim da je bilo bolje da je prihvaćen ovaj amandman. Hvala.
Reč ima narodni Poslanik Ljubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Smatram da je predloženi amandman nepotreban iz razloga što je rad državnih organa i državnih službenika regulisan brojnim drugim zakonskim rešenjima, pa nema potrebe time opterećivati ovaj tekst zakona. U radu državnih organa moraju da dominiraju principi i savesnosti i odgovornosti i zakonitosti, ali i poštovanje nadležnosti i brzina u rešavanju upravnih stvari i zabrana primanja mita itd. Svi mi koji primamo platu od države dužni smo da se pridržavamo ovih principa i načela i da svoj posao obavljamo i savesno i odgovorno i zakoniti i brzo, pa bi insistiranje na poštovanjima ovih principa kroz svaki zakonski tekst bilo nepotrebno i suvišno i samo bi se ponavljalo ono što je svima poznato, a već je regulisano drugim sistemskim zakonima.
Hvala. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite. HHh
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće i gosti iz ministarstva, imam jednu prethodnu napomenu samo za gospodina Arsenovića, a onda da par reči još dodam. Vidite, gospodine Arsenoviću, kako sam se ja izborio da i vi predsedavate sednicom danas. Gospođa Gojković je intervenisala, odlučila da ni ona sada ne predsedava, ni gospodin Bečić, nego da vi predsedavate jedno vreme sednicom Narodne skupštine, kao što je i red, gospodine Arsenoviću. Na primeru ovog amandmana hoću da pokažem koliko je veoma važno da narodni poslanici i naravno gospođa Udovički i njen tim veoma precizno, a ne samo ozbiljno i stručno, što je već bio slučaj, ja sam to govorio, pristupe pripremama Predloga zakona. Na primeru, član 51. samo da pokažem drugim narodnim poslanicima, između ostalog stvari tiče se i toga kako izgleda službena legitimacija. Sada je pisalo – službena legitimacija sadrži mali grb Republike Srbije, organizacioni položaj, mnogo stvari koje sadrži i onda smo mi primetili npr. da fali jedna stvar, a to je jedinstveni broj legitimacije, da svaka osoba koja nosi svoju legitimaciju ima i svoj jedinstveni broj, a ne da tu legitimaciju može da zakači bilo ko i da pokaže bilo ko i onda je gospođa Udovički, mislim primereno i realno reagovala, prihvaćen je ovaj amandman. Mi smo odmah pogledali poslaničku legitimaciju, pa i poslanička legitimacija, to smo stavili u obrazloženju, svako od nas ko je poslanik, dobio je malu poslaničku legitimaciju i ne piše poslanička legitimacija taj i taj, nego piše broj legitimacije. Gospodin Babić ima svoj broj legitimacije. Gospođa Vukomanović svoj. Gospodin Marinković svoj broj. Dakle, mora da postoji broj i to je za mene jedan primer preciznosti u pripremi Predloga zakona. Bravo za to.
Ja bih samo radi istine, još smo se danas u 11 sati dogovorili da ja od dva sata predsedavam. Na član 52. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Senić i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Mi smo predložili da se u članu 52. stav 4. briše. U obrazloženju smo naveli da u članu 52. u stavu 1. je predviđeno da svako lice ima pravo da podnese pritužbu protiv rukovodioca inspekcije, inspektora, odnosno službenika ovlašćenog za vršenje inspekcijskog nadzora ako smatra da su mu njihovim nezakonitim ili nepravilnim radom, odnosno nesavesnim radom povređena prava ili slobode. Stavom 4. je predviđeno da podnosilac pritužbe kada je nezadovoljan odlukom o pritužbi može se tim povodom obratiti koordinacionoj komisiji. Smatramo da stav 4. treba brisati jer on reguliše situaciju kontrole zakonitosti i svrsishodnosti rada uprave i regulisana je drugim propisima i ujedno je i nadležnost koja pripada Zaštitniku građana. Ne može nikako pripadati koordinacionoj komisiji. Pored toga, stav 4. kako je formulisan isuviše je uopšteno postavljen. Nije predviđen postupak za podnošenje pritužbe niti postupak za odlučivanje po pritužbi. Odluke koje se mogu doneti po pritužbi nisu predviđene, ni njihovo pravno dejstvo i još čitav niz pitanja je neregulisan postavljanjem ovog stava u članu 52. Vlada nije prihvatila amandman s obzirom da se na ovaj način uvodi kontrolni mehanizam nad radom inspekcija i inspektora, kao i imajući u vidu činjenicu da pored građana nadzorni subjekti, podnosilac pritužbi mogu biti i pravna lica. Upravo je ova materija regulisana drugim propisima, na koje se, druge propise, Vlada skoro redovno poziva u obrazloženjima za odbijanje amandman. Postojeći stav 4. čije smo brisanje tražili izmešta postupak kontrole zakonitosti i svrsishodnosti rada uprave iz za to nadležnih institucija u koordinaciono telo, a osim toga ne normira proceduru i postupak ostvarivanja te kontrole. Iz ovih razloga, dakle, tražili smo brisanje stava 4.
Hvala. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravnu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući današnjom sednicom u ovom periodu od dva, pa da vidimo i do koliko sati, gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Udovički, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva,. jedna samo prethodna napomena, prihvatam ovo, gospodine Arsenoviću, da je postojao neki plan prethodno da vi predsedavate od dva i strašno bi me interesovalo, na primer, da nam vi sada kažete do koliko sati ćete vi da predsedavate, a kada će, na primer, gospodin Ninoslav Stojadinović da preuzme ili neko drugi od potpredsednika Narodne skupštine? Ako bi smo to mogli ovde da znamo to bi doprinelo ovoj jednoj preciznosti, informisanosti i znanju koje treba da krasi naš zajednički rad u ovoj Narodnoj skupštini. Kratko ću oko ovog amandmana, kraće od dva minuta. Samo da kažem da je prihvatanje ovog amandman deo jednog pristupa koji danas krasi našu raspravu ovde i zajednički rad, a taj rad podrazumeva sledeće - da svi ovde jesmo usmereni ka poštovanju pravopisa i gramatike srpskog jezika, ka većoj ažurnosti u primeni zakona, ka oštrijoj kaznenoj politici, ka bržem početku faktičke primene zakona i ka jednoj strašnoj preciznosti kada koristimo reči koje će da stoje u nekom predlogu zakona. Za gospodina Marinkovića, samo da kažem, Vladimira, predsednika našeg ekonomskog kokusa ovde, još jedna stvar je važna, cela rasprava danas pokazuje nešto drugačije od onoga što je bio stav gospodina Marinkovića danas. Gospodin Marinković je rekao – opozicija je u Skupštini bezidejna. Vidi se danas, poštovana gospodo, da nije. Većina naših amandman se ovde prihvata, uvažavaju se naši argumenti, obrazloženje se prihvata u celosti. To znači, poštovana gospodo, da ovaj rad i opozicije, gospodine Marinkoviću, i te kako ima smisla. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković, replika.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, naravno da su moje reči pogrešno interpretirane, iz razloga što nikada ni ne bih rekao, ali naravno nisam ni rekao da gospodin Pavićević nema ideje i da nema konstruktivne predloge, to je daleko od istine. Ima ih, oko njih se u većini slučajeva u velikom procentu ne slažemo. Samo sam to rekao za deo opozicije, inače, on je jedan veoma posvećen poslanik, radan poslanik i ono što nama kao predstavnicima pozicije treba da godi i veoma je važno za samu državu i parlament da još bude takvih konstruktivnih predloga, konstruktivnih amandmana koji mogu samo da utiču na to da se zakonska rešenja i zakonska regulativa pospeši. To i očekujemo u narednom periodu. Naravno, oni amandmani koji su fokusirani na to da se određeni članovi zakona ili ceo zakon brišu, za to smatram definitivno da to nije konstruktivno, ali sve ono što potiče od njegovog znanja, stručnosti, informacija koje dobija može samo da pomogne da se parlamentarni dijalog razvija i da se zakonska rešenja potpuno poboljšaju i budu primenljivija za građane Republike Srbije i u interesu privrede u našoj zemlji. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Mirko Krlić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, malo pre sam se javio, ali niste me videli, pa ste dali pre toga repliku. Izuzetno cenim i poštujem vašu tolerantnost, ali mislim da ste prekršili Poslovnik koji govori o tome da se o radu i redu Narodne skupštine pre svega brine predsedavajući. Nema pravno narodni poslanik, bio on docent ili umalo profesor, da određuje kada će ko da predsedava i da traži izveštaj o tome koliko je to od vas predsedavajućih ograničen vremenom. Pre svega, to je posao predsedavajućeg i predsednika Skupštine. Već sam jednom opomenuo narodnog poslanika da je ovo visoki dom Narodne skupštine, a ne Akademija filmskih, pozorišnih i glumačkih umetnosti, koja se nalazi na Novom Beogradu. Mogao bi da povede računa o tome.
Ni ste mi rekli koji je član povređen, ali dobor. Da li želite da se izjasnimo o povredi Poslovnika? (Ne.) Samo jedan mali komentar, smatram da nije došlo do povrede Poslovnika i držim da poslanici imaju prava i da pitaju, da li je sada pitanje u toku rasprave ili treba da se iskoristi neka druga prilika, to je sada drugo pitanje, ali u svakom slučaju smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. (Janko Veselinović, s mesta: Da li će te mi dati repliku, pošto je gospodin Marinković govorio o delu opozicije, da li mogu da razjasnim to? ) Ne, stvarno, Janko, razumem vašu potrebu za replikom, ali to je bila jedna razmena, čak na nekom dostojanstvenom nivou. Zašto bi se vi našli pogođeni u tome što je on rekao – deo opozicije? Mislim da nema smisla, stvarno vam se zahvaljujem, nemojte od mene to tražiti. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Branka Karavidić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju i Zeleni Srbije, znači naša poslanička grupa je ovde imala dva amandmana. Jedan je malo pre koleginica Biljana Hasanović Korać iznela. Moj kolega Ivan Karić i ja imamo sasvim drugačiji predlog i sve u nadi da će predstavnici Vlade taj predlog da prihvate. Naime, član 52. se odnosi na pritužbe na rad službenih lica i konkretno na stav 4, gde smo mi predvideli da se on menja i glasi – da podnosilac pritužbe koji je nezadovoljan o pritužbi može se obratiti Koordinacionoj komisiji u roku od 15 dana od dana prijema odluke iz stava 3. ovog člana. Mi smo predvideli i novi stav 5. koji glasi – u koliko nađe da su navodi pritužbe u celosti ili delimično osnovani, Koordinaciona komisija će neodložno preduzeti odgovarajuće aktivnosti iz svog delokruga rada. U Predlogu zakona nije određen rok u kome se podnosilac pritužbe nezadovoljan prvostepenom odlukom po svojoj pritužbi može obratiti Koordinacionoj komisiji. Iz ovih razloga amandmanski smo intervenisali na stav 4. ovoga člana. Nužno je u tom smislu bilo i formulisati novi stav 5. koji obavezuje komisiju da ukoliko nađe da su navodi pritužbe opravdani, delimično ili u celosti preduzima odgovarajuće aktivnosti iz svog delokruga rada. Kolega Pavićević i kolega Živković su podneli sličan amandman, te je meni bar drago da se njihov amandman, koji je delimično sadržan i u našem amandmanu, prihvata. Hvala.
Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović, izvolite.
Niste mi dali repliku, ali čisto radi pojašnjenja, od svog vremena da kažem da poslanička grupa SDS, ZZS i ZS među sedam poslanika čijih je amandmana najviše prihvaćeno, šest je iz poslaničke grupe SDS, tako da je ovo odgovor gospodinu Marinkoviću. Tamo nema poslanika njegove poslaničke grupe, nažalost, i malo poslanika pozicije. Toliko o tome ko je ovde ozbiljan i ko radi ozbiljno. Takav amandman smo podneli i na član 56. Zakona o inspekcijskom nadzoru. O tome smo, gospođo Udovički, raspravljali i u načelu. Dakle, sankcije za to što neko odbije inspekcijski nadzor …
Izvinjavam se, gospodine Veselinoviću. Molim vas, spomenuli ste član 56, da li je greška?
Da.
Vi ste napravili grešku. Znači, član 54. je na dnevnom redu.
Da, 54, izvinjavam se. Dakle, u članu 54. u stavu 1. kaže se – može obrazovati, a mi smo bili eksplicitniji i tražili smo – obrazuje se u dva stava, u stavu 1. i u stavu 2. Hteli smo što više imperativnih normi koje bi precizirale i jasno odredile onima koji su dužni da primenjuju ovaj zakon da nema dispozitivnih normi u smislu – može, kada i slično, nego imperativne norme koje su oni koji su dužni da izvršavaju zakon dužni da primenjuju.
Hvala. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, samo imam jednu malu napomenu pre nego što se usmerim ka sadržini amandmana, gospodine Arsenoviću. Pošto sam već rekao da je usvojeno naših 15 amandmana, a da manji broj nije, da obavestim i narodne poslanike i gospođu Udovički, kao i njene saradnice i saradnike, da ću ja danas obrazlagati samo prihvaćene amandmane, a zanemariću ovaj deo amandmana koji nije prihvaćen, kako ne bismo ulazili u dodatnu polemiku oko toga. To je jedan mali doprinos, i moj i gospodina Živkovića, nečemu što nazivamo efikasnošću, budući da smatramo da postoje dobri razlozi, da mi razumemo, za ne prihvatanje, doduše manjeg broja naših amandmana. Ovaj amandman je prihvaćen i veoma je važno što je prihvaćen zato što se tiče dva veoma važna principa za naše delanje i u Narodnoj skupštini, ali i za delanje izvršne vlasti, poštovana gospodo. Mi smo fino u obrazloženju ovog amandmana na član 54. stav 4. saopštili – smatramo da se podnetim amandmanom obezbeđuje veća ažurnost, a unutar te ažurnosti uvek se skriva jedan važan princip i u politici, a to je princip efikasnosti i transparentnost u primeni ovog zakona. Budući da je Vlada prihvatila ovo naše obrazloženje i ovaj naš amandman, meni ne preostaje ništa drugo nego da kažem bravo zato što je prihvaćen i ovaj kao jedan od 15 prihvaćenih amandmana povodom naše rasprave o ovom Predlogu zakona danas u našoj Skupštini, i ja sam tu saglasan, koja je centralna politička institucija u našem ustavnom sistemu. Još jednom da kažem, gospodine Arsenoviću, svetilište našeg političkog života. Hvala.
Hvala. Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Nisam do kraja dobro shvatio vaše obaveštenje. Vi ste rekli da ste se vi dogovorili da od dva sata više ne predsedava gospođa Maja Gojković i gospodin Bečić. Da li je to udovoljeno našem zahtevu za smenu njih dvoje predsednika i da li je gospodin Vučić odlučio da smeni predsednika i zamenika, potpredsednika koji ne daju opoziciji da iznesu svoje stavove?
Kada već pitate, reći ću vam. Znači, ja sam samo hteo da kažem da nije moje predsedavanje od dva sata usledilo zbog intervencije, nego smo se tako danas dogovorili.
Da li od dva sata gospođa Gojković nije više predsednik?
Ne, pa sigurno će predsedavati i ostali.
Znači, postoji mogućnost da se opet vrati da predsedava?
Sigurno.
Dobro. Gospodine predsedavajući, vi sigurno znate, dugo ste u Skupštini, da naša poslanička grupa ozbiljno pristupa zakonima, analizi zakona, podnošenju amandmana. Danas ovde u ovom trenutku jedino iz naše poslaničke grupe sedi i šef poslaničke grupe i zamenik šefa poslaničke grupe. Danas su argumentovano o amandmanima govorili gospođa Karavidić, gospođa Biljana Hasanović i gospodin Bradić i argumentovano vam stavili do znanja da ovaj zakon nije kvalitetan i da smo mi ponudili bolja rešenja. To se tiče i ovog amandmana, gospođo Udovički, uvažena potpredsednice Vlade. Dakle, u kaznenim odredbama kaznama za privredne subjekte ili fizička lica koja obavljaju delatnost radi sticanja profita, u slučaju da oni odbiju inspekcijski nadzor, vi predviđate maksimalnu kaznu od 800.000 dinara. Mi smo smatrali, potpredsednice, da ovo nije adekvatno zato što postoje preduzetnici ili privredna društva kojima će se više isplatiti da plate kaznu nego da prihvate inspekcijski nadzor, zato što rade velike poslove i imaju veliki finansijski interes. Osim toga, tražili smo da se u ovakvim slučajevima izrekne mera bezbednosti zabrane obavljanja delatnosti dok se ne omogući inspekcijski nadzor. Vi na ovaj način, gospođo Udovički, idete, kao i cela Vlada, finansijskim oligarhima u korist, krupnom finansijskom kapitalu koji imaju mogućnost da plate kazne i koji imaju mogućnost da izbegnu zakon. Zašto niste prihvatili ovaj naš zahtev? Dakle, niste nas u raspravi u načelu ubedili u to vaše obrazloženje da je prihvaćen sličan amandman gospodina Živkovića. To nije adekvatno zato što je to kazna koja nema veze sa ovom maksimalnom kaznom koju mi predviđamo i merom bezbednosti zabrane obavljanja delatnosti. Dakle, za slučaj da inspektor dođe na vrata i kaže - dobar dan, ja bih da uradim inspekcijski nadzor, taj vlasnik mu kaže – doviđenja, zatvori mu vrata ispred nosa i on može da ide kući i da mu napiše neku kaznu koju će ovaj platiti smeškajući se na to, zato što je njegov finansijski interes znatno veći u odnosu na tu kaznu. Tako da, zaista mi nije jasno, ministarka Udovički, potpredsednice Vlade, zbog čega niste prihvatili ovu jednu normu koja bi uvela veću disciplinu i po kojoj ne bi jednostavno inspektorima finansijski moćnici brisali pod. Jer, na ovaj način inspektor je opet podložan sa jedne strane mogućnosti koruptivne radnje, a sa druge strane nema nikakav mehanizam da taj kontrolisani subjekat obustavi delatnost do omogućavanja vršenja nadzora. Ne znam koji je razlog zbog čega u ovim kaznenim odredbama niste predvideli strože kazne, u kojima bi inspekcija imala mehanizme da obustavi, zaustavi nelegalne delatnosti koje su u suprotnosti sa zakonom, delatnosti koje ugrožavaju zdravlje, koje ugrožavaju život građana itd. Dakle, dali ste blage kazne, a niste predvideli nikakve mere bezbednosti. Nema drugog zakona koji može u ovom konkretnom slučaju da to zameni, jer se ostavlja inspektoru diskreciono pravo da li će on posegnuti za nekim drugim merama, tipa krivičnim prijavama itd. Dakle, ovaj zakon, krovni zakon nije obezbedio da inspektori imaju pun mehanizam kako da sprovedu zakon. Još jednom ponavljam, inspektori su ti koji treba da izvršavaju, odnosno prate sprovođenje zakona koje mi ovde usvajamo u Skupštini. Usvajanje zakona ovde u Skupštini, bez njegovog sprovođenja jeste uzaludan posao. Mi donosimo zakone koji se, nažalost, u praksi ne primenjuju. Nije mi jasno zašto to ova Vlada ne vidi, zašto ne vidi da siva ekonomija cveta, da nelegalne delatnosti cvetaju, da je koruptivnost opet visoka, itd. Dakle, ovim zakonom ste imali priliku, uvažena potpredsednice, koja jedina u ovoj vladi možda i zaslužuje neku prelaznu ocenu, neku minus dvojku, tako da zbog svega, zbog kolega sa kojima radite i koji neadekvatno rade svoj posao, pa ste i vi u tom timu neuspešni, neproduktivni i zbog toga ja sam se, pravo da vam kažem, začudio da ste uopšte prihvatili da budete u mandatu ove vlade, ali sada, nažalost, vaš kredibilitet sa ovim i ovakvim zakonom, koji će stručnjaci koji vode preduzeća, privredne subjekte, koji su postavljeni stranački, vrlo, vrlo jednostavno da izigraju. Nema mehanizama da se stane na putkorupciji i stranačkom vođenju kompanija.
Vreme. Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala. Htela bih da kažem da su još stari Latini rekli da ne deluje preventivno visina kazne, već izvesnost njene primene, pa smatram da i ovde ima mesta primeni ove sentence. Naime, možemo mi kroz ovaj zakonski tekst predvideti milionske i višemilionske kazne zbog kršenja odredbi ovog zakona, ali ukoliko se zakon ne sprovodi u praksi, mi nećemo postići ništa. Sve dok dominantan bude strah od kažnjavanja i ne postoji svest da se zakon mora poštovati zbog dobrobiti društva u celini, mi se nikada nećemo izvući iz tamnog vilajeta. Zbog svega navedenog, smatram da je visina kazni pravilno određena, tako da je ovaj amandman suvišan i nepotreban, uz napomenu da ukoliko se zakon bude pravilno primenjivao i sa ovako određenim kaznama, nema razloga da on ne postigne svoj cilj i ostvari svoju svrhu. Hvala.
Hvala. Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjom sednicom u ovom delu od dva pa videćemo do koliko sati, gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Udovički i poštovane gošće iz Ministarstva i poštovani gosti, ja sam već tokom rasprave danas saopštio da priprema ovog predloga zakona, pa i što se tiče ovog člana, jeste bila usmerena ka ozbiljnosti, ka stručnosti, a prihvatanjem ovog amandmana, mislim da se obezbeđuje, pored efikasnosti koju sam malopre zaboravio, i oštrija kaznena politika. Naš predlog je bio da za prekršaj iz stava 1. ovog člana, da će se kazniti nadzirani subjekat-fizičko lice novčanom kaznom do 150.000 dinara, pa smo onda i u narednim delovima povećavali tu sumu novca koja treba da se plati kao neka vrsta kazne, preduzetnik do 50.000 dinara, fizičko lice za prekršaj iz stava 5. do 30.000 dinara. Ovde bih hteo da napomenem jednu stvar koja može da bude veoma važna, saglasan sam sa gospođom Mrdaković, narodnom poslanicom SNS, koja je malopre rekla da je ažurnost u primeni zakona jedna od najvažnijih stvari. Naravno. Pa čemu služi usvajanje zakona, ako ne pokažemo sposobnost da primenjujemo ono što je sadržina zakona, da budemo ažurni oko te primene? Ali, ipak smatram da je veoma važan i ovaj, kako ga je gospođa Mrdaković nazvala, preventivni deo, da ipak mi ovde primenjujemo jedan pristup koji podrazumeva oštriju kaznenu politiku, uz pretpostavku da će ono što će biti usvojeno, kao zakon, dosledno biti i primenjivano. Sa tom verom ja i delam u ovoj našoj Narodnoj skupštini celu godinu dana, od 16. aprila prošle godine. Hvala.
Na član 57. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, sa vašim timom, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman, koji je, moram da naglasim, prihvaćen, upravo ide u prilog celokupnom procesu reforme državne i javne uprave i upravo ide u prilog tome da toj politici, kada je u pitanju upravljanje kadrovima u državnim institucijama, pogotovo kada je u pitanju Ministarstvo državne uprave i organizacije koje su pod patronatom tog ministarstva, sprovode jednu politiku koja ima za cilj da motiviše zaposlene i to će novi zakon, nadam se, doneti, koji ćemo imati ovde na plenarnoj sednici u junu mesecu, koliko sam to čuo. Znači, one koji vredno rade, oni koji stvaraju dodatnu vrednost, oni će biti nagrađeni, a oni koji to ne rade, pogotovo rukovodeći kadar, dakle, deo bilo koje kategorije menadžmenta, ovo se odnosi na rukovodeći kadar, oni će biti kažnjavani. Ovo je, u stvari, zasluga naše koleginice iz Ekonomskog kokusa Katarine Rakić, koja nije tu, njena ideja. Prosto, želim samo da podržim i da joj se zahvalim na tome što je kazna sa od 50.000 do 150.000 povećana saod 120.000 do 150.000 dinara. Smatramo da će na taj način upravo rukovodeći kadar voditi jednu odgovorniju i efikasniju politiku. Ovo će, na kraju krajeva, dovesti do toga da rad inspekcijskih službi i njihova kontrola bude transparentnija i odnosi se na to da ako rukovodioci ne sprovode plan inspekcijskog nadzora, da ne postoje naročito opravdane i izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju, ako ne objave plan inspekcijskog nadzora na svojoj internet stranici, ne sačine kontrolne liste iz svoje oblasti inspekcijskog nadzora, ne primenjuju ih i ne objave na svojoj internet stranici i ne objavi godišnji izveštaj o radu na svojoj internet stranici, ovo mogu slobodno da kažem, da mi uvodimo polako jedan sistem koji liči na sistem korporativnog upravljanja u državnoj upravi. Još jednom, zahvaljujem se koleginici Katarini Rakić, koja nije danas ovde na sednici da može da kaže nešto o ovom amandmanu. Ali, smatramo da prihvatanjem ovog amandmana, samo Ministarstvo, u stvari Vlada Republike Srbije, da ćemo veoma, veoma pospešiti ovo zakonsko rešenje. Oni će uticati da proces inspekcije i sam rad inspekcije bude što transparentniji i bude pristupačniji kako građanima Republike Srbije, tako i privrednicima. Hvala. Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Članom 59. regulišu se prekršaji rukovodilaca inspekcije i kaže: „Novčanom kaznom od 50.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj rukovodilac inspekcije ako inspekcija“ i onda navodi četiri tačke. Mi smo podneli amandman na tačku 1, u kojoj kaže: „ne sprovodi plan inspekcijskog nadzora, a da ne postoje naročito opravdane izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju“. Mi smo predložili da se brišu ove reči: „a da ne postoje naročito opravdane izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju“. Amandman, ovaj naš, predstavlja usaglašavanje sa našim amandmanom koji smo podneli na član 10. u kome smo u stavu 1. takođe tražili da se brišu reči – osim kada postoje naročito opravdane i izuzetne okolnosti koje je u tome sprečavaju. Vlada je, naravno odbila i ovaj amandman, s obzirom da je odbijen i amandman na član 10. Međutim, mi i dalje stojimo kod razloga koje smo naveli i uz amandman na član 10. i uz amandman na član 59. da treba da se brišu te reči koje oslobađaju od odgovornosti u slučaju kada postoje naročito opravdane, izuzetne okolnosti. Ovo predlažemo zato što smatramo da je ovako formulisano u zakonu, pre svega nedorečeno, jer ko je taj ko određuje koje su to izuzetno opravdane okolnosti. Vlada nije prihvatila amandman na član 10. sa obrazloženjem da postoje situacije u kojima je neophodno da bude ostavljena mogućnost da inspekcija ne sprovodi plan inspekcijskog nadzora i zbog toga se ostavlja izuzetak od kažnjavanja za taj slučaj. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 60. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević i zajedno narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović,. mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić, prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite, gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Arsenoviću, gospođo Udovički, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, ovo je poslednji amandman koji smo mi podneli, a koji ću ja danas dodatno predstaviti i narodnim poslanicima i našim gošćama i gostima ovde, i građanima naše Republike, naravno izražavajući jedno zadovoljstvo što je danas većina naših amandmana prihvaćena, i što su naši predlozi postali sastavni ovog Predloga zakona. Imam dve dodatne napomene kojima bih hteo da zaokružim ovaj deo rasprave u kojem ja učestvujem danas, i te dve napomene tiču se zapravo primedbi. Jedna stvar, jasno ja mislim, da mi ovde podržavamo stvaranje pravnog okvira za bolje i uređenije poslovanje, ali smatramo da je pogrešno vući investitore za rukav i davati im subvencije za radna mesta. Mi treba da delamo tako, da ovde usvajamo takva pravila koja će obezbediti da se strane kompanije bore za naše tržište, a ne da te ljude, u ime tih kompanija koje dolaze ovde, da ih mi vučemo za rukav. Druga stvar, koja mi je danas bila posebno važna, upravo zbog toga što je todeo resor gospođe Udovički, tiče se ovih „diliveri“ jedinica, jedinica za isporuku rezultata, jer je i nakon današnje rasprave to što su ove jedinice za isporuku rezultata i dalje obavijene jednim velom neznanja. Nije danas ovde objašnjeno šta je to, nismo uspeli zakonski to da lociramo. Onda ostaje, gospođo Udovički, za jednu od narednih rasprava, da pokušamo da taj veo neznanja, sklonimo i sa ovih jedinica za isporuku rezultata. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa timom, Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na koji su članovi „Kokusa“ predložili isto tako se odnosi na kaznene odredbe i na meru koja povećava kazne, ali sada ovog puta za rad inspektora. Znači, novčanom kaznom umesto 20. do 90 hiljada, povećava se taj raspon sa 50 na 150 hiljada za prekršaj inspektora ili službenika ovlašćenog za vršenje inspekcijskog nadzora. Smatramo da je to mera koja nije preterana i koja će u svakom slučaju da poveća efikasnosti koje će na neki način smanjiti potencijalni problem rada tih inspektora i mogućnost bilo kakvog koruptivnog aspekta i rada, obzirom da su bile predviđene veoma male kazne, znači, 20-ak hiljada dinara početno, što će u budućem periodu predstavljati možda 20% ili 25% od njihove mesečne zarade. Ne mogu da se ne osvrnem na prethodnog govornika, koji je više puta danas mene pomenuo. Što se tiče „deliveri junita“, može pogledati Svetska banka ga ima, ima ga Kanadska Vlada, a ja ću mu sutra pokloniti knjigu Alistera Kembela, koji je veoma dobro razradio taj koncept i koji će kod nas veoma dobro funkcionisati. Hvala.
Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu podneo je amandman na član 60. Molim ministarku Kori Udovički da se izjasni.
Vlada prihvata amandman.
Zahvaljujem. Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, magistar Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i profesor dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu su prihvatili amandmana. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 62. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 65. amandman u istovetnom tekstu podneli su Aleksandar Senić i zajedno Marko Đurišić, profesor dr Janko Veslinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.)
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospođo ministarka, znači, član 65. govori o statusu inspektora i on glasi – inspektor koji na dan stupanja na snagu ovog zakona nema vrstu i stepen obrazovanja propisan ovim zakonom nastavlja da obavlja poslove inspektora ako položi ispit za inspektora u roku od dve godine od dana početka primene ovog zakona, a to je za godinu dana od dana usvajanja. Mi smo predložili amandman da se ove dve godine zamene sa jednom godinom i početakprimene stupanjem na snagu ovog zakona. Smatramo da je rok od godinu dana zarešavanje statusa inspektora dovoljan s obzirom da zakon počinje da se primenjuje u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu i da u tom periodu treba rešiti sporna pitanja kako bi zakon mogao u proteklom roku od godinu dana da se primenjuje u punom obimu. Sad, ovo mi liči kao da je ovaj član pravljen za nekoga, jer vi u sledećem stavu kažete da oni koji imaju sedam godina radnog iskustva nemaju potrebe da polažu ispit za inspektora. Onda ne vidim razlog zašto bi neko imao rok od tri godine,realno, tri godine da položi jedan ispita za inspektora. Mislim da je to isuviše odgovorna funkcija da oni koji nemaju stručnu spremu, ane uspeju za godinu dana da polože taj ispit koji je potreban za obavljanje ove funkcije da nemaju pravo to da rade. Zahvaljujem. Na član 66. amandman u istovetnom tekstu podneli su Aleksandar Senić i zajednoposlanici Marko Đurišić, profesor dr Janko Veslinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem gospođo predsednice. Član 66. reguliše sprovođenje ispita za inspektore i u stavu 1. kaže – ispiti za inspektore sprovešće se u roku od dve godine od dana početka primene ovog zakona. Mi smo stavili amandman tako da reč „dve“ zamenjujem rečju „jedne“, a reči posle početka primene zamenjuje se rečju „stupanja na snagu“. Smatramo da je rok od godinu dana za sprovođenje ispita za inspektore dovoljan, obzirom da zakon počinje da se primenjuje u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu i da u tom periodu treba rešiti sporna pitanja kako bi zakon mogao protekom roka od godinu dana da se primenjuje u punom obimu. Ukoliko se pitanje statusa inspektora prolongira produžavanjem roka za sprovođenje ispita, time se faktički odlaže efikasna primena zakona. Amandman predstavlja ujedno i usaglašavanje sa amandmanom na član 65. Vlada je odbila amandman budući da je rok koji je predviđen primeren imajući u vidu finansijske, tehničke i ljudske resurse potrebne za sprovođenje ovog ispita. Mi smo na stanovištu da rešenje predlagača bez potrebno i neosnovano dovodi do prolongiranja primene ovog zakona i u pogledu polaganja ispita za inspektore pogotovo što je predlogom zakona predviđen početak primene zakona u roku od 12 meseci od dana stupanja na snagu zakona.
Reč ima ministarka Kori Udovički.
Pored onoga što je rečeno u obrazloženju zašto se amandman odbija, samo bih da naglasim i da bude jasno svima da se usaglašavanje posebnih postupaka i propisa sa ovim zakonom završava tek dve godine od usvajanja ovog zakona i da ima 37 inspekcija danas. Danas inspektori obavljaju svoje dužnosti u skladu sa sadašnjim zakonima i pod pretpostavkom da su sada za ovu regulativu kvalifikovani. Dakle, reč je o tome da se unapredi i da se transformiše sadržaj i način rada inspekcija u skladu sa svime što će ovaj zakon promeniti i u skladu sa tim obučiti inspekcije. Neke od njih će naravno i obuke i ispite uraditi ranije, ali očekivati da mogu da se završe svih 37 inspekcija i usklađivanja sa svim promenama koje će se završiti tek kroz dve godine pre tog roka, nije realno. Tako da u stvari to odlaganje deluje kao da je veliko, ali nije.
Hvala. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana i član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, član 67. upravo govori o radu koordinacione komisije i s obzirom da je neki rok od tri meseca, od dana stupanja na snagu ovog zakona, da bi trebao da počne da funkcioniše, predlog poslanika Ekonomskog kokusa je bio da se formira treći stav koji bi dao da nakon donošenja Poslovnika iz stava 2. koordinaciona komisija će početi sa obavljanjem poslova i zadataka, utvrđenih ovim zakonom, odlukom o osnivanju i Poslovnikom o radu, koji se odnose na usmeravanje postupanja inspekcija u inspekcijskom nadzoru na neregistrovanim subjektima, kao i u pogledu pripreme primene ovog zakona. Zahvaljujem se ministru što je imala razumevanja i zaista prihvatila ovaj amandman, jer mislim da potpuno definiše rad ove komisije koja je u prethodnim članovima bila sa dosta nejasnoća kod nekih predlagača zbog čega je odbijen.
Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Znači, član 67. se odnosi na osnivanje Koordinacione komisije i donošenje Poslovnika o radu Koordinacione komisije i on kaže- Koordinaciona komisija će se osnovati u roku od 3 meseca od dana stupanja na snagu ovog zakona. Drugi stav – Koordinaciona komisija će doneti Poslovnik o svom radu u roku od mesec dana od dana osnivanja. Mi smo predložili da ova 3 meseca, budu 15 dana, a Vlada je odgovorila, odbila ovaj amandman sa obrazloženjem da su propisani rokovi utvrđeni kao realni i usaglašeni sa drugim rokovima. Nije nam jasno zašto je potrebno 3 meseca da bi se formirala koordinaciona komisija, naročito je nejasno povezivanje, usaglašavanja posebnih zakona i ovog zakona sa jednim faktičkim činom formiranja Koordinacione komisije i stvarno ne vidim razlog zbog čega se prolongira formiranje ove Komisije, jer vi verovatno već znate ko će biti u toj koordinacionoj komisiji. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi i posle 18,00 časova. Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr. Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem gospođo predsednice, podneli smo amandman na član 69. na stav 1. stav 3. i stav 4. Članom 69. reguliše se usaglašavanje posebnih zakona. Amandmanom predlažemo skraćenje rokova i to roka od 12 meseci, da Ministarstvo dostavi Komisiji izjave o usaglašenosti posebnih zakona, roka od 18 meseci, da Komisija utvrdi predlog akata koji sadrži potreban obim usaglašavanja i roka od 6 meseci, da Vlada utvrdi predloge izmene Zakona, sve na po tri meseca. Budući da ovaj Zakon počinje da se primenjuje u roku od 12 meseci od stupanja na snagu, smatramo da je potrebno radi njegove primene do tog vremena izvršiti usaglašavanja, i usvajanje izmena zakona, te u tom smislu smo i podneli ovaj amandman. Vlada je odbila amandman sa obrazloženjem da je rok koji je predviđen, primeren, imajući u vidu finansijske, tehničke i ljudske resurse, za usaglašavanje posebnih zakona sa odredbama ovog zakona. Mi čak smatramo da su zajedno sa predlogom ovog zakona u skupštinsku proceduru mogli ući i svi zakoni čije je usaglašavanje sa ovim zakonom, potrebno, kako bi mogli istovremeno da izvršimo usaglašavanje celokupnog zakonodavstva koje reguliše ovu materiju. Međutim kako to nije urađeno, smatramo da je potrebno skratiti navedene rokove.
Reč ima ministar.
Ja samo ne razumem zašto tražite ubrzavanje usaglašavanja regulative sa Zakonom, za koji ste rekli da je loš?
Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, dr. Aleksandra Tomić i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Poslaniče Đurišiću, vreme ste potrošili, pa ne možete na ovaj amandman da diskutujete. Znači unapred, hvala. Narodni poslanici Marko Đurišić, Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić, zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 69. doda novi član 69a. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Poštovana predsednice, mi ovde dobijemo pripremu pa znamo odprilike kada treba da govorimo da bi se pripremili. Poslednji amandman na ovaj zakon je dodavanje novog člana koji treba da glasi, po našem predlogu -Vlada je dužna da Narodnoj skupštini podnosi godišnji izveštaj o rezultatima primene ovog zakona. U mnogim zakonima smo tražili da Vlada podnosi godišnji izveštaj, jer Vlada ne poštuje zakon o radu Vlade koji kaže da se podnosi izveštaj o radu Vlade, 60 dana pre završnog računa, podnošenja završnog računa. Evo danas je 15. april. Mi još nismo dobili taj izveštaj za prošlu godinu i zato ne možemo da prihvatimo Vladino obrazloženje za odbijanje ovog amandmana, koje kaže da će se i rezultati primene ovog zakona videti u tom izveštaju o rezultatima rada Vlade, jel tog izveštaja o rezultatima Vlade, nema. Vlada ne poštuje zakone koje ova Skupština usvaja i koje sama nekad i predlaže. Mi smo ovde, ako se sećate, krajem prošle godine usvajali budžet, gde se kasnilo sa svim rokovima, a između ostalog nije bilo ni fiskalne strategije koja prethodi usvajanju budžeta. Da bi mogli da raspravljamo o budžetu moramo da znamo planove Vlade u naredne tri godine, pa smo mi to dobili tek krajem januara – fiskalnu strategiju. Tako i ovde, govori se o nekom izveštaju o radu Vlade koji jeste obaveza po članu 36. Zakona o Vladi, ali on se ne podnosi Skupštini i tako nećemo znati kako se primenjuje i ovaj zakon i razni drugi zakoni koje smo u ovom parlamentu doneli, gde smo uvek tražili da se redovni izveštaji o svim zakonima podnose. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana ministarko ja smatram da ne treba prihvatiti ovaj amandman, s obzirom da je Vlada dala zdravo razumno obrazloženje, jer se u izveštaju Vlade obuhvata i primena ovog zakona. Ukoliko bi svako ministarstvo na svaki zakon podnosilo izveštaj, nama bi trebale tri skupštine da razmatraju sve izveštaje svakog ministarstva svakog zakona. Mislim da je amandman neprihvatljiv, a da je obrazloženje Vlade veoma prihvatljivo, da je razumljivo jer jednostavno se ne može na svaki zakon svako ministarstvo podnositi izveštaj Narodnoj skupštini. Ne bi Narodna skupština mogla to da razmotri, sve da imamo tri sastava Narodne skupštine, da to razmatramo noć i dan. Zato predlažem da se ovaj amandman ne prihvati. Naravno ja neću glasati za takvu vrstu amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Zoran Babić, Ivan Jovanović, Dejan Radenković, Aleksandar Senić, Veroljub Arsić, Vojislav Vujić, Milosav Milojević, Aleksandra Tomić i Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Hvala. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, a imajući u vidu da smo prethodno glasali o 2. tački dnevnog reda, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem sredu, 15. april 2015. godine sa početkom u 15,15 časova kao dan za glasanje o preostale tri tačke dnevnog reda Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Znači, počinjemo sa glasanjem za nekih 20 minuta. [[Posle pauze]] Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 139 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o inspekcijskom nadzoru, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasalo tri od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana i član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Branka Karavidić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Branka Karavidić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za– četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Senić i grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman je podneli grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman je podneli grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije podnela je amandman kojim se predlaže da se posle člana 69. doda novi član 69a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o inspekcijskom nadzoru u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo četvoro od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o inspekcijskom nadzoru. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 12 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 13. stav 3. tačka 5) Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja („Službeni glasnik RS“ br. 72/09, 52/11 i 55/13) u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 162, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 1 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 13. stav 3. tačka 5) Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja („Službeni glasnik RS“ br. 72/09, 52/11 i 55/13). Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o povredama Poslovnika na koje su ukazali narodni poslanici. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 11 časova i 5 minuta, ukazao je na povredu člana 85. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 148 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 11 časova i 11 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 145 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Šutanovac, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 17 časova i 5 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasalo – 144 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 17 časova i 9 minuta, ukazao je na povredu člana 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 17 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo – 147 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 18 časova i jedan minut, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 148 od ukupno prisutnih 154 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Šutanovac, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 18 časova i 5 minuta, ukazao je na povredu člana 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 143 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Šutanovac, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 18 časova i 51 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 144 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof dr Janko Veselinović, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 19 časova i 10 minuta, ukazao je na povredu člana 27, a u vezi sa članom 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 143 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 19 časova i 14 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Babić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 19 časova i 18 minuta, ukazao je na povredu člana 107. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 19 časova i 42 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo – 144 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 19 časova i 45 minuta, ukazao je na povredu članova 104. i 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo – 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 20 časova i 16 minuta, ukazao je na povredu člana 100. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 144 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 7. aprila 2015. godine, u 24 časa, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 141 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 11 časova i 22 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – dva, uzdržan – jedan, nije glasalo – 140 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 11 časova i 25 minuta, ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 11 časova i 40 minuta, ukazao je na povredu člana 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 12 časova i 1 minut, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 12 časova i 40 minuta, ukazao je na povrede članova 104. i 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 13 časova i 13 minuta, ukazao je na povredu člana 103. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Živković, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 13 časova i 26 minuta, ukazao je na povrede članova 108. i 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – dva, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 14 časova i 32 minuta, ukazao je na povrede člana 27. i član 109. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 15 časova i 27 minuta, ukazao je na povrede članova 104, 107. i 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 16 časova i 19 minuta, ukazala je na povrede članova 104. i 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Živković, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 16 časova i 58 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Živković, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 17 časova i 10 minuta, ukazao je na povredu člana 103. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 17 časova i 47 minuta, ukazao je na povredu člana 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 18 časova i 10 minuta, ukazao je na povredu člana 100. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 19 časova i 15 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 19 časova i 42 minuta, ukazao je na povredu člana 106. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 21 čas i 5 minuta, ukazao je na povredu člana 107. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutna 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 9. aprila 2015. godine, u 21 čas i 42 minuta, ukazao je na povredu člana 107. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnog 141 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Treću sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.