Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici otvaram 4. sjednicu HS i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH, g. Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Prije nego što krenemo prema dnevnom redu, pozdravio bih isto tako zastupnike koji su u drugim dvoranama, u dvorani „Josip Šokčević“, „Josip Jelačić“, „Ante Starčević“ i u žutom i u crvenom salonu. Pozdravljam isto tako naše kolegice i kolege koji nas prate putem video veze. Kratko samo nekoliko informacija. Dakle, oni koji nisu u glavnoj vijećnici, velikoj vijećnici, u slučajevima replika, povreda Poslovnika ili zahtjeva za stanku, to će učiniti u prostorijama u kojima se nalaze. Ovdje ćemo sa strane staviti mikrofone i ovdje će moći replicirati ili objasniti zahtjev za povredu Poslovnika ili stankom. Radit ćemo stanku svaka 2 sata od 10 minuta kako bi provjetrili prostore u kojima se nalazimo. Ostale stvari ako se dogode koje nismo predvidjeli rješavat ćemo u hodu, molim vas tu za razumijevanje da budemo svi i razumni i odgovorni i solidarni jedni prema drugima kako bismo mogli dobro i kvalitetno raditi. Zapisnik 3. sjednice HS primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 3. sjednice HS u predloženom tekstu. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem i nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane su debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 14 novih točaka, pod rednim brojevima 1, od 3 do 10, te 16, 25, 46, 51 i 71. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je ovoga puta točka 11. konačnog prijedloga dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju s konačnim prijedlogom zakona. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima, zakonu i prijedlogu Poslovnika za koji predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 7, 37, 38, 43, 44, 46 iz konačnog prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona i poslovnika? Kolegica Krišto, izvolite.
Hvala poštovani g. predsjedavajući. U ime Kluba Domovinskog pokreta tražim stanku zbog nezadovoljstva predloženim dnevnim redom. Ovdje želim naglasit, ovdje želim naglasiti…
Kolegice Krišto, kolegice Krišto, samo malo, odmah vas prekidam zato što ne možete sada tražiti stanku.
…dopustite da kažem do kraja. Dopustite da kažem do kraja.
Ne mogu vam pustiti da kažete, vi kršite sada Poslovnik.
Poslovnik, ne, Poslovnik kaže da se možemo žaliti pisanim putem 24 sata prije sjednice.
Tako je da, točno.
Mi smo dnevni red dobili jučer u pola 4, nije bilo mogućnosti iskazati nezadovoljstvo zbog neuvrštavanja interpelacije Krš-Pađene u dnevni red i zbog toga tražimo stanku.
Dakle, ne, ne kolegice samo malo, objasnit ću vam oko Krš-Pađene, nije nikakav problem. Dakle, ona nije mogla biti uvrštena u dnevni red jer još uvijek nismo dobili očitovanje vlade. U trenutku kada se vlada očituje ta točka će automatizmom biti uvrštena u dnevni red. Dakle, nema nikakvih…
Zbog hrvatske javnosti, zbog hrvatske javnosti je naglasiti važnost…
Molim vas da sjednice kolegice Vidović Krišto, ne kršite Poslovnik.
Ne kršim Poslovnik.
Rekli ste što ste imali, ja sam vam objasnio o čemu se radi i to je to.
Ne kršim Poslovnik i ne stoji što ste mi rekli.
Dakle, točka će biti uvrštena u dnevni red kada se za to steknu uvjeti. Čini mi se da se kolega Sačić javljao, izvolite.
Pa ja bi poštovani predsjedniče samo htio napomenuti da smo pismeno dostavili jednu primjedbu na redoslijed u dnevnom redu tako da smo mi Hrvatski suverenisti željeli da se prvo raspravlja o stanju u državnom odvjetništvu, nakon toga o stanju u … [[Govornik se ne razumije]]
Je, vidio sam, hvala vam lijepa. Dakle, ono što je u dnevnom redu ne znači da će biti tako i raspored rasprava…
Hvala.
…o tome ćemo, vidio sam, hvala vam na prijedlogu…
Hvala.
…on ima svoju logiku i vidjet ćemo ovaj kako ćemo to riješit. Dakle, ima li ko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona i Poslovnika koji sam predložio? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Sukladno čl. 228. st. 1. Poslovnika sada bih trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Sanja Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Nekoliko puta smo već u ovoj sabornici govorili o problematici koja će nastati do 31. 12. ove godine vezano za stručne studije u RH. Naime, kao što ste vjerojatno upoznati Ustavni sud 2 puta je rušio dio zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Ne treba stvarati naravno paniku u ovim uvjetima pandemije uzrokovane korona virusom, međutim vjerujte mi za 55.000 mahom mladih ljudi nastaje još jedna vrsta panike, a to je panika da će dakle od 1. srpnja 2021. godine kada stupi na snagu odluka Ustavnog suda da će oni ostati bez svoje kvalifikacije i da im se njihova diploma u europskom prostoru visokog obrazovanja neće priznavati što će im naveliko daleko narušiti mogućnost zapošljavanja jer jednostavno njihove kvalifikacije više neće biti raspoređene na pripadajuće razine hrvatskog kvalifikacijskog okvira. Naime, dakle iako postoji izdvojeno mišljenje 5 sudaca Ustavnog suda koji su lijepo taksativno naveli zašto je ta odluka u potpunosti pogrešna, zašto je ta odluka u potpunosti u suprotnosti sa pravnom stečevinom EU sa ostalim dakle hrvatskim zakonima koji reguliraju to područje ipak dakle pod pritiskom dijela akademske zajednice tome se popustilo i sada dakle veliki upitnik visi nad glavama 55.000 diplomanata odnosno koji su stekli na stručnim studijima. Tome treba dodati dakle da navedeno će ugroziti izvršavanje obaveza RH koje smo preuzeli pristupanjem europskom prostoru visokog obrazovanja kao što je i to propisana obveza članstva Agencije za znanost i visoko obrazovanje u europskim udruženjima. Mene zaista zanima i ovim putem pozivam ministra dakle da prestanu održavati sastanke, da prestane iznositi dakle djelomične izjave putem medija i dakle da se donese jedno cjelovito rješenje koje će zadovoljiti i dakle sveučilišnu akademsku zajednicu, ali u prvom redu koje će dakle zadovoljiti i studente koji su studirali na tim studijima i teškom mukom stekli svoju diplomu. Međutim, ono što prolazi ispod radara nije samo problematika stručnih studija. Imamo još jednu usko povezanu problematiku a odnosi se na poslijediplomske specijalističke studije. Od 2003. godine u Republici Hrvatskoj više dakle nije moguće steći diplomu magistra znanosti. Vi dobro znate ono staro pravilo koje je vrijedilo da pogotovo u javnim službama i državnim tvrtkama da su ti magistri znanosti primali 8% dodatka na plaću, a doktori znanosti su primali 15%. Ukidanjem tog programa magistra znanosti 2003. godine navedeno se pokušalo donekle zamijeniti poslijediplomskim specijalističkim studijima koji mora se naglasiti koštaju otprilike isto kao i magisterij znanosti. Cijene im se kreću od nekakvih 30 tisuća kuna pa sve do 60 tisuća kuna za godinu dana izvođenja studijskog programa. I treba reći danas, ljudi koji su stekli naši građani tu diplomu oni su danas također nigdje. Velika većina dakle državnih tvrtki, javne službe ne priznaju im taj njihov stupanj i akademsku titulu koju su stekli te ne postoji dakle regulirano u kolektivnim ugovorima da im se omogući taj dodatak na plaću. Čak je dakle i povjerenstvo koje je bilo osnovano za tumačenje kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim službama navelo dakle kako od 2003. godine ne postoji mogućnost stjecanja znanstvenog stupnja magistra znanosti te s obzirom na činjenicu da su specijalistički studiji postali sljedeći stupanj obrazovanja nakon diplomskog sveučilišnog studija, da će povjerenstvo ugovornim strankama kolektivnog ugovora omogućiti taj dodatak. Od tada, dakle to je bilo 2011. godine, 9 godina kasnije ništa se nije promijenilo. Treba pritom dodati da se u Hrvatskoj trenutačno izvodi preko 270 tih specijalističkih studija i zapravo malo je ovo opasna teza koju ću reći, ali da se obmanjuje javnost, obmanjuju se dakle ljudi koji upisuju te studijske programe u nadi da će jednostavno ta njihova diploma vrijediti kao što je vrijedila nekada dakle za magistra znanosti. Treba jasno objasniti razliku i naravno treba omogućiti tim ljudima da im se prizna dodatak na plaću kakav se nekada ostvarivao i za magistre znanosti koji se provodio do 2003. godine.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Zelenog lijevog bloka uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, u Hrvatskoj nema lijevog ekstremizma, to zvuči banalno kada ovako kažem. Međutim, to je teza koja se nedavno klasirala da u Hrvatskoj postoji i desni i lijevi ekstremizam, pa danas ću reći nešto o tome. 2015. godine zbog javnog poticanja na terorizam na godinu dana zatvora osuđen je izvjesni Damir Mamić koji je javnosti poznatiji pod imenom ili nadimkom komandir Šamil. Dobio je godinu dana zatvora, a kazna mu je zamijenjena radom za opće dobro. Određena mu je obaveza psihosocijalne terapije iako je i sam rekao da već neko vrijeme posjećuje psihijatra. Prilikom izricanja i obrazlaganja presude Mamiću sudac je dotičnom gospodinu rekao sljedeće: „U pitanju je društveno vrlo opasno kazneno djelo. Direktno uznemiruje javnost i prijeti poretku, a zna se što je gerila i partizanski odredi, što znači takvo postupanje i kakvu bezobzirnost nosi pogotovo što su vrlo ozbiljne riječi iznesene samo koji dan nakon eksplozije u Zagrebu. Da li je sve rečeno u šali zbog laikova i radi uspjeha među svojim poznanicima, a nevezano i uz činjenice da je snimano u dnevnoj sobi da vas otac prekida i zove na večeru, da niste sakrili lice, identitet, da se u pozadini čuje nekakva etno glazba. Dakle, na stranu sve to, ovaj sud vas je morao proglasiti krivim.“ Na kraju, gospodinu Mamiću je rekao: „Okanite se tih stvari koje vas nagone da tako kažem na ovakve gluposti. Idite u miru Mamiću.“ Eto, to je jedan od rijetkih primjera lijevog ekstremizma i to samoprozvanog u hrvatskoj povijesti. To je važna činjenica kada govorimo o ekstremizmu jer smo i od nekih kolega ovdje čuli da u Hrvatskoj postoji lijevi ekstremizam. On ne postoji ili postoji u tragovima. Ali zato postoji desni ekstremizam i on u pravilu prolazi nekažnjeno. Desni ekstremizam u Hrvatskoj vidi svatko tko ne zatvara oči dok hoda ulicom. Trgovi i ulice hrvatskih gradova prepuni su svastika, zdsova, ubi Srbina i uvreda na račun LGBT osoba. Društvene mreže ta … našeg javnog prostora prepuni su mržnje i nasilja o čemu su posljednjih tjedana svjedočile brojne javne osobe, od Lane Barić, Maje Sever, Mirele Priselac, Ivane Kekin do uostalom samog premijera Plenkovića. Potpis mržnje i nasilja bio je potpis desnih ekstremista i to nije tako samo sada. Tako je bilo uvijek. Kada se govori o ekstremizmu u Hrvatskoj, govori se gotovo isključivo o desnom ekstremizmu. To je važno znati i važno je to reći. HDZ-e i premijer Plenković nerado to govore jer se još uvijek budalasto nadaju da mogu čvaknuti koji glas s te strane političkog spektra ne shvaćajući da je takav politički oportunizam potpuno uzaludan. S ekstremistima nema dogovora. Nema nalaženja na pola puta. Svatko tko misli da se s ekstremistima može nešto dogovoriti, gadno griješi. Plenković i HDZ-e ne razumiju da su oni ekstremistima na neki način još gori od nas ljevice. Za ekstremiste mi smo u startu neprijatelji, ali umjereni konzervativci za njih su izdajnici, nedovoljno ispravni i pravovjerni, nedovoljno spremni na eroziju institucija i demokracije. Zbog toga oni su za ekstremiste sasvim legitimne mete mržnje i nasilja. Ekstremizam u Hrvatskoj dolazi u dvije arome. U klerikalnoj i u nacionalističkoj. Ovi prvi bi u Hrvatskoj uspostavljali ono za što oni vjeruju da je Kraljevstvo Božje, a zapravo je … [[Govornik se ne razumije]] sluškinjine priče ili ovaj mučan scenarij koji gledamo na ulicama poljskih gradova gdje su ekstremno klerikalne ideje duboko podijelile poljsko društvo, u kojemu nema ni slobode, ni čitavog niza drugih temeljnih ljudskih prava. Ovi drugi i dalje žale za izdajničkom, kvislinškom NDH i najviše bijesa imaju upravo prema onima koji su tu nacističku noćnu moru okončali. Tu mislim na hrvatske antifašistkinje i antifašiste i na njihove idejne nasljednice i nasljednike danas ali i prema nacionalnim manjinama poput Židova i Srba. Za ovo što govorim nisu potrebni nikakvi posebni argumenti, dovoljno je prošetati nekom hrvatskom ulicom poput recimo Ulice Mile Budaka u Slavonskom Brodu ili Ulice 10. travnja u Slatinskim Drenovcima. Eto, tu treba tražiti ekstremizam, mržnju i nasilje u Hrvatskoj. Damir Mamić, samoprozvani komandir Šamil, osvojio je zasluženu kaznu, izvršio ju i pomalo pao u zaborav pri čemu su njegove posljednje riječi prije početka suđenja bile „ni u najluđim snovima nisam to očekivao, niti sam imao nekakvu nakanu naštetiti bilo kome, ispričavam se svima onima koji su zbog mojih nesmotrenih postupaka imali bilo kakve neugodnosti“. Evo gotov sam za par sekundi. Jesmo li išta slično čuli od ikoga iz krajnje desnice? Ne, nismo. Umjesto toga dobili smo relativizaciju, opravdavanje, grupe podrške na društvenim mrežama i traženje krivca u svima osim sebi. Problem desnog ekstremizma, i tu završavam, nije nastao preko noći i neće preko noći nestati, ali ako išta možemo učiniti sad odmah možemo biti iskreni i reći kakav je to ekstremizam i odakle dolazi, a ne dolazi s ljevice.
Slijedeće, slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Pitam vas je li napokon došlo vrijeme da se Hrvatska mijenja? Hoćemo li mi biti saziv HS koji će makar započeti bitne reformske procese ili ćemo biti još jedna generacija kratkovidnih i sebičnih političara koji su svoje vrijeme i svoju priliku potrošili uludo? Ako jedan papa ima snage priznati da je korupcija duboko ukorijenjena i u samoj katoličkoj crkvi i to već stoljećima, zar je moguće da u Hrvatskoj ne postoji niti jedan pravi, istinski i iskren domoljub koji će jasno i glasno reći da nam je od samog postanka država koruptivno skrojena i da joj zbog 30.g. koruptivnog upravljanja prijeti potpuni kolaps? U svom političkom radu uporno ponavljam da za razliku od drugih država u kojima su korumpirani samo određeni pojedinci, naš je problem u tome što je korumpiran čitav sustav. Korupcija je u Hrvatskoj sistemske naravi. Misteriozni King Kong kojeg se s vremena na vrijeme navodno pokušava odnekud istjerati nije pojedinac. King Kong je skupina, mentalitet koji kroz političke procese korupciju iznova stvara i održava je na vlasti tko god bio njezin trenutni egzekutor. A evo što je koruptivno u našem ustavnom i društveno političkom kroju. Koruptivna je stvarnost, praksa. Koruptivan je način na koji se odvijaju svi politički procesi, a kao posljedica toga koruptivna je i većina naše svakodnevnice. I kako bi lakše pojasnila da je korupcija prerasla razinu problema neučinkovitog pravosuđa i da izvire iz uspostavljenog mentaliteta, poslužit ću se riječima pape Franje, nitko nije dobro, tako dobro opisao fenomen korupcije kao on. Za njega je korupcija zlo našeg vremena, korov, moralni rak i iako se prije svega tiče onih koji su na utjecajnim položajima, oni što imaju moć i vlast, ona zahvaća svakoga, pa tako i one koji nekritički sagledavaju svoje izabranike na političkim pozicijama moći, oni koji nekritički sagledavaju našeg predsjednika države ili predsjednika vlade. Papa tumači kako korumpiran čovjek nije svjestan svoga stanja i postaje zarazan za društvo, korupcija se tako širi i nameće suučesništvo. U visokom korumpiranom društvo kakvo je postalo naše postavlja se pitanje tko su kreatori, tko aktualni glavni protagonisti, a tko su njihovi suučesnici? Kreatori su velike političke stranke koje su izgradile postojeći sustav i teritorijalni ustroj razmrvljen u prekobrojnom broju županija, gradova i općina, te izmišljenih i nepotrebnih državnih i drugih javnopravnih tijela kojima većina građana ne zna niti ime niti svrhu. Za brojna tijela većina građana ne zna čak niti da postoje, pa samim time nisu niti svjesni ogromnog financijskog tereta kojeg nepotrebno nose na svojim leđima samo kako bi političke stranke imale odlagalište za zbrinjavanje svojih isluženih stranačkih kadrova kao i bankomat za svoje stranačke i druge privatne financijske interese. Otkako je Hrvatska nastala u njoj je politička partija koja je na vlasti, a zapravo njezin trenutni šef glavni faktor koji sve definira, sve određuje i o svemu odlučuje, on je ta mjera i mjerilo svih stvari. E sad je li partija crvene ili plave boje, razlika je u nijansama, ali ne i u suštini. I time dolazimo do odgovora na pitanje tko su glavni protagonisti opstanka koruptivne Hrvatske? To su šefovi velikih političkih stranaka, bilo sadašnjih ili bivših. Neovisno o tome jesu li sami sudjelovali u konkretnim koruptivnim radnjama, njihov je koruptivni krimen u tome što ne dopuštaju da se Hrvatska na bilo koji način mijenja. Između plave i crvene korupcije ne stavljam znak apsolutne jednakosti i sažeto ću razliku prikazati kroz 2 tzv. politička titana, kroz Andreja Plenkovića koji predstavlja političku stranku u kojoj je korupcija vezivno tkivo, zajednički nazivnik i znak raspoznavanja, te Zorana Milanovića koji sada predstavlja samog sebe, ali i nekog tko s korupcijom živi u suživotu u tzv. mirnoj kohabitaciji. Korupcija je sustav u kojem predsjednik države u svom javnom djelovanju veću počast daje svečanim sjednicama političkih stranaka, poput one povodom obilježavanja 30.g. postojanja SDP-a uz poruku kako bi se na isti način odazvao i svečanoj sjednici HDZ-a nego HS na čiju konstituirajuću sjednicu nije došao. Normalno rekli bi oni kojima je partija važnija, veća i iznad državnih institucija. Korupcija je sustav u kojem predsjednik države smatra da nam u ustavnom sudu nisu potrebni vrsni pravnici i ustavno pravni stručnjaci, već to mogu biti i isluženi stranački vojnici. Normalno, rekli bi oni kojima je zadaća ustavnog suda zaštita dnevno političkih interesa partije na vlasti, bilo crvene ili plave, a ne skrb o ustavnim vrednotama i temeljnim pravima i slobodama građana. Za kraj ću reći da je u pravu papa Frane, Frane kada kaže da se grijeh oprašta, ali da se korupcija ne može oprostiti. Koruptivnu vlast u Hrvatskoj izabralo je oko 16% naših birača, navodno demokršćanski orijentiranih. Slobodno mogu zaključiti da su tu suučesnici postojećeg koruptivnog stanja. Pitanje je može li se oprostiti njima? Dragi zastupnici, vrijeme koje je pred nama brzo će proći u želji da nas pamte kao one koji su za ovu zemlju činili nešto dobro, pozivam vas da rasprave o nužnim reformama započnemo odmah.
Evo nastavljamo dalje s radom, iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Jučer smo nažalost imali priliku vidjeti nevjerojatne scene sa bečkih ulica. Te slike su obišle svijet. Radi se o, o još jednom terorističkom napadu u nizu, radi se o još jednom napadu nakon Pariza, nakon Nice. Nažalost, ti napadi su postali gotovo svakodnevnica u Europi i uvijek se možemo pitati zašto je to tako. Je li kršćanska Europa ili postkršćanska Europa i sama kriva dijelom za to što se događa? Naravno da je. Ako pogledamo malo današnju Europu vidjet ćemo da je ona sve manje kršćanska, a sve više sekularna, da se sve više odriče svih onih vrijednosti, tradicije, baštine koju je nekoć baštinila. I onda nije nelogično da se na to mjesto, ispražnjeno mjesto javlja neka nova ideologija, neki novi svjetonazor. Ovaj put to nije kršćanski. Ovdje se radi o islamizaciji Europe. Da se razumijemo, niko nema ništa protiv muslimana, bar ne bi trebao imati. Međutim, ne smijemo negirati islamski terorizam, terorizam koji dolazi iz redova muslimana kojih ima u Europi sve više i više. Mi danas nećemo govoriti o kršćanskom ekstremizmu i kršćanskom terorizmu u Saudijskoj Arabiji, nećemo govoriti o napadima kršćana u Emiratima, ali ćemo nažalost sve češće i češće spominjati i govoriti o muslimanskom terorizmu u cijelom nizu europskih gradova. Nažalost danas djeca u bečkim školama nisu išla na nastavu, također djeca nisu pohađala ni vrtiće. Danas je Beč pust grad, jučer je to bila Nica, prekjučer je to bio Pariz. Tko je slijedeći? Ne znam. Al ono što je bitno naglasiti da veliki dio krivnje za ovo snosi upravo europska politika koja se u potpunosti odrekla onog svog kršćanskog nasljeđa, kršćanske baštine i nije nelogično što je povezano s tim i demografska katastrofa u Europi, a samim tim onda dolazi do migracija koje donose u Europu neke nove elemente. Ovdje se također moramo osvrnuti na još jednu izjavu predsjednika vlade Andreja Plenkovića koji je jučer u centralnom dnevniku hrvatske televizije opet spominjao hrvatsko-srpsku ili srpsko-hrvatsku trgovačku koaliciju i ja ne vidim gdje tu Andrej Plenković ima problem s tom koalicijom kad je on svojevoljno izabrao svog partnera. On je izabrao da će mu koalicijski partner biti SDSS, stranka koja u svom nazivu ima riječ, izraz, naziv „srpska“. Također HDZ, sami čujete kako se naziva, pa onda nazvati tu koaliciju hrvatsko-srpskom ja ne vidim ništa pogrešno. I točno je da je ta koalicija postojala i 2007. i '8. i '9. kako je jučer Andrej Plenković nabrajao skroz do danas. I reći ću da je ta koalicija bila legitimna i u ono vrijeme kao i danas po jednom nepravednom izbornom sustavu. Jer ono što hrvatski građani moraju znati, Milorad Pupovac i Andrej Plenković koriste mogućnost koaliranja i koriste mogućnost izbora u HS po posebnom zakonu. Da je Milorad Pupovac bio izabran na listi SDP-a ili neke druge stranke, problema bilo ne bi, ali pošto je njemu hrvatska država jednim nepravednim, lošim izbornim zakonom omogućila bez obzira na broj glasova, izbor u HS, e onda možemo postavljati pitanje i preispitivati ispravnost te odluke. Kako god bilo i kolko se to sviđalo ili ne sviđalo Andreju Plenkoviću Hrvatskom danas upravlja hrvatsko-srpska trgovačka koalicija, a dokle će to biti o tome će odlučiti hrvatski narod. Ja se nadam da su svi svjesni koliko je ta koalicija zapravo loša za našu državu i da će već na slijedećem izbornom ciklusu hrvatski građani izabrati nekog drugog.
Sljedeće zadnje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nisam se imao namjeru javiti za riječ po ovoj točci, no na to su me ponukale kolegice i kolege koje su prije mene se izjašnjavali u ime klubova. Dojam je da su pojedini oporbeni zastupnici ovo slobodno iznošenje stajališta u ime svojih klubova doživjeli kao mogućnost da se blatom, klevetama, optužbama nabacuju na političke protivnike i to koristeći tešku artiljeriju velikih teških riječi poput kriminalne organizacije čije je jedino vezivno tkivo korupcija, Titanik korupcije, zatim srpsko ili hrvatska ili hrvatsko-srpska trgovačka koalicija, neustavna vlast koja je proizišla koja je proizašla iz neustavnih, nezakonitih izbornih rezultata. Ustvari djeluju mi poput gigantnih riječi … [[ne razumije se]] djela jer iza takvih osoba kojih zastupnika a još uvijek ne postoji niti jedno djelo po kojemu ih možemo prepoznati osim što dnevno ovdje u Hrvatskom saboru koriste ovu pozornicu kako bi po drugima, druge klevetali, kako bi druge optuživali i to im je jedini politički rat kojega su do sada pokazali u Saboru. A s druge strane su ustvari samo proglašeni lideri oporbe i predsjednici stranaka. Svjedoci smo da su pojedinci ili pojedine zastupnice ili zastupnici u dva dana promijenili tri političke stranke, da se preko noći postaje predsjednikom druge stranke bez da to javnost zna, bez ikakve demokratske procedure, bez statuta, bez izbora. U jednoj si stranci predsjednik bio jučer, danas si već u drugoj stranci drugi predsjednik druge stranke. Bez javnosti, bez da je provedena bilo kakva procedura jednostavno sutra čujemo da je netko postao predsjednik ove fronte, netko predsjednik ovog pametnog, nego onog možemo itd. a takva je situacija i na drugim i u drugim oporbenim političkim strankama i onda bez ikakvog srama, bez ikakve neugodnosti druge proziva za korupciju, druge kleveta i druge prokazuje. Zaključili smo radom prijašnju sjednicu Sabora. Ostao sam dužan odgovoriti gospođi Orešković, pa sada koristim prigodu da joj kažem da nije još javnosti objasnila kako i na koji način je bez javnog natječaja, bez javnog poziva dobila posao za tvrtku Janaf. Jako znam gospođo Orešković to vam moram odgovoriti jer me već danima prokazujete jer sam dugo godina bio javni naručitelj, da za pojedine pravne poslove, konzultantske poslove, odvjetničke poslove ne treba raspisivati javni natječaj, ne trebate vi to mene učiti, jako dobro znam iako znam da se za pojedine pravne poslove svejedno u brojnim trgovačkim društvima, javnim društvima, javnim tvrtkama provodi javni poziv i natječaj. To možete pogledati na brojnim mrežnim stranicama tih istih tvrtki. Ali svejedno, to ja ne problematiziram. Problematiziram jedino to na što vi niste odgovorili, a to je kako to da je vaše odvjetničko društvo pored 5 tisuća i 200 odvjetničkih društava bez javnog poziva, bez natječaja bilo ono u prilici raditi za tvrtku Janaf. To ste ostali dužni odgovoriti, a ne mene prokazivati, mene napadati da bi trebao znati kao zastupnik da se za pojedine odvjetničke i pravne poslove i usluge ne treba propisivati natječaj. Prema tome gospodo draga, kada govorite o drugima, kada drugima prebacujete korupciju, kriminal pogledajte najprije vaše političke biografije kako i na koji način ste osnovali svoje stranke, mimo javnosti, kako i na koji način ste preko noći mijenjali čelna mjesta u političkim strankama. Nema demokracije u državi bez demokracije unutar vlastite političke stranke, nema. Ne možete drugima biti mjerilo kada u vlastitim političkim strankama provodite čudne, nerazjašnjene, tajanstvene, zakulisne radnje iz kojih proizlaze samozvani lideri ili predsjednici oporbenih političkih stranaka i onda oni se pojavljuju kao vrhovni autoriteti ovdje u ovim demokratskim društvima. Ne može dokle u vlastitim redovima ne provedete ono što rade druge stranke, druge jake stranke u Hrvatskoj ne možete se ovdje pojavljivati i govoriti i drugima docirati i drugima još što je gore druge optuživati i druge klevetati. Hvala.
Hvala. Sa ovim smo završili iznošenje stajališta. Stanka do 15 sati i 30 minuta kako je najavljeno. 15 i 30. STANKA U 15.06 SATI Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, u vrijeme kada su liječnici, medicinske sestre i ostali medicinski djelatnici na ulicama, ministar zdravstva Beroš, te predsjednik vlade Plenković ne silaze s tv ekrana uvjeravajući nas da ono što svi vidimo ne smijemo vidjeti jer ako danas govorite istinu ili tražite odgovore zašto Vlada sudjeluje u korupciji i štiti ju dobivate etiketu da ste radikalni i da širite govor mržnje. Povijest nas pak uči da propaganda i obmana može funkcionirati na ograničeni period, ali kad-tad dolazi vrijeme istine kada činjenice dolaze do izražaja, a činjenica je da nam se zdravstvo urušava i da je svima u Hrvatskoj jasno kako je krivac za to stanje HDZ odnosno njegovo vodstvo i njegova sestra SDP odnosno njezino vodstvo. Njihovo katastrofalno gospodarenje zdravstvom i u njemu duboko utkana koruptivna mreža za posljedicu ima slijedeće. Od 2013. godine kada smo postali članica EU imali smo masovni odljev zdravstvenih djelatnika i sad dolaze na vidjelo problemi koji su dosadašnje Vlade gurale pod tepih. Kronični nedostatak osoblja, niske plaće te organizacijski nered potjerali su naše ljude trbuhom za kruhom, a one koji su ostali u sustavu doveli su u nepodnošljivu situaciju. Ali nije činjenica samo to da bi bilo dovoljno novca u zdravstvu ako bismo samo zaustavili korupciju i kriminalnu javnu nabavu u tom sektoru, novca ima i na drugim stranama. Samo u slučaju vjetroparka Krš Pađene iz državnog proračuna se otuđuje 2 milijarde i 200 milijuna kuna, onda dodamo Uljanik sa 7 milijardi kuna, a onda JANAF te javne nabave u političko korupcionaškom aranžmanu, naprosto nije potrebno biti veliki matematičar da se shvati da zbog tolike krađe javnih dobara ne može biti novaca ni za zdravstvo, ni za policiju, ni za obrazovanje, ni za zaposlenike državne uprave, primjerice Porezne uprave. Mora li to tako biti? Ne mora. Evo vam slučaja Poljske, Poljska je provela temeljitu lustraciju do te mjere da je simbol pri rušenju komunističkog totalitarizma u Europi te dobitnik Nobelove nagrade Lech Walesa morao pravdati da nije radio za komunističku tajnu službu. Poljsko društvo se suočilo sa zločinima totalitarnog komunizma te svoje društvo gradi na istinite, na istinskim demokratskim vrijednostima pa je tako nedavno predsjednik Vrhovnog suda Poljske iz spomen sobe u Vrhovnom sudu odstranio sve fotografije bivših predsjednika Vrhovnog suda za vrijem komunizma uz konstataciju da komunističko pravosuđe nije služilo pravdi nego ideologiji i zločinu. Zato Poljska već 15 godina konstantno ima gospodarski rast, kupovna moć raste, država se razvija, a Poljaci koji su prije morali iseljavati trbuhom za kruhom sada se vraćaju u svoju domovinu. U našoj domovini Hrvatskoj pak tiska se knjiga koja veliča lik i djelo komunističkog nasilnika Budimira Lončara, naš je predsjednik Ustavnog suda radio kao pravnik u sustavu JNA, navodno je imao i visoki čin ali nemam dokaze za to te je kao takav JNA ga šalje kao takvog u Ministarstvo pravosuđa gdje ga prima komunistički nasilnik Ivan Fumić što je plastični primjer kako su komunističke obavještajne službe raspoređivale svoje kadrove. Taj Miroslav Šeparović nedavno je objavio kako on i njegova supruga imaju 10 milijuna kuna ušteđevine, Šeparović i njegov kum vladar hrvatskog pravosuđa Vladimir Šeks dokazani suradnik Udbe ogledni su primjerci pravosudne elite koje vlada hrvatskim pravosuđem. Posljedica stanja u pravosuđu je npr. da sam prije 60 dana proslijedila dokaz o milijunskim poreznim utajama režimskog poduzetnika Emila Tedeschia, a Vlada koja je dužna u roku od 30 dana odgovoriti ništa ne čini. Taj Emil Tedeschi prijatelj predsjednika Milanovića i predsjednika Vlade Plenkovića maltretira građane Hvara utajuje porez ali on je od mainstream medija i politike potpuno zaštićen. Zajednički nazivnik vladajućoj eliti u Hrvatskoj je pripadnost jugoslavenskom komunističkom establishmentu. S obzirom na to su privilegirano došli na svoje pozicije logičan je slijed da su operativno poslovno nesposobni te im je jedina sposobnost prikopčanost na javna proračunska sredstva, spletkarenje te uvezanost s medijima i pravosuđem koje plaćaju našim novcima. Rezultati su vidljivi, po kupovnoj moći smo 26 od 27 država članica EU, a u Hrvatskoj ne živi tvrde demografi ni 4 milijuna stanovnika. Ponavljam i ponavljat ću glavni problem hrvatskog društva jesu blokirane institucije koje proizvode korupciju i štite ju. Korumpiranim vladajućim elitama poručujem borit ću se protiv tog stanja jer samo vladavina prava može Hrvatsku izvući iz ponora u koju su je uvukle upravo te korumpirane elite.
Iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Narod je preplašen, narod je u Hrvatskoj zbunjen, narod ne vidi svjetlo na kraju tunela. Mislim da politike koje se proklamiraju posljednjih mjeseci su više nego otužne, teške, ljudi samo iščekuju koliko je bolesnih, a nameću se teme baš toga koliko je oboljelih od covida, samo se to čeka i naravno da je narod u psihozi u bojazni za sebe, za svoju djecu, za budućnost. Nameću se teme ekstremizma, svađaju se desni i lijevi tko su veći ekstremisti ili tko su manji ekstremisti dok naši građani ponavljam žive u strahu. Žive u strahu jer se boje budućnost za svoja radna mjesta, za opstanak na ovome području. Proteklih danas smo se naslušali i mjeseci priče o samodostatnosti, o Hrvatskoj državi koja će u EU se prva izvući koja će dobiti milijarde, međutim činjenice i realnost su sasvim drugačije. Kada govorimo o samodostatnosti onda tuga i bijeda te politike je vidljiva danas na Kaštelanskim staklenicima koji su od 24/14 puni domaćih prehrambenih proizvoda, sada u ovome trenutku. I taj poljoprivrednik, OPG-ovac koji zapošljava 30 ljudi, 30 žena koje su zadovoljno nasilno se šalje policija da ih se izbaci, gasi im se struja, isključuje im se voda da se osuši taj domaći proizvod, domaća salata, domaći krastavac sve ono što bi trebalo u RH. Pa dal to nije apsurd? Jel to apsurd da na 12 hektara Kaštelanskih staklenika se isključuje voda i struja i da se na te ljude OPG-ovce šalje policija? U isto vrijeme kada uvozimo 3 milijarde prehrambenih proizvoda upitne kvalitete, ali to su opet uvozni lobiji. Očekujem minimalno od ministrice poljoprivrede, premijera, a i svih nas da omogućimo završetak proizvodnje salate tim ljudima koji se bave koji plaćaju svoje radnike, koji su u stečaju plaćali dok je bio Kaštelanski staklenici koji su ciljano uništeni jel se tamo proizvode najkvalitetniji proizvodi, da se zaustavi taj izgon tih ljudi i da se nađe najoptimalnije rješenje u ovoj korona krizi na tom visoko kvalitetnom poljoprivrednom zemljištu. Ponavljam, 14 plastenika je trenutno puno domaćih proizvoda, ti ljudi koji tamo rade zarađuju plaću i nasilno istravanje i pozivanje na nekakvo pravo i pravdu poslije stečaja, a tko je kupio to Grad Kaštela. I sada zamislite Grad Kaštela isključuje vodu preko stečajnog upravitelja čovjeku njegovom OPG-u koji plaća 30 žena, a puni su domaćih proizvoda. I što će biti? Toga će čovjeka izbaciti, staklenike će uništiti što je cilj odavno i što će biti još sljedeći korak, uvozit ćemo iz Italije, Španjolske ili ne znam gdje u našim trgovačkim lancima poljoprivredne proizvode. Ja mislim da se moramo svi kod apsurda zapitati u ovome trenutku, triba li te ljude koji rade, koji plaćaju svoje radnike, tribamo li stati iza njih pa i grad i lokalna samouprava i županija gospodine Sanader zajedno sa županijski vijećnici i svi mi da stanemo iza tih ljudi da završe da im ne propadne to poljoprivredno dobro? To je minimalno što mi kao politika možemo napraviti kao njihovi zastupnici. Mene je bilo neki dan sramota kada je hrvatska policija poslana da se isključi voda i struja da zaštiti. Nije hrvatski policajac taj kriv, njemu je naređeno on obavlja svoju obavezu. Još jednom kada uspoređujemo ove apsurde, hrvatska Vlada u svom četverogodišnjem planu je rekla da će uduplati navodnjavanje poljoprivrednoga zemljišta. Od milijun i pol tisuća hektara znate koliko ima navodnjeno? 7000 hektara što znači da je duplo 14000 hektara. Toliko o apsurdu, politiki apsurda. Hvala lijepo.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sada počinjemo s postavljanjem pitanja vladi odnosno pojedinom članu vlade u skladu s odredbama Poslovnika, čl. 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se uvijek na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prva na redu za postavljanje pitanja danas je zastupnica Dragana Jeckov, pitanje ide ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, Darku Horvatu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, g. ministre. Moje pitanje odnosi se na problem otkupa stanova bivših nositelja stanarskog prava. Programom stambenog zbrinjavanja povratnika bivših nositelja stanarskog prava ukupno je stambeno zbrinuto 9 293 korisnika, od toga 7 634 na području posebne državne skrbi, a 1 659 izvan njega. Bivši nositelji kojima je utvrđeno pravo na stambeno zbrinjavanje i izdato rješenje, provode godine čekajući da im se dodijeli stan. Nakon što dobiju stan na korišćenje, imaj određene probleme da ga otkupe. Prije svega, zbog visoke cijene i dugotrajnosti postupka, a radi se o korisnicima starije životne dobi koji nažalost, veliki dio njih u međuvremenu nas i napusti. Moje pitanje je kada će se donijeti nova odluka o prodaji stanova u vlasništvu RH kako bi se pojednostavio i ubrzao postupak otkupa te konačno riješilo pitanje bivših nositelja stanarskog prava.
Zahvaljujem. Ministre Horvat, izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovana saborska zastupnice. Zahvaljujem na otvorenoj temi i postavljenom pitanju. Dakle, temeljem Odluke o prodaji stanova u vlasništvu RH iz 2013. g. omogućena je prodaja stanova u vlasništvu, odnosno suvlasništvu RH koja na temelju ugovora o najmu ili drugih akata koriste najmoprimci i članovi uže obitelji najmoprimaca. Gore navedena kategorija najmoprimaca obuhvaća i bivše nositelje stanarskog prava koji su stupanjem na snagu zakona o najmu iz studenog '96. g. stekli pravni položaj zaštićenih najmoprimaca. Temeljem odredbi gore navedene odluke iz 2013. g. postupak prodaje stanova na području posebne državne skrbi provodi središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, dok za ostala područja postupak prodaje stanova prodaje, provodi Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Kupoprodajne cijene istih stanova utvrđuju se putem formule za izračun iz navedene odluke iz 2013. g. te su iste cijene povoljnije odnosno manje su od trenutno tržnih. Ministarstvo prostog uređenja, graditeljstva i državne imovine, u suradnji sa Središnjim državnim uredom za obnovu i stambeno zbrinjavanje, ali isto tako i u suradnji sa potpredsjednikom Vlade, g. Miloševićem, trenutno priprema prijedlog nove odluke o prodaji stanova u vlasništvu RH, a sve kako bi se ubrzala prodaja istih stanova. Ističemo da je Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine odnosno Ministarstvo državne imovine donedavno i Državni ured za upravljanje državnom imovinom temeljem gore navedene odluke o prodaji stanova u vlasništvu RH, dakle, odlukom iz 2013. g. do danas sklopio ukupno 261 kupoprodajni ugovor, od toga 38 ugovora o obročnom isplatom i 223 ugovora jednokratnom isplatom. Ja se nadam, odnosno gotovo sam pa i siguran da u ovom tripartitnom sastavu tokom ovoga tjedna imamo usuglašeni tekst nove odluke, tako da ćemo istu, nadam se već do kraja ovoga tjedna poslati resornim ministrima na mišljenje, a u sljedećih 14 dana predmetna nova odluka biti će predmet točke dnevnog reda na sjednici Vlade RH. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
... [[Govornik naknadno uključen.]] ministre, napominjem ovom prilikom da smo u ranijim razdobljima imali značajnija sredstva na poziciji stambenog zbrinjavanja bivših nositelja stanarskog prava. Mislim na proračun, pa u tom smislu, dobronamjerno sugeriram da bi o tome itekako trebalo i u narednoj godini voditi računa. Prilika je istači da poseban problem postoji kada su u pitanju bivši nositelji stanarskog prava na području Belog Manastira, negdje oko 74 korisnika su mi se javila i zamolili su jer zapravo radi se o ljudima koji nisu obuhvaćeni ovom Odlukom o prodaji stanova u vlasništvu RH na području hrvatskog Podunavlja te oni iz tog razloga još uvijek nisu otkupili te svoje stanove, što je naravno, dodatno komplikuje njihove živote. Molim vas da ovom .../nerazumljivo/... kada ova odluka bude u svojoj završnoj fazi, da se o tome vodi računa da budu obuhvaćeni bivši nositelji stanarskog prava grada Belog Manastira.
Idemo na drugo pitanje, zastupnik Mato Franković, postavit će ga ministru zdravstva, Viliju Berošu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Zastupničko pitanje uputit ću ministru zdravstva, Viliju Berošu. Dubrovačko-neretvanska županija poslala je ministarstvu, jednako kao i druge županije prijedlog organizacije mreže zdravstvenih ustanova u sustavu HZZO-a na svom području. U tom je prijedlogu i želja da se ambulanta na otoku Koločepu uvrsti u mrežu HZZO-a. Podsjetio bih, Koločep je otok zapadno od Dubrovnika i na njemu prema popisu iz 2011. g. živi 163 stanovnika, no u ljetnim mjesecima, Koločep koji ima i 2 hotela, odredište je brojnih izletničkih brodova, odnosno turista s područja Dubrovnika. Dakle u ljetnim mjesecima tamo dnevno boravi i do 2 tisuće ljudi, međutim, Koločep iako ima ambulantu ona nije u mreži HZZO-a, stoga stanovnici Koločepa ne mogu kod liječnika na Koločepu dobiti uputnicu i slično, a isti su prijavljeni kod liječnika na susjednom otoku Lopudu. Otkad sam preuzeo dužnost gradonačelnika, grad Dubrovnik pokriva troškove liječenja tima na Koločepu. Do sada smo u tu svrhu izdvojili 1,2 milijunu kuna. Isto tako, pokrivamo i troškove tima hitne medicinske pomoći na svim Elafitskim otocima i zato smo od 2018. g. izdvojili dodatnih 1,3 milijuna kuna. Uvrštavanjem Koločepa u mrežu HZZO-a omogućili bi da stanovnici Koločepa kod liječnika koji se nalazi na otoku Koločepu uredno dobiju svu potrebnu uslugu sa čim bi se otočanima znatno olakšali uvjeti života na otoku. Želio bih napomenuti kako je grad Dubrovnik i dalje u budućnosti voljan nastaviti financijski potpomagati rad ambulante na Koločepu. Stoga je moje pitanje vama gospodine ministre, kada će biti završena izrada nove mreže HZZO-a za koju su županije koje su nadležne za primarnu zdravstvenu skrb poslali ili još uvijek šalju prijedloge, te hoće li ministarstvo prihvatiti prijedlog Dubrovačko-neretvanske županije [[Upadica: Hvala vam.]] i uvrstiti Koločep u mrežu HZZO-a? Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine zastupniče, primarna zdravstvena zaštita može i mora biti temelj zdravstva u RH. Standarde i potreban broj timova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti kao što ste rekli određuje mreža javno zdravstvene službe. Prosječan broj osiguranika po jednom timu je u ovom trenutku 1.700. Činjenica je da je Dubrovačko-neretvanska županija početkom listopada uputila zahtjev ministarstvu iz rješenja iz županijske skupštine gdje tražite proširenje mreže za pola tima na navedenom otoku. Osim navedenog, dakle povećanja broja stanovnika tijekom ljetnih mjeseci naveli ste još jedan element za koji mislimo da je utemeljen, a to su nepovoljni povremeno vremenski uvjeti koji onemogućavaju također dostupnost primarne zdravstvene zaštite. Naš cilj je jačati dostupnost i kvalitetu zdravstvene zaštite stoga ću vam reći da ćemo vaš zahtjev analizirati. Izrada mreže javno zdravstvene službe je upravo u tijeku, međutim kao što znate s obzirom na Zakon o zdravstveno zaštiti prije donošenja iste potrebno je zatražiti i mišljenje HZZO-a, HZJZ-a i nadležnih komora, to ćemo napraviti i nadam se da ćemo riješiti ovaj problem, ali nije samo riječ o tom otočkom području u vašoj županiji ima još područja u RH gdje moramo prilagoditi mrežu javno zdravstvene službe dinamičkom procesu mijenjanja uvjeta dakle stanovnika, broj stanovnika, njihove dobne raspodijeljenosti, komorbiditeta, bolesti i ostalo. Evo, toliko, zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre zahvaljujem na odgovoru. Dakle, ono što želim naglasiti svakako je činjenica da na otoku Koločepu postoji turistička ambulanta koju financira grad Dubrovnik, ali problem je taj što stanovnici ne mogu u toj ambulanti dobiti uslugu, dakle i uputnici i sve ono ostalo što im treba već im se to izdaje na otoku Lopudu. Dakle, ono što bi trebao HZZO uzeti u obzir da postoje jedinice lokalne samouprave koje su voljne financirati ambulante, ali da istovremeno te ambulante pružaju uslugu svojim ovim stanovnicima na kojem se području ambulante nalaze. Dakle, mi imamo takva dva slučaja, jedan je otok Koločep, druga je ambulanta u povijesnoj jezgri grada. Obje su turističke ambulante i obje financira grad Dubrovnik samo nam treba da ih HZZO uključi bez obveze financiranja od strane HZZO-a. Hvala lijepa.
Idemo na treće pitanje zastupnik Daniel Spajić postavit će ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani ministre Butković u proteklih 15 mjeseci Udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika održala je niz sastanaka s vama i obratila se relevantnim institucijama. Upozorila je na posljedice predizbornog trgovanja i podilaženja lokalnim političkim čelnicima. Kako ste i sami upoznati u ožujku 2019. godine na snagu je stupio pravilnik kojim je između ostaloga jednostrano određena zabrana prometovanja teretnih vozila preko graničnog prijelaza Mursko Središće, od tog trenutka bez pravne izmjene statusa i međunarodnog ugovora koji ga uređuje taj prijelaz više nije moglo koristiti gotovo 90% prijevoznika. Zahtjev Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika da se pravilnik stavi van snage ignorirali ste, a Slovenija je uzvratila odlukom kojom je faktički zatvorila prometovanje teretnih vozila na 6 najvećih graničnih prijelaza. Tek kasnije ste uvidjeli posljedice zatvaranja Murskog Središća, najavili stavljanje pravilnika van snage i sastali se sa slovenskom stranom. Rezultat držite u tajnosti do zadnjeg momenta jer ste prema tvrdnjama prijevoznika dogovorili dozvolu prometovanja samo za prijevoznike sa sjedištem u Dalmaciji na sjeveru, a prijevoznici sa sjedištem u središnjoj Hrvatskoj i Slavoniji su izigrani i ograničeni samo na dva prijelaza. Od tog događaja je ponavljam prošlo 15 mjeseci. Navodno ste sastanak sa slovenskom stranom održali u rujnu ove godine, međutim nema pisanog traga, a odbijate primiti predstavnike Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika već 4 mjeseca. Pri tom je došla korona kriza koja je zabila zadnji čavao u lijes cestovnim prijevoznicima. Ministre Butkoviću pitam vas zašto ne želite primiti predstavnike Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika? Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani zastupniče, najprije hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče najprije hvala vam na vašem pitanju i moram vam reći na samom početku vaše pitanje da ih ja 4 mjeseca nisam primio nije točno. Udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika je bila prije 10-tak dana u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture na temu zimske službe i prometovanja u zimskim mjesecima po hrvatskim autocestama. Tako da onaj tko vas je informirao i s kim ste pripremali to pitanje, možete u slobodno reći iza ovog sastanka da vas je obmanuo. Drugo, točno je da je Udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika u prosjeku mjesečno jedanput u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture na sastancima s pomoćnikom, državnom tajnikom ali i sa mnom rješavala čitav niz problema koje muče teretne prijevoznike, pa ću vam samo spomenuti da je u tim razgovorima, nastojanjima i konkretnim rezultatima došlo do toga da je po prvi puta u mandatu ove Vlade prošlog saziva su uvođene i dogodilo se povrat trošarina za gorivo u iznosu od 240 milijuna kuna svim teretnim prijevoznicima, da se u vrijeme Covid krize da smo bili u konstantnom kontaktu i sa Udrugom cestovnih prijevoznika i MUP-om oko koridora nesmetanog prijevoza koji se održavao u vrijeme korone, da smo na razini ministarstva donijeli čitav niz odluka, odluka gdje smo olakšali i na način da se i ne plaćaju CEM dozvole itd. u konkretnim stvarima olakšali teretnim prijevoznicima da što lakše, iako su oni za razliku od onih u putničkom prijevozu ipak manje udareni jer su čitavo vrijeme korona krize i cijele ove situacije ipak vozili. Što se tiče graničnih prijelaza, nije točno da je to bio predizborni trik. Nikakav predizborni trik, to se događalo 2019. godine i ja vas molim da odete u Mursko Središće da odete u neke pogranične gradove i općine, vi ste zastupnik pa da vidite i konkretne slučajeve nesreća koje su se događale gdje su se kamioni zabijali u kuće ljudima i s pravom su ti ljudi i njihovi gradonačelnici i načelnici izrazili nezadovoljstvo time da smo gradili autoceste, da smo dužni za te iste autoceste, a da usmjeravamo kompletan tranzitni kamionski prijevoz državnim cestama koje moramo svake dvije do tri godine obnavljati. I došla je odluka od strane slovenske strane najviše su bili pogođeni u tom trenutku prijevoznici iz Dalmacije jer njima je bilo nelogično da idu na Breganu i Macelj. I mi smo otvorili razgovor sa slovenskom stranom koji još uvijek traje, ništa nije tajno. Ja sam sve izvijestio i javnost, ali i Udrugu cestovnih prijevoznika oko toga o čemu smo mi razgovarali i dio malograničnih prijelaza smo uspjeli otvoriti za pogranične županije i za Dalmaciju kada je riječ o Rupi i Pasjaku. Slažem se s vama, ostali su prijevoznici iz Slavonije i dalje razgovaramo sa slovenskom stranom da otvore i da puste slavonske, isključivo slavonske županije na neke malogranične prijelaze u Sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Ti razgovori još uvijek traju, zbog korone i to sve skupa je malo zastavljeno. Određene stvari radimo i sa MUP-om oko postojećih graničnih prijelaza kako bi cijelu proceduru ubrzali. Znači, nije točno da ih nisam primio, nije točno da se ništa ne radi i kao i do sada ćemo uspješno zajednički rješavati sve te probleme.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Hvala na odgovoru. Mislim nisam zadovoljan s vašim odgovorom jer ja direktno komuniciram sa predsjednikom Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika i čuli smo se jučer, znači netko ne priča istinu. Vi kažete da ste ih primili, oni kažu da niste, kažu mi da su rekli da će prosvjedovati, da ste im vi rekli prosvjedujte, zato je i bila ona pressica prije par dana pred vašim ministarstvom. O ovome ja znam gospodine ministre malo više jer sam ja imao tvrtku koja se bavila cestovnim prijevozom jer ja dolazim iz realnog sektora, znate ja nisam klasični političar i nije to baš tako kako vi govorite. A sada ja ne bih pričao tu o sebi i svojoj firmi. Ja ću opet danas razgovarat s predsjednikom udruge i mogu ja njih isto pozvati nek stanu kraj mene i nek kažu tko priča istinu, a ko ne. Ako oni lažu ja vam se unaprijed ispričavam. Hvala.
Idemo na 4. pitanje zastupnica Ružica Vukovac pitanje postavlja ministrici poljoprivrede Mariji Vučković- Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Uvažena ministrice. Hrvatski poljoprivrednici još uvijek nisu dobili isplatu predujma potpora iako su jesenski radovi u polju već sada pri kraju, poljoprivrednici unutar EU već u listopadu dobivaju avans odnosno predujam sredstava iz potpora da im se olakša trošak sjetve i svih ostalih jesenskih radova. Isto tako poljoprivrednici unutar EU razliku potpora dobivaju odmah nakon početka godine dakle tijekom veljače, ožujka, travnja, a kod nas je to tek tijekom lipnja odnosno zadnjim zakonskim rokom 30. svibnja odnosno 30. lipnja završava isplata kompletnih potpora. Također hrvatski poljoprivrednici nikad nisu dobili 100% predviđenih potpora već su uskraćivani za iznose od 20 do 25% godišnje i to onog dijela koje ide iz hrvatskog proračuna pa i usprkos samom rastu BDP-a kojeg je Hrvatska zabilježila unutar zadnjih godina. Moje pitanje vama je zašto jedino hrvatski poljoprivrednici moraju čekati rebalans proračuna, kao i zadnje zakonske rokove dakle kraj studenog i kraj lipnja da bi dobili novac koji im je nužan za obavljanje radova, a sredstva za te potpore nam dolaze iz proračuna EU koja su sigurno, ja u to čvrsto vjerujem uplaćena RH na vrijeme? Hvala vam.
Izvolite ministrice odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažena gospođo zastupnice. Zahvaljujem na pitanju. Odmah ću reći da isplate predujma za proizvodnu 2020. godinu započinju 15. studenoga kao što je bilo i prošle godine i da će iznositi nešto više od milijardu i 500 milijuna kuna, što je 200 milijuna kuna više nego prošle godine odnosno gotovo 19% unatoč proračunskim ograničenjima koje ova zahtjevna godina izaziva pred sve nas. Također po europskoj regulativi najbrže pokretanje isplate predujmova jest u listopadu i ne rade to sve zemlje. Hrvatska radi u ovom trenutku sve što može za poljoprivrednike i ja vjerujem da to hrvatski poljoprivrednici vide. Što se tiče isplata u ratama, kao i u mnogim drugim europskim zemljama i u Hrvatskoj je prva rata u veljači, druga rata u travnju, nije bila prije međutim proteklih nekoliko godina u mandatu ove Vlade je takva dinamika isplata uspostavljena pri čemu manji dio mjera IAKS ne investicijskih mjera ruralnog razvoja i završna izravnanja i povrati ostaju za lipanj te se dinamike držimo unutar … Što se tiče intenziteta potpore i korištenja omotnice, dakle prošle godine u odnosu na redovno dodijeljeno omotnicu 382 milijuna eura za izravna plaćanja utrošeno 101% zato što smo koristili mehanizam fleksibilnosti od 42 milijuna eura, a ako uključimo u našu komparaciju i taj mehanizam fleksibilnosti onda valja reći da je utrošeno 93% za izravna plaćanja, međutim, slijedom zahtjeva sektora, tržišnih poremećaja koje smo imali, mi smo više od 300 milijuna kuna isplatili za drugu vrstu potpora, što je poljoprivrednicima bilo prihvatljivije i važnije nego potpore po hektaru. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Zahvaljujem se na vašem odgovoru. Međutim, svaki naš poljoprivrednik jednostavnom matematičkom radnjom, dakle uzme olovku i papir i izračuna i svaki danom ih se sve više javlja da nisu dobili cjelokupan iznos potpora odnosno da registriraju manjkove na svojim računima, dakle po meni je zapravo neprihvatljivo da Ministarstvo poljoprivrede uskraćuje poljoprivrednicima u zadnjih 5 godina jedna cijeli iznos potpore, jedan cijeli iznos godišnje potpore, dakle to tvrde sami poljoprivrednici. Točno je da je iznos potpora svake godine nešto veći, ali je i to prvenstveno zato što svake godine iz EU dobivamo 10% više sredstava za potpore, dakle, već sam rekla, ali usprkos i samom povećanju BDP-a selu nikad nije isplaćen .../nerazumljivo/... cjelokupan iznos potpora, dakle to tvrde sami poljoprivrednici. Ja govorim, a i oni govore, dakle o izravnim plaćama, ne o programu ruralnog razvoja, odnosno drugom stupnju potpora, dakle, IAKS mjera iznosi za natječaje odnosno projekte koje su poljoprivrednici kandidirali, ja smatram da se na ovaj način poljoprivrednike slabi, odnosno činimo ih nekonkurentnima u odnosu na njihove kolege unutar EU i dakle, reći ću samo još jedno, da je RH samo 2015. isplatila potpore avansno još u listopadu. Dakle, sve ove druge godine čekamo studeni, odnosno kraj 11. mj. da bi poljoprivrednicima isplatili njihova sredstva i olakšali posao u polju. Hvala vam.
Sada će potpredsjednik HS-a, Furio Radin postaviti pitanje potpredsjedniku hrvatske Vlade Davoru Božinoviću, izvolite.
Hvala lijepa. Pozdrav svima. Čl. 7. Zakona o osobnoj iskaznici od 2015. g. govorio o obrascu osobne iskaznice i o načinu njegovog tiskanja na hrvatskom i engleskom jeziku i o načinu popunjavanja obrasca, na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu. Posebnim zakonom ili međunarodnim ugovorima, piše u zakonu, a ti ugovore postoje samo za neke nacionalne manjine, obrazac iskaznice se tiskaju i na jeziku nacionalne manjine. Ostale pojedinosti određene su pravilnikom jer zakonom nije razvidno da je obrazac osobne iskaznice mora biti dvojezični. Znači sama osobna iskaznica, a poseban zakon još nije donesen. Problem o kojem želim danas govorit međutim, je drugačiji i pitanje koje želim postaviti sasvim je specifičan. Odnosni se na izdavanje nove iskaznice maloljetnim osobama. Što se događa kada majka ili otac dolazi s maloljetnom kćerkom ili sinom da produži valjanost postojeće dvojezične iskaznice, npr. na talijanskom jeziku i majka i dijete već imaju dvojezičnu iskaznicu, pa čak i da ju nemaju i da traže tu iskaznicu, bila bi ista stvar. Reći ćete, ako već ima osobnu iskaznicu i pismeno izrazi želju da ona bude i na talijanskom, neće biti nikakvih problema, primit će zahtjev i kada dođe vrijeme, nakon prestanka epidemije, izdat će se iskaznica. Ili birokratski rečeno, tiskat obrazac u odgovarajućem obliku. Neuvažene kolegice i kolege, iz nepoznatih razloga traži se dodatna dokumentacija, što stavlja osobe, u najmanju ruku u poseban položaj, što nikome nije u interesu. Moje pitanje je vrlo jednostavno, što se zakonski promijenilo od 2015. da dođe takvih neugodnih dodatnih zahtjeva? I mada nitko ne želi, nitko ne žudi za identifikacijskim ispravama [[Upadica: Hvala vam.]] dodatno…
Kolega Radin, puno je prošlo. Izvolite, potpredsjedniče Vlade i ministre unutarnjih poslova.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, uvaženi g. zastupniče. Ovo pitanje kao što ste i sami rekli, regulirano i Ustavom RH i Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina, ali i Zakonom o osobnoj iskaznici. Dakle, po svim tim propisima, pripadnici nacionalnih manjina imaju pravo da se podnesu zahtjevi i na jeziku nacionalnih manjina, odnosno da se tiska obrazac na jeziku nacionalnih manjina. To pravo je neovisno o tome je li osoba pripadnik nacionalne manjine živi u jedinici lokalne samouprave u kojoj živi više od ili najmanje trećina pripadnika te nacionalne manjine, dakle to pravo je generalno na području cijele RH i u ispunjavanju tih zahtjeva, dakle oni se mogu podnijetu u svih 117 policijski uprava i policijskih postaja diljem Hrvatske. Moram priznati da ne znam da je i po svim mojim informacijama, nikad se tu nije pojavio nikakav problem, izdaje se prosječno zadnjih nekoliko godina oko 3 tisuće dvojezičnih osobnih iskaznica. Uostalom, na to nas obvezuje i Europska povelja o manjinskim pravima iz 1992. koju je Hrvatska ratificirala '98. g. Dakle moje razumijevanje da se tu ništa nije moglo i nije smjelo promijeniti analogno onome što se radilo do sada, treba raditi i ubuduće, ako imate konkretan primjer, evo, možete mi ga dati, mogli ste mi ga dati pa da to i riješimo u vrlo kratkom roku, dakle, ne vidim nikakve potrebe za dodatnom dokumentacijom. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na odgovoru. Ako sam dobro shvatio, ne treba nikakva dodatna dokumentacija ako osoba maloljetna ili punoljetna već ima dvojezičnu iskaznicu. Ja naravno smatram da ne bi trebala biti i nadam se da neće biti potrebe za nikakvom dodatnom dokumentacijom niti za nikakvom dokumentacijom zapravo osim zahtjeva niti ako tražite prvi put iskaznicu jer jednostavno ako ju tražite na jeziku nacionalne manjine ima neki, ima neki, neki razlog, a to nikomu ne oduzima ništa jer je i na hrvatskom i na engleskom. Znači, ako je još na jednome jeziku nikomu se ne krade ništa nego se dodaje nova vrijednost. Hvala.
Hvala i vama. Idemo sada na 6. pitanje zastupnik Tomislav Klarić pitanje postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Uvaženi ministre, Istarski ipsilon je jedan od najfrekventnijih, ali ujedno i jedan od najnesigurnijih prometnih dionica trenutno u Hrvatskoj. Iz tog razloga se već godinama govori o potrebi izgradnje punog profila auto ceste. I moje pitanje upućeno vama glasi u kojoj fazi smo s tim projektom i kada ćemo se moć voziti drugim krakom tunela Učka? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani zastupniče, najprije vezano za ono prethodno pitanje vrlo kratko jer sam provjerio. Zadnji sastanak se održao u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture sa Udrugom cestovnih prijevoznika 6. listopada na kojem smo raspravljali i, i postoje zapisnici oko zimske službe i naravno i tamo sam dao informaciju oko razgovora sa slovenskom stranom, tako da evo, vidim da zastupnik je otišao, možda drugi puta se bolje pripremi. E sada, što se tiče ovog pitanja i Istarskog ipsilona i tunela Učka, nakon odluke vlade 2018.g. u Puli gdje smo donijeli odluku da ćemo ići u izmjene Ugovora o koncesiji za izgradnju druge B1 faze, konkretno 28 km punog profila Istarskog ipsilona, radovi idu jako dobro i ovaj tjedan će se otvoriti prva dionica, prvih 12 km od Pazina do Cerovlja punog profila autoceste, a završetak do čvora Vranja odnosno do de facto do tunela Učka. Do samog tunela će biti gotovi do slijedeće sezone, početka turističke sezone 2021.g. A što se tiče samog, drugo, druge cijevi tunela Učka vlada je donijela prije mjesec dana odluku o izmjenama Ugovora o koncesiji. Prethodno je Europska komisija potvrdila da je moguće ići i moguće zaključiti izmjene toga ugovora koje uključuju drugu cijev tunela Učka 8 km duljine i naravno jedan dio prema Matuljima i to je projekt vrijedan oko 200 milijuna EUR-a koji bi trebao biti gotov do 2000., negdje sezone 2024.g. To je jedan od najvećih gradilišta u prometnu infrastrukturu trenutno u Hrvatskoj zajedno sa Pelješkim mostom. Mi ulažemo danas negdje oko preko 20 milijardi kuna u prometnu infrastrukturu u čitavoj Hrvatskoj. Al ono što je bitno da, evo što se tiče Istarskog ipsilona ta stvar se privodi kraju. I ono što je još bitno da smo u ovim izmjenama ugovora dobili jedan, izmjenama Koncesijskog ugovora dobili zapravo i još jedan dobar efekt za državni proračun, a to je smanjenje financijskog doprinosa RH u srednjoročnom financijskom planu za razdoblje od 2020. do 2022. za gotovo 500 milijuna kuna. Tako da napravili smo dobar posao. Taj projekt bi trebao negdje za 0,5% podići BDP, tako da evo vjerujem da je to dobra stvar ne samo za Istru nego za cijelu Hrvatsku. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na vašem odgovoru. Ono što me uvjerava da će se vaše riječi ispunit su vjerodostojnost Vlade RH i sve ono što se odradilo u proteklim godinama na području Primorsko-goranske županije. Naime, svjedokom sam budući da dolje vodim i grad, a na mom području je izgradnja kapitalnog projekta plinovoda, LNG terminala, zatim MRS-a na Zlobinu koji je u završnoj fazi i spajanje na magistralni plinovod Pula-Karlovac, izgradnja KBC-a u Rijeci i promptno reagiranje vlade u spas 3. Maja i pokretanje ponovno proizvodnje, kretanje gradnje zaobilaznice Novog. Renesansa je praktički u svim našim općinama i gradovima u Priobalju, dakle i u ovom trenutku ono što je nasušno važno za grad Rijeku i čitavu Primorsko-goransku županiju je spoj zagrebačke obale sa čvorem, čvorom Škurinje. Dakle, sve ono što se trenutno odrađuje na području čitave RH, da ne govorim o Pelješkom mostu koji je dugo obećavana investicija i želja u ovom trenutku je u impozantnoj fazi gradnje. Uvjerava me da će se vaše riječi ispuniti i samo tako naprijed. Vjerujem kolega Butkoviću da ćemo se zajedno voziti tim drugim krakom tunela Učka kad se otvori. Hvala.
Idemo na 7. pitanje, sada će potpredsjednica HS Sabina Glasovac pitanje postaviti predsjedniku Vlade RH Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade, Slovačka se po broju stanovnika može vrlo lako usporediti s Hrvatskom, ima nešto malo više od 5 milijuna stanovnika. Prošlog vikenda u Slovačkoj je u sklopu borbe protiv korona virusa samo u jednom danu, u subotu, testirano vjerovali ili ne 2,5 milijuna građana od kojih je utvrđeno da je 1% stanovništva pozitivno na korona virus. Više od 40 000 liječnika, službenika, vojske, volontera, provodilo je testiranje na oko 5000 lokacija. E pa ja vas sad pitam kako je moguće da Slovačka može testirati 2,5 milijuna ljudi u jednom danu, a u Hrvatskoj tisuće uzoraka stoje neobrađene jer nema reagensa, pa nema dovoljno testova, pa nema punktova, pa nema ljudi? Je li stvar u neorganiziranosti, nesposobnosti ili izostanku strategije i potpunom gubitku kontrole u upravljanju kriznim situacijama?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Glasovac na ovom pitanju. Ja sam možda maloprije nego vi znao zbog komunikacije sa slovačkim premijerom Matovičem koji je inače moj prijatelj kako, zašto oni baš kreću u ovakvu operaciju. Dakle, prvo testovi koji su napravljeni u Slovačkoj su antigenski testovi, dakle nije riječ o PSR testovima, naravno još manje o serološkim testovima. Kao što ste mogli čut od brojnih epidemiologa, liječnika, znanstvenika razlika je u tome što kod antigenskih testova pouzdano znamo da oni koji su pozitivni da su stvarno pozitivni, a kod onih koji su negativni da bismo bili u potpunosti sigurni da su negativni moraju se testirati i na PSR testove. Slovačka je ovo napravila kako bi dobila sliku stanja. Mi smo na zadnjem Europskom vijeću sugerirali našim partnerima, našim prijateljima da se na razini ECDC-a pokrene jedna inicijativa kako bismo imali zajedničku metodologiju predviđanja mogućih izglednih scenarija dinamike pandemije nekoliko tjedana unaprijed. Da bismo to mogli predložili smo isto tako da se razviju jedinstveni protokoli po kojima bi se na europskoj razini napravila serološka testiranja i time ustanovilo stvarno stanje dosadašnjeg širenja epidemije. Dakle to su dvije inicijative Hrvatske koje smo komunicirali u četvrtak na Europskom vijeću. Mi ćemo naravno analizirati ovaj primjer Slovačke, kao što će ga analizirati i sve druge zemlje i ukoliko iz ovog što su oni učinili preko vikenda možemo u našim modelima, u našim projekcijama dobiti korisne informacije koje će nam pomoći u predviđanjima dinamike epidemije mi ćemo biti naravno zahvalni na tome, dakle to je jedan pokušaj, ne bih rekao eksperiment nego jedan pokušaj jedne vlade da napravi iskorak budući da su oni bili poprilično zaobiđeni u prvom valu epidemije. Ono što želim reći je u vezi borbe protiv covida-19 je strategija koju vodimo zato što živimo u javnom političkom medijskom prostoru koji forsira u posljednjih nekoliko dana dvije teme. Jedna je tema nekakvog policijskog sata, druga je tema tzv. kompletnog lockdowna ili zatvaranja onemogućavanja kretanja rada dućani, restorani itd. Svaka zemlja u sadašnjoj poziciji sa iskustvom prvog vlada i ono što se zbiva globalno bira svoju strategiju. Naša strategija je racionalna, ona je adekvatna i proporcionalna dinamici razvoja epidemije. I stoga svjesni i zdravstvenih aspekata, dakle zaštite zdravlja kao primarne zadaće države u ovoj konkretnoj situaciji i s druge strane potrebe da osiguramo funkcioniranje i države i društva i gospodarstva i očuvamo financijsku stabilnost, donosimo na razini i Vlade i Stožera civilne zaštite odluke koje su proporcionalne onome što se trenutno zbiva i takav će biti nastavak naše borbe protiv epidemije covida-19 koji je podsjetit ću globalna kakvu nitko od trenutno živućih ljudi ne pamti. Dakle nismo imali nešto ovako od Španjolske gripe koji ima transformirajući efekt na gospodarstvo, na društvo, na politiku, na upravljanje krizama i u konačnici na jačanje otpornosti zdravstvenih sustava. Jedini način da ovo riješimo da budemo odgovorni, da koordiniramo aktivnosti sa drugim partnerima i da pronađemo konsenzus u društvu u borbi protiv covida-19. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Izvolite očitovanje.
Gospodine predsjedniče Vlade ja se s vama uopće ne slažem. Moj je dojam, a i ne samo moj da uopće ne postoji strategija u borbi protiv s korona virusom, a kada već spominjete vaše prijateljstvo s gospodinom slovačkim premijerom onda bih voljela da nešto od njega možda i naučite. On kada je pravdao ovaj potez zašto ide strateški s velikim brojem testiranja rekao je: „Sloboda mora ići ruku pod ruku s odgovornošću prema onima koji su slabiji, onkološkim pacijentima, starijima, osobama s drugim bolestima“, a član vašeg proširenog povjerenstva vlade za borbu s covidom kaže jučer i sablazni hrvatsku javnost da zapravo treba pustiti pandemiju da se slobodni širi i ubije između 0,1 ili 0,2% populacije mahom starijih i bolesnih. E tu se razlikujemo. Ja se slažem s vama, stvar je u strategiji i stvar je u organizaciji i zato sam vam i postavila ovo pitanje, no međutim čini se da je vas korona kriza zatekla, da ne postoji ni organizacija, ni strategija. Ljudi šetaju ulicama niti ne znaju da su zaraženi, nemaju simptome, neki od njih će zaraziti druge, većini to neće donijeti teška zdravstvena stanja, no neki će umrijeti. Vi niste pripremili premijeru ništa, kapaciteti su vam nedostatni, a sustav vam je pred slomom. I sada na kraju još čujemo neki dan da će se uskoro covid dijagnosticirati i bez testiranja, bez testiranja. E pa stvarno svaka vam čast, stvarno strateški, promišljeno i vrhunska organizacija.
8. pitanje postavit će zastupnik Ante Kujundžić ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Poštovani ministre Malenica. Tijekom izborne kampanje i nakon završetka samih izbora, vi i vaše ministarstvo intenzivno ste u biti najavljivali krucijalnu reformu regionalne i lokalne uprave i samouprave i pri tom je apostrofirano kao najzvučnija stvar smanjenje broja lokalnih dužnosnika, točnije zamjenika načelnika, gradonačelnika, župana i smanjenje broja članova u predstavničkom tijelu. Vi znate da je MOST ovakav zakon već predložio u Sabor, ali ga je Vlada odbila smatrajući zapravo kako će napraviti jedno cjelovitije i sveobuhvatnije zakonsko rješenje. No, od tog rješenja, prijedloga Vlade još uvijek nema ni traga, a s druge strane vrijeme curi, 2021. je zapravo izborna godina i svi oni koji budu željeli konzumirati same izbor već bi sada valjda trebali znati pravila igre po kojima mogu igrati. Dakle, imamo još 2 mjeseca da donesemo taj zakon jer ga u izbornoj godini više ne možemo mijenjati. Moje je pitanje jednostavno, što se čeka, zapravo kada planirate spomenuti zakon pustiti u javnu raspravu, donijeti ga u Vladi pa na sabora na donošenje, zapravo gdje je u cijeloj priči stvar zapela? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, hvala uvaženi zastupniče na postavljenom pitanju, pa evo mogu vam odgovoriti da će do kraja tjedna zakon ići na javno savjetovanje. Dakle, kao što smo i, znači paket zakona znači Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, Zakon o Gradu Zagrebu i Zakon o lokalnim izborima. Dakle, kroz te izmjene kao što smo i najavili idemo u racionalizaciju broja lokalnih dužnosnika, smanjenja članova predstavničkih tijela, reguliranje pitanja elektronskih sjednica, veću transparentnost u radu jedinica lokalne samouprave tako da je to jedan paket s kojim ćemo evo izaći na javno savjetovanje i dakle do kraja godine, dakle izglasati taj zakon odnosno taj paket zakona ovdje u Hrvatskome saboru. Dakle, to je jasno stajalo i u programu HDZ-a i u programu Vlade i dakle idemo u tom smjeru da pojačamo dakle i jedinice lokalne samouprave, da pojačamo njihove fiskalne kapacitete. Također ćemo u tom paketu zakona i izmijeniti i one, one situacije i one elemente koje smatramo u proteklih nekoliko godina da su bili problematični tako da to je jedan ovaj paket izmjena kojem ćemo nadam se ubrzo pristupiti. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Pa, nažalost nisam pretjerano zadovoljan odgovorom jer ostalo nam je rekli ste krajem ovog tjedna da bi trebao ići na javno savjetovanje što s druge strane znači da imamo nešto malo manje od 2 mjeseca za donošenje zakona kojim bismo trebali zapravo smanjiti broj lokalnih dužnosnika i članova predstavničkog tijela. Međutim, s obzirom da ste vi gospodine Malenica i Vlada na vrijeme niste odradili ovaj posao jer da jeste, a riječ je o važnoj stvari s tim ćemo se složiti nejasno je kako se tako važna stvar može donijeti u ovako malo vremena. Nejasno je s druge strane kako jedna sveobuhvatna reforma može se svesti na zakon koji će se na kraju donijeti u jednoj hitnoj saborskoj proceduri. Drugim riječima lomimo jako važnu stvar i stavljamo je na dnevni red otprilike u 5 do 12. Ja vam predlažem nešto drugo, predlažem vam u biti da prestanemo otezati sa donošenjem i prijedlogom ovog zakona već uzmite prijedlog MOST-a nezavisnih lista, dopunite ga, mi ćemo ga naravno kao takvoga podržati, jer za razliku od vas mi prihvaćamo i podržavamo zakonska kvalitetna rješenja i od strane drugih političkih aktera. Za kraj želim vas upozoriti na slijedeće. Znate li da u ovom trenutku već pojedini načelnici i gradonačelnici raspisuju natječaje za pročelnička mjesta kako bi zapravo uhljebili zamjenike koji će izgubiti pravo kandidature i postojanja na lokalnim izborima koji dolaze? Zato od vas tražim pisani odgovor, zapravo imate li saznanja da postoje takvi slučajevi, je li o njima obaviještena upravna inspekcija Ministarstva uprave i pravosuđa i pismeno vas molim još da mi odgovorite što planirate [[Upadica: Hvala vam.]] u sami zakon implementirati kako biste [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] evo završiti ću kako biste zapravo [[Upadica: Završite, hvala vam lijepa.]] spriječili ovakvu praksu, jer bojim se da ćemo umjesto … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Kujundžiću ja vas molim da završimo, imate 4 minute i molim vas da se držite.
Ispričavam se, hvala, ispričavam se.
Hvala vama. Sada je na redu kolega Željko Sačić, koji postavlja pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Plenkoviću kao što vam je poznato još '96. godine sklopljen je sporazum o realizaciji odnosa RH i Republike Srbije. Između ostalog u tom sporazumu članak ne znam koji, sedmi, spominje da se u roku 6 mjeseci treba pristupiti sklapanju sporazuma o nadoknadi ratnih šteta, obeštećenja itd., to je '96. bila. Hrvatska je podnijela tužbu Međunarodnom sudu u Haagu, 2015. je taj sud donio, između ostalog po sadržaju presude kao što vam je poznato u završnom dijelu govori da potiče, ohrabruje i na svaki način intenzivira pregovore sukobljene, tužene strane da riješe pitanje obeštećenja iz ratova jel. Vi ste u jednom kobnom susretu za gospođu Kolindu Grabar Kitarović 2018. kad je Vučić došao u Zagreb na margini tog susreta održali sastanak sa predsjednikom Republike Srbije Vučićem i na oduševljenje svekolike hrvatske javnosti domoljubne postavili pitanje ratne odštete. Nažalost odgovor ste dobili takav kakav ste dobili, između ostalog Vučić vam je odgovorio da i on postavlja to pitanje. U međuvremenu, gospodin Bošnjaković je primio gospođu Nelu Kuburović ovdje prije godinu dana, ministru pravosuđa to pitanje uopće nije postavljeno, a ratna šteta iznosi više od 43 milijarde EUR-a što materijalna, što nematerijalna. Vi ste otvorili ovaj uvjeti su otvoreni za otvaranje Poglavlja 23. Srbije i europske, pa vas molim što ćete učiniti i kada ćete postaviti zahtjev za nadoknadu ratne štete RH.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Sačić, dobro ste citirali i sporazum o normalizaciji iz '96., napore koji su bili pokrenuti od strane različitih hrvatskih vlada za vrijeme dok je trajao postupak pred Međunarodnim sudom u Haagu, isto tako ste dobro alocirali sastanak sa predsjednikom Srbije Vučićem koji je bio ovdje 2018., tema je na stolu, nju kontinuirano pri susretima hrvatskih i srbijanskih dužnosnika stavljamo na dnevni red i stavljat ćemo je dok se to pitanje ne riješi. To je dio širega dijaloga kojeg imamo sa Srbijom, rješavanje otvorenih pitanja, bilo da je riječ o pronalasku nestalih, procesuiranju ratnih zločina ili pak široj normalizaciji odnosa, zaštiti manjina, Hrvata koji žive u Srbiji ili pak Srba koji žive u Hrvatskoj. Prema tome, u današnjem vremenu, 25.g. nakon kraja ratnih operacija u Hrvatskoj, 22.g. nakon mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja, 25.g. nakon Daytonskog pariškog mirovnog sporazuma, nekoliko tema koje su ostale za rješavanje i dalje su u fokusu aktivnosti hrvatske vlade i svih nadležnih tijela, osobito nadležnoga Ministarstva vanjskih i europskih poslova koji o tome vodi računa pri formiranju politike prema Srbiji. U svakom slučaju ta tema je i dalje s nama i drago mi je da ste ju i vi danas ponovno digli na vidjelo u javnosti. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Gospodine predsjedniče, naravno nisam potpuno zadovoljan sa vašim odgovorom jer trebalo se učiniti i moglo se učiniti i više. I primjerice nama stoje na raspolaganju mnogi instrumenti i kako za mirno rješavanje spora sa pregovorima diplomatskim, političkim, dobrosusjedskim, kako ih već zovete, ovaj sa Vladom Republike Srbije jer za to je davno prošao trenutak, a s druge strane postoje i određeni međunarodno pravni instrumenti, od arbitraža i dalje, određeni postupaka. Al najvažnije g. predsjedniče vlade, vaša ministarstva, ovaj u ovoj godini čak 2020. Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo pravosuđa ograničava i sugerira hrvatskim sudovima da na zahtjev očajnih ljudi, logoraša srpskih koncentracijskih logora ili drugih žrtava ne postupa na način kako to oni postave u tužbenom zahtjevu u RH gdje tuže, znači Republiku Srbiju za nadoknadu štete obeštećenja, a vaša ministarstva im sugeriraju sudovima da odbace te tužbe jel da nisu nadležni, što nije točno i međunarodna praksa to odbacuje. To je ono što ne valja u vašem dijelu odgovora.
Prelazimo na 10. pitanje, zastupnica Natalija Martinčević postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, 2019.g. 5 župana sjevernih županija uputili su pismo namjere Vladi RH o sklapanju Razvojnog sporazuma za sjevernu i središnju Hrvatsku, a prema konceptu sporazuma koji je potpisan i jednim velikim dijelom i realiziran za Slavoniju. To je na zahtjev Reformista uvršteno i u program ove vlade. Mi smo sad pred definiranjem operativnih programa o raspodjeli 22 milijarde EUR-a iz novog europskog proračuna, ali i definiranjem prioriteta za interventnih 10 milijardi za gospodarski oporavak od korona krize. Ove županije sjeverne i središnje Hrvatske zajedno imaju preko milijun stanovnika i žele jednak tretman kao i sve ostale regije u Hrvatskoj po pitanju svega, a posebno po pitanju povlačenja sredstava iz EU. Vlada mora dat jedinicama lokalne i regionalne samouprave šansu i podršku u prijavi EU projekata da bi upravo tim projektima mogli apsorbirati što je moguće više sredstava iz Europskih fondova, sredstava koja su nam na raspolaganju i time brže izaći iz ove korona krize kojom je sjever Hrvatske strahovito pogođen, posebno naša prerađivačka industrija i posebno naše obrtništvo koje je doslovno na koljenima. Dakle, molila bi konkretno kada se potpisuje taj sporazum za sjever i kada će biti osigurana sredstva za podršku jedinicama lokalne i regionalne samouprave za prijavu europskih projekata? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala vam lijepa zastupnice Martinčević. Evo, zahvaljujem i vama, a i vidim tu barem dvoje kolega koji su iz Varaždinske županije i zastupnik Štromar i zastupnik Stričak. Mislim da je vlada jako dobro razumjela konsensualni stav ne samo Varaždinske županije nego i ostale 4 županije koliko je važna suradnja na sjeverozapadu Hrvatske kako bi se po uzoru na vrlo uspješni „Projekt Slavonija“ kojeg je naša vlada lansirala nakon izbora 2016.g. gdje smo kao što znate od 18,5 milijardi kuna dosad ugovorili 16,4 milijarde kuna za 5 slavonskih županija. Iskorak koji smo napravili već promjenom, po nama duboko nepravedne podijele Hrvatske na 2 nuts regije, a to su bile dakle odluke ranijih vlada negdje iz 2012. ili '13. sa novom kartom regionalnih potpora koja će omogućiti županijama sjeverozapada, sjeverozapadnog dijela Hrvatske 10% više, dakle ove naše panonske županije će dobiti 25% više, a sjeverozapadne 10% više, dakle puno je pravednija ova podjela sada. Ono što smo učinili smo i u program vlade stavili fokus na sjever i to znači da ćemo mi kroz aktivnosti Ministarstva regionalnoga razvoja i europskih fondova pristupiti dijalogu sa 5 županija, napraviti razvojni sporazum, napraviti kvalitetne podloge i za programe operativne koji će konzumirati sredstva iz 7-godišnjeg i višegodišnjeg financijskog okvira, dakle 2021.-'27. za koji napominjem da smo kroz pregovore osigurali 12,9 milijardi EUR-a ukupno za Hrvatsku. Ovih dodatnih 10,6 milijardi iz EU instrumenta iduće generacije za koji vlada, kao što smo više puta javno rekli, trenutno izrađuje Nacionalni program oporavka i otpornosti koji će biti podloga da od 2021. do 2026. bez one participacije od 15% nacionalnog sufinanciranja, povučemo ta sredstva, bilo da je riječ o bespovratnim sredstvima ili mogućnosti povoljnih zajmova ili kroz Fond za pravednu tranziciju dio sredstava za poljoprivredu, dio sredstava za tzv. program rijekt EU. S te strane nadležno ministarstvo i ministrica Tramišak, koja se dobro oporavlja, će nastaviti dijalog sa svim županima i u slijedećim mjesecima napraviti pravni okvir koji će omogućiti fokus u idućem desetljeću na razvoj ovih županija. Mi razumijemo da je kriza covida-19 uzrokovala ekonomske i financijske posljedice diljem Europe, diljem svijeta pa nažalost tako i u prerađivačkoj industriji o kojoj govorite koja je karakteristična u županijama sjeverozapada Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite komentar.
Evo zahvaljujem na prezentaciji svega onoga što je uloženo u Slavoniju, to nas naravno veseli i zaista u mandatu ove Vlade očekujemo takav tretman i za sjever Hrvatske. Mi smo o tome već puno puta razgovarali i župani su pregovarali, župani su razgovarali i dostavljali inicijative, zahtjeve, podatke bivšim ministrima regionalnog razvoja, inicijativa je poslana i novoj ministrici regionalnog razvoja europskih fondova, sve ono što smo čuli od vas u vašem odgovoru podržavamo i ja vas samo molim da sada s riječi pređemo na djela kako bi se to reklo i da zaista sve ono što smo dogovorili to i konkretiziramo kako bi se konkretni pomaci jasnije vidjeli na sjeveru Hrvatske. Zahvaljujem.
Pitanje broj 11 postavit će zastupnik Goran Ivanović, postaviti ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena ministrice. Na području RH uz HRT danas djeluje 26 nakladnika koji emitiraju 29 programa, 138 radijskih nakladnika koji emitiraju 149 programa dok je broj pružatelja elektroničkih publikacija 276 sa 336 publikacija. Zakon o elektroničkim medijima usvojen je 2009. godine te se od tada nije značajno mijenjao dok su se tehnologije emitiranja značajno promijenile. Ono što ovaj zakon predviđa, što ovaj zakon želi napraviti, a mene posebno raduje kao čovjeka koji također dijelom dolazim iz medija je veći postotak naravno i hrvatske glazbe i hrvatskih programa i nezavisnih producenata i svega onoga što će unaprijediti cijeli nas medijski prostor. Ono to još možda posebno treba istaknuti je da 15% ukupnih prihoda koje javne, državne ustanove uplaćuju za svoje usluge emitiranja i promidžbe će završiti upravo na tim malim televizijama koje nisu obuhvaćene onim starim zakonom. No, međutim ono što zasigurno brine da je javnost u biti vidjela izmjenom ovog novog zakona da Ministarstvo kulture ovim novim zakonom želi uvesti cenzuru, pa vas pitam kako komentirate da se novim prijedlogom Zakona o elektroničkim medijima uvodi cenzura?
Izvolite odgovor.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, hvala vam na ovom pitanju. Naravno kao što sam to i javno već rekla odlučno odbacujem bilo kakvu interpretaciju da bi bilo tko 2020. godine u RH predlagao neku odredbu koja bi se mogla shvatiti kao cenzura s obzirom da znamo da je cenzura kazneno djelo. Dakle, kontekstualizirati treba ovu raspravu, zakon se pripremao tijekom cijele prošle godine i bio na javnoj raspravi početkom ove godine u prvom redu zbog usklađivanja s novom Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama i taj konkretan članak koji se odnosi na elektroničke publikacije u javnoj raspravi imao je pet komentara od čega su samo dva problematizirala rješenja koja predlažemo. A što se predlaže? Dakle, za ona ozbiljna kršenja Zakona o elektroničkim medijima za koja su predviđene kazne i sukladno Kaznenom zakonu, a to su pitanje zaštite maloljetnika, pitanje onemogućavanja objavljivanja sadržaja koji potiču na nasilje ili mržnju, pitanje onemogućivanja objavljivanja sadržaja koji potiču na kaznena djela terorizma, kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom ili kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju predlaže se utvrđivanje jasne odgovornosti elektroničkih publikacija vlasnika nakladnika odnosno urednika s obzirom da postoji ozbiljan problem širenja tzv. ili kolokvijalnog nazvanog govora mržnje za koji s obzirom da je najveći broj tih komentara anoniman nije moguće utvrditi autora. Svakako treba naglasiti da se ovaj prijedlog zakona odnosi na elektroničke publikacije, a ne na društvene mreže. Možda treba vidjeti kako se to uređuje u drugim europskim državama, lako je to pogledati, otiđe se na portale elektroničke inačice ključnih medija i tu se vidi različiti modeli kako se suzbijaju ti neprimjereni sadržaji, bilo da postoji obvezna registracija, ograničeno vrijeme uopće koje je dozvoljeno komentirati, dio članaka možete, dio ne možete komentirati dakle postoje oni koji aktivnije uklanjaju komentare, međutim nigdje to nije prepušteno jednoj potpunoj neodgovornosti ili manjku bilo kakve odgovornosti za te sadržaje koji se dijele. Mi ćemo imati, ja vjerujem vrlo zanimljivu raspravu sadržajnu uvijek je tako o Zakonu o elektroničkim medijima kroz koji tjedan i u ovom Visokom domu bit će prilike da se detaljnije govori o svim tim rješenjima. Ponovit ću na kraju ono što je ključno, dakle treba se naći način kako bi se stalo na kraj tom anonimnom zapravo poplavi anonimnih komentara u kojima se dijele neprimjereni sadržaji, a od kojih javnost ni na koji način ne može biti zaštićena. Spomenula bih na kraju da je ono što su ključni principi našeg medijskog zakonodavstva, to je koregulacija, samoregulacija. Mediji i sami uočavaju taj problem, vidjeli ste da su se prije desetak dana udružili u jednoj akciji gdje su na 2 sata zaustavili mogućnost komentiranja jer su i sami svjesni da to ugrožava i vjerodostojnost medija, a ono naravno na čemu ćemo posebno inzistirati to je medijska pismenost, obrazovanje, edukacija kao ključni alat u sprječavanju širenja neprimjerenih sadržaja.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se na odgovoru, naravno da danas novo vrijeme i nove tehnologije traže nove izazove i ovim zakonskim rješenjem se zasigurno želi stati na kraj od nekih pojava o kojima ste i vi ovdje govorili, a naravno to su one pojave gdje imamo anonimne ljude koji komentiraju i koji u biti govore govorom mržnje i na taj način potiču možda neke druge na neka djela. Naravno, želim evo reći da ovaj zakon zasigurno treba uspostaviti te standarde i režime koji bi za određeni period ispred nas stvorili okvir koji će biti puno bolji i učinkovitiji, a da pri tome naravno ne sputava medijsku slobodu koja je neovisna i nesputana. Hvala lijepo.
Idemo na pitanje broj 12., zastupnica Anka Mrak Taritaš postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Mora se netko isključit, a hvala lijepo. Hvala lijepo, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, Hrvatska je 25. veljače ove godine imala prvog potvrđenog oboljelog od Covida. Od tada pa do jučerašnjeg dana imali smo 52.660 zabilježenih slučajeva od toga 594 preminulo. Od tada smo, prošlo je više od 8 mjeseci imali sve moguće kombinacije mjera i odluka koje se mogu zamisliti. Okupljanja mogu, okupljanja ne mogu, škola može, škola ne može, rad od kuće treba, rad od kuće ne treba, kafići i restorani mogu raditi, kafići i restorani ne mogu raditi, smijemo ići u susjednu općinu, ne smijemo ići, hoće li biti lockdowna neće li biti lockdowna, a onda još i gorja varijanta, nekima je dozvoljeno ono što istovremeno drugima nije. Stotine takvih mjera, promjena bez glave i repa i bez jasnog objašnjenja, ljudi su u ovom trenutku na rubu živaca. Ta neizvjesnost i ne postojanje jasnog plana je ono što naše građane čini nervoznim i pod stresom. Sabor ste potpuno gurnuli u stranu, a ni Vlada se zapravo izravno ne pojavljuje nego sve odluke uključujući i one koje bi trebale biti strogo političke, a ograničavaju prava i slobode ljudi prebacili ste u ruke stožera koji za takove poteze niti ima niti treba imati ovlasti. Gospodine premijeru, kada ćete konačno vi, Vlada, a ne stožer izaći sa jasnom idejom sa scenarijima koji se mogu događati u slijedećim mjesecima i popisom mjera koji će u svakom od tih scenarija uvoditi? Kada ćemo konačno vidjeti nešto što barem sliči planu na koji bi se ljudi mogli osloniti i po kojem bi se mogli ravnati? Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak Taritaš, što se tiče aktivnosti hrvatske Vlade, Stožera Civilne zaštite on je i zakonit i ustavan. Tijela koja su dobila nadležnost da donose odluke nakon što je proglašena epidemija Covida-19 se s njom bore, bore se učinkovito vodeći računa o zdravlju naših sugrađana, vodeći računa o gospodarstvu, o financijama, a i o naravno općoj atmosferi u društvu. Podsjetit ću vas, mi smo kroz proljeće, a zgodno je ovako za javnost budući da ste vi naveli puno podataka prisjetiti se da smo 23. svibnja do 16. lipnja imali ukupno, znate koliko zaraženih, 12. U 25 dana nakon što smo postupno otvorili Hrvatsku 27. travnja, 4. i 11. svibnja imali smo samo 12 zaraženih od 23. svibnja do 16. lipnja. Što to znači? Da smo pobijedili virus u prvom poluvremenu, bez podsmjeha, bez slavodobitnosti nego činjenicama. Što smo onda učinili? Omogućili smo da nam turistička sezona bude otprilike na razini 50%-tne one prošlogodišnje koja je bila rekordna. Što smo s time napravili? Omogućili smo našim odlukama, našim odabirom da nam gospodarski pad bude manji nego što se to predviđalo. Što je radila oporba? Oporba je ako se sjećate u vrijeme proljeća imala 3 teze. Prva teza je dovođenje u pitanja ustavnosti i zakonitosti rada Vlade pa i stožera u vezi epidemije. Što je na kraju kazao Ustavni sud? Da su odluke, način rada, bili i ustavni i zakoniti. To je trajalo mjesecima. Drugo bila je inicijativa hoće li biti zaštitne opreme. Sjećate se tih tema? Gdje su odjela zaštitna, gdje su maske. Tko je osigurao to? Osigurala je Vlada, na vrijeme dovoljno za zdravstveni sustav, za socijalni sustav, za sve one kojim su potrebi. Treća teza, kako pomoći gospodarstvu. Tko je zadržao radna mjesta, da li je radna mjesta zadržala oporba ili je to učinila Vlada sa pravovremenim mjerama potpore privatnom sektoru koji će ukupno iznosi u 2020. 8,1 milijardu kuna, da nam broj osiguranika danas je veći u kontekstu ove 2020. nego što je bilo prije epidemije u veljači. Tko je osigurao plaće javnom sektoru, državnom sektoru, mirovine, funkcioniranje cijele države, pravodobno izlaženje na domaća financijska tržišta, na strana financijska tržišta, na dogovor o swap line s Europskom središnjom bankom koji je stabilizirao pitanje tečaja kune, na značajnu suradnju i sa mirovinskim fondovima. Tko je to sve napravio? Pa nije se to dogodilo samo, pa nije valjda to sve napravila neka nevidljiva ruka, možda je napravila ova Vlada. Stožer sve što radi pod sukladno zakonu stalnim, trajnim nadzorom Vlade. Nema nijedne odluke koju formalno donese Stožer, a da ona prije toga ne prođe Vladu. Moj ured, konkretno. Stalno. Što se tiče aktualne situacije, forsiranje tema, lockdowna i policijskog sata u političkom smislu, ja mogu razumjeti, ali isto tako, mogu rastumačiti i to ću i danas činiti, oni nisu opcija, zato što nisu nužni. Pogledajte današnje brojeve u utorak i pogledajte prošli utorak [[Upadica: Hvala vam.]] pa ćete vidjeti samo jedan mali postotak rasta u 7 dana. Što to znači? [[Upadica: Hvala lijepo.]] Mjere funkcioniraju.
Hvala vam. Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče Vlade RH. Točno takav odgovor na moje pitanje i očekivala. Stvarni život je izvan ove sabornice i stvarni život je iza Banskih dvora. To su ljudi koji žive i to su ljudske sudbine. Jednako tako, kad smo bili u lockdownu da je Stožer propisao da svi moramo stajati na lijevoj nozi 20 minuta dnevno pri otvorenom prozoru, mi bi to činili. Danas tome nije tako. Danas zaista ljudi oko nas, brinu se, ljudi su u strahu. Neki su u strahu od bolesti, neki su u strahu od ekonomske neizvjesnosti, neki su u strahu od cijelo vrijeme nepredvidivosti dnevnih promjena koje imaju. Ovaj Stožer nema ni psihologa ni komunikacijskog stručnjaka. Jednako tako, svjedoci smo toga da daju izjave kako im padne na pamet. Skaču jedan drugom u usta i sami sebi i najavljuju neke mjere koje možda mogu biti, a koje možda neće biti. Riječ je o ozbiljnoj krizi i tu se s vama apsolutno slažem. Stoga premijeru, ova kriza utječe na psihu naših građana i vrijeme je da se prestanete skrivati ispod skuta Stožera, izađete s ozbiljnim scenarijem razvoja događaja i planova za dalje. Vi morate pod hitno osigurati neku razinu predvidivosti i plan u svemu ovome i obuzdati to svakodnevno poigravanje sa živcima i sviješću ljudi. Hvala lijepo.
pitanje br. 13, zastupnica Andrea Marić postavlja ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Hvala g. predsjedniče Sabora. Poštovani g. ministre Beroš. U ovoj višemjesečnoj pandemiji na vidjelo dolazi sve više nagomilanih problema u zdravstvu. Od financijskih problema i ogromnih gubitaka, neadekvatnih limita, golemih dugova za lijekove, organizacijskih poteškoća sve do kadrovskih problema. Apsurdno je da sada kada nedostaje zdravstvenih djelatnika, postojeći su na izmaku snaga, a zdravstvo nam je pred kolapsom, čak 1277 zdravstvenih djelatnika čeka na obavljanje pripravničkog staža u trajanju od 12 mjeseci, kako bi stekli uvjete za polaganje stručnog ispita i dobili licencu. Na Zavodu za zapošljavanje čekaju po godinu, dvije, a neki čak i 5, a u to vrijeme ne smiju biti zaposleni izvan struke čekajući staž. To su zdravstveni prvostupnici i magistri i srednjoškolska zdravstvena usmjerenja, fizioterapija, radiološka tehnologija, radna terapija, sanitarno inženjerstvo, medicinsko-laboratorijska dijagnostika, primaljstvo, dentalni, farmaceutski tehničari, zdravstveno-laboratorijski tehničari. Zdravstveni sustav ih hitno treba. Zašto ih ne angažirate, zašto ih ne zaposlite? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana gđo. saborska zastupnice. I sam sam kroz medijski prostor naglasio ovo pitanje. Treba reći da je pripravnički staž jedan vrlo specifičan edukacijsko-radni proces tijekom kojeg se djelatnici osposobljavaju za samostalan rad. Kad govorimo o ovom pogledu, o ovom problemu, treba dati određenu povijesnu sliku rješavanja tih problema. Dakle do 2010. g. otprilike svi pripadnici su volontirali, što naravno, nije dobro. Potom, 2012. g. uvedena je jedna mjera koja se zvala SOR ili osposobljavanje radnika bez zasnivanja radnog odnosa koja je trajala nekakvo vrijeme. Naknada za .../nerazumljivo/... tijekom tog vremena je rasla, tako da je naposljetku ona iznosila 2750 kn. Aktivnim mjerama zapošljavanja ove Vlade od 2018. krenulo se sa drugačijim načinom plaćanja pripravničkog staža na taj način da je HZZ 2018. g. platio pripravnički staž 2200 pripadnika. 2019. g. za 1100. Činjenica je da je za ovu godinu našao sredstva za samo 170 pripravnika koji mogu obaviti pripravnički staž. Nadalje, zdravstvene ustanove, tipa bolnice, mogu putem ugovora o radu na određene vrijeme i same zapošljavati pripravnike, međutim, zbog elemenata koje ste i sama apostrofirali, a to je financijsko stanje u zdravstvenom sustavu, to nerado čine. Slažem se da treba pristupiti rješavanju tog pitanja i sam sam rekao, Ministarstvo zdravstva je u kontaktu sa Zavodom za zapošljavanje te mislimo da u konačnici treba uključiti i Ministarstvo rada, da bi riješili ovaj problem i da bi omogućili da ti ljudi koji su završili svoje školovanje i prođu formu pripravničkog staža te da na kraju budu dostupni i da su na raspolaganju u zdravstvenom sustavu kao budući djelatnici. Dakle, riječ je o navedenim elementima, rekao sam vam dinamiku smanjivanja tijekom godina, razgovaramo, kao što sam rekao i sa Zavodom za zapošljavanje i mislim da ćemo naći nekakvo rješenje za te ljude koji su u ovom trenutku u fazi čekanja. Evo, zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa na odgovoru. Međutim, moram reći da, evo, sad ste nam iznijeli povijest svih događanja, govorite da ćete iznaći rješenja. Moramo konstatirati da smo u pandemiji već preko 7 mjeseci i da vremena nema. Činjenica je da se zovu ljudi iz mirovine, da medicinari u bolnicama ne stižu, ne mogu više raditi u tom ubitačnom tempu i zaista treba hitno pronaći strategiju i plan kako ćemo riješiti sve ove probleme, i uz pandemiju i uz ovo što zapravo i iznosimo. Moram reći da su se ti mladi ljudi obratili meni za pomoć osobno i ja im se zapravo zahvaljujem na ukazanom povjerenju, to je bilo prije nekih dva tjedna i u nekoliko razgovora s njihovim predstavnicima i nakon što sam i sama prikupila dodatne podatke i u vezi postojećih tih mjera aktivne politike zapošljavanja iz nadležnosti HZZ-a koje ste spomenuli i o mogućnostima volontiranja, moram konstatirati da su sadašnja postojeća rješenja neprihvatljiva. Po pojedinim ustanovama raspisuju se po jedno do svega nekoliko mjesta i sami ste rekli da su evo prije koji mjesec raspisane kvote za zdravstveni sektor, ona iznosi svega 170 pripravničkih mjesta za sva zanimanja na razini cijele države. Ako je staž obavezan, zašto ga ne omogućite? Ako je to nemoguće zašto ga ne ukinete? I zapravo vi imate različite mogućnosti od spomenutog ukidanja pripravničkog staža za pojedina zanimanja kako jest u većini zemalja EU, da ti ljudi mogu započeti s radom u zdravstvenom sustavu i da ih se naravno plati, pa od uredbi, dopisa bolnicama ili što već možete da se raspišu hitni natječaji za pripravnički staž i da tim ljudima od prvog dana kreće predviđeni staž, a onda sa ministrom financija i Vladom što prije posložite financijsku konstrukciju. Dakle, vremena nema, ja vas molim da predstavnike tih ljudi pozovete na razgovor, da iznađete rješenja jer ne možemo više čekati. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo sada na 14. pitanje zastupnica Nikolina Baradić postavlja ga ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darku Horvatu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Zakonom o subvencioniranju stambenih kredita propisano je da će se pozivi za građane raspisivati do kraja 2020. godine, a obzirom na veliki interes mladih obitelji za ovu mjeru čemu smo bili svjedoci velikim brojem zaprimljenih zahtjeva u posljednjem pozivu koji je bio raspisan u rujnu, moje pitanje glasi, hoće li Vlada nastaviti s provedbom ove mjere i u 2021. godini?
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Poštovana saborska zastupnice. S obzirom da ste relativno kratko ovdje u Saboru, dozvolite mi samo dvije kratke rečenice da vas podsjetim da je ova dobra i demografska mjera još startala u vrijeme 2011. godine u vrijeme kada je ili kada se tim resorom bavio vaš saborski kolega gospodin Branko Bačić tada resorni ministar, a 2011. do 2015. godine ova mjera je očito smatrana potpuno nepotrebnom. Tadašnji premijer, a i aktualni premijer i danas ovdje vaš kolega saborski zastupnik, a tada potpredsjednik Vlade gospodin Štromar 2017. godine predmetnu mjeru su vratili u sustav subvencioniranja pa će zaključno sa krajem ove godine tom mjerom 17.500 mladih obitelji riješiti svoje stambeno pitanje. Koliki je interes za ovu mjeru dovoljno govorio podatak kako je do ove godine raspisivan po jedan poziv godišnje, dok smo ove 2020. po prvi puta raspisali dva poziva od čega su prijave za posljednji poziv zaključen 19. listopada iznosile više od 4.650, dakle na ovom zadnjem natječaju rekordni broj prijava. Do početka ovog tjedna odnosno evo zaključno do početka ovog aktualnog sata sjednice Sabora ukupno je odobreno 15.170 subvencioniranih stambenih kredita, a najviše u Gradu Zagrebu njih 4.458, zatim u Osječko-baranjskoj županiji 1.499, 1.289 u Zagrebačkoj županiji, 1.006 u Primorsko-goranskoj, 944 u Splitsko-dalmatinskoj, 570 u Međimurskoj, 550 u Varaždinskoj te 540 u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Od ukupnog broja odobrenih subvencija 9.501 obitelj je riješila ili rješava svoje stambeno pitanje kupnjom stana, 4.110 kupnjom kuće, a 1.559 izgradnjom nove kuće. Da je ova mjera ujedno i demografska potvrđuje podatak o 2.182 djece rođene ili posvojene u periodu provedbe ove mjere. U sklopu programa subvencioniranja do sada su putem kreditnih institucija uplaćene subvencije iz državnog proračuna u ukupnom iznosu od preko 248 milijuna kuna, a proračunom za iduću godinu predviđeno je dodatnih 50 milijuna kuna kao kontinuitet odnosno nastavak ove mjere za predmetni natječaj koji pripremamo i siguran sam da ćemo ga raspisati u mjesecu ožujku 2021. godine. Hvala lijepo.
Prije očitovanja kolegice Baradić imamo povredu Poslovnika, kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Došlo je do povrede čl. 132. st. 5. Poslovnika gdje piše da pitanje mora biti kratko i jasno i u pravilu da se na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme. Kako je ministar čitao … tri stranice pripreme zastupnica je postavila komplicirano pitanje suprotno Poslovniku pa evo molim da, ali rekao je ministar da je tek nova u Saboru s čime je još on povrijedio Poslovnik pa evo ja molim da se ipak držimo Poslovnika i aktualca, da ova namještena pitanja ne smanjuju dignitet Sabora.
Kolega Bauk, vi ste dugo u HS-u, sjećam se kada ste postavljali isto takva pitanja predsjedniku vaše vlade, možda ne vi, ali neki drugi i mislim da ovaj komentar koliko god se trudili biti duhoviti nije baš bio posebno duhovit. Izvolite kolegice Baradić.
Evo prije odgovora zahvaljujem i kolegi Bauku na podršci novim mladim snagama u HS-u. Zahvaljujem ministre na odgovoru. Evo kao mlada osoba svjesna sam koliko je kupovina stana ili kuće važna za planiranje budućnosti i pozdravljam nastavak financiranja ove mjere koja je mnogim mladim obiteljima olakšala život u uvjetima pandemije koje živimo ta je potreba još izraženija zato je važno da država stvara poticajni okvir za mlade obitelji i da jača kupovnu moć i kreditnu sposobnost mladih. Vjerujem da će vlada i u financijski zahtjevnim vremenima koja slijede pronaći sredstva za uspješnu demografsku mjeru. Hvala.
Idemo dalje, sada će potpredsjednik HS Željko Reiner uputiti pitanje ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS. Poštovani g. ministre, pa nekako u posljednje vrijeme neki mediji, neki pojedinci, neke stranke postavljaju pitanje o spremnosti hrvatskog bolničkog sustava za novim val epidemije kojem svjedočimo upravo. U pravilu su to oni isti koji su tvrdili da prilikom prošlog vala da covid zapravo nije ozbiljniji od gripe ili karijesa, da je to obmana, izmišljotina, da bi se opravdalo ograničenje ljudskih prava, bagatelizirali su tu epidemiju govoreći da je HDZ organizirao izbore u srpnju jer je dobro stajao u anketama, a da u jesen zapravo uopće epidemije neće biti, itd., itd. Oni sada, ti isti u pravilu stvaraju pak paniku, dramu, tvrde da se radi o katastrofi, zazivaju policijski sat i slično. Možete li nam odgovoriti, imamo li za ovaj trenutak epidemije dovoljno bolnica, dovoljno kreveta, dovoljno bolesnički, dovoljno opreme, poglavito respiratora i dovoljno medicinskog osoblja da se nosimo sa ovom realnom i stvarnom pošasti? Hvala vam lijepa.
Izvolite ministre odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani g. saborski zastupniče, da hrvatski zdravstveni sustav, poglavito bolnički kontinuirano i uspješno do sada se prilagođava i mislim da u ovom trenutku može odgovoriti ovom stupnju epidemije. Naime, kao što to navodimo, 20 000 je kreveta, bolničkih kreveta u zdravstvenom sustavu od čega 14460 akutnih, isto tako imamo i intenzivnih preko 1450. Specijalista također imamo u relativno dovoljnom broju, međutim treba pri tome uzeti naravno u obzir da se oni i razboljevaju tijekom obavljanja svoje dužnosti. Tako infektologa imamo preko 1190, internista 1439, anesteziologa i intezivista imamo 915, te pulmologa 182. To su kadrovi koji su nam u ovom trenutku na raspolaganju i nastojimo ih putem odluke o mobilizaciji preraspodijeliti da bi odgovorili na situaciju koja je u ovom trenutku. Međutim, isto tako moramo sagledati i brojeve koji su neumitni, matematika je tu vrlo jasna, mi ukoliko imamo 2500 novozaraženih na dan, te ukoliko predviđamo da ćemo ih hospitalizirati 10 u jednom lošijem scenariju posto, a 7,5% u optimalnom scenariju, onda možemo sagledati dakle da za 10 dana hospitalizacije tih 250 bolesnika dnevno ćemo trebati 3750 kreveta. Ukoliko vrijeme hospitalizacije se produži zbog težine bolesti čak i 5000 kreveta. Mi te krevete imamo, drugo je pitanje kako su oni raspoređeni. Upravo zato smo nastojali prilagoditi strategiju koju imamo odgovoru na te izazove i centralizirati te bolesnike. Zašto ih centralizirati? Upravo zato da bolesnici sa Covid-19 ne uđu u sve zdravstvene ustanove i na taj način doprinosu širenju bolesti unutar zdravstvenog sustava. To bi jako loše djelovalo na uobičajenu zdravstvenu zaštitu koja se mora nastaviti pružati. Stoga smo formirali primarne respiratorne intezivističke centre u sva 4 najveća grada u RH. U Dubravi bi takav centar, u Zagrebu bi trebao biti u Dubravi gdje bi se koncentrirali oni najteži bolesnici od Covid-19. Isto tako razradili smo scenarije u svakoj od regija za srednje teške bolesnike i za lake bolesnike. Pripremamo se na znatno veće brojke i to je potrebno znati i napravit ćemo sve da u okviru datih okolnosti sa kadrom kojim sad raspolažemo odgovorimo na ove izazove. Ono što je činjenica, kao što sam već i rekao, da se liječnici razbolijevaju tijekom obavljanja svojih radnih dužnosti, svakodnevno imamo novozaražene i one koji su u samoizolaciji. Međutim, isto tako imamo i one koji su se oporavili od ove bolesti i oni nam predstavljaju tu snagu na kojoj ćemo poglavito temeljiti promišljanje o budućnosti. Mislim da su veliki izazovi pred nama, međutim dat ćemo sve u okviru zdravstvenog sustava da se prilagodimo, da se brzo transformiramo kao što smo to već jednom proljetos napravili kad je ta transformacija išla u oba smjera i restrikcije isto tako liberalizacije, sada idemo ka centraliziranju kadrova i smještajnih kapaciteta i vjerujem da ćemo uspjeti odgovoriti na adekvatan način. Želio bi samo reći slijedeće, prozivaju nas da u ovom trenutku nemamo recimo 300 respiratora što nam je plan imati u Dubravi. Nijedna zemlja te respiratore od njih 250-300 nema u nekom skladištu spremne za nekakvu ugrozu. Mi ih imamo, al su one u sistemu i planski radimo sve da ih povučemo kada potreba u Dubravi ili negdje drugdje bude aktualna jer povlačenjem tih respiratora neko će negdje prestat operirat hladan program. Dakle, balansiramo [[Upadica: Hvala vam]] sve te mjere i nastojimo naći najbolji odgovor. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepa na vrlo jasnom odgovoru. Međutim, imam potrebu reći nešto s obzirom da se govorilo o dugovima zdravstva i o funkcioniranju zdravstva. Mislim da je vrlo važno jasno reći da naše zdravstvo odlično funkcionira i funkcioniralo je, a vjerujem da će i u budućnosti i prvenstveno to zahvaljujući liječnicima, sestrama i svom zdravstvenom osoblju. Činjenica je jedna da Hrvatska sukladno svojim mogućnostima izdvaja manje od 7% BDP-a za zdravstvo. Prosjek država EU je otprilike 9,8% bruto nacionalnog dohotka, Francuska, Njemačka i Švedska recimo više od 11% izdvajaju, Austrija s kojom se volimo uspoređivati, Nizozemska i Danska izdvajaju iznad 10% bruto nacionalnog dohotka. To je naravno relativna mjera, apsolutnim mjerama zemlje EU izdvajaju 2, 3, 4 pa i 5 puta u EUR-ima po stanovniku više nego Hrvatska. I onda mi je nejasno da uz ovu razinu zdravstvene zaštite, uz ovu dostupnost zdravstvene zaštite koju mi imamo, a koja je na vrlo visokoj razini, ne 3, 4 ili 5 puta slabija od ovih zemalja se ljudi čude kako to da najedanput postoje dugovi. 25% sredstava daje se za lijekove, pa čemu se onda čudimo. Hvala lijepo.
Sada je na redu zastupnik Domagoj Hajduković, pitanje će postaviti predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, Projekt Slavonija je nešto što često spominjete, evo i danas u raspravi se spomenio više puta, 10-tak puta ste bili u Slavoniji na sjednicama Savjeta za Slavoniju, svaki put najavljujete velike investicije, kada god spomenemo Slavoniju ovdje vi nas zasipate brojkama, statistikama i uvjeravate nas da je u Slavoniji nikad bolje baš zahvaljujući ovom projektu. Činjenica je da se kroz različite projekte EU dijeli ogroman novac, no mene zanima nešto drugo. Kako se taj novac raspodjeljuje, dobivaju li taj novac oni kojima je stvarno potreban kako bi se investirao u razvoj, ostvarila dodatna vrijednost, otvorila nova radna mjesta itd., ili se dijeli politički podobnim članovima vaše stranke?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Hajduković i vi ste vjerujem bili barem na jednom od ovih 10 savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem, premda nažalost čini se da je nekakav po meni ne baš dobar običaj da zastupnici iz IV i V jedinice, izborne jedinice koji svi dobivaju pozive imaju praksu da nam se oni koji su dio parlamentarne većine pojavljuju, a oni koji nisu nešto rjeđe, ja mislim da to nije dobro, dapače, taj format je i zamišljen kao stalni okvir konzultacija, dijaloga, rasprave i promišljanja pravodobnog, sadržajnog, detaljnog prepoznavanja prioriteta onoga što mi zajednički bilo kroz lokalni angažman, kroz nacionalna sredstva, kroz europska sredstva, kroz mobiliziranje privatnih ulagača možemo učiniti za Slavoniju. Mi smo 2016. kazali Slavoniji treba pomoći sad i odmah i to na način da smo bili svjesni i problema koji se odnose na gospodarstvo i problema koji se odnose na pitanje demografske revitalizacije, pitanja koji se odnose na iseljavanje, pitanje još uvijek prisutnih posljedica agresije na RH, činjenice da su sve slavonske županije u tom pogledu podnijele veliku žrtvu. I zato smo kroz taj okvir koji je pažljivo bio zamišljen u izbornoj kampanji 2016. i kasnije realiziran postavili temelje gdje evo danas, 4 godine kasnije možemo vidjeti da smo od onih 18,5 mislim već 16,5 ili čak 16,6 milijardi kuna ugovorili za Slavoniju. Vi pitate za koje projekte? Ovdje nažalost nemam jednu interaktivnu kartu koju obično prikažemo na Savjetu za Slavoniju, Baranju i Srijem koja jako zorno prikazuje javnosti koliko toga je učinjeno u pogledu poljoprivrede, koliko toga je učinjeno u pogledu kohezijske politike, koliko toga je učinjeno u pogledu infrastrukturnih investicija. Nema resora, nema projekta koji nije pažljivo kanaliziran prema svim županijama, tu naravno prednjači i vaša županija, dakle Osječko-baranjska županija koja je imala i najviše projekata i koja je povukla i najviše sredstava, što ja smatram da je jako dobro. Logika distribucije sredstava sigurno nije logika na koju vi aludirate, da mi financiramo primjerice gradove u kojima su recimo gradonačelnici iz jedne stranke u odnosu na projekte u kojoj su gradonačelnici iz neke druge stranke, taj pristup kod nas ne postoji. Evo, pitajte ovdje recimo vaše kolege iz Primorsko-goranske županije, grada Rijeke, Istarske županije Pule, ima li tu možda neke diskriminacije, pogledajte ulaganja u riječku bolnicu, pulsku bolnicu, istarski ipsilon, rješavanje problema brodogradilišta, nema ova Vlada trijažu po političkoj podobnosti lokalne razine. Nema je niti u Slavoniji, niti je ima u drugim dijelovima Hrvatske. Da tako nešto postoji onda bih ja to čuo od naših izabranih demokratski izabranih čelnika županija, a to su župani, zato što za razliku od ranijih vlada ni jedna druga, a naša je nije bila uspostavila sustav šesto mjesečnih konzultacija sa županima, predsjednicima udruga gradova i hrvatskom zajednicom općina. Njihov feedback meni nikad nije signalizirao diskriminaciju, ako vi negdje vidite [[Upadica: Hvala.]] prosvijetlite nas.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo, a znate premijeru da ja volim čitati, možda bi i župani trebali čitati naše medije, doduše nisu Deutsche welle ili Allgemeine zeitung ali su naši mediji. Pa ću vam reći što mediji pišu o pažljivo kanaliziranim projektima o kojima govorite. Citiram, obitelj HDZ-ova Franje Lucića ministrov tata i županov sin dobili 17 miliona kuna, jedan naslov, drugi tvrtka Lucićevog sina Tomislava Lucića koja se dosada nije bavila poljoprivredom bespovratno je dobila 14,8 milijuna kuna za poljoprivredu. Mediji pišu da je novac dobio i drugi Lucićev sin i to Domagoj Lucić i to bespovratnih 372.000 kuna. Toliko je dobio i šogor Lucićeve kćeri, a isti iznos dobio je i sin Lucićevog šogora. Rođakinja Lucićeve supruge također je dobila bespovratnih 111.000 kuna, no to nije kraj. Otac ministra Aladrovića, Marijan Aladrović, pogodit ćete iz koje je stranke dobio je 372.000 kuna, a i šogor Marijana Aladrovića dobio je bespovratnih 111.000 kuna, tu je i Danijel Tomašević sin župana Alojza Tomaševića koji je također dobio 111.000 bespovratnih kuna itd., itd., itd. Sada da krenem ulaziti u jetrve, zaove, susjede, kukove, poznanike koje povezuje vjerojatno jedino članska iskaznica HDZ-a, ne znam do čega bi došli. Dok ljudi u ovoj covid krizi više ne znaju, hoće li i kako dočekati sutra za HDZ-ovce očito nema krize gospodine Plenković. Koliko će se mladih vratiti iz inozemstva zbog ovakvih pametnih ulaganja? I vidite zašto ne želim statirati na jednom vašem PR projektu i novcu koji se ovako dijeli, a ne ostvaruje i ne stvara budućnost za istok Hrvatske.
Kolega Bauk nećete povredu Poslovnika? Dobro. Idemo na 17. pitanje zastupnik Ivan Radić postavlja ga ministrici odnosno trebao je postaviti ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, međutim ona nije mogla viti s nama pa ga postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade RH. Na 11. sjednici Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem održanoj 5. listopada u Našicama utvrđen je značajan napredak u ugovaranju projekata u odnosu na prethodnu sjednicu održanu u prosincu 2019. u Vukovaru. Posebno veseli činjenica da je od 30. studenog 2019. do 31. kolovoza 2020. godine ostvaren porast ugovaranja projekata na području 5 slavonskih županija od čak 5,2 milijarde kuna. U razdoblju od 18. listopada 2016. godine do 31. kolovoza 2020. godine ugovoreno je 16,53 milijarde kuna odnosno 88,16% od ciljanog iznosa od ukupno 18,7 milijardi kuna. Brojke su i više nego jasne i to je dokaz da to nije PR projekt nego da iza ovoga stoje uistinu prave brojke. Dodatno kao Slavonac posebno sam zadovoljan podrškom savjeta novoj nacionalnoj klasifikaciji statističkih regija RH čime je ispravljena nepravda koja je nanijeta istoku Hrvatske za vrijeme Vlade SDP-a. Imajući na umu sklapanje dodatka br. 2. razvojnom sporazumu na području Slavonije, Baranje i Srijema, a kada govorimo o ulaganjima kroz eu fondove u Osječko-baranjskoj županiji ja bih vas molio odgovor koji bi se veliki projekti mogli sufinancirati iz EU poput Pelješkog mosta i Zagrebačkog rotora, a osobito kroz Projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“. Hvala vam.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa zastupniče Radić. Evo ja vjerujem da vi imate malo drukčiju sliku aktivnosti Projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“ nego vaš kolega iz 4. izborne jedinice, a možda i rezultat na tim izborima gdje ste vi osvojili 8 mandata, a SDP samo 3 govori o tome koliko tko razumije, cijeni i poštuje od naših sugrađana u Slavoniji rezultate ovoga projekta kroz protekle 4 godine. To je ipak najbolje ogledalo, možda čak bolje nego čitanje recimo i isključivo jednog portala. Što se tiče aktivnosti na zadnjem sastanku u Našicama koji je bio vrlo kvalitetan i dobro pripremljen, ovaj put u vašoj županiji Osječko-baranjskoj županiji, mislim da je važno spomenuti da je sklopljen dodatak 2. razvojnom sporazumu gdje je njegova okvirna vrijednost narasla na 11,7 milijardi kuna, on obuhvaća čak 67 projekata. Vi kada ste spomenuli Pelješki most, kada ste spomenuli Zagrebački rotor činjenica je to su među vidljivijim projektima koje financiramo kroz europska sredstva. Jedan koji je osigurati i teritorijalnu povezanost Hrvatske države po prvi puta sa južnim dijelom Dubrovačko-neretvanske županije, a ovaj vrijedan 330 milijuna kuna za koji smo što iz Ministarstva prometa, što iz europskih sredstava sa nacionalne razine dali čini mi se 320 milijuna kuna. Tu postoji popis projekata i prijedloga i sugestija koji se odnosi na područje čak 18 na područje bioekonomije, turizma, prometa, zdravstva, prehrane, poljoprivrede, svih aspekata društvenoga infrastrukturnoga i gospodarskoga razvoja Slavonije. Ono što je ključna zadaća pred nama sada i to je dobro da ponovimo hrvatskoj javnosti su da ćemo imati dva modula. Jedan modul redovitoga financiranja kroz operativne programe gdje nam je bitan partnerski sporazum za sedmogodišnji proračun, ovaj drugi modul eu iduće generacije nacionalni program oporavka i otpornosti. Prava pametna, mudra trijaža može nas dovesti do toga da onih ukupnih kada tome dodamo kvalitetno izborenih 683 milijuna eura za obnovu Grada Zagreba, dakle ukupni iznos novaca, ne računajući još provedbu aktualne financijske perspektive na raspolaganju idućih 7 plus 3 godine je već sada 24,2 milijarde eura. To je šansa i za sjever Hrvatske, to je šansa i za Slavoniju koju smo mi zbog objektivnih razloga da li veliki naglasak, ali je to šansa i za Dalmatinsku zagoru, i za Liku, i za Gorski kotar i za Banovinu za sva ona područja Hrvatske gdje je potreban dodatni napor sa središnje razine države i nacionalnog planiranja uz korištenje poluga financijskih iz EU kako bismo omogućili ravnomjerni regionalni razvoj. Meni je posebno drago da je u fokusu jedne teme koja je bitna za grad Osijek iz kojeg vi dolazite, a to je izgradnja novog KBC Osijek, znam da smo o tome razgovarali, da se za to snažno zalažete. To je dio jačanja ukupnog zdravstvenog sustava, a pogotovo ovih najvećih centara koje moraju podnijeti najveći teret. To će biti amblematičan projekt u sljedećim godinama za razvoj zdravstvenoga sustava u Osječko-baranjskoj županiji i u glavnom gradu Slavonije i vašem gradu. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade RH zahvaljujem se na odgovoru, nadam se i siguran sam da je to čuo i moj sugrađanin kolega Hajduković. Naime, na vlasti u Osijeku je upravo SDP proteklih 8.g., svi veliki projekti na području grada Osijeka odnosno Osječko-baranjske županije su djelo Vlade RH i Osječko-baranjske županije. Projekt koji ste naveli KBC Osijek je bitan ne samo Osijeku, ne samo Osječko-baranjskoj županiji nego uistinu cijelom istoku Hrvatske koji to treba i uistinu zaslužuje. Na ovom putu imate punu podršku, posebno imajući na umu kako sve što se planira, tu smo se dotakli KBC-a, ima utjecaj na ono najbitnije, a to je poboljšanje kvalitete života na istoku Hrvatske. Hvala vam.
Hvala i vama. Još ćemo sada dva pitanja odgovoriti i nakon toga ćemo onda napraviti stanku. Prvi je sada na redu kolega Štromar, on postavlja pitanje potpredsjedniku vlade Zdravku Mariću, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče sabora, kolegice i kolege, predsjedniče vlade. Evo dozvolite mi da postavim pitanje g. Mariću, ministru Mariću, a radi se o jednom pitanju koje jako interesira građane Hrvatske, radi se o obnovi kuća, energetskoj obnovi kuća. Imali smo u rujnu natječaj, javilo se jako puno ljudi i više od 12000. Međutim, 30-tak posto će ih negdje moći dobiti na tom natječaju sredstva koja su planirana. Kratko i jednostavno pitanje, kad će bit slijedeći natječaj? Ja se nadam evo vrlo brzo. I koliko će novaca biti osigurano za taj natječaj?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani zastupniče Štromar, dakle dobro znate obiteljske kuće čine nekakvog 65% stambenog fonda u RH, a u smislu ukupne potrošnje energije na nacionalnoj razini to je oko 40%. Prošle, ove godine, pardon, 25. lipnja objavljena su dva javna poziva. Jedan je bio za horizontalni, za sve građane, vlasnike obiteljskih kuća u RH bez obzira na socijalni status. Taj natječaj je zatvoren, ukupna njegova vrijednost je bila 210 milijuna i 900 tisuća kuna. Samo podatak da je zaprimljeno 7386 zahtjeva, do sada je obrađeno 2000 zahtjeva od čega pozitivno ocijenjenih 1337. To je onaj dio natječaja gdje 60% opravdanih troškova se sufinancira. Također je objavljen i javni natječaj odnosno poziv za ranjive skupine građana u riziku od energetskog siromaštva kojim se obnova financira u potpunosti, ta vrijednost je 32 milijuna kuna. Poziv je otvoren još do kraja godine. Ukupno je do sada zaprimljeno 100 zahtjeva od čega obrađeno 85 pozitivnih, 20 pozitivno obrađenih, moramo pazit sad terminologiju „pozitivno“. Pozitivno ocijenjenih prijava 25. Inače što se tiče daljnjih koraka, u pravu ste, fond je već najavio da se možemo očekivati tijekom prvog tromjesečja 2021.g. novi javni poziv. Tu bi apostrofirao i možemo tako nazvati i europsku komponentu obzirom da je i Europska komisija prepoznala i definirala obnovu zgrada kao središnju točku gospodarskog oporavka, dakle nakon situacije pandemije i želi kroz regulatornu i financijsku potporu barem udvostručiti godišnja, godišnju stopu obnove postojećeg građevinskog fonda. Inače što se tiče tog idućeg natječaja i daljnjih koraka, mi pretpostavljamo da će uvjeti biti isti, u isto vrijeme svim građanima koji su možda ili zakasnili ili možda nisu prošli na ovom dosadašnjem natječaju, dokumentacija bi i dalje trebala vrijediti, poglavito onaj energetski certifikat odnosno Izvješće o energetskom pregledu, što ipak i naravno iziskuje određeni trošak odnosno građani su već uložili određena sredstva. Koliki će bit iznos sredstava? On će biti definiran u planu korištenja sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica za razdoblje '21.-'25. koja je trenutno u izradi, pa će temeljem toga biti definiran i ukupni iznos, ali u svakom slučaju naravno da namjera je da se u skladu s mogućnostima sredstva dodatno povećavaju. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa g. ministre. Zahvaljujem u ime svih onih građana koji su već skupili dokumentaciju, a nije bila jeftina, to su 2 do 3 tisuće kuna. Više od 12000 ih je predalo već svu dokumentaciju u fond, al nisu se svi mogli biti prijavljeni jer je bila jedna velika greška i ja apeliram da se ne dogodi opet. Naime, sat i pol do dva sata nisu se mnogi građani mogli prijaviti zbog neke greške na serveru. Mislim da to nije u redu i trebamo i ovaj puta to pripazit i naravno osigurat puno više sredstava i omogućiti građanima da svu dokumentaciju koju su prikupili mogu i dalje koristiti, ali i onu koju su predali u pretince kad su predavali prije dokumentaciju da ta ista vrijedi u tom pretincu da ne bi morali ponavljati opet cijeli postupak. Hvala.
Idemo sada na zadnje pitanje prije stanke. Zastupnik Ivan Budalić postavit će ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Budeliću, Butkoviću, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, u planu nabave Hrvatskih cesta za 2020.g. je planirana izrada idejnog rješenja i studije utjecaja na okoliš za državnu cestu Zagvozd-Imotski duljine 20 km. Pa me zanima u kojoj je fazi predmetni projekt, da li je obavljeno javno nadmetanje i da li je ugovorena predmetna dokumentacija? Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani zastupniče, znam da vas to pitanje jako muči i naravno podržavam vas u tome da trebamo napraviti sve da se ta cesta što prije napravi i u tom smislu jer su Hrvatske ceste kao što ste u samom pitanju naveli, krenule u pripremu studijske i projektne dokumentacije kako bi taj projekt bio spreman za financiranje u slijedećoj perspektivi. Nakon što je u suradnji sa svim gradovima i općinama su Hrvatske ceste izgradile visibility studiju, raspisan je natječaj za studiju utjecaja na okoliš za navedenu cestu Zagvozd-Imotski i otvorene su ponude, donijeto je, donijeta je odluka o odabiru, međutim na nju je izjavljena žalba, pa čekamo trenutno odgovor državne komisije koja treba riješiti taj slučaj. Osigurano je u Hrvatskim cestama 3,1 milijun kuna za navedenu studiju. Paralelno s time će se ići u ugovaranje svih glavnih projekata tako da evo po okončanju ovog postupa idemo u izradu studije, glavnih projekata kako bi što prije bila spremna kompletna projektna dokumentacija za tu cestu. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala gospodine ministre. Nadam se da dinamički plan građenja predmetne ceste neće odstupati van zadanih rokova. Hvala.
Zahvaljujem svima koji ste sudjelovali do sada u raspravi nastavit ćemo u 11 sati i 45 minuta, a molim naše službe da otvore prozore i gornje i donje kako bi se prozračio prostor. STANKA U 11,33 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa pitanjima, sada je na redu 20-to pitanje, zastupnica Mirela Ahmetović postavit će ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, bolnica Dubrava postala je Covid bolnicom, puni se enormnom brzini zahvaljujući vašoj kako kažete pobjedi nad koronom, a onda u javnost dolaze zastrašujući podaci o stanju o njoj, o lošim uvjetima i za pacijente i za zdravstveno osoblje, o nedostatku hrane, lijekova i sanitetske opreme, a ono što je posve nevjerojatno u ovakvoj situaciji je sukob između uprave bolnice i koordinatora za Covid. Odstupio je i voditelj službe za osiguranje kvalitete. Iz snimki koje su se pojavile u javnosti čuje se da ljudi koji bi morali organizirati sustav nisu za to kompetentni, da nema ni respiratora za koje nas uvjeravate da ih ima dovoljno. Liječnici i sestre prosvjeduju pred bolnicom, potpisuju se peticije. Jedino što ste učinili smjena je upravnog vijeća odnosno predsjednice upravnog vijeća gospođe Grozdane Perić, pa me zanima kako mislite da će vam građani vjerovati kada gledaju taj kaos, tu neorganiziranost i raspad sustava.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Hrvatska javnost i hrvatski građani dobro znaju koliko Vlada, koliko stožer, koliko naši zdravstveni djelatnici, liječnici, medicinske sestre, svo zdravstveno osoblje u izvanrednim okolnostima pandemije Covida-19 na globalnoj razini čine za zdravlje hrvatskih građana. To naši građani jako dobro znaju i jako dobro vide i zbog toga su između ostaloga, to je bio možda i jedan od razloga dali povjerenje još jednom na izborima 5. srpnja našoj Vladi, podsjetit ću u praktički 25 dana svibnja i lipnja samo 12 zaraženih, sjetite se toga, to je jako važno. Ovo govorim zbog vaše rečenice kojom želite interpretirati moju rečenicu da smo pobijedili koronu u prvom poluvremenu, jesmo, mi smo je tada pobijedili, imali smo jedinstven slučaj od samo 12 zaraženih u 25 dana. I zbog toga smo baš pametno, mudro i odgovorno odabrali trenutak parlamentarnih izbora i kad je epidemija bila na nižoj razini i kada smo to mogli učiniti na najbolji mogući način osigurali ne samo veliko povjerenje nego osigurali i stabilnost i funkcioniranje hrvatskih institucija. To građani vide, to građani znaju. Kada je riječ o strategiji borbe sa Covidom-19 iskustvo koje imamo, komparativne analize koje koristimo, znanstveni savjet kojeg konzultiramo, epidemiološku struku u Hrvatskoj sve koji su uključeni u stožer, oni koji se bave ovom temom dnevno i koji su se bavili tom temom kao struka godinama dovode nas do zaključka da moramo voditi borbu protiv korone primjerenim, adekvatnim, proporcionalnim mjerama, racionalnim mjerama, mjere koje ostvaruju rezultate i koje utječu na smanjenje dinamike širenja pandemije Covida-19. Pa evo i ovi današnji podaci u odnosu na prošli utorak govore vam o porastu to će vam sigurno vaš kolega Bauk odmah promjeriti, o samo 1% u odnosu na utorak prije 7 dana. Dakle rast manji, sporiji rast nego što smo ga bilježili ranije. I to je ono što je dobro i ono što je korisno i to znači da u mjere koje smo uveli bile kvalitetne. Što se tiče KBC-a Dubrava, dakle KB Dubrava je pokazao iznimnu brzinu, spremnost prihvaćanja Covid pacijenata tijekom proljeća. Vi se sjećate da smo ne samo dva bloka, blok A B, blok A, blok B bolnice, posebne šatore koje je Hrvatska vojska dala na raspolaganje ekipirali i sa kisikom, omogućili dodatne kapacitete, kako se broj pacijenata povećavao tijekom jeseni i kada su kapaciteti infektivne klinike Fran Mihaljević bili u potpunosti okupirani, broj pacijenata u Dubravi se povećao. Dubrava je sada definirana kao bolnica u koju će se slijevati pacijenti sa Covidom-19. Ja vjerujem u kvalitetu, stručnost, profesionalnost svih djelatnika KB Dubrava. Vjerujem i u izvješće koje će ministar dobiti nakon što je, koliko sam njega razumio maloprije danas održano novo upravno vijeće gdje je zatraženo izvješće ravnatelja KB Dubrava o situaciji te da će se nakon toga donositi odluke koje će omogućiti učinkovito funkcioniranje bolnice, kvalitetnu zdravstvenu skrb i kada ćemo jasno napraviti distinkciju, a to ste čuli od liječnika, od pacijenata u nekim prilozima, od nekoliko perceptivnih elemenata koji kolaju društvo mrežnim internetskim prostorom od stvarne slike situacije u toj respektabilnoj zdravstvenoj ustanovi. Prema tome, ministar Beroš i svi odgovorni imaju zadaću da u KB Dubrava, svi koji dođu zbog Covida-19 [[Upadica: Hvala.]] dobiju adekvatnu skrb na najvišoj mogućoj poziciji.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade. Vi kao da niste čuli moje pitanje. Ali ne čudim se. Vi u cijelom svom mandatu ne dajete odgovore na pitanja nego verbalnim akrobacijama pokušavate impresionirati sugovornika. Mene niste ničim impresionirali. Vi ste malo pobijedili koronu, malo ste u drugom poluvremenu. Ja bih voljela da se vi odlučite. Vi kao da ne čujete što vas ja pitam, kao da niste bili u Hrvatskoj posljednja 2 tjedna. Situacija da bolničkim centrom Dubrava, sad kad se radi doslovno o životima. Možemo vidjeti rezultat HDZ-ove vladavine jer zbog klanovskih borbi HDZ-ovaca, Dubrava nema ni poštenog agregata. Ali zato postoji generator ovakvog stanja, g. Plenkoviću, a to ste vi. Vi kao pokrovitelj ovakvog nakaradnog sustava zbog kojeg propada zdravstveni sustav, u trenucima kad je on hrvatskim građanima najviše potreban. Tko je za to kriv, odnosno što je razlog tome? Korupcija, g. Plenkoviću. I ako se bude radilo na novom izdaju enciklopedije, pod pojmom korupcija kao sinonim stajat će družina Andreja Plenkovića. Toliko o vašoj pobjedi nad koronom. Hvala lijepo.
21. pitanje, zastupnik Stephen Nikola Bartulica, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Evo zahvaljujem g. predsjedniče Sabora, g. predsjedniče Vlade. Rekli ste da korona kriza se tiče svih, to jest jedna globalna prijetnja, slažemo se u tome, međutim, osvrnuo bih se na naše stanje ovdje. Dakle imali ste sigurno političku korist od toga što su bili organizirani izbori u 7. mj., to je nesporno, ali sad vidimo da ne može se više istina sakriti. Dakle, način upravljanja našim sredstvima je ne samo neracionalan nego dovodi do urušavanja cijelog sustava. Ponovit ću, stabilnost koju ističete je lažna i skupo košta hrvatske građane. Pored 27 milijardi koje se izdvajaju za zdravstveno osiguranje, vi ste tražili od građana donacije. Isto, vezano za dugovanje veledrogerijama. HDZ je pod vašim vodstvom je iznijelo ideju da treba država vlastitu veledrogeriju osnovati. Smatram da je to znak nedostatka vizije i nedostatka zapravo, volje da se reformira sustav. Međutim, moje pitanje se odnosi na izjavu koju ste nedavno dali u Bruxellesu, gdje ste zapravo dali garanciju, osobnu garanciju da Domovinski pokret, odnosno ti ljudi iz Domovinskog pokreta nikad neće dobit na vlasti. Podsjećam na izjave ministra Medveda koji je rekao javno da će se provoditi istrage prema nekim članovima oporbe. Moje pitanje glasi i vidimo u zadnje vrijeme blokadu od Ministarstva pravosuđa i uprave, što se tiče upisa naših ogranaka i slično. Kako mislite ostvariti tu garanciju, to nas brine, hrvatska javnost ima pravo znati i je li vam uzor možda Aleksandar Lukašenko u Bjelorusiji [[Upadica: Hvala lijepo, vrijeme je isteklo.]] u načinu vladanja? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Bartulica. Zaista ne znam čije su navodi kreativniji, lažniji, neistinitiji, vaši ili od kolegice Ahmetović, ali to je pravo slobode govora u Hrvatskom saboru, ljudi jako dobro vide i jako dobro znaju. Što se tiče korone, mislim da nema potrebe da se osvrćem na to jer sam već nekoliko puta to odgovarao, ali ću vam odgovoriti na ovaj zadnji dio u kojem vi aludirate na to da je u Hrvatskoj režim ala Lukašenka. Dakle to ste vi kao netko tko je bio u diplomaciji, tko se vratio u Hrvatsku, došao iz dijaspore, vratio se nazad, pretendira predavati ovdje mladim generacijama, pratiti što se događa, razabrati tkivo hrvatskoga društva, vidjeti o čemu se ovdje radi, vi ste u stanju to izgovoriti. E pa sad to je ovako, ja bih rekao jedna nova razina nevjerojatnih teza s kojom netko tko koga ja poznam skoro 30 godina, moram priznati da ste me čak onako malo, ne bih rekao iznenadili, ali razočarali, to je još gore. Kad vas neko razočara na ovoj razini, znači da ste neargumentirani, da ne čujete u biti vaše kolege. Dakle, kada se dogodio teroristički napad pred Banskim dvorima, a to je teroristički napad, pogledajte Kazneni zakon, članak koji o tome govori, vidjet ćete zašto je to tako. Pa ćete vidjeti zašto postoje ljudi koji imaju 22 godine i da su s 22 godine u stanju imati nelegalno posjedovati automatsko oružje, ne samo jedno, nego onda i drugo, pucati na hrvatskog policajca pred Banskim dvorima, a onda slušati komentare parlamentarnih političkih stranaka, poput vaše, koji vaši kolege kažu, pa to je bunt, to je bunt. Pa reći to je do neke opće situacije, dakle vaši su kolege, nisam vas, moram priznati, niti tu zapazio da komentirate, pokušali pronaći neku vrstu razumijevanja za to. Vidite, to je razlog. To je razlog. To je razlog di mi kažemo prijeđena je crta pa onda tumačimo hrvatskim građanima tko iza čega stoji. Dakle, za razliku od vas, mi smo svjesni što se dogodilo. Lako možemo dokučiti temeljem koga i čega se napajao počinitelj ovog strašnog zločina gdje je jedan hrvatski policajac skoro izgubio život i onda ja kada kažem da imamo 3 piste borbe protiv radikalizma, nasilnog ekstremizma, pa i terorizma, jedna se odnosi na konkretan slučaj, da vidimo tko je sve to utjecao na čovjeka od 22 godine i na koji način, da se on odluči napraviti ovo što je napravio pred Banskim dvorima. 2, da institucionalno povećamo intenzitet rada svih institucija protiv toga i 3, da se politički borimo protiv onih stranaka koje će a) ili relativizirati taj čin, to je moglo biti bilo gdje, nije taj počinitelj došao pucati pred neku drugu instituciju Hrvatske države, nije čak ni na HS prvotno, nije ni Ured predsjednika, nije došao ni u županiju Sisačko-moslavačku, ni Ured gradonačelnika Kutine nego je došao tu pred Banske dvore. Došao je tamo gdje recimo vi kao politička stranka ide u parlamentarnu kampanju sve možemo, HDZ može, ali ne može suradnja s predsjednikom Vlade, to je bila vaša politička agenda, sjećate se toga. To ste uzeli inspiraciju od Mosta iz 2016. i onda ste izgubili, taj film ne vidite, a sada nalazite razumijevanje, ne vi osobno, ali vaši. E tu povlačimo crtu, tu kažemo granica je prijeđena, to društvo nije naše društvo. To je bit, to je poanta te poruke ne u režimu LUkašenka nego u demokratskom režimu koji zna što su vrijednosti iza kojih treba stajati, a što su potezi koje se ne može relativizirati niti ih se može odobravati.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala na odgovoru. Ne mogu reći da sam s time zadovoljan. Dakle, nije sporno da ono što se dogodilo nedavno na Trgu sv. Marka jedan tragičan događaj koji treba osuditi i to smo i činili, međutim isto treba reći da se takav događaj ne bi smio koristiti u političke svrhe i pokušati izvući neku korist iz takve tragedije. Ja stojim iza svoje riječi, trudim se biti umjeren u nastupu, ne ić osobno međutim smeta me svaka zloupotreba vlasti, svaka. Dakle, ako vidimo da se novac troši na neodgovaran način u državnim poduzećima poput Janafa i drugih onda trebali bi se složiti da nije najbolja ideja osnovati još jednu državnu firmu koja će se baviti distribucijom lijekova npr. Međutim, vi ste rekli da ja iznosim laži, ali niste naveli nijednu laž. Rekli ste da ja pretendiram da predajem kao profesor mladima, ne pretendiram nego to mi je bio posao prije nego što sam bio izabran u ovaj Visoki dom. To sam radio iz uvjerenja i to mi je bio način zarađivati svakodnevni kruh. Nisam pretendirao nego to je moja profesija, podučavati mlade. I treba tu inzistirati na odgovornost, dakle ako se vidi da se vlast zloupotrebljava za bilo koju svrhu onda će se to morati prozivati, mi ćemo to činiti. Mislim da se slažemo da parlamentarna demokracija je zahtjevna, tu treba poštivati slobodu pojedinaca pa i birača da glasuju. Ovaj način kako se vi obraćate i nama na neki način, rekli ste da je nedavno gospodin Škoro klaun, ako je vaša retorika nije moja, znači ja neću osobno vrijeđati nego ću uvijek inzistirati načela i bit ću uporan u tome. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na 22. pitanje zastupnik Silvano Hrelja, pitanje postavlja ministru zdravstva Viliu Berošu. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Teško je ispravljati dugove i greške iz prošlih vremena u korona uvjetima. Vjerujem da nosite težak teret svakodnevnog odlučivanja i zato vam neću dodatno soliti ranu, loše procjene Vlade oko cenzusa dopunskog zdravstvenog osiguranja. To morate jednostavno brzo riješiti. Danas me zanimaju pitanje dostupnosti zdravstvene zaštite za one koji doslovno umiru bez zdravstvene skrbi, onkološke bolesnike, kronične bolesnike. Imamo najvišu stopu umrlih, a gotovo najmanju stopu izliječenih onkoloških bolesnika i ne samo njih. Život i zdravlje građana ugroženi su jer im zdravstvene ustanove odgađaju preglede, liječenje i zdravstvenu skrb. Može li se zdravstveni sustav reorganizirati, pregrupirati, specijalizirati da ne odbija dati pripadajuću, obvezujuću zaštitu građanima u potrebi? Podsjećam, Zakon o zdravstvenoj zaštiti ima sljedeća načela, sveobuhvatnost zdravstvene zaštite uključuje cjelokupno stanovništvo RH, kontinuiranost zdravstvene zaštite postiže se ukupnom organizacijom zdravstvenog sustava. Dostupnost zdravstvene zaštite ostvaruje se takvim rasporedom zdravstvenih ustanova uključujući i specijalizacije i reorganizacije koje u kriznom menadžmentu su potrebne. Gospodine ministre moje pitanje glasi, koje su prepreke uključujući i materijalne i što tu možemo učiniti jer sam siguran da ne želimo ni vi, ni mi ovdje imati naše građane na savjesti?
Izvolite ministre odgovor.
… saborski zastupniče. Vaše pitanje je na mjestu, sve zdravstvene administracije na svijetu u ovom trenutku dvoje kako pomoći i onim bolesnicima koji nisu covid pozitivni. Vjerujem da svjedočite i sami da u svakom svom nastupu govorimo o istom. Svjetska zdravstvena organizacija upozorila je na isto, međutim situacija je ekstremna, riječ je o globalnoj pandemiji i epidemiji. Mi smo svojim načinom organiziranja pružanja zdravstvene zaštite i onim što sam već maloprije rekao, centraliziranjem covid-19 pozitivnih bolesnika nastojali omogućiti da u ovom trenutku dok je to još moguće sve ostale zdravstvene ustanove pružaju zdravstvenu zaštitu druge vrste potrebitima. To je naš zadatak i mi to radimo, pitanje je vremena i postoje projekcije s obzirom na brojeve koje sam također naveo, kako će se popunjavati zdravstveni sustav, zato smo centraliziranu ulogu u obrambenoj postavi zdravstvenog sustava naveli kao izrazito važnu. Vjerujem da svjedočite koliko puta smo kroz priopćenje naveli da svim hitnim stanjima, poglavito onkološkim bolesnicima, svim vulgarabilnim skupinama je potrebno pružati adekvatnu zdravstvenu zaštitu i to na svim aspektima i bolničke zdravstvene zaštite i primarne zdravstvene zaštite. Međutim, desila nam se situacija koja se desila, ona je priznajem, uvjetovala drugačiji način pružanja zdravstvene zaštite, nažalost ljudi su morali čekati pred bolnicama u redovima za trijažu, za popunjavanje upitnika raznih da bi ušli na taj način sigurni u zdravstvenu ustanovu jer ukoliko propustimo nekog tko potencijalno ima virus što nam se ionako dešava iz dana u dan jer je nemoguće detektirati trijažom i upitnicima da li je netko bio u mogućnosti dobiti virus, on nam unosi virus u zdravstveni sustav što utječe i na liječnike i ostale bolesnike. Prema tome mišljenja sam da u datim okolnostima nastojimo napraviti sve, ne samo da bi liječili bolesnike koji su Covid pozitivni, nego da bi adekvatnu zdravstvenu zaštitu i omogućili svima onima drugima koji su u potrebi. Evo, zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Gospodine ministre ja znam da jedan od uvjeta je i cca 13 milijardi duga zdravstvenog sustava, a vi znate gospodine ministre da sam ja zagovornik javnog zdravstva međugeneracijske solidarnosti, podupirem javnog osiguravatelja dopunsko zdravstveno osiguranje. Isto tako znate da zahvaljujući svakom mjesečnom plaćanju 70 kuna mjesečno građana, njih milion i 700.000 na posebni račun pri HNB-u se skuplja svaki mjesec 120 miliona kuna, a da se oni ne troše zbog manje pregleda, zbog manje prijema u bolnicu i ostalih usluga, ne možete ih uzeti jer nisu novci u proračunu, strogo su namjenski, nisu doprinosi, dakle nemate ingerenciju na njima nego samo možete ih uzeti ukoliko imate usluge. I ja sam među tih milion i 700.000 i zato me brine ta situacija jer u ovo vrijeme je najtragičnije od svega imati negdje mrtve kapitale. A mi imamo negdje oko 800 milijuna kuna što nije mali novac na to računu. To su uplaćivali i oni siromašni koji nisu obuhvaćeni cenzusima znate, povećanjem cenzusa i oni su tu unutra. Ja vam predlažem da nas lijepo zamolite i posudite taj novac da kupite dodatnu opremu, specijalizirate pojedine ustanove i određene zdravstvene usluge da ubrzate procese da spriječimo umiranje ljudi bez potrebe u RH, da budemo još bolji i kvalitetniji. Posudite pola milijarde kuna, obećajte da ćete ih vratiti, donesite odluke Vlade i sabora, osamostalite u budućnosti javnog osiguravatelja [[Upadica: Hvala vam.]] i do kraja godine povećajte cenzuse dopunskog zdravstvenog osiguranja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Idemo na 23 pitanje zastupnica Anamarija Blažević htjela je postaviti pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, budući je nema odgovorit će predsjednik Vlade, Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade evo za razliku od nekih zastupnika koji se o Projektu Slavonija informiraju isključivo na web portalima, a imaju mogućnost sudjelovanja na sjednicama Savjeta za Slavoniju, ja sam sudjelovala na prošloj sjednici Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem koja je održana prije otprilike mjesec dana u Našicama. Još jednom sam se uvjerila koliko je postojanje tog savjeta važno za područja s kojega i sama dolazim. Na toj 10. sjednici savjeta dobili smo na uvid napredak Projekta Slavonija koji je vidljiv ne samo kroz financijske pokazatelje nego i na terenu u našim općinama i gradovima bez obzira na političku opciju izvršne vlasti na lokalnoj razini. Između ostalog, na istoj sjednici navedenog savjeta dobili smo informaciju o novoj nacionalnoj klasifikaciji statističkih regija RH, a to je spomenuo je i poštovani kolega Radić. Mene zanima koje su to predviđene NUTS 2 regije novom nacionalnom klasifikacijom odnosno što ta podjela znači za intenzitet potpora prvenstveno potpora za poduzetnike.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Blažević, ne samo što ste bili u Našicama, vi ste bili i domaćin kao gradonačelnica jednoga od Savjeta za Slavoniju koji je bio u Pakracu i mislim da kao odgovorna gradonačelnica jako dobro razumijete koliko su se okolnosti promijenile, koliko je pristup Vlade, koliko i kontinuirani angažman, dijalog, suradnja, projekti koji se pripremanju, njihova realizacija i financiranje pomogla razvoju Slavonije u vašem konkretnom slučaju Požeško-slavonske županije. Što se tiče promjene, dakle naše odluke na razini Vlade da strukturu od dvije NUTS regije, dakle NUTS 2 regije panonska i jadranska Hrvatska promijenimo na 4 sada panonsku, na sjeverozapadnu, na jadransku i na Grad Zagreb, mi smatramo da je ona bila ispravna, dobrodošla, da je ispravila nepravdu prema Slavoniji. Vi znate da će se taj sustav početi primjenjivati od 1. siječnja iduće godine, da će Europska komisija svoje smjernice za regionalne potpore pripremati do travnja iduće godine, da će one vrijediti za razdoblje '22. – '27., da će se potpore kada je riječ o slavonskim županijama povećati za 20%, za sjeverozapad za 10%, da će za Grad Zagreb i za jadranske županije njih 7 ostati na ovoj razini s obzirom na različiti stupanj razvijenosti. U svakom slučaju ovo što radimo je na tragu dodatnih napora Vlade za ravnomjeran regionalni razvoj što je jedan od naših ključnih ciljeva. Želimo da mudrim korištenjem kohezijskih sredstava pomognemo onim dijelovima Hrvatske koji su objektivno slabije razvijeni, da postupno dosegnu ne samo razvijenije županije u RH nego da svi zajedno idu naprijed i to brzo love korak sa prosjekom u razini EU, a to je minimum 75% stupnja razvijenosti. Kada to dosegnemo, a moje je mišljenje da ćemo to dobro, da smo na dobrom putu da to napravimo kroz slijedeće desetljeće osobito s ova dva instrumenta, višegodišnjim financijskim okvirom i EU iduće generacije, tada će efekti naše politike biti u cijelosti vidljivi i korisni na način kako ih vidimo, a ova nova karta regionalnih potpora snažan je poticaj i potpora i poluga razvoju gospodarstva. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Evo, i ja sam zadovoljna vašim odgovorom, slažem se da su od Projekta Slavonija odnosno od sazivanja savjeta promijenjene okolnosti na našem području i isto tako isto smatram da će biti ispravljena ta nepravda prvenstveno zbog većeg intenziteta potpora novom nacionalnom klasifikacijom odnosno NUTS 2 regija i to je jedna i predispozicija za poticanje investicija, prvenstveno gospodarskih investicija koje su na području Slavonije itekako potrebni. I sami ste bili rekli da taj „Projekt Slavonija“ odnosno da razvijanje Slavonije ovisi o nekoliko okolnosti, a jedna je bila i Domovinski rat. Ja ću samo reći da na području Pakraca ratna šteta je bila preko 2 milijarde kuna, tako da evo mislim da sve ono što se radi kroz Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem značajno doprinosi razvoju naših regija, mi samo želimo, naše regije, a mi samo želimo doći na isti stupanj razvijenosti kao i ostatak Hrvatske.
Sada je na redu zastupnik Tomislav Tomašević, pitanje će postaviti predsjedniku vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Dobar dan svima. Moje pitanje je za premijera Plenkovića. Zanima me predsjedniče vlade zašto vi i dalje držite ljestve Milanu Bandiću u Gradu Zagrebu dok on dela, a cijeli Zagreb i cijela Hrvatska zna kako on dela? Konkretno, zanima me zašto prije nekoliko dana ste vi kao predsjednik HDZ-a vašim gradskim zastupnicima dozvolili ili čak naložili da izglasaju Bandiću nakaradni model javno privatnog partnerstva za Blok Badel tj. Kvatrić vrijedan za zemljište gradsko vrijedno 155 milijuna kuna? Znači, tom odlukom osniva se zajedničko poduzeće gdje s jedne strane Grad Zagreb ulaže vrijedno zemljište, a s druge strane privatni investitor protuvrijednost u novcu. Međutim, unatoč tome, privatni investitor ima većinski vlasnički udio i sva upravljačka prava da upravlja tim poduzećima. Znači nemojte se vaditi da niste znali, mi svi vrlo dobro znamo da ovakve financijski bitne odluke se ne donose u gradskom HDZ-u. Uostalom i zadnji puta ste upravo vi presjekli za zagrebački Manhattan na Velesajmu i Hipodromu pred parlamentarne izbore da HDZ ne glasa za to, a sada se izglasao i podržali ste mali zagrebački Manhattan. Znači, zanima me da objasnite javnosti zašto i dalje trgujete sa Milanom Bandićem iako vam više ne ovisi saborska većina o njegovim žetončićima, zanima me da objasnite šta ste dobili za uzvrat od Milana Bandića za ovu odluku? Jer je nemoguće, znači dosta je čudna situacija da su vaši gradski zastupnici netom prije sjednice kritizirali čak žešće od nekoga, od nekih članova oporbe ovu odluku da bi onda samo nakon nekoliko dana na sjednici šutke, bez ijedne riječi izglasali ovo. Dal je to vaša, dal je to ta borba protiv korupcije koju vi tvrdite da vodite kao predsjednik HDZ-a i kao predsjednik vlade?
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Tomašević. Meni se čini da ovdje barem mora biti jedno ili dvoje zastupnika koji stalno konfabuliraju predstavnički dom. Do prije su u prošlom sazivu dok vi niste bili ovdje, to radili g. Maras koji je meni jako simpatičan i gđa. Mrak-Taritaš uglavnom. Sad ja vidim da ste vi preuzeli štafetnu palicu od g. Marasa. Pretpostavljam da je to zato kako bi neki drugi kazali, ja vam to nikada ne bi kazao, što vi želite biti tzv. vone bi gradonačelnik, to je sve u redu. Dakle, za razliku od vas koji vi sada insinuirate prvo da znate što i kako i gdje se dogovara unutar HDZ-a, dakle vi ste vjerojatno nekakva tamo prislušna služba koja prati što radi Gradski odbor HDZ-a, što je netočno. Nema nikakvih dogovora, nikakvih naputaka, nikakvih instrukcija koje bi gradskom odboru ili našem klubu zastupnika davale naloge o tome kako da glasuju. Mi imamo vrlo jasno sukladno statutu stranke određeno teritorijalno ustrojstvo HDZ-a gdje nadležne organizacije o temama koje su iz njihove kompetencije, a to su teme Grada Zagreba, ne HS-a, ne vlade, oni o tome odlučuju, to je broj jedan. Drugo, vi insinuirate nekakvu trgovinu između mene i gradonačelnika Bandića o nekakvom projektu koji se odnosi na javno privatno partnerstvo. Ja ne znam odakle vama takva kreativnost, takva inspiracija, takva želja da u biti aludirate na nekakvu korupciju ili što vi u biti želite reć? Vi mislite da postoji nekakav dogovor između gradonačelnika Zagreba i predsjednika vlade za neki projekt koji se tiče jedne četvrti u Gradu Zagrebu? To je malo too much. To je malo previše. Ja vjerujem da imate vi puno vremena, da znamo da su lokalni izbori u svibnju, da ste se svi skupa ugodno iznenadili najprije sa odabirom čelnika Fonda za obnovu Grada Zagreba g. Vanđelića kao stručne osobe, menadžera, čovjeka sa iskustvom koji će preuzeti važnu palicu u aktivnostima vlade koja će omogućiti da se Grad Zagreb obnovi. Dakle, podsjetit ću, vi ste radili performanse ovdje i na Trgu sv. Marka, kritizirali nas da ne donosimo zakon, da nema sredstava, da bismo trebali donatorsku konferenciju organizirati, a istodobno mi smo donijeli zakon u dva čitanja, napravili onako kako smo rekli na vrijeme uz uvažavanje struke, uz konsenzus praktički u HS i vi ste glasali za, mnogi su vaši amandmani prihvaćeni, na vrijeme donesen program mjera, na vrijeme napravljen Fond za obnovu Grada Zagreba, odabrana vrlo kvalitetna osoba i sad je nastao nekakav šušur u zagrebačkim krugovima. Ja to vidim tako. A što se tiče ovih tema, ja vas zaista upućujem da o tome raspravljate u gradskoj skupštini, tamo gdje je mjesto, da pitate pitanje bilo gradonačelnika, bilo gradsku upravu, to nisu teme od značaja kojima se bavi Vlada RH. Jednostavno nisu, mi nemamo takvu praksu da ulazimo u mikro menadžment županijskih skupština, gradske skupštine ili vijeća gradova ili općina. To nije naša praksa, nije model kako radimo, to tako biste vi možda radili, vi biste možda trgovali s nekim gradonačelnikom da ste vi u našoj poziciji, pa onda neke vlastite modele pokušavate javnosti prezentirati kao modele koji možda postoje u nekim drugim strankama. Oni jednostavno nisu takvi, stvari su takve da ona razina koja je nadležna donosi svoje odluke, pitajte kolege tamo zašto su i kako glasali o pojedinoj [[Upadica: Hvala vam]] temi.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Nije to neka odluka o nekom kvartu, to je odluka od 155 milijuna kuna, to vam je jedan godišnji proračun primjerice jednog grada Zaprešića. Ja ću vam dostaviti snimku vašeg gradskog zastupnika koji na odborima kritizira žešće od oporbe ovaj model, a onda nakon višesatne rasprave na samoj sjednici skupštine cijeli HDZ šutke bez ijedne riječi na sjednici glasa za, bez da obrazloži javnosti zašto ste promijenili mišljenje. Na svim odborima ta odluka nije prošla zato što je HDZ nije podržao. Zašto ste promijenili mišljenje nakon nekoliko dana, niste mi odgovorili. Nema šanse da vi to niste znali, nema šanse da se niste konzultirali za tako bitne financijske odluke. A što se tiče trgovine sa Milanom Bandićem, ja gledam u skupštini tri godine kako trgovinu koju vodite ovdje u Saboru se reflektira na trgovinu u Gradskoj skupštini. Ja gledam kako vi podržavate model gdje Zagreb sa 10 puta manje kućica za advent uprihodi 10 puta više od Splita uprihodi manje novaca nego jedan grad Split. Ja gledam te modele koje ste vi blagoslovili i na taj način želite i dalje blokirati oporbu, blokirate nam osnivanje saborskog istražnog povjerenstva, tvrdite da je odluka o saborskom istražnom povjerenstvu oko afere Janaf i drugih afera i utjecaja politike na takve procese da je protuustavna. Vidjeli smo šta je Ustavni sud rekao o promjenama Poslovnika i kome je dao za pravo oko toga šta je protuustavno šta nije protuustavno. Koristite iste fraze koje i predsjednik, … [[Govornik se ne razumije.]] tako bi i ja vama isto tako mogao odgovoriti u njegovom stilu da ste … [[Govornik se ne razumije.]] budući šef Europske komisije, međutim ne želim se spuštati na takvu razinu kao vi. Znači niste mi odgovorili na jedno pitanje, da li podržavate tu odluku, da li mislite da je ta odluka dobra ovaj nakaradni model za interese Grada Zagreba ili ne, nego izbjegavate odgovor i opet tvrdite ono isto, ništa ja ne znam, ništa ja ne vidim, ništa ja ne čujem.
Hvala vam lijepa. Idemo na 25 pitanje zastupnik Darko Sobota postavlja ga potpredsjedniku Vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče HS-a. Poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade gospodine ministre. S obzirom da Ministarstvo hrvatskih branitelja provodi natječaje za projekte braniteljskih udruga te je ove godine odustalo od uobičajenog natječaja i prilagodilo se situaciji s pandemijom, molim vas da mi odgovorite na koji način je tekla dosadašnja provedba takovih projekata i koje aktivnosti su financiranje iz njih?
Izvolite odgovor potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Sobota. Vama je poznato na koji način se naša Vlada i kroz koje mjere odnosi prema udruga proisteklima iz Domovinskog rata i općenito koje sve programe provodimo u potpori populacije hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Tako smo i u 2020. godini započeli cjeloviti proces raspisivanja javnih poziva i natječaja za financiranje aktivnosti udruga iz Domovinskog rata. No pojavom pandemije uzrokovane virusom covid-19, ali i potresom 22. ožujka u Gradu Zagrebu Ministarstvo hrvatskih branitelja prepoznalo je potrebu žurne prilagodbe naših aktivnosti potpora u novonastaloj situaciji i u skladu s tim smo obustavili provedbu svih tada raspisanih javnih poziva i natječaja i usmjerili ih prema potpuno novom modelu. Naime, sva sredstva preusmjerili smo prema javnom pozivu za psihosocijalno i socijalno osnaživanje te podizanje kvalitete življenja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Dakako da su sve te mjere bile usmjerene u cilju ublažavanja negativnih posljedica pandemije i potresa na braniteljsku populaciju i njihove obitelji. Kroz javni poziv koji smo raspisali 98 udruga iz Domovinskog rata dobilo je sredstva za provedbu ukupno 124 programa odnosno aktivnosti ukupne vrijednosti 8 milijuna i 560 tisuća kuna. Sve aktivnosti bile su usmjerene pružanju psihosocijalne podrške hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, materijalne podrške najteže pogođenih pandemijom kao i onima koji su zbog potresa u Gradu Zagrebu i okolici kojima su ugroženi njihovi osnovni životni uvjeti. Dakako da smo proveli analizu provedbi svih tih mjera i utvrdili da je cilj tog javnog poziva postignut, da su se udruge iz Domovinskog rata kvalitetno organizirale i osmislile projekte na dobrobit hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, da su u svoje aktivnosti uključile 13.693 korisnika, a da na samoj provedbi aktivnosti radi više od 1220 osoba. U suradnji sa područnim odjelima Ministarstvo hrvatskih branitelja je i na lokalnim razinama utvrdilo provedbu svih tih aktivnosti kroz međuresornu suradnju svih drugih dionika koji participiraju realizaciji ovih aktivnosti. Ono što također želim ovdje naglasiti s obzirom na proaktivne i solidarne aktivnosti u aktualnoj situaciji hrvatski branitelji imaju važnu ulogu u ovoj kriznoj situaciji koja traži brzo, organizirano i učinkovito djelovanje. Isto tako hrvatski branitelji kroz različite oblike pomoći, ponajviše kroz sustav civilne zaštite te druge sastavnice sustava domovinske sigurnosti pružaju značajan doprinos u aktivnostima suzbijanja negativnih posljedica potresa i pandemije bolesti covida-19.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem gospodine ministre. Izražavam zadovoljstvo zapravo do sada učinjenim. I sam dolazim iz braniteljske populacije i prenosim zahvalu kolega branitelja za sve učinjeno po pitanju nas branitelja i brigu za skrb vama i vašim suradnicima. Naravno i zahvala se odnosi i na Vladu RH na čelu sa g. Plenkovićem.
26. pitanje zastupnik Krešimir Ačkar postavit će ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani ministre znanosti i obrazovanja jedno od čestih pitanja koje se pojavljuje u posljednje vrijeme u nastavcima je ono o anonimnim prijavama. Čuli smo u posljednje vrijeme u javnosti da će to pitanje biti riješeno i da će krenuti se u proceduru jer svi koji dolazimo iz obrazovnoga sustava svjesni smo koliko su nastavnici zapravo stupovi društva i koliko je njihova odgovornost velika i koliko oni zapravo obavljaju težak dio posla i bez onih neutemeljenih anonimnih prijava kojih je u posljednjih 5.g. bilo gotovo 24%. Pa možete li nam molim vas konkretno reći kada bi taj problem ukidanja anonimnih prijava mogao biti riješen? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala g. predsjedniče sabora, g. uvaženi zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Da, ovo je jedno pitanje koje se vrlo često spominjalo od strane prosvjetnih djelatnika. Ta kategorija anonimnog prijavljivanja prosvjetnoj inspekciji koja se u ne malom broju slučajeva zlorabila bilo zbog toga što je neko izvan škola ili čak neko unutar škola zlonamjerno prijavljivao. To se dalo iščitat i prepoznat, pa je to čak spadalo i u nekakvu kategoriju, ja bih se usudio reć, i nekog internog mobingiranja svojih kolega i kolegica, što svakako nije dobro, a konačno i prosvjed, djelatnici su između ostaloga i na zadnjem prosvjedu upravo ukazivali na takvo nešto. Posljednjih ili zadnjih 5.g. bilo je negdje oko 11500 prijava prema prosvjetnoj inspekciji, od čega je otprilike ¼ ili negdje oko 24 cijelih i nešto posto bilo anonimnih prijava i opet sad ako to idemo raščlanjivat vidjet ćemo kolko je bilo onih koji se mogu prepoznat kao zlonamjerni. Mi smo upravo zbog toga prošli tjedan uputili u proceduru izmjenu Zakona o prosvjetnoj inspekciji u dva članka. U jednom u kojem smo rekli da prijava prema prosvjetnoj inspekciji osim samog inkriminiranog dijela na koji se želi ukazati mora sadržavati ime i prezime, dakle ona mora bit potpisana. S druge strane smo pojačali, u drugom članku garanciju da će takva prijava prema trećim osobama biti u principu anonimna. Dakle, prosvjedna inspekcija dužna je to čuvat kao poslovnu tajnu. To je u proceduri. Ja mislim da smo na ovaj način udovoljiti obim zahtjevima mogućnošću ukazivanja na greške i nedostatke, a jednako tako i spriječili zloupotrebu anonimnog prijavljivanja jer smo imali primjere da je i u nekim školama po 15 puta se prijavljivalo i jedno te isto ili slično djelo bez razloga. Evo, hvala.
Izvolite očitovanje.
… [[Govornik nije uključen]] Izražavam zadovoljstvo s ovime što ste nam sada rekli, te se zahvaljujem u ime svih kolega nastavnika kojima će biti sigurno olakšan u tome dijelu rad u ovome obrazovnome procesu. Kao što također izražavamo zadovoljstvo sa svime onime što radite i najavljujete u 2021.g. kada govorimo o reformama osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Hvala.
27. pitanje zastupnik Marin Miletić postavlja ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, g. Jandrokoviću, poštovani predsjedniče vlade, uvaženi ministri, kolegice, kolege. Ministre Malenica, prije 2 tjedna 19. listopada završen je moratorij na ovrhe i njime su ponovno pokrenuti ovršni postupci koji su 6 mjeseci bili zaustavljeni. Vi osobno i Vlada RH uvjeravali ste javnost da ste osigurali provođenje ovrha u 3 vala, a nikako odjednom. No, na terenu imamo posve drugačiju priču. Kako su i sami javni bilježnici potvrdili, sve više vjerovnika i bilježnika se ne pridržava tih vaših neformalnih preporuka. Čuli smo čak i da vjerovnici prijete tužbama za naknadu štete ukoliko njihove ovrhe se zadržavaju bez zakonskog temelja. Zato vas želim pitati, zbog čega provođenje ovrha u etapama niste pokušali urediti zakonom? Kao pravnik i to doktor pravnih znanosti morali ste biti svjesni da neformalne preporuke i dogovori u stvari nikoga ne obvezuju, što sada vidimo konkretno na terenu. Možete li kao ministar pravosuđa razumjeti da ste svojim javnim istupima i obećanjima o ovrhama u 3 vala u stvari doveli dužnike u zabludu što se tiče njihovih očekivanja kada će ovrha pokucati na vrata njihovih domova. Ljudi su, ministre, mislili da je to pitanje riješeno, a sada vidimo da uopće nije. Jeste li svjesni koliko se ljudi ovih dana osjećaju prevareni poput jedne majke 4-ero djece Dade iz Rijeke i po tko zna koji put izigrani i od ove vlade? Imaju li oni dužnici [[Upadica: Hvala vam]] pravo možda na naknadu štete [[Upadica: Hvala kolega Miletić]] jer je ministar pravosuđa obećanjima doveo ih u zabludu?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Uvaženi zastupniče, što se tiče problema s ovrhama, naime ova vlada zadnjih nekoliko dana, zadnjih nekoliko godina se suočava s problemom ovrha u hrvatskome društvu. Ja bih istaknuo samo da smo u prošlom mandatu kroz izmjene dvaju zakonskih prijedloga, Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama smanjili broj blokiranih građana za preko 100 000. Otpisali smo dugove manje od 10.000,00 kuna, a isto tako odblokirali smo račune građana kojima nije više od 3.g. bilo nikakvih aktivnosti i tu smo zapravo smanjili broj blokiranih građana za preko 100 000. U zadnjih nekoliko mjeseci smo intenzivno vodili razgovore s predstavnicima i dužnika i vjerovnika i javnih bilježnika i kroz te razgovore smo zapravo i došli do dogovora sa Javnobilježničkom komorom da nakon 19. listopada dakle ide i naplata odnosno pokretanje ovršnih postupaka u 3. intervala. Istaknuo bih također, da sam ovršni postupak traje prosječno od 30 do 60 dana, tako da i ovrhe koje su pokrenute nakon toga intervala, dakle do samoga, za same provedbe ovrhe, novčanim sredstvima će doći za 30 do 60 dana i nekakva je procjena da će ukupno do kraja godine oko 50 tisuća ovršnih prijedloga biti, odnosno ovršnih postupaka biti realizirano. Svakodnevno komuniciram sa predsjednicom Javnobilježničke komore, vezano za postupanje javnih bilježnika i ona je u tim razgovorima koji su prethodili prekidu moratorija i jasno istaknula i oni su zapravo na svojim tijelima proveli raspravu i dali jasnu garanciju da će se provoditi ovrhe u 3 intervala i ono zapravo što sam htio reći da Javnobilježnička komora, odnosno predsjednica da jamči zapravo da javni bilježnici se poštuju. Ja mogu razumjeti da postoje određene, da postoje određene situacije u praksi, međutim, preporuka i mene kao ministra i dogovor sa Javnobilježničkom komorom, ali i preporuka koje su, koje je Javnobilježnička komora usvojila na svojim tijelima, išla je dakle u smjeru 3 intervala. Istaknuo bih također, evo, prošli tjedan je završila rasprava odnosno javno savjetovanje za izmjene i dopune Ovršnoga zakona gdje zapravo Vlada nastavlja uvođenjem određenih socijalnih komponenata i brigu dakle i za dužnike i za vjerovnike. Dakle, digitalizira se čitav postupak, smanjuju se troškovi, dakle, izglasavanjem toga zakona i donošenjem pravilnika znatno će se smanjiti javnobilježnički troškovi, zaštitit će se određene, određena primanja, božićnica, uskrsnica, regres, povećali smo iznos za iznos duga koji se može provoditi ovrha nad nekretnina i to je zapravo samo jedan slijed aktivnosti koje je Vlada već započela u prošlom mandatu kada je povećala iznos plaće koji se može ovršiti sa 2/3 na 3/4, kada je utvrdila da se jedina nekretnina ne može prodati u ovršnome postupku. Tako da vjerujem da ćemo kroz izmjene odnosno izglasavanje izmjena i dopuna ovršnoga postupka, ali i pripreme na jednom cjelovitom rješenju kroz novi Ovršni zakon, dakle i riješiti problem ovršenih građana. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre Malenica, vaš odgovor, kao i vaše preporuke meni osobno zvuče kao pranje ruku od odgovornosti. Ali, drago mi je da ste spomenuli prijedlog izmjene Ovršnog zakona, evo, imam ga ovdje ispred sebe, pročitao sam taj uradak, pa budimo otvoreni. Glavni cilj toga zakona je ustvari pod svaku cijenu zadržati javne bilježnike u ovršnom sustavu. Otkad je sud EU utvrdio da javni bilježnici ne mogu se smatrati sudom u smislu europskog prava, vaše ministarstvo pokušava na sve načine bilježnike prikazati kao sud. Drago mi je da dok god o tome raspravljamo, tu je s nama i hrvatski premijer koji je po struci pravnik jer želim da svi čuju što stoji u tom vašem prijedlogu. Hrvatska javnosti, citiram. Ako javni bilježnik zaprimi prijedlog za ovrhu protiv ovršenika osobe sa prebivalištem ili sjedištem izvan RH, smatrat će se da je zaprimio zahtjev za izdavanje platnog naloga te neće donijeti rješenje o ovrsi već će proslijediti predmet nadležnom sudu radi donošenja odluke. Da objasnimo, vi kao ministar pravosuđa predlažete da ovrhe za istu, identičnu stvar protiv dužnika koji imaju prebivalište u Hrvatskoj provode javni bilježnici, a ako dužnik ima prebivalište izvan RH, e onda su za to nadležni sudovi. Kao doktor pravnih znanosti koji je praktički doktorirao na temu izvršenja i ovrha, mislite da je to ustavno prihvatljivo da strance tretirate povoljnije od ljudi i pravnih osoba u Hrvatskoj? Ministre, uz dužno poštovanje, ne može me zadovoljiti takav odgovor i tražit ću od vas pismeno očitovanje.
Idemo sada na broj 28, pitanje 28, zastupnik Mišel Jakšić, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Kolega Miletić mi je uletio pitanje prije mene, ali tema će biti ista. Moratorij na ovrhe jer sam osobno stava da je ključna odluka politička i ono iza čega će biti spreman stajati premijer Plenković. Prije svega, čestitam vam na pobjedi u prvom poluvremenu borbe protiv korone, koja vam je donijela i pobjedu na parlamentarnim izborima, no svatko tko prati sport, zna da se utakmica igra na 2 poluvremena, znaju biti produžeci, znaju biti jedanaesterci i mislim da je svima jasno da kad smo ušli debelo u drugo poluvrijeme da smo ušli u jednu debelu i tešku defanzivu. Usudio bih se reći da smo ušli i u minus. Spominjala se ovdje i KB Dubrava. Do sad nismo imali tu informaciju gdje će danas biti prosvjed medicinskog osoblja, a navodno je sve savršeno. Ono što mene osobno muči je zašto smo u tom drugom poluvremenu zaboravili na naše sugrađanke i sugrađane, pogotovo one koji su pogođeni ovom korona krizom jer na proljeće kad je krenula korona na puno manje brojeve zaraženih smo odmah donijeli moratorij na ovrhe. Danas kada imamo nekoliko stotina tisuća puta zaraženih, to više nije tema, o tome ne želimo razgovarati, 101 tisuća građana je već danas pod ovrhom, 170 tisuća ovrha još uvijek čeka i postavlja se pitanje kome je u interesu da u ovoj situaciji ne zaštitimo naše građane, ne zaštitimo one koji su najpogođeniji i da jednostavno da ne razmislimo do raščišćenja ove krize kako da produžimo moratorij na ovrhe i kako da damo ljudima koji su pred pucanjem, da dođu do daha.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Jakšić. Što se tiče sporta i poluvremena, ja vjerujem da onda u tu utakmicu ubrajamo i važne projekte za Koprivničko-križevačku županiju, za grad Koprivnicu, za aktivnosti koja se tiču investicija u vašem kraju, za vrlo toplu otvorenu sadržajnu suradnju i dijalog koji nas dvojica vodimo 4 godine u ne znam koliko dolazaka u Koprivnicu, o tome može potvrditi i župan i primjerice ovdje saborski zastupnik Sobota i mislim da tu utakmicu onda trebate gledati cjelovito, a što se tiče borbe protiv Covida-19 nitko od nas ne podcjenjuje problem, ne umanjuje ozbiljnost situacije, to je ključna poruka, to je ono što govorimo svaki puta kad govorimo o ovoj temi, to je u konačnici i razlog zašto smo poduzeli sve ove mjere. Ali je isto to i razlog zašto smo mi kao Vlada u trenucima kada smo za vrijeme tog prvog poluvremena koje smo mi pobijedili, a o kojem ste vi i vaši kolege govorili o 400.000 nezaposlenih zbog Covida-19 i zbog neadekvatne politike Vlade. Dakle, vi ste kao SDP na proljeće plašili hrvatsku javnost da ćemo imati 400.000 nezaposlenih. To je dosta bitno da stavimo ponovno u eter, da se prisjetimo toga, da znamo tko je što, kada i kako govorio. E vidite, mi smo ne samo u ranijim aktivnostima prije Covida-19 zakonima koje je donijela, donio Hrvatski sabor na prijedlog naše Vlade, a bila su 3 zakona, 2 iz domene Ministarstva financija, 1 iz domene Ministarstva pravosuđa smanjili broj blokiranih građana sa 325.000 na 234, dakle smanjili smo značajno broj, a da ne govorim koliko smo i onim jednokratnim otpisom, a i drugim mjerama smanjili ukupan dio obaveza tj. duga koji se tiče onih koji su bili blokirani i kojima prijete ovrhe. Mi smo naravno donijeli i ovaj moratorij u formi 3 + 3, ministar je maloprije govorio o tome kako priprema izmjene Ovršnoga zakona, mi smo imali čak spreman Ovršni zakon koji je zamalo bio izglasan u prošlom sazivu, ali kad smo vidjeli da je zakon takav da niti jedan akter koji sudjeluje u postupku nije bio dovoljno zadovoljan, svi su imali nešto protiv na kraju, pa smo ga odlučili staviti u treće čitanje, sada je nakon analize i konzultacija ministar predložio da idemo u izmjene Ovršnoga zakona koje će sve ići praktički in favorem dužnika. Sve, što god bude, od troška postupka do procedure i u konačnici onih zaštitnih mehanizama koji omogućuju primjerice danas dakle podsjećam da je od ovrhe izuzeto 3/4 neto plaće i mirovine do iznosa 4.289 kuna, socijalna primanja poput dječjeg doplatka, porodiljne naknade, naknade za bolovanje, naknade za nezaposlenost, a uskoro će kao što je on kazao tu biti i božičnica i regres i uskrsnica i druga pitanja. Dakle, vrsta socijalne osjetljivosti Vladi koja privatnom sektoru da 8,1 milijardu kuna da ljude zadrži sa plaćama, da istodobno stavi moratorij, nama tumačiti da nismo senzitivni je pogrešno, jednostavno ne odgovara istini. Mi smo ti koji su osigurali da te tvrtke rade, da ljudi primaju plaću, da ostanu zaposleni, da danas imamo više osiguranika nego ranije, ali postoji nekakva obaveza da dio tih sredstava koji su ljudi dužni mora netko gleda i na ove koji su dali ta sredstva [[Upadica: Hvala vam.]] što ćemo s njima. Dakle, moramo voditi računa o balansiranom pristupu [[Upadica: Hvala lijepa.]] a ministar vam je izložio set mjera u drugom poluvremenu.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade ja osobno nemam nikakav problem da svoje izjave prilagodite vremenu i kad je bila pobjeda i u kojem poluvremenu, ali onda molim za gram korektnosti da se meni ne stavlja u usta nešto što ja osobno nisam nikada rekao, jer ne pamtim da sam spominjao 400.000 nezaposlenih. Na tom nivou ne možemo konstruktivno razgovarati. Ono što sam samo htio skrenuti pažnju na to da kad zbrojimo i oduzmemo sve ono što je do sada napravljeno i ja osobno sam iz kuta Koprivnice na proljeće govorio da Vlada u onoj fazi krize radi dobar posao i da svi zajedno idemo prema tome i da spasimo i gospodarstvo i zdravlje ljudima mislim da danas je puno tema koje su otvorene za kritiku, jedna od tih su definitivno i ove. Imamo veliki javni aparat i mislim da se može posložiti na način da se utvrde, da se utvrde cenzusi, da se vidi kako i na koji način zaštititi one najpogođenije ovom krizom. Nisu svi oni koji dobivaju poticaje na plaće pod teretom ovrha, ima ljudi koji su ostali bez posla, ima ljudi koji su socijalni slučajevi i mislim da je najmanje što možemo napraviti za te ljude, da se naprave liste, da se vidi tko je u kakvom problemu i da se napravi barem novi moratorij na ovrhe tako dugo dok se ne donese Ovršni zakon. Nemojmo si dozvoliti i to je tema na kojoj mislim da možemo naći konsenzus da nam se ne dogodi ko u pretvorbi i tranziciji da iz pretvorbe jedni izađu kao veliki pobjednici, velika većina njih se danas razbježala po BiH, a da neki izađu iz ove krize kao još veći gubitnici i kao još teži socijalni slučajevi. Moratorij na ovrhe je najmanja stvar koju po određenom cenzusu možemo za te ljude zajedno napraviti. Vama s vašom plaćom, meni s mojom plaćom možda to djeluje minimalno, vjerujte tim ljudima je danas jako, jako, jako teško.
Idemo dalje. Sada je na redu kolega Siniša Hajdaš Dončić, postavlja pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade od potresa u Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj županiji i Zagrebačkoj županiji prošlo je 226 dana, zima je pred vratima, dakle obnova organizirana od strane države još uvijek nije počela. Dakle, ono što je do sada napravljeno, napravljeno je vlastitim elanom, vlastitim aranžmanom građana, dakle bilo materijalnim, bilo tehničkim. I onda još jedno nevjerojatno dugo čekanje možda ste se vodili proročanstvima Maja, možda Nostradamusovim zapisima, možda babom Vangom, možda braćom Tabrojević Milošom i Mitrom podno …/nerazumljivo/… eto vas i vi sad odjednom imenujete gospodina Vanđelić ravnateljem direktorom fonda za obnovu. Htio bih naglasiti da je gospodin Vanđelić predsjednik nadzornog odbora INE, donedavno predsjednik uprave jednog osiguravajućeg društva, a sada odbora istog tog osiguravajućeg društva i onda vas pitam da li možda osoba koja će upravljati milijardama kuna po vašim najavama, milijardama kuna u fondu koji će obnoviti Grad Zagreb i dio Krapinsko-zagorske i dio Zagrebačke županije, da li će on možda biti u sukobu interesa? Jer vidi vraga, ta ista osiguravajuća kuća vjerojatno ima neke, da tako kažemo novčane transakcije između građana i osiguranja od potresa ili će taj gospodin, kojeg ste vi predložili, vi izabrali zapravo raditi za interese građana? Da li je tu potencijalni sukob interesa ili nije poštovani predsjedniče Vlade?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajdaš Dončić. Vi spadate u onu skupinu SDP-ovih zastupnika koji su svoju izvrsnost dokazali za vrijeme jednog sporta koji se zove prijavljivanje političkih oponenata Povjerenstvu za sukob interesa. Ja vjerujem da ćete vi kao dobar drug iz SDP-a prijaviti i predsjednika Milanovića recimo, ja to očekujem s obzirom da ovdje govorite o sukobu interesa potencijalnom, dužnosti koja trenutno nije definirana u postojećem popisu dužnosti koji postoji u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa. Dakle, vi prijavljujete nekoga tko trenutno po zakonu nije dužnosnik i to je dobar sport. Ja mislim da ste vi kao i svi u SDP-u jako dobro, a i neki drugi pratili što je gospodin Vanđelić od kada je imenovan za privremenog ravnatelja, a to je bilo prošloga tjedna na Vladi izjavio i izjavljivao, dakle spreman je transparentno kazati povjerenstvu prijaviti svu svoju imovinu, kazati što ima, kako je to stekao, kakav je njegov materijalan status. Čovjek nema s tim nikakav problem. On je tu izabran zato što je menadžer. Ja sam siguran da netko tko je na čelu fonda, bio on ravnatelji ili privremeni ravnatelj zasigurno ne može ulaziti u ugovorni odnos između osiguravajuće kuće i građanina koji recimo nekada prije nego što se dogodio potres, osigurao svoju nekretninu. Ne vidim kojom bi to bravurom neko tko je na čelu fonda mogao ući u ugovorni odnos koji već postoji, ne znam na koji način. Meni to nije jasno. Ako vi to imate kao mogući scenarij, a siguran sam da imate jer ste možda vi konzultirali sve ove proročice i proroke koje ste ovdje nabrajali pa bi bilo dobro da javnost to čuje jer ste se možda i vi inspirirali kod njih u vašoj procjeni iz proljeća da će imati 400.000 nezaposlenih, razumijete. Vi ste prognozirali, mislim da ste baš vi bili da će RI i START koalicija imati 68 mandata. Znači ova baba VAnga ili gdje ste vi već bili na nekakvim konzultacijama, na nekakvom retreatu, na tim team buildingu vama se tamo odjedanput ukazalo 68 mandata 5. srpnja i 400.000 nezaposleni. Sada vam se ukazala dužnost koje nama expressis verbis navedene u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa. Dakle meni se čini da vi imate dosta tih ukazanja, to je interesantno, vi ste meni djelovali ozbiljan i kao ministar i kao župan i neko ko čita ovu suvremenu politološku međunarodnu literaturu, prati globalne trendove, nastoji biti ozbiljan u svojim procjenama, ja sam siguran da je ovo dio jednoga kako bi neki vaši kolege ovdje rekli koji ne dolaze recimo na savjete za Slavoniju, valjda im je to ispod časti, jednoga PR performansa o tome kako na neki način diskreditirati vrlo kvalitetnoga menadžera koji je kao Zagrepčanin prihvatio pomoći gradu i svojim sugrađanima u obnovi Grada Zagreba. A vi za razliku od nas niste osigurali 683 milijuna eura iz Fonda solidarnosti, niste osigurali 200 milijuna dolara od Svjetske banke, niste predvidjeli sredstva u proračunu za iduću godinu i za godine koje su pred nama, dakle to niste napravili vi, a niste napravili ni program mjera niti sporazum koji uključuje o fondu i vašu Krapinsko-zagorsku županiju, ali ne vezano od toga mi ćemo vam pomoć obnoviti i Zagorje i Zagreb. Ja vam čestitam.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Pa evo ja sam zapravo zadovoljan odgovorom, izvrsno, baš vam hvala, dakle imao sam cijeli pregled jednog malog djelovanja i drago mi je da ste bili skoncentrirani ovaj puta za razliku od prošlih aktualnih prijepodneva na fokus, pa sam tu i tamo dobio neki odgovor. Hvala vam lijepo i na retorici i vidimo se sljedeći puta.
Sada ide zastupnik Bojan Glavašević pitanje postavlja isto tako predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Nakon napada na Markovom trgu u više ste navrata najavljivali obračun s govorom mržnje i ekstremizmom u Hrvatskoj. Budući da je održana sjednica Koordinacije za domovinsku sigurnost kojoj ste dali zadatak da citiram: „Predloži mjere za sveobuhvatan, sustavan i učinkovit pristup sprečavanju radikalizacije“. Molim vas da nam taksativno nabrojite mjere za zaštitu građanki i građana o mržnje, nasilja i ekstremizma u našem društvu te da nam kažete koja proračunska sredstva planirate izdvojiti za te mjere? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Glavašević. Meni je drago da ste i vi u ovoj raspravi koja je uslijedila nakon terorističkog napada pred Banskim dvorima evocirali temu govora mržnje jer ste kao što ste i sami rekli često bili žrtva govora mržnje ili meta govora mržnje, prijetnji i raznih drugih neugodnih situacija za koje ne sumnjam da ste vi i mnogi drugi koji su izloženi u javnosti predmet najbrutalnijih, najagresivnijih i najprimitivnijih napada i meni je žao zbog toga i ja vas u tom pogledu razumijem. Ja možda nisam toliko dugo žrtva koliko ste vi, ali sam intenzivno meta nekih napada o kojima ne govorim, ne komuniciram. To nije stvar o kojoj želim razgovarat, nije nešto što me toliko pogađa da bi o tome govorio javno. Ja govorim o ovoj temi zato što smo mi tog ponedjeljka na Markovom trgu svi skupa doživjeli jednu novu dimenziju, jednu novu razinu. Doživjeli smo oružani napad na zgradu vlade i teško ranjavanje hrvatskoga policijskoga službenika i pokušaj ubojstva još dvojice policijskih službenika. Dakle, tu je ta crta koja je prijeđena. Zamislite recimo da su u Francuskoj nakon dekapitacije profesora, da su jučer u Beču nakon napada u kojem za sada prema ovom što vidim je preminulo 4-ero ljudi, kazali pojedini politički akteri u tim dvjema demokracijama da je to možda zbog opće situacije i bunta. Što mislite kako bi bili doživljeni oni politički akteri i stranke koji će na u biti vrlo slične poteze jer samo je sreća ovdje i dragi Bog spasio Oskara Fiuria da je danas živ i da se dobro oporavlja, kako bi u tako razvijenim demokracijama druge političke stranke reagirale na one koji kažu to se moglo dogodit bilo gdje, to je napad na najširu moguću vlast ili to je zbog nekog bunta. E vidite zastupniče Glavašević, vi koji razumijete malo bolje čini mi se nego drugi o čemu se ovdje radi, tu je ta velika razlika. Mi imamo ovdje jedan dokument koji je pripremila Koordinacija za domovinsku sigurnost, koji ima niz predloženih mjera, od bolje pravne definicije okvira efenemologije i radikalizacije nasilnog ekstremizma i terorizma, pa do niza mjera u edukativnom i preventivnom pogledu i u konačnici zakonskoga okvira i konkretnih poboljšanja koja mogu ići za suzbijanjem radikalizacije, a to se odnosi i na korištenje govora mržnje u javnom prostoru, društveno mrežnom prostoru, internetskom prostoru, što podrazumijeva i veću odgovornost onih koji su vlasnici pojedinih platformi. Jer dio te mržnje i ispiranja, doslovno ispiranja opće normalnog poimanja stvari dolazi sa takvih izvora, dolazi iz pojedinih medijskih izvora vrlo jasno i posljedice su strašne. Posljedice su takve da neko ko zbog svog neiskustva i nezrelosti odluči nešto riješiti na svoj način. E tome mi moramo stat na kraj svi zajedno i jasno raditi crtu od onih koji to … [[Govornik se ne razumije]] koji na to možda imaju neko razumijevanje. Tu je ta razlika i mi ćemo stoga raspraviti ovu temu i na Vijeću za nacionalnu sigurnost i poduzeti mjere [[Upadica: Hvala vam]] u svim aspektima jačanjem institucija, a u konačnici to sam rekao [[Upadica: Hvala]] i ranije ovima koji aludiraju na Lukašenka da ćemo [[Upadica: Hvala vam lijepa]] to raditi političkom borbom.
Izvolite očitovanje.
Hvala g. predsjedniče sabora. Hvala g. predsjedniče vlade na odgovoru. Djelomično sam zadovoljan, više mi je, više bih vas molio pisani odgovor zato da mogu na jednome mjestu imati te mjere koje sam vas zamolio da taksativno nabrojite. Mislim mogu se složiti sa jako puno toga što ste, što ste danas rekli i što ste govorili zapravo i prethodnih dana o tome i mislim da se nalazimo na jednom, nadam se zapravo da se nalazimo u jednoj prijelomnoj točki gdje svijest o činjenici da je naše društvo nažalost izrazito zagađeno, naš javni prostor je izrazito toksičan i zagađen mržnjom i zapravo desnim ekstremizmom. Ja vas, ja se samo nadam da ste svjesni da ono, ako ste doista ozbiljni u želji za obračunom sa takvim pojavama u našem društvom da to ne možete napraviti sami i da to ne može napraviti, ne možete se u tome samo osloniti na, na institucije koje se bave progonom ili koje se bave samo nacionalnom sigurnošću. Ako hoćete temeljitu društvenu promjenu onda vam je zato potreban jedan politički savez između ostaloga koji nadilazi stranačke granice i mislim da postoji jedan širi katalog pojava koje su vezane za ove fenomene o kojima govorimo, koje bi na neki način trebalo barem raspraviti u našem društvu i lopta je u tome u vašem dvorištu. Vi ste predsjednik vlade, na vama je da pokrenete te inicijative. Hvala.
Pitanje broj 31. zastupnica Ljubica Maksimčuk postavlja ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Uvažena ministrice Vučković, situacija s korona virusom u Hrvatskoj i u zemljama u okruženju sve je alarmantnija. Jesu li opravdane bojazni dijela javnosti za potencijalnom nestašicom hrane?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS. Uvažena gđo. zastupnice, u medijima se često čuje polemika oko hrvatske samodostatnosti u pogledu hrane. Naravno, riječ je o problemu koji traje godinama i ne može se tek tako odjednom riješiti. Međutim, ako govorimo o korona krizi i utjecaju koji ima na hrvatsku poljoprivredu, želim ovdje prvo zahvaliti svim hrvatskim poljoprivrednicima i cijeloj prehrambenoj industriji, te ribarima, šumarima i drvoprerađivačima jer su uspjeli unatoč nepovoljnim okolnostima održati proizvodnju, pa rekla bih na otprilike i istim razinama kao što je bila prije krize, što smatram velikim uspjehom. Također, imali smo niz inicijativa koji su, kojima su se svi oni odazvali kako bismo ojačali u ovim nepovoljnim okolnostima hrvatski lanac opskrbe hranom, povezali dionike jer bez toga nema trajnoga uspjeha, čak i bez obzira na korona krizu. Vjerujem da Hrvatska nije ugrožena što se tiče opskrbe hranom. Hrvatski lanac opskrbe hranom dobro funkcionira, proizvodnja se održala, ove godine imamo i nešto pokazatelja u sektorima koji godinama bilježe izrazito negativne pokazatelje, pa tako u sektoru govedarstva imamo povećanje broja krava. Također u sektoru mlijeka i mliječnog gospodarstva bilježimo posljednja 4 mjeseca …/nerazumljivo/… ali ipak rast nakon 6 ili 7 godina. Što se tiče voća i povrća pored krize postojao je niz negativnih okolnosti u klimatskim nepogodama, isto tako u onemogućavanju obavljanja određenih mjera koji su se, fitosanitarne naravi, međutim i ovaj sektor se održao. Hrvatska vlada u svemu tome pored horizontalnih mjera koje su obuhvaćale i Ministarstvo poljoprivrede i oglasne proizvođače u sektoru poljoprivrede, ribarstva i šumarstva reagirala je nizom dodatnih mjera za ovaj važan i strateški prioritet RH pa smo evo, pa smo u sektoru ribarstva za kompenzacije gubitka, za kompenzaciju gubitka prihoda u akvakulturi osigurali 180 milijuna kuna promjenama operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo, 30 milijuna kuna dodatnih državnih potpora također u istom sektoru, 20 milijuna kuna za nadoknadu privremene obustave ribolova …/nerazumljivo/… i koćarima, 360 milijuna kuna za pomoć malim poljoprivrednim proizvođačima također, promjenom operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo što je natječaj koji je trenutno u tijeku. Dodatno smo reagirali kad smo imali poremećaj u sektoru mlijeka pogotovo kod malih mljekara, u sektoru utovljenih goveda i sl. Je li to dovoljno, radimo sve što možemo, mogu najaviti ukoliko dođe do određenih manjih ili većih poremećaja hrvatska Vlada i Ministarstvo poljoprivrede će i dalje reagirati, a ja pozivam sve hrvatske potrošače da kupuju vrijedne i kvalitetne proizvode hrvatskog ribarstva i poljoprivrede. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Pandemija je podigla svijest o važnosti poljoprivredno prehrambene industrije za gospodarstvo i sigurnost zemlje. U trenutku izbijanja pandemije u Hrvatskoj i zatvaranju granica glavnom komparativnom prednošću se, je se prepoznalo ovaj domaći poljoprivrednici odnosno domaći OPG-ovci. Hrvati žele kupovati domaće proizvode, ali ih naravno moramo proizvoditi u dovoljnim količinama. Hvala vama, hvala Vladi što ste uvrstili poljoprivredu kao stratešku granu i što vam je u vrhu prioriteta. Ona jest i mora biti naš razvojni i nacionalni interes. Stoga apeliram još jednom na vas i na Vladu da nađete dodatnih načina da pomognete našem selu, poljoprivredi ali i svim drugim granama u resoru poljoprivrede. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu poštovani kolega Tulio Demetlika, koji postavlja pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade u Istri se trenutno vode brojni sudski postupci koje RH putem Državnog odvjetništva vodi protiv općina i gradova. Predmet sporova je dokazivanje prava vlasništva zemljišta na koje su se općine i gradovi kao pravni slijednici imovine koja je bila upisana kao društveno vlasništvo uknjižile nakon pretvorbe tog društvenog vlasništva i to po tada važećim prostornim planovima i napominjem da ta zemljišta su bila unutar građevinskog područja. Državi tada to nije bilo sporno, sudovi su provodili upise no nakon 30 godina država se predomislila i tražila, i traži ta zemljišta natrag. Mi iz IDS-a konstantno upozoravamo na ovaj problem no pomaka nažalost u rješavanju nema. Nevjerojatno je da se nakon 30 godina oduzima vlasništvo općinama i gradovima te tako narušava pravna sigurnost i nanosi se direktna šteta upravo gradovima i općinama. Da apsurd bude još veći država od gradova i općina traži i sve prihode ostvarene od raspolaganja tim zemljištem u proteklih tih 30 godina. Nevjerojatno je koja se poruka šalje investitorima da li to javnim ili privatnim koji planiraju svoje investicije, a svi jako dobro znamo da neriješeni vlasnički odnosi uvijek su prepreka u realizaciji projekata. Umjesto da stvorimo zakonodavne okvire koji će poticati suradnju između države, gradova i općina te ubrzati spori birokratski aparat, država putem Državnog odvjetništva koristeći javni novac i javne resurse vodi sporove s gradovima i općinama te opterećuje sudove [[Upadica: Hvala vam.]] novim predmetima. Samo pitanje na kraju [[Upadica: Ajde molim vas.]] jeste li upoznati sa ovom situacijom i što namjeravate [[Upadica: Hvala vam.]] poduzeti u zakonodavnoj razini? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Demetlika, ja sam mislio da ćete vi ići u smjeru skorog otvaranja još jedne dionice Istarskog ipsilona između Pazina i Učke koji je u međuvremenu dovršen što je ja mislim jako dobro i što omogućuje da Istra i svi naši sugrađani u Istri budu bolje prometno povezani, integrirani u mrežu autocesta RH i da ćete vi to pozdraviti kao i naše napore vezane za revitalizaciju Uljanika, za dovršetak Opće bolnice u Puli, pa i za ova rješenja koja tražimo za tvornicu duhana u Kanfanaru. Dakle, to su sve ovako amblematični, amblematične teme za naš angažman kada je riječ o Istri. Ovo pitanje koje vi dotičete tiče se šire aktivnosti i možemo to slobodno reći stvaranja pretpostavki za kvalitetniju ulagačku klimu, za bolju pravnu sigurnost, za transparentnost i jasnoću vlasničkih odnosa. Ministar, novi ministar državne imovine i graditeljstva i prostornog uređenja Horvat je svjestan ove situacije, svjestan je i ministar pravosuđa i uprave. Mi ćemo nastaviti voditi razgovore i sa Državnim odvjetništvom koje je po zakonu to koje predstavlja državu pa se tu pojavljuje i tražiti rješenja koja će poboljšati upravljanje državnom imovinom, njenu aktivaciju, njeno korištenje na dobrobit onih sredina u kojoj jesu. Najjednostavnije načelo je načelo decentralizacije jer sam onaj koji je blizu nekoj imovini zna u kakvom je ona stanju, može imati ideju kako da s njom upravlja, može na kvalitetan i po meni bolji način nego središnja vlast znati što je za pojedinu nekretninu ili zemljište najbolje. Vidim da tu i gospodin Klarić iz Bakra koji ima veliku zonu u ... [[Govornik se ne razumije.]] zna o čemu govore. Mi iz toga očekujemo da, ako želite, ovu temu dignemo na jednom od naših sastanaka sa županima, da je temeljito pripremimo, da pokušamo iznaći jedan zajednički nazivnik kako to riješiti u odnosu na sve te postojeće sporove, a tih sporova ima užasno puno, ja ne mogu se sada sjetiti na pamet toga broja, ali znam da sam bio zapanjen koliko je sporova de facto između različitih subjekata države. To je nevjerojatan broj i naš je napor bio u prošlom mandatu da to pokušamo smanjiti i riješiti, ali mislim da nam predstoji jako puno posla. Kad bismo to riješili, onda bi ta, da je tako nazovem ulagačka vertikala bila brža, propulzivnija, projekti ne bi čekali nego bi se realizirali. I tu se slažemo, tu smo i vodili neke razgovore i sa vašim kolegama, što mislim da ste jako svjesni pa stoga u biti podržavam jako dizanje ove teme kao jedne s kojom ću ja posebno zadužiti ministra Horvata i Malenicu da pristupe njenom što boljem rješavanju, svakako boljem nego što je situacija danas. Evo, vidim da je i ministar Malenica čak i tu, ne znam je li Horvat tu [[Upadica: Ne.]] dobro. Hvala vam.
Izvolite, očitovanje.
Evo, zahvaljujem na odgovoru poštovani predsjedniče Vlade. Ja sam ovo pitanje postavio sigurno jer je trenutno ono najveći problem koji tišti našeg gradonačelnika je u samoj županiji, ali vjerujem da je to i u ostalim dijelovima RH. One projekte koje ste spomenuli, mi pozdravljamo, i to oni se rješavaju, pa mi nije potrebno da dodatno, međutim, upravo sa rješavanjem ove problematike, želimo još dodatno ubrzati planirane investicije. Te investicije sigurno su vezane uz sljedeće razdoblje koje je pred nama korištenjem fondova iz EU, a ako nemamo riješeno imovinsko-pravne odnose, ti projekti se sigurno neće rješavati. Danas i podržavam ovo što ste predložili da imamo sastanak u županiji, da tu temu stavimo na dnevni red, da izvučemo sve predmete koje su vani i da vidimo nelogičnosti koje nam se dešavaju. Jer ja ću vam reći samo jednu stvar, da investitori koji dolaze kod nas, koji znači imaju prostorne planove koji su dobili sve suglasnosti nadležnog ministarstva i ako se koja parcela nalazi kao poljoprivredno zemljište ili ako se koja parcela nalazi kao šumsko područje, u rješavanju imovinsko-pravnih stvari sa državom je to praktički nemoguće. Država tu koči investicije i investitori se okreću i odlaze iz naše države upravo zbog sporosti nerješavanja tih stvari i zato pozdravljam tu vašu intenciju da se poslože kockice u Vladi, tj. da nadležni ministri, da li je to ministar prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine, kao i Ministarstvo poljoprivrede u čijoj ingerenciji je poljoprivredno zemljište i šumsko zemljište, ali isto tako i zakone koje smo donijeli u prošlom sazivu ovoga Sabora, a tiče se turističkog zemljišta, do dana danas još ništa se o tome nije pokrenulo i zato pozivam, evo da na tom sljedećem sastanku u županiji stavimo to [[Upadica: Hvala vam.]] na dnevni red. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje. 33. pitanje, zastupnik Ante Bačić postavlja ga ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima. Moje pitanje ide ministru Malenici. Uz sve probleme koje evo, prolazimo sa epidemijom bolesti Covid, normalno da su se stvorile određene poteškoće i u normalnom funkcioniranju u poslovanju javne uprave i pravosuđa. Znamo i koliki broj predmeta prolazi kroz ta tijela i te institucije i koliko su naši građani ovisni upravo kod rješavanja istih. Mene zanima što je Ministarstvo pravosuđa i uprave poduzelo kako bi se osigurali uvjeti za redovito i normalno obavljanje poslova u tijelima državne uprave, posebice tijelima kaznenog sustava i pravosuđa. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, uvaženi zastupniče. Dakle, kao što vam je poznato, Vlada je na svojoj 15. sjednici donijela Odluku o poduzimanju mjera za sprječavanje širenja virusa epidemije Covida-19 i osiguravanju uvjeta za redovito obavljanje poslova u tijelima državne uprave. Sukladno toj odluci, ja kao ministar pravosuđa suglasnost predsjednika Vlade, donio sam uputu o poduzimanju svih mjera za sprječavanje širenja virusa i osiguranja uvjeta za redovito obavljanje poslova. Dakle, idemo sa tom uputom, za tim da osiguramo redovito obavljanje poslova, da građani mogu ostvariti sva svoja prava, sve svoje usluge od tijela državne uprave, a također, da se kroz određene upute, kroz određene smjernice koje su usklađene sa uputama HZJZ-a zaštitimo živote i zdravlje državnih službenika. Dakle, kroz tu uputu osiguravamo i neposredan rad sa strankama, samo u situacijama kada je taj neposredan rad nužan. Za sve ostale situacije upućujemo na korištenje digitalnih platformi i elektroničke komunikacije. Također, propisali smo i klizno radno vrijeme kako bi smanjili intenzitet dolaska državnih službenika u isto vrijeme. Propisali smo obvezu imenovanja koordinatora, Covid-koordinatora kao osobe koja bi trebala voditi računa da se poduzimaju sve mjere, sve aktivnosti kako bi se spriječilo širenje koronavirusa, a istodobno da se osigura redovito obavljanje poslova tijela državne uprave. Kako ste u svom pitanju i spomenuli, dakle u ovom resoru nalazi se i zatvorski sustav, dakle tu se poduzimaju iznimni napori kako bi se spriječio proboj koronavirusa u zatvorski sustav. Poduzete su određene aktivnosti na dnevnoj osnovi, kontaktiramo sa svim upraviteljima zatvora, kaznionica, ali i zatvorske bolnice. Dakle trenutačni su pokazatelji dakle da je u određenim kaznionicama, određenim zatvorima došlo do proboja virusa, međutim, dakle preraspodjelom, pogotovo zatvorskih policajaca, ali i službenika dakle sve je nastavljeno sa redovitim radom. Što se tiče pravosudnih tijela, tu smo također, u dogovoru sa predsjednikom Vrhovnoga suda ili glavnom državnom odvjetnicom pronašli način kako će pravosudna tijela i uslijed epidemije korona virusa nastaviti neometano s radom, dakle cilj nam je da i sudovi i državna odvjetništva neometano mogu nastaviti s radom, dakle korištenjem digitalnih alata, ali isto tako korištenjem određenih odnosno pridržavanjem određenih uputa koje su temeljene na smjernicama HZJZ. Dakle, u suradnji sa Nacionalnim stožerom civilne zaštite pratimo razvoj situacije, tek ćemo po potrebi revidirati donesenu uputu. No svakako nam je cilj kao što sam na početku i rekao da tijela državne uprave, pravosudna tijela nastave neometano sa redovitim radom, a isto tako da se kroz poštivanje ovih uputa i smjernica zaštite životi i zdravlje državnih službenika odnosno službenika u pravosuđu, sudaca i državnih odvjetnika. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala predsjedniče. Hvala ministru na ovom iscrpnom odgovoru, drago mi je da su podnesene određene akcije i na temelju odluka vlade, ali evo sad i odluke vas kao ministra na čelu samog ministarstva. Ne moramo naglašavati uopće koliko je bitno za naše građane da upravo tijela državne uprave, a posebno sada kada je pod resorom i pravosuđe i pravosudna tijela da funkcioniraju i nesmetano obavljaju svoje poslove. Uz ovo ću samo dati malu napomenu, uz sve reforme koje su pred vama, posebice ovo što je dosta sada aktualno i vezano za reformu lokalne samouprave, ne smijemo zaboraviti, a vjerujem da ćete i ulagati maksimalno napore u to, a to je upravo i reforma i digitalizacija samog sustava, posebice digitalizacija javne državne uprave, ali i pravosuđa i pravosudnih tijela jel evo i sad u ovoj krizi vidimo koliko blagodati nam to može donijeti, kolko može ubrzati određene procese i normalno biti dostupnije našim građanima, tako da evo uz sve napore i probleme koje nam covid stavlja ispred nas i predstavlja, nemojte ni slučajno odustajat od digitalizacije, te je maksimalno … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
34. pitanje zastupnica Branka Juričev-Martinčev postavlja ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, potpredsjedniče, uvaženi ministri, ministrice, gđo. Vučković. U RH europskim bespovratnim sredstvima iz programa ruralnog razvoja od 2014.g. financirana je izgradnja i opremanje brojnih vrtića, dječjih igrališta, kulturnih vatrogasnih domova, nerazvrstanih cesta. Međutim, sve to u naseljima odnosno općinama i gradovima koji imaju manje od 5000 stanovnika. Istovremeno imamo i programe kojim se financira uređenje urbanih područja poput Splita, Zadra, Šibenika, Dubrovnika. Nadalje, uređenje i investiranje u male gradove, ratom pogođena područja kao što su Knin, Vukovar, Petrinja, Benkovac, a gradovi poput mojih Vodica koji broje više od 5000, a manje od 10 000 moraju za iste te investicije podizati kredite za izgradnju svojih vrtića i svojih društvenih objekata. Moje pitanje je sada u vrijeme kada se dogovaraju i pregovaraju uvjeti za financiranje iz naredne financijske perspektive od 2021. do '27.g. da li će biti ispravljena nepravda prema takvim naseljima, gradovima i općinama i zašto uopće postoji ograničenje u dobivanju sredstava iz programa ruralnog razvoja od 5000 stanovnika, da li je to direktiva EU ili je to ispregovarano na štetu ovakvih naselja? Da li se, znači u idućem programskom razdoblju to mijenja i da li će moći gradovi veći i općine odnosno naselja veći od 5000 stanovnika, a manji od 10 000 investirati i graditi svoje objekte bespovratnim europskim sredstvima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Cijenjena gđo. zastupnice, programom ruralnog razvoja u okviru mjere 7 financirana su ulaganja u različite oblike lokalne i društvene infrastrukture koji ste neke spomenuli. Isto tako ulaganja u osnovne oblike komunalne infrastrukture, pri čemu posebno naglašavam ulaganje u nerazvrstane cesta i ulaganje u sustave vodoopskrbe i odvodnje tzv. manje sustave. Kao što ste i rekli, za dio takvih mjera bilo je predviđeno ograničenje naselja na maksimalno 5000 stanovnika odnosno 2000 stanovnika ako govorimo o sustavima vodoopskrbe i odvodnje. Nije riječ o direktivi, no riječ je o preporuci Eurostata koja tvrdi da razgraničenje lokalne infrastrukture u ruralnim sredinama treba poći od granice naselja 5000 stanovnika i gustoće stanovništva od 300 stanovnika, pa je slijedom vjerujem takve jedne preporuke i programirano u 2014.g. pri čemu su od 6765 naselja koliko Hrvatska broji, ostala iskrčena 70, ostalo iskrčeno 79 naselja koji u Hrvatskoj imaju preko 5000 stanovnika. Dakle 1,17% pri čemu u tih 1,17% doista živi više od 35% stanovnika RH. Za slijedeće programsko razdoblje ova vlada ima odgovornost programirati na način da u okviru ruralnog razvoja, ali i u okviru drugih mehanizama od kojih ste neke spomenuli poput integriranih teritorijalnih ulaganja koji se financiraju iz drugog operativnog programa konkurentnosti i kohezija, ne dođe do jaza, ne dođe do tako razgraničenja programa u kojem će neke općine i gradovi ostati potpuno bez mogućnosti financiranja osnovne lokalne infrastrukture jer to ne smije biti … [[Govornik se ne razumije]] Tako da evo iako ne mogu potvrditi u ovom trenutku na koji način ćemo mi postaviti kriterije, mogu potvrdit da će to bit suradnja s predstavnicima JLS-a i da će razgraničenje bit takvo da nećete ostati bez potpore. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovana ministrice, evo ja apeliram na vas, na premijera, na čitavu vladu još jedanput da prilikom pregovaranja i dogovaranja uvjeta za financiranje iz naredne financijske perspektive ne zaboravite gradove, općine i naselja iznad 5000 stanovnika kako bi i oni mogli ostvariti svoja bespovratna sredstva za svoje projekte jer sad kad pogledamo npr. u okruženju grada Vodica sve su manje općine koje su uspjele bespovratnim sredstvima izgraditi ili grade vrtić. Imamo Grad Šibenik koji ima jedan program, Grad Knin koji ima drugi i samo smo mi u okruženju ostali na takav način i morali financirati izgradnju svog vrtića podižući kredit. Naravno da to našim građanima nije svejedno i prozivaju gradonačelnicu i upravo zašto nisu učinili isto kao i susjedni gradovi i općine. Svi težimo ravnomjernom razvoju svih krajeva i za svaku je pohvalu što je upravo ova vlada uspjela osigurati sredstva za 200 novih vrtića iz Programa Ruralnog razvoja gdje je izdvojeno milijardu kuna i osigurano čak 7800 više mjesta u dječjim vrtićima, ukupno je Vlada iz drugih sredstava osigurala opremanje i uređenje 500 vrtića i možemo pohvaliti da Program Ruralnog razvoja je jedan od naših najuspješnijih programa. Može se naći na stranicama da do kraja kolovoza se povuklo i doznačeno čak 60% sredstava.
35. pitanje zastupnik Anđelo Stričak postavlja pitanje ministru obrane Mariju BAnožiću. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru obrane. U prošlom sazivu donijeli smo nakon punih 15 godina Strategiju nacionalne sigurnosti, a potom i Zakon o sustavu domovinske sigurnosti. Tim zakonom upućuju se sva tijela i institucije zadužene za sigurnost na koordinaciju i suradnju. Svjedoci smo da živimo u prilično izazovnim vremenima, da su sigurnosne prijetnje sve češće i žešće od klimatskih promjena, migrantskih kriza, terorističkih napada, elementarnih nepogoda pa sada do epidemije korona virusa koja je zahvatila cijeli svijet. Kada šaljemo naše hrvatske vojnike u mirovine misije, mislim da je javnost time dobro upoznata jer o tome raspravljamo ovdje u HS-u i naravno o tome se glasa, međutim smatram da je javnost daleko manje upoznata sa slanjem naših vojnika u pomoć našim civilnim institucijama, pa ako možete dati jedan pregled unazad godinu, dvije gdje je to sve hrvatska vojska bila angažirana, kada u kojem sustavu, pogotovo kod pomoći u suzbijanju korone virusa? Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene saborske zastupnice, zastupnici. Zahvaljujem saborskom zastupniku na postavljenom pitanju. Naime, hrvatska vojska kao sastavnica domovinske sigurnosti uključena je u rad civilnih institucija, pružanju potpore civilnim institucijama i samim tim cijelom civilnom društvu u RH. Njena primarna zadaća je obrana Hrvatske države, na taj način i razvija prije svega obrambene sposobnosti hrvatske vojske, sudjeluje kako ste naveli u mirovnim misijama i operacijama, ali isto tako pruža potporu civilnim institucijama. U posljednje vrijeme možda najviše što je značajno u hrvatskoj vojsci kroz pružanje potpore civilnim institucijama je definitivno protupožarna sezona jer znamo da Hrvatsko ratno zrakoplovstvo odrađuje bitne zadaće pogotovo u ljetnom razdoblju kada imamo turističku sezonu gdje sudjeluju u protupožarnoj zaštiti uz pomoć vatrogasne zajednice i u tome dobivaju podršku ne samo iz zraka nego isto tako i kopnene vojske Hrvatske ratne mornarice. Nadalje, potpora Hrvatskog ratnog zrakoplovstva se očituje kroz hitan medicinski prijevoz, prijevoz organa za transplantaciju, ali isto tako i pružanja potpora pri potragama nestalih osoba. Ono što je možda danas najznačajnije zbog same pojave korone odnosno covida to su pružanja potpore zdravstvenim institucijama, znači u dogovoru sam županijskim stožerima za civilnu zaštitu sa resornim Ministarstvom zdravstva, ali isto tako i sa svim ostalim zdravstvenim ustanovama na razini županija pruža se i logistička potpora. Pa evo konkretno do sada smo imali 71 šator koji služi za potporu obavljanja trijažnih postupaka i smještaja pacijenata u zdravstvene svrhe pri čemu je sudjelovalo više od 260 pripadnika Bojne za opću logističku potporu zapovjedništva sa svom terenskom vojnom opremom. Nadalje, osim ekspedicijskih kampova i šatora koji služe za trijažu odnosno prijem pacijenata uključeno je i vojno zdravstveno osoblje, dakle vojno zdravstvenog središta zapovjedništva za potporu koji pružaju pomoć spomenutim zavodima za javno zdravstvo u Zagrebu, Gospiću i Otoku Krku dok šatori i ekspedicijski kampovi postavljeni su prvenstveni kod KBC-a Zagreb, KB Dubrava Zagreb, Klinike za infektivne bolesti dr. Fran Mihljević Zagreb, KBC Sestre Milosrdnice Zagreb, Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu za podršku studentima u prehrani. Ispred Veterinarske bolnice Sveučilišta u Zagrebu za trijažu životinja, kućnih ljubimaca te isto tako društvenoj infrastrukturi odnosno vjerskim zajednicama koje su stradale u potresu u Zagrebu, to je Bazilika Srca Isusova u Zagrebu. Također hrvatska vojska je postavila šator i kod KBC Split, Opće bolnice Šibenik i Opće bolnice Zadar. Spomenuo sam i vojno zdravstveno središte zapovjedništva koji pružaju potporu i pomoći prije svega to je NZJZ dr. Andrija Štampar u Zagrebu gdje smo se uključili sa dva liječnika na tjednoj bazi pomažu zavodu, hitnom zračnom medicinskom prijevozu na Otoku Krku gdje imamo dva liječnika, dva medicinska tehničara na tjednoj bazi, Županijski zavod za javno zdravstvo Ličko-senjske županije u Gospiću jedan liječnik na tjednoj bazi pruža pomoć u praćenju epidemiološke situacije. Stožer civilne zaštite Splitsko-dalmatinske županije gdje smo ustupili 100 vojničkih kreveta i 10 kreveta Crvenom križu. Također tu je Stožer civilne zaštite Karlovačke županije dakle tu podršku pruža dalje. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Ministre zahvaljujem se na odgovoru, smatram da je Ministarstvo obrane i Hrvatska vojska da se vode odlično. O tome nam govore brojne pohvale i nagrade našim vojnicima i u mirovnim misijama, a i od naših civilnih institucija. Vaš odgovor najbolje daje jednu sliku zbog čega uvijek po istraživanju javnosti Hrvatska vojska dobiva najveće ocjene, upravo zbog ovoga što ste vi sad u odgovoru tj. u pregledu naveli. Također, citirat ću ovdje jednu rečenicu Petra Vlahova reportera HRT-a nakon potresa u Zagrebu kad se još prašina nije slegla, kad smo svi bili puni emocija, izjavio je: „Ovo ću reći zanima me tko će ikada nakon ovog dana i nakon ovog jutra u Hrvatskoj da ne treba ulagati u Hrvatsku vojsku, u civilnu zaštitu i u policiju.“ Mislim da je rekao sve. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo još 4 pitanja, samo da si možete planirati vrijeme, dakle nakon toga napravit ćemo stanku od 15-tak minuta pa će onda biti slobodni govori. Točka, prva točka dnevnog reda Izvješća predsjednika Vlada o sastancima Europskog vijeća bit će u 15 sati i 30 minuta. Tako da otprilike imate pregled. Sada je na redu kolega Ivan Ćelić, postavlja pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova, Davoru Božinoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade RH u najnovijem europskom izvješću o drogama koje je 22. rujna Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama objavio ističu se opasnosti koje proizvodnja ilegalnih droga i trgovina tim drogama predstavljaju za zdravlje i sigurnost građana EU. Upravljanje unosnim tržištima droga u rukama zločinačkih organizacija, najveće zabilježene zapljene kokaina, velike zapljene heroina dovode do izražaja stalnu prijetnju koju predstavljaju zločinci koji žele iskoristiti lance opskrbe, pomorske rute i velike luke u svrhu trgovine drogom. Povećana dostupnost svih ilegalnih droga dovodi do povećanja zdravstvenih rizika. Nova agenda i akcijski plan EU za borbu protiv droga za razdoblje od 2021. do 2025. nudi politički i strateški okvir za djelotvoran i sveobuhvatan odgovor na izazove u području sigurnosti i javnog zdravlja povezane s drogom i to primjenom svih relevantnih instrumenata na lokalnoj i nacionalnoj razini, razini EU te na međunarodnoj razini. Dva temeljna stupa svake nacionalne strategije jesu smanjenje ponude i smanjenje potražnje. Možete li nam molim vas reći što MUP RH čini na području suzbijanja krijumčarenja, proizvodnje i zlouporabe droga na nacionalnom ali i na europskom i međunarodnom planu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi gospodine zastupniče i hvala što ste ovo pitanje stavili u fokus javnosti, mislim da ono to zaslužuje. Dio koji ste ispravno ovdje naveli je upravo taj europski okvir i kroz europsko izvješće o drogama i borbi protiv ovisnosti o drogama koje nam ukazuje zapravo da kroz presretanje velik pošiljki je primijećen trend infiltracije organiziranih kriminalnih skupina upravo u te zakonite, zakonite lance opskrbe, pomorske rute luke, što je za Hrvatsku kao članicu EU i s obzirom na naš zemljopisni položaj itekako relevantno, a također i ovaj politički i strateški okvir iz europskog akcijskog plana koji upravo ukazuje na važnost nošenja s ovim problemom koji predstavlja jedan od većih izazova ne samo za sigurnost već i za javno zdravlje stanovništva. Hrvatska policija je, ja mogu slobodno reći postala i prepoznati i pouzdan partner svim relevantnim europskim, američkim pa i svjetskim agencijama zbog toga što ima jasno načelo da u borbi sa krijumčarenjem droga, međunarodna suradnja zapravo nema alternative i u tom smislu je pokazala i svoju odlučnost i efikasnost i profesionalnost. Što se tiče dijela koji ste spomenuli vezanog za nacionalnu razinu tu je samo u prvih 9 mjeseci hrvatska policija imala više od 6.100 pojedinačnih zapljena. Znači nekih 20-tak zapljena dnevno što je mislim vrlo relevantan podatak koji govori o njezinoj učinkovitosti i na lokalnoj razini i na regionalnoj razini i na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini. Naravno ova lokalna razina se odnosi prije svega na reduciranje, redukciju prisustva droge na ulicama, međutim što kad govorimo o međunarodnim akcijama one su i dugotrajno i planirane, fokusirane su na nositelje organiziranoga kriminala i to su opsežna i složena kriminalistička istraživanja. Upravo kroz njih vidimo tu učinkovitost. Ja bih samo spomenuo ove godine Falkušu otprilike tonu kokaina, a od ranije znamo u zadnje vrijeme akcije i Nanu i Nexus i Tebru u kojima je hrvatska policija stvarno se pozicionirala kao nezaobilazna agencija u borbi protiv krijumčarenja droga na europskoj i svjetskoj razini. Ono što bih posebno naglasio da unatoč epidemiji koronavirusom, ne samo da ovaj posao nije usporen, već bilježimo rezultate koji su na razini i prošle godine, ali vjerujem da će biti i premašeni. Evo, hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam na vašem odgovoru. Kao predsjednik Povjerenstva za suzbijanje zlouporabe droga Grada Zagreba, svjestan sam važnosti interdisciplinarnog pristupa jer kada govorimo o ovisnosti o drogama, to nije samo zdravstveni problem, tu je važnost itekako i resora Ministarstva unutarnjih poslova, pravosuđa, obrazovanja, socijalne politike. Mi se nalazimo pred mjesecom borbe protiv ovisnosti koji će se obilježiti od 15. studenog do 15. prosinca. Mi se nalazimo na „Balkanskoj ruti“, dakle puno je tu sigurnosnih problema tom „Balkanskom rutom“ idu migranti, ali nažalost ide i droga već više desetljeća koja se za godišnji promet tim ilegalnim drogama brojke kreću u milijardama dolara. Vi ste spomenuli dakle samo jednu od akcija Falkuša, to je vrijednost 40 milijuna eura zaplijenjene droge i zapravo učinkovito djelovanje Ministarstva unutarnjih poslova je zasigurno doprinijelo da proteklih godina imamo sve manji broj ovisnika o heroinu jer su blokirani ti putovi heroina zapravo u značajnom broju. Preventivna aktivnosti su ključ uspjeha i tu Policijska uprava Zagrebačka radi sjajan posao, edukacije po osnovnim školama i ovom prilikom, dakle, želim zahvaliti vama, vašem timu i osobito službi kriminaliteta droga koje rade posao koji je, kao što ste rekli, prepoznatljiv na globalnoj razini. Hvala.
Sada će zastupnica Zdravka Bušić postaviti piranje ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Sabora. Poštovani g. ministre vanjskih i europskih poslova. Početkom prošloga mjeseca, mislim da je to bilo u Dubrovniku je g. predsjednik Vlade i vi, g. ministre, sastali ste se sa u Dubrovniku sa državnim tajnikom SAD-a g. Pompeom. Taj susret je zasigurno pružio priliku za razmjenu mišljenja o nizu tema koje se tiču odnosa između Hrvatske i SAD-a koje su se razvijali svih ovih godina i slažemo se da je u zadnjih 30.g. smo daleko došli, kako je sam, kako je to naglasio i sam šef američke diplomacije. Tom prilikom su posebno istaknute dvije teme koje su doista od vrlo bitne i važne važnosti za Hrvatsku, kako za Hrvatsku, ali tako i za hrvatske građane, tako i za američke, a to su Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanje i vizni režim ili bolje poznato Ugovor o bezviznom režimu za, za hrvatske građane. Ova oba sporazuma su definitivno vrlo bitna za Hrvatsku i jako dobro znamo kako je nepostojanje ovoga, pogotovo ovoga prvoga svih ovih godina znatno je otežavalo pokretanje poslovanje u SAD-u hrvatskim građanima, a tako je otežavalo i ulaganje u, u Hrvatskoj. Gospodine ministre, možete li nam reći je li hrvatska vlada već počela postupak, je li pokrenula postupak za sklapanje ovog sporazuma o izbjegavanju [[Upadica: Hvala vam lijepa]] o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i kada će hrvatski državljani [[Upadica: Hvala]] ići u SAD bez vize? Hvala.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
... [[Govornik nije uključen]] Naravno, hvala lijepa uvažena gospođo zastupnice, g. predsjedniče, uvažene gospođe zastupnice i gospoda zastupnici. Naravno da je uvijek susret jednog hrvatskog dužnosnika sa dužnosnikom američke administracije, visokim, dakle državnim tajnikom uvijek privuče pozornost ne samo medijske nego i svekolike javnosti. Naravno susret je bio u Dubrovniku kako ste rekli 2. listopada na ministarskoj razini osnažen i na premijerskoj dodatno. Uloga SAD-a, ne treba o tome govoriti, je od globalne važnosti, snaga, moć i utjecaj Amerike je vidljiva, generator svih važnih sigurnosnih, vanjskopolitičkih, trgovinskih itd. utjecaja i promjena. Nakon 8.g. taj susret se dogodio ovdje i ja bih rekao da je tu u drugoj polovici jedan od važnijih vanjskopolitičkih događaja u RH. Vi ste spomenuli ovdje ovaj nekoliko tema, da mi jesmo bilancirali naše bilateralne teme, ali imamo puno toga zajedničkoga budući da su SAD i saveznik u NATO-u, a SAD cijene zapravo upravo geopolitički položaj RH i njezinu sigurnosnu važnost ovdje u ovom dijelu Europe. Razgovarali smo o Bliskom Istoku, razgovarali smo dakle i o širim znači temama od zajedničkog interesa. Al ono što je važno, al niste spomenuli zapravo smo razgovarali o jugoistoku Europu, sveobuhvatno o zapadnom Balkanu s posebnim naglaskom na BiH uoči obilježavanja obljetnice 25., obljetnice potpisivanja Dejtonskog sporazuma gdje smo zapravo zamolili opet i snažniji zalaganje i aktivnost SAD-a kada je u pitanju stabilnost, funkcionalnost i prosperitet BiH 25.g. nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma. Naime, položaj hrvatskog naroda u BiH naglasio sam da nije u skladu sa duhom i slovom Dejtonskog sporazuma, a mi dakle RH kao supotpisnica Dejtonskog sporazuma je u obvezi i u ustavnoj obvezi skrbiti i brinuti za hrvatski narod u BiH. Mislimo i pratimo da je u ovih 25 godina određenim tzv. puzajućim reformama i izmjenama ili iskrivljenjem Dejtonskog sporazuma se išlo u pravcu zapravo koji je štetio položaju hrvatskoga naroda. Naime, hrvatski narod ima pravo birati sve svoje predstavnike u sva tijela znači politička tijela države BiH. To zapravo sada nije slučaj i na taj sam problem ukazao, naime tročlano predsjedništvo je upravo refleksija slika takvoga jednoga stanja. Tako da sam molio aktivniju potporu znači vraćanje političke ravnopravnosti Hrvata u BiH u svim razinama vlasti, a što će ići implementacijom svih odluka Ustavnog suda i promjenom izbornog zakona. Naravno ove dvije stvari su vrlo važne, ja bih tu istaknuo ulogu MUP-a koji su stvorili preduvjete da bismo mi došli do aplikacija ili onih odbijenica ispod praga ispod 3%. Oni su i kasnije nakon ovoga ovaj isto tako sklopili odnosno dva sporazuma o sigurnosti u zračnom prometu i o izmjenama informacija o putnicima. A ovo drugo čujte to nije sporno, mi smo sad je to u proceduru znači naša ova [[Upadica: Hvala vam.]] sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Hvala vam lijepa gospodine ministre, naravno da sam ja htjela i Dejtonski sporazum je tako široka, široka tema da doista nije bilo dovoljno vremena da ja, da bi postavila sva ta pitanja i sigurno da je to jedno ključno, ključna tema koju ćete naravno dobiti kasnije. Međutim, ja sam htjela baš sada koncentrirati na ove dvije teme koje se odnose baš na odnose Hrvatske, Hrvatske i SAD-a što se tiče i ulaganja i naših građana. Ovaj sporazum o izbjegavanju sigurno će ojačati gospodarske aktivnosti između Hrvatske i SAD-a, ali također što sam htjela naglasiti da sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja pogotovo je zanimljiv i interesantan i vrlo bitan za Hrvate, Hrvate koji žive u Americi koji su u trećoj životnoj dobi, a žele svoju mirovinu uživati u Hrvatskoj, a da njihove mirovine koje su zarađene u Americi ne budu dvostruko oporezivane. Evo to je meni nekako, to sam htjela naglasiti kao lajtmotiv. Evo, hvala lijepa.
Predzadnje pitanje zastupnik Arsen Bauk postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, analizirajući ovo zastupničko aktualno prijepodne primijetio sam da ste za većinu oporbenih zastupnika našli njihovu ladicu odnosno kako bi mi doli rekli škafet. Mišel Jakšić nije trebao postavljati pitanje o ovrhama po vama nego o odnosu prema Koprivnici, gospodin Demetlika nije trebao postavljati pitanje o ovome zemljištu nego o ipsilonu, Hajdaš je imao svoj škafet da je prijavitelj itd. Moj škafet je dosad bio otprilike slijedeće, moj Bračanin, omiljeni košarkaški sudac i citirat ću najdraži zastupnik u saboru od kada nema Marasa. Jesam dobro citirao? Hvala. I ovaj dio škafeta za pitanja ja pretpostavljam da očekujete od mene pitanje nešto što se tiče otoka. To bi po ovim kriterijima bilo i ja ću vas tu ovoga vaša očekivanja zadovoljiti. Naime, pored grada Trogira postoji otok koji se zove Čiovo i na njemu je brodogradilište u kojem je stanje alarmantno jer dio radnika koji je ostao u matičnoj tvrtci Brodotrogir kao i u hrvatskoj brodogradnji Trogir, a radi se o cca 250 ljudi već 3 mjeseca nije primio plaću. U cijeloj grupi Brodotrogir radi cca 600 radnika. Ono što radnici traže izlazak iz agonije odnosno jasno definiranje hoće li se proizvodnja nastaviti. U predizbornoj kampanji ovoj gdje se Hajdaš kako ste rekli priviđalo već štošta, govorili ste kako je brodogradnja spašena i kako će Vlada izdati potrebne garancije Uljaniku, 3. maju i Brodotrogiru. To nam se, to nismo, to nam se nije priviđalo jel tako? Dobro je. Uljaniku nije bilo garancija, 3. maj ih je dobio i Brodotrogir nije dobio garancije. Pa evo moje pitanje glasi, hoćete li ispuniti svoje obećanje? Što je s obećanim jamstvima Brodotrogiru neće valjda to završiti u škafetu kao i ovi oporbeni zastupnici ili će biti po onoj obećanje ludom radovanje.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Bauk ja potpisujem sve ovo što ja dobro o vama mislim i danas, ja mislim da ste vi s time zadovoljni. Što se tiče jamstava brodogradilištima, da, Vlada je imala zaključak u lipnju koje se odnosilo na našu snažnu volju da u novim okolnostima održimo hrvatsku brodogradnju koja će biti takva da će moći izdržati tržišne pritiske i da će raditi u tržišnim okolnostima. 3. maj je zahvaljujući odlukama naše Vlade tu otišao najdalje. Vidjeli ste da smo bili u Rijeci prije ja mislim jedno mjesec i pol dana otprilike kada je predan brod koji je završen za kanadskog naručitelja zove se Algoma Intrepid neustrašiv, uz jedan veliki entuzijazam, rad i snažnu potporu svih ljudi u brodogradilištu, radnika riječkog brodogradilišta ali prije svega jednog ogromnog povjerenja kojeg smo razvili u teškim okolnostima nakon činjenice da smo isplatili 4 i pol milijarde EUR-a za hrvatska brodogradilišta u prošlom mandatu. Vi se toga sjećate, to nisu bila jamstva naših vlada, to su bila jamstva nekih drugih vlada. No, mi smo isto tako u stalnom kontaktu i nastojimo razriješiti sva pravna pitanja koja bi nam omogućila revitalizaciju brodogradilišta u Puli, u Uljaniku, ovaj put u okviru drugoga društva, drugoga, druge kompanije, a ne one koja je tada bila u problemu. I tu mislim da smo na jako dobrom putu i da sve odluke koje se donose se donose s ciljem da omogućimo revitalizaciju. Kada je riječ o Brodotrogiru o kojem isto vodimo računa, koji nam je jednako drag kao i Treći Maj i Uljanik i intencija je da se i taj proces omogući, dakle da se izdaju jamstva. Ono što je trenutno u tijeku, a ja vjerujem da vi to znate jer ste vi upoznati s time jer ste očito se malo pozabavili pitanjem Brodotrogira, u ovom trenutku je potrebno da nam od same kompanije dođe adekvatan zahtjev tj. da baš pravo društvo zatraži ta jamstva i nakon toga će Vlada djelovati i omogućiti nastavak rada i u Brodotrogiru jednom od ova tri brodogradilišta koja smo tada naznačili. Što se tiče ovog četvrtog velikog Brodosplita tu je suradnja već sustavna i bili smo izdali jedno jamstvo negdje na proljeće, ne mogu se sada sjetiti jel' bio svibanj ili početak lipnja. U svakom slučaju brinemo o sva četiri, svako o svom škafetu ako hoćete ali sa ciljem da sve gdje se država sada uključi to bude prije svega u skladu sa politikom državnih potpora koja se odnosi i na nas na razini Europske unije, to pretpostavljam da se sjećate i vi ste bili u Vladi pa vam to sigurno poznato. A drugo, da bilo kakav takav angažman ne završi na način kako su završila neka jamstva gdje su novci potrošeni, brodovi neizgrađeni, a umjesto kod ljudi u škveru za plaće završili u bankama ili drugim vjerovnicima koji su se našli u redu naplate. Dakle, to je cijela intencija s ambicijom da pomognemo Trogiru, da pomognemo Splitsko-dalmatinskoj županiji, da pomognemo brodograđevnoj industriji uopće u Hrvatskoj. Evo, toliko o ovim škafetima uz međusobne simpatije i još četiri godine najmanje.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Ja sam višestruko zadovoljan odgovorom. Prvo ovi svi komplimenti koje razmjenjujemo ostaju vidim i dalje. Imate vi ove druge s kojima razmjenjujete komplimente. Vidim da ste se malo tu smirili. Nema životinjskog carstva i dobro. Drugo, što se tiče odgovora obuhvatili ste sva četiri brodogradilišta. Naime, u priči o brodogradnji tu nije samo jedno poluvrijeme. Ja bih rekao da je tu jedan turnir sa velikim brojem utakmica i velikim brojem poluvremena i sigurno je da će tu trebati i veliko znanje i velikih sredstava i u tom smislu to je jedan kontinuitet rada vlada u množini koje su se trudile zadržati brodogradnju. Za sada mi se čini da u Uljaniku se najmanje u tome uspjelo, ali naravno vidjet ćemo kako će se dalje stvari i razvijati. Također nadam se, znam da vas ne trebam upozoravati na potrebu poštivanja zakona i radničkih prava dakle, tiče se isplate i zaostalih plaća i otpremnina, i svega onoga što radnicima pripada po zakonu. Obećanje ste sada potvrdili i nadamo se da ih nećete kršiti i zbog sustavnosti cijelog odgovora molim na ovo pitanje i pisani odgovor. Zahvaljujem.
I zadnje pitanje poštovani kolega Peđa Grbin postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, pozorno sam vas slušao u zadnjih nekoliko dana kada ste govorili o lockdownu i duboko sam uvjeren da mislite ono što ste rekli i u tome se uvelike slažemo. Republici Hrvatskoj doista ne treba novi lockdown, nitko ga ne želi. Kada se sjetimo ožujka i travnja znamo koliko smo se neugodno osjećali kada nismo mogli napuštati svoje domove, a opet znamo i koliko je to pogubno utjecalo na hrvatsku ekonomiju. Međutim, smatram da ste duboko u krivu kada kažete da se o lockdownu ne treba razgovarati niti razmišljati. Ako znamo koliki je broj zaraženih na 100 tisuća stanovnika u Hrvatskoj i usporedimo ga sa Njemačkom, Francuskom, Velikom Britanijom ili danas Austrijom koje uvode lockdown i ako znamo da je ministar Beroš danas govorio, doslovce citiram ga: „o cunamiju bolesnika“, onda je potpuno jasno da o lockdownu ne samo da možemo, nego moramo razgovarati i razmišljati prije svega o tome kako ga izbjeći. A izbjeći ga poštovani gospodine predsjedniče Vlade ne možemo stihijom, ne možemo ga at hock donošenjem odluka, već možemo jedino sustavom, strategijom nazovite ako to hoćete modelom, modelom koji će imati jasne kontrolne točke, jasne benchmarke, jasno prolazno vrijeme, modelom koje će predviđati razvoj situacije i predvidjeti kako će Hrvatska reagirati. Možemo ga izbjeći jedino provedivim operativnim programom. Na žalost ja takav provediv operativni program vaše Vlade ne vidim i zato vas pitam – je li Vlada spremna na donošenje a onda i implementaciju takvog programa. Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Grbin. Što se tiče Strategije borbe protiv COVID-19 koja je očito danas ključna tema i logično je da je ključna tema i dobro je da je ključna tema i aktualnoga sata i našega dijaloga. O tome ćemo vjerujem govoriti nešto i popodne. Meni je drago da se vi slažete o tome kako pozdravljate strategiju Vlade da izbjegnemo lockdown to je po meni najbitnija poruka. Dakle, poruka je da ni vi kao novi čelnik SDP-a niste za lockdown, to je poruka koju ću ja danas upamtiti iz ovog vašega izlaganja. Druga poruka je da vi dvojite o sustavnosti naših mjera. Dakle, vi smatrate da strategija koju smo primijenili od veljače do danas možda je nekakva stihijska improvizacija. To je otprilike poruka koju vi želite nama poslati danas. Ne znam je to dio brainstorminga bio vaš kolega Dončić, e vidite to nije tako, Hajdaš Dončić, ispričavam se ja sam za jednakost, je li to pošteno? Eto. Vi ste išli korak dalje to je bilo prije time buildinga. Što se tiče strategije koju Vlada RH poduzima i koja je po nama mudra i dobra i sada se odvija ne samo na temelju naših procjena, konzultacija sa znanstvenim savjetom, sa epidemiološkom strukom, komparativnom analizom onoga što se zbiva u susjednim zemljama u zemljama EU na globalnoj razini, to je strategija koja je plod donošenja mjera koja će zaista biti proporcionalne, adekvatne, primjerene, pravovremene i koje će omogućiti zaštitu zdravlja naših sugrađana, a istodobno omogućiti funkcioniranje našega života barem u onoj mjeri u kojoj to neće pospješiti širenje zaraze. Tu je bit cijele strategije, a isto tako će omogućiti aktivnost gospodarstva, omogućiti sa što manje štete funkcioniranje javnih financija. E u tom trokutu, dakle trokut pravna podloga, trokut zdravstvene aktivnosti, trokut ekonomske i financijske aktivnosti, mi smo po meni danas uspjeli u svim aspektima i vi ste sigurno zapazili, mislim da je čak neko to vas rekao da je smiješna bila moja izjava na sjednici Vlade da imamo naznake da će mjere koje su poduzete dovesti do sporijega rasta. Vidite taj rast kada usporedimo današnje brojeve novozaraženih u odnosu na tjedan dana ranije, dakle na prošli utorak, mi imamo rast samo od 1%, samo malih 1% dakle nije to eksponencijalni rast, nije za 50% nije za 100% nego za 1%. To znači da smo uspjeli poslati i ključne mjere i ključne poruke. Mi nećemo upasti u zamku pritiska medijskoga, političkoga bilo čijeg da idemo u nekakve policijske satove, da idemo u lockdown koji će nam ograničiti prava sugrađana i koji će nam nanijeti ekonomsku štetu, a koji po nama neće utjecati na dinamiku širenja zaraze. … ova Vlada sa ovim iskustvom i s komparativnim pristupom siguran sam neće pohoditi. Naprotiv, izbjeći će i to je cilj naše politike i mislim da će rezultati to uskoro i još konkretnije pokazati. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Da je testiranja još i manje u odnosu na ovaj mali broj testiranja koja Hrvatska provodi, siguran sam da bi i broj dijagnosticiranih slučajeva covida bio manji, pa ako smanjite testiranja na nulu onda ćete možda ponovno moći proglasiti pobjedu nad covidom kao što ste to učinili prije pola godine. Ali vjerujem da niti vi, niti bilo tko drugi u ovoj dvorani misli da bi to bilo rješenje i misli da bi to bio odgovor na krizu. Poštovani gospodine Plenkoviću krivo ste me shvatili. Ja se ne slažem s vašom strategijom, ja se slažem s vašim ciljem i bit ću slobodan i reći s našim ciljem jer to nije samo vaš ili moj cilj to je cilj svih u ovoj zemlji jer bi novi lockdown bio poguban. Bio bi poguban i za mentalno zdravlje naših sugrađana i za našu ekonomiju. Ali s vašom strategijom se ne mogu složiti. A znate li zašto? Jer vaše strategije nema, strategija ne postoji. Odgovor Vlade RH na covid krizu sveo se na skrivanje iza stožera, sveo se na donošenje ad hoc mjera od kojih je najjača, nazovimo ju tako, zabrana točenja alkohola iza ponoći. S time se sa covid krizom suočiti ne možemo. Poštovani gospodine Plenkoviću, postavljaju se šatori ispred bolnice, opet se aktivira Arena, gospodin Beroš govori o cunamiju bolesnika, a mi nemamo konkretan operativni program i odgovore što ćemo napraviti ako broj zaraženih poraste za 10, 50 ili 100%. To je ono što od vas tražim, to je ono za što ste dobili povjerenje i to je ono za što snosite odgovornost, ali isto tako to je i ono što ne činite. Hvala.
Hvala. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Sada ćemo napraviti 15-minutnu stanku, dakle nastavak je u 14,25, samo vas malo molim raspravama klubova i nezavisnih zastupnika, prvi je na redu kolega Zekanović. Kada to završi u 14,30 pardon u 15,30 minuta bit će Izvješće o sastancima Europskog vijeća. Kolegice Krišto izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 144. predsjednik Sabora, to ste vi, dužni ste izvijestiti zastupnike o pitanjima na koja Vlada nije dostavila dogovor u propisanom roku od 30 dana. Podsjetit ću, prije 60 dana postavila sam Plenkoviću pitanje, tko štiti protuzakonite radnje Emila Tedeschia prije čak 100 dana sam Mariću postavila pitanje na što se potrošilo 100.000 proračunskih kuna dodijeljenih za morbidno slavlju u Srbu u srpnju ove godine.
Evo ja ću vam odgovoriti, dakle postavljeno je Vladi 103 pitanja odgovoreno je na 43.
Ja vas ne čujem.
Žao mi je, a nije odgovoreno na 32 pitanja i Vladi ću proslijediti požurnicu da na ta pitanja odgovori. Hvala lijepo.
Onda bih još jednu povredu Poslovnika, a to je čl. 14. koji jasno kaže.
Kolegice Vidović Krišto ajde to ćemo kad krenemo pa ćete se onda žaliti mom nasljedniku sada na ovom mjestu kolegi Sanaderu.
Pa evo dopustite mi da kažem do kraja.
Više nisu uvjeti za rad.
Ali ja vama to želim reći.
Rekao sam vam, budete to kolegi Sanaderu rekli. Hvala.
Zašto ste tako nervozni? STANKA U 14:10 SATI
Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom pred nama je: - Izvješće predsjednika Vlade RH o sastancima Europskog vijeća održanim 1. i 2. listopada 2020. te 15. i 16. listopada 2020. u Bruxellesu Podnositelj izvješća je predsjednik Vlade RH. Samo na početku dakle nekoliko napomena, na predsjedništvu smo dogovorili prije nego što usvojimo novi Poslovnik naravno uvjete rada. Govorit će predlagatelj 20 minuta, u ime klubova 10 minuta, pojedinačne rasprave 5 minuta. Svi zastupnici mogu replicirati na izlaganje predlagatelja bilo da su u velikoj vijećnici ili u ostalim prostorijama s tim da se tamo javljaju naravno za riječ i onda će nam službenici iz Tajništva ovdje donijeti njihove prijavnice. Naravno s nama mogu sudjelovati i naše kolegice i kolege koje su video vezom povezane sa Hrvatskim saborom i ako se jave za raspravu ili za repliku isto tako imat će pravo na svoja izlaganja. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu s Člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove. Sada bih molio predsjednika Vlade RH gospodina Andreja Plenkovića da podnese izvješće. Predsjedniče Vlade izvolite. Možete početi predsjedniče, je, je, možete i bez maske.
Dobro, ako je po propisu onda ok. Dobar dan poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, dame i gospodo, nastavno na našu praksu koju smo uveli u proteklom mandatu Hrvatskoga sabora tj. sazivu nastavljamo sa redovitim izvješćivanjem Hrvatskoga sabora, a ovim putem i javnosti o najbitnijim aspektima sastanaka Europskoga vijeća koji su se dogodili u međuvremenu. Imali smo 2 formalna sastanka, jedan redoviti, jedan izvanredni i oba dva u Bruxellesu sa nizom tema političkih, gospodarskih, vanjskopolitičkih, prepuni rasprave o Covidu-19, jačanju koordinacije između država članicama. Na svim sastancima naglašavali smo važnost jedinstva unije i odlučnog zajedničkog djelovanja u ovoj situaciji bez presedana. Uz snažnu podršku Europske komisije kako bi se čim prije prevladala kriza, postavili čvrsti i održivi temelji gospodarskog oporavka, jačanje otpornosti na krize te boljitka svih europskih građana. Listopadske sastanke valja promatrati u kontekstu dubokih globalnih promjena i preslagivanja odnosa najvećih svjetskih gospodarskih sila, a u potrazi za što boljom i konkurentnijom pozicijom na globalnim tržištima uzimajući u obzir i sve one promjene koje donosi i četvrta industrijska revolucija, a to podrazumijeva i digitalizaciju društva te imperativ ispunjavanja ciljeva Pariškoga klimatskoga sporazuma. Vlada je dostavila Hrvatskom saboru izvješća kao i tekstove zaključaka. Najprije nešto o sastanku 1. i 2. listopada gdje smo razgovarali o jedinstvu tržišta unije s posebnim osvrtom na industrijsku politiku i digitalnu transformaciju. Razgovaralo se o nizu tema u vanjskim odnosima, provedbi sporazuma o povlačenju i pregovorima o budućim odnosima unije i Ujedinjene Kraljevine. Također, njemačko predsjedništvo izvijestilo nas je o razgovorima s Europskim parlamentom o višegodišnjem financijskom okviru te o planu oporavka s ciljem što bržeg postizanja međuinstitucionalnoga dogovora. Zaključili smo da je, da će pandemija Covida-19 ostaviti trajne posljedice na europsko i na svjetsko gospodarstvo. Stoga je snažna gospodarska osnova ključna za uključiv i održiv rast, radna mjesta i otpornost na slične krize u budućnosti. Postizanje strateške autonomije uz očuvanje otvorenog gospodarstva naznačeno je kao ključni cilj unije. Zbog različitih stajališta i početnih pozicija država članica na globalnom tržištu ovom ćemo, o ovom ćemo konceptu raspravljati na još niz sastanaka, a to će biti i tema konferencije o budućnosti Europe. Naime, ključno pitanje u ovom trenutku za EU je kako izgraditi vlastite kapacitete i samoodrživost gospodarstva te kako se postaviti i nositi s izazovima globaliziranog svijeta kao i sa rastućim i sve poduzetnijim svjetskim silama, a pritom uz zadržavanje visokih standarda i temeljnih vrijednosti. Bitan korak na tom putu je što brži povratak na normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta. No, mi smatramo da naše europske ambicije moraju ići i dalje od toga. Na europskoj razini potrebni su što snažniji odgovori na izazove zelene tranzicije, digitalne transformacije i globalnog konteksta koji se ubrzano razvija i utječe na svaku od članica. Ulaganja u obrazovanje, stručno osposobljavanje, učinkovito korištenje vještinama u cilju očuvanja i otvaranja većeg broja radnih mjesta identificirana su među ključnima što je misao vodilja i u kontekstu razvojnih planova i mjera država članica. Ambiciozna europska industrijska politika također je istaknuta kao poluga za ostvarivanje održivijeg i otpornijeg gospodarstva koje istodobno mora biti i zelenije i konkurentnije. Četvrta industrijska revolucija je stvarnost, njeni razvojni potencijali su ogromni, al ne smijemo podcijeniti ni ozbiljne izazove koje ona donosi. Razvoj digitalne transformacije i poticanje digitalne tranzicije društva identificirani su kao ključni za održivi razvoj. Europsko vijeće pozdravilo je europsku strategiju za podatke kojom se podupiru globalne digitalne ambicije unije. Naš je cilj izgradnja konkurentnog europskog podatkovnog gospodarstva uz istodobno osiguranje europskih vrijednosti i visoke razine sigurnosti podataka, zaštite podataka i privatnosti. Digitalno mora biti u službi građana, bilo da je riječ o zaštiti njihove privatnosti i poslovnih podataka ili o pružanju administrativnih usluga. Važnim sastavnicama oblikovanja digitalne budućnosti Europe smatraju se područja 5G tehnologije i umjetne inteligencije. To su teme koje nam tehnološka budućnost donosi i koje osim tehničkih imaju svoje političke, pravne, socijalne i etičke implikacije. Glede 5G tehnologije Europsko je vijeće zaključilo da potencijalne dobavljače tehnologije treba procijeniti na temelju zajedničkih objektivnih kriterija, te je pozvalo države članice da primjene relevantna ograničenja na visoko rizične dobavljače za ključna sredstva koja su u koordiniranim procjenama rizika unije definirana kao kritična i osjetljiva. Što se tiče umjetne inteligencije, području koje se razvija ogromnom brzinom vijeće je pozvalo komisiju da predloži načine za povećanje europskih i nacionalnih javnih, ali i privatnih ulaganja u inovacije i istraživanje, kao i za bolju koordinaciju i sinergiju među europskim istraživačkim centrima. Zaključili smo da unija treba biti predvodnik u razvoju sigurne, pouzdane i etične umjetne inteligencije. Siguran sam da i Hrvatska s našim mladim stručnjacima koji su već dokazali u praksi svoju inovativnost i znanje može dati svoj značajan doprinos i biti konkurentna na ovom propulzivnom tržištu. Mi smo također raspravljali i o najboljem odgovoru na krizu i učvršćivanju temelja našega daljnjega razvoja, a to prije svega u ovim okolnostima Covid-19 i ove po mnogo čemu posebne godine znači priprema mehanizma za oporavak i otpornost. Tako i u vladi intenzivno radimo na Nacionalnom programu oporavka i otpornosti kako bismo mogli iskoristiti sredstva u idućih 6.g. Napominjem, riječ je o programu i sredstvima, što bespovratnim, što vrlo povoljnim kreditima kod kojih nema one nacionalne participacije od 15%, koji imaju retroaktivnu, blagotvornu okolnost da se primjenjuju za troškove nastale od veljače ove godine, dakle 2020., a sredstva će se moći koristiti do 2026., preciznije do ljeta. Znači, moramo biti brzi i učinkoviti u njihovoj apsorpciji. Mi očekujemo da ćemo kroz slijedećih mjesec dva dana biti u poziciji da dovršimo, po meni, finalni nacrt ovoga programa o kojem onda očekujem da raspravljamo i ovdje u HS. U kontekstu pripreme ovoga važnoga dokumenta želim podsjetiti i vas i javnost da je za povlačenje ovih sredstava potrebno imati dvije komponente tzv. zelenu komponentu od 37% i digitalnu komponentu od 20%. Dakle, vrlo su važne te dvije odrednice kada razmišljamo o programima za budućnost. Glede vanjsko političkih tema razgovarali smo o istočnom Sredozemlju, Kini, situaciju u Bjelorusiji, odnosima između Armenije i Azerbejdžana. Tu su uglavnom najkraće da rezimiram stavovi upravo onakvi kakve ste i vidjeli u samom dijelu pismenoga izvješća, pa ne bih pretjerano o tome sada govorio nego bi rekao još nekoliko rečenica o onome što mi se čini važnijima, a to je prije svega rasprava sa vijeća 15. i 16. listopada, dakle prije nešto više od 2 tjedna gdje smo proveli prvu orijentacijsku raspravu o klimatskim promjenama i to radi smanjivanja stakleničkih plinova. Kako bi se ostvarili ciljevi unije da postane klimatski neutralna do 2050. trebali bismo povećati svoje ambicije za nadolazeće desetljeće i ažurirati svoj okvir klimatske energetske politike. U tom pogledu najvažniji dio zaključka odnosi se na prijedlog smanjenja emisija za najmanje 55% do 2030.g. Tu želim naglasiti da će sve države sudjelovati u dostizanju toga cilja, a to je upravo od najveće važnosti za budućnost našega kontinenta. Tema klimatskih promjena svojom važnošću mora biti i ostati pri vrhu našeg prioriteta. To mislim i na nacionalnoj razini. Prvobitni cilj koji smo postavili bio je da se do 2030. smanje emisije za 40%, govorim o onoj početnoj razini od 1990. U ovim okolnostima, brzo mijenjajućih okolnosti trebalo je pronaći put gdje ćemo pokazati veću ambicioznost i želju da to smanjene bude 55% do 2030. i puna klimatska neutralnost do 2050.g. Europsko vijeće će o pitanju klimatskim promjena i o našem doprinosu u okvirnoj Konvenciji UN-a o promijeni klime raspravljati praktički stalno u godinama koje su pred nama. Ovo vijeće se bavilo i odnosima sa Afrikom nakon što je sličnu raspravu provelo Vijeće za vanjske poslove i donijelo svoje zaključke upravo na zadnji dan hrvatskoga predsjedanja, mislim da je to bilo 30. lipnja, te smo naglasili snažno partnerstvo unije i Afrike kao kontinenta budućnosti, naglasili smo i sa aspekta Hrvatske važnost borbe protiv siromaštva, jačanja vladavine prava, jačanje upravljačkih sposobnosti, administrativnih kapaciteta, istaknuli pitanje nezakonitih migracija, podržali sveobuhvatan pristup usmjeren na korijene i uzroke nekontroliranih migracija, te sve posljedice koje ta tema nosi za stabilnost europskoga kontinenta. Tada smo razgovarali i o trenutnoj i u tom trenutku situaciji sa pandemijom covida-19, vidljiva je puna ozbiljnost i odgovornost svih europskih lidera o ovoj temi nastoje se dogovoriti usklađeni napori na razini Unije, a pozdravila se i kvalitetna koordinacija koja je započela upravo za vrijeme hrvatskoga predsjedanja, tu osobito mislim na redovite sastanke ministara zdravstva. Teme koje su u ovom trenutku na stolu je pronalaziti pravi način usklađenog djelovanja i razmjene informacija i o propisima koji se odnose na karantenu, prekogranično praćenje kontakata, testiranje, privremena ograničenja neobaveznih putovanja. Dakako, pozdravljen je rad na razvoju i distribuciji cjepiva. Još jednom smo istaknuli potrebu za pouzdanim postupkom odobravanja i praćenja izgradnjom kapaciteta za cijepljenje u Uniji te pravednim i cjenovno pristupačnim cjepivima. Na zadnjem neformalnom sastanku koji je održan u četvrtak, dakle prije pet dana koji je održan putem video veze i o tome nemate pismeno izvješće zato što i prema trenutnim pravilima nismo ni u obavezi izvijestiti o tome, a jednostavno je bilo i prekasno za distribuciju, želim vam samo kazati nekoliko detalja. Ovaj koordinacijski sastanak je jedan u nizu koji se odnosi na covid-19, svijest kolega o ozbiljnosti situacije je vrlo visoka, dakle ona je zajednička, jedinstvena je, nema članice Unije koja ne shvaća ozbiljnost trenutne situacije. Svjesni ovih izazova mi smo odlučili povećati napore putem Europskoga centra za kontrolu bolesti tzv. ISDS-a, a to uključuje informacije o kapacitetu primjerice intenzivnih jedinica u bolnicama. Predsjednika Komisije je predložila da Komisija uspostavi platformu na kojoj bi se okupili znanstveni savjetnici šefova država i vlada i razmjenjivali znanje te zatražili načine kako da se zajednički borimo protiv ovoga fenomena jer smanjenje širenja zaraze u jednoj zemlji srednjoročno ne znači da će ako negdje drugdje situacija nije pod kontrolom omogućiti dugoročnu stabilnost. Upravo stoga razgovaralo se i o izradi europskoga okvira za antigenske testove te se razgovaralo o nužnosti međusobnog priznavanja testova, dakle trenutno imamo situaciju da se i ne priznaju međusobno antigenski testovi. Komisija je mišljenja da je važno korištenje i mobilnih aplikacija za praćenje kontakata, prije svega preko zajedničkog europskog interoperabilnost sustava koji bi do kraja studenoga trebao obuhvatiti niz članica. Mi smo također u postupku priključivanja ovoj inicijativi. Što se tiče daljnjih aktivnosti, konstatirali smo da lanci opskrbe moraju ostati otvoreni, to je vrlo važna poruka zajedništva na razini EU, također željeznički i pomorski promet, sve ono što nam omogućuje da logistika, nabava, pružanje onih ključnih usluga i dalje bude funkcionalna. Sve ovo radi se kako bismo osigurali povjerenje u međusobne zaštitne postupke država članica, kako bismo za dobro svih nas i našega gospodarstva, tj. naših gospodarstava ostali što otvoreniji i povezaniji u sljedećim tjednima i mjesecima. Mi smo iznijeli dva prijedloga na ovom sastanku. Prvi, da je Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti pored sve ekspertize koju već sada pruža članicama u vezi s pandemijom ubuduće bude potpora svim članicama u razvoju zajedničkog modela za predviđanje mogućih izglednih scenarija dinamike pandemije, barem nekoliko tjedana unaprijed. Ujednačena metodologija i znanstveno utemeljena predviđanja pomogla bi svim članicama Unije u donošenju pravodobnih i usklađenih i pogođenih mjera u suzbijanju širenja epidemije. Takav bi alat bio od velike koristi za sve članice, a naročito na naše gospodarstvo. Također predložili smo i da Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti razvije jedinstvene protokole po kojima bi sve članice Unije mogle provoditi serološka ispitivanja svog stanovništva kako se ustanovilo stvarno stanje dosadašnjih širenja epidemije u populaciji. Naime, većina zemalja testira uglavnom slučajeve gdje imamo određenu sumnju na zarazu pa se uglavnom otkrivaju simptomatski slučajevi što je naravno važno, ali ne daje potpunu sliku. Nekoliko članica provodi nasumične serološke testove na reprezentativnim uzorcima populacije i na taj način dobiva možda kompletniju sliku o stanju zaraze. Takvim epidemiološkim ispitivanjima može se otkriti koji je dio populacije do sada bio zaražen, uključujući one asimptomatske slučajeve što je danas i dalje nepoznanica. Bez tih informacija nije moguće razviti precizan model predviđanja budućeg razvoja epidemije. Ovi prijedlozi su pozdravljeni, a Europska komisija će vidjeti sa europskim centrom kako se i ove ideje mogu uzeti u obzir u daljnjim zajedničkim aktivnostima o suzbijanju epidemije. Kada je riječ o pitanju od najvećeg značenja, a to je u konačnici dio rješenja, to je cjepivo koje je ključni alat u borbi protiv korona virusa, ono što je najbitnije da će svi građani EU pa naravno i Hrvatske koji se odluče cijepiti to cjepivo moći i dobiti, dakle to je izrazito važna poruka. Unija je sa nekoliko tvrtki sklopila sporazume o kupnji njihova cjepiva u odgovarajućim količinama. Ta cjepiva su sada u finalnim fazama testiranja. Neovisno o tome koje će cjepivo od tih tvrtki biti odobreno od strane Europske agencije za lijekove kao sigurno i učinkovito, možemo biti sigurni da će i hrvatski građani dobiti cjepivo. Prve doze bi trebale doći za koji mjesec, a masovnije cijepljenje bismo trebali imati ukoliko sve bude prema ovim trenutnim saznanjima tijekom proljeća. Već sada treba poduzimati pripremne radnje za ovakvu mogućnost. Mi smo naravno na kraju, a to želim kazati, govorili i o u tom trenutku posljedicama terorističkih akata koji su se dogodili u Francuskoj. Dio naše rasprave bio je posvećen i toj temi, pa evo i ovaj puta još jednom u ime hrvatske Vlade želim izraziti solidarnost sa Francuskom za niz ovih terorističkih napada koji su se dogodili na njenom teritoriju, a naravno i sa Austrijom nakon ovoga napada koji se dogodio jučer u Beču. U svakom slučaju očekujem daljnje intenzivne sastanke i konzultacije što fizičke, što video vezom ponajprije u vezi COVID-19, a onda naravno i o svemu onome što se odnosi na postizanje konačnog dogovora Komisije. Vijeća i Parlamenta o višegodišnjem financijskom okviru te instrumentu iduće generacije za idućih 7 godina. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 17 replika. Možete ostati ovdje predsjedniče. Ali vidim da se kolega Bulj javlja. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda ostanite sjediti. Izvolite. Ne radi. … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo. Molim vas da vidimo sa službom zašto. Da li drugima isto ne radi? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne rade nam uopće mikrofoni. … [[Upadica se ne razumije.]] Odite onda tu za govornicu. Samo molim vas, što? … /Upadica se ne razumije…. Sabotaža, da. Samo prije toga molim da se prebriše ova govornica. Prvo prebrisati govornicu da može kolega Bulj, a onda nakon toga da vidimo što je razlog zašto ne rade mikrofoni. Čekaj, samo malo, Miro. Jel' prebrisano? Je. Aha, onda može. Može, može. Evo može, vas neće korona, jel'? … [[Upadica se ne razumije.]] A već ste preboljeli? Dobro.
Hvala lijepo. U ime Kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta po pitanju Izvješća kojega je premijer ovdje iznio. Naravno da i mi u ime Kluba izražavamo sućut ljudima, narodu Francuske, a sada i narodu Austrije zbog ekstremizma i terorizma koji se događa na njihovome području zbog povećanja uvaženi premijeru islamizma vidimo da nam u ovome pitanju moramo što prije reagirati. Ne znam da li ste o tome pričali, da se napokon zatvore granice, da Hrvatska vojska dođe na hrvatsku granicu i da zaštiti naš teritorij od ekstremne islamizacije i ekstremista kao što se događa u drugim dijelovima Europe. To je naša obaveza prije svega i vaša ustavna obaveza, nadam se da ste sa svojima u Bruxellesu i dogovorili. Međutim kada govorimo o jedinstvenom tržištu na kojemu ste raspravljali i digitalizaciji onda postavio bih nekoliko pitanja. Premijeru kakvo je to i vama svima i narodu, kakvo je to jedinstveno tržište gdje PG-e mreža u Njemačkoj Deutsche Telekom je morao platiti 2,17 milijardi eura. U Republici Hrvatskoj njegova sestrinska tvrtka HT-e koristi to i nije platila kune. Nama ne trebaju milijarde kuna da uložimo taj novac, to nije jedinstveno tržište. Ako plaćaju u Njemačkoj 2,1 milijardu eura zašto se popustilo bez licenci HT-u da koristi to, kao prije svega građani Republike Hrvatske? Kao Klub tražimo jedinstvenost, jednakost svih što se tiče tržišta, pa po pitanju poljoprivrede također, po pitanju svih ostalih grana. Mislim da mi na tom jedinstvenom tržištu nemamo nikakve šanse [[Upadica Predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo za 10 minuta, a do tada molim službe da vide što je sa mikrofonom i zašto ne rade. Nadam se da će biti sve u redu. Nastavljamo znači u 15.05, u 16.05. STANKA U 15.57 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,08 SATI]] Nastavljamo kolegice i kolege s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Predsjedniče Vlade molim vas da dođete za govornicu i da krenemo sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, jednostavno pitanje. Koliko će nam biti viša članarina u EU u odnosu na period prije?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Vi znate da mi godišnje plaćamo nešto više od 400 milijuna EUR-a članarine, članarina će biti viša ne naša članarina, nego doprinos Hrvatske državnom proračunu. Mi smo to predvidjeli i u projekcijama za iduću godinu, precizni izračuni mogu ići za maksimalno još 100 milijuna EUR-a više. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Što je kolega Zekanović, izvolite?
… [[Govornik nije uključen.]]
Pa znadete što, ja vas molim, gledajte imamo ozbiljnu epidemiološku situaciju i sad smo imali stanku. I sad da ponovo prekidam sabor da izlazimo van, pa dajte vodite računa malo i o zdravlju, ne samo o proceduri [[Upadica: Dobro.]] ja vam moram odobriti stanku, ali molim vas da vodimo o tome računa sada ste mogli govoriti prije 5 minuta. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora što ste mi sukladno Poslovniku dozvolili stanku. Dakle, tražim stanku u trajanju 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Ovo je prvi put da smo od predsjednika Vlade Andreja Plenkovića čuli da ćemo plaćati 100 milijuna EUR-a više doprinosa on je rekao, ne članarinu, ja sam se krivo izrazio, ne znam terminologiju, EU godišnje. Ali nije 100 koliko sam ja shvatio jer mi je ministar Marić drugačije rekao, ni on nije rekao iz govornice nego je rekao u kuloarima to, dakle radi se o 155 milijuna EUR-a prema ministru Mariću. I neka hrvatski građani znaju da smo do sada plaćali 495, a da ćemo ubuduće plaćati oko 650 milijuna EUR-a godišnje. I to je ono što predsjednik Vlade, odgovoran predsjednik Vlade i svaki odgovoran političar mora reći svom narodu kojem polaže račun. Dakle, mi ćemo neki novac dobiti, ali ćemo također imati i povećanu članarinu odnosno doprinos. Ne radi se o malo novaca i kad bi te novce pretvorili u kune radi se o preko milijardu i 150 milijuna kuna koje ćemo godišnje više morati izdvajati u europski proračun. Ono što je također jako bitno reći ovdje, predsjednik Vlade se je dosada pohvalio 10-tak puta bar što sam ga ja čuo ovdje u saboru i svugdje drugdje da ćemo dobiti europski novac. Od tog europskog novca osim nešto za obnovu Zagreba dosada novac vidjeli nismo. Međutim, ovaj novac, ova obveza ona ne čeka, ona ide. I još jedna jako bitna stvar koja zanima hrvatsku javnost, a to je odakle će Hrvatska i EU vraćati taj novac jer se ovaj novac ne nalazi u ladici Angele Merkel ili gospodina Macrona, dakle on ovaj novac će neko posuditi i neko će vratiti. Tko će ga vratiti? Vratit će ga i hrvatski građani kao i građani svih ostalih zemalja članica EU.
Dobro. Kolega Zekanoviću možemo li nastavi odmah s obzirom da …
Može.
Dobro, nastavit ćemo odmah dalje, pa je drugi na redu, ne, ne ovo nije zlorabljenje Poslovnika predsjedniče Vlade. On ima pravo zatražiti stanku svaki zastupnik … [[Upadica: Ne razumije se.]] a, pa evo ne dam mu stanku jer smo se tako usuglasili i bolje je za sve nas tako bude. Mislim da je brže ćemo raditi i mislim da je korisnije tako. Kolega Bulj izvolite, vi ste drugi.
Hvala lijepo. Ja bi postavio premijeru dva pitanja. Prvo pitanje kad govorimo o jedinstvenom tržištu, to sam rekao i u samoj stanci, a sada bi krenio malo plastičnije. Hrvatska ima poljoprivrednoga zemljišta 1 zarez 1 i po milion hektara, a navodnjenog zemljišta navodnjavanja ima 7.000 hektara. Vi ste u svome programu rekli da četverogodišnjem da ćete još uduplati znači bit će 14.000 hektara to vam je 2 Sinjska polja, to je kap u moru. Znači mi iđemo jedinstveno tržište, a imamo niti jedan 0,1 promil navodnjenog zemljišta. Znači, govorimo o samodostatnosti. Također, drugo pitanje što kažete da je Njemačka naplatila od Deutsche telekoma korištenje 5G mreže, a Hrvatska HT naplatila to pravo? Hvala lijepo.
Evo, mi smo inače u plusu 28 milijardi do sada kuna, dakle ukupno iskorištenih sredstava, važno je i da to javnost čuje. Ja ne vidim u čemu je problem zastupniku koji je maloprije postavio pitanje da ukoliko ćemo idućih 7 odnosno 10 godina ukupno dobiti 173 milijarde kuna da imamo neki problem kao i sve druge zemlje dati veći doprinos europskom proračunu. Ja mislim da to nije nešto što bi trebalo predstavljati problem, pogotovo ako će nam plus biti enorman, ako smo dobili najviše praktički po svim kriterijima od svih država članica zato što su tamo zastupali Hrvatsku ljudi koji su znali argumentirati što traže. Što se tiče 5G mreže, vi vjerojatno znate da je u ovom trenutku u testnoj fazi primjene, dakle u velikim gradovima, u 4 velika grada i čini mi se još 2 manja grada primjena 5G mreže, a iduće će se ići sa dražbama [[Upadica: Hvala vam.]] za radio frekvencijski spektar.
Hvala vam lijepa. Kolega Bulj izvolite, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Premijer je povrijedio Članak 238. jer nije odgovarao na moje pitanje nego pitanje prethodnika. Mene je zanimalo zbog čega opraštamo HT novac koji je trebao doći u ovoj krizi u proračun i oprostite još 100 miliona kuna ste im naknadu smanjili ove godine, a imaju 38% dobiti u ovoj krizi.
Kolega Bulj, predsjednik Vlade može odgovoriti na vaše pitanje kako želi, javnost će procijeniti je li to to i jedan dio sasvim sigurno svoga odgovora bio je, njegovog odgovora bio je na, odgovor na vaše pitanje. Tako da tu nema povrede Poslovnika. Idemo, kolega Pavić povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., poštovani kolege zastupnici ne raspravljaju o temi, tema su Izvješće s Europskog vijeća 1. i 2. rujna i 15. i 16. listopada. Prema tome, vratimo se na temu i vratimo se na meritum. Hvala.
Hvala vam kolegice i kolege, ali dozvolite da ja procjenjujem što se može pitati, što je dio teme široko tumačeći to ili nije, tako da, kolega Bulj mislim da nema potrebe sada za novim povredom Poslovnika jer rekao sam i kolegi Paviću da ne smatram da je bilo povrede Poslovnika. Izvolite dalje, kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. predsjedniče vlade, govorili ste o višegodišnjem financijskom okviru. Međutim, da bi Hrvatska počela koristiti sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira potrebno je i da mi nešto napravimo kod kuće. Jedan od temeljnih dokumenata, najviši strateški dokument po Zakonu o sustavu strateškog planiranja treba biti Nacionalna razvojna strategija. Po zakonu trebala je biti upućena u HS do 31. ožujka 2020.g., međutim to se još uvijek nije desilo. S druge strane, izvatke iz te Nacionalne razvojne strategije često imamo prilike čitati u novinama gdje ih netko pušta. Pa umjesto da po raznim tiskovinama hvatamo komadiće Nacionalne razvojne strategije molio bih vas da nam odgovorite, kada možemo očekivati savjetovanje o Nacionalnoj razvojnoj strategiji, kada možemo očekivati upućivanje HS-u i u konačnici kada možemo očekivati njeno usvajanje? Hvala.
Hvala vam. Izvolite predsjedniče.
Hvala lijepa. Evo još jedno pitanje, sva 3 u biti veze nemaju sa temom o kojoj sam ja govorio uvodno, ali nema veze, to je najšire gledano povezano kako bi rekao predsjednik sabora. Evo je ovdje, ovo je Nacionalna razvojna strategija. Na njoj se radi kao što znate protekle 3.g., dokument je sveobuhvatan. Točno je, inicijalna ideja je bila da tadašnji nacrt iz, recimo to tako, prva dva mjeseca ove godine ode u javno savjetovanje i da se usvoji. Međutim, s obzirom da smo mi doživjeli globalni riset zbog Covid-19 niti bi bilo pametno, niti bi bilo mudro, niti bi bilo odgovorno da puštamo u javnost dokument koji u tom trenutku s obzirom da se radio prije globalne pandemije, taj segment ne uzme u obzir. I mi smo tada naravno ispravno kao i ostale procijene koje smo imali, koje su bile ispravne, zaključili da trebamo prvo ažurirati dokument u novim okolnostima. On je sad ažuriran tijekom studenoga će biti u javnom savjetovanju, [[Upadica: Hvala vam]] a nakon toga kad ga vlada usvoji predložit ćemo ga HS na raspravljanje.
Idemo dalje, kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Drago mi je da smo konačno dobili odgovor kad će Nacionalna razvojna strategija bit dostupna. Predsjedniče vlade, već ste i prije to govorili, mislim kada smo raspravljali o zadnjem izvješću i tada sam rekao da mi je jako drago što ste rekli da ste se i osobno zauzimali da dostupnost sredstava iz Europskih fondova bude vezana uz vladavinu prava. Pa vas želim pitati još jedanput pred hrvatskom javnosti brinete li se da će Hrvatska biti zakinuta ako se ovaj kriterij bude primjenjivao, tim više što u izvješću se nismo baš proslavili? Evo samo da vam citiram neke dijelove. U hrvatskom pravosudnom sustavu su i dalje prisutni ozbiljni nedostaci u pogledu učinkovitosti i kvalitete. Razina percipirane neovisnosti pravosuđa još je uvijek među najnižima u EU. U zakonodavstvu i praksi još uvijek postoje nedostaci u pogledu borbe protiv korupcije, još uvijek nisu provedene važne inicijative za jačanje etičkog integriteta osoba na najvišim izvršnim funkcijama i saborskih zastupnika, te za reguliranje lobiranje. Agencija za elektroničke medije nije [[Upadica: Hvala vam]] u potpunosti zaštićena [[Upadica: KOlega Hajduković]] od političkog utjecaja itd. itd [[Upadica: Hvala vam]]
Izvolite odgovor.
Evo 4-to pitanje koje nikakve veze sa sastancima Europskoga vijeća nema. Mi smo naravno komunicirali nalaze Europske komisije koji se odnose na jednu priču bez presedana, dakle to je novi mehanizam sagledavanja vladavine prava temeljem različitih inputa brojnih dušobrižnika, između ostaloga i iz Hrvatske koji onda nižim razinama Europske komisije daju svojevrsni input. Ono što smo rekli metodološki to je moj čvrst stav, a drugi put kad se bude radilo, nismo bili jedini koji smo to komentirali, a to sam i spomenuo na Europskom vijeću, a i osobno predsjednici komisije, da se mi najprije dogovorimo o činjenicama. Kad se komisija i hrvatska vlada kao država članica dogovore o činjenicama onda smo mi na konju, njihove zaključke, evaluaciju, dojmove, impresiju, boju očiju, to možemo pustiti evaluatorima, ali kad smo o činjenicama suglasni onda nema problema, nikakvog straha, Hrvatska poštuje vladavinu prava bez obzira dal vi za to navijali i neće nam biti uskraćena nikakva sredstva, ja vam to garantiram.
Zahvaljujem. Kolega Bačić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, na redovnom sastanku Europskog vijeća jedna od tema je bila klimatske promijene. Spomenuli ste upravo povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. U raspravi je istaknuta i važnost energije vjetra i sunca, a vi ste se u tu raspravu uključili i podržali tu višu razinu ambicije, ali i otvorili temu zahtjevnijeg financiranja tog plana EU. Ja moram napomenuti da je nedavno otvorena na Visu jedna od najvećih solarnih elektrana na Mediteranu. Sad me zanima je li to smjer Vlade RH tj. kako iskoristiti upravo ovaj ambiciozni plan EU kod, vezano za klimatski neutralnu budućnost, jesu li to upravo ovakve elektrane koje smo otvorili na Visu, pametni otoci samoodrživi i na koji način će vlada se uključiti u te planove? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Točno je, obnovljivi izvori energije, vjetroelektrane, solarne elektrane sigurno su budućnost kakvu i mi vidimo u konačnici u energetskoj strategiji koju je vlada u prošlom mandatu usvojila i to je naravno cilj i na tom tragu rade i sve ostale zemlje. Ono što je osobito važno i za Hrvatsku, a i za druge zemlje koje su živjele do 1989. i '90. u režimima koje ne možemo nazvati demokratskima i da se uzme u obzir stupanj razvoja njihove industrije i to je teme u kojoj većina čelnika država srednje i istočne Europe nastoji rastumačiti kolegama sa zapada Europe da startna pozicija jednostavno nije istovjetna i s te strane i nadležni resori u Hrvatskoj o tome vode računa, međutim mi smo i trenutno jako dobri po ambicijama za obnovljive izvore energije, mislim da ćemo sa ovim ciljem od minus 55 do 2030. biti u stanju se nositi. Hvala.
Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Postoji pitanje koje se stalno otvara, a to je povezivanje korištenja europskog novca i vladavine prava. Neke članice smatraju da su mehanizmi o kojima se trenutačno razgovara preslabi, a drugima su neprihvatljivi iz nekih drugih razloga. Njemačko predsjedanje je tu na poziciji jednog razumnog kompromisa. Mi bi svakako voljeli da i Hrvatska barem bude među onim članicama koje se ne odupiru toj ideji pa me zanima stav koji zastupate? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak TAritaš. Stav je cijelo vrijeme identičan, ja vjerujem da i saborski zastupnici, a i šira javnost razumije te nijanse različitih modula teme vladavine prava od startne pozicije jednog od glavnih načela u temeljnim ugovorima pa do članaka ugovora koji se odnose na eventualno kršenje tog načela, to su tipa ovi postupci, to je čl. 6., čl. 7. koji nemaju nikakve veze s ovim izvješćem na koje je maloprije aludirao zastupnik Hajduković. Dakle, mehanizam vladavine prava jednog svojevrsnog godišnjeg pregleda situacije o poštivanju vladavine prava u državama članicama i novi mehanizam jedna inicijativa koja je iznjedrena u vremenu onog prvog saziva Europskog parlamenta u koji su i hrvatski zastupnici sudjelovali, Komisije u kojoj je potpredsjednica za ova pitanja bila Vivan Reading, čak se sjećam da je raporter za tu temu bio tata od ovog našeg prijatelja Charlesa Michela, Louisi Michel i uglavnom Hrvatska je tu za vladavinu prava poštuje i nije nam problem. Ovi koji znamo detalje čitamo strane novine pamtimo to.
Hvala vam lijepa. Kolegica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade. Proteklih tjedan dana dogodilo se nekoliko terorističkih napada koje su izveli islamistički fundamentalisti brutalno ubojstvo učitelja u Parizu, napad i ubojstva katoličkih vjernika u Katedrali u Nici, napad na pravoslavnog svećenika u Lionu, jučer napadi ispred sinagoge u Beču i na još nekoliko lokacija i sve nas to naravno treba zabrinuti. Spomenuli ste da ste na marginama Vijeća razgovarali i o konferenciji o budućnosti Europe pa me zanima jeste li govorili na koji način na vrijeme prepoznati ovakve aktivnosti onih osoba koje iz različitih razloga su orijentirane prema radikalnim ideologijama i masovnim ubojstvima i kako sačuvati naše europske kršćanske vrijednosti? Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa zastupnice Petir. Točno mi smo o tome govorili, istina neformalno jer to nije bila sama točka dnevnoga reda, ali tu je prvo jedinstvena osuda zajedničko izražavanje solidarnosti u tom trenutku prije svega sa Francuskom. Potaknuta je zajednička aktivnosti svih nadležnih službi, osobito obavještajnih službi koje se između ostaloga bave tim fenomenom, bave se fenomenom i radikalizma, islamskog radikalizma, indoktrinacije, samoradikalizacije nizom fenomena koji nažalost ponekad imaju za posljedice ovakve slučajeve koje smo vidjeli jučer u Beču ili nekoliko ovih primjera u Francuskoj. S te strane posebno je loše što su se neke izjave koje su bile dane od strane francuskoga predsjednika čak na neki način izgubile u prijevodu, on je to pokušao razjasniti, međutim čini mi se da se to nije uspjelo dovoljno iskomunicirati. U svakom slučaju slijedi jedan zajednički sveobuhvatni napor da se takve aktivnosti suzbijaju i Hrvatska će u tome dati svoj doprinos.
Hvala. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo zahvaljujem predsjedniku Vlade na ovom izlaganju i pozdravljam ovu praksu da se može raspravljati o zaključcima ovih sastanaka. Osvrnuo bih se na neke zaključke u vezi klimatskih promjena jer mi se čini da to ispada kao popis lijepih želja bez realne osnove u stvarnosti jer stvarnost, barem ona ekonomska sada u ovoj covid pandemiji je vrlo teška, a znamo da zelene politike koštaju. Ove godine ćemo imati pad BDP-a najmanje od 8% pa me zanima kada se spominje europska industrija treba ostati konkurentna ili tranzicija mora biti poštena i socijalno uravnotežena. Što konkretno to znači za našu zemlju? Jer čini mi se da postoji opasnost da nastane raskorak između lijepih ambicija EU i stvarnosti u kojoj se Hrvatska nalazi. Zahvaljujem.
Hvala.
Hvala vam lijepa. Pitanje klimatskih promjena zelene tranzicije je tema globalna koja je tema broj jedan, tema je i u Europi u ovom trenutku. S obzirom na ovu ogromnu ekonomsku krizu covida-19 vi znate da su i fiskalna pravila na razini EU u ovom trenutku stavljena donekle sa strane, omogućena su puno veća zaduživanja nego oni ciljevi koje smo imali prije. Hrvatska je i za vrijeme pristupnih pregovora kada se pregovaralo o poglavlju o zaštiti okoliša od samog početka znala da su to pitanja koja najviše koštaju i koja zahtijevaju najviše ulaganja osobito s obzirom na strukturu hrvatske industrije. Međutim, kada danas gledamo tu situaciju sve procjene koje dolaze od strane Ministarstva gospodarstva koje je ujedno i Ministarstvo energetike a koje uključuje kod nas namjerno i zaštitu okoliša jer smo još u prošlom mandatu htjeli tom simbiozom obuhvatiti jedno i drugo da imamo cjelovitu internu analizu, Hrvatska će izdržati pritiske i uključiti se u ciljeve bez po našem sudu dramatičnijih financijskih posljedica za našu industriju.
Hvala vam. Idemo dalje, kolega Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Za početak isto tako želim pohvaliti ovu praksu da o sastancima Europskog vijeća i političkim pozicijama hrvatske Vlade raspravljamo u HS-u. Isto tako je pitanje koje je kolega samo iz drugačije perspektive vezano za zaključke od 15. i 16. listopada oko klimatskih promjena, znači dosadašnja ambicija je bila 40% smanjenje do 2030. u odnosu na '90.-tu godinu, sada Europska komisija predlaže 55% … možemo je čak i predlagala i 65% ukoliko želimo biti klimatski neutralni do 2050. godine, a slažem se da zelene politike koštaju, ali koštaju isto tako i fosilni izvori energije i mi mislimo da su zelene politike i prilika za nova radna mjesta. I u tom kontekstu gledajući rebalans ove godine znači i LNG terminal gdje se planira uložiti oko 400 miliona kuna zanima nas za nacionalni plan oporavka i otpornosti koji ćete predložiti Europskoj komisiji koji su to ključni zeleni energetski projekti na kojima ćete postići ove vrlo ambiciozne ciljeve koji se očekuje da će se usvojiti u prosincu.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Što ste tiče rebalansa mislim da je glede LNG-a na Krku negdje oko 337 milijuna ako se ja ne varam ovako napamet, čini mi se u ovom trenutku, a što se tiče pripreme nacionalnog programa oporavka i otpornosti, dakle da razumijemo jako dobro koncept to je ono što je najvažnije da bi se sredstva povukla bitno je predstaviti reforme. Dakle, bez reforme u pojedinoj politici nema nikakvog stihijskog slanja unaprijed recimo to tako na zalihama pronađenih projekata koji će onda samo neko tamo u nekoj vrlo formalnoj proceduri administrirati i stisnuti klik i poslati novce, to se neće dogoditi. Dakle, ono što se od nas očekuje, jedna cjelovitost pristupa zbog toga su svi resori dobili zadaću da najprije identificiraju reforme u pojedinom sektoru i nakon toga ih vežu za konkretne projekte. S obzirom da je to vježba koju hrvatska Vlada u ovom trenutku radi interno dopustit ćete nam još nekoliko tjedana [[Upadica: Hvala vam.]] da to ispreciziramo. Kad to bude spremno onda ćemo se o tome konzultirati i provesti raspravu ovdje. Ja smatram da iako ne moramo raditi ovdje [[Upadica: Hvala vam.]] da bi to trebalo raspraviti u Hrvatskom saboru.
Idemo dalje, kolegice Benčić izvolite.
Evo pozdravljam ovaj odgovor da će biti rasprava u saboru i to je bio jedan od naših zahtjeva, ali ja imam jedno drugo pitanje. Dakle, s obzirom da ste pričali o radikalizaciji unutar EU zanima nas da li ste formalno ili neformalno osim o terorističkim napadima kao jednoj krajnjoj konsekvenci radikalizacije razgovarali i o situaciji u Poljskoj gdje se sama vlada stavila u funkciju legalizacije radikalnih desnih politika pa tako primjerice imamo proglašavanje zona bez LGBT osoba kao nekada u nacističkoj Njemačkoj zona bez Židova. Isto tako onemogućava se ženama mogućnost pobačaja čak i u slučaju nepopravljive malformacije ploda. 10.000 Poljakinja ovih dana marširaju ulicama i spremaju se na generalni štrajk. Moje pitanje je koja je pozicija hrvatske Vlade prema politici, toj politici poljske vlade i da li smatrate da se radi o dovoljno ozbiljnim kršenjima načela vladavine prava i vrijednosti EU zbog kojih im treba zamrznuti mogućnost korištenja EU fondova i kako ćete se oko toga [[Upadica: Hvala vam.]] pozicionirati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Nije bilo rasprave o ovim temama, a ono što se tiče našega stava pa naravno da ne možemo dijeliti vrijednosti gdje bi se nekoga proglašavalo slobodnom zonom od nekoga drugoga, to su vrijednosti slobode, vrijednosti demokracije. S te strane mi stojimo na onim polazištima koja su temeljena i u hrvatskome Ustavu i bez obzira na pojedinu političku stranku recimo HDZ koja naravno dijeli i načela demokršćanstva i svih naših kršćanskih vrijednosti mi s druge strane poštujemo slobodu drugih. To je ta ključna pozicija na kojoj stojimo kao Hrvatska.
Kolega Lerotić, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade u Bruxellesu ste govorili na temu digitalizacije, govorili ste to i ovdje odmah u uvodu što želim protumačiti kao nešto što je vama jako važno i stavljen je naglasak na daljnje odnosno poticanje ulaganja u digitalizaciju, ali i digitalizaciju javne uprave o čemu ste govorili kao pomoć našim građanima, ali i poduzetnicima kojima bi to olakšalo poslovanje. Međutim, ono što možemo vidjeti, a to će biti tema i u četvrtak je da će prilikom rebalansa proračuna digitalizacija javne uprave sredstva biti smanjenja za gotovo 60%, a informatizaciji za gotovo 80%. Pa evo zanima me kako to komentirate jer evo osobno smatram da to definitivno neće pomoći digitalnoj tranziciji kao sastavnici oporavka. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Pa logika i jest da sve ono što možemo financirati kroz europske fondove u slijedećim godinama, a znamo unaprijed da je element digitalnog praktički conditio sine qua non za te reforme i projekte ono što ćemo nastojati prebacivati. Vi znate da je ova godina zaista specifična u pogledu proračuna, u pogledu svih naših dosadašnjih smjernica, djelovanja. Sve što se je dogodilo ove godine je van svih naših planova, okvira, želja, namjera i u konačnici nekakvoga acquis od 2016., '17., '18. i '19., malo je tko nesretniji od nas što nismo u poziciji da nastavimo politiku proračunskoga viška smanjivanja javnoga duga, odgovornog upravljanja javnih financija i konsolidiranja Hrvatske kao zemlje s investicijskim i kreditnim rejtingom što je dobro za zemlju, dobro za banke, dobro za poduzetnike i u konačnici što je nama najvažnije dobro za hrvatske građane. A za digitalizaciju ćemo naći novaca idućih godina i to jako puno, vidjet ćete možete u tome sudjelovati. Hvala.
Kolega Pavić Željko, izvolite.
Poštovani premijeru u svojem ste izlaganju istaknuli digitalizaciju i razvoj digitalnog društva kao bitne programe u uniji. U dokumentima unije govori se o europskoj nacionalnoj podatkovnoj stečevini, govori se o ponovnom vraćanju u Europu podataka koji pripadaju članicama unije, o sigurnosti podataka i o sigurnosti komunikacija. Isto tako znamo da za ostvarenje tih projekata i programa postoje fondovi iz kojih bi se financirali podatkovni centri, centri za oporavak u slučaju katastrofe, računalni obroci u članicama unije i sigurnosni mehanizmi itd. Korištenje navedenih fondova od strane Hrvatske je izuzetno važno za digitalizaciju državnih servisa, za razvoj jedinstvenih informacijskih sustava, ali i za razvoj IT sektora u hrvatskoj cjelini. Moje je pitanje odnosno zamolio bih vas informaciju koliko nam ukupno sredstava stoji na raspolaganju za te projekte, informaciju o trenutnim prekidima vezanim za te programe na kojima se radi u Hrvatskoj, tko radi na tim projektima i sa kojim tijelima unija [[Upadica: Hvala.]] se surađuje vezano za te projekte.
Izvolite odgovor.
Što se tiče budućih sredstava tu nemamo još preciznu sliku, nema je nitko niti Hrvatska, niti bilo koja druga članica. Što se tiče koordinacija tih aktivnosti temeljem našega ustroja riječ je o Središnjem državnom uredu za digitalno društvo, ali se komplementarno tim aktivnostima uključuju svi ostali resori koji rade svoj dio zadaće, a taj resor je najvažniji da koordinira sve aktivnosti i da povećava stupanj dostupnosti digitalnih usluga hrvatskim građanima, bolju komunikaciju svih tijela državne uprave, da povećavamo broj e-usluga koje su za nas izrazito dobre, naš je cilj da one dođu preko 300.
Sada je na redu kolega Stier. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Predsjedniče hrvatske Vlade. Spomenuli ste koncept strateške autonomije, čini mi se vrlo važan koncept. U zaključcima se spominje isto koncept digitalnog suvereniteta, mislim da je to posebno važno spomenuti u kontekstu rasprave gdje se problematizira iznos naše članarine ili često čak problematizira i samo članstvo u EU, spomenuti da u današnjem svijetu nacionalne države u Europi mogu ojačati svoj suverenitet kroz europsku suradnju. Ukoliko ne bi bilo europske suradnje ne bi se osnažio nacionalni suverenitet nego bi se samo pojačala ovisnost, ovisnost o globalnim akterima izvan EU. Najavili ste odnosno rekli ste da će se taj koncept i dalje razrađivati kroz raspravu i zajednički rad na Europskom vijeću, pa u tom pogledu bih vas želio zamoliti još par koncepata o tome kako će se Hrvatska uključiti u toj raspravi.
Izvolite.
Hvala vam lijepo zastupniče Stier. Tema strateške autonomije kao tema rasprave na Europskom vijeću jedna od ključnih tema koje možemo slobodno reći izazvana ovim globalnim resetiranjem zbog covida-19, covid-19 otkriva točke gdje smo snažni, a i točke gdje smo manje snažni. I upravo evo ako se vratimo u konačnici na pitanje s kojim je Hrvatska bila suočena prije sedam, osam mjeseci, izvanredna okolnost, pandemija van svih okvira, zdravstvena ugroza, banalno pitanje zaštitne opreme. Dakle, uz sve naše napore na europskom tržištu u tom trenutku mi nismo mogli pronaći ono što je Hrvatskoj tada trebalo, ni na domaćem, ni na europskom. Prvo, svako je čuvao rezerve za sebe, a drugo mi nismo imali dovoljno. Da, nismo imali dovoljno dobre u ovom konkretnom slučaju sa jednim velikim globalnim akterom, a to je Kina, pitanje odakle bi mi imali svu ovu opremu koju sada svi vi ovdje imate. Prema tome, od takvog primjera do gospodarstva, do možemo slobodno reći svih momenata 4. industrijske revolucije, EU mora voditi računa da bude autonomna što je više ne moguće, da ne ovisi o drugome, to je smisao te rasprave.
Idemo sada kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedniče Vlade jesam li dobro shvatio da ste rekli da je važna sastavnica za oblikovanje budućnosti EU 5G mreža? Jesam. Dakle, sada ću vam pročitati jedan citat iz uratka koji su vaši vijećnici HZD-a uputili, … [[Upadica se ne razumije.]] nije Hvar, nije Hvar otok između Hvara i Splita, dakle „postoje informacije kako prilikom emitiranja elektromagnetskog zračenja određenih frekvencija u neposrednoj blizini 5G uređaja dolazi do pomora ptica, a kod ljudi, pogotovo djece, se javlja nekontrolirano i obilno krvarenje iz nosa te zujanje u ušima“. Ja sam sasvim siguran da vi niste pod budućnosti EU mislili da se radi o zujanju u ušima i krvarenju iz nosa koji izaziva i šmrcanje, ali to sada nije bitno, te vam preporučam da kroz stranačke linije kažete vašim vijećnicima da povuku tu točku dnevnog reda, da na sljedećoj sjednici gradskog vijeća ne bi morali glasati ili protiv sebe ili protiv vas, a da vas još SDP-ovci moraju braniti. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Vi ste poštovani zastupniče Bauk u pravome smjeru ovo sa posljedicama tih situacija za šmrcanje, to mi se jako svidjelo, to sada ja vas tu guram u dobrom smjeru. Što se tiče lokalnih razina, nije ovo prvi put, ja sam mislio da ćete vi aludirati na raspravu koja je bila čini mi se u Gradskom vijeću Hvara … [[Upadica se ne razumije.]] a onda je Brač zakasnio, jel to? Evo ovdje je kolegica Danica Baričević pa ću ja nju zamoliti da ona vama rastumači šta se tu točno htjelo, a budući da ovaj koncept decentralizacije jednako funkcionira između središnjice i Brača, a čini mi se i Hvara kao i Zagreba, ja moram priznati da tu nije bilo naputaka instrukcije, a sa središnje razine stranke.
Zahvaljujem. Sada je na redu kolega Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Poštovani premijeru. Spomenuli ste ulaganje u odgoj i obrazovanje i znamo da je svaka zemlja bogata onoliko koliko ima bogato stanovništvo odnosno da je znanje moć, tko ima znanje taj je i moćan. Postoji li mogućnost da pored ove pandemije koja je uzrokovala korona virus nastavimo i dalje ulaganje u digitalizaciju odnosno izgradnju mreže škola ostvarenjem pedagoškog standarda da svi učenici mogu u cijeloj Hrvatskoj ići u jednu smjenu? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Da, ulaganja u znanost u obrazovanje, u istraživanje bit će jedan od ključnih prioriteta kroz sljedećih desetak godina, tu imamo velike ambicije i u ovom dokumentu Nacionalne razvojne strategije i kroz programe i partnerski sporazum. Kada je riječ o projektima iz znanosti i istraživanja za višegodišnji financijski okvir to će biti jedna od prioritetnih komponenti Vlade koje ćemo staviti u nacionalni program oporavka i otpornosti. Svjesni smo u potpunosti da bez ulaganja u znanost, obrazovanje u mlade generacije, u kompetencije, vještine, radna mjesta budućnosti, sve ono što danas možda ne možemo ni naslutiti da će se nove generacije u konačnici morati naučiti raditi i time se baviti, bez toga nema hvatanja koraka sa bilo kojim trendom i to je jedan od glavnih prioriteta što budemo brži i prilagodljiviji, učinkovitiji to ćemo bit konkurentniji i bolje ćemo i kvalitetnije živjeti u budućnosti, slažem se s vama u potpunosti.
Hvala. Sada ćemo čestitati kolegici Orešković ona je prva koja dolazi izvan velike vijećnice replicirati. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče Vlade. Postavit ću vam jedno retoričko pitanje jer znam da nemate niti volju, niti ambiciju postojeće stanje mijenjati. Mene zanima do kada će u Hrvatskoj dogovor između velikih političkih partija biti moćniji od slova hrvatskog Ustava. Sukladno čl. 144. st. 5. RH u vijeću i Europskom vijeću sukladno svojim ustavnim ovlastima zastupaju predsjednik države i vlada. Dakle, iz kreiranja vanjske politike predsjednik države je u potpunosti isključen. Imate li namjeru ikada to promijeniti?
Izvolite odgovor.
Što se toga tiče ta praksa vam se definirala prije dosta godina. Ne znam da li se vi toga sjećate da državu predstavlja na Europskom vijeću predsjednik vlade jer je po nadležnostima koje imamo u okviru onoga što radi vlada i onoga koje su teme Europskoga vijeća puno primjerenije i logičnije, mudrije da nas predstavlja predsjednik vlade. Što se tiče aktivnosti zajedničkih u vanjskoj politici ima dovoljno prostora u drugim multilateralnim organizacijama i za sudjelovanje i predsjednika republike koji Hrvatsku predstavlja najčešće. To je bilo kao što ste vidjeli u praksi prije svega na sastancima na vrhu sjevernoatlantskog saveza ili pak na općim skupštinama UN-a. Dakle, to je jedan okvir koji je vrlo jasan, vrlo čvrst, niti ovdje ima nekih uopće razmišljanja o tome da bi se tu mijenjalo, niti ima logike da se to mijenja, ovakve kakve su nadležnosti u Hrvatskoj zadnjih 20-tak godina sve ostalo bilo bi loše.
Hvala vam. Idemo dalje, zadnja replika poštovani kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Predsjedniče vlade, govorili ste o smanjivanju emisije stakleničkih plinova za 55% do 2030.g. za razliku od onog plana od smanjivanja 40%. Dakako da smo jako za to. Međutim, zanima me nije li ta politika duboko proturječna s obzirom da je vaš najnepopularniji ministar Ćorić zatrpan sa brojnim aferama i dalje dodjeljuje koncesije za istraživanje nafte i u Jadranu i na kopnu koji vrijede do 2040.g.? Ne bi li bilo bolje da stvarno idemo u smjeru zelenog održivog oporavka i da Europa dolazi ovdje kod nas upravo zato što smo takva zemlja?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja sam siguran da ćete vi imat prigode razgovarat i sa ministrom Ćorićem u slijedećem razdoblju ovdje u HS jer vidim da vam je interesantan, mnogima u posljednje vrijeme. Što se tiče naših planova za obnovljive izvore energije oni su utemeljeni i na našoj energetskoj strategiji, na onom gdje smo danas, danas smo ja mislim negdje već skoro na 29%, bolje od mnogih drugih država članica. Što se tiče fosilnih goriva i one su u uporabi, bit će u uporabi s nama, mislim da nema zemlje u ovom trenutku koja ne igra na više kolosijeka, morat ćemo i mi dok to sve skupa ne dođe u konačnici na klimatski neutralnu Europu i kada recimo jedna super simbioza kompanije kao što je kompanija koju vodi naš mladi inovator i poduzetnik Mate Rimac koja u sebi ima i zeleno i digitalno ne bude dominantna ne samo Hrvatskom nego i svijetom, do tada ćemo igrati i na ovim drugim područjima. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku vlade, nemamo više replika. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, kolega Milošević, predsjednik Odbora za europske poslove? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite. Samo sekundu da se zbriše.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče HS, poštovani g. predsjedniče Vlade RH, uvažene kolegice i kolege. Predsjednik Vlade RH se već duže vremena hvali s velikim novcem koji iz EU dolazi u Hrvatsku. Ponovio je to i danas. Na stranu što iznos kojeg će Hrvatska dobiti nije zasluga nikoga pojedinačno već najviše, i tu moram reći nažalost, činjenice da je Hrvatska na začelju EU po pitanju ekonomske razvijenosti, ali isto tako da je jedno novac koji je Hrvatskoj alociran, a drugo novac koji će Hrvatska u konačnici doista i povući. Za donošenje višegodišnjeg financijskog okvira nužan je trijalog Vijeća komisije Europskog parlamenta, a taj trijalog za sada ne teče najbolje, pa je u jednom trenutku bio čak i prekinut. Zbog toga bih molio predsjednika Vlade RH vrlo konkretno odgovore vezano uz navedene pregovore. Naime, već je studeni i pitanje je hoće li pregovori oko višegodišnjeg financijskog okvira biti dovršeni do kraja godine, tim više što osim izglasavanja u Europskom parlamentu takav okvir mora biti ratificiran i u nacionalnim parlamentima država članica? Poštovani predsjedniče, vrlo jasno pitanje, molim vas i odgovor, hoće li VFO biti izglasan do kraja godine, koliko je to realno i kada ćemo imati priliku početi povlačiti sredstva iz novog financijskog okvira? Međutim, puno važnije od toga, imamo li scenarijo u slučaju da se to ne dogodi i u slučaju da VFO ne bude usvojen? Pitao sam vas u replici, rekli ste to nije tema današnje rasprave. Međutim je. Bez obzira što razgovaramo o izvještajima sa Europskog vijeća, mi moramo govoriti o tome kakve će posljedice ono što se donosi na Europskom vijeću imati za RH. Zbog toga moram napomenuti da VFO sam po sebi nije dovoljan da bi Hrvatska u konačnici mogla početi konzumirati sredstva koja su njime alocirana. Hrvatskoj su potrebni nacionalni strateški dokumenti, a ključan dokument među njima je upravo Nacionalna razvojna strategija. Poštovani g. predsjedniče, rekli ste da su svi rokovi vezani uz Nacionalnu razvojnu strategiju odgođeni zbog covid krize. Međutim, podsjetit ću vas, zakonom, ne nečijom odlukom, Zakonom o sustavu strateškog planiranja bilo je predviđeno da taj dokument bude upućen u Hrvatski sabor najkasnije do 31. ožujka. To znači da se očekivalo da će se o njemu savjetovanje sa zainteresiranom javnošću provesti puno prije. Zašto to govorim? Jer su to sve rokovi prije nego što je Covid kriza i pandemija počela i uopće bila proglašena. To znači da je u trenutku kada smo početkom ožujka počeli donositi odluke vezano uz pandemiju i kako ćemo se s njom nositi već debelo bili probijeni svi rokovi za donošenje Nacionalne razvojne strategije. Ali dobro. Prihvaćam. U nju ćemo ugraditi i borbu odnosno razmišljanja o izlasku iz krize. Ali, rokove koje ste danas rekli, nisu realni. Zbog toga vas pozivam da počnete ozbiljnije raditi na Nacionalnoj razvojnoj strategiji. Pozivam da umjesto da puštate nacionalnu strategiju u medije, istu, odmah, što je moguće prije, već ovog tjedna uputite u savjetovanje sa zainteresiranom javnošću kako bi na nju dobili konkretne primjedbe i prijedloge. Nadam se da ćete barem dio tih prijedloga i usvojiti jer bez Nacionalne razvojne strategije neće moći biti operativnih programa, a ako ne bude operativnih programa, onda će onaj iznos koji je predviđen višegodišnjim financijskim okvirom ostati samo mrtvo slovo na papiru. Poštovani predsjedniče Vlade, dopustite mi da izrazim zadovoljstvo što ste i danas ovdje opetovano podržali prijedlog da dostupnost novca iz fondova EU bude vezana uz ocjenu vladavine prava u pojedinim državama članicama. Radi se o bitnoj inicijativi za koju se nadamo da će utjecati na određene države, prije svega, tu se radi o Poljskoj i Mađarskoj. Da se ne igraju s temeljnim vrijednostima Europe, s temeljnim vrijednostima slobode i demokracije. Međutim, dopustite mi isto kao što je to učinio i moj kolega Hajduković da vas upozorim da niti Hrvatska tu ne stoji najbolje. U Izvješću o vladavini prava u Europi ukazuje se da Hrvatska ima ozbiljne izazove po pitanje neovisnosti pravosuđa. Ističu se slabi administrativni kapaciteti koji stvaraju poteškoće DSV-u i DOV-u u njihovom radu, gdje im je smanjena uloga u imenovanju sudaca i državnih odvjetnika. Napominje se potreba za moderniziranjem IT sustava za provjeru imovinskih kartica, a na to što vas je upozorila EU i mi vas u HS-u kontinuirano upozoravamo. Nadalje, ukazano je da se po pitanju borbe protiv korupcije u Hrvatskoj napori posebnog Protukorupcijskog odjela ometaju nedostatkom specijaliziranih istražitelja te neučinkovitošću pravosudnog sustava. A posebno i Izvješću upada u oči činjenica da se po pitanju medijskih sloboda Hrvatska spominje među državama u kojima se novinari suočavaju s prijetnjama fizičkoj sigurnosti, uznemiravaju i zastrašuju. Poštovani predsjedniče Vlade, osim deklaratorne nekakve osude, a nisam siguran da sam tu deklaratornu osudu od vas čuo, što ćete konkretno poduzeti po ovome što je navedeno u Izvješću o vladavini prava u RH. Jer, iako se slažemo da korištenje sredstava iz fondova EU treba vezati uz to da li se u pojedinoj državi članici poštuju temeljne vrijednosti slobode i demokracije, doista ne bih htio da Hrvatska bude među onim državama koje će zbog nepoštivanja tih vrijednosti u konačnici biti i sankcionirana. Danas smo tijekom aktualnog prijepodneva dosta govorili o Covid krizi i njenim posljedicama. I vi ste se na to osvrnuli u svojem uvodnom izlaganju. Drago mi je i pozdravljam dogovor na razini EU o ujednačenim prikupljanjima i tumačenju podataka vezanima uz Covid. Međutim, ostaju otvorena neka pitanja, a jedno od njih je kako pomiriti sve prisutnije težnje ka uvođenju lockdowna u pojedinim državama članicama s pozivom na očuvanjem slobode kretanja i može li se uopće govoriti o funkcionalnosti Schengena u ovim trenucima. Mislim da je to važno pitanje, da to zanima mnoge hrvatske građane, pogotovo one koji su u svojem radu, životu ili na bilo koji drugi način upućeni na odlaske, prije svega, u Sloveniju, Austriju, Italiju, gdje se radi o dnevnim migracijama, ali onda i na one koji putuju na malo duže migracije u druge države članice. Postavit ću vam jedno konkretno pitanje oko europskog odgovora na Covid krizu, a tiče se lijeka remdesivira. Naime, na razini EU početkom listopada donijeta je odluka o zajedničkoj nabavci tog lijeka, a Vlada je za provođenje te odluke na razini RH prošlog tjedna zadužila dr. Markotić. Međutim, u međuvremenu je 15. listopada Svjetska zdravstvena organizacija objavila izvješće koje pokazuje na neučinkovitost navedenog lijeka, o čemu su do danas pisali i brojni znanstvenici diljem svijeta. S obzirom da bi po odluci Vlade navedena nabavka lijeka remdisivira Hrvatsku mogla koštati oko 40 milijuna kuna, a da se na europskoj razini, naravno, radi o daleko većoj cifri, zanima me je li Vlada navedeno izvješće SZO-a uzela u obzir i da li će se preispitati ili barem još jednom procijeniti odluka o nabavci remdesivira za iznos od 40 milijuna kuna. Mislim da u ovom trenutku ima jako puno drugih načina na koji bi se taj novac mogao utrošiti u pojačanje zdravstvenog sustava umjesto da nabavljamo lijek za koji izvješće SZO-a pokazuje da je upitan. U svojem ste uvodnom izlaganju govorili o dostupnosti cjepiva i to je izuzetno bitno i važno je da se Hrvatska u to uključila. Međutim, s obzirom da znamo da cjepivo neće istovremeno biti dostupno u količini potrebnoj za zaštitu svih građanki i građana ove zemlje, zanima me je li napravljen plan dostupnosti i redoslijeda cijeljenja za RH. Ovdje ću stati i završit ću samo sa još jednim pitanjem. Pred nama je Brexit. Postoji mogućnost Brexita bez ikakvog plana, ugovora ili sporazuma. Da li je Vlada napravila scenarije koji će smanjiti utjecaj no deal Brexita na hrvatsko gospodarstvo. Hvala.
Idemo dalje. Molim vas prvo samo da obrišete govornicu. Drugi po redu je Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, govorit će kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora. G. predsjedniče Vlade, evo, dobro je da možemo danas u ovom domu raspravljati o odlukama i zaključcima sastanaka u Bruxellesu na europskoj razini, smatram da treba uložiti napor da se kontinuirano senzibilizira hrvatska javnost, hrvatsku javnost o ovim temama i o toj činjenici da smo dio jedne šire zajednice i ove odluke koje se donose daleko od Zagreba itekako imaju implikacije za nas, za naše građane i zato je ovo dobra praksa. Koronavirus jasno je, dominira agendom i države članice se snalaze kako najbolje znaju, pa i mi. Pandemija koja je nastala, podsjetit ću opet, u komunističkoj Kini izazvala je takvu krizu da nije još jasno koliko će trajati i kako će završiti. Međutim, znamo da će Hrvatska ove godine imati pad BDP-a od preko 8% u da zbog toga ćemo imati i deficit predviđeno od otprilike 30 milijardi kuna. Ponovit ću da godine nečinjenja, neprovođenja strukturnih reformi i slično dolaze sad na naplatu i da već ranjiva hrvatska ekonomija nažalost postaje još ranjivijom. I budući da ne znamo kako će se ova pandemija razvijati, evo vidimo sad, nadamo se, vrhunac ove krize, ali još je to neizvjesno, čini se, kad se čita ovo izvješće, da su neki izneseni planovi na europskoj razini u vezi klimatskih promjena i Green Deal popis lijepih želja bez realne osnove u stvarnosti. Zašto to govorim? Jer stvarnost, barem ona ekonomska je sada vrlo tmurna, teška, a znamo da zelene politike koštaju i zahtijevaju veliko izdvajanje i nove, poštivanje nove regulative od strane realne ekonomije. Međutim, izvješće istovremeno spominje da u ovom procesu ostvarenja ovih ambicija, da treba industrija, pa i naša, ostati konkurentna i citiram, tranzicija mora biti poštena i socijalno uravnotežena. To lijepo zvuči, ali postavlja se pitanje kako to postići. Meni se čini da to su obične fraze koje se koriste u tom europskoj prostoru, dakle zanima me što to konkretno znači danas-sutra za Hrvatsku. Upozorio sam u replici na opasnost raskoraka između naših prioriteta u Hrvatskoj koji su prije svega, gospodarske naravi i ono što zaokupira europske elite drugdje, dakle nisu, realnosti po Europi su vrlo različite i moramo to stalno isticati. Isto tako, stječe se dojam da su čelnici EU prilično odvojeni od stvarnosti običnih ljudi te da njihovi zaključci zapravo ne zanimaju previše građane. Malo sam to mogao proučavati iz prve ruke kad sam pratio bivšeg premijera Oreškovića na ovim sastancima. Imali su duge sjednice tada u vezi Brexita, što učiniti u tim novim okolnostima, dramatičnim okolnostima, pa sam mogao razgovarati i sa pojedinim ljudima koji su, evo bili u svojstvu podrške tim čelnicima i premijerima u Bruxellesu. I stekao sam dojam da jednostavno neke teme škakljive žele izbjegavati, čak u privatnim razgovorima i to izaziva zabrinutost, zašto? Jer ono što vidimo ovih dana u europskim gradovima nas šokira, ponovno, nažalost. Ovo što je bilo nedavno u Francuskoj, u Nici, ali i sinoć u centru Beča, zaista, mora nas potaknuti na dublje razmišljanje o smislu ovog cijelog europskog projekta i što on znači za obične građane. Postavlja se pitanje što europskih čelnici mogu učiniti u borbi protiv islamskog terorizma, osim izražavati još jednom sućut nevinim žrtvama i ove osude. Je li zaista postoji čvrsta volja da se obračunava s ovom ideologijom? Jer, ne postoji samo od jučer. To su velika pitanja. Međutim, nešto bi se isto kratko osvrnuo na ovaj okvir financijski koji je predviđen do 2027. g. i sredstva koja su Hrvatskoj na raspolaganju. Naime, čak da povučemo svaki euro od onoga što je na raspolaganju, to na godišnjoj razini može biti između 5 i 7% ukupnog BDP-a Hrvatske. Dakle, puno više i dalje ćemo stvarati unutar Hrvatske, odnosno upravljat ćemo sa onim što ovdje stvorimo, a eventualno do 7% ukupnog BDP-a može nam doći iz EU fondova i zato je važno ponoviti, ponoviti strukturne reforme koje nisu provedene. Mislim da nije dobro da u ovoj situaciji nemamo drugog izlaza nego da javna potrošnja i dalje raste. Broj stanovnika je u padu, a vidimo da rashodi državnog proračuna svake godine rastu. Postavlja se pitanje, kada će se prestati s tom praksom? Dakle, ovo pitanje ostatak hrvatskog proračuna kako time upravljati je nama u fokusu. Dobro dođu sredstva iz europskih fondova, međutim trebamo ozbiljno sagledati posljedice nečinjenja i opet ću ponoviti činjenicu da struktura proračuna je manje-više ista već godinama. Dakle, zdravstveni sustav i uplate u HZZO iznose otprilike 27 milijardi kuna i opet ispada da nije dovoljno. Imamo sada neviđenu krizu gdje je cijeli taj sustav gdje, ponovit ću država ima monopol se urušava. Smatramo da svaki monopol pa i ovaj od HZZO-a nije dobar i završava često u neracionalno upravljanje, zloupotrebe pa i korupciju nažalost. Mislim da to sada mora biti prioritetno pitanje, ne samo isticati sredstva iz europskih fondova koji su nam na raspolaganju, ne samo polagati nadu u Bruxelles nego konačno krenuti u ozbiljne reforme jer ovo može biti prilika za to. Na kraju bih samo rekao par riječi o vladavini prava, to je jako važna tema, međutim podsjetit ću još jedanput da izvješće o radu sudstva u Hrvatskoj i o radu DORH-a se već dugo odgađa i ne stavlja na dnevni red. Nismo uspjeli imati raspravu o tome prije ove dvotjedne stanke, sada je opet na čekanju, nadamo se da će doć što prije ali vidimo to kao loš signal jer to zanima hrvatske građane. Imamo puno povoda za to i za zabrinutost oko stanja u pravosuđu, a nekako vladajuća većina uvijek nađe načina i razloge da odgađa te bitne teme. Mislim da to nije dobro. Dobro je da danas raspravljamo o ovoj temi, a budimo dosljedni i zaista uvažavati ulogu ovog Parlamenta, mislim da svi građani Hrvatske mogu imati koristi od toga, a ove zloupotrebe sitne ili velike sigurno nisu u interesu hrvatskih građana. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada će u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a govoriti najprije gospođa Mrak Taritaš, a onda gospođa Orešković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi predsjedniče Vlade. Kolegice i kolege. I stranka GLAS i Klub zastupnica Stranke s Imenom i Prezimenom, Pametnog i GLAS-a i ja osobno i ljudi s kojim dijelim politički posao i stavove spadamo u onaj dio hrvatskog društva koji snažno proeuropski. Mimo svih fraza, to znači da od samog početka europskog puta Hrvatske pa do danas smatramo da je Unija politička zajednica koja treba biti primjer svima kako razvijati odnose među državama, društvima i narodima. Isto tako važno je da je RH članica Unije to je sigurno najvažnije političko dostignuće naše tridesetogodišnje političke povijesti kao samostalne države. Važno je i drago nam je da Hrvatska sjedi oko istog stola kao druge europske nacije i da sudjelujemo u donošenju odluka. U bilo koje vrijeme, a posebno u vrijeme zdravstvenih, političkih, gospodarskih i svih drugih izazova s kojima se u ovom trenutku suočavamo i pri tom ne mislim samo na covid. I EU i Hrvatska suočeni su i s drugim brojnim problemima i izazovima koji će mnogi od njih vrlo vjerojatno trajati i dulje od korone i korona krize. Od super ambicioznih planova za smanjivanje emisije stakleničkih plinova, zelene tranzicije, digitalne transformacije pa sve do političkih i geopolitičkih izazova u cijelom svijetu koji se na neki način reflektiraju na Hrvatsku samu, a pogotovo odnosno posebno na Jugoistočnu Europu i zemlje s kojima graničimo. Mnoge od njih nisu članice Unije, a neke od njih imaju i ozbiljnih problema s funkcioniranjem institucija države. Jedna od stvari o kojoj bismo svakako voljeli znati više je na koji način Hrvatska i vi kao njezin predstavnik sudjelujete u raspravama o pitanjima vanjskih odnosa EU? Situacija oko nas se komplicira na više razina, od Turske preko Bliskog Istoka pa sve do Afrike. Odnos EU i Rusije s jedne i odnosi i političke prilike u SAD-u s druge strane, Kina, sve su to ozbiljna pitanja koja nikako nisu samo tamo negdje daleko nego se izravno reflektiraju na Hrvatsku i na naše neposredno susjedstvo. Pitanje političkih promjena u Crnoj Gori čiji je donedavni jasan put članice NATO-a i buduće članice EU, sada više ne izgleda sasvim tako jasno. Stalna politička nestabilnost i blokiranost BiH kao i naši odnosi sa Srbijom. Sve su to teme koje se izravno tiču Hrvatske, a u sjecištu su i globalnih odnosa između EU, SAD-a, Rusije i Kine. Želimo znati više o našoj ulozi u kretanju europskih politika i odgovor na te teme. To je naša zona interesa i bilo bi dobro da sudjelujemo više, snažnije i proaktivnije od onog što kao informacija dolazi do svih nas. Poštovani premijeru, ipak ono što nas najviše brine bez obzira na sve do sada nabrojeno je što se događa sa svim velikim idejama, dobro namjernim planovima i ozbiljnim ciljevima koji su navedeni u ovim i svim drugim takvim izvješćima kad se iz Brisela vratite u Zagreb? Namjerno ću se danas vrlo malo osvrtati na pitanje povezano sa Covid-19 iako je to privremeno dominantna tema. Mene zanima što je s Hrvatskom i zelenim planom? Što je s digitalnom transformacijom Hrvatske? Što je s industrijskom politikom? Ciljevi i zaključci Europskog vijeća o kojim nas informirate ne mogu ostati samo slovo na papiru, a svakako ne smiju ostati rezervirani za neke druge države, neke druge članice, neke drugi ljudi. Mi ih podržavamo, ali još više od toga želimo vidjeti da se ostvaruju i u Hrvatskoj. Tražim od vas osobno koji ste sudionik njihovog donošenja i hrvatski premijer da se provedu kako spada. Nacionalno vijeće za konkurentnost upozorava da je Hrvatska zadnja u EU po digitalnoj konkurentnosti i da je posebno slabo pripremljena za budućnost. Strategija nisko ugljičnog razvoja koja bi trebala biti osnova za planove o korištenju obnovljivih izvora energije i dalje nije vidjela svjetlo dana u saboru. Europska komisija u skladu sa zaključcima Europskog vijeća preporučuje da u planove oporavka koji će se financirati europskim novcem uvrstimo upravo ulaganja u obnovljive izvore energije i digitalne tehnologije. Gdje smo mi s tim poštovani premijeru? To da smo aktivna i proaktivna članica EU i da nas takvu predstavljate u vijeću nije ni najmanje sporno. Dapače, ne bismo imali ništa protiv da nas na pojedinim temama odlučite preuzeti inicijativu. Ali inicijativa koja bi nas stvarno veselila je ona na domaćem terenu, a to je preslaba. Puno preslaba Hrvatska će u pravom smislu postati članica EU, a vi ćete u pravom smislu postati europski premijer tek kad naše politike i programi postanu zaista europski i po formi i po sadržaju, al najvažnije od svega po njihovom ostvarivanju koje onda kao bolji život možemo osjetiti svi mi koji živimo u Hrvatskoj.
gđo. Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Svi znate da sam 5.g. provela na čelu jedne institucije Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Znate li koliko je odredbi Zakon o sprječavanju sukoba interesa u potpunom raskoraku s praksom? Koliko je odredbi tog zakona potpuno bespredmetno, beskorisno, usudit ću se reć čak i štetno? Jako puno. Međutim, te odredbe sam dosljedno poštivala i provodila zato što to nalaže elementarno načelo zakonitosti. Ista stvar je i s našim ustavom. Drago mi je da je danas predsjednik vlade priznao i potvrdio da je svjestan činjenice da u čl. 144. st. 5. piše nešto što mi kao država ne poštujemo u praksi. A kakvu poruku time šaljemo našim građanima? Da su vrijednosti hrvatskog ustava mrtvo slovo na papiru. I zašto bi jedna odredba ustava ili bilo kojeg drugog zakona vrijedila manje od drugih ako za vlast, ako za nositelje vlasti nemamo jasno uspostavljena pravila, kako ih možemo kontrolirati? Ako naš ustav predviđa da se vanjska politika sukreira onda ajmo ju sukreirati, ajmo stvoriti jasan nedvosmislen pravni okvir po kojem ćemo moći kontrolirati provodi li izabrana vlast ono što se od nje u skladu s ustavom i očekuje. Ako to ne napravimo s kojim pravom ćemo od građana tražiti da poštuju bilo koju odredbu koju ovo zakonodavno tijelo ili bilo koje drugo osmisli? Kako ćemo tražiti primjerice da nose maske ako našem predsjedniku vlade ili predsjedniku države dopuštamo da se u vanjsko političkim pitanjima ponašaju kako god ih je volja jer je jednostavno tako lakše? Vladavina prava ne može počivati na principu da ćemo se ponašati u skladu s onim što eto više odgovara političkom dogovoru postignutom između dviju velikih političkih stranaka. Ja ne kažem da je za zatečeno stanje kriv osobno Andrej Plenković. Bit ću toliko poštena pa reć, odgovornost je podijeljena. I jasno mi je da je većini hrvatskih građana izvješće o, o radu u Vijeću EU nešto što im je strano i daleko, da su im pitanja ustavnosti i zakonitosti apstraktna, ali ne smiju biti apstraktna zastupnicima u HS, mi smo ti kojima ne smije biti svejedno. Ako nam postojeći ustavni okvir nije dovoljno dobar hajmo ga mijenjati, ali ne možemo se naprosto ponašati onako kako nam paše i smatrati da je to pošteno prema hrvatskim građanima od kojih ćemo očekivati da poštuju ono što im ovaj HS nalaže. Hvala.
Fala i vama. Ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će g. Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, evo drago mi je da ste tu. Ja sam vas u replici pitao jedno jednostavno pitanje, drago mi je da ste ipak odgovorili. Ja ću ga ovdje opet postaviti, pa možete imati priliku još malo eksplicitnije objasniti hrvatskih građanima kolike su nove obveze naše države prema EU? Dakle, pitanje je bilo koliko je nova članarina, koliko Hrvatska više plaća EU odnosno plaćat će u slijedećem periodu. Vi ste rekli 100 milijuna, ja sam vas ispravio 155 koliko mi je rekao ministra Marić i volio bi da ste to vi imali hrabrosti reći sa ove govornice odnosno da ste to na jedan transparentan način i u okviru današnjeg izlaganja i u okviru nekakvog izlaganja prije ili bilo gdje u medijima, evo jučer ste bili na HT-u pa ste mogli reći tu činjenicu. Ja ne želim ovdje smanjiti vaš trud i umanjiti važnost vašeg rada i u Europskom vijeću i općenito u tijelima EU i smatram da ovih 28 milijardi koliko ćemo mi valjda dobiti ja se nadam, to nije mali novac i mislim da je to postignut uspjeh, ali smatram da vi kao odgovoran predsjednik Vlade, a smatram da ste odgovorni, da ste mogli reći i ovaj dio isto obveza i da se to može, bar vi ste kadri to iskomunicirati sa građanima i reći ok, potencijalno ćemo dobiti jer još nismo dobili, ali ćemo ipak morati plaćat veću članarinu. Kad vas mi iz oporbe izvučemo na čistac onda to je malo lošije, ja bi volio da vi u budućnosti budete ipak onako malo hrabriji da manje sramežljivo te činjenice ipak iznesete ovdje. Ali ne želim umanjiti vaš trud i te novce koje ćemo dobiti i koji su nam zadnja slamka spasa na našoj ekonomiji. Međutim, ovdje ipak moram reći da stvar nije crno bijela jer mi ćemo dobiti proporcionalno više novca, ali to nas i pripada, jer Hrvati proizvodnje nemaju, mi isključivo kupujemo njemačke proizvode, belgijske, talijanske, nebitno čije, ali to nisu hrvatski proizvodi. I hrvatska radna snaga danas radi u njemačkim, talijanskim, belgijskim tvornicama i kada uzmemo to u računicu onda smo zapravo malo i dobili. I smatram da zaslužujemo puno više. Kolega Stier vas je tu pohvalio, mislim da stvar nije baš crno bijela i da Hrvatska ne dobija nikakav novac gratis i ono što mi moramo znati da ćemo i taj novac ne samo kroz ovaj, ove doprinose ne u državni proračun kako ste vi rekli, nego proračun EU ona nije država, morati vratiti na još neke načine i da ćemo se morati dodatno zaduživati da bi svi vratili ovaj novac. Ne znam hoće li se uvesti neki novi paneuropski porez o tome niste ništa govorili niti danas, niti protekli puta, ali evo volio bi nešto čuti i o tome i da li postoji nekakav model da se ne opterećuju državni proračuni nego da se nekakvim novim porezom ipak taj novac osigura. Kad sam prošli put govorio o tome, o tome je govorio vaš kolega Macron u Francuskoj više puta kako bi on oporezovao, on je to rekao, ne ja, Macron, on je govorio o oporezovanju ovih velikih inter providera kao što je Google, kao što je Youtube, kao što je Facebook, kao što je Twitter. Mene su mediji uglavnom oni ljevičarski, ali i oni vaši to su zapravo ljevičarski mediji pokušali onako rugat se sa mnom da bi ja oporezovao Internet, ne bi ja oporezovao, ja bi sve oslobodio poreza koliko god je moguće. Međutim, činjenica je da Hrvatska država morati nametnuti svojim građanima novi poreze da bi našla ovaj novac, e onda sam ja za to da EU ako postoji taj instrument taj novac uzme onima koji ga imaju, a imaju ga ovi interski provideri, ima ga Google, ima ga Facebook itd. i uglavnom rade bez ikakvih davanja na našem prostoru. Ovdje bi se osvrnuo na još jednu, evo ovdje je kolegica Benčić spomenula Poljsku i sad ste vi tu u jako interesantnoj situaciji, kolegica Benčić je jedna uvjerena i vjerodostojna ljevičarka, a ja ću za sebe reći onako neskromno s ove strane jedan desničar konzervativac uvjereni, pa čak ću reći vjerodostojni nek mi nitko ne zamjeri na tome što sam rekao, a sad i imamo i vas tu koji ja ne znam u koji bi vas dio spektra stavio. Ona je onako lijepo rekla ja sam za one demonstracije u Poljskoj, digle su se žene koje traže da se legalizira pobačaj. Ja ću jasno reći, ja sam za one suprotne i ja sam ovdje podrška poljskoj vladi i drago mi je što je taj zakon donesen i neka poljska vlada izdrži i neka eto Poljaci obrane svoje crkve pod naletima radikalnih ljevičara kolegice Benčić, ali sad moram malo vas tu prozvati, sad vi tu ste opet zauzeli jedan stav ni vamo ni tamo. Gdje ste vi? Vi ste rekli u jednom trenutku mi demokršćani, ali ja vas tu pokušavam malo, ha ha evo ga i educirati, nije biti demokršćanin reći ja sam kršćanski demokrat kako kaže kolega ili demokršćani kako kažete vi nego ovdje u ovom domu donijeti neki zakon kao što su donijeli Poljaci. Evo što vi mislite, evo pitanja vama, što vi mislite o tom zakonu koji štiti život u Poljskoj? Pa da vidimo jeste li bliže stavu gospođe Benčić ili možda mom stavu. Ja bi se kladio da ste nako u svojoj nutrini bliži kolegici Benčić, ali s obzirom da ste u jednoj stranci koja sebe naziva kršćanskom, kršćanskim demokratima ne smijete to izgovoriti ili budete frajer pa recite pa stvarno taj HDZ skroz pomaknite u SDP-ov spektar i uzimajte isključivo njihove glasove pa će i kolega Tomašević biti u problemu i kolegica Mrak Taritaš ne na ovaj način konkurencija i ako propadnete u politici propast čete radi ljevičarenja Andreja Plenkovića, ne radi desničarenja i konzervativizma Hrvoja Zekanovića, ja nisam konkurencija gospođo Benčić, Tomašević i Taritaš nego vam je konkurencija u vašem dijelu političkog spektra je ovakav HDZ. I to je ono što se mora naglasiti, to je ono što se mora reći. I još jedna stvar ovdje, spominjala se korona kriza, spominjala se borba protiv korone. Prošli put kad ste bili u saboru meni ste nešto onako spustili kao korona …/nerazumljivo/… protiv korone, da u jednom trenutku sam se slikao sa svojim prijateljem generalnom Glasnovićem herojem i nazdravili smo s korona pivom i rekli koronom protiv korone, međutim taj isti koji je nazdravljao sa generalnom Glasnovićem, Zekanović je prvi u ovom Hrvatskom saboru, prvi, 5. veljače ove godine govorio o korona krizi. I morao sam skupiti hrabrosti i onda su me iz ovog dijela sabornice, više nego iz ovoga znači iz HDZ-ovog ismijavali i rugali mi se kasnije na hodniku i smijali mi se dok sam govorio da nas predstoji najveća opasnost u povijesti Hrvatske države od Domovinskog rata. To je bilo 5. veljače, imate na moj YouTube kanalu pogledajte 5. veljače gdje sam govorio, a vi u to vrijeme još niste znali hoće li biti Beroš ili Kujundžić, tu ste bili u previranju. A eto jedan zatucani, kockoglavi, krezubi, imam sve zube desničar on je evo prije naprednog HDZ-a upozoravao na opasnost koja nam prijeti. I govorio sam ovdje i pokazivao maskice i govorio imamo li dovoljno opreme, imamo li dovoljno respiratora, ali neću čak ja vas tu sada reći da vi sa korona krizom loše upravljate, upravljate jednako dobro ili jednako loše kao i ostatak Europe. Evo ja čak tu vas ne bi kritizirao jer ovo je jedna specifična situacija i vama se dogodila i to niste krivi što vam se dogodila. Ali ću vam čestitati na jednoj drugoj stvari, a to je da ste uspjeli tu korona krizu maksimalno iskoristiti, da ste je uspjeli iskoristiti fantastično, da smo ušli u lockdown nakon izbora u HDZ-u, da smo na tom valu pobjede nad koronom išli na izbore i da ste tu dobili glasove. Ali to je legitimno, to zapravo vaša pozicija omogućuje. Dakle, ja vas ne kritiziram zbog menadžmenta korona krizom jer to je teška kriza, a čestita ću vam na tome da ste tu krizu iskoristili na najbolji mogući način za vas i za vašu stranku. Dakle, poštovani predsjedniče Vlade ovdje što vam ovdje kažem s ove govornice, nemojte uvijek shvatiti kao provokaciju, koji put ću vas i provocirati i to je karakteristika oporbe, ali koji put shvatite ove kritike kao dobronamjerne. I ako postoji neka nova obveza koja iznosi za Hrvatsku po mom računu milijardu i 162 milijuna kuna, ako je tečaj eura 7,5 onda smatram da ste trebali kao odgovoran premijer, a smatram vas za odgovornog premijera, predsjednika Vlade, da ste mogli to i trebali bez da sam vas ja pitao to izgovoriti s ove govornice, e onda bi bili još vjerodostojniji odnosno bili bi veći frajer.
Sada je na redu gospodin Ante Kujundžić koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Hvala predsjedavajući. Poštovani premijeru, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Slušajući današnju raspravu stekao sam u biti dojam kako je sve više-manje kod nas idealno i kako za nas stvarno nema straha. Temeljem izvješća zaključujem da postoje dvije Hrvatske dijametralno suprotne, dakle ona papirnata idealna Hrvatska i ona stvarna Hrvatska u realnom vremenu koja je predaleko od te papirnate. Nemam političku potrebu ne pohvaliti ono što je dobro, dakle čestitam na novoj omotnici i sredstvima koja možemo povući ili primjerice na mjerama za oporavak gospodarstva i svemu onome dobro što je iznjedrila ova Vlada. Ali isto tako ne mislim kako je dobro imati šizofreničan političko-društveni pogled koji zapravo loše poteze i loše stanje promatra kroz nekakve ružičaste naočale s razlikom da se verbalno danas, sada i ovdje, možda bi bilo lakše, ali ne može koristiti alibi priča po kojoj je kriva neka prethodna vlada jer istu nije sastavljao SDP. A na kraju krajeva, potpuno je to i nevažno, složit ćete se svi, dobro je dok pokušavamo i tražimo bolja rješenja. Nejasna mi je veza u tekstu izviješća između institucija i građana te jačanje iste, točnije, nejasno i nevidljivo je jačanje tih veza u situaciju u kojoj su građani najčešće ping pong loptica koju institucije prebacuju od ureda do ureda, možda je to zapravo hodanje građana od vrata do vrata institucija prilika da se bolje međusobno upoznaju jer efikasnost istih je već odavno u najmanju ruku upitna. Najčešće je potrebno uzeti jedan dan godišnjeg odmora ili slobodan dan kako bi se izvadio najbanalniji dokument. Smanjenje nejednakosti u društvu i pokušaj iste kao sljedeća teza postavljena u izvješću u ovoj državi rezultirala je još većom nejednakosti u kojoj je krajnji građanin koji izrađuje i stvara postao meta financijskog pustošenja nametima kako bi se normalno politika elite mogle gostiti i uživati u blagodatima tuđeg rada, a zlobnici bi rekli kako je politički moto pojedinca iz ove i prethodnih izvršnih vlasti mogao bi se promijeniti sa one moja domovina na moja imovina. Zajednička politika o migrantima i otvorena Europa jedna samarijanska Europa kao cilj izvješća rezultirali su porastom broja silovanja i ubojstava kako svećenika tako i građana, kako na ulicama tako i u crkvama od strane onih kojima otvaramo Europu. Hvale vrijedno je svjedočiti svojim primjerom otvorenost, čovjekoljublje, dobronamjernost i sve ostale vrednote izrasle na temeljima kršćanske europske civilizacije. Ali u svemu tome moramo postaviti jasna pravila igre za sve, što je dopušteno, a što ne. Ne smijemo biti licemjeri kao što niti smijemo izgubiti iz vida porive zbog kojih određeni ljudi stižu u Europu i čime su ti porivi zapravo proizvedeni, prije nego uistinu bude kasno. Sreća i Bog pa smo zbog ekonomskog statusa samo tranzitna zemlja u kojoj ni migranti ne vide svoje utočište. Ukoliko želimo sačuvati Europu više nego ikada potrebno se vratiti korijenima i svojim vrijednostima. Globalistička Europa, Europa bez vrijednosti ne može opstati u sukobu sa islamizmom, ali ne može niti odgovoriti modernim izazovima. Sasoli je u svom nastupu koji je u kategoriji stand up komedije upozorio i na važnost sankcioniranja izbornih prijevara neprihvatljivog nasilja vlasti naspram demokratskih prava građana u Bjelorusiji bez da se bilo tko dotaknuo ukradenih referenduma u Hrvatskoj i pitanja same demokracije u Hrvatskoj. Isto tako Europsko vijeće mišićavo je osudilo kemijsko oružje i slažem se još mišićavije trebao osuditi bilo kakav oblik nasilja i uporabe oružja. No, pitam se kada će i hoće li Europsko vijeće snažno zaštiti habitus staroga kontinenta, kršćanske vrijednosti i u svoje postulate ugraditi objektivni moral istih? O tom u izvješću nema ni slova iako je svima već odavno jasno kako je car zapravo gol. U kontekstu građenja partnerskog odnosa između privatnog i javnog sektora kojeg izvješće navodi, u Hrvatskoj je svedeno na mukotrpno zarađivanje privatnog sektora, te raskalašenost nagomilanog javnog sektora čiji je temeljni modus operandi zbrinuti svoje. U kontekstu jačanja trgovinske politike i instrumenata liberalnog tržišta smatramo kako je nužni preduvjet zaštita i jačanje domaće proizvodnje, a tek onda okrenutost uvozu, što u Hrvatskoj nije slučaj. Ulaganje u digitalizaciju i isticanje obveza dostavljanja nacionalnih planova za uvođenje 5G mreže kako je istaknuto u akcijskome planu za 5G svakako je ono što nam treba za budućnost. No, pitanje je tko će tu budućnost dočekati obzirom da nemamo dovoljno istražene efekte na zdravlje ljudi? Razgovarati o zdravstvenoj skrbi i podizanju kvalitete u svim aspektima zdravlja nacije, a ne samo što nemamo za lijekove koje treba platiti nego nemamo ni ono bazično najosnovnije, nemamo kvalitetne nacionalne strategije za borbu protiv kako karcinoma, tako i svim ostalih bolesti. Ne mislim premijeru da vam je lako, svjestan sam da trebate povući poteze i biti odgovorni za iste. Isto tako sam svjestan da ste vi onaj koji je kriv i za tuđe pogreške. No, žalostan sam jer nigdje u izvješću nema važnosti nas i naše Hrvatske, niti vas osim u kontekstu kako pozdravljate nakane Angele Merkel ili ste suglasni i dajete potporu stajalištima drugih, što je i logično i očekivano. Mišljenja sam kako možemo kao država puno, puno bolje s vama na čelu. Za početak bilo bi dobro da onaj gard kojega imate u Hrvatskoj zadržite kad ste van Hrvatske, a u političkom smislu ostali smo tamo gdje i jesmo, periferija Europe čija politička vrijednost, povijesna i kulturološka vrijednost prestaje na Bregani. Sve ono što nam je bilo nepresušna snaga u povijesti, vrednote do kojih smo držali i koje čine ključ djelovanja u svim segmentima ljudskog života zbog čega su neizostavni dio svih naših odluka i poteza već odavno smo istisnuli iz svog života djelovanja i samoga naroda. Što god tko mislio kada uzmete vrijednosti i duh narodu ostane samo stroj koji se nastavi kretati dok u jednom trenutku ne stane negdje na cesti. I kako danas izgleda Europa? Izgleda kao starac gotovo na aparatima, kako vrijednosno i ekonomski, tako i politički. Ispaćena je, izumire demografski, ekonomski i politički. Zapadna civilizacija općenito izumire zbog toga što je sama sebe u ime tobožnjeg napretka uslijed globalističko hedonističke politike odrekla se svojih kršćanskih vrijednosti urezanih u svoj temelj, saplela se i pogubila u političkoj korektnosti i briselskoj birokraciji koja će, bojim se, rezultirati biološkim nestankom europskog zapadnog čovjeka. Zbog takve politike, trule političke korektnosti, danas europski čelnici radije šute ili pokušavaju ići u korak sa globalnom korektnošću umjesto da jasno artikuliraju što se uistinu događa posljednjih dana u Parizu i jučer u Beču. Da bi narod opstao on treba znati odakle dolazi i na kakvim i kojim temeljima je izrastao. Zbog tih temelja treba kao samaritanac ponuditi pomoć, ali ne smije zaboraviti gdje je krenuo. Znati čuvati svoj identitet znači čuvati svoj izvor. Dakle, narod smo koji je niknuo na kršćanskim vrednotama i one su srž našeg stabla. I naravno, da želimo demokratsko društvo i ekonomske slobode koje će omogućiti svima pristojniji život i slobodu, ali slobodu koja ne ugrožava slobodu i život drugoga. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Povreda Poslovnika g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika jer g. Kujundžić vrijeđa i omalovažava druge zastupnike. g. Kujundžiću, 100 puta ponovljena laž neće postat istina, to sam vam već puno puta rekao i vama i predstavnicima MOST-a. Nitko nije ukrao referendum. HS je donio odluku da nisu ispunjene pretpostavke za provedbu referenduma, potvrdio je ustavni sud tu istu odluku HS. Dapače, pozvani su predstavnici građanske inicijative da dođu [[Upadica: Fala lijepa]] i provjere da li su točni ti potpisi koji su dostavljeni i nitko nije došao [[Upadica: Fala g. Bačić]] Ovo doživljavam kao još jedan pokušaj vaše isprazne politike [[Upadica: Fala]] da pokušate opravdati svoje neznanje, nesposobnost i odgovornost prebacivati na druge.
Fala, niste rekli ništa, ni članak niste rekli.
Jesam, rekao sam 238.
Dobro, onda se, onda se, onda se ispričavam. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da al je bila replika.
Rekao sam čl. 238. da vrijeđa i omalovažava druge zastupnike. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Al je bila replika, ne, više-manje?
100 puta ista stvar. Sorry.
Fala lijepa. Najbolje da idemo dalje, g. Domagoj Ivan Milošević, Klub zastupnika HDZ-a. Ispričavam se, ja nisam čuo ovaj članak.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče vlade, ministre sa suradnicima, dragi kolegice i kolege. Nešto malo više od godinu dana unazad stajao sam na istom ovom mjestu i po istoj temi, dakle izvješće predsjednika vlade s Europskih vijeća. Taj govor u ime našeg kluba sam započeo riječima „proteklih 9. mjeseci bilo je burno, napeto i zanimljivo“. Ja bih volio da i 9. mjeseci proteklih ovih u 2020. bilo tako burno i napeto košto je bilo 2019.g., ali nažalost s obzirom na covid i pandemiju, te riječi „napeto“, „burno“ i slično dobile su neku sasvim novu dimenziju u ovoj godini. Naravno, ne samo radi korona virusa nego i radi posljedica koje korona virus ostavlja i na ekonomiju i na društva, pa i na političke sustave. Ako mi dopustite ovako uvodno samo jednu osobnu napomenu, moj je dojam da je ovih proteklih nekoliko mjeseci, kako za Hrvatsku, tako i za mnoge zemlje, pa i cijelu uniju onako jedan poslovnim rječnikom brutalan, a besplatan svot analysis ili ti analiza naših snaga, slabosti, mogućnosti i opasnosti. Naravno prije svega o nama samima će ovisiti kako ćemo raspoznati to jedno od drugoga i što ćemo u svemu tome u idućim mjesecima, pa i godina iskoristiti. A sad na ovo izvješće koje je podijeljeno po temama i ja ću pod te teme podvesti oba sastanka dakle i ovaj izvanredni i redovni 1 i 2. listopada odnosno 15. i 16. listopada, dakle jedinstveno tržište, industrijska politika, digitalizacija zasebno kratko o višegodišnjem financijskom okviru, vanjski odnosi i klimatske promjene. Što se tiče Covida Europsko vijeće je procijenilo sadašnju situaciju vrlo zabrinjavajućom pozvalo je komisiju da ojača koordinaciju i rad na razvoju distribuciji cjepiva. Mislim da je to cjepivo prilično blizu i sada se ne samo gradi kapacitete za to cijepljenje koje slijedi u slijedećih nekoliko mjeseci maksimalno 6 mjeseci očekujemo nego da to bude i po cjenovno pristupačnim cijenama, cjenovno pristupačnim cjepivima dakle. Očigledan je napredak u općoj koordinaciji na razini EU u borbi sa pandemijom uključujući i razne preporuke o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja, propisa o karantenama, prekograničnog praćenja kontakata, strategije testiranja i sl. Što se tiče jedinstvenog tržišta industrijske politike jasno je da će pandemija Covid-19 imati snažne i trajne posljedice za naše europsko i na svjetsko gospodarstvo. Europsko vijeće još je u srpnju postiglo dogovor o nezabilježenom paketu mjera za oporavak, dakle očekujemo da se s jedne strane digitalnom transformacijom pa i zelenom tranzicijom ali uz to jedinstveno tržište potakne oporavak, gospodarski rast i dalje promiče kohezija i konvergencija, ovo zadnje je posebno za nas. Uz to vijeće pruža, traži pružanje jasnih pravila za gospodarske subjekte te podupire inovacije, ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje. Također nužno je uravnotežiti slobodu trgovinu, zaštitu od nepoštenih praksi te rješavanje učinaka narušavanja stranih subvencija na jedinstvenom tržištu. Dakle, čitaj u zagradi prije svega Kina i utjecaj kineskog gospodarstva i njihovih izvoznika na europsko. Posebnu važnost daje, vijeće daje europskoj industrijskoj politici. Traži od komisije da ustanovi strateške ovisnosti te predloži mjere za smanjivanje ovisnosti diverzifikacijom dobave, strateškim zalihama, poticanjem proizvodnje i ulaganja u EU. Ovdje ću naglasiti ono što se tiče srednjih i malih poduzetnika, kao što uvijek naglašavam, dakle osiguravanjem ravnopravnih uvjeta regulatornog okvira za državne potpore kojem se pogoduje, inovacije i olakšava svugdje prije sve upravo uključivanje srednjih i malih poduzetnika. Kada je u pitanju digitalizacija svima je jasno, svi smo mi manje-više tjedno, ako ne i dnevno na razno raznim Zoom, Webex i ostalim aplikacijama. Dakle, ova je pandemija naglasila nuždu ubrzane digitalne tranzicije kako bismo jačali gospodarski oporavak, tehnološku suverenost i globalnu konkurentnost i olakšali zelenu tranziciju i otvarali nova radna mjesta unutar tih novih tehnologija. Europsko vijeće očekuje od komisije do ožujka 2021. predstaviti sveobuhvatni digitalni kompas tzv. koji će iskazati ciljeve digitalizacije do 2030. godine. EU želi ostati otvorena svim tvrtkama koje poštuju europska pravila i standarde, ali i osigurati digitalnu suverenost kroz izgradnju jedinstvenog digitalnog tržišta. Ovdje se govori i o uslugama u cloudu i tzv. europskom digitalnoj, europskoj digitalnoj identifikaciji. Najmanje 30% sredstava mehanizma za oporavak i otpornost bit će dostupno za digitalnu tranziciju, svakako i za srednje i male poduzetnike. Uz sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira trebalo bi ostvariti poticanje novih digitalnih tehnologija i platformi pa tako i blockchain, tehnologije umjetne inteligencije i sl. Kratko, višegodišnji financijski okvir dakle i dalje se traži mogućnost dogovora između vijeća i Europskog parlamenta. Kao što znate Europski parlament zatražio je dodatna sredstva tj. novce za pojedine programe, za sada vijeće nije baš nešto sigurno da se može obvezati međutim razgovori su u tijeku. U tom smislu podrška predsjedniku Vlade u traženju da se ta dogovor postigne što prije, prije svega zato da bi se ono što je već dogovoreno počelo provoditi i razno razni programi i financiranja koji su bitni za što brži oporavak prije svega u ekonomskom smislu. I ovdje želim naglasiti još jedno, dakle mi neprekidno govorimo o 22 milijarde EUR-a koje su pod navodnicima naravno izboreni odnosno dogovoreni za Hrvatsku u slijedećih 4 odnosno 7 godina, međutim zapravo potencijal tih 22 milijarde za Hrvatsku je puno veći. U razgovoru sa ljudima koji se bave isključivo makroekonomijom, dakle gledaju sa, sa visine na našu neveliku ekonomiju zapravo govorimo o potencijalu od 50 do 60 milijardi EUR-a za Hrvatsku. To je više nego što jednogodišnji GDP. Kad to stavimo ne samo, prije svega ako hoćete ovaj u kontekst privatnog sektora onda vidimo da je taj potencijal ne samo za brži oporavak nego zapravo za sustizanje mnogih koji su proteklih 2 desetljeća odmakli ispred nas, je zaista značajan. Što se tiče vanjskih odnosa, kratko Turska, vijeće je izrazilo potpunu solidarnost sa Grčkom i Ciprom čiji suverenitet i prava moraju poštivati te pozvalo Tursku na suradnju, mirni dijalog i suzdržavanje od jednostranih djelovanja. Također očekuje se od Turske da zaustavi nezakonite aktivnosti spram Grčke i Cipra i zapravo je poslana poruka da bi se u tom smislu moglo ponoviti na neki način jedan pozitivan razvoj odnosa između Turske i EU, kaže izrijekom mi modernizacijom …/nerazumljivo/… carinske unije i olakšavanjem trgovine i sl., ali s druge strane premda malo sramežljivije spominju se i sankcije prema Turskoj u slučaju suprotnog djelovanja. Što se tiče Kine, Europsko vijeće naglašava potrebu za uravnoteženjem gospodarskih odnosa u cilj da se do kraja 2020. godine dovrše pregovori o sporazumu i ulaganjima između Kine i unije kojim bi se riješilo pitanja simetriju pristupu tržištu te postiglo ravnopravne uvjete, ravnopravne uvjete. Pozvalo je Kinu na ispunjavanje preuzetih obveza u pogledu uklanjanja prepreka, pristupu tržištu te pregovore o industrijskim subvencijama u WTO-a. Ovdje jedna napomena s obzirom da sam jedno 10 godina svog život aktivno i osobno se natjecao da ne kažem baš borio sa kineskim tvrtkama širom EU, razgovarat o reindustrijalizaciji i silne stotine milijardi naših poreznih obveznika širom Europe upumpavati u priču o reindustrijalizaciji, a istovremeno ne riješiti ova pitanja o kojima sam govorio, s Kinom, dat će malo učinka. Dakle, pričamo o tržištu gdje ljudi spavaju u tvornicama 6, negdje i 7 dana u tjednu. Zakoni o radu ne postoje, sindikati ne postoje, zadnje što se sjećam, a to je 18%, mislim da je i dan-danas 18% izravna subvencija kineske vlade za svaki gotov proizvod koji Kina izvede u EU. 18% keš na izvoznu fakturu. To je teško dostići. O Bjelorusiji i Armeniji i Azerbajdžanu već bilo dovoljno rečeno, rekao bih samo nešto još što se tiče Brexita u ovih minutu, dakle, to je svakako možda i najhitnije trenutno pitanje kad govorimo o tim vanjskim odnosima jer to trenutno jest Velika Britanija, prijelazno razdoblje, kao što znate, ističe krajem ove godine, 31.12. I dalje nema dogovora, međutim, ono što ovdje jest problematično, a to je da, ako se to ne dogovori do kraja, onda to sigurno neće pomoći u brzom oporavku i izlasku iz recesije EU. Nama se čini da smo dosta daleko od te Velike Britanije ekonomski, međutim, mi nismo, s obzirom naši ključni ekonomski partneri unutar EU imaju značajnu trgovinsku razmjenu sa tom EU. I na kraju, evo, pola minute. Klimatske promjene. Ukoliko EU želi postati zaista klimatski neutralna do 2050. u skladu sa ciljevima Pariškog sporazuma, nužno je povećati angažman za nadolazeće desetljeće i ažurirati naše energetske i klimatske politike. Ovdje ću samo reći da ovdje postoje prilike iako se čini koji puta da, pa i naši poduzetnici, da tu prilika nema, ima puno prilika, puno novaca i bit će zaista puno mogućnosti u tom smislu za tranziciju i za naše tvrtke. Evo, hvala. Klub HDZ-a će podržati [[Upadica: Hvala i vama. Hvala i vama.]] naravno Izvješće.
Povreda Poslovnika, g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Milošević je povrijedio čl. 238. jer jednostavno zaslužuje nagradu za najbolji govor svome vođi, a za zaboravljajući reći ono što je njegov kolega Bačić rekao, da ste pod noge bacili referendum od 400 tisuća potpisa o Izbornome zakonu. Tako da očekujem drugi puta da bude malo manje uvlakački govor prema premijeru Andreju Plenkoviću jer ovo je zaista za anale i svaka vam čast za ovo.
Hvala lijepa. Hvala. G. Bulj, po dvije osnove ste zapravo povrijedili Poslovnik. Neću vam dati opomenu jer sam tek došao, a i brzo ću otići, tako da, ali međutim, nije da ju niste zaslužili. Idemo dalje. Gđa. Mirjana Petir, ... [[Upadica se ne čuje.]] Sandra Benčić sada. Gđa. Sandra Benčić, oprostite, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Ispričavam se. Izvolite.
U redu potpredsjedniče. Zahvaljujem vam. Dragi kolege i kolegice, poštovani predsjedniče Vlade. Ovaj govor ću posvetiti zapravo ovome i nastaviti sa na što je već i prethodnik g. Milošević govorio, ali pokušat ću biti malo konkretnija oko toga što zapravo Hrvatska dobiva kao priliku kroz mehanizam za oporavak i otpornost i što je to što bi taj mehanizam, odnosno što bi naš plan oporavka i otpornosti trebao sadržavati. Ja ću za razliku od prethodnika koji je klimatskim promjenama dao 30 sekundi svog govora, ja ću im dati veliku većinu jer smatramo da je suočavanje s klimatskim promjenama i zelena tranzicija apsolutni prioritet, ne samo Hrvatske, nego svih zemalja članica EU, pa i globalno, ali isto tako, iz razloga što u tome vidimo i veliku priliku za transformaciju gospodarstva Hrvatske, ali i ukupnog našeg društva. Isto tako ću reći da ono što je g. Milošević, čime je on završio, a to je da trebamo ažurirati energetske politike i politike oko obnovljivih izvora da bi dostigli klimatsku neutralnost za 2050., odgovor je zapravo puno jednostavniji. Trebamo prestati financirati eksploataciju fosilnih goriva i korištenje fosilnih goriva i to je ono što mi želimo da se vidi u planu oporavka i otpornosti. Koje su to alternative koje počinjemo razvijati danas da bi a) bili energetski neovisni i b) da bi zaista počeli od 2030., u 2030. bit zapravo u niskougljična ekonomija, a do 2050. postugljična ekonomija. Naša rana grupa unutar platforme Možemo već nekih, neka 2 mjeseca radi aktivno na izradi prijedloga mjera za plan oporavka. Zašto? Zato što smo očekivali da ćemo ga imati do sredine 10. mj. To se nažalost nije dogodilo, ja se nadam da će se ubrzati rad na samom planu, a veseli nas i drago nam je što je danas premijer ovdje obećao da će se o planu raspravljati i u Saboru jer smatramo da je sam taj plan jedan od ključnih instrumenata razvoja za narednih dugi period, mada je samo do '24. do kraja '24. ugovaranje, moramo to gledati kao dio čitavog paketa za narednih 10 godina. Dakle prva stvar koju bismo željeli je da kad se planira, kad se planiraju mjere i projekti, unutar ovog plana da se zapravo gledamo to kao instrument za realizaciju našeg zelenog plana u prvoj fazi i onda kroz ESI fondove, kroz europske strukturne, investicijske u drugoj fazi. Što to konkretno isto za nas znači? To znači da u prvoj fazi trebamo financirati što više one gospodarske grane koje nam mogu dati outpute, bilo proizvode, bilo usluge, koje ćemo trebati koristiti čitavih 10 godina za prelazak na postugljično, odnosno niskougljičnu ekonomiju. To konkretno znači da tražimo da se sada počne kroz plan oporavka financirati značajnija ulaganja u tehnologiju, primjerice, za solarizaciju Hrvatske, tehnologiju za povećanje energetske učinkovitosti, dat ću neke konkretne primjere kako mi mislimo da bi to trebalo izgledati. Želimo naglasiti da za one koji nisu upoznati da je mehanizam fonda za oporavak kratkoročan i da je on jednokratan, dakle to nije sastavni dio redovne financijske perspektive koju imamo, on je izvanredan, na neki način. Važna stvar je da ćemo mi morati do kraja 2022. g. zapravo najveći dio projekata već do tada ugovoriti. To je izuzetno veliki izazov i svi oni koji su radili na EU fondovima trebali bi znati da zapravo bi već sada trebali imati u pripremi strateške projekte da bi zaista dokumentacija do tada bila gotova. Nadalje, ono što također tražimo je da ako želimo stvarni zaokret ka zelenom otpornom gospodarstvu, otpornom društvu dostojanstvenim uvjetima rada i smanjenju nejednakosti i siromaštva ne možemo, mada formalno moramo, ne možemo se samo vezati uz jednogodišnji ciklus europskog semestra već to moramo promatrati i u sklopu naše 10-godišnje strategije razvoja, dakle razvoja do 2030.g. E sad, ono što mi smatramo da svi projekti koji će se financirati iz ovog programa oporavka je da se kao kriterij mora staviti da svaki od njih mora doprinositi minimalno 2 od 3 cilja. Prvi je zelena transformacija ili prelazak na post karbonsku ekonomiju koja odgovara europskom cilju klimatske neutralnosti. Drugi je poboljšanje uvjeta rada i radnika koji opet odgovara cilju pravedne tranzicije koja je također apostrofirana u Europskom zelenom planu. I treće, unapređenje tehnologije i digitalizacije koja odgovora na cilj digitalizacije. Dakle, mi kao zelena, zeleno-lijeva opcija tražimo da minimalno 50% projekata i programa mora izravno doprinositi cilju klimatske neutralnosti odnosno smanjenju stakleničkih emisija i dodatnih 10% projekata programu očuvanja bioraznolikosti. Mjere koje mi predlažemo podijelili smo na nekakva 3 dijela. Prvi su, te mjere zelene, zelenog plana odnosno zelene transformacije, drugi se tiču digitalizacije i treći se tiču socijalne, socijalno pravedne tranzicije. Jedna od ključnih mjera koju tražimo da uđe u, u plan oporavka i otpornosti je solarizacija Hrvatske. Dakle, tražimo da u ovoj fazi financiramo distribuiranu proizvodnju električne energije, uspostavu energetskih zadruga i da konkretno sada odmah počnemo stvarati tehnologiju za solarizaciju Hrvatske. To konkretno znači, već je danas premijer naime napomenuo, spomenuo je g. Rimca. To znači da bi mi sada trebali imati ne natječaj za dodjelu bespovratnih sredstava po principu najbrži prst nego strateški projekt u koji ćemo uključiti FER, … [[Govornik se ne razumije]] Ruđer Bošković i tehnološke kompanije poput Rimca za razvoj i unapređenje baterijskih sustava koji su ključna komponenta u razvoju održivih, obnovljivih izvora energije. Dakle, ciljane projekte koje sada planiramo, a ne ponovno natječaj na principu najbrži prst. Treća stvar osim istraživanja i razvoja tražimo da se izravno investira u one kompanije koje imaju potencijala proizvoditi komponente za obnovljive izvore energije i tu smatramo da neke od naših kompanije koje jesu ili pred propašću ili, ili ih zapravo treba spašavati ili dat im određeni poticaj, a imaju znanja i sposobnosti, da njih upravo treba uključiti i transformirati da počnu proizvoditi ono što će se zapravo u narednih 10 do 20.g. tražiti. Ista je stvar sa primjerice povećanjem energetske učinkovitosti. Dakle, ako tražimo masovnu energetsku obnovu fasada i toplinsku izolaciju cijelog postojećeg stambenog fonda onda trebamo sad kroz ovaj program oporavka financirati naš građevinski sektor, ali isto tako i komponentu istraživanja i razvoja u razvoju novih materijala i onda proizvodnju tih materijala da bi onda kroz Europske strukturne investicijske fondove kupovali ponovno svoje proizvode za, za energetsku obnovu i toplinsku izolaciju. Dakle, povezivati ciklus na razini, u prvoj fazi istraživanje i razvoj i poticanje onih gospodarskih subjekata koji mogu proizvoditi komponente koje su nam bitne za zelenu tranziciju. U drugoj fazi kad dobijemo novu omotnicu redovnu financiramo, dakle kupnju vlastitih proizvoda i usluga i zaista mislimo da na taj način ćemo dobiti maksimalni efekt i ovo o čemu je pričao prije mene moj prethodnik, dakle da tih 22 milijarde nisu 22 milijarde, tada bi one zaista mogle imati veliki multiplikacijski, multiplikacijski faktor. Jedna od ključnih stvari koji ne smijemo zaboraviti u planu oporavka i otpornosti je jačanje društvene otpornosti. Mi sada u ovoj covid krizi vidimo koliko, koliko je covid kriza, ali i potres doslovno razgolitio i porušio fasade našeg sustava. Vidimo koliko je teško održavati zdravstveni sustav unutar, unutar ove pandemije i koliko zapravo smo neotporni kao gospodarstvo jer doslovno ne proizvodimo gotovo ništa za ono što jesu društvene potrebe i što jesu potrebe primjerice zdravstvenog sektora. Dakle, kod jačanja društvenih otpornosti u prvom redu trebamo sada interventne mjere socijalne pomoći najugroženijim skupinama, potrebna su nam isto tako ulaganja u modernizaciju i jačanje javnog zdravstva, sustava socijalne zaštite, obrazovanja, javne uprave i isto tako lokalnih zajednica. Dakle, kad govorimo o tome potreban nam je dugoročni program ponovno na 10.g. gdje gledamo što financiramo sada u prvoj fazi gdje mitigiramo zapravo utjecaj covid krize, a u drugoj fazi onda financiramo skok prema nekakvoj, prema nekakvom razvojnoj, razvojnoj komponenti jer moramo bit svjesni da prvih sada 4.g. ćemo zapravo mitigirati ovo što nam je naneseno kao šteta zbog covida, a u Zagrebu i zbog, i zbog potresa. Mi bi jako rado, dakle da isto tako predali ove mjere koje imamo vladi nadajući se da će ih usvojiti. Isto tako se nadamo da ćemo [[Upadica: Fala lijepo, vrijeme]] vrlo skoro ovdje imati na klupi plan [[Upadica: Fala]] oporavka i otpornosti. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Sada određujem stanku od 10 minuta kako bi službe malo osvježile vijećnicu. Ništa vama, svima. Fala.
Poštovane kolegice i kolege, evo nastavljamo sa ovom točkom i prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Drago mi je kolegice i kolege prije svega što smo danas prvi puta vidjeli da Nacionalna razvojna strategija nije neko mitsko biće već da ona postoji, a nadam se da ćemo je uskoro vidjeti i u ovom domu, da ćemo o njoj moći raspraviti jer to je nešto što će odrediti i našu budućnost u ovom financijskom razdoblju odnosno načinu na koji ćemo moći povlačiti i trošiti novac. No ono što brine je da Nacionalna razvojna strategija još nije bila u saboru, da još nije niti raspravljana, niti izglasana, a podsjetit ću da je premijer rekao da ćemo do sredine listopada imati strategiju. Evo sad je već početak studenog, vrijeme nam curi. Nakon donošenja strategija potrebno je odraditi i proces operativnih, operativnog programiranja da bi uopće mogli povlačiti novac iz EU. Sve to traži vrijeme. Krajnji rok nam je 1. travanj slijedeće godine, dakle puno vremena nemamo. Žao mi je što premijer ovdje nije da mu mogu reći koliko je hrabar čovjek kada tako odlučno i bez mjesta sumnji tvrdi da Hrvatska neće biti zakinuta za EU novce u svijetlu vladavine prava. Da me se ne shvati krivo ja ne uživam u tome što sam možda zloguki prorok, ali bojim se da će premijer itekako požaliti ove svoje riječi. Ja i nisam baš toliko uvjeren da imamo brzo i efikasno pravosuđe, da imamo učinkovit i sveobuhvatan sustav borbe protiv korupcije, naime nemamo ni strategiju borbe protiv korupcije u narednom periodu koji je opet ministar uprave obećao, ali još je nismo vidjeli. Nemamo ni potpuno slobodne medije koji djeluju bez vanjskih prisila, prijetnji, pritisaka itd. Dakle, ovo su sve važni elementi za vladavinu prava, nije nešto što su izmislile zločaste nevladine udruge ili ne znam neki sektori, neki koji žele Hrvatskoj loše već su činjenice i činjenica je ono s čime možemo baratati kada razgovaramo i o ovome. Neke teme su posebno bitne i zaslužuju da ih se ponovo podcrta koje su na neki način bilo posredno bilo neposredno i raspravljene na ovim sastancima. A to je prije svega šengenska zona. Svakako je za pozdraviti napore Vijeća EU u standardizaciji prikupljanja i tumačenja podataka o pandemiji. Međutim, postavlja se pitanje koje je već postavljeno prije, pitanje funkcionalnosti Šengena u uvjetima pandemije. Dakle, vidjeli smo da su mnoge države zatvarale granice, da su se neki građani drugih država nalazili odsječeni od svojih matičnih država, nisu se mogli vratiti, dakle bilo je tu čitavo, čitav niz problema i u takvoj situaciji, u takvoj nefunkcionalnosti Šengena usudio bih se reći, tu je naravno i pitanje i hrvatskog pristupanja Šengenu. Uvjeravaju nas da moramo dokazati da smo u stanju obraniti vanjske granice. Mislim da smo to već i više puta dokazali. Također više puta smo ovdje uvjeravani da smo sve tehničke preduvjete zadovoljili, dakle ostaje samo stvar tehničkog odnosno političke volje, političko je pitanje sada hoće li Hrvatska ući u Šengen ili ne. Također čuli smo uvjeravanja da će se to desiti relativno brzo, no da je nezahvalno govoriti o tajmingu u vremenu pandemije. S tim se djelomično i mogu složiti, ali kada uzmete u obzir da Rumunjska i Bugarska jako dugo, znači čitav niz godina čekaju ulazak u Šengen, nakon ispunjavanja tehničkih uvjeta tada možemo govoriti, dakle o novoj dimenziji političkog problema koji može stvarati probleme i našem gospodarstvu. Drugi segment koji trebam posebno naglasiti su klimatske promjene. Naime, ja se tu ne bih zadržavao na onome što je rečeno prije nego na jednoj drugoj perspektivi. Naime, s obzirom na gospodarsku krizu bez presedana s kojom je suočena EU, a opet zbog pandemije Covid-19 meni se čini da su ciljevi postavljeni od EU do 2030. malo preambiciozni, dakle za upola smanjiti emisije. Odnosno možda ne bi bili preambiciozni kada promatramo to iz perspektive država koje su već puno dalje odmakle u ovom segmentu. Ono što mene zanima je zapravo postoji li procjena učinaka ispunjavanja ciljeva na hrvatski proračun i gospodarstvo? O tome nismo čuli ništa, a ja bih jako volio čuti o tome jer često se dešava da preuzimamo obaveze, da ne razmišljamo dugoročno i strateški i to nam se onda na kraju odbija o glavu. Hvala.
Hvala vam lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] potpredsjedniče, g. ministre sa suradnicama, zastupnice i zastupnici. Rasprava na sastancima vijeća u listopadu bila je pretežito gospodarskog karaktera o tome kako jačati zajedničko tržište u okolnostima pandemije Covid-19. Također se razgovaralo kako zajedničkim naporima sve vlade mogu pripremiti svoje programe reformi i otpornosti na način da relevantnost ulaganja i financiranja reformi dođe do 37% za zelenu tranziciju, a 20% za digitalnu transformaciju. Na tom tragu bit će, kako je najavljeno, i aktivnosti hrvatske vlade u mjesecima i godinama koje slijede prateći rad ove Europske komisije i realizirajući programe za koje su osigurana sredstva kroz 7-godišnji proračun. Koristim još jednom priliku pohvaliti napore koje je vlada uložila u osiguravanje 22 milijarde EUR-a iz europskog proračuna za Hrvatsku. To je dvostruko više nego što smo imali na raspolaganju u višegodišnjem financijskom okviru u razdoblju koje je iza nas te predstavlja jedan od najvećih iznosa po stanovniku intenziteta pomoći koje su države članice izborile tijekom pregovora. Riječ je o iznosu koji osigurava da za svaki uloženi EUR-o dobijemo više od 4,5 EUR-a iz proračuna EU. Obzirom da Europski parlament traži da se povećaju sredstava za 15 ključnih europskih programa kao što su istraživanje i razvoj, zelena i digitalna tranzicija i razmjena studenata ne dirajući pri tom sredstava za poljoprivredu i koheziju i pregovori još uvijek traju, važno je postići dogovor što prije kako bi na vrijeme otpočela provedba programa koji su ključni kako za oporavak tako i za daljnji razvoj svih politika EU. Važan dio financijske omotnice odnosi se na poljoprivrednu politiku stoga moram reći da sam zadovoljna odlukom Europskog parlamenta koji je usvojivši novu zajedničku poljoprivrednu politiku usvojio i stajalište Odbora za poljoprivredu u koje su ugrađeni moji amandmani kojima štitim interese Hrvatske i hrvatskih poljoprivrednika. To se prije svega odnosi na punu isplatu izravnih plaćanja iz europskog proračunu od 2022. godine hrvatskim poljoprivrednicima kako je to predviđeno ugovorom o pristupanju Hrvatske unije te na fleksibilnost o prijenosu sredstava za ruralni razvoj u izravna plaćanja kako bi se ubuduće više podupiralo proizvodnju hrane, male OPG-e i generacijsku obnovu sela. To je ujedno i u skladu sa stavovima vijeća. Obzirom da su glavne teme zasjedanje vijeća bile vezane i uz digitalnu transformaciju i zelenu tranziciju ovdje bih željela podsjetiti da je potrebno usmjeriti nastojanja prema osiguravanju brzog interneta u ruralnim sredinama što je preduvjet i za realizaciju koncepta pametnih sela. Postojeća kriza pokazala je koliko je važno imati dobru infrastrukturu, koliko ona može pomoći novim poslovnim modelima te novim načinima prodaje. Iako u urbanim područjima u prosjeku 86% stanovništva ima pristup brzoj i širokopojasnoj mreži više od 40% domova u ruralnim područjima još uvijek to nema. U sklopu izgradnje brzog pristupa internetu u ruralnim područjima vrlo je važno da se uzme u obzir da će to omogućiti digitalizaciju europskog poljoprivrednog sektora što je ključno za ublažavanje klimatskih promjena, a ujedno predstavlja prioritet u zelenom planu i fondu za oporavak. Dostupnost brze i pouzdane internetske veze u ruralnim područjima je ključno da bi se omogućio razvoj svih budućih pametnih rješenja za našu poljoprivredu i ruralno poslovanje. Brzi Internet također će donijeti bolje informacije, obrazovanje i zdravstvene usluge koje su neophodne za omogućavanje generacijske obnove u poljoprivredi i razvoj suvremenog ruralnog gospodarstva. Neizostavna tema sjednice vijeća bila je i pandemija Covid-19 te poduzete aktivnosti na razini unije u pogledu rezervacije nabave dovoljne količine cjepiva za sve države članice. S obzirom da se virus i dalje širi potrebno konstantno jačati zdravstvene sustave ali i pravovremeno razmjenjivati informacije između država članica. Istaknula bih da nam svima mora biti u fokusu zaštita javnog zdravlja s jedne strane te zadržavanje slobode kretanja s druge strane kako bi u što većoj mjeri održali gospodarske aktivnosti i sačuvali obrazovni sustav. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa gospođo Petir mislim da ste zapravo dotakli pravu temu o kojoj nismo dovoljno čuli. Dakle, pričalo se o višegodišnjem financijskom okviru ali nismo čuli niti procjenu premijera niti o tome kako se pričalo o tome na Vijeću EU, hoće li dogovor biti postignut. Ne samo zbog toga što Europski parlament mora dati neću reći usvojiti dakle to bi bilo krivo, nego mora dati svoju privolu, nego zato što se i odluke o vlastitim sredstvima u većini država članica zapravo podrazumijevaju jer ih i nacionalni parlamenti moraju ratificirati što naravno traje. Sad smo na početku studenoga još vremena ima, ali ne puno do početka slijedeće godine, a sami ste govorili koje bi reperkusije bile odnosno o čemu sve moramo voditi brigu, što će se desiti ako proračun ne bude usvojen odnosno višegodišnji financijski okvir ne bude usvojen na vrijeme, ako se bude kasnilo kolike reperkusije mogu biti samo recimo na hrvatskog poljoprivrednika, a kamo na šire.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam zastupniče Hajduković na vašoj replici. Svakako je važno da Europski parlament se usuglasi sa vijećem vezano uz proračun. Koliko ja imam informacije i izvjestitelj je Jan Olbricht je naglasio je naglasio da će parlament pokušati podići razinu omotnice za ovih 15 područja koja su važna, ali na način da se ne diraju sredstva za poljoprivredu i koheziju. Prema mojom informacija vijeće je stava da se gornji limit, okvir višegodišnjeg financijskog okvira neće dirati i ti razgovori su za sada u tijeku. Svima nam treba biti interes da se postigne suglasnost jer vidimo da su ta sredstva nasušno potrebna i da ih što prije treba staviti u opticaj tako da se nadamo da će i sa jedne i sa druge strane biti dovoljno sluha [[Upadica: Hvala.]] da se taj balans postigne.
Repliku ima i poštovani zastupnik Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena zastupnice govorili ste o poljoprivredi. Što možemo očekivati u idućem periodu u kvantitativnom i kvalitativnom smislu što se tiče poljoprivredne proizvodnje i da li mi kao država možemo biti konkurentni ovaj EU da ne uvozimo toliko ovaj proizvoda, a da ih izvozimo više jer imamo za to potrebne resurse. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam zastupniče na ovoj replici, na vašoj sustavnoj brizi koju pokazujete za poljoprivredu. Naša omotnica na europskoj razini će biti za slijedeće razdoblje znatno veća, iznosit će 4,5 milijarde EUR-a što je doista izdašan novac. No ono na šta bi ja apelirala i pozvala ovdje predstavnike Vlade, a već smo to učinili prema Ministarstvu poljoprivrede da se i nas kao zastupnike konzultira i uključi u procese budućeg programiranja jer mi ipak predstavljamo narod pa onda i slušamo što nam narod govori i mislimo da možemo pripomoći da to programiranje bude bolje nego što smo imali dosadašnja iskustava kako nam se ne bi u budućnosti dogodilo da imamo velika sredstava, a potrošimo ih na pogrešne mjere i ne pomognemo domaćoj poljoprivredi. S tim da bih dodala da neke mjere se mogu provesti i bez novaca strožim nadzorima, inspekcijskim kontrolama i onog što dolazi iz trećih zemalja, ali [[Upadica: Hvala.]] i onog što dolazi sa unutrašnjeg tržišta.
Poštovani zastupnik Ante Bačić također ima repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir većinu izlaganja ste spominjali normalno poljoprivredu, ali spomenuli ste i zeleni plan i digitalnu Europu tj. postotke i načine samoga financiranja. Veliki naglasak ono što je i bilo na samim sastancima vijeća ali i ono što je premijer u uvodnom izlaganju spominjao, a to je upravo financiranje svega toga tj. konkretno da se ipak uzmu u obzir i samo polazište i specifičnosti pojedinih zemalja. Vi kao bili ste normalno i članica Europskog parlamenta pa me evo iz prve ruke zanima u svim ovim tranzicijskim fondovima i svim ovim načinima financiranja koliko će EU paziti tj. koliko će se čelnici uspjeti izboriti baš za specifičnost svojih pojedinih područja i što njima konkretno treba. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Hvala vam zastupniče na replici, pa ja mislim da kao i u svakom drugom segmentu života tako i kad pregovarate na razini EU sa drugim čelnicima ovisi kako ćete se postaviti i kakvu ćete argumentaciju iznijeti i kakvu ćete podršku sakupiti. Ja se sjećam kad sam postala tek zastupnica u Europskom parlamentu onda su mi govorili pa ti si iz Hrvatske dolaziš iz male zemlje nećete imati nikakav utjecaj. To su nam naši ovdje govorili, ali tamo se pokazalo ustvari da ako izađeš sa dobrom argumentacijom, ako sakupiš podršku drugih kolega koji će razumjeti tu argumentaciju da možeš postići određene pomake i rezultate, zaštiti interese Hrvatske. Iz ovog što smo do sada imali prilike vidjeti mogla bih reći da premijer ima utjecaj u Europskom vijeću, da je sakupio tu podršku, da izlazi sa argumentima i da će ona izuzeća koja Hrvatska [[Upadica: Hvala.]] traži uspjeti izboriti.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Bačića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre, kolegice i kolege evo cijeli dan danas raspravljamo vezano za sastanke samog Europskog vijeća ja ću se fokusirati isključivo na ovu redovnu sjednicu Europskog vijeća koja se održala 15. i 16. listopada i vidimo i na samom izvanrednom sastanku Europskog vijeća jer na ovome redovnom teme su otprilike slične ili iste normalno naglasak je i na samoj pandemiji Covida i na evo zajedničkoj borbi država članica EU vezano za sve nedaće koje su pred nama, ali i normalno velik je fokus i na vanjsku politiku kao uvijek jednu glavnu agendu, glavnu točku na dnevnog redu sastanaka Europskoga vijeća, ali evo mislim da je ovdje nama dosta zanimljivo i da su evo neki zastupnici otvorili i fokusirali svoju raspravu na klimatske promjene i na digitalnu Europu što ću i sam učiniti što je mislim definitivno jedna budućnost koja nas čeka evo i nakon Covida za kojeg vjerujemo da će i proći 2021. godine i da ćemo se fokusirati možda na neke kvalitetnije, zanimljivije i teme koje će jednostavno državama članicama, a posebice evo i manjim državama članicama kao što je Hrvatska ponuditi jednu priliku, jedna vrata novoga razvoja. Što se tiče same klimatske promjene vidimo jako ambiciozne izjave u samom ovome izvješću i od strane Europskog parlamenta ali i od strane Europske komisije, ali i članova Europskog vijeća pa evo zanimljivo je da u samom evo uvodu predsjednik Europskog parlamenta veliki dio svog govora upravo je i posvetio klimatskim promjenama i evo od strane samih članova Europskog parlamenta, zastupnika je ponudio jedno ambicioznije rješenje nego što je sama Europska komisija ponudila, a to je samopredviđanje smanjenja stakleničkih plinova od 60% do 2030. godine. Vjerujem da se ovo isto odnosi na ono razdoblje od onih početnih što se gleda 1990. Što se tiče same Europske komisije i Europskog vijeća dobro je da i bez obzira i na samu pandemiju i bez obzira na sve nedaće ambicioznost upravo ulaganja u teme kao što je klimatske promjene i digitalna Europa je itekako za pohvaliti. Tako da upravo ova težnja Europske komisije i same predsjednice koja je iznijela kroz amandman da se EU zajedno upravo za dobrobit svih građana treba potruditi da najmanje 50% smanje emisije stakleničkih plinova do 2030. godine u odnosu na razine iz 1990. Bitan naglasak je evo ono što sam spominjao u nekoliko replika i ono što je sami premijer uvodno govorio u svome izlaganju, a to je upravo i taj način financiranja. Neki zastupnici su rekli što možda i stoji u ovo doba kada se režu proračuni, kada ulažemo dosta u zdravstvo i borbu protiv Covida tko će iznijeti novaca upravo za ovakve ambiciozne planove, ali vjerujem da je ovo prilika posebice za države veličine Hrvatske, države koje nisu opterećene ili su se riješile nekakve teške industrijalizacije, mislim da je ovo izvrsna prilika za nas da uskočimo u ovaj ambiciozni vlak i Europskog vijeća i Europske komisije ali i Europskog parlamenta i jednostavno do 2030. tj. do 2050. godine ispunimo upravo ove kriterije koji su pred nama i koji su zacrtani. Jedan dobar primjer je ono što sam i uvodno bio napomenuo kroz repliku samom premijeru, a to je otok Vis, kojem je danas evo mislim da je prošlo nekih mjesec, dva dana od kada je otvoren jedna od najvećih solarnih elektrana na Mediteranu sa veličine 5,5 hektara koja će energijom podmirivati potrebe 1600 otočnih kućanstava i gdje će Vis postati jedan samoodrživi zeleni otok koji više neće ovisiti o nikakvim drugim konvencionalnim ili starim tehnologijama. Mislim da to jedna budućnost za zemlje, posebice razvedene zemlje kao što je Hrvatska sa 1000 otoka sa različitim geografskim, normalno, položajima, koji su ovisni, normalno i o električnoj energiji i o pitkoj vodi, ali ovo je jedna budućnost i jedan nastavak u koji definitivno imamo prilike, možemo ulagati i definitivno trebamo iskoristiti naš položaj u EU. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Vi ste zastupniče govorili o zelenoj tranziciji i potrebi ulaganja u obnovljive izvore energije i skepsi pojedinih zastupnika koja je danas ovdje iskazana da možda Hrvatska neće imati dovoljno sredstava za ta ulaganja. No, ja bih htjela ovdje skrenuti pažnju da, ukoliko se ne orijentiramo prema konceptu pametnih sela i počnemo poticati proizvodnju zelene energije u vlastitom dvorištu, što financijski nije toliko zahtjevno, mogli bi onda dostići ciljeve koji su stvarno jako ambiciozni, a bez da se preplašimo da li ćemo imati dovoljno sredstava za ulaganja. Zato bi tu htjela čuti vaše razmišljanje, na koji način vi gledate upravo to u češće ruralnih sredina u jednoj većem obimu u proizvodnji zelene energije, a onda time i doprinos u uspostavi koncepta pametnih sela.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala kolegice Petir na ovoj replici. Slažem se s vama, vi uzimate ovaj segment pametno selo, ja često spominjem pametne otoke. Mislim da je to definitivno budućnost koju sada vidimo da se događa na pojedinim otocima, evo ovaj primjer konkretno Visa koji je najudaljeniji, jedan od najudaljenijih naših otoka koji ima najveći problem i sa prometnom povezanosti, ali i za održivost vezano za pitku vodu, ali i općenito električnu energiju i vidimo kako se to rješava. U budućnosti, kada pogledamo sve, kada pogledamo ulaganje, kada pogledamo ambiciozni plan s čime je komisija i došla u mandat, a to je i zelena Europa i digitalna Europa i ulaganje u vlastite proizvode, posebice stavljajući naglasak na selo i na poljoprivredu, mislim da je to jedno ulaganje koje je možda u startu izgleda veliko, ali u desetljeću koje je pred nama, u ambicioznom desetljeću EU mislim da će se sve to u konačnici isplatiti. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepa. Evo, kako kaže premijer, novo normalno, kako se pojavljuje taj izraz gledajući izvješće premijera, a naravno i kad vidim vladajuće, tj. vas iz većine kako ga hvalite pod ovim svjetlima, ne znam je li u istoj državi živimo mi zastupnici i hrvatski narod. Žao mi je što premijer nije ovdje jer nije dao uvaženi ministar nekoliko odgovora, nije mi dao odgovore po pitanju znači 5G mreže, 5G mreža HT se hvali da već postavlja na ... [[Govornik se ne razumije.]] komercijalu i to hrvatska država ne ... [[Govornik se ne razumije.]] također, HT-u je hrvatska država oprostila, tj. Vlada RH, da li je to preko dinastije Mišetić ili preko koga, ne znam, je oprostila da upola stotine milijuna kuna da plaća najam tj. korištenje frekvencija. Najam za korištenje frekvencija. To u Njemačkoj nije moguće, Deutsche telekomu niti bilo kome, ali u Hrvatskoj je moguće i to upozoravam kad govorimo o jedinstvu tržišta. Znači strani teleoperateri, ovde evo, morete mi dati repliku svi, možete zovnuti premijera ovamo u dogovoru sa g. Brankom Bačićom, neka dođe, neka reče da li ja lažem. To je moguće u Hrvatskoj. Kolegica Petir maloprije govori o poljoprivredi, o pametnom selu i onda dođe čovjek s ... [[Govornik se ne razumije.]] govori da je on govorio o pametnim otocima ovaj, ali kad govorimo o poljoprivredi, znate li da prije neki dan je policija došla u kaštelanske staklenike na poziv, ne znam koga, stečajnog upravitelja uz dogovor grada da se izbace ljude, isključi im se voda i struja u 14 plastenika od 12 hektara puno salate, kukumara, isključi im vodu i to propade, a 30 radnica koje primaju plaću. Je li to samodostatnost? Je li to novo normalno? To je apsurd na apsurdima. U isto vrijeme kolegice i kolege, kolegice Petir, kada se pozivate na poljoprivredu, Hrvatska ima milijun i pol hektara poljoprivrednog zemljišta. Navodnila je, znate koliko? 7 tisuća hektara. A u programu Vlade kojem ste vi dali potporu još su najavili da će 100% podignuti navodnjavanje. Znate koliko je to? Koliko još, koliko je moje Sinjsko polje, 14 tisuća hektara od milijun i po hektara. To je ruganje zdravom logikom. Kužite koji je to apsurd po ovim svim, zeleni plan. Koji zeleni plan? Da ministar Ćorić šalje vrgoračko smeće u Sinj da se odlaže. Da se potroše novci za Centar za gospodarenje otpada Lećevica 30 milijuna kuna, ... [[Govornik se ne razumije.]] jagode prati. Nećemo imati di smeće, u Dalmaciji prijeti, u Splitu u Splitsko-dalmatinskoj županiji prijeti otpadna kriza, neće se imati di s otpadom, a otpad nije smeće. Svi .../nerazumljivo/... se ovdje hvalite, k'o da ne znam, a nećemo govoriti o štetnim projektima bivše ministrice Burić, termoelektrana ... [[Govornik se ne razumije.]] njenog supruga, termoelektrana Peruča, toga se sjećate dobro, ne vrtite tajnice glavom, sjećate se toga dobro. Sjećate se akcije kakva je bila od uvažene tajnice, tada ministrice Dalić. Znači nema to veze sa zelenom sa ekologijom niti koga brige ekologijom, vama su puno bitnije bile Krš Pađene, da je ministar Ćorić isti dan kada je postao ministar, kada je Most stupio od vlade potpisao Krš Pađene, 2 milijarde 200 milijuna kuna ono što će naši građani plaćati, samo za obnovljive izvore. Evo ja vas pitam kao čovik, dal je normalno da mi plaćamo novo normalno? Milijardu i pol kuna subvencije na obnovljive izvore energije za vjetroelektrane stranim investitorima, a sučeve energije koristimo 0,35% više koristi Finska, a mi smo bogom dani sunčevih dana imamo. Ali vjetroelektrane su bile puno veći potencijal za koalicijski tada dogovor. I što imamo danas? Imamo siromašna sela, eksploatacije tih područja i prazna sela, ne pametna sela nego prazna sela. Jel da smo poslušali prijedlog Mosta o mikrosolarima, obiteljima na kućama besplatno što dajemo subvencije u 4 godine bi svaka kuća u RH imala besplatno solarnu elektranu. To niste željeli. I tako bi čovjek ostao na selu, a i u gradu, a ovako ćemo izgubiti selo, a dok ne bude selo na čelu nema ništa iz Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Evo s obzirom da je puno toga već rečeno ja ću se fokusirati na jednu temu ili bolje rečeno možda na jednu dimenziju ovih sastanka Europskoga vijeća jer ona obuhvaća zapravo praktički sve teme koje su bile na raspravi i 1. i 2. listopada ili 15. i 16., a to je jedan pokušaj jedna jasna intencija EU da zauzme, da afirmira svoj zasebni ako hoćete svoj samostalni položaj na svjetskoj sceni. To se pogotovo vidi na temi digitalizacije, ako pogledate zaključke točka 7 zaključaka Europskoga vijeća od 1. i 2. listopada čak i govori i koristi ovaj koncept digitalne suverenosti ili suvereniteta EU. I na tom istom tragu Europsko vijeće poziva Europsku komisiju da nastavi ubrzano raditi na realizaciji koncepta europskoga oblaka, dakle nasuprot onim privatnim tvrtkama koje imaju oblake ili cloud-ove potiče uvođenje 5G tehnologije diljem EU i zaključuje da će EU i dalje biti otvorena svim poduzećima, ali oni koji posluju prema pravilima i standardima EU. No, sukus je da na taj način EU naglašava da će samostalno definirati svoj put razvoja i svoje odnose s drugim ključnim čimbenicima svjetskoj politici. Podržavajući takav pristup smatram međutim da je isto tako potrebno izbjeći jednu zamku nekog površnog po meni krivog tumačenja da EU vodi ili da EU treba voditi neku svojevrsnu politiku nesvrstanih za 21. stoljeće odnosno da mora imati podjednaku distancu prema i SAD-u i prema Kini kao glavnim danas konkurentima u suvremenom svijetu. Takva politika po mom mišljenju bila bi promašena jer s jedne strane bez obzira na sve tenzije koje danas imamo ipak ovo nije ona blokovska podjela koja je bila za vrijeme hladnoga rata u pet minuta ne mogu sve to objasniti, ali jednostavno ova situacija nije jednaka kao i ona iz hladnoga rata, a drugo jer bi takva politika jednake distance i prema SAD-u i prema Kini mislim da bi bila loša za EU, otvorila bi fronte odnosno pojačala bi udare koji bi došli i s istoka, ali i sa zapada što naravno ne bi vjerojatno bilo održivo u situaciji kada i EU ima mnogo unutarnjih problema. Dakle, umjesto takvog jednog nepovoljnog scenarija za EU vjerujem da bi bilo mudrije, pametnije i da je potrebno da EU afirmirajući svoj vlastiti politički identitet i svoje interese na globalnoj sceni, ali da uloži dodatne napore u razvoju transatlantskih odnosa, posebice nakon današnjih izbora u SAD-u. Mi još ne znamo kakav će biti rezultat, ali bez obzira na rezultat tih izbora sasvim sigurno EU ima instrumente, ima alate kako može unaprijediti te transatlantske odnose. To pogotovo govorim iz naše hrvatske perspektive, ipak za nas najvažnije je kakva će biti pozicija RH, a po mom mišljenju naše nacionalne interese, našu nacionalnu sigurnost najbolje možemo ostvariti, najbolje možemo učvrstiti u kontekstu strateške i operativne suradnje zapadnih demokracija. U tom kontekstu u daljnjim razgovorima koji će se sigurno voditi i nakon ovih izbora današnjih u SAD-u, rasprava koje će se voditi u okviru EU različitih institucija pa i na Europskom vijeću, vjerujem da bi bilo razborito i u skladu s našim nacionalnim interesima zauzet se za što tjesniju suradnju, za jačanje tih transatlantskih odnosa poštivajući i naglašavajući još jednom ponavljam, vlastiti identitet i naravno vlastite interese EU, a unutar tog okvira pogotovo interese RH. Hvala vam.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Stier, postavljam vam nekoliko pitanja dal su vama logički, kako je moguće da u RH imamo obnovljive izvore energije koje štete hrvatskom čovjeku jer se muze iz novca vjetroelektrane dok u drugim državama koriste sunčanu energiju u Finskoj npr. koja nema sunčevih dana? Recite mi kako je moguće da u RH kada se pozivamo za samoodrživosti prije nekoliko dana puni plastenici su salate i ostalih poljoprivrednih proizvoda dok uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda. U isto vrime nam je poslata policija na te ljude koji se bave s time i zapošljavaju 30 ovaj da im se isključi voda. Kako je moguće, da li to apsurd, što se događa, da li prevladali Hrvatskom uvozni lobiji? Kako gledate na neovisnost energetsku, poljoprivrednu, znamo da je poljoprivredno zemljište neobrađeno i u ukupno u ovome tržištu kad se radi o [[Upadica: Hvala.]] jedinstvenom tržištu … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Stier, izvolite.
Hvala poštovani zastupniče, pa vjerujem da potencijal za obnovljive izvore energije u Hrvatskoj doista ne samo da postoji nego je velik. Vi ga niste spomenuli ali mislim da hidropotencijal pogotovo je kod nas najveći ili da upravo da upravo na tome iako nisam stručnjak, ali po mojim informacijama upravo na tom području naravno da se i na tome radi, ali da je i tu i najveći potencijal. Ono što bi sasvim sigurno povezao i sa ovim zaključcima Europskoga vijeća a na tragu ovog vašeg pitanja jest da je i za energetsku suverenost svih pojedinih članica EU pa tako i RH upravo takva europska suradnja najbolja. Bez nje zapravo bi se povećala ovisnost o drugim akterima, o drugim akterima izvan EU koji onda bi upravo pojačali ovo što vi nazivate uvozničkim lobijem.
Slijedeća replika bit će poštovanog zastupnika Šimićevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče spomenuli se EU u odnosu SAD-a i Kine, što vi mislite kao iskusni političar da li je Europa stabilna, čvrsta na svojim nogama kad su u pitanju odnosi sa SAD-om i Kinom, a pogotovo sad u kontekstu Brexita odnosno odlaska Engleske iz EU? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam poštovani kolega na tom pitanju. Možda na kraju čini mi se da je Brexit to sam više puta u ovom domu rekao, možda u prošlom sazivu ali i sada bi ponovio, da je ta odluka bila prvenstveno geopolitička iz razloga koje naravno treba poštivati. Donijeli su britanski građani na referendumu, ali i jedna britanska elita čini mi se da je podržavala takav smjer. Manje iz nekakve računice u smislu trgovinskih ili ekonomskih interesa, više sagledavajući neku geopolitičku logiku. Ta logika naravno nije ista za druge zemlje npr. sasvim sigurno da i iz te iste geopolitičke logike za Hrvatsku najbolje je za svoj, za svoje nacionalne interese jest članstvo u EU. Mi nemamo nikakav commonwealth npr. kao što ima Velika Britanija na koju bi se mogli osloniti, naprotiv, dakle za nas je ulazak u EU učvrstilo našu državnost i u tom pogledu [[Upadica: Hvala.]] mislim da bi trebao ići i naš angažman.
Slijedeća je replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Stier, temeljem ovih događaja u Parizu i u Beču mislite li da Hrvatska treba odbaciti globalističku agendu i političku korektnost koja je nametnuta jednim dijelim Marakeškim kompaktom i s druge strane mislite li da nužan kršćanskim europskim korijenima i identitetu kao nužnoj brani koja bi nas trebala obraniti od ekstremnog islamizma?
Poštovani zastupnik Stier.
Pa moje mišljenje uvaženi kolega jest da ispunjavanje onih 10 točaka koje je predsjednik Tuđman baš iz ove govornice 30. svibnja '90. izgovorio u svojoj inauguraciji i koje i po meni su i danas aktualni, a koji uključuju naravno i punopravno sudjelovanje danas u EU, ali i isto tako niz drugih mjera da je to najbolji interes RH ako mi postavljate baš takvo pitanje. Vjerujem što se tiče same Europe da bi svoje kršćanske korijene trebalo itekako valorizirati jer nitko te neće poštivati ukoliko sam sebe ne poštuješ, a stvar je samopoštovanja priznati koji su naši korijeni. To ne znači naravno nametnuti bilo kome neku religiju, neko uvjerenje jednostavno priznati da je naša zapadna civilizacija ne samo europska jednostavno proizašla iz judeo-kršćanske tradicije.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Stier vi ste se koncentrirali većinom na vanjskopolitički dio izvještaja, ali vidim da ionako u sabornici nekako ovaj sa strane oporbe prevladava mišljenje da smo izgubili neku suverenost ulaskom u EU, a ja upravo mislim suprotno da smo dobili. Svijet je sve manji, sve smo više uključiviji, kada bi imali toliko susreta sa kineskim premijerom i samit u Dubrovniku, kada bi hrvatski premijer toliko puta susretao se sa ostalim premijerima, državnicima, kada bi imali europske fondove i na kraju krajeva kada bi imali takav ubrzani razvoj institucija i svega onog što imamo kao pozicija Hrvatske u svijetu. Prema tome, mislim da smo time upravo dobili.
Poštovani zastupnik Stier.
Poštovani kolega ja se s vama u potpunosti slažem. Mislim da je Hrvatska učvrstila svoju državnost i svoj položaj u svijetu ulaskom i u NATO i u EU. Zanimljivo je da oni koji to danas osporavaju i nekada čak i citiraju neke druge lidere npr. iz Srednje Europe, međutim ti isti lideri uopće im ne pada napamet da bi izašli iz EU. Dakle, sve zemlje npr. Srednje Europe koje se često citira ponekada čak i krivo interpretira ili tendenciozno pokušava prikazati ni jedna od njih ne želi izaći iz EU. To je samo po sebi čini mi se jedan zanimljiv podatak, ali vratimo se na našu realnost. Apsolutno se slažem i opet kažem na tragu onog povijesnog još jednom ću ponoviti govora predsjednika Tuđmana iz '90.-te doista našim ulaskom u europsku obitelj demokracije mi smo zapravo i učvrstili naš položaj kao suverena država.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Počet ću svoj govor možda neuobičajeno sa par pohvala. Neki naš politički kredo i moj osobni politički kredo je da kao oporba oštro kritiziramo vladajuće, međutim ako se nešto dobro napravi da to treba i pohvaliti jer inače se praksa nikad neće mijenjati. Tako da prvo želim pohvaliti što uopće imamo priliku raspravljati o ovom izvješću sa sastanaka Europskog vijeća u HS-u, mislim da je to dobra praksa. Kao novi saborski zastupnik kada sam vidio to na dnevnom redu pozdravio bih to i volio bih da se to nastavi i u sljedećem mandatu Saboru tko god će tada imati vladajuću većinu. Mislim da je to primjereno jer se radi o političkim pozicijama hrvatske Vlade na sastancima Europskog vijeća i mislim da bi o tome trebali moći raspravljati u HS-u. Druga stvar, druga pohvala jest što je premijer nakon uvodnog izlaganja rekao da će Nacionalni plan oporavka i otpornosti biti raspravljen u HS-u to je nešto što smo kao platforma „Možemo“ tražili na konferenciji za medije koja kao i mnoge teme ovih dana prolazi ispod radara zbog jedne od najvećih kriza koje proživljavamo kao zemlja, prvenstveno zdravstvenoj krizi i mislim da bi dobro isto tako osim toga da raspravljamo o tome u HS-u da odredimo neko radno tijelo koje će pratiti provedbu Nacionalnog plana oporavka te isto tako da se periodički izvještava u HS-u od strane Vlade kako se taj nacionalni plan provodi. Treća stvar koju sam isto htio pohvaliti jest vezano za to da je premijer bio s nama i branio svoje izvješće i predstavljao svoje izvješće. Mogao je to raditi i ministar vanjskih poslova, ali on upravo premijer kao čelnik je član Europskog vijeća i mislim da je primjerno da ga premijer prezentira zastupnicima u HS-u. bilo bi mi još draže da je ostao do kraja rasprave, a ne samo do izlaganja u ime klubova, međutim ono što me ostao je duže nego mnogi saborski zastupnici i to je ono što me posebice žalosti da u dvorani imamo duplo manje, dvostruko manje saborskih zastupnika nego što može biti u ovoj dvorani nakon ovih posljednjih epidemioloških mjera. Mislim da je ovo vrlo bitna tema i žalosti me da jedno pola saborskih zastupnika fali u ovoj dvorani iz različitih klubova. No dobro. Mogao bi pričati o vanjskoj politici EU o novom konfliktu između Armenije i Azerbajdžana kroz koje se lome opet konflikti između različitih svjetskih sila, ali neću, niti o Bjelorusiji, pričat ću kao predstavnik zeleno-lijeve opcije o klimatskim promjenama i tom aspektu izvješća, a posebice borbi protiv klimatskih promjena iz lijeve perspektive kako mi to vidimo u platformi „Možemo“. Za početak, ne slažem se sa kolegama iz Domovinskog pokreta kojih više ovdje nema nakon što su svoje odradili, koji kažu da su klimatski ciljevi samo popis lijepih želja i da zelene politike koštaju i da je sada kriza i da nije vrijeme da na to trošimo novac. Znači apsolutno se ne slažem. Mogu se jedino složiti u segmentu da će ostati popis lijepih želja, ako te ciljeve neće pratiti i politike, a taj plan čekam da ga vidimo i da vidimo da li ćemo staviti novac kako se to kaže tamo gdje smo ostavili usta jer tek tada ćemo ako imamo javne investicije u tom smjeru moći reći da li idemo prema tim ciljevima ili ne idemo. Isto tako ne volim niti riječ zelena tranzicija koju nekad premijer koristi, ne volim niti riječ zelene reforme koje je danas rekao, volim više riječ zelena transformacija jer pokazuje da nam je potrebna dublja promjena u društvu i ekonomiji od nekakve samo tranzicije ili samo nekakvih reformi površinskih, dublja, transformacija i ekonomije društva ako želimo do 2050. biti i članica klimatski neutralne EU i zemlja koja je klimatski neutralna. Ono što se slažem sa premijerom jest da ne možemo i drago mi je da je to rekao danas i držat ću ga riječ kada dođe Nacionalni plan oporavka, da ne možemo samo reciklirati postojeće projekte one koji su na lageru jer ako to napravimo onda nismo ništa promijenili. To su projekti koji su prije napisani i to će biti samo biznis as usual scenarij. Ono što se mi zalažemo jesu ciljevi smanjenje emisija i u isto vrijeme povećanje radnih mjesta. Mi vjerujemo za razliku od kolega iz Domovinskog pokreta da je ovo šansa, radikalan razvojni zaokret koji će stvoriti nova zelena radna mjesta, koji će u isto vrijeme nas učiniti manje energetski i prehrambeno ovisnima, gdje ćemo više proizvoditi i manje uvoziti i energiju i hranu i da će ta hrana i energija biti i kvalitetnija i zelenija i zdravija i za okoliš i za ljude koji ovdje žive. Tako da to je nama nacionalni plan oporavka, razvojna šansa koju ne smijemo propustiti.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Tomašević hvala i na konstruktivnim i lijepim riječima. Koliko ja poznam premijera, suradnik sam s njim već dosta godina mislim da to uopće nije bilo upitno. Premijer želi jačati rad HS-a, iskazuje poštovanje i evo danas je bio praktički skoro cijeli dan od aktualnog sata s nama. Kada gledamo pogled na zelenu transformaciju ili zelenu tranziciju kako piše u izvješću različiti su pogledi s ljevice i s desnice. Ono gdje mi kao pučani, kao demokršćani gledamo na to, gledamo kao na priliku za transformaciju gospodarstva, za podizanje konkurentnosti, ali na održivi način. I to je ono što bi se svidjelo Europskom parlamentu to suglasje moramo svi stati iza zelenog plana, stajemo iz različitih razloga, ali stajemo iza tih javnih politika. A ono što ću se složiti s vama je da moraju ići novi projekti i da moraju i u nacionalnom planu i … ići razvojni projekti koji će razvijati ovo društvo naprijed.
Pa ne, ja sam već rekao ja mislim da je to izraz poštovanja prema Parlamentu da je premijer prezentirao ovdje izviješće, mislim da takvu praksu treba pozdraviti jer ako se takve stvari ne pozdrave onda se nikad neće ni promijeniti. S druge strane, vidjet ćemo tek, to su sada riječi, vidjet ćemo djela. Imali smo i plan Vlade s kojim je ova Vlada izabrana u HS-u i tamo ima puno toga lijepog, a vidjet ćemo djela. Prva prilika za to će biti nacionalni plan oporavka, prva prilika za to će biti Strategija razvoja koja je trebala biti već početkom ove godine, za koju je plaćeno, koliko, više od 30 milijuna kuna Svjetskoj banci i dalje nije ugledala svjetlo dana. Ona nam je potrebna i za operativne programe i potrebna je i za nacionalni plan oporavka za Next Generation EU i bez tih promjena, bez tih promjena Hrvatska neće biti otpornija i kao gospodarstvo i kao društvo. Manje uvoziti i energije i hrane, s druge strane, otvarati nova kvalitetna zelena radna mjesta. Nije bitan samo broj nego i kvaliteta. To je ljevici bitno, [[Upadica: Hvala.]] uvjeti rada, a ne samo emisije smanjenja [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Sljedeća replika poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Tomaševiću, otvorili ste temu zelenog razvoja ili bez obzira, kako hoćemo to zvati, zeleni plan. Dakle, to je malo izašlo ispod našeg fokusa u trenutku kad se desio korona, kad se desila korona, ali to je nešto na čemu Hrvatska ima mogućnost budućeg razvoja, to je nešto što bi nama trebao biti u prvoj listi prioriteta. Premijer je nekoliko puta o tome govorio i mi imamo dva lica našeg premijera, jedno kojeg je u Bruxellesu gdje je premijer europejski i drugo, kad se vrati u Hrvatsku. Ono što se dogovori u Bruxellesu mi želimo da se primjeni tu. Želimo da vidimo rezultate tu jer to je onda zapravo smisao sveg tog zajedno, ja sam jedna od onih koji se apsolutno zalaže i za ideju EU koja mi je apsolutno prihvatljiva, ali ne želim imati dva lica premijera, jedno u Bruxellesu, drugo u Zagrebu, ja želim da građani Hrvatske [[Upadica: Hvala lijepa.]] imaju korist [[Upadica: Odgovor poštovanog zastupnika Tomaševića.]] od ideje koje se razviju Bruxellesu.
Pa slažem se sa vama i mislim, ne samo da vidimo dva lica premijera nego vidimo još više dva lica ministra Ćorića koji je ministar održivog razvoja koji direktno je odgovoran za sve aspekte održivog razvoja i ovaj gospodarski i socijalni i ekološki. I vidimo što on govori u Bruxellesu, a što radi kao bivši ministar zaštite okoliša, a sada ministar održivog razvoja. Znači gdje se ne slažem s premijerom, u odnosu na što je danas rekao. Da trebamo voziti na dva kolosijeka. Što znači fosilni izvori energije u isto vrijeme novi projekti, ne stari, nego novi projekti fosilnih izvora energije poput LNG terminala i novi projekti obnovljivih izvora energije. Bojim se da tako da vozimo na ta dva kolosijeka nećemo nigdje stići. Jer su ta dva kolosijeka kontradiktorna. Znači nećemo uspjeti postići ove ambiciozne ciljeve, a ako ćemo pokretati nove projekte vezane za fosilna goriva koje ćemo morati realizirati više desetljeća kako bi se oni isplatili i time smo samo zaključani [[Upadica: Hvala.]] u fosilnu budućnost, a ne ono [[Upadica: Hvala lijepa.]] što hoćemo promijeniti.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Ministre, državna tajnice, pomoćnice, kolegice i kolege. Pa upravo danas raspravljamo o izvješćima s EU vijeća 1. i 2. listopada te 15. i 16. Ja ću se koncentrirati upravo i na jedno i na drugo izvješće što se tiče teme klimatskih promjena te jedinstvenog tržišta industrijske politike i digitalizacije. Kada govorimo o klimatskim promjenama, Pariškim akordom dogovoreno je do 2030. 40% smanjenja. Isto tako, dogovoreno je da 2050. cijela EU bude klimatski neutralna. To su nam ciljevi s kojima se nosimo i gdje trebamo imati zelenu transformaciju u gospodarstva da bi mogli na njih odgovoriti. Sada postaje još više ambicija do 2030., 55% smanjenja CO2 do 2030., dizanja sa 50 na 55%, odnosno EU strategija i kao takve upravo gledamo na to kao razvojnu. Razvojna zašto? Jer, kada čitate samo izvješće vidjet ćete unutra da, pogotovo u prijedlogu za jedinstveno tržište i industrijsku politiku, 37% nacionalnih planova za oporavak i otpornost ići će upravo na klimatske promjene, 20% na digitalizaciju. Mnogima je možda i promaklo, jedna rečenica iz izvješća, kaže jačanje pomoći postojećim važnim projektima od zajedničkog europskog interesa u području baterija te mikroelektronike. Hrvatska to je IPSE program koje su razvili Francuzi i Nijemci, Battery Alliance, Alijansa za baterije, Hrvatska je tu nominirala g. Rimca, kampus koji će se baviti razvojem novog tehnologija i upravo jedan od novih projekata, g. Tomašević koji ćete vidjeti i u WFO-u bit će razvoj baterija, Hrvatska će doprinijeti tom lancu sa time i kampus od 100 milijuna eura u Svetoj Nedelji. To je jedan primjer i ta rečenica znači potporu na europskoj razini, takvim projektima, a Hrvatska je kandidirala upravo taj kampus u Svetoj Nedelji. Prema tome, pokazali smo da znamo, možemo i kandidirali smo slične i takve projekte u EU. Kada govorimo o demokršćanstvu, pa upravo iz naše političke obitelji, dosta dijela ovih zelenih politika ide. Iz različitog diskursa od ljevice u EU parlamentu. Mi to gledamo kao priliku za razvoj novih tehnologija, digitalizacije, podizanja konkurentnosti EU gospodarstva i omogućavanja našim ljudima da ostanu u RH, da ovdje zarađuju kvalitetne plaće i da stvorimo dovoljno količinu radnih mjesta za njih. Hrvatska je već bogata obnovljivim izvorima energije, kao što je premijer istaknuo, 29% imamo iz obnovljivih izvora energije, ali upravo prijenos nove tehnologije treba biti novi cilj. Osvrnuo bih se isto tako, bilo je i pitanje vladavine prava. Kada sam čitao .../Govornik se ne razumije. oni su napravili evo listu država s preporukama iz izvješća vladavine prava koji imaju dakle zabrinutosti i posebne zabrinutosti i Hrvatska je tu na dnu ljestvice sa 3. Tako da gospodine Hajduković ja ne vidim razloga tolike zabrinutosti za ugrožavanje Europskog fonda s vezivanjem vladavine prava u Hrvatskoj. Naravno da nam sudovi mogu biti bolji, naravno da nam medijska scena može biti bolja, naravno da tu trebamo značajne napretke ko i u preporukama načinit, ali ja apsolutno vidim pitanje straha osim ako oporba stvarno ne želi da se desi da zbog, da se takva situacija desi, a ona neće. Sveukupno 20% iz plana oporavka bit će za digitalizaciju malim i srednjim poduzećima u …/nerazumljivo/… 30% za zeleni plan, 25% za istraživanje i razvoj. Ono što sada trebamo staviti glave na kup, naći pametna rješenja, naći zelena rješenja i omogućiti dodatan razvoj hrvatskoj ekonomiji i zamah koji će ovih 23,5 milijarde EUR-a dati u slijedećih 10 godina. Hvala.
Hvala, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Pavić između papira i stvarnosti je određena razlika. Dakle, u bivšem sazivu sabora mi smo išli s jednim zaključkom da potičemo da se ukine korištenje plastičnih žličica i plastike u ugostiteljskim objektima, u kafićima dakle u saboru i u onom što je u ingerenciji Vlade. Glatko, ali apsolutno glatko ste odbili taj naš zaključak i rekli ste da apsolutno nema potreba i jako se potrudili objasniti da je problem javne nabave i ne znam što sve ne. Dakle, mi nemamo ništa, nismo imali čak ništa ni protiv što ste naše odbili ali da ste vi to proveli. Da svako od nas malim svojim svakodnevnim životima 4 miliona stanovnika RH nešto napravi, napravili smo jedan korak. Dakle ovo je bila samo dobra volja [[Upadica: Hvala lijepa.]] Vlade odnosno sabora čak ni za to nije bilo volje.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Žao mi je, ali u krivu ste, apsolutno ste, apsolutno ste u krivu, apsolutno ste u krivu na simboličkoj razini trebamo to raditi. Kada gledate misije CO2 ukupno, pa samo se smijte cijela EU 10% svjetske emisije CO2, da cijela EU prepolovi razinu emisije, da svi prestanemo letit što sad radimo jer je pandemija koji 1,5% 1,47% ukupno smo riješili 5% svjetskog problema. Žličice u saboru neće riješiti pitanje emisija CO2. Da li trebaju takve stvari trebaju biti na simboličkoj razini, da, ne znam zašto se i nije, ali tu ste u krivu trebamo malo globalnije ići, trebamo razvijati tehnologije koje će dovesti do novih radnih mjesta i smanjiti emisije CO2.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Tomaševića.
Mislim valjda je bila lapsus oko toga kad ste govorili da je do sada bilo 50% pa hoće povećati smanjenje na 55% mislite valjda 40% na 55% do 2030. u odnosu na baznu '90.-tu. Međutim, htio sam reći kao prvo ovo oko 10% EU pa mislim koliko je populacije živi svjetske u EU, znači ne vidim, znači i dalje EU doprinosi više klimatskim emisijama u odnosu postotak svjetske populacije koliko živi u EU tako da ne vidim taj argument. Međutim, htio sam se osvrnuti na ovo desno i lijevo, znači iz perspektive vi ste za gospodarstvo, pa i mi smo za gospodarstvo ali nije svejedno tko u tom gospodarstvu će imati koristi od zelene transformacije. Hoće li to biti poljoprivredne kompanije i korporacije poput Agrokora ili OPG-ovi o kojima govori kolega Bulj? Hoće li to biti energetske zadruge ili će to biti energetske korporacije? Nije svejedno, znači kakvi će biti uvjeti rada, kako će biti plaćena ta zelena radna mjesta, to je ono što ljevicu zanima, a ne samo naravno [[Upadica: Hvala lijepa.]] smanjenje emisije stakleničkih plinova, to je možda razlog.
Odgovor poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepo. U pravu ste, da pariški akord je 40%, 50% je bilo prvi prijedlog, a sada na ovom Europskom vijeću pregovaralo se i raspravljalo se da se ide ambicioznije da se ide ambicioznije s 50% na 55%. Što se tiče različitih pogleda, da tu imamo različite poglede, ali drago mi je da ćemo i kroz nacionalni plan moći raspravljati o tim pogledima da vidimo tko na kraju. Na kraju trebaju imati građani od toga koristi, prvenstveno da kažem kroz razvoj radnih mjesta i tehnologije visoke dodane vrijednosti koje će stvarati nova radna mjesta u Hrvatskoj, a koja će biti održiva i niskougljična.
Repliku ima i poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Pavić drago mi je da ste spomenuli kako je razvoj zelene politike sastavni dio i demokršćanske politike pogotovo u zadnje vrijeme je kršćanska demokracija dala jedan veliki doprinos razvoju takve zelene politike na razini EU i čini mi se da u budućnosti će se to samo dodatno intenzivirati. Dakle, na očuvanje, na brigu za okoliš sasvim sigurno ni jedna politička formacija nema monopol, ali je činjenica da i kršćanska demokracija daje svoj doprinos u tome vjerojatno je i enciklika Laudatu si i dala još jedan poticaj demokršćanskim političarima da idu u tom smjeru. U svakom slučaju to ste spomenuli u vašem govoru pa sam htio i na ovaj način to istaknuti jer ponekada se to ne povezuje, a čini mi se da je važno to istaknuti.
Odgovor poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Stier kada čitamo i Papine enciklike i ove i prethodnih papa vidimo upravo brigu za okoliš i jedan širi pogled kao vrlo bitnu temu kojom se i demokršćanski političari trebaju voditi. Meni je osobno bilo veliko iskustvo stažirajući u Europskom parlamentu, gledajući na koji način naša grupacija tada ste vi bili zastupnik u Europskom parlamentu na koje pučani gledaju na tu tematiku i u potpunosti sam promijenio način na koji sam ja gledao. Sada gledam na to kao mogućnost razvoja, kao što sam više puta sad naglašavao, razvoja tehnologija koje će omogućiti održiv razvoj, nova radna mjesta i opstanak mladih u Republici Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Benčić također ima repliku.
Zahvaljujem. Moje pitanje nakon svega što ste rekli i iz čega proizlazi da ste veliki tehnooptimist, stvari nisu baš tako jednostavne i tehnologije neće baš sve riješiti bez dobrih politika, a jedno od ključnih politika u zelenoj transformaciji je pravednost. I ono što je moje pitanje je da li ste predvidjeli i u planu oporavka i u mehanizmu za pravednu tranziciju da li ste detektirali koje su točno naše kompanije i industrije za koje ćemo morati osigurati sredstva za radnike u sklopu pravedne tranzicije jer će izgubiti radna mjesta ili će se ta radna mjesta morati transformirati? Konkretno zbog vašeg ministra Ćorića neki već gube radna mjesta mada to nije dio zelene transformacije, nego HDZ-ove pljenidbe, pa tako primjerice pitajte ljude u Rafineriji Sisak kako oni vide da bi ta transformacija trebala biti i što bi za njih bilo pravedno. Dakle, da li ste i detektirali koje su to kompanije i industrije i kada ćemo znati koliko točno sredstva dati za radnike?
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Pa drago mi je da ste spomenuli Rafineriju Sisak. Gleda se mogućnost financiranja upravo te zelene tranzicije kroz Just Addition Fund, Fond za pravednu tranziciju koji će funkcionirati kao jedan od instrumenata zelenog plana. Intencija je da se odabiru županije na … razini i unutar te županije razvijaju projekti koji će dovesti do smanjenja CO2 iz zelene tranzicije u tim područjima. Treba vidjeti u pregovorima sa Europskom komisijom s obzirom da europski fondovi nisu u mogućnosti za korištenje za tvrtke u poteškoćama, ali ja vjerujem da će se moći naći rješenje za to. Tako da ova Vlada razmišlja o tome. Drugi projekt bi bio vezan uz Plomin. Treći projekt [[Upadica Reiner: Molim vas nemojte s mjesta dobacivati.]] Nemojte dobacivati. Ja vas nisam prekidao kada ste vrijeđali. Treći projekt bi bio isto tako i možda i gliseri ili novi trajekti na … izvor energije.
Hvala. Sljedeća replika. Izvolite kolega Bulj u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući. Zamolio bih vas da … članak, sve članke tako naprasno na jednu damu da ste sunili rekli bi u našemu kraju na način kako ste na kolegicu Benčić nagrnili. Pa molim vas budite malo smireniji prema ženama. Evo samo toliko. Hvala.
Kolega Bulj zlorabite Poslovnik. Dobivate opomenu. Poštovani zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pavić zanimljivo je da vi citirate neke izvore koje vaš predsjednik stranke i Vlade omalovažava za tom istom govornicom i kada ih ja citiram i navodim onda su oni nebitni i onda je to rad nekih piskarala itd. Ja sam više puta naglasio da ne želim biti zloguhi porok oko vladavine prava, ali ja ne znam jeste li vi čitali izvješće. I ne znam jel' vas ne brine onaj dio koji kaže da nemamo niti strategiju, niti jasne mehanizme za borbu i obračun sa korupcijom. Pa moram li vas podsjećati koliko je ministara napustilo prošlu Vladu zbog navoda na korupciju? Sada već u ovoj Vladi imamo nekoliko koruptivnih afera tzv. klub odnosno slučaj Kovačević, Janaf, Vjetroelektrane itd., itd.? Mislite li da to pridonosi vladavini prava i dobroj slici Hrvatske ne samo u Europskoj uniji, nego i u svijetu?
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Pa premijer je jasno istaknuo mnogo puta da nema nedodirljivih, da on ne kontrolira procese, da je pravosuđe tu apsolutno neovisno i kao takvi da imamo apsolutno potporu za borbu protiv korupcije. Što se tiče samog izvješća, da naravno da stvari mogu biti bolje. Ja nisam stručnjak za vladavinu prava, ali sam stručnjak za EU fondove i ono što vam mogu reći da vaš strah da ćemo izgubiti EU fondove radi vladavine prava što se tiče Hrvatske je neosnovano.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre, državne tajnice, predsjedniče Vlade tu ste negdje. Kolega Pavić je malo prestrogo prozvao opoziciju za antieuropejstvo ili nešto slično. Ima opozicija i opozicije. Mi smo, ja sam vrlo vjerojatno više proeuropski orijentiran od većine vaše stranke usudit ću se čak reći od vas, ali nećemo se svađati tko je veći europejac. Europa je, Europska unija je dakle zajedno sa 28 država koje su prošle nekakav put bilo osnivanja, bilo naknadnog pristupanja Europskoj uniji. Ona jeste većinski dakle kršćanska u bilo kojoj izvedenici dakle katolička, pravoslavna ili protestantska zbog svojih kolonijalnih tradicija ili povijesti. Dio stanovništva je i religiozan iz onih drugih religija koje nisu izvorno bile kako ste rekli zapadne civilizacije jer su ili došli ili su migrirali u Europsku uniju. Ima naravno ljudi ateista, agnostika itd. I Europska unija je nešto što je dakle simbioza različitosti koja po meni dobro funkcionira. Može i bolje, ali se trudi. Mi smo u doba pristupanja Europskoj uniji se sjećamo dva problema od tri susjeda. Jedan je bio pitanje ZERP-a i ribarenja većinom s Talijanima. I pitanje granice gdje se onda ona isto spominjala na moru pitanje sa Slovencima, ali nitko nije dovodio u pitanje naš identitet, jezik i sve ostalo. Na žalost pristupanje Sjeverne Makedonije ili Makedonije Europskoj uniji je po meni primjer kako se i te stvari evo i u 21. stoljeću mogu dovoditi u pitanje. Najprije od strane Grčke zbog imena, zastave itd. a nakon toga i od strane Bugarske zbog jezika tzv. zajedničke povijesti i tome slično, dakle Balkan očito još nije riješen tih kontroverzi. Šta je sljedeće? Dakle, imamo situaciju osporavanja identiteta u Crnoj Gori Crnogoraca čak i mi se tu i tamo spomenemo da Bunjevci koji se izjašnjavaju kao Bunjevci ustvari nisu Bunjevci nego bi trebali biti Hrvati, ali oni sami sebi govore da su Bunjevci pa šta ćemo im onda mi govoriti šta su i nacionalnost koja se prije zvala Muslimani identificirala se kao Bošnjaci i imaju svoj jezik koji zovu bosanski. Ali ta pitanja nisu završena. Prema tome, kao dosadašnji voditelj Skupine prijateljstva sa Makedonijom u sklopu Odbor za međuparlamentarnu suradnju nešto sam više upoznat sa tom situacijom i doista se radi o nečemu gdje mi trebali ustvari afirmativno govoriti o pristupanju Makedonije u EU, posebno sada kada je čekala nekoliko desetak godina za ulazak u NATO zbog imena kada je to riješeno. Dakle o čemu se radi? Dakle, dio bugarske vladajuće koalicije inzistira na tome da oni priznaju da imaju zajedničku povijest, da imaju bugarske korijene svog jezika, da sa spomen ploča iz naše zajedničke antifašističke borbe uklone da su Bugari bili okupatori i još tada i još k tome fašistički okupatori. Dakle, stvari na Balkanu nisu nimalo jednostavne kao što je to u ostatku, nisu ni tamo jednostavne ali valjda imaju malo dalje korijene. Prema tome mislim da bi trebalo podržati ulazak Makedonije u EU da bi trebalo jasno reći u ovome dijelu da ta pitanja identiteta jezika, države, granica itd. nisu tema rasprava i da bi jednostavno tu priču na neki način trebalo zatvoriti. Nadam se da će u tom smislu i hrvatska Vlada, onoliko koliko može djelovati na bugarske kolege da malo spuste loptu na zemlju, a da na tim stvarima jednostavno ne inzistiraju jer je to jedna vrsta i ponižavanja, budimo iskreni. Dakle, ako vi nekome osporavate da se zove kako želi i da se još k tome tražite da priznaju, dakle zamislite da su Nijemci tražili da Austrijanci priznaju da su bili bivši Nijemci ili da su bivši Nijemci, ne ide tako. U tom smislu volio bih da Hrvatska u svojim zalaganjima u tom ima afirmativan pristup.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk vi ste sa pravom istaknuli temu pristupanja Makedonije EU jer je riječ o državi koja je više od 10 godina nepravedno u čekaonici pred koju se postavljaju mnogi ultimatumi i ustvari se pokazuje kako vrijede dvostruka pravila. Ja sam u Europskom parlamentu osnovala Skupinu prijateljstva Europskog parlamenta i Makedonije upravo kako bih podržala na tom euroatlantskom putu i moram reći ovdje da mi je drago da je hrvatska Vlada uvijek bila podrška Makedoniji i da bi voljela da jasnije adresiramo ove dvostruke standarde koje se upotrebljavaju prema Makedoniji, a koje ste i vi ovdje istaknuli, prvo u primjeru Grčke pa i Bugarske. To je bilo stalno igra mačke i miša i da se tome stane na kraj zato što je to užasno nepravedno i zato što to osim što šteti državi i traže se ustupci koji nisu pravedni niti prihvatljivi to apsolutno šteti makedonskom narodu.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Slažem se kolegice Petir, ali to šteti i EU, a mi smo dio EU, dakle smatram da šteti i nama. Što se ustvari još desilo? To nisam spomenuo jer je to ono pojedinačni slučaj, dakle jedan od kriterija koji smo mi morali ispunit druge zemlje pitanje vladavine prava, a jedna država EU dala je azil bivšem premijeru koji je morao ići u zatvor zbog nečega. Dakle to je još jedna stvar koju nisam spomenuo jer sada pazite paradoksa iz egzila taj bivši premijer poziva bugarske vlasti da se ne ponašaju tako kako se ponašaju i daje podršku Makedoniji i pretpostavljam makedonskoj vladi da ustraje na tome da te stvari ne budu predmet pregovora, razgovora i da se definira da ta vrsta ucjena nije dozvoljena jel je to udarac ispod pojasa, kako bi se reklo faul, dakle za žuti karton. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a završno će govoriti poštovani zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Puno toga smo čuli danas, ali ono što je puno bitnije po meni je ono što nismo čuli, koje odgovore nismo čuli, a pitanja su ovdje postavljena. Nismo čuli odgovore na puno pitanja koje će itekako biti važna i već jesu važna za Hrvatsku i ne samo za Hrvatsku nego Uniju u cjelini. Naime, nismo čuli postoji li plan što ćemo što će biti ako se višegodišnji financijski okvir ne usvoji u planirano vrijeme. I tu ne govorim o tehničkim stvarima kako će se Unija financirati, dakle za to postoje mehanizmi nego govorim to iz perspektive Hrvatske. Također nismo čuli postoji li plan za ublažavanje i saniranje posljedica od ne dogovornog Brexita koji je sve izgledniji na hrvatsko gospodarstvo i na hrvatski proračun. Nismo čuli ni kako pomiriti sve prisutnije uvođenje lockdowna u raznim državama članicama EU s pozivom na čuvanje slobode kretanja. Tu smo doduše čuli da se u Hrvatskoj ne razmišlja o lockdownu i to je svakako pohvalno, prije svega iz perspektive gospodarstva. Također nismo čuli ni komentare o funkcionalnosti Schengena u jeku krize kao niti o eventualnom hodogramu hrvatskog pristupanja istom prostoru također i u svjetlu krize, ali i u svijetlu činjenice da smo tehničke uvjete ispunili. Nismo čuli ni postoje li procjene učinaka ispunjavanja ambicioznih ciljeva EU na području klimatskih promjena dakle do 2020., pardon '30. odnosno 2050. godine i koje će posljedice biti na hrvatski proračun i gospodarstvo. Dakle, možemo li mi isfinancirati tako ambiciozan plan. Nismo također čuli ni kada ćemo konačno vidjeti nacionalnu razvojnu strategiju u javnom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, a ne je čitati u novinama jer očito novinari imaju prednost u pristupu istoj pred ovim domom koji ju na kraju treba i donijeti. Vidjeli smo da postoji, doduše to je, to je dobra stvar, ali nismo dobili nikakav datum. Doduše premijer i kad je davao datume uspostavilo se da baš i nisu točni. Podsjetit ću vas samo da zakonski rok bio do 31. ožujka ove godine, sada je već početak studenog. Nismo čuli ni što će Hrvatska odnosno da li ćemo razmisliti o veliko narudžbi remdesivira dakle lijeka za korona virus koji je Svjetska zdravstvena organizacija negativno ocijenila odnosno procijenila je da nema učinka. Sigurno taj novac koji bi bio usmjeren u nabavku lijeka…
Kolege molim vas, molim vas ajmo dozvoliti da kolega Hajduković normalno govori.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, nismo čuli ni stav o tome jer sigurno bi se novac koji nije baš beznačajan, koji bi se, koji će se potrošiti na nabavku ovoga lijeka koji nema učinka barem prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji mogao utrošiti i na druge načine i na druge načine sanirati i pomoći u pandemiji. Jedino konkretno što smo čuli je to da Hrvatska neće biti zakinuta za EU sredstava zbog vladavine prava uz što nažalost i moram to ponoviti ne zbog toga što želim loše Hrvatskoj nego zbog toga što sam realist, nisam baš uvjeren. Svoje razloge zbog toga sam govorio i prije no ono što, o čemu trebamo razmišljati prije svega mi kao zakonodavac je da ova izvješća će vjerojatno, dakle govorimo o izvješću o vladavini prava će postati godišnja odnosno postat će neka praksa i ona nama trebaju biti putokaz zapravo kako trebamo mijenjati Hrvatsku, gdje problemi postoje, al moramo si priznati da nam problemi postoje, primjerice u pravosuđu i nisu zanemarivi i treba nam biti lakmus papir zapravo da li Hrvatsku usmjeravamo i mijenjamo u pravom smjeru. Kada budemo imali drugo izvješće tada ćemo moći, dakle empirijski ga usporediti sa ovim prvim i vidjeti jesmo li pomake učinili. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista sad će govoriti poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo na kojoj raspravi, koje nam je dao izvješće premijer, predsjednik Vlade, uvaženi ministre vidim da ćete se vi obratit se završno, rezultati svega su od kada smo ušli u EU sve više prazne naše Hrvatske 2/3 su prazne. Vi ste porijeklom iz Tomislavgrada iz Duvna, znate pruga iz Sinja kada ide …/nerazumljivo/… za Duvno nekad je bilo puno dice, škola sad je sve prazno nažalost, prema tome to je ključna slika RH, to je demografija, a u tržištu i jednakosti na tržištu Hrvatske teško da ćemo mi na ovaj način sluganski uvaženi ministre, poltronski odnos poglavito mogu nabrojiti dvije bitne stvari, mi nemamo hrabrosti to još vaša Vlada nema hrabrosti, Davor Ivo Stier je pokušavao progurati isključivi gospodarski pojas što je naše pravo, nažalost ova Vlada to nije imala snage dodvoravajući se ne znam iz kojih interesa Talijanima, kome sve ne, ne znam, ali uglavnom naš, naše more nije zaštićeno, nismo proglasili ono što imamo pravo po međunarodnom pravu, to je puna primjena isključivog gospodarskog pojasa, a ne nekakav hibrid kojeg danas imamo kojeg koristi isključivo stranim ribarskim flotama između ostaloga talijanskim. Nismo zaštitili znači našeg ribara, nismo zaštitili našeg poljoprivrednika, da smo ga zaštitili danas ne bi imali prazno selo i seljake, sve pada u vodu, sve priče padaju u vodu jer jednostavno kad pogledamo koliko smo proizvodili mlijeka do ulaska u EU, koliko danas, pogledajte vid ćete, koliko smo drugih proizvoda, nikada više nismo izvozili tj. uvozili 3 milijarde poljoprivrednih proizvoda. Znači uvozni lobij odrađuje svoje, poljoprivredno zemljište nismo zaštitili. Mi jesmo 3 godine moratorij produžili nakon moga ovde cijeli mandat sam o tome govorio pa tek pred izbore ste to napravili do 2023. godine. Poljoprivredno zemljište mi imamo pravo ako su druge članice zabranile prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima to ima pravo i Hrvatska. Hrvatska ima milijun i po hektra poljoprivrednog zemljišta, nažalost samo 7.000 hektara navodnjenoga nažalost nismo samodostatni i nažalost ministre policija na naše poljoprivrednike se šalje policija da se isključi voda i struja u njihovim OPG-ovima kao što su kaštelanski staklenici gdje danas imamo 5 miliona tona ovaj poljoprivrednih proizvoda, domaćih proizvoda. I sad ćemo to uvoziti, neka jedan, dva dana se isključi, nema krastavaca, nema salate, čiji su to interesi, nisu pali s Marsa. Prema tome što se tiče zelene ekologije, što se tiče zelene politike još ću jednom ponoviti ministar uništavanja okoliša i energetike Ćorić je napravio veću štetu, veća štetočina nego, mislim katastrofa uopće ju ne mogu opisati. Pa pogledajte što je napravio Krš Pađeni, pogledajte što je sa gospodarenjem otpadom, kaos, kaos, evo u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje je najveći grad Split imamo kaos. On je zatvorio vrgoračko smeće da se prevozi u Sinj, sada i sinjsko odlagalište cijeli Cetinski kraj prevozi zatvorio, a u odlagalište na Lećevici Centar za gospodarenje otpadom čisti okoliš, uloženo je 30 milijuna kuna u zadnjih 15 godina, znači nema se više di odlagati otpad, a zatvorio sva odlagališta. Imamo ogroman problem gospodarenja otpadom. A kada govorimo pod ovim svjetlima, meni je drago šta vaši zastupnici vas hvale. Možda ima neki razlog, ali ja ću vam reći rezultat sveg što nas hvale, dvije trećine Hrvatske su prazne. Imenovanje na značajne funkcije što se tiče ekologije kada spominjemo su isključivo stranački. Evo u Nacionalni park Krk imenovana je žena sa dvije stranačke iskaznice jedna HDZ-ova, jedna HNS-ova to je činjenica. Također evo imamo zadnji natječaj u domu zdravlja u Splitsko-dalmatinskoj županiji tko će biti zaposlen od HNS-ova vijećnika županijskoga kćer čini mi se, bez obzira mislim ja nemam ništa protiv djece, ali to je toliko očito i destruktivno djeluje na naše društvo da mi je ža što ste ubili demokraciju, što niste dozvolili elektronsko glasanje, žao mi je što ovdje nije kolega Bačić koji je rekao mom kolegi da govorimo neistine, a govorimo istine. Vi ste vlada koja je pljunula 400.000 ljudi hrvatski u lice koji su skupili potpise za Istambulsku konvenciju i za referendum tako i za referendum o izbornom zakonu i vi ste grobari demokracije. Nažalost, volio bih da je drugačije, ali ništa drugo ne mogu reći … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Gordan Grlić Radman. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] uvažene gospođe zastupnice, uvažena gospodo zastupnici HS-a. Na početku bih rekao i slušao sam cijeli dan ovdje i poštujem vaše komentare, pitanja, vaša stajališta bilo ih je više nego argumenata i vidjevši da je premijer bio cijeli dan ovdje, cijelo jutro i poznavajući ga, poznavajući i sebe mogu vam reći i čestitati zapravo da nikada u ovih 30 godina niste imali boljeg premijera koji ima samo jedno lice, tako da odbijam bilo kakve optužbe da bi premijer dakle Andrej Plenković išao u Bruxelles s jednim licem, a onda se vraćao s drugim licem. To su stajališta. A ono što bi donosio ili kako je zastupao hrvatske interese to treba prepoznati i vidjeti. Ali o tome govore djela. I na koncu glasači hrvatski građani su to kazali 5. srpnja ove godine. Ovdje kada govorimo, kada se govori ja bih evo … /Govornici govore u isto vrijeme./ … gospodin Hajduković je nekoliko puta govorio i ponavljao je neke riječi taksativno što bi trebalo se učiniti u Vladi, ali čini mi se da nije bio uvjeren u to što govori nego je to ponavljajući drugi put kazao vjerojatno sa pozicije stranke koja je u opoziciji. Vladavina prava, korupcija, mediji, sloboda medija, Schengen, višegodišnji financijski okvir, možda da krenemo baš od tuda jer to je čini mi se bilo sada i na kraju vi ste isto tako govorili o tome, spominjali ste također i Brexit, lockdown, datum za Nacionalnu razvojnu strategiju itd. O vladavini prava je bilo nekoliko intervencija, ja bih samo to potvrdio doista, ako ste to dobro pratili, dakle radi se zapravo o općim izvješćima. Mi smo po prvi puta 3. svibnja dakle prije toga smo kao Ministarstvo vanjskih i europskih poslova nadležno za koordinaciju drugih tijela državne uprave skupili sve prikupili sve ono što je rađeno zapravo na temu vladavine prava, to je bilo zapravo prvo izvješće koje je objavljeno u rujnu mjesecu. Znači donešeno je opće izvješće, ali isto tako izvješće za svaku zemlju u kojoj je napravljena distinkcija između onoga što je dobro urađeno i gdje su još prostori za napredak. Hrvatska nije posebno izdvajana kao zemlja koja ima bilo kakvih problema kada govorimo o vladavini prava, ali ono što je vama za informaciju jest to da je u tijeku izrada uredbe koja predviđa upravo tu jednu uvjetovanost kada se povlače europski fondovi koji će imati isto tako određeni utjecaj implikacije i na povredu ako se krši vladavina prava. Što se tiče korupcije to je isto tako evidentno i premijer je rekao da ova Vlada ne pozna znači da mi ne poznamo korupcija ne pozna ni stranku ni naciju, a spomenuli ste i ministre. Zapravo u vašoj Vladi, SDP-ovoj vladi bilo je čini mi se više ministara koji su morali ići upravo zbog korupcije nego što je to bio slučaj sa ministrima HDZ-ove vlade, a činjenica da niste ni dobili izbore, a izbore je HDZ dobio ponovno 5. srpnja i to premoćno. Mi danas imamo 16 ministara s premijerom, znači to je 17 HDZ-ovih ministara, to govori zapravo o percepciji građana koji su dali glas HDZ-u a percepcija je uvijek najbliža realnosti. Ona je subjektivni odraz objektivne stvarnosti, a stvarnost je ta jer vi ste spomenuli čak i Janaf. Dobro, spomenuli ste a niste se možda sjetili upravo da je i vaš predsjednik stranke nekada i predsjednik države upravo spomenuo da je gospodin Kovačević bio član SDP-a vaše stranke. Pa prema tome evo sada možemo govoriti znači i o tome. Dakle vežemo, vežemo znači sa strankom koje je bio član gospodin Kovačević. Govorila je evo i uvažena gospođa Mrak Taritaš. To je dobro kada govorimo isto tako o vanjskoj politici. Sigurno da postoji i Odbor za vanjsku politiku, Odbor za europsku politiku. Prema tome, postoje razne, dakle vi ste govorili isto tako o sudjelovanju o strategiji o vanjskoj politici, o Vijeću, Europskom parlamentu, ali govoreći znači o našoj vanjskoj politici koju provodi ova Vlada onda sigurno da mi imamo smjer, imamo koje počiva na geopolitičkim interesima kada je u pitanju Europska unija, kada je u pitanju Zapadni Balkan, Jugoistočna Europa, Kina, Rusija i dakako naša politika vanjska politika je usklađena sa europskom politikom. Gospodin Bulj je govorio isto tako o 5G mreži, ali premijer je odgovorio vama. Znači, kod vas je to eksperimentalno, imamo 4 grada plus 2 manja grada. Znači nitko nema koncesiju na 5G mreže. Selo, očuvati selo pa to je upravo naša strategija. Otvoriti još radnih mjesta, smanjiti, zapravo reducirati odlazak, ulagati u selo i upravo je odlaskom premijera u Bruxelles gdje mi možemo se pohvaliti sa 23 milijarde eura zajedno sa višegodišnjim financijskim okvirom i oporavkom. Sredstva za oporavak gospodarski to nikada mi nismo dobili ranije. Prema tome, to možemo zapravo pohvaliti upravo napore našega premijera u pregovaranju kako bi Hrvatska dobila ta sredstva. Gospodin Tomašević je također govorio o izvješću. Drago mi je da ste pohvalili to izvješće. Mislim da je to u redu da je hrvatska Vlada tu i hrvatski premijer transparentan i da želi izvijestiti o svojim aktivnostima, o 3 vijeća koja su se dogodila tri puta u listopadu mjesecu s naglaskom zapravo prije svega na borbu protiv COVID-19 pandemije i sigurno zaključavanja neće biti. Ali Hrvatska tu kada ste spominjali što je sve Hrvatska napravila i onda moram stvarno gospodine Hajduković spomenuti i vaše kritike o hrvatskom predsjedanju gdje smo mi dobili velike pohvale, ali i na žalost ja čini mi se da je SDP-e tu baš bio prespavao to vrijeme našega predsjedanja. Njemačka koja je sada preuzela presjedanje upravo radi na temelju našega iskustva. Što se tiče nacionalnog razvojne strategije vi ćete dakle kako je premijer obećao tako će ono biti raspravljano sigurno. Dakle, vama je rekao neki datum ali postoje rokovi koji su obvezni i mi to poštujemo. Također ste spomenuli Brexit. Brexit mi se nadamo, to je stvar pregovora, ali mi se nadamo urednom izlasku krajem godine, a hrvatska Vlada mi komuniciramo i naše ministarstvo na web. stranicama komuniciramo o tome i sa gospodarstvenicima. Hoće li i kakve imati implikacije na hrvatsko gospodarstvo, na Hrvatsku ne neće. Nećemo mi osjetiti bitno Hrvatska kao zadnja članica, mala članica nećemo osjetiti izlazak Ujedinjenog Kraljevstva iz Europske unije. To je što se tiče višegodišnjeg financijskog okvira. U redu, da, vi ste spominjali čak i mehanizme. Ali zašto bi trebalo vas toliko zabrinjavati višegodišnji financijski okvir? Pa Europska unija je kompozicija 20 zemalja članica. Pa sigurno da je briga Europske unije što će biti sa višegodišnjim financijskim okvirom. Pa nećemo dozvoliti zapravo da se uruši Europska unija nedonošenjem višegodišnjeg financijskog okvira. Postoje dakako mehanizmi. Evo imamo jedan, recimo jedan je primjer to je dakle ako se ne donese recimo teoretski ne donese višegodišnji financijski okvir postoji mogućnost da se za sljedeći mjesec uzima 1/12 rashoda odnosno mjesečnog proračuna od ranijeg mjeseca ili da se zapravo upotrijebe neki drugi mehanizmi. Sigurno da si Europska unija neće dozvoliti dakle neku … krizu. Dakle pitanje je sada … u Europskom parlamentu i mislim da smo tu optimistični što se toga tiče. Kada gospodin Bulj još govori o Tomislavgradu i ja sam upravo jučer bio kao eto čovjek koji je rođen dakle u duvanjskom kraju i kojega interesira zapravo isto tako život u mom zavičaju, ali ne samo zbog moga zavičaja, nego i zbog brige i za Hrvate u susjednoj Bosni i Hercegovini ja vam mogu reći da sam došao, vratio se s podatkom da u duvanjskom kraju živi 33062 stanovnika. I sigurno da će mi dakako ne možemo se pohvaliti da sada tamo živi kao što je živjelo prije 40, 50 godina. Pa i u vašem kraju isto tako ljudi su to su te redovne migracije, ljudi su najviše otišli iz tih krajeva 60-tih godina jer se nije ulagalo u te krajeve. Sada treba vidjeti, sada da dođete u duvanjski kraj pa da vidite taj potencijal Buškoga jezera, pa da vidite što HEP želi napraviti i koji su tu projekti. Prije svega projekti gdje će Hrvatska kao članica Europske unije nositeljica programa projekata intereng gdje postoji znači i Bosna i Hercegovina i Crna Gora, a za 2025. Hrvatska i BiH, radit ćemo upravo na projektima za revitalizaciju ne samo do toga kraja nego i svih ostalih krajeva koji su uz granicu sa RH. Prema tome budite uvjereni da ova Vlada, hrvatska Vlada, svi ovi ministri dakle koji imaju samo jedno lice rade u interesu hrvatskih građana i RH. Znate u životu vam je tako, imadoh, ne znadoh kad izgubih, saznah to, vi zapravo niste ni svjesni zapravo što imate sa ovom hrvatskom Vladom koja radi u interesu hrvatskih građana, koja radi u interesu, koja je sačuvala radna mjesta u RH. Ovo je iskustvo koje nikada do sada nije postojalo sa Covidom pandemijom 19, pa vi trebate zapravo imati doista prepoznati taj jedan doista pogubni scenarij koji se mogao dogoditi recimo u Hrvatskoj kao što je to bilo u Italiji ili Španjolskoj. No dobro, treba o tome doista voditi računa i poštovati zapravo ono što hrvatska Vlada i hrvatski ministri rade u interesu RH i hrvatskih građana. Također i gospodin Bauk je govorio o, on i sad nije tu pa mi je teško govoriti o Bunjevcima i Bugarima jer je spominjao skupinu prijateljstva na kojem bi on trebao biti na čelu ili jest na čelu. Bunjevci su inače subetnička skupina tako da hrvatskog ili kako oni kažu mala grana hrvatskog naroda. Bunjevaca ima u Vojvodini za vašu informaciju, ima ih također i u Mađarskoj. Bugari, dakle Bugarska koja ulaže veto i ima određene primjedbe na povijest Sjeverne Makedonije na jezik itd., svakako da Hrvatska koja se snažno zauzela za otvaranje pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom sigurno da će razgovarati i sa Bugarskom kada je u pitanju znači ipak ta jedna podrška ili razgovor, dijalog između Bugarske i Sjeverne Makedonije kako bi dijalogom pridonijeli poziciji da Sjeverna Makedonija koja prespanskim dogovorom koja je 5, 15 godina čekala početak pristupnih pregovora da ne bi sada opet doživjela jednu svoju drugu ovaj, drugo nazadovanje nego upravo da se otvori perspektiva za počinjanje pregovora sa EU. To su čini mi se najvažnije ove ja bih rekao poruke sa današnjeg dana, a vi ste danas ovdje od 9 i 30 i ja s vama i premijer koji je isto tako od samog početaka, ja ne poznam ili rijetko koja država u EU gdje zapravo predsjednik Vlade je zapravo od samih početaka, on je bio tu, on je pokazao poštovanje prema vama, slušao je vaše komentare, raspravu, ovdje je bilo izvješće prezentirano o trima znači Europska vijeća, a u vašim raspravama ja sam čuo uglavnom su bile ili programatske ili komentari o nekim drugim temama i doista gospodine Kujundžić HDZ jest demokršćanska stranka, a vi ste govorili o vašemu zapravo više programu ne bi to trebalo propitivati jer pitanje isto tako netko je odgovorio o suverenosti, suverenost što je zapravo suverenost ako ga shvaćamo kao, kao, kao pravni pojam on nije zapravo sinonim za neograničenu slobodu djelovanja i ponašanja. Tu treba imati isto tako u vidu određeni međunarodno pravni objektivitet i pitanje preuzimanja određenih ugovornih obveza. Mi ne živimo sami u svijetu nego smo okruženi i drugim zemljama prema tome to je stvar kako ste vi definirali vlastitu stranku, a stvar je zapravo što vi predstavljate cijelu državu i sve njene građane. Tako da drago mi je da ste sudjelovali u vašoj raspravi, čast mi je i zadovoljstvo da sam mogao u ime premijera se vama, vama zahvaliti na vašoj raspravi, ali to ne znači da smo sve prihvatili što ste vi, o čemu ste vi govorili, ali naše izvješće ako ste ga pročitali mislim da ono bjelodano govori o našim aktivnostima koje su usmjerene prema znači u zaštiti interesa hrvatskih građana. Još gospodinu Bulju bih kazao kada je već spomenuo Tomislavgrad jer je gospodin Bulj iz susjednog sinjskog kraja cetinskog, ja sam se sinoć vraćao baš ovaj vašim krajem pa čak smo i navratili dolje u vaš Sinj kratko, ja bih samo ovaj rekao da su 15. studenoga izbori u BiH, ovo su prijelomni trenuci za njihovu opstojnost i sada Hrvati više nego ikada u BiH trebaju našu podršku. Situacija sa hrvatskim statusom, statusom Hrvata u BiH nije dobra, izborni zakon koji je trenutno na snazi je štetan o položaj hrvatskog naroda u BiH i traži izmjene, a mi smo odlučni u tome da podržimo, podržati izmjene odnosno prije svega implementaciju presuda Ustavnog suda i izmjene izbornog zakona za što se zalaže Hrvatski narodni sabor i hrvatski lideri u BiH. Više nego ikada Hrvati u BiH imaju podršku RH i njenih institucija. Mi smo imali različita razdoblja jer nismo sigurni u naše politike, ne mogu reći HDZ-a nego nekih drugih vlada koje se čak 2000. godine odrekli i posebnih odnosa koji je, koji su bili stimulirani u Dejtonskom sporazumu što još više otežalo zapravo njihov položaj u BiH, a onda dakako i pitanje što je zapravo Hrvatska značila BiH koju je među prvima priznala. Zahvaljujući Hrvatskoj svi su planovi koji su bili predviđeni Cutillerov plan kasnije Vance-Owenov plan uvijek je bila Hrvatska koja ga je podržala, a nažalost iz klupa ovoga Sabora bilo je glasova da je Hrvatska čak bila i agresor na BiH. Prema tome ovog trenutka nam treba nacionalno jedinstvo ovdje u RH kada je u pitanju položaj hrvatskog naroda u BiH. BiH biološki je rezervat hrvatskog naroda i važno je da oni ostanu tamo. Mislim da je tu isto tako i vaša pomoć dragocjena oporbenih stranaka, dakle kada je u pitanju nacionalni interes onda tu moramo biti jedno, a drugo je kada vi imate određene partikularne interese to je onda vaša stvar. Evo s time bi završio i zahvalio još jedanput na današnjoj raspravi i zahvalio što ste saslušali izvješće koje je predstavio hrvatski predsjednik Vlade Andrej Plenković. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje ima više replika. Molim vas ostanite gospodine ministre ovdje. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Ministre kažete da ste bili u Sinju, sada ne znam koje konzumirate crno ili bilo vino ili obadva nakon ovoga govora kako ste nahvalili Vladu. Toliko ste nahvalili da ja ne mogu uopće to procijeniti, inače dobro je vino u Sinju i Cetinskoj krajini pogotovo … Ja bi vam samo kratko htio kazati, Cetinska krajina prošle godine je manje upisano dice u prvi razred 42 ili 20% manje 2 razreda, samo prošle godine, a u posljednjih 10 godina sa 800 upisanih prvašića ove godine na 400 upisanih prvašića. Ja sam govorio o putu prema Kamenskome do Tomislavgrada, a koristiti isključivo ljude iz BiH s kojima sam ja ratovao jer sam bio u ratu godinu dana, poglavito iz Duvna iz Tomislavgrada dosta ljudi koristiti samo u predizborne svrhe da glasaju za HDZ na tom dijelu, ja ih pozivam glasajte za druge političke Hrvate ima i drugih stranaka jer je jedini do sada od vas Zoran Milanović dao … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika biti će poštovanog zastupnika Fabijanića.
Oprostite slabo sam vas razumio jer ste govorili kroz masku tako da jedino što sam čuo da odlaze. Ali vi ste kao zastupnik isto tako imate odgovornost da se brinete za ostanak Hrvata. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Bulj nemojte dovikivati iz klupe, to je stvar osnovne pristojnosti. Poštovani zastupnik Fabijanić. Kolega Bulj dobivate drugu opomenu.
Nisam namjeravao replicirati, ali evo imamo izvješće, izvješće uvijek daje povoda zato da se razgovara o svemu, a najmanje o izvješću pa se onda ide licitirati. Imamo premijera koji je bio na sastanku, dobili smo izvješće na odboru sam ja čak i glasao za, a onda kada je glavna rasprava onda odjedanput se ne mogu ne predomisliti kada pogledam koja je rasprava jer je to na neki način za mene osobno vrlo razočaravajuće. Prvo jer se docira, drugo jer se govore stvari koje u biti i nemaju možda ovdje i mjesta, pogotovo ako uzmemo ustavno načelo presumpcije nevinosti pa se govori o korumpiranoj jednoj vladi, korumpiranoj drugoj vladi, za jednu ima više naznaka, za ovu drugu prošlo je 6 godina, a nema nijedne potvrđene optužnice. Ali ako već idemo razgovarati dokumentirano … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam lijepa. Poštovani ministar.
Hvala lijepa gospodine Fabijanić. Ja sam zapravo samo reagirao na upravo na navode koje je kazao gospodin Hajduković i morao sam učiniti određene usporedbe jel ne mogu dozvoliti da se stigmatizira HDZ-ova hrvatska Vlada. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja nisam ništa drugo ni rekao.
Molim vas nemojte dobacivati iz klupe.
Ja sam samo kazao da je u SDP-ovoj vladi bilo više ministara koji su bili optuženi jer nitko nije bio na koncu optužen u hrvatskoj HDZ-ovoj vladi.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Benčić. Izvolite.
Mislite trenutno jel, ima još vremena. Pa evo ja ću samo reći ovako završno da mi je sada jasno zašto je premijer cijeli dan sjedio ovdje, ne iz poštovanja prema Saboru nego više iz straha kako bi inače izlaganje izgledalo, ali vam moram nažalost reći da vas premijer vjerojatno nije u ovom trenutku slušao, nije više ni ovdje, ne vjerujem baš da bi pratio ovo na televiziji, a da ste se vi toliko trudili u svakoj rečenici ga spomenuti minimalno tri puta riječima kojih se ne bi posramile i najveće obožavateljice kada govore o svojim primjerice rock zvijezdama. Tako vi govorite o premijeru. Druga stvar, ono što ste iz ovoga što ste vi rekli može izvući van, većina stvari je netočna. Ne možete reći da lockdowna sigurno neće biti jer ne znamo kakvi će biti uvjeti, to čak ni premijer nije rekao. Ne možete reći da ste Njemačku naučili kako da predsjeda EU. Jedini navod koji je možda bio donekle točan je kada ste rekli da je jedino korupcija … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog ministra Grlić Radmana. Izvolite.
Pa evo uvažena gospođo zastupnice ja vam mogu reći dobro slažem se da ne bi mogao reči načelno, ali vam mogu reći stvarno. 1. srpnja kada sam predavao palicu Heiko Massu njemačkom ministru on je rekao da se EU našla u jednoj teškoj situaciji gdje su se zemlje okrenule prema sebi, ali Hrvatska je to prepoznala i uspjela je uskladiti ponašanje tih zemalja. Ja vam govorim hrvatski prijevod njemačkih riječi, dakle Hrvatska je uspjela uskladiti ponašanje zemalja članica EU, a to je bilo jedno vrlo teško razdoblje. Prema tome, ja vam govorim ono što mi je njemački ministar rekao ne samo meni nego rekao je javno na presici i to je govorio, doista hvalio, to nisu bile kurtoazne riječi, a mogu vam reći i drugi ministri jer smo dobili jako puno pisama.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Tomaševića.
Pa evo moram priznati da je ova rasprava danas donekle bila još i normalna i mislim da, čak je bila u nekim segmentima i sadržajna, mislim da vam nije trebalo u ovom završnom izlaganju da idete u ove neke standardne retorike tipa nismo dobili izbore pa sad kuš i takve neke situacije koja je vlada bila više korumpirana itd., ali dobro. Mislim imate sreću što je to u završnom izlaganju inače da ste tako krenuli izvješće mislim da bi raspravljali još 5, 6 sati duže. Ono što, ja ću završiti ipak konstruktivno jer sam tako i počeo. Znači Članak 7. znači Zakona o suradnji Vlade i sabora u europskim poslovima dozvoljava da Odbor za europske poslove može tražiti Vladu za procjenu učinka europskih propisa. Do sada se koliko ja znam nikada nije dogodilo. Mene zanima da li vi kao ministar vanjskih poslova ćete znači ako takav zaključak dođe od Odbora za europske poslove stvarno krenuti u procjenu učinka propisa primjerice o europskom … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] propisu ili nekim drugim … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepa na vašem doprinosu, a sad to ćemo vidjeti. Ja, ja, ne ja sam razumio kako da hoćemo tražiti.
Pitao sam ako dođe od Odbora za europske poslove zahtjev za procjenu učinka europskih propisa da li će Vlada to podržati i napraviti takvu procjenu?
Ni mi je to poznato to što ste rekli, tako da, ja sam mislio da vi želite afirmativno u smislu hoće li, dobro, pa hvala na doprinosu.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre polemika izgleda da se razvila oko ove uvjetovanosti korištenja fondova i poštivanja vladavine prava, e sad ako me pamćenje dobro služi od ulaska u EU RH samo jednom je bila ozbiljno blizu nekih sankcija to je bilo u drugoj polovici 2013. vezano za zakon koji je promijenio uvjete za izvršenje Europskog uhidbenog naloga, ali mora se isto tako reći hrvatska demokracija je bila dovoljno zrela i vlast i oporba i općenito javnost da se i ta situacija popravila, da se to ponovno promijenilo tako da do sankcija nije bilo. Naravno to ne znači da ne trebamo danas ima itekako puno posla ovo vladavine prava, sve zemlje imaju, imamo i mi i moramo to napraviti ali mislim da nema nikakvog straha oko takve uvjetovanosti dapače vladavina prava je nešto za što se moramo svi zajedno stalno zauzimati.
Hvala lijepo. I slijedeća replika je poštovane zastupnice Bušić.
Hvala lijepo. Gospodine ministre u vašem odgovoru na gospodina Bulja koji često ističe statističke podatke koliko škola u Hrvatskoj je zatvoreno, pa ja bih tako iskoristila priliku ne zna gospodin Bulj nije tu [[Upadica: Ne, ne otišao je.]] on je često govorio kako u mojoj Imotskoj krajini je zatvoreno 20 i, preko 20 škola i iznio da je preko 5.000 đaka manje. Međutim želim, mi smo ovdje u Hrvatskom saboru, mi moramo govoriti istinu, zapravo i potražila sam i istražila sam točne statistike od '69. do '89. ima preko skoro 4.000 đaka je manje u Imotskoj krajini, a od '89. do danas je 1.320. I to je užasno puno. Međutim, molim vas nemojmo iznositi krive podatke. Znači 4 oko skoro 4.000 đaka je manje u 20 godina od '90., od '69. do '89., a 1.328 đaka je manje u 30 ovih godina uključujući rat.
Hvala lijepa, hvala lijepa, vidim da je kolega Kujundžić dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Je povreda Poslovnika 328. stavak 2., poštovana gospođo Bušić 14 godina sam radio u sektoru prosvjete prema tome apsolutno niste u pravu. Dovoljan je podatak da Imotska krajina je u proteklih godina…
Oprostite u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Krivi navod i ne iznosi neistinu, znači u proteklih 14 godina…
To nije povreda Poslovnika dobijate opomenu. Kada bi se dijelili, kada bi se povredom Poslovnika smatralo ovdje ne govorenje istine, laganje itd., bojim se da bi mi odmah završili sa radom, jako brzo. Prema tome, nema povrede nikakve Poslovnika i ovaj to. Molim vas kolegice Bušić. Time zaključujem ovu raspravu, mi ćemo o njoj glasovati kad se steknu uvjeti. Nastavit ćemo sa radom sutra u srijedu u 9 i 30 i prva točka bit će Godišnje izvješće Vlade RH. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 20,10 SATI.