Poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, molila bih vas da zauzmete svoja mjesta kako bi krenuli sa 22. sjednicom Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti otvaram 22. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici: Nada Mladina, Mirko Šarović, Edita Đapo, Nenad Stevandić, Mirsad Kukić, a kašnjenje na sjednicu najavio je zastupnik Predrag Kožul i odsutnost je opravdao zastupnik Predrag Kojović. Sjednici u ovom trenutku nazočan je 31 zastupnik, što znači da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu sa člankom 167. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Adil Osmanović u ime Kluba zastupnika SDA predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Zukan Helez ministru komunikacija i promete BiH, Branislav Borenović predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Damir Arnaut predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Denis Zvizdić predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Aida Baručija ministru financija i trezora BiH, Mirjana Marinković-Lepić ministru financija i trezora. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran izravan televizijski i radijski prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Adilu Osmanoviću. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Kao što ste kazali moje pitanje je postavljeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, mi smo ovo pitanje postavili još 31.03.2021. godine po članu 166. i 170. i tražili pisani odgovor na ovo pitanje, al' do sada ga nismo dobili, stoga evo postavljamo to ovim putem – Kada ćete pokrenuti međunarodnu tužbu, odnosno postupak poništenja nezakonito i neustavno zaključenog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srpske koji je za posljedicu imao ilegalno postavljanje plinovodnih cijevi dužine oko 450 2 metara ispod rijeke Save, koja predstavlja međunarodno priznatu graničnu liniju između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske? Prema članu III stav (1) tačka a) Ustava BiH vanjsku politiku Bosne i Hercegovine vodi Predsjedništvo BiH, a prema članu III stav (2) tačke d) Ustava BiH svaki entitet može sklopiti sporazume sa državama i međunarodnim organizacijama uz saglasnost Parlamentarne skupštine BiH. U konkretnom slučaju jedan entitet, koji nema međunarodnopravni subjektivitet, zaključio je sporazum sa drugom državom Republikom Hrvatskom i pri tome nije dobio saglasnost Parlamentarne skupštine BiH, niti Predsjedništva BiH, koje je nadležno za vanjsku politiku Bosne i Hercegovine. Procedura, detaljnije propisan Zakonom o postupku zaključivanja, izvršavanje međunarodnih ugovora Bosne i Hercegovine, to znači da je navedeni sporazum neustavan i s tim u vezi pravno ništavan i ne može proizvoditi nikakve pravne posledice. Nadalje, član 6. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora propisuje da svaka država ima sposobnost da zaključi ugovore, čime je Republika Hrvatska morala biti svjesna nepostojanja međunarodnog subjektiviteta entiteta Republika Srpska za sklapanje ovog pravnog posla. Zbog toga postoji apsolutni pravni osnov da Bosna i Hercegovina tuži Republiku Hrvatsku pred međunarodnim sudovima zbog nepoštivanja međunarodnog prava i kršenja teritorijalnog [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, članovi Kolegija, gospodo poslanici, predstavnici medija, kolege ministri dozvolite da vas sve pozdravim na početku današnje sjednice. Biće očigledno visoka temperatura, barem se čini u ovom trenutku i da će biti poprilično teško raditi, nadam se da službe mogu malo ovo, nas rashladiti. Što se tiče odgovora na ovo pitanje, prvo da kažem da nismo pripremili pisani odgovor zbog toga što sve nadležne institucije koje trebaju da budu dio ovogo odgovora, na koje se pozivao i poslanik Osmanović, nisu dostavile svoje izjašnjenje, kada to bude završeno mi ćemo kompletirati odgovor na sjednici Savjeta ministara i dostaviti vam u pisanom obliku. Međutim, cijeneći vašu potrebu da se postavi ovo usmeno pitanje, ja ću pokušati da vrlo kratko kažem neke ključne stavove vezano za ovo, odnosno o čemu ono što, o čmu mi, sa čime mi u ovom trenutku raspolažemo. Protokol o gasifikaciji vezan za Rafineriju u Brodu potpisali su Republika Srpska i Vlada Republike Hrvatske 2017. godine. Ovaj saziv Savjeta ministara nije ni na koji način učestvovao u tome, niti je imao ikakvu incijativu od bilo koje institucije u Bosni i Hercegovini vezano za ovaj sporazum. Shodno Dejtonskom sporazumu energetika je u nadležnosti entiteta i Republika Srpska unutar toga ima jasno svoje nadležnosti. Nažalost, na nivou Bosne i Hercegovine nije donesen zakon o gasu, a Sekretarijat energetske zajednice u Beču naveo je da postoje opstrukcije u donošenju zakona i na to posebno ukazao da opstrukcije dolaze sa strane Federacije BiH. Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske je donijela, dala saglasnost na opšte uslove snabdjevanja prirodnim gasom Akcionarskom društvu Rafinerija nafte u Brodu i shodno tome u skladu sa Zakonom o gasu 3 Regulatorna agencija ima na to odobrenje. Zakon o gasu Republike Srpske dobio je potvrdu relevantnih i međunarodnih faktora o usklađenosti sa relevantnim direktivama u Evropskoj uniji iz tzv. Trećeg evropskog energetskog paketa. Kad je u pitanju stav druge strane, stav Vlade Republike Hrvatske, koji sam ja dobio, jeste, naravno, podsjećam vas da je Hrvatska članica EU, smatra da je Protokol o gasifikaciji međunarodni akt koji nije pravno obavezujući i nema obilježje međunarodnog ugovora i kojime se daje institucionalna podrška privatnom projektu. To su one informacije kojim mi u ovom trenutku raspolažemo, očekujemo, prije svega, da o tome se izjasne sve institucije i da vama dostavimo ovdje ovaj potrebni akt. Iz moje perspektive gledano, mislim da je najvažnija stvar da se uspješno okonča gasifikacija Rafinerije u Brodu, da smanji zagađenost, živio sam i radio sam u Brodu i znam kako je to izgledalo, da se smanji zagađenost i u jednom i u drugom Brodu, a ukoliko postoje bilo kakve, bilo kakvi pogrešni koraci u ovom procesu da se nađe način da se to otkloni, da ni na koji način ne bude povrijeđen ni subjektivitet Bosne i Hercegovine, ni Republike Hrvatske, ali smatram da proces raskidanja ugovora nije najbolje rješenje i nije u interesu ni Rafinerije u Brodu, niti građana Bosne i Hercegovine. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite imate riječ.
Ja svakako ostajem pri tome da se dostavi u pisanoj formo odgovor na ovo postavljeno pitanje, nisam zadovoljan odgovorom koji sam dobio usmenim putem, naravno ne sporimo da i privatne i javne kompanije mogu potpisivati određene sporazume kad je u pitanju gasifikacija, ali realizacija istog kad je u pitanju prelazaka međunarodno priznatih granica sa određenim kablovima i projektima je nedopustivo da se to radi bez ovog visokog doma i bez Predsjedništva BiH. Kako bi se Republika Hrvatska postavila da je Federacija BiH ili Republika Srpska sa ovu stranu, da kažemo, bez bilo kakvog upoznavanja Vlade Republike Hrvatske ili predsjednika Republike Hrvatske to učinila, sigurno bi daleko, daleko oštrija, žešća rekacija bila. Bilo kakvi međunarodni sporazumi i bilo kakve potpore, naravno, ovoj implementaciji i gasifikaciji ne može osporiti Ustav BiH po kojem je vanjska politika u nadležnosti Predsjedništva BiH, a [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] entiteti ova Parlamentarna skupština BiH to mora potvrditi. Očekujem pisani odgovor. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Zukanu Helezu. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Uvažena predsjedavajuća, dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara. Moje pitanje je upućeno ministru prometa i komunikacija, a moglo je biti i predsjedavajućem Vijeća ministara i cijelom Vijeću ministara, a radi se o sledećem – Zbog 4 čega državna televizija, Televizija BiH ili Servis BiH, RTV BiH ne prenose svjetske sportske manifestacije od najvećeg značaja, a posebno me zanima zašto nema prenosa naše državne reprezentacije? Obzirom da mi ovdje imenujemo, ovaj, upravna tijela, oni menadžment, znači ima veze i mnogi građani me pitaju zašto ne mogu gledati našu držvanu, naše državne reprezentacije i zašto se ne mogu radovati, evo, kao što su naše košarkašice, naše djevojke zauzele sjajno peto mjesto ili ovi momci u sjedećoj odbojci i da ne nabrajam. Znači, zanima me zbog čega ne možemo gledati na našoj televiziji naše državne reprezentacije? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, gospodin Mitrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici, kolege iz Savjeta ministara. Zbog izuzetno teške i složene finansijske situacije u Javnom BHRT servisu sportske programe BHRT je u 2020. jednim dijelom ispunio, međutim trend, jedan loš trend, odnosno smanjenje ispunjenja svojih obaveza u 2021. godini je mnogo lošiji i to se nastavlja i u narednom periodu. Ja bi sada u ovom trenutku istakao i ono zbog čega je vjerovatno i Vaše pitanje i pitanje svih građana u Bosni i Hercegovini, je recimo, evo rekli ste košarkašice, imamo Evropsko prvenstvo u fudbalu, građani, većina građana Bosne i Hercegovine je uskraćena da može da to prati. Jedan od razloga zašto je to tako jeste zato što Bosna i Hercegovina nema usvojenu listu važnih događaja za emitovanje. Ministarstvo kao nadležni obrađivač je pripremilo nacrt odluke i shodno Poslovniku zatražilo je potrebna mišljenja, međutim većina tih mišljenja je bilo negativno, tako da nisu ispunjeni uslovi kako bi se taj prijedlog odluke našao na Savjetu ministara. Moramo posmatrati upravo način kako se kupuju u ovom trenutku prava za emitovanje, prije svega, sportskih događaja, jer nadležne kuće koje prodaju prava, prije svega evo to je UEFA, vezano za Evropsko prvenstvo u fudbalu, raspisalo je tender i to je tržišna utakmica u kojoj BHRT u ovoj situaciji u kakvoj se nalazi ne može učestvovati, dobila je to medijska kuća od koje BHRT nije u mogućnosti kupiti ta prava, a na taj način građani Bosne i Hercegovine su uskraćeni. Mi imamo primjer iz okruženja, da i mnogo uređeniji javni servisi, kao što je to, recimo, Hrvatska radiotelevizija nije uspjela dobiti direktno prava, nego je posredno to kupila od Junajted medija za višemilionski iznos u eurima. Ono što ja mogu kao resorni ministar u ovom trenutku reći, postoje praktično dva načina i na tome će Ministarstvo komunikacija i transporta raditi, a to je donošenje odluke, odnosno usvajanje liste važnih događaja, na ovaj način se može skinuti i eliminisati praktično dominacija ovih medija koji su zaista finansijski mnogo moćniji, ali skidanjem tog ekskluziviteta pri čemu oni imaju obavezu pokrivenosti određenog područja, kao što je to slučaj odluka u zemljama okruženja da one moraju pokriti bar 60 ili 70% područja, a u slučaju da to ne urade oni su u obavezi ponuditi ostalim medijskim kućama i javnim RTV servisima po uslovima po kojima su oni to dobili. Što znači, da bi u tom slučaju Javni BHRT servis imao istu mogućnost. I drugi problem koji moramo riješiti, a to je Parlament koji je osnivač prije svega BHRT-a, da se riješi problem stabilnog finansiranja BHRT-a. Sa naše strane, što 5 se tiče Ministarstva, mi ćemo pokušati što prije usaglasiti ova mišljenja i da praktično donesemo listu važnih događaja, pri čemu ćemo eliministati jednu mogućnost i dovesti Javni RTV servis u bolju poziciju finansijsku da može ravnopravno otkupiti i po znatno povoljnijim uslovima. Jasno je da u ovom trenutku medijska kuća koja je otkupila prava, ona ta prava prodaje po tri, četiri ili pet puta više nego što je to otkupila, evo, direktno od UEFA-e, ali sa druge strane imamo i drugi problem, a to je problem stabilnog finansiranja BHRT-a. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Zastupnički komentar. Izvolite.
Gledajte, poslije rata, u poslijeratnom periodu, pa evo sve donedavno, tako bih rekao, bilo je prenosa na, nije mi sad jasno da je sad teže nego prije 15, 20 godina i protiv državnih institucija, nažalost, vodi se jedna organizovana kampanja da se taksa ne plaća, itd. Meni je žao što najveće platiše, po anketama, su penzioneri, a upravo zbog skromnih primanja oni ne mogu sebi obezbijedit ni ova Nova BH, Nova TV, je li, BH, niti ne znam ovaj Telekom, niti m:tel itd. ili onaj Telemah, tako da su oni oni koji plaćaju najviše, najredovnije platiše oni su najugroženiji. I daj malo da krenemo da bar one institucije, bar oni koji su uposleni u tim institucijama državnim, da ih on ne ruše, jer ovdje ima veliki broj ljudi koji jako dobro živi na račun ovih institucija, a oni upravo ruše te institucije, to nije, nije nikad u istoriji zabilježeno da vam neko daje dobra primanja, dobre plate, a vi nastojite da to srušite samo što je državno. To me podsjeća na parazita koji se uvuče negdje u tijelo ovoga, onoga koga, koga, čiju krv sisa i on dobro živi, a ujedno ga uništava. I zato ja vas molim, ako tamo ima problema finansijskih [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] zna se ko je odgovoran i menadžment i Upravni odbor, pa evo i mi, ne bježim ni od naše odgovornosti, a [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] ne može to godinama biti izgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Branislavu Borenoviću. Izvolite zastupniče.
Hvala. Moje pitanje je predsjedavajućem Savjeta ministara. Vezano za inicijativu koju je usvojio Predstavnički dom prije skoro mjesec dana, na posljednjoj sjednici, kojom se obavezuje Savjet ministara da u roku od sedam dana donese odluku kojom će naložiti Upravi za indirektno oporezivanje da poništi postupak javne nabavke vezano za kupovinu poslovnog prostora, tj. zgrade u Banja Luci koja je, po onome što mi raspolažemo i što je potpuno tačno i potvrđeno, za 61 milion konvertibilnih maraka skuplja od predviđenih 40, tj. 38 miliona maraka koliko stoji na raspolaganju Uprave za indirektno oporezivanje. Vrlo konkretno – Da li je Savjet ministara postupio po odluci Parlamenta, donio ovu odluku, proslijedio je Upravi za indirektno oporezivanje na postupanje, kada je poslao i da li 6 je spremna informacija koja bi nam trebala biti dostavljena o čitavoj ovoj javnoj nabavci? Koja je, koliko sam vidio, uznemirila sve poslanike koji su u nevjerici govorili o tome da li je moguće da neko ima uopšte obzira da u ovo vrijeme prekorači utvrđene budžetske okvire i finansijske parametre koji su iznosili i iznose još uvijek negdje oko 38 miliona maraka i traži dodatnih 61 milion konvertibilnih maraka da bi se namirilo 98,5 koliko je bila ta sramotna i skandalozna ponuda koja je došla prema Upravi za indirektno oporezivanje. Vrlo konkretno pitanje – Da li je Savjet ministara donio odluku i da li je proslijedio Upravi za indirektno oporezivanje? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Imate riječ.
Hvala lijepo gospođo predsjedavajuća. Dozvolite mi da prođem malo kroz ovu hronologiju, da ne bude to tako eksplicitno kako to ovdje reče poslanik Borenović, jer nije tako. Podsjetiću vas da je Uprava za indirektno oporezivanje počela da radi 2004. godine, da su tada uspostavljena Glavna kancelarija Uprave u Banja Luci i regionalni centri u Banja Luci, Sarajevu, Mostaru i Tuzli. Ko je donio odluku o uspostavi ovakve Uprave za indirektno oporezivanje znamo ko je činio vlast. Isto tako hoću da kažem da je SNSD, koji je tada bio opozicija, bio protiv ovakve organizacije Uprave za indirektno oporezivanje, jer ne pruža adekvatnu organizaciju sa stanovišta svoje organizacije, samo još jedna zemlja u Evropskoj uniji ima ovakvu organizaciju gdje su porezi i carine zajedno u jednoj organizaciji. Protivili smo se uspostavi Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje na način da smo dobili stranca koji je upravljao Upravnim odborom, imati jednu instituciju koja je najvažnija finansijska institucija u prikupljanju prihoda, a imate Upravni odbor koji je apsolutno otuđen od bilo koga, pogotovo, recimo, od resornog nadležnog Ministarstva finansija koje je svugdje u svijetu nadležno za carine i za porez. Bili smo i drugačije rješenja Jadinstveni račun itd. Kada je došlo pitanje prostora, samo da vas podsjetim, da su regionalni centri započeli svoj rad u Republičkoj upravi carina, Federalnoj upravi carina, tamo gdje su postojali prostori. Uslov da sjedište bude u Banja Luci bilo je da Vlada Republike Srpske, tadašnji premijer Dragan Mikerević, obezbjede besplatan prostor za funkcionisanje Glavne kancelarije. To se nikad nije desilo u istoriji Bosne i Hercegovine, nijedna institucija tako nije uspostavljena i znate dobro da je tada u prostoru, koji je prije rata počeo da se gradi i koji je bio zamišljen kao tržni centar, Vlada je kupila prostor, uložila novac i to je počelo da u tom trenutku funckoniše, vrlo teško i vrlo komplikovano. 2007. godine Uprava za indirektno oporezivanje raspisala je konkurs za kupovinu zemljišta za izgradnju zgrade u Banja Luci, nije bilo nijedne ponude u tom trenutku. Mnogo godina poslije toga Upravni odbor na prijedlog Uprave za indirektno oporezivanje donio je odluku o višegodišnjim kapitalnim ulaganjima u mnogim objektima Uprave za indirektno oporezivanje od graničnih prelaza, regionalnih centara i Glavne kancelarije, taj je projekat bio preko 130 miliona konvertibilnih maraka, još uvijek nije završen i ima nekoliko još prelaza u ovom trenutku koji se grade i nezavršen prostor Regionalnog centra i Glavne kancelarije u Banja Luci. Savjet ministara je 2013. godine potvrdio Odluku o višegodišnjim kapitalnim ulaganjima, tu se završava sva nadležnosti Savjeta ministara kada je u pitanju operativni posao Uprave za indirektno oporezivanje. Upravni odbor je, Uprava za indirektno oporezivanje je 2017. i u 2018. godini raspisalo javni poziv za kupovinu prostora, nije bilo 7 ponuda, vrijednost procijenjena na 37 miliona konvertibilnih maraka. 2020. godine raspisan je novi oglas od strane Uprave za indirektno oporezivanje, bez da o tome obavještava Upravni odbor, bez da o tome obavještava Savjet ministara, jer je to njena isključivo izvorna nadležnost. Tražilo se 8,5 hiljada kvadratnih metara kancelarijskog prostora za Glavnu kancelariju i 3,5 hiljade kvadratnih metara kancelarijskog prostora za regionalni centar i 3 hiljade kvadratnih metara tzv. tehničkog prostora, što je 15 hiljada kvadratnih metara sa 10% plus, minus [[govornik se upozorava na vrijeme]] s obzirom da nije teško ... završti. Ja vas molim samo da završim ovo. Uslov tamo u konkursu stoji da je kvalitet gradnje prvo, prvaklasan. Istoriju sad poslije dostavljanja ovih ponuda, slijedi onako kako jeste, dostavljena je ponuda na 17 hiljada kvadratnih metara, ponuđena cijena je 4.950 plus PDV, nakon toga procijenjena vrijednost je 84 miliona bez PDV-a. Uprva za indirektno oporezivanje angažovala je vještaka za procjenu ponude kvaliteta tog prostora, ta kuća je procijenila da je vrijednost ovog objekta koji se nudio za 84 miliona 250 hiljada gotovo 15% veća imajući u vidu tržišne cijene u Banja Ludi. Upravni odbor je o tome obavijestio Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, a Upravni odbor je, podržao na svojoj sjednici, podržao Upravu za indirektno oporezivanje da nastavi sa aktivnostima za kupovinu prostora. Uprava za indirektno oporezivanje je dostavila svoje izjašnjenje tražeći dodatna finansijska sredstva za to. Savjet ministara nije to razmatrao, jel' to nije akt koji se može razmatrati, Savjet ministara može samo razmatrati odluku o kapitalnim ulaganjima koje treba da pripremi Uprava za indirektno oporezivanje zajedno sa Upravnim odborom, odnosno prvo mora da bude potvrđena na Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Ovaj zaključak koji ste donijeli na sjednici od Predstavničkog doma, nekoliko sam puta rekao da se donose zaključci koji nisu u skladu sa zakonom, ovo nije u skladu sa zakonom, Savjet ministara nema nikakve nadležnosti prema Upravi za indirektno oporezivanje da naloži da prekine proces kupovine poslovnog prostora u Banja Luca, ni na koji način Savjet ministara ne može učestvovati u toj proceduri. Cijela procedura kupovine poslovnog prostora, bilo kog, izgradnja bilo kog graničnog prelaza, u ovom trenutku se rade dva ili tri granična prelaza, u apsolutnoj je nadležnosti Uprave za indirektno oporezivanje i Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje za koji ja smatram i danas da nam je nepotreban i da je nepotrebno umetnut između izvršne vlasti u BiH i Uprave za indirektno oporezivanje. Savjet ministara ukoliko dođe drugi prijedlog Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje će se o njemu izjasniti, ali nemamo nijedan zakonski osnov na kome bi mogli da naložimo Upravi da poništi konkurs. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnički komentar. Izvolite.
Vi ste u obavezi da postupite po odluci Parlamenta, donesete odluku i proslijedite Upravi, pa ćemo da vidimo ko je neće ispoštovati. Ko će sutra krivično odgovarati zato što je stavio svoj potpis ili zato što nije postupio po odluci Parlamenta? Ovdje se radi o ozbiljnoj muljaži vrijednosti više desetina miliona konvertibilnih maraka i vi kao kiša oko Kragujevca kružite oko ove jedne, pod navodnicima, investicije kumovske, za koju Vi dobro znate i potpuno se slažete s nama da je cijena nevjerovatno velika, ne samo 15% veća od tržišne, nego i više. I zato je vrlo važno da Vi kao predsjedavajući Savjeta ministara postupite po 8 odluci Parlamenta, zaustavite i podnesete odluku koju trebate vi donijeti Upravi za indirektno oporezivanje, pa ćemo da vidimo, postoji tačno zakonski, Zakon o sistemu ... indirektnog oporezivanja koji je propisao član 8. da direktor zajedno sa Upravnim odborom odgovara Savjetu ministara za svoje aktivnosti, pa član 9. pa čaln 14. hoćete da Vam čitam, nemam vremena i te kako ima ovdje zakonskog uporišta, ali i te kako ovdje ima krivične odgovornosti i ja znam da je Vama nezgodno [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] još 10 sekundi, da Vi imate svakodnevni pritisak, kad sam ja imao poziv od Vašeg šefa, mogu zamisliti šta radi Vama.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, odnosi se na nedostavljanje odgovora na poslanička pitanja od strane različitih institucija unutar Vijeća ministara. Ja već uporno pokušavam dobiti konkretan odgovor od predsjedavajućeg Tegeltije i on meni uporno odgovara da neki procenat, preko 90% pitanja bude odgovoreno. Ono što smo mi vidjeli na ovoj Istražnoj komisiji za rad pravosuđa problem je uvijek u tih nekih 5 do 10%, jer je indikativno da izostaju odgovori na škakljiva pitanja. Imamo situaciju gdje Institucija ombudsmena odbija odgovoriti već godina na pitanja i dopunska pitanja, urgencije, vezano za stranu državljanku SAD-a koja je sankcionisana zato što je pokazala srednji prst koloni člana Predsjedništva, čime je iskazala svoje pravo na slobodu izražavanja. Odbijaju dostaviti odgovore šta su uradili po pitanju homofobnih izjava direktorice za Naučne discipline Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu. Ministarstvo vanjskih poslova sedam urgencija, odbijaju odgovoriti kako je ambasador Bosne i Hercegovine u Beču Kemal Kozarić trošio reprezentaciju na kolačiće u kajmaku u Sarajevu. Odbija mi Zoran Galić na preko 10 urgencija dostaviti odgovor ko od najviših bh zvaničnika putuje na službena putovanja sa pasošima drugih država. Institut za mjeriteljstvo i Agencija za lijekove, e tu je već opstrukcija od strane Vijeća ministara, Vi meni na prošloj sjednici kažete da ne možete dostaviti, a onda ja u medijima pročitam, Agencija za lijekove da to medijima, kaže – mi nemamo šta kriti. Dakle, Agencija za lijekove mi uputi odgovor, vi ga zaustavite na Vijeću ministara. I onda ja svoj odgovor čitam, odgovor na svoje pitanje čitam u medijima jer Vijeće ministara krije nekoga u ovoj aferi „Respiratori“. – Kad ćete mi dostaviti sve ove odgovore na ova pitanja? Pustite Vi 95% odgovora što ja dobijem, treba mi i ovih 5%.
Hvala lijepa. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Da kažem da ovaj Savjet ministara vrlo efikasno, brzo odgovara na sve upite, pitanja poslanika, delegata Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, poslanika iz Federalnog parlamenta i nekih drugih koji takođe dolaze kao pitanje Savjetu ministara. Postoji jedan dio 9 pitanja, o kojem ste Vi sami govorili, da je nemoguće da Savjet ministara utvrdi odgovor na to pitanje ukoliko ga nije pripremila institucija. Postoje dva pitanja za koje ne postoji saglasnost u Savjetu ministara, a koje su dostavile različite institucije i različita gledanja na te stvari. Jedno od tih pitanja, gospodine Arnaut, jeste ovo o kome Vi uporno govorite. Ja mogu da pročitam ono što sam rekao i prošli put, odgovor na to Vaše pitanje koje je vezano za nabavku respiratora pripremio je Institut, pripremila je Agencija za lijekove. Jasno su rekli da je to njihov stav, a da zajednički odgovor pripremimo mi. U trenucima kada se jedan i drugi materijal nalazi u Sudu BiH, vodi se spor, sada treba Savjet ministara, u kome nema ljekara, u kome nema ni inžinjera koji su zaduženi da to procjenjuju, treba da objedini jedan odgovor i da kaže da je to tako, a Sud tek treba da utvrdi činjenicu. Savjet ministara, ja Vam mogu reći u ime kolega ovdje, nema spremnosti da utvrđujemo ... odgovore na poslanička pitanja različitih stavova institucija za onaj predmet koji se vodi pred Sudom BiH. Ne želimo biti. Tamo od tih ljudi koji su pripremili taj odgovor, neki su dio sudskog procesa, neki u svojstvu optuženog, neki u svojstvu svjedoka, i oni su pisali te odgovore. Sad očekujemo da Savjet ministara potvrdi ili ne potvrdi njihove stavove. Vjerujte sa zadovoljstvom ću vam poslati i jedan i drugi odgovor koji su oni pripremili, ali ne možete dobiti odgovor od Savjeta ministara na način, jer mi ne možemo to utvrditi u ovom trenutku koja je institucija u pravu, a koja nije kada je u pitanju ta nabavka. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnički komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Vi ste ipak šef te izvršne vlasti, dakle ako imamo situaciju ovu prvu da institucija nije pripremila odgovor onda urgirajte, urgirajte da Bisera Turković dostavi ovo, urgirajte da Institucija ombudsmena ostavi ovo oko srednjeg prsta. To je sramota jedna, strana državljanka kažnjena za nešto što nije mogla biti kažnjena u svojoj zemlji, zato što se usudila, je li, članu Predsjedništva pokazati srednji prst. Dajte mi taj odgovor, dajte mi odgovor Zorana Galića oko ovoga. Zašto štitite ove ljude? I na kraju krajeva, gospodine Tegeltija, kad je ova druga situacija u pitanju gdje vi kao sad ne možete da utvrdite odgovor, pa ja čitam odgovore na ta pitanja u medijima. Vi meni na prošloj sjednici kažete da ne možete dostaviti, Agencija za lijekove pošteno, transparentno kaže – mi nemamo šta kriti, daju odgovor medijima. I onda ja pročitam odgovor na svoje pitanje u medijima, a Vi ga od mene krijete ovdje. Nije mi jasno uopšte po kom zakonu postupate, niti nosi oznaku tajno, niti išta, znači Agencija ga sama da medijima, a Vi ga krijete od poslanika u Parlamentu.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Denisu Zvizdiću. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne zastupnike i zastupnice i uvažene članove Vijeća ministara. 10 Moje pitanje je – Zašto Vijeće ministara BiH nije donijelo odluku o proglašenju 11. jula 2021. godine danom žalosti na teritoriji Bosne i Hercegovine? Dakle, podsjećam da je Vijeće ministara u periodu od 2015. do 2019. godine svaki put jednoglasno donosilo Odluku o proglašenju 11. jula danom žalosti na teritoriji čitave Bosne i Hercegovine. I istovremeno podsjećam da Vijeće ministara BiH nažalost prošle 2020. godine navedenu odluku nije donijelo. Dakle, ovim putam pozivam, odnosno pitam Vijeće ministara da sada ispravi tu civilizacijsku nepravdu, da donese Odluku o proglašenju 11. jula 2021. godine danom žalosti na teritoriji Bosne i Hercegovine i time ustvari izrazi pijetet prema žrtvama i porodicama stradalih u genocidu koji je počinjen u Srebrenici. Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Da pojasnim ..., Ministarstvo inostranih poslova juče pri kraju dana je dostavilo prijedlog odluke o tome da se 11. juli proglasi danom žalosti. Ovo, prijedlog odluke Ministarstva inostranih poslova došao je nakon postavljanja pitanja gospodina Zvizdića, ne kažem da ima išta tu zajedničko, ti vremenski termini, ali da kažem da tako izgleda. Vođen obrazloženjem, koje je gospodin Zvizdić i ovdje pročitao, govori samo o periodu 2015. do 2019. godine. Imajući u vidu da se dan, da se događaj u Srebrenici obilježava mnogo duže pokušao sam da provjerim zaista kako je Savjet ministara radio u prethodnom vremenskom periodu, kakav je imao odnos prema tom. I prvo da kažem da prva odluka, za koju sam ja uspio da provjerim, donesena je 2005. godine. U suštini tada su postojale dvije odluke, jedna odluka koja je tretirala finansijski dio obilježavanja i druga koja je tretirala dan žalosti. Te 2005. godine donesena je Odluka da se obezbijedi 100 hiljada KM iz budžeta zajedničkih institucija za obilježavanje 11. jula, a donesena je i Odluka da se proglasi dan žalosti ... Ovaj finansijski aspekt odluke se provlačio i nastavljao od 2005. do 2014., uglavnom u istom iznosu od 100 hiljada KM, izuzetak su bile 2008. i 2009. 2008. godine bilo je 150 hiljada KM, 2009. 200 hiljada KM. Od 2015. godine nemamo pojedinačnih finansijskih odluka već je Memorijalni centar Srebrenica – Potočari postao budžetski korisnik. I unutar njihovog budžeta postoji jedna pozicija koja se zove Transfer drugim nivoima vlasti – transfer Opštini Srebrenica od 150 hiljada KM koji se troši za organizovanje toga skupa. Kada su u pitanju odluke o proglašavanju dana žalosti, prva odluka je donesena 2005. godine i u kontinuitetu je donošena do 2008. godine. Od 2009. godine do 2015. godine nastavljalo se ovo pitanje finansiranja, ali nisu donošene odluke o proglašenju dana žalosti. U periodu od 2015. do 2019. godine Savjet ministara je donosio Odluku o proglašenju dana žalosti, a finansijski aspekat je bio u okviru Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari. Kada je u pitanju 2020. godina bila je pripremljena odluka za sjednicu Savjeta ministara. Sjednica Savjeta ministara je bila u toj sedmici kao i sad što je u sedmici prije nedjelje kada se to, prije nego obilježavanje tog datuma, i na sjednici Savjeta ministara je oboren dnevni red. Tako da nismo bili u prilici da razmatramo ni tu odluku, niti bilo koju drugu odluku na Savjetu ministara. Sad da se ne vraćam u istoriju zbog čega nije usvojen dnevni red, ali nije razlog 11 bila ova odluka. To je što se tiče 2020. godine. Ovu odluku koju je dostavilo Ministarstvo inostranih poslova razmatraćemo na sjednici Savjeta ministara. Naravno, svi ćemo znati kakva će biti donesena odluka. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Da li kolega dopredsjedavajući želi, hvala lijepo, ne želi komentirati. Riječ dajem zastupnici Aidi Baručija. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je namijenjeno ministru finansija i trezora. Esencijalna lista lijekova, kako u svijetu, tako i u Bosni i Hercegovini, obuhvata samo najuži krug ključnih suštinskih lijekova koje je država dužna obezbijediti za minimum zdravstvene zaštite stanovništva na svojoj teritoriji, a imajući u vidu najčešće bolesti podneblja u kojem stanovništvo živi. Predložena lista je sačinjena na osnovu Liste esencijalnih lijekova Svjetske zdravstvene organizacije, a uvažavajući, dakle, najčešće bolesti podneblja u kome stanovništvo živi. Esencijalnu listu ne treba miješati sa listom lijekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, tzv. Pozitivna lista, jer esencijalna lista predstavlja minimum lijekova koji se moraju naći na Pozitivnoj listi. Dakle, Esencijalna lista predstavlja veoma važan akt za funkcionisanje zdravstvenog i socijalnog sistema u Bosni i Hercegovini. Posljedica neusvajanja navedenog akta je neujednačena dostupnost građanima Bosne i Hercegovine minimumu lijekova koji se propisuju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, kao i minimumu lijekova u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti. Agencija za lijekove ovaj akt ne može uputiti na usvajanje Vijeću ministara bez mišljenja Minsitarstva finansija i trezora. Ja sam Vama ministre na 14. sjednici ovog Doma, održanoj 18.12., postavila usmeno pitanje zašto se čeka mišljenje Ministarstva na čijem ste čelu. Prvo ste rekli da vam pitanje izgleda kao naručeno od strane farmaceutske industrije, te da niste do kraja upoznati i da ćete mi odgovor dostaviti u pisanoj formi. Nakon tri mjeseca, tačnije 15.03.'21. uputila sam urenciju, a odgovor na pitanje dobila u šestom mjesecu. Odgovor glasi – Agencija za lijekove i medicinska sredstva je 25.11.2015. godine zatražila mišljenje nadležnih institucija pa tako i Ministarstva finansija i trezora. Obzirom da je predmetni prijedlog odluke o listi esencijalnih lijekova u Bosni i Hercegovini iz 2015. godine, te da je proteklo skoro šest godina, potrebno je da Agencija za lijekove i medicinska sredstva inovira svoj materijal. Nadalje navodite da želite istaći da mišljenje Ministarstva finansija i trezora BiH nije obavezujuće, te da Agencija za lijekove i medicinskas sredstva može i mogla je uputiti [[zastupnica se upozorava na vrijeme]] predmetni materijal Vijeću ministara na razmatranje. Moje pitanje glasi – Da li Vaš odgovor kojim navodite da mišljenje Ministarstva finansija i trezora nije obavezujuće u ovom slučaju u skladu sa Poslovnikom o radu Vijeća ministara, jer je članovima od 31. do 37. jasno definisana priprema materijala za sjednicu, rokovi za dostavljanje mišljenja, postupanje sa ... materijalom i sl.? Hvala.
Hvala lijepa. 12 Odgovor, ministar financija i trezora BiH, gospodin Bevanda. Izvolite.
Predsjedateljice, Kolegij, kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, svi prisutni, iskren pozdrav uz želju za uspješan rad. Ja ću se pokušati uokviriti u zadate dvije minuti, biti do kraja korektan i konkretan vezano za pitanje uvažene zastupnice Baručija. Znači, Ministarstvo, preskočiću sve, Vi ste rekli par fakata koji stoje, da je dolazilo pitanje, da sam davao i usmeni odgovor i pismeni odgovor, ja ću se vratiti na najbitnije, znači Ministarstvo financija je dostavilo Generalnom tajništvu 05.05.'21. godine prijedlog odgovora na pitanje uvažene zastupnice, gospođe Aide Baručija koje je postavila u vezi donošenja ove odluke o esencijalnoj listi lijekova. Vijeće ministara na 39. sjednici, 11.06., usvojilo predmetni prijedlog odgovora. U tom odgovoru stoji, i onda ćete vidjeti da je to i logika i činjenično, da predmetni prijedlog odluke o Listi esencijalnih lijekova u Bosni i Hercegovini je iz 2015. godine, te da je proteklo skoro šest godina, potrebno je da Agencija za lijekove inovira svoj materijal sukladno Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama. I isto tako je činjenica da je navedeno u tom mišljenju da mišljenje Ministarstva financija i trezora nije obvezujuće, te da je Agencija za lijekove i medicinska sredstva mogla uputiti predmetni materijal Vijeću ministara na razmatranje i usvajanje. Takođe Ministarstvo financija i trezora je uputilo akt Agenciji za lijekove i medicinska sredsta dana 09.06. da je potrebno predmetni zahtjev za davanje mišljenja na odluku obnoviti, kako zbog proteka više fiskalnih godina u kojima je dostavljen prvobitni zahtjev, sa obrazloženjem financijskih sredstava potrebnih za provedbu iste i zbog primjene Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama ... sačinjavanju fiskalne procjene i dostave obrasca kako je to propisano u Aneksu I, članku 12. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Evo, to je ono što je trenutno stanje. Ja se nadam, pošto su mi suradnici u komunikaciji sa Agencijom za lijekove, da će se postupiti na ovaj način i da ćemo jednostavno doći do rješenja i pozitivne odluke. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Zahvaljujem. Zahvalila bih se ministru što je konačno uputio odgovor Agenciji za lijekove i, evo, u ovom odgovoru je naveo da je materijal star šest godina. Dakle, ja imam informaciju da je Agencija za lijekove uputila 10 urgencija, ali, evo, hvala i na odgovoru sad, i nadam se da će problem esencijalne liste biti riješen u što kraćem roku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad dajem riječ zastupnici Mirjani Marinsković-Lepić. Izvolite zastupnice. 13
Hvala predsjedavajuća. Ja pozdravljam sve prisutne. Moje usmeno pitanje je takođe upućeno ministru finansija i trezora. Naime, pitanje glasi – Zbog čega do danas nije dato mišljenje Ministarstva finansija i trezora na Nacrt izmjena i dopuna Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine? Naime, mi ovdje vrlo često u odgovorima, i na usmena poslanička pitanja, ali i na pismena, dobijamo odgovore da se čekaju mišljenja određenih institucija. I, naravno da ja razumijem proces i znam da su za određena pitanja potrebna ta mišljenja, ali ne razumijem onda kada se nedostavljanje tih mišljenja pretvori u jedan vid opstrukcije. Naime, još u februaru 2020. godine, početkom februara, usvojene su dvije inicijative. Dakle, jedna moja inicijativa za izmjenu člana 43. stav (1) Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, to se odnosi na prava roditelja djece sa posebnim potrebama ukoliko su oba roditelja zaposlena. Dakle, tu se radilo samo o jednom članu, a i zbog hitnosti i zbog činjenice da samo na nivou države ovo pitanje nije uređeno na odgovarajući način. A druga inicijativa je bila uopšte izmjena i formiranje radne grupe za izmjene i dopune Zakona o radu. Nakon toga postupak je objedinjen u smislu da se neće raditi novi zakon ali da će se raditi jedan broj izmjena u koje će se uvrstiti i ovaj član. 26.10.2020. godine, dakle, ja sam dobila odgovor na pitanje svoje šta je sa tim zakonima. Završene su konsultacije, kaže se u odgovoru, sa zainteresiranom javnoću, urađena je prethodna procjena učinka propisa, itd., da vam dalje ne čitam, i da je, dakle, predmetnim izmjenama i dopunama Zakona o radu obuhvaćena i izmjena ovog člana 43. A, kaže, razlog zašto sačinjavanje prijedloga traje duže, naravno opet COVID, mislim, što ja ne priznajem, jer se u današnjem, današnjoj komunikacijskoj eri itekako moglo raditi i kada je, dakle, pandemija bila u jeku. Dakle, pošto se takođe ništa nije dešavalo od 26.10., pa samo da napomenem da sam pitanje postavila [[zastupnica se upozorava na vrijeme]] , dakle dobila sam odgovor 14.06. da se samo čeka mišljenje Ministarstva finansija i trezora, dok su ostale nadležne institucije dostavile svoja mišljenja da bi se konačno formirao prijedlog zakona. Dakle, pitanje – zašto godinu i po dana čekanja?
Hvala lijepa. Odgovor, ministar financija i trezora, gospodin Bevanda. Izvolite.
Još jedan pozdrav svima. Opet ću pokušati da poštujem zadati okvir od dvije minute. Zaprimili smo pitanja uvažene zastupnice Mirjane Marinković-Lepić, ono je formulirano u dvije točke. Jedna – zašto Ministarstvo financija i trezora još uvijek nije dostavilo mišljenje i drugo je – kada će konačno doći do formiranja prijedloga izmjena i dopuna Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine. Ja ću dati odgovor na pitanje koje se tiče Ministarstva financija i trezora. Sukladno zakonu iz svoje nadležnosti daje mišljenje na pravne propise u fazi izrade, referirajući se pri tome na financijske aspekte koji impliciraju propis koji može imati uticaj na Proračun Bosne i Hercegovine što je slučaj i sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o radu u 14 institucijama Bosne i Hercegovine. Konkretno u odnosu na Vašu inicijativu, zakon, nosilac izrade ovog zakona je Ministarstvo pravde. Zakon je pripremljen u nešto širem formatu u odnosu na predmetnu inicijativu, te implicira složenije procjene financijskih efekata na proračun institucija prilikom njegove primjene, pa ... u tom kontekstu obrađivač upućen, znači onaj koji radi zakon, da uradi dodatne financijske korekcije kako bi sve bilo u duhu sa zakonom. Znači, hoću da pokušam da Vas uvjerim da se ovdje ne radi ni o kakvim opstrukcijama, nego standardnim procedurama u kojim imamo odgovoran i profesionalan pristup složenom i osjetljivom poslu. Jer od ovih dobro urađenih projekcija uveliko ovisi i njegova praktična primjena. Po meni nema nikakvih razloga da se ove procedure ne završe u najskorije vrijeme. Znači, Ministarstvo pravde je, znači, na osnovu Vaše inicijative dalo odgovor koji je utvrđen na Vijeću ministara gdje, istina stoji ovo što ste Vi rekli da se čeka. Mi, da vas informiram, smo dali mišljenje u kojem tražimo od predlagatelja, Ministarstva pravde, da dopuni materijal sa financisjkim aspektima. I nema nikakvog razloga da i ovaj dio priče se brzo ne završi. Hvala.
Hvala lijepa. Da li zastupnica želi komentirati odgovor?
Da, želim, ovaj, komentarisati.
Izvolite, imate riječ.
Bez obzira na sve to što ste naveli ja sam rekla da sam ja svjesna činjenice da postoje procedure i da se određena mišljenja trebaju dati, ali odgovor sam dobila 26.10.2020. godine da se čekaju mišljenja, a danas znamo koji je datum, dakle juli mjesec 2021. godine. I ne možete me ubijediti da se do sada ova sva procedura nije trebala završiti. Dakle, neko je usporio, ili Ministarstvo finansija, ili Ministarstvo pravde. Prema tome, zato ja spominjem opstrukcije jer ovo već sve suviše dugo traje. I molila bih samo i odgovor u pisanom obliku.
Hvala lijepa. Ovim smo iscrpili usmena pitanja i odgovore. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red Doma dodana je: Točka 9. Prijedlog zakona o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2021., predlgatelj: Predsjedništvo BiH (prvo čitanje). Sa dnevnog reda skinuta je: 15 Točka 14. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za veljaču 2021., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, na zahtjev Povjerenstva za obranu i sigurnost. Dopunjene su: Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, skraćeni postupak, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Nenad Nešić, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Nikola Lovrinović. Imate riječ.
Dobar dan. Pozdrav vama u Kolegiju i nazočnim u dvorani. Dakle, evo koristim prigodu i mogućnosti članka, dakle, 71. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da predložim dopunu dnevnog reda s točkom koja bi nosila naslov – Deklaracija o dobivanju kandidacijskog statusa za članstvo u Evrospkoj uniji. Dakle, malo obrazloženja oko toga. Naime, deklaracija po našem članku 165. kaže da je to akt koji sadrži načelno mišljenje o važnim pitanjima koja je Dom razmatrao. Razlozi zašto sam se ja opredijelio na ovo i ono, i svojstvo u kojem to radim i činim je to što sam član Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije već drugi mandat, njegov predsjednik. Druga stvar je što sam i zastupnik, dalje, dakle, što sam član tog Povjerenstva i što sam sudjelovao u mnogim raspravama oko izvješćivanja, traženja odgovora za naš put ka evropskim integracijama, o svim stanjima u kojima se nalazimo. I prošlu sjednicu, ako se ne varam, imali smo jedno izvješće o kojem se nitko nije javio, pa mi se čini, dakle, da je sazrelo vrijeme, na neki način, da prestanemo stim nepotrebnim pričama i raspravama i traženjima nečega što kad dobijemo zapravo u tome i ne sudjelujemo kao Parlamentarna skupština, pa predlažem, dakle, da prestanemo. Da kao Dom se izjasnimo o ovome što ste već, nadam se, dobili, što vam je podijeljeno. Meni se čini da je krajnje vrijeme da prestanemo čekati da bismo čekali. Svako novo mišljenje, po meni, dakle ne moram biti u pravu, naravno ostaviću dio toga za raspravu ako uđe u dnevni red, svako novo zasijedanje Evropskog parlamenta, Evropske komisije, pred nas, pred Vijeće ministara, pred tijela Bosne i Hercegovine postavlja nove izazove, zahtjeve, uvjete, preduvjete, prioritete. Dakle, ja ne vidim razloga, a ovdje imate sve nabrojano taksativno od kada smo mi podnijeli zahtev za članstvo u Evropsku uniju, da se nama ne dodijeli kandidacijski status. Koliko sam informiran na jesen će zasijedati ponovo Evropska komisija i donijeti nekakav stav o nama. Ono što ste, nadam se, stigli pročitati i što ćete pročitati iz ovog materijala koji sam vam predložio daje nam mogućnost, dakle i naš stav da se izjasnimo kao Parlamentarna skupština oba doma prema Parlamentu evropskom, koji je naš partner i kolega, uspostavili smo Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje, možemo o tome i da raspravljamo. Dakle, dobivanje kandidacijskog statusa ne znači članstvo u Evropsku uniju. Neki su u kandidacijskom statusu već decenijama. Dakle, ja ne vidim razlog da nam se vrijeđa inteligencija. Ja se ispričavam ako, možda, vi mislite drugačije, ja mislim da je naš stav jasan, na tragu našeg zahtjeva koji smo davno podnijeli da želimo biti članica Evropske unije, na 16 tragu onoga što svi izjavljujemo u medijima, u javnosti, da smo za evropski put, da ne donesemo ovakav jedan stav da nam Evropski parlament pomogne, dakle, kod Evropske komisije da dobijemo kandidacijski status i otvorimo razgovore [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] o poglavljima. Nova je metodologija kojom se radi to, evo za par sekundi, nova je metodologija, dakle nema razloga da ne otvaramo ... Mi sad radimo, recimo, na Zakonu o javnim nabavama koji, onih 14 prioriteta, i sad zamislite, evo recimo formalno da dobijemo status, to sam već govorio ovdje u Parlamentu, na jesen, kandidata, dakle mi ponovo to moramo usuglašavati. Mnogi naši zakoni, odnosno svi dobivaju mišljenje DEI-a. Prema tome, nema nikakvog razloga da ne dobijemo kandidacijski status i da otvorimo razgovore po metodologiji novoj koju smo prihvatili i mi, koju su prihvatile sve zemlje sa ... Ja se nadam, kolege i koleginice, da ćete ovo dobronamjerno razumjeti. Nadam se da ste stigli pročitati i da ima smisla ovakva deklaracija, da jednostavno kolege iz Evropskog parlamenta potaknemo da je krajnje vrijeme da Bosna i Hercegovina dobije kandidacijski status u 2021. Nadam se da ćete razumjeti ... kao poruku. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala. Tražim uvrštavanje na dnevni red poslaničku inicijativu, koju smo predali i koja je podijeljena svim kolegama, kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijative u zakonodavnu proceduru dostavi prijedlog izmjena i dopuna Zakona o strancima BiH kojim će biti omogućen regulisan boravak digitalnih nomada u Bosni i Hercegovini. Digitalni nomadi su termin koji je već duboko uvrježen i poznat u zemljama Evropske unije i u brojnim drugim zemljama u svijetu, radi se o osobama koje su u pravilu visokoobrazovane, koje ostvaruju vusoke prihode i koji su državljani, je li, trećih zemalja, koji su zaposleni ili koji obavljaju poslove putem komunikacijske tehnologije, dakle, internet i laptop za određenu kompaniju ili za vlastitu kompaniju, koja nije registrirana na području države u kojoj borave, dakle, Bosne i Hercegovine u ovom slučaju i ne obavlja poslove i ne pruža usluge poslodavcima na prodručju države u kojoj borave. Konkretno to su ljudi koji putuju svijetom sa laptopom, rade za kompanije ili za svoje firme registrovane u trećim zemljama, a žive tamo gdje im je u datom trenutku bolje, jeftinije ili eventualno interesantnije, to nosi ogromne finansijske pogodnosti za svaku zemlju u kojoj se ti visokoobrazovani i visokoplaćeni ljudi nađu. Brojne zemlje Estonija, Island, Češka Republika su omogućile boravak desetinama hiljada ovih visokoobrazovanih osoba na svom teritoriju i to je nedano u januaru uradila i Republika Hrvatska. Od inicijative do izmjena njihovog zakona prošlo je samo pet mjeseci i stoga sam ja predložio da se Vijeću ministara da rok od 3 mjeseca da to pripremi i dostavi u proceduru i onda ćemo mi imati dodatna dva mjeseca da to usvojimo u oba doma. Što se mene tiče sasvim je u redu da Vijeće ministara, i to sam naveo u obrazloženju, konsultuje, te eventualno i kopira rješenja koja su primjenjena u Republici Hrvatskoj, tu je i link sa informacijama o tim rješenjima koja su primjenjena u susjednoj zemlji i ovo bi zaista imalo značajnu, značajne koristi za ekonomiju Bosne i Hercegovine, a 17 takođe bi očito doprinijelo i stvaranju radnih mjesta u našoj zemlji, je li, ti ljudi negdje žive, koriste naše usluge, koriste usluge u našoj zemlji itd. itd. Inicijativa, dakle, ovo je inicijativa nije prijedlog zakona, Vijeću ministara, uključujući svim relevantnim ministarstvima se zbog toga ostavlja prostor da razmotre sve stvari koje se tiču ovog pitanja, te da zakonska rješenja, odnosno prijedlog zakonskih rješenja prilagode situaciji u našoj zemlji. Hvala.
Hvala. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Evo, naravno, i ja koristim poslovničku mogućnost da dopunim dnevni red sa poslaničkom inicijativom kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana sastavi i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi kompletan izvještaj o učešću Bosne i Hercegovine na Svjetskoj izložbi Expo 2020. godine, koja će sadržavati utvrđivanje odgovornosti i dalje aktivnosti po ovom pitanju, te prijedlog za sanaciju štete nastale dosadašnjim tokom događaja vezano za učešće na izložbi, a što podrazumijeva nepoduzimanje bilo kakvih aktivnosti na pripremi izložbe, odnosno opremanju paviljna Bosne i Hercegovine, što dovodi do narušavanja ugleda Bosne i Hercegovine i mogućnosti plaćanja veoma visoke kazne u slučaju da ne učestvujemo na ovom sajmu. Ja sam se odlučila na prijedlog dopune dnevnog reda zbog činjenice da je EXPO 2020. koji je pomjeren dvije hiljade, na ovu godinu zbog epidemije, znači, u Dubaiju planiran za manje od tri mjeseca, u odgovoru na moje poslaničko pitanje, ja sam dobila vrlo iscrpnu retrospektivu događaja vezanih za ovu izložbu, ali ja želim da nam Vijeće ministara ustvari da na kraju kompletnu informaciju sa ovim elementima i sa time kakav će krajnji ishod biti vezano za održavanje izložbe. Naime, tu retrospektivu smo mi mogli pročitati i iz medija, ali nas interesuje šta će biti dalje i ko će za sve biti odgovoran. Obzirom na činjenicu da se u dva navrata da odgovor da Ministarstvo finansija nije prihvatilo troškovnik, ni onaj prvi, ni onaj reducirani, pa me između ostalog interesuje da li je Ministarstvo finansija bilo upoznato sa potpisanim ugovorom, da li je dalo prethodnu saglasnost, itd. Obzirom, znači, na približavanje datuma održavanja izložbe, smatram da bismo trebali ovu tačku uvrstiti u dnevni red i zatražiti kompletnu analizu na način kako je to u inicijativi navedeno. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnica Sanja Vulić. Izvolite imate riječ.
Hvala predsjedavajuća, gospođo Krišto. Ja predlažem takođe dopunu dnevnog reda, a to je prijedlog zaključka o osnivanju privremene istražne komisije, a radi se o privremenoj istražnoj komisiji za utvrđivanje stanja u Javnom RTV servisu BiH. Iz poslaničkih pitanja smo čuli da mnoge kolege imaju 18 nedoumice kada je u pitanju stanje u BHRT-u. Ja moram reći da smo kolega Nešić i ja bili u posjeti kao članovi Komisije za saobraćaj i komunikacije u toj instituciji i zaista tamo je jedno beznađe, apsolutno se ništa ne zna, ni šta se dešava, ni šta se radi. Ja sam se trudila zaista da u ovom prijedlogu postavim takve ciljeve i zadatke da svima budu prihvatljivi, da nemam bilo kakve niti političke, niti nacionalne konotacije, jer smatram da samo jednim nepristrasnim, objektivnim pristupom sagledavanja stanja u ovoj instituciji možemo doći do nekog rješenja, ako nam je uopšte interes da nađemo rješenje za opstanak ovog Javnog servisa. Istini za volju, svi mi, znači, i mi u Republic Srpskoj, a i vi ovdje u Federaciji, ovaj, trudimo se da sačuvamo svoje javne servise i to je, po meni, sasvim legitimno i to tako treba, međutim kad je u pitanju BHRT ako se ozbiljno ne porazbavimo stanjem, usudiću se reći, javašlukom koji tamo vlada, bićemo u ozbiljnom problemu. Kolega Nešić i ja smo imali priliku da čujemo da se oni bave i prodajom zemljišta i mnogo čim, apsolutno tu ne amnestiram bilo koga, ni prethodne članove Upravnog odbora koji dolaze iz srpskog naroda, svi su oni učestvovali u takvim, po meni, nelegalnim odlukama, ali evo trudila sam se da objektivno predložim i da koliko ima klubova u ovom Domu, a to je osam, imamo i osam članova komisije, jer smatram da se oko toga može postići konsenzus i jedan korektan dogovor i da svi imamo jasan stav. Smatram da je to jedini put da se riješi ovo stanje, jer godinama unazad u tom BHRT-u imamo samo jednu rupu bez dna i nikakvo rješenje problema. Takođe, da ne bi bilo zabune, želim reći, vi znate da u prethodnih par sedmica smo imali tamo na snazi odmazdu od strane direktora BHRT-a prema srpskim voditeljkama i urednicama, da su smjenjene bez provođenja disciplinskog postuka, to nije bio moj motiv za prijedlog ovog zaključka, jer sam ja Tužilaštvu BiH, SIPA-i i Direkciji za koordinaciju policijskih tijela uputila poslaničku inicijativu da istraže šta se tu dešava, imajući u vidu da su te voditeljke, takoreći, na stubu odmazde, da im se prijeti silovanjem, ubijanjem i tome slično. Smatram da su to institucije koje moraju sve da istraže i ispitaju. Imajući u vidu da sam i sama imala slično iskustvo da mi je prijećeno da ću ulaskom u Sarajevo završiti sa svojim ovozemaljskim životom. Ja se moram zahvaliti i Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske i Kantonu MUP-a u Sarajevu, koji su identifikovali lice koje mi je prijetilo i sada se sprovodi krivično djelo ugrožavanja sigurnosti nad istim. Naravno, institucije rade svoj posao i ja ne sumnjam u institucije, tako da sam taj dio apsolutno odvojila od onog što smatram da je stvarno problem i ne vidim svrhu da mi non-stop ovdje na Pralamentu raspravljamo o BHRT- u koji nema nikakvu budućnost i ja apsolutno nemam ni namjeru, ni želju da budem član te komisije, ali bih voljela zaista da kolege ovu inicijativu podrže i da sami utvrde činjenično stanje. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Dragan Mektić.Iizvolite zastupniče.
Hvala predsjedateljice. Koristim priliku na početku da pozdravim sve kolegice i kolege koji su ovdje prisutni. Ja sam ovim prijedlogom, inicijativom, da kažem tako, isprovociran odgovorom na jedno moje poslaničko pitanje, taj komentar ću dati pod tačkom 2. kad budu komentari, a tiče 19 se Odluke o štićenim ličnostima u Bosni i Hercegovini. Ja mislim da je tu nastala potpuna anarhija, ja mislim da više se ne zna ko koga štiti i ko koga prati ovdje u Bosni i Hercegovini i mislim da je neophodno da se promijeni, da Savjet ministara promijeni Odluku o štićenim ličnostima u Bosni i Hercegovini. Naime, navešću samo jedan primjer, glavnu tužiteljicu Bosne i Hercegovine, iako mi to direkcija nije htjela da odgovori, ali to ću reći u komentarima, štiti 18 policajaca, 18 policajaca, isto tako Direkcija za policijsku koordinaciju štiti njenog sina i njegovu porodicu, koji ima preko 40 godina starosti, ima, koristi službeno vozilo, vozi se u službenom vozilu Direkcije za policijsku koordinaciju, kad ide u inostranstvo, na godišnji odmor, gdje god putuje putuje vozilom Direkcije za policijsku koordinaciju ide, idu sa njim policajci. Isto nije to samo taj slučaj, ima štićenih ličnosti gdje djeca idu na ekskurziju, čija djeca idu autobusom na ekskurziju i službeno vozilo Direkcije za policijsku koorcinaciju prati autobus u Grčku, nazad itd. itd. da ne govorim više, ovaj, o tom, o tim problemima. Mislim da imamo Odluku o štićenim ličnostima koja nije u skladu sa ama baš nikakvim standardima, prije svega standardima Evropske unije. Ovdje je jasno u mom odgovoru, ali to ću poslije komentarisati, rečeno ovdje ko se štiti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre Vijeća ministara BiH, predsjedavajućeg i zamjenika oba doma Parlamentarne skupštine, predsjednike suda i glavnu tužiteljicu. A nek nam dostavi Direkcija popis štićenih ličnosti, pa će vidjeti da ovdje ima deset puta više ličnosti koji se štite, na koje se troše materijalni resursi, na koje se troše finansijski resursi i na koje, i ko treba, i kome ne treba. Pa po toj logici može sve i jedan poslanik onda ovdje u ovom Parlamentu da dobije fizičku zaštitu direkcije, da dobije službeno vozilo i da više se ne zna. Ja mislim lično da svi ministri, ja sam tu inicijativu pokretao i dok sam još bio ministar, ne trebaju da imaju fizičku zaštitu i obezbjeđenje. U svim normalnim zemljama, Evropske unije prije svega, je standard da se štite ove ličnosti koje su naborjane ovdje i da se štiti ministar odbrane države i ministar bezbjednosti ili ministar unutrašnjih poslova države. Prema tome predlažem, molim vas da prihvatimo zaključak da u ovoj oblasti uvedemo reda, putuje se po inostranstvu čuvaju se djeca, čuvaju se snajke, čuvaju se, ne znam ni ja, koja rodbina itd. evo naveo sam vam primjer, čuva se dijete od glavne tužiteljice, nije to više dijete to je čovjek koji ima između 40 i 50 godina. Ima li predsjedavajući Vijeća ministara brata, ima li [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] logici i njemu pripada zaštita ili ne znam već da ne nabrajam. Ogromni resursi se finansijski, materijalni, ljudski troše nepotrebno, rasipaju se ogromna sredstva, molim vas da prihvatite ovu inicijativu prema Savjetu ministara. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, ovim smo iscrpili rasprave o dnevnom redu današnje sjednice. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanja. Prvi prijedlog za dopunu dnevnog reda je uvrštavanje – Deklaracija o dobivanju kandidatskog statusa za članstvo u Evropskoj uniji, predlagatelj: zastupnik Nikola Lovrinović. Molim vas da se izjasnimo o prijedlogu da se ova točka uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Od ukupno 34 nazočna – za 21, protiv 8, suzdržanih 5. 20 Postoji opća ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas da ponovite glasanje. Od ukupno 34 nazočna – za 21, protiv 9, suzdržanih 4. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. Hoćemo li u drugi krug odmah ili naknadno? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Imam primjedbu na ovaj dio koji se tiče inicijative, koja je usvojena od strane Predstavničkog doma vezano za prijedlog uvažene kolegice Pekić i mene, u kojoj je, imam osjećaj, stavljen onaj dio koji je bio u prvom dijelu predložen, a vi dobro znate da smo mi uvažili stav uvažene poslanice Čolo, koja je na neki način modifikovala našu inicijativu, koja je glasila ovako kako smo je i pročitali: „Poslanička inicijativa kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skaldu sa članom 35. Zakona o Savjetu ministara BiH, obavezuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od 7 dana, od dana usvajanja ove inicijative, donese odluku kojom nalaže Upravi za indirektno oporezivanje da poništi postupak javne nabavke koji je objavila Uprava za indirektno oporezivanje za kupovinu postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnoj kancelariji i Regionalnom cnetru u Banja Luci i da dostavi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH detaljnu informaciju o ovoj javnoj nabavci.“ To je samo moja reakcija da se jednostavno uvaži i da se u Zapisnik stavi onako kako je bilo zaista pročitano kroz stenogram.
Nema više primjedbi. Ja molim službe da u skladu sa stenogramom, ovaj, vide da li ova intervencija je opravdana ili ovaj nije, jer Zapisnik treba odgovarati onom što je na stenogramu napisano i naravno pročitano. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Sanja Vulić dva pitanja, Zukan Helez jedno pitanje, Mirjana Marinković-Lepić tri pitanja i upućivanje požurnice za dostavu odgovora, zastupnik Arnaut postavio dva pitanja, Edin Mušić tri pitanja, Adil Osmanović zastupničku inicijativu, Šemsudin Mehmedović jedno pitanje, Saša Magazinović jedno pitanje, Aida Baručija 48 pitanja. Inicijative Kolegiju Zastupničkog doma uputili su: Vlatko Glavaš, zastupnici iz Kluba SDA, te zastupnici Predrag Kojović, Marinković-Lepić, Baručija i Arnaut dvije inicijative. 26 Do današnje sjednice dostavljeni su sledeći odgovori: na pitanje Marinković-Lepić 14 odgovora i jedna obavijest, na pitanje zastupnice Baručije četiri odgovora, na pitanje zastupnika Arnauta dostavljena su 23 odgovora, po jedan odgovor dostavljen je na pitanje zastupnika Nikšića, Begića, Mektića, Heleze i Mušića. Dostavljen je odgovor na inicijativu usvojenu na prijedlog zastupnika Glavaša. Ima li komentara na dobivene odgovore? Zastupnik Zukan Helez. Izvolite, komentar.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja želim da pohvalim direktora Granične policije, kome sam postavio pitanje i baš onako kako sam postavio i sve što sam tražio dobio sam tačan, precizan odgovor, koliko je ljudi uposleno tamo, kolika su primanja, kolike su plaće, koliko iz pojedinih kantona ima uposlenih, nacionalna, dobna, spolna struktura, znači sve detaljno i precizno. A želim da povučem jednu paralelu, prije nekoliko mjeseci postavio sam gospođi Biseri Turković, ministrici za vanjske poslove pitanje na koje nikad nisam dobio, ovaj, odgovora, ni traga, ni glasa, ni habera i onda kad kažete, ovaj, ovi ekskluzivno jedni vole državu Bosnu i Hercegovinu, a ovi drugi a priori ne vole državu Bosnu i Hercegovinu. Ovo je odnos, jedan bahat odnos od ministrice prema zastupnicima, prema ovom Domu i prema državi Bosni i Hercegovini. Tako da zahvaljujem se još jedanput direktoru Galiću na preciznom, tačnom i iskrenom odgovoru.
Hvala zastupniče. Zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite, komentar.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja sam 29.04.2021. godine postavio pitanje u pisanoj formi Ministarstvu vanjskih poslova BiH, koje glasi – Šta je Ministarstvo vanjskih poslova BiH poduzelo na osnovu akta Ministarstva civilnih poslova BiH, od 17.04.2019. godine, u kojem je ukazano na propuste u postupku izdavanja pasoša malodobnoj Selmi Delić, te je navedeno da je potrebno iste otkloniti i postupiti u skladu s važećim zakonskim i podzakonskom regulativom u predmetnoj oblasti? S obzirom da nisam dobio odgovor u roku od 30 dana, kako je to određeno Poslovnikom, želim ovom prilikom javno ukazati ministrici vanjskih poslova Bosne i Hercegovine na propuste koji su učinjeni u postupku izdavanja pasoša za malodobno lice Selmu Delić u Ambasadi BiH u Štokholmu, te pozvati ministricu da se u interesu zaštite prava državljana Bosne i Hercegovine što hitnije uključi i razriješi ovaj slučaj iz svoje nadležnosti. Punomoćnica ispred Delić Muhidina, njegova sestra Delić Munevera se od 2018. godine obraća svim institucijama Bosne i Hercegovine radi zaštite prava državljana Bosne i Hercegovine, njenog brata Delić Muhidina i njegove malodobne kćerke Selme Delić koji žive u Švedskoj, 2018. godine Munevera Delić se obratila i Parlamentu BiH s molbom za uključivanje i pružanje pomoći radi zaštite prava i interesa državljana Bosne i Hercegovine u Švedskoj. U konkretnom slučaju radi se o zahtjevu i nastojanju Delić Muhidina da vrati svoju 27 kćerku, malodobnu Selmu Delić, od privremenih staratelja u švedskoj porodici, kojima je ona privremeno dodijeljena dok je isti bio na izdržavanju kazne zatvora, a majka ju je napustila. Nakon što je Muhidin Delić izašao iz zatvora tražio je da mu se vrati kćerka kao biološkom ocu jer su prestale okolnosti privremenog starateljstva u švedskoj porodici, a njemu prethodno sudskom odlukom ili odlukom bilo kojeg drugog nadležnog organa nije oduzeto roditeljsko staranje. Razlog što sam postavio predmetno pitanje Ministarstvu vanjskih poslova je taj što se 2018. godine punomoćnica Munevera Delić obratila Ministarstvu civilnih poslova BiH, Sektoru za državljanstvo i putne isprave, tražeći da se ispitaju propusti kod izdavanja pasoša za maloljetno dijete. U tom aktu je navedeno da je 10.04.2017. godine u Ambasadi BiH u Švedskoj predan zahtjev za izdavanje pasoša za maloljetno dijete Selmu Delić, a zahtjev je potpisao otac djeteta Muhidin Delić. Nakon što je izrađen pasoš, u navedenom aktu se tvrdi da je isti umjesto da se obavijesti otac kao podnosilac zahtjeva, te da on izvrši preuzimanje, pasoš iz Ambasade BiH u Štokholmu poslan je socijalnoj ustanovi u Švedskoj, a iz te socijalne ustanove pasoš malodobne Selme je dostavljen švedskoj porodici kod kojih je bila u privremenom starateljstvu. Ministarstvo civilnih poslova je svojim aktom od 15.03.2019. godine ukazalo Ministarstvu vanjskih poslova na sve propuste i radnje koje su učinjene suprotno Uputstu o preuzimanju putnih isprava, te tražilo da se postupi u skladu s važećim propisima koji regulišu navedenu materiju. Nakon mjesec dana [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] Ministarstvo civilnih poslova je svojim aktom od 17.04.2019. godine upozorilo Ministarstvo vanjskih poslova da postupak izdavanja predmetnog pasoša nije proveden u skladu sa odredbama Zakona o putnim ispravama BiH i relevantnim podzakonskim aktima, te je ukazano na propuste i naglasilo da je iste potrebno otkloniti i postupiti u skladu s važećom zakonskom i podzakonskom regulativom u ovoj oblasti. S obzirom da se punomoćnica Munevera Delić više puta bezuspješno obraćala ministrici vanjskih poslova da je primi na razgovor, te da Ministarstvo vanjskih poslova, prema navodima punomoćnice, još uvijek nije pristupilo otklanjanju [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] pasoša maloljetnoj Selmi u skladu sa zakonom tražim od ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine da hitno reagira radi zaštite interesa i prava državljana Bosne i Hercegovine, kao i da odgovori na moje postavljeno pitanje u pisanoj formi. Hvala.
Molim sve zastupnike da se pridržavaju poslovnikom određenog vremena za komentare. Zastupnik Dragan Mektić. Izvolite.
Hvala. Ja sam dobio odgovor na moje postavljeno pitanje, a bilo je – po čijoj procjeni, na osnovu kojih argumenata, činjenica i saznanja glavnoj tužiteljici BiH ugroženo, bezbjednost ugrožena do te mjere da je trenutno obezbjeđuje 18 policajaca Direkcije, itd., itd. I dalje sam na kraju dole postavio pitanje da mi se dostavi za svaku štićenu ličnost, imena štićenih ličnosti i broj policajaca koji im je dodijeljen. Međutim, ne, ja sam maloprije obrazložio, zbog toga sam bio isprovociran ... zaključkom, ne bih ponavljao ovo sve što sam rekao, ali bih ja rekao da odgovor, ne da derogira mene kao poslanika u ovom Predstavničkom domu, nego derogira čitav Predstavnički dom kao najviši organ vlasti u Bosni i Hercegovini. Naime, podatke o 28 stepenu, načinu vršenju poslova, odgovor je, dakle, njihovog osiguranja, broj pripadnika, taktiku, metodiku osiguranja vozila i sl. Direkcija za koordinaciju policijskih tijela ne može dostaviti jer su operativnog karaktera. Ja nisam tražio ni tehniku, ni taktiku, ni metodiku operativnu kako se vrša ta obezbjeđenja, nego sam samo tražio broj policajaca, upravo iz ovog razloga što, i po čijoj procjeni se daje. Evo, ja znam da mora postojati procjena Obavještajno-bezbjednosne agencije da je bezbjednost, osim ovih nabrojanih u samoj odluci, ugrožena do te mjere da je potrebno obezbjeđenje. Znam dobro da postoji određen broj osoba za koje ne postoji takva procjena, a Direkcija je dala obezbjeđenje. Direkcija nije operativna agencija koja može vršiti operativne provjere i operativne procjene, to može vršiti SIPA za štićene ličnosti i Obavještajno-bezbjednosna služba, a takvih ocjena nema. Druga stvar, ako je ovo, podatak broj policajaca tajnog karaktera ja mislim da svi poslanici Predstavničkog doma imaju pristup tajnim podacima po zakonu direktno. I ovakav broj, ne može odbiti da ne dostavi Predstavničkom domu odgovor, odnosno meni kao poslaniku. Ako to iziskuje karakter zaštićenog tajnog dokumenta onda je, samo treba klasifikovati u skladu sa Zakonom o zaštiti tajnih podataka i mi ćemo postupiti [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] ja bih postupio ovom pitanju u skladu sa Zakonom o zaštiti tajnih podataka. Dakle, ja ću ovo pitanje ponovo ponoviti i da dobijem odgovor.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki 2. – komentari. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01,02-02-1-1223/21, od 16.06.2021. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje. Otvaram raspravu o Zahtjevu za hitni postupak. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 23 nazočna – za 14, protiv 3, suzdržanih 6. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. Hoćemo li odmah u drugi krug? [[konsultacije u Kolegiju]]
Hvala predsjedavajuća. Četiri amandmana koja ste spomenuli su amandmani koje sam ja uložio na ovaj zakon. Njima se značajno unapređuje ovaj Prijedlog i meni je izuzetno drago, radi se, dakle, o punom zakonu, ne o izmjenama i dopunama. Četiri amandmana, od ukupno sedam, je li, relevantnih koji su bili u postupku, su usvojena. Ja se zahvaljujem kolegama na Ustavnopravnoj komisiji koji su to podržali. Ono što posebno ovdje želim istaći da je usvojen amandman kojim se zaštita na prava na suđenje u razumnom roku uključuje i istragu koju u krivičnom postupku sprovodi tužilac Tužilaštva BiH. Ova rečenica je bila u inicijalnom nacrtu ovog zakona koji je bio na ... konsultacijama. Tokom postupka usvajanja Prijedloga zakona je izvađena. Ja sam juče pokušao dobiti eksciplitan odgovor od predstavnice Ministarstva pravde na čije traženje je to izvađeno, nisam odgovor dobio. Međutim, dobro je što je većina na Ustavnopravnoj komisiji podržala, dakle, da pravo na suđenje u razumnom roku uključuje, ne samo sudski postupak, već i istragu koju provodi tužilac Tužilaštva BiH. To je u skladu, kako sam i citirao u obrazloženju, sa praksom Evropskog suda za ljudska prava i time predstavlja i međunarodnu obavezu Bosne i Hercegovine. Ono što želim istaći je da s obzirom da ovaj zakon, jer je predlagač Vijeće ministara, paralelno ide zakonodavni postupak u oba doma, ja se nadam da će neke kolege predložiti istovjetan amandman na Domu naroda. Ukoliko se to ne desi, ukoliko takav amandman ne prođe ovaj Zakon će ići na Komisiju za usaglašavanje. I ja zaista apelujem na sve kolege iz vladajuće koalicije da paze da u toj Komisiji za usaglašavanje, koja broji šest članova, po tri iz svakog doma, ne budu i, to uključuje, dakle, po dva predstavnika iz svakog naroda, da ovdje nemamo dva predstavnika HDZ-a, jer HDZ nije podržao ovaj amandman koji je zaista bitan. I ukoliko ovo ode na Komisiju za usaglašavanje, a imamo predstavnika HDZ-a i iz Doma naroda i iz Predstavničkog doma to će gotovo sigurno, znači, značiti da će ovaj amandman biti odbačen. Stoga već sada apelujem da se o tome razmišlja.
Hvala lijepa. Samo bih molila da se pridržavamo dnevnog reda. Zastupnik Dragan Mektić. Izvolite.
Hvala. 30 Pa, ja sam htio samo da kažem da smo mi juče na Ustavnopravnoj komisiji raspravljali o ovim amandmanima i ja sam podržao ove amandmane. I mada imam tu raznih razloga i za podržati i za nepodržati, ali sam se opredijelio za to da to, ovaj, podržim zato što ovakav način sada u kome se Tužilaštvo ne, ne, nije uobzireno, ne znam, u suđenje u nekom razumnom roku, znači se sad ubacuje i istraga. A često puta Tužilaštvo BiH istrage koristi kao jednu vrstu raznih političkih pritisaka i obračuna ličnih sa određenim pojedincima. Zato možete naći situaciju da se protiv nekoga olako otvori istraga i da te istrage traju po nekoliko godina, i na taj način, dakle, se vrši lični obračun određenih pojedinaca iz Tužilaštva BiH sa nekim osobama. Često puta, i uglavnom se dešava da, obzirom da je Tužilaštvo BiH pod, služi i stavilo se u funkciju određenih političkih interesa, da se pomoću Tužilaštva BiH vrši i politički obračun sa neistomišljenicima, a najčešće sa kritičarima rada Tužilaštva BiH. Zato ću podržati ove amadmane jer oni obuhvataju i rok trajanja istrage. Ne možete u nedogled godinama protiv nekoga voditi, ovaj, istragu i na taj način, hajde da kažem nekim lokalnim žargonom, nekoga držati u gabuli. Evo, samo da to potkrijepim jednim primjerom, ličnim primjerom, ne da ja sebe nešto tu pokušavam sada vršiti pritisak na Tužilaštvo, slobodno nek radi, ali pazite, moju diplomu koju sam ja stekao prije rata na Sveučilištu u Zagrebu, pet godina traje istraga, pet godina traje istraga. E samo zato da bi se spriječili takvi oblici manipulacije i zloupotrebe Tužilaštva u istragama ja ću podržati ove amandmane. Hvala.
Hvala lijepa. Još bih jednom upozorila, ja znam da jedan broj zastupnika nije onako naklonjen Poslovniku, ali mi danas vodimo raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju i danas ne vidim da imamo nove amandmane. Dozvoljavam da se neko osvrne i na one u nekom smislu, ali danas bi trebali voditi raspravu u skladu sa Poslovnikom kada je u pitanju drugo čitanje. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege. Klub SNSD-a pozdravlja namjeru i prijedlog Savjeta ministara kojim nam, odnosno prijedlog koji je uputio u parlamentarnu proceduru jer smo svi svjesni zaista neophodnosti stvarne zaštite prava građana pred sudovima koja, naravno, uključuje, sigurno, i suđenje u nekom razumnom roku. I zaista u kakve sve agonije vremenske i životne mnogi naši građani dolaze zbog neefikasnosti pravosuđa sigurno svi znamo i možemo da pričamo dugo. Ja ću skratiti zaista svoju diskusiju. Meni je žao što se možda nepotrebno, što će se možda nepotrebno prolongirati stupanje na snagu, odnosno usvajanje i stupanje na snagu ovog Zakona, usvojenim amandmanima na Ustavnopravnoj komisiji koji su sada postali dio, sastavni dio ovog teksta o kome mi danas treba da se izjasnimo jer za Klub SNSD-a oni nisu prihvatljivi zato što smatramo da se, da su se nepotrebno zakomplikovale stvari vezano za Zakon o krivičnom postupku i Zakon o upravnom postupku i da, bojim se da dolazimo u situaciju da stvaramo potencijalnu situaciju da se Sud upliće u rad upravnih organa ili Tužilaštvo, što nisam sigurna koliko je pravno održivo. Ja razumijem praksu, ovaj, i potrebu da se gdje god je to moguće sagleda praksa Evropskog suda za ljudska prava, ali to nisu obligatorne stvari. Mi moramo ... sistem razmatrati ovakav kakav jeste na snazi i u odnosu na njega se, ovaj, opredjeljivati i donositi odluke. 31 Znači, bilo kako bilo, ovaj, mi ćemo o svom načinu glasanja, se dogovoriti i izrazićemo svoj stav kroz glasove danas. Ali, evo, još jednom ponavljam, sigurno je potreba da imamo što prije ovaj zakon ali sve nešto što je potencijalno komplikacija mislim da smo trebali, ovaj, skloniti u stranu i propustiti zakon onakav kakav je bio predložen od strane Ministarstva pravde. Hvala.
Hvala lijepa. Zstupnica Alma Čolo. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ja ću govoriti malo o amandmanima koji su usvojeni, a tiču se ovog zakona i obuhvaćanja istražnog postupka u taj rok u kojem je potrebno okončati krivični postupak. Pa, ja bih rekla da prema praksi Evropskog suda za ljudska prava koji ima najviše predmeta, znate da 47 država Vijeća Evrope je obuhvaćeno Evropskim sudom za ljudska prava i najviše je postupaka koji se vode pred tim sudom se odnosi na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku koje je elemenat prava na pravičan postupak iz člana 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima. Praksa Evropskog suda za ljudska prava je i da postupak istrage, istražni postupak u kojem je neko osumnjičen za krivično djelo predstavlja sastavni dio elementa prava na suđenje u razumnom roku i da istrage koje traju suviše dugo se razmatraju pred Evropskim sudom za ljudska prava ukoliko apelant se pozove na to. Međutim, juče je nama obrazloženo iz Ministarstva pravde da u krivičnom, Zakonu o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, u članu 225., je propisano koliko dugo istraga može trajati pred Tužilaštvom BiH, a ja ću vas podsjetiti na Izvještaj OSCE-a koji se naziva „Sindrom nekažnjivosti“ i u kojem stoji da u nekim slučajevima pred Tužilaštvom BiH je istraga trajala toliko dugo da je postupak za visoku korupciju morao biti obustavljen zbog toga što istraga nije okončana u odgovarajućem roku, jer Zakon o krivičnom postupku predviđa ako se istraga ne okonča u odgovarajućem roku postupak se obustavlja. Pa, je u tom Izvještaju OSCE-a naveden jedan slučaj protiv visokog zvaničnika IDDEEA-e, direktora IDDEEA-e koji je bio osumnjičen za visoku korupciju u iznosu preko milion maraka. Protiv njega je postupak obustavljen jer su svi rokovi, koji su propisani ovim članom 225. Zakona o krivičnom postupku, protekli, a tužilac nije podigao opštužnicu, i istraga je obustavljena. I zato sam ja na liniji da se ovi amandmani ovakvi prihvate, da istraga bude obuhvaćena, što je u skladu sa praksom Evropskog suda za ljudska prava. I još bih izrazila, ovaj, svoje nezadovoljstvo što donosimo zakon na državnom nivou koji se odnosi samo na Sud BiH i samo na Tužilaštvo BiH. Član 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima obavezuje Bosnu i Hercegovinu, obavezuje Bosnu i Hercegovinu da to reguliše svojim zakonom, znači za sve pravosudne institucije na nivou Bosne i Hercegovine. Očigledno da nema političke volje i svako će donositi zakon za pojedine nivoe vlasti. A sad još nema političke volje da istraga, koja u svih 47 zemalja članica Vijeća Evrope ulazi u dužinu trajanja postupka, da sad i istraga ne bude obuhvaćena ovim zakonom.
Hvala lijepa. 32 Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Denis Zvizdić, broj: 01-02-1-895/21, od 26.05.2021. (drugo čitanje) Navedeni Prijedlog zakona usvojen je u pravom čitanju u drugom krugu glasanja na prošloj sjednici. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće. Prijedlog zakona je usvojen s jednim amandmanom. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, zakon broj: 01-02-1-863/21, od 21.04.2021., skraćeni postupak, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva
Nema predlagača.
Ovo sad više nije točka, ona je, Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Sad ne znam, evo, ne vidim ni prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2021., predlagatelj: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1306/21, od 24.06.2021. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje. Kolegij je nadležnim za razmatranje Prijedloga zakona odredio Povjerenstvo za financije i proračun. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je prihvtilo principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Zastupnica Aida Baručija, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. 34 Ja u ime Kluba Naša stranka – Nezavisni blok predlažem zaključak koji glasi – Predlažemo da se odgodi usvajanje Budžeta za 2021. godinu dok se ne izvrši dogovor sa sindikatima oko osnovice za obračun plata.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda, imam, isprika, zastupnica Mira Pekić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala. Pa, evo, pred nama je ponovo Nacrt budžeta u julu tekuće godine za ovu godinu i ovaj Nacrt budžet je za 31 milion veći nego Nacrt budežta koji je bio, nego budžet koji je bio za 2020. godinu. Naravno da mi do sada nismo dobili ni izvještaj o trošenju, o izvršenju bužeta za 2020. godinu, pa ponovo, evo, kad je već došao sedmi mjesec mogli smo da razmatramo sve to u jednom materijalu. Ali ono što su činjenice i što je vidljivo u ovom budžetu je da ovo povećanje budžeta za 31 milion u 2021. godini, bez obzira na budžetske prihode koji su iz 2020. godine u iznosu od 98 miliona preneseni iz '20. u '21. godinu, mislim da je sam Prijedlog budžeta mogao da bude manji. Mogao je da, odnosno rashodi koji su predviđeni u budžetu morali su da budu manji, mnogo manji, a samim tim i prihodi koji prate tu rashodovnu stranu su mogli da budu manji, da se, recimo, planiraju manji prihodi iz indirektnih poreza u odnosu na onih 780 miliona koliko se planiralo i ove godine, a podsjećam da prošle godine prvi put prihodi iz ovih indirektnih poreza su povećani sa 750 na 780 miliona. I tako je ostalo i ove godine. Bilo je prostora da se smanji bez obzira na taj fiskalni okvir. Ako pogledamo 2020. godinu gdje svi ekonomski pokazatelji imaju negativan trend, gdje je pad i bruto društvenog proizvoda i pad prihoda od indirektnih poreza, ovaj, bio evidentan i Bosna i Hercegovina se oporavlja. U 2021. godini nisu sjajni pokazatelji ekonomski i ne vidim razlog za prijedlog, odnosno za Nacrt ovakvog budžeta. Juli je, sedmi mjesec je, bilo je prostora i moglo se uz silna vraćanja na realaciji Predsjedništvo – Savjet ministara, Ministarstvo finansija, mogao se uzeti ovaj ekonomski momenat u obzir. No, ono što je činjenica da se u ovom budžetu predviđaju, da budžeti svih skoro budžetskih organizacija, odnosno ministarstava, agencija i kancelarija raznih imaju trend rasta. Vidimo da samo je malo ispod 100, onaj pokazatelj postotak, svi drugi su, imaju trend rasta. I kao da je idealno stanje u Bosni i Hercegovini, kao da je idealno stanje u prikupljanju i poreza i prihoda i kao da živimo svi u nekoj idealnoj situaciji budžeti zajedničkih institucija, odnosno agencija su svi u povećanju. Naročito tu moram da se osvrnem na ovu tabelu koja prikazuje zaposlene. Vjerujete mi da nikako ne mogu da odgonetnem, a vjerujem da su i moje kolege posmatrali ovu tabelu gdje se govori zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, pa imamo tamo odobren broj za 2020. godinu, pa broj zaposlenih 30.06.2020., pa planirani broj zaposlenih na dan 31.12.2020., i onda imamo tamo pluseve, minuse po mjesecima i imamo broj zaposlenih 31.12.2021. Potpuno nejasna tabela, potpuno nejasna tabela u kojoj mi ne znamo iz te tabele koji je broj zaposlenih ljudi bio u zajedničkim institucijama 31.12.2020. godine. Mi, ja ne vidim, vi ako meni kažete da je to 23.000 i ne znam neki broj biće jasno i vidjeće se, ovako znamo samo koliko je bilo 30.06.2020. godine. Bez obzira na to mi imamo ponovo planiranje novih zapošljavanja u institucijama, imamo plan da zaposlimo nove ljude u Parlamentu BiH, 15 ljudi, u Ministarstvu vanjskih 35 poslova 2 čovjeka, u Regulatornoj agenciji za komunikacije 10, u Upravi za indirektno oporezivanje 133, u Graničnoj policiji 100. Da kažem Uprava za indirektno i Granična policija i da ima opravdanja obzirom da na sam posao i na namjenu i rad ovih agencija. Govorim o Upravi za indirektno i o Graničnoj policiji. Dalje, u ovom budžetu imamo rast troškova, odnosno ovih nabavke opreme. I tu su, značajna sredstva se izdvajaju ponovo za nabavku automobila. Upravi za indirektno oporezivanje izdvaja se milion i 200 hiljada za nabavku automobila, u Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara 360 hiljada, u Ministarstvu inostranih poslova 450 hiljada, odnosno za nabavku devet vozila, u Predsjedništvu BiH 635 hiljada maraka za nabavku devet vozila, u Ministarstvu finansija i trezora 190 hiljada, ne piše za koliko vozila, u Regulatornoj agenciji za komunikacije 90 hiljada za nabavku auta i u Parlamentu ovom našem ponovo pola miliona izdvajamo za nabavku vozila. Na početku sam rekla postavlja se pitanje da li su opravdani svi ovi rashodi, da li su opravdani svi ovi troškovi i ima li smisla da mi u godini u kojoj, imaćemo vjerovatno negativne pokazatelje ili će biti nekakav blagi oporavak u odnosu, a nije ni teško da bude blagi oporavak u odnosu na prošlu godinu kad je ona bila jako, jako loša. Mislim da to sklapanje samog budžeta je pokazalo jednu neosjetljivost institucija ovih zajedničkih institucija na stvarno stanje i ekonomska kretanja u Bosni i Hercegovini. I ono što moram na kraju da kažem, ja sam vjerovatno bila vam dosadna prošle godine sa ovim dijelom budžeta, odnosno budžetske rezerve za sanaciju ekonomskih šteta i vidim da ove godine nema tog dijela, nema te sanacije ni sredstava za sanaciju ekonomskih šteta, nego je ove godine, predviđena su sredstva za borbu protiv pandemije COVID, je li tako, u iznosu od 17 miliona i 300 hiljada. Pitanje je, ponovo će ići na osnovu odobrenja Savjeta ministara ta sredstva. Ako znamo da je prošle godine ta tekuća rezerva koja je bila namijenjena za sanaciju ekonomskih šteta, čini mi se 13 miliona je otišlo za zdravstvene ustanove, 10 miliona je vraćeno entitetima i Brčko Distriktu i nešto, čini mi se dva miliona je dato Ministarstvu civilnih poslova za nabavku vakcina, ta budžetka rezerva je potrošena 29.12. Do tada je stajalo u Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i nije trošena. Isto tako se bojim da će i ova sredstva koja su namijenjena za borbu protiv COVID pandemije, pandemije COVID, biti utrošena isto tako na kraju godine, da će ponovo biti vraćena u budžete i Republike Srpske i Federacije BiH i Brčko Distrikta. Postavlja se pitanje zašto smo ih uopšte uzimali i zašto smo ih uopšte stavljali u budžet i nismo ih, i neće se potrošiti do kraja ove godine. Evo, da završim, Klub poslanika SDS, PDP i DNS neće podržati ovaj Prijedlog budžeta. Naravno, mi smo opoziciona stranka, nije ni za očekivati, ali bilo je prostora da se smanje ovi troškovi, bilo je prostora da se razumno i realno sagleda situacija u prikupljanju prihoda i na osnovu toga mogli su se i ovi rashodi daleko drastičnije iskazati u budžetu. Hvala.
Hvala. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepo predsjedavajuća. 36 Pa, evo, da kažem nekoliko riječi. Klub SNSD-a će podržati Prijedlog budžeta imajući na umu da je zaista on, prije svega odgovara na one osnovne potrebe finansiranja institucija i servisiranje duga. I u tom smislu, ovaj, naravno da svako od nas ima svoje lične nekakve ideje kud bi moglo više ili manje, smatram da odražava trenutnu realnost, posebno kada su neke velike ključne stvari u pitanju. Međutim, jedna mala, možda, stvar mi je privukla pažnju, pa ću reći nekoliko riječi, ovaj, zato što je baš na toj stavci desilo se malo smanjenje pa mi je, eto, kažem znajući da mi nismo sada u situaciji vrlo vjerovatno da idemo na neko značajno povećanje plata postavlja se pitanje da li određene kategorije koje se finansiraju iz ovog budžeta uopšte imaju potrebu za povećenjem. Neke vjerovatno da, ali neke vjerovatno i ne, tako da što se plata tiče ja zaista mislim da ćemo o tome imati priliku razgovarati u nekom narednom periodu, posebno kada se tiču, posebno u svjetlu i ovog zaključka kojeg je Predsjedništvo usvojilo, kojeg je uputilo Savjetu ministara. Međutim, kao što rekoh, reći ću samo nekoliko riječi o jednoj od ovih stavki koje se finansiraju, tiče se konkretno Direkcije za civilno vazduhoplovstvo, jer evo baš na njima na stavci bruto plate i naknade je smanjen nešto malo iznos. Međutim radi se o instituciji koja se kontinuirano suočava sa odlivom visokokvalitetnog stručnog kadra i prisutno je, naravno, zbog smanjenog finansiranja. Problem angažovanja kvalitetnog i stručnog kadra baš zbog neadekvatnih primanja što može da dovede u situaciju da budemo u stvarnom problemu da institucija ne može da izvršava svoje obaveze i da bude, da Bosna i Hercegovina bude proglašena kao država koja nije u mogućnosti da garantuje bezbjednost civilnog vazduhoplovstva iznad ove teritorije. Ako bude mogućnosti Ministarstvo finansija molim zaista da nam sugeriše prijedlog da li je moguće preraspodjelom između određenih stavki da se pokuša uticati na ovu stavku. Ako ne, zaista se nadam da će Ministarstvo finansija zajedno sa resornim ministarstvom koje pokriva, čiji je Direkcija dio, znači Ministarstvo saobraćaja i komunikacija, zaista u narednom periodu iznaći adekvatno rješenje za ovu instituciju, jer od njihovog zaista rada i funkcionisanja zavise druge stvari, a njihov zaista rad i finansiranje, s obzirom na visokokvalitetan i speicifičan kadar, jako zavisi od finansiranja. Tako da ova moja molba, ovaj, je upućena u tom smislu, a da li ćemo imati prostora za amandman ili ne, o tome ćemo se još naknadno dogovarati. Hvala lijepo.
Hvala zastupnice. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. Imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Ja kao članica Komisije za finansije i budžet sam, dakle, imala priliku da i čujem određene stvari već na Komisiji, u potpunosti se slažem sa ovim što je kolegica Pekić navela u svom izlaganju. Ja sam u više navrata rekla da u Bosni i Hercegovini ima novaca, ali zavisi kako su raspoređene, a takođe od, za svo vrijeme trajanja mandata ustvari svjedočim jednom nedomaćinskom odnosu prema budžetskim sredstvima i prema javnom novcu. Dakle, ovaj budžet pokazuje takođe da se takav trend nastavlja, jer ja bih zaista željela da znam strukturu planiranih radnih mjesta, osim, dakle, Granične policije i ovih drugih institucija za koje smo se svi složili, dakle, da treba da povećaju broj zaposlenih, jer takođe kao članica Komisije za budžet i finansije svjedočim i činjenici da, evo recimo, već godinama Ured za razmatranje 37 žalbi vapi za zaposlenicima, a da to ne može da ostvari, pa tako imamo nesrazmjer u pojedinim uredima u broju i rješavanja predmeta, odnosno podnijetih predmeta i nesrazmjer u broju zaposlenih, pa imamo, recimo, izvještaje da internih revizora fali. Dakle, sve su ovo stvari koje bi trebale da unaprijede i kontrolu trošenja budžetskog novca, dakle, nedostatak kadra je i u tom segmentu evidentan. Tako da ja zaista, takođe, smatram da se ovdje moglo više voditi računa o rashodima, čini mi se da smo mi jedva dočekali da ona najžešća pandemija prođe pa da se već malo razmašemo u 2021. godini, iako smo i u prošloj godini u najžešćem jeku pandemije imali kupovinu vozila za Kolegij Parlamentarne skupštine. Tako da, takođe, mogu reći da Klub Naša stranka – Nezavisni blok neće glasati za ovaj budžet, nastojaćemo naravno da određene stvari, ukoliko to bude moguće, riješimo amandmanima, ali da je prisutan jedan nedomaćinski, mogla bih reći, bahati odnos prema budžetskim sredstvima, to je, dakle, jedna pojava koja traje i koja se ne mijenja. Jer evo samo ću navesti primjer, da sam ja svojim poslaničkim pitanjem željela da dobijem podatke kako se, recimo, troše sredstva za reprezentaciju u institucijama Bosne i Hercegovine u protekloj godini kada je pandemija bila najžešća i kad smo zaista svi trebali da štedimo. I prvo je, prvi je odgovor u skladu sa važećim aktima, pravilnicima itd. iznos je toliki i onda se kaže koliko je potrošeno. Da, taman posla još da se krše ti akti, ali ako se moglo potrošiti 50 hiljada, to ne znači da je trebalo da ih se potroši. Dakle, ja sam upravo htjela da vidim kako se državne institucije odnose, recimo, prema ovom segmentu, koji je apsolutno, dakle, neobavezan, nepotreban ili potreban u nekoj najmanjoj mjeri. Dakle, s tim u vezi, kao što sam rekla, nećemo podržati ovaj Prijedlog budžeta i nadam se da ćemo imati nekih intervencija u smislu domaćinskog odnosna nekim amandmanskim djelovanjem. Hvala.
Hvala. Zastupnik Dragan Mektić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedateljice. Ja ću nekoliko samo dati, da kažem tako, opštih komentara na ovaj Budžet, nešta više o tom govorila je moja kolegica iz kluba Mira Pekić i konkretnije o tom govorila, a ja sam htio samo da kažem da ovaj budžet pokušava da kaže da u ovoj državi teku med i mlijeko. U ovoj državi nema nikakvih problema, ni na jedan se problem konkretno nije fokusiralo, posebno na ekonomsku krizu, što govori indeks povećanja budžeta u odnosu na prošlu godinu. Prema tome, ni ovaj budžet ne pokušava i na koji način da utiče na ekonomsku krizu i ekonomsku srozanost na kojoj se mi nalazimo, ne pokušava da riješi probleme, ozbiljno ne pokušava da riješi probleme, pa ajde da kažem tako, u zdravstvenoj oblasti, svega prije mislim na ovu pandemiju koja je bila i na posledice pandemije, pa eventualno i na ono što nas može očekivati ubuduće, jel' govori se o nekom indijskom soju, govori se o nekom delta soju, ne pokušava da riješi i utiče na smanjenje posledica ove migrantske krize, koja je u Bosni i Hercegovini. Jel' smo više puta i kroz informacije o stanju u oblasti migracija vidjeli, a to smo konstatovali i ne znam ni ja koliko puta, pa između ostalog čuli smo i zapomaganje iz Granične policije ili konkretnije direktora Granične policije, koji kaže da mu nedostaje dvije i po hiljade graničnih policajaca da bi mogao koliko toliko da upravlja ovom krizom i da zaštiti granice Bosne i Hercegovine od ove migrantske krize. Što znači da u principu ovaj budžet se 38 pravi samo da odgovori nama ovdje, da odgovara nama ovdje, a apsolutno se ne tiče građana i da utiče na poboljšanje stanja, standarda, bezbjednosti i drugih oblasti koje se odnose na građane Bosne i Hercegovine. Samim tim to govori i činjenica da se sad donosi budžet kad je već donesena treća Odluka o privremenom finansiranju i šta ja znam možda i nema, nema ni neke svrhe sad govoriti o ovom budžetu i koliko je on uopšte potreban sada, osim vjerovatno, po meni, da se realizuju dodatna zapošljavanja u institucijama Bosne i Hercegovine. A prateći indeks bruto plata kod ovih agencija i ovo što je kolegica Mira Pekić govorila, vidim da se planira ozbiljno povećenja administracije na državnom nivou, ozbiljno povećanje administracije na državnom nivou i što to još jednom govori da je svrha ovog budžeta samo sam po sebi da zadovolji neke potrebe samih institucija u, na nivou Bosne i Hercegovine i posebno kad vidimo sredstva koja se planiraju za kapitalne izdatke pretpostavljam da je to motivisano najviše time da se provede određeni tenderi, a mi znamo šta se sve radi kad su u pitanju tenderi i javne nabavke, da je to ključni izvor kriminala i korupcije u Bosni i Hercegovini. Htio sam ovako, zapazio sam jednu posebnu samo činjenicu, još ću to navest i time ću završit, kad sam gledao tamo utrošak sredstava iz budžetske rezerve, onda kaže za Božić nekome dato 20 hiljada maraka, ne znam ili za božiće, ili je za jedan Božić, ili ja za oba božića i bajrame itd. Ako je za jedan onda što nije za drugi, što nije za Bajram, što nije za već ne znam ni ja šta i što to nije sada predviđeno i u budžetu ovdje, ovaj, ta sredstva, što se to provlači kroz tekuću rezervu? Nek znaju građani, brate dragi, slavimo, proslavljamo, dočekujemo, ispraćamo, krštavamo, vjenčavamo, ne znam ni ja šta radi, da se na to troši novac ovdje i nivou Bosne i Hercegovine. Evo to bi otprilike bile neke moje opšte kvalifikacije, opšta zapažanja. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Zastupnik Nenad Nešić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Pa, šta reći za ovaj Budžet osim da je bezobrazan i neprimjeran ekonomskoj situaciji u kojoj se trenutno nalazimo. Budžet povećavamo da bi zapošljavali stranačke aktiviste, bivša Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija, vjerujem da se vi ovdje mnogi sjećate, a sjećam se i ja, iako sam bio mali, je imala znatno manju administraciju nego što trenutno ima Bosna i Hercegovina. Broj zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine dostiže rekornih 23.529 zaposlenih. Očigledno da vi koji trenutno vladate ste u panici zbog izbora iduće godine, pa zapošljavanjem u administraciji nastojite kupiti i obezbijediti podršku na izborima. Prema onom što ja vidim jeste da je planirano zapošljavanje novih 15 ljudi u Parlamentarnoj skupštini BiH, gdje je trenutno zaposleno 230 ljudi, od čega je više od 170 zaposleno u administraciji, to pokazuje da na jednog poslanika dolaze četiri zaposlena.
Molim zastupnika da ne ometa raspravu. Izvolite zastupniče. 39
Hvala. I to u Parlamentu koji je za godinu dana usvojio pet zakona, a za tri godine zasjedao 22 dana. Mislim da je ovo zaista sramota i ne znam zašto su nam potrebni ti novih 15 ljudi, a ostavljena je mogućnost i da se mimo tih 15 ljudi zaposli još ljudi ukoliko se ukaže za potrebnim. Želim da naglasim da je u Sjevernoj Makedoniji i Sloveniji jedan sekretar vodi po tri, četiri odbora, a da mi sada u ovom trenutku u svakoj komisiji imamo zaposleno najmanje tri, četiri čovjeka i ovo sve govori o budžetu Bosne i Hercegovine koji je, želim još jednom da naglasim, bezobrazan sa obzirom na ekonomsku situaciju u kojoj se nalazi zemlja. 130 novih ljudi ste planirali u Graničnoj policiji. Postavljam pitanje, čemu novo zapošljavanje kad nije bilo novog zapošljavanja u jeku migrantske krize, a zapošljavaju sad kad je migrantska kriza na neki način opala, tj. nemamo takav priliv migranata? Takođe, ovdje sam vido da planirate 300 novih pripadnika Oružanih snaga i pitanje za gospodina, predsjedavajućeg Savjeta ministara – Zar nije politika Republike Srpske smanjivanje broja pripadnika Oružanih snaga i je li ovo vaše odstupanje od politike koje promovišete u Republici Srpskoj? Znači, jedno pričate, a drugo radite. Ja mislim da je mnogo bolje bilo da smo sa ovim novcem popravili status ljudi koji rade u Oružanim snagama, koji su već zaposleni i koji pri tom imaju poprilično loš status, odnosno nisu adekvatno plaćeni i treba im popraviti standard. Jedina dobra strana budžeta jeste da nisu planirana nova sredstva da bi Uprava za indirektno oporezivanje kupila zgradu gospodina Radišića za 100 miliona konvertibilnih maraka, te da Uprava za indirektno oporezivanje ima na raspolaganju 37 miliona konvertibilnih maraka. Moram naglasiti da ćemo budno pratiti da li ćete ova nedostajuća sredstva od 63 miliona odobriti iz budžetske rezerve odlukom Savjeta ministara. U ovakvoj krizi i teškoj ekonomskoj situaciji u vrijeme kad nema dovoljno vakcina, kad smo najsiromašnija evropska zemlja, 16 institucija ima povećanje budžeta za 23 miliona i to na ime izdataka za materijal i usluge. Izdaci za plate i naknade se povećavaju za 10,5 miliona i iznose 579 miliona ili 57% budžeta. Tekući izdaci su ukupno veći za 40 miliona konvertibilnih maraka. Ugovorene usluge se povećavaju za 6 miliona konvertibilnih maraka ili za 18%. Kapitalni izdaci iznose 51 miliona i veći su za 10 miliona. Najveće povećanje je na stavci nabavka opreme 7,5 miliona. Interesuje me da li je sva ta oprema zaista u ovom trenutku potrebna? Budžet Predsjedništva povećava se za 1,6 miliona ili 22%. Zamislite da je ovo uradio Mladen Ivanić dok je bio član Predsjedništva, povećao budžet za 1,6 miliona. Ivanićev budžet za četiri godine bio isti kao i gospodina Radmanovića 2014. godine. Draga gospodo očigledno ne znate, ne razumijete u kakvoj situaciji se nalazi Bosna i Hercegovina, pokazujete rasipništvo i baš vas briga jer vam se može. Hvala.
Hvala lijepa zastupniku. Zastupnik Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Nema drugog načina, ovaj, tražim pauzu pola sata u ime kluba, molim vas. 40
Dajem pauzu od pola sata, ali evo imam i prijedlog dodatan, obzirom da smo planirali napraviti ovu dnevnu pauzu od sat vremena, evo nakon pauze od te idemo tu, pa ćemo spojiti, sad dajem pauzu puni sat vremena. Znači ovdje se nalazimo u 14:45. Pola sata na zahtjev ovog i da spojimo sat vremena pauze za ručak. Hvala vam. [[PAUZA]] Uvažene kolegice i kolege u ovom trenutku imamo kvorum za nastavak rada sjednice, pa vas molim da nastavimo. Rasprava, zastupnik Zukan Helez. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Evo malo samo da se smire oni, malo pažnje jel'. Ma, evo konačno smo dobili ovaj budžet na klupe, istina da ovako obiman dokument smo dobili kasno i malo smo vremena imali da ovo sve proučimo. Međutim, čini mi se da nismo imali ništa novo ni naučiti jer ovaj budžet je sličan kao onom prethodnom, što bi naši ljudi rekli, kao jaje jajetu. Prva moja zamjerka, kao i svake godine, sad imam osjećaj da napolju pada snijeg, da je decembar, predprazničko raspoloženje, jer tad je trebao budžet biti usvojen i nikad mi neće biti jasno zašto čekamo ovoliko i opet isti onakav usvojimo kao što je bio prošle godine, samo promijenimo, je li, datume i po potrebi u koje ministarstvo treba više zaposliti stranačkih ljudi. Što se tiče osnovnih zamjerki to je svakako da je povećana stavka kod plata i primanja, kako u Predsjedništvu, tako i u Parlamentu. Nisam vidio da je bilo koji član Predsjedništva podnio nikakav vitalni interes, svi su se složili da imaju više duplo za putne troškove nego prošli put, svi su se složili da imaju povećanje za plate, odnosno ili će primiti nekoga tamo u svoje kabinete i tu nema nikakvih, nikakvih neslaganja. Što se tiče Parlamenta, ovdje vidim da ste planirali zaposlit novih ljudi. Ja bih imao jedan prijedlog, možda je malo neobičan, otprilike ja znam da će tu doći stranački ljudi, oni što su radili na izborima ili iz kruga rodbine i prijatelja, pa ja predlažem bar po pet mladih ljudi da primimo iz siromašnih porodica, iz porodica gdje niko ne radi, nijedan član, djeca koja su završila teško, je li, fakultete, ne teško što se tiče znanja i učenja, nego što se tiče materijalnih sredstava koja su bila neophodna da se završe ti fakulteti. I evo da bude ono kako vi, je li, imate koncept vlasti, da to bude pet Bošnjaka, pet Srba i pet Hrvata. Time bismo, i to da oformimo neku komisiju, je li, koja se ne bi plaćala, da proberemo tu djecu baš iz onih porodica kojima je potreba da to dijete radi. Time bismo, ovaj, pokazali određenu solidarnost, saosjećanje sa tim ljudima, a pokazali bismo mladim ljudima da nije ona priča samo se zapošljavaju stranački ljudi, da proberemo malo i po toj socijalnoj osnovi na, da zaposlimo te ljude. Vidim ovdje ima onaj prilično lijepa, velika cifra za javne nabavke, to u pravilu dobiju iste firme, firme koje su bliske stranačkim centralama ili pojedincima iz vrha stranaka ili ko ima udjela u kapitalu tih firmi i ako pažljivo pročitate ko dobija te tendere, to su uvijek iste firme. Nemoguće je da ovi koji su u konkurenciji ne mogu da skontaju šta treba da urade pa 41 da bi oni dobili. No, znači, to je obični, ovaj, to je ustvari klasični primjer korupcije i kriminala, tako da ovaj budžet služi vladajućim strukturama da isplate plate, prime nove radnike, da njihove firme dobiju tendere. I to je iz godinu u godinu svaki put, svaki put, ovaj, isto pravilo. Žao mi je što nema u budžetu povećanja plata vojnicima, običnim vojnicima, imaju jako male plate, u razgovoru sa njima to je negdje oko sedamsto i nešto maraka, uz neka mala, je li, male dodatke ostale, koji nisu veliki, ljudi koji su na terenu, itd. Policijski službenici, granični policajci, postavljao sam pitanje, jako mala primanja imaju, a od njih se traži i imaju velike zadatke da čuvaju granicu države Bosne i Hercegovine, pogotovo da u ovim vremenima migrantske krize i priliva migranata iz trećih zemalja. Ono što me raduje to je da se povećava ili zapošljava broj graničnih policajaca i to je nešto što je dobro za državu i što će sigurno smanjiti priliv migranata u ovu državu. Ovo, gledajte, ovdje se postavlja vječita dilema, da li glasati za budžet ili ne glasati. Ako ne glasate onda ste u pravilu protiv države, teško se usvaja budžet, a ako glasate onda ste saučesnik u svemu ovome što sam naborjao. Znači, vi dajete tim firmama koje godinama isisavaju sredstva iz budžeta, dajete alibi za zapošljavanje novih stranačkih ljudi. I na kraju, žao mi je, ja sam mislio da će ovdje biti jedno skromnih 20 hiljada maraka da se oformi neka ekspertna grupa izvan Parlamenta da napravimo operativni plan kako zaustaviti mlade ljude da ne odlaze iz ove države i kako da nam predlože, kako da poboljšamo natalitet i rodnost u ovoj državi. To sam govorio nekoliko puta, postavljao pitanja, predlagao šta bismo trebali uraditi, čak sam imao obećanje od Vijeća ministara da bi to se moglo nešto i desiti, ovaj, govoreći mi da imaju neku strategiju. U Bosni i Hercegovini postoje sve strategije ali to, strategija je daleko od opertivnog plana. Znači, vidim da to nema i niko o tome ne razmišlja i ostaje sve po starom. Hvala vam.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Programskom planu i Financijskom planu za 2021. godinu, podnositelj: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-50-18-977/21, od 16.06.2021. Nakon što na prošloj sjednici nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasovanja, Kolegij Doma kao povjerenstvo nije postigao suglasnost o navedenim materijalima. Izvješće povjerenstva Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja o Programskom planu i Financijskom planu BHRT-a za 2021. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2020., podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-18-1218/21, od 14.06.2021. 42
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Nakon što sam pročitao prvu stranicu uvoda ovog Izvještaja o radu Vijeća ministara BiH za 2020. godinu, te uporedio podatke o broju održanih sjednica, broju razmotrenih tačaka dnevnog reda, broju utvrđenih prijedloga zakona i donijetih odluka s podacima iz Izvještaja o radu za 2019. godinu, onda sam ostao začuđen kako je moguće da su podaci iz oba izvještaja identični, odnosno isti svakim slovom i svakom brojkom. Kako bih utvrdio da li je to slučajnost i stopostotna podudarnost, u što sam sumnjao, provjerio sam na službenoj stranici Vijeća ministara informacije o održanim sjednicama. Moja sumnja se pokazala osnovanom, utvrdio sam da se ne radi o istinitom podudaranju podataka, jer sam na službenoj stranici Vijeća ministara pod saopćenjima sa sjednica prebrojao sve sjednice i zaključio da je Vijeće ministara u izvještajnom periodu održalo 23 redovne sjednice i 40 vanrednih sjednica, a ne kako su naveli u Izvještaju da su održali ukupno 36 sjednica, od čega 17 vanrednih. Dakle, u ovom Izvještaju u Uvodu na stani broj 2. potpuno pogrešno su navedeni svi podaci, o broju održanih sjednica, o broju razmatranih tačaka dnevnog reda, o broju utvrđenih prijedloga zakona, broju donijetih odluka, usvojenih pravilnika itd. Dakle, sve je ovdje navedeno pogrešno. Iako mene ova bahatost, nemar i neodgovornost članova Vijeća ministara ne iznenađuje, ipak sam začuđen, stvarno sam začuđen i ne mogu da vjerujem da niko, ama baš niko od članova Vijeća ministara nije uočio ovu grešku i samim tim ja smatram da niko od njih nije ni pročitao Uvod ovog Izvještaja, tj. prvu stranicu Uvoda Izvještaja kojeg su usvojili na 39. sjednici, održanoj 11.06.2021. godine. Ja bih mogao razumjeti da se to desilo npr. na 292. stranici, to je pri kraju ovog Izvještaja, pa da to nisu mogli uočiti, neku od grešaka u Izvještaju, ali da niko ne pročita ni početak Izvještaja i osnovne podatke koji su pogrešni, to stvarno pokazuje indolentnost ovog saziva Vijeća ministara. A onda se postavlja pitanje – kako uopće da imamo povjerenje u ovaj saziv Vijeća ministara kada na ovakvim formalnim stvarima pokazuju krajnju neodgovornost i nezainteresiranost? Na ovaj način se produboljuje, bar kod mene, nepovjerenje prema članovima Vijeća ministara i Vijeću ministara kao kolektivnom izvršnom organu ovog saziva Parlamentarne skupštine BiH. Ovakvim formalnim pristupom dovodi se u pitanje vjerodostojnost i istinitost postupka izvještavanja, te je čitalac, tj. onaj koji čita izvještaje, prinuđen na krajnju opreznost provjeravanja i upoređivanja podataka ukoliko želi izvršiti pouzdanu i objektivnu evaulaciju rada Vijeća ministara za izvještajni period. Da se razmijemo, meni je jasno da su ovakvi izvještaji pisani samo da zadovolje formu, u kojima nema suštine, sa stilskom figurom pretjerivanja gdje su izabrane prejake riječi u pruveličanim, pa čak po mom mišljenju i nenormalnim razmjerima s obzirom 43 na našu postojeću zbilju i ukupni ambijent u prošlogodišnjem, i ukupni ambijent prošlogodišnjeg života u našoj državi. Tako stilista ovog Izvještaja navodi da je osnovni cilj Vijeća ministara BiH u 2020. godini bio da ubrza provođenje neophodnih zakonodavnih, socio-ekonomskih i društvenih reformi koje su prioritetno usmjerene na rješavanje svakodnevnih životnih pitanja građana, te da ponudi odgovorno upravljanje, vladavinu prava, sigurnost i prosperitet. S obzirom na ovako visoko postavljene ciljeve Vijeća ministara za 2020. godinu sa sigurnošću možemo reći da ništa od postavljenih ciljeva nije realizirano, niti vidljivo poboljšano i urađeno. Šta je to Vijeće ministara vidljivo uradilo na rješavanju svakodnevnih životnih pitanja građana u 2020. godini? Pa svi znamo, svi znamo da nije ništa, a ništa nije ni konkretno navedeno u ovom Izvještaju. Šta je Vijeće ministara uradilo i koje konkretno aktivnosti su vođene kako bi ponudili odgovor i odgovorno upravljanje? Je li Vijeće ministara u 2020. godini odgovorno upravljalo migrantskom krizom? Odgovor je svima nama poznat, nije. Nije Vijeće ministara ništa konkretno uradilo u prošloj godini kako bi se upravljalo migrantskom krizom i kontrolirala migrantska ruta kroz Bosnu i Hercegovinu. Rezultat neodgovornog upravljanja migrantskom krizom najbolje ilustrira situacija kada su nadležna tijela i agencije dozvolile da se zapali šatorsko naselje Lipa u blizini Bihaća krajem prošle godine, nakon čega je nastupila humanitarna katastrofa velikih razmjera. Šta je Vijeće ministara i nadležno ministarstvo do sada poduzelo da se sankcionira taj opće vidljiv nemar i neodgovornost nadležnih tijela i agencija? Odgovor je ništa. Na osnovu ovih činjenica možemo zaključiti da Vijeće ministara nije u 2020. godini ponudilo odgovorno upravljanje, iako su naveli u ovom Izvještaju da im je to bio osnovni cilj. U ovom Izvještaju Vijeće ministara navodi da im je u 2020. godini prioritet bila i vladavina prava, to je samo bio deklarativno prioritet, ali od reformskih aktivnosti u sektoru pravde Ministarstvo pravde BiH nije ništa značajno poduzimalo. Tako su i izvjestili u svom dijelu ovog Izvještaja na strani 54. da su odstupanja ostvarenog od planiranog posljedica političke nesaglasnosti o potrebi donošenja pojedinih propisa, strategija i sporazuma iz oblasti sektora pravde i sektora javne uprave, što znači da postojeća vlast i parlamentarna većina nema političke volje, niti odgovornosti da značajno pokrene reformske procese u sektoru pravde radi jednake dostupnosti pravde i vladavine zakona na isti način prema svim građanima u Bosni i Hercegovini. Takođe, prema ovom Izvještaju Vijeće ministara za 2020. godinu je imalo ambiciju da ponudi i prosperitet, tako su naveli. S obzirom da prosperitet označava blagostanje i optimistično razdoblje društva u fazi ubrzanog ekonomskog rasta, znamo da prošla godina nije nikako mogla biti prosperitetna zbog pandemije koronavirusa i pandemijske ekonomske krize, već naprotiv bruto domaći proizvod je smanjen za 4,3% u odnosu na 2019. godinu, izvoz je manji za 8,5%, uvoz je manji za 13,4%. Zbog pandemije 10.135 osoba je izgubilo radno mjesto po statističkim podacima, poslovne statistike pokazuju da se industrijska proizvodnja smanjila za 6,1%. Sektori usluga turizma i prometa trpe najveće štete, a pandemijske mjere su uzrokovale umanjenje poslovanja i do 70% u odnosu na period prije pandemije. Zanimljivo je da Vijeće ministara u ovom Izvještaju konstatira kako je najvažniji zadatak u 2020. godini bio iznaći pravovremene i adekvatne mjere koje će u prvom redu sačuvati živote i zdravlje naših građana, a ujedno i sačuvati realni sektor i zaposlenost. To jeste, odnosno to je trebao biti najvažniji zadatak Vijeća ministara u 2020. godini, kada su se povaćavali valovi pandemije COVID-19, ali taj zadatak Vijeće ministara ni blizu nije ispunilo. Pravovremene i adekvatne mjere, koje navodi Vijeće ministara u ovom Izvještaju, su izostale. Vijeće ministara nije pravovremeno pokrenulo sve aktivnosti za nabavku vakcina, pogrešno su procijenili sve rizike oslanjanja na Kovaks mehanizam i naša država je zadnja u ovom dijelu svijeta po imunizaciji stanovništva. Vijeće ministara nije sačuvalo živote i 44 zdravlje stanovništva, kako su naveli da im je to bio najvažniji zadatak, jer podaci o broju zaraženih i broju preminulih pokazuju da smo prva država u Jugoistočnoj Evropit po broju umrlih u odnosu na broj zaraženih. Ukupan broj zaraženih u Bosni i Hercegovini iznosi 205.047, a broj umrlih 9.667, što daje postotak od 4,7% umrlih u odnosu na broj zaraženih i svrstava nas na prvo mjesto po smrtnosti u Jugoistočnoj Evropi. Druga država po smrtnosti je Bugarska sa postotkom od 4,19%, zatim slijedi Sjeverna Makedonija 3,39%, Grčka 3,02%, Rumunjska 2,77%, Moldavija 2,38% itd. predzadnja je Srbija sa 0,95% i na zadnjem mjestu Turska sa 0,88% smrtnih slučajeva u odnosu na broj zaraženih. Na našu žalost ovo su činjenice koje pokazuju [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] angažiranost i izostanak pravovremene koordinacije od strane Vijeća ministara prema nadležnim institucijama i agencijama radi zajedničke direktne nabavke vakcina na državnom nivou. Također [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] cjelokupna slabost, neopremljenost i nekoordiniranost u zdravstvenom sektoru u ovoj pandemijskoj situaciji. Zbog svega što sam naveo, zvog loših rezultata rada Vijeća ministara u 2020. godini, te zbog poniženja države i svih naših građana radi toga što je Svjetska zdravstvena ogranizacija Bosnu i Hercegovinu svrstala na listu [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] svijeta za stanje pomoći predlažem zaključak kojim Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] BiH da kolektivno preuzme odgovornost i svi članovi podnesu ostavku na funkciju koju obavljaju. Hvala.
Hvala i Vama. Zastupnica Marinković-Lepić, rasprava. Izvolite.
Ja sam se takođe u pripremi za ovu diskusiju, naravno, prvo referirala na ovu drugu stranicu Izvještaja, ali sad sam ostala šokirana, znači, činjenicom da ustvari mi nemamo istinite podatke vezano za aktivnost Vijeća ministara. Ali bez obzira na to dovoljno sam šokirana i aktivnošću, odnosno neaktivnošću Vijeća ministara. Ovo je samo dodatno pokazalo ustvari kako naše Vijeće ministara radi i, dakle, ko nam vrši izvršnu vlast, da ljudi daju, znači, potpuno pogrešne podatke na, u Uvodu, odnosno na drugoj stranici kompletnog Izvještaja. Kada sam na društvenoj mreži objavila da je na dnevnom redu Izvještaj o radu Vijeća ministara, dakle komentari su uslijedili, mislim – čuj izvještaj o radu. Kom radu? Ja se potpuno slažem s tim i smatram da Vijeće ministara nije ni na koji način odgovorilo ni na jednu od ovih kriza koju smo imali, a koje je, evo, spomenuo i kolega Emrić. Dakle, niti na ekonomsku krizu, niti na zdravstvenu krizu, niti na migrantsku krizu. Ovdje stalno slušamo kako su ministarstva poduzela ovo ili ono, nas predsjedavajući Vijeća ministara ubjeđuje da oni odlično rade, da oni su postigli određene rezultate, da se imaju čime ponositi. Međutim sve i da su tačni ovi podaci ovdje iz Uvoda ovog Izvještaja vidi se da to nije tačno. Evo, samo ova prva tačka da je Vijeće utvrdilo tri prijedloga zakona, za godinu dana tri prijedloga zakona. A mi pričamo o evropskom putu, pričamo o obavezi ispunjenja uslova za ulazak u, za dobijanje kandidatskog statusa i ulazak u Evropsku uniju, pričamo o tome da u ovoj zemlji treba da bude vladavina prava. Znamo kakvi su nam propisi, znamo koliko ima propisa koje treba promijeniti i uraditi, i onda za godinu dana od Vijeća ministara dobijemo tri prijedloga 45 zakona, a istovremeno se onda poslanicima spočitava da njihovi prijedlozi zakona nisu sistemski i pod tim izgovorom se odbijaju. Dakle, naravno da naš Klub neće glasati za ovaj Izvještaj, jer doista ne mogu glasati da se usvoji izvještaj bilo kojeg ministarstva. Ne mogu da usvojim Izvještaj kada je u pitanju Ministarstvo civilnih poslova jer vakcine nisu nabavljene na vrijeme i u dovoljnom broju, ne mogu da usvojim izvještaj Ministarstva pravde na svega par stranica, a u tabelarnom prikazu mnoštvo odgovora – ne na pitanje da li su određeni zakoni upućeni u proceduru Vijeća ministara ili se čak kaže da su neki urađeni a nisu upućeni jer se nisu stekli uslovi za usvajanje. Pa valjda je njihova obaveza da upute, a onda ćemo vidjeti ko je za ili protiv određenih zakona. Ali, evo, nije nam strano i, ovaj, više puta smo čuli da predsjedavajući Vijeća ministara kaže da ni ne dolaze u proceduru zakoni koji neće unaprijed, za koje se zna da neće dobiti većinu. Znači, većina ne postoji, a to je i kolega Emrić rekao. Ne mogu da se složim sa Izvještaj Vijeća ministara zbog činjenice i da se, da, dakle, stojim iza svoje tvrdnje da se određeni procesi od strane pojedinih ministara opstruiraju, da se naši propisi gube negdje u nekoj proceduri, pa po dvije godine ne znamo šta je sa određenim propisom. Ne mogu da se složim da se i pored ukazivanja poslanika na određene pojave ovdje nama kaže da se ne radi o opstrukcijama, da se moraju dobiti mišljenja ovog ili onog, itd. Tako da u svakom slučaju, mislim kad je migrantska kriza u pitanju zaista više nema se šta reći, drago mi je da je to eto malo detaljnije elaborirao kolega Emrić, ali sve u svemu, počev od činjenice da ovi početni podaci nisu tačni i počev od toga da kad uzmem ovaj tabelarni pregled ustvari tu vidimo kolika je aktivnost bila Vijeća ministara. Mi kao Klub sigurno nećemo podržati ovaj Izvještaj. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Konsolidirano godišnje izvješće o sustvu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1103/21, od 28.05.2021. Kolegij je nadležnim za razmatranje navedenog izvješća odredio Povjerenstvo za financije i proračun. Povjerenstvo je dalo Mišljenje. Izvješće je prihvaćeno. Otvaram raspravu o Izvješću. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 13., Ad. 13. Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2019. godinu, podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1104/21, od 28.05.2021. 46
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, uvaženi gosti, sve vas skupa pozdravljam. Mislim da vrijedi reći, ukazati na nekoliko detalja, rekao bih, iz ovog Izvješća o radu ureda za razmatranje žalbi jer je pitanje javnih nabavki, pa i žalbi po tim javnim nabavkama, česta tema i javnosti i nas ovdje u Parlamentu i jedna od krucijalnih tema o kojoj često raspravljamo. Kada pažljivo pročitam ovo izvješće, ja vjerujem, ovaj, da ste do i radili, ali ću ipak ukazati na nekoliko brojki koje će ukazati na određene anomalije u samoj strukturi Ureda za razmatranje žalbi, pa time i u njegovom radu. Naime, svake godine Ured za razmatranje žalbi ima sve više posla, stiže sve više prijava, odnosno predmeta u rad, a ti predmeti su ovako raspoređeni. Dakle, Centrala u Sarajevu u 2020. godini je imala 907 predmeta, Filijala u Banja Luci je imala 887 predmeta, a Filijala u Mostaru je imala 2.074 predmeta. Dakle, Filijala u Mostaru otprilike ima predmeta nešto više nego Centrala u Sarajevu i Filijala u Mostaru(?) skupa. Pri tome te predmete rješavaju, u Sarajevu 13 zaposlenih, u Banja Luci 6 zaposlenih, u Mostaru 7 zaposlenih. Dakle, u Sarajevu na jednog uposlenog u toku godine dolazi 70 predmeta, u Banja Luci 147, a u Mostaru 300. Ova anomalija je sistemske naravi, ona je skrivena u zakonu. Dakle, zakonom je difinirano da Centrala u Sarajevu rješava žalbe gdje je vrijednost javnih nabavki preko 800 tisuća maraka i one žalbe koje se tiču javnih nabavki u institucijama Bosne i Hercegovine. Filijala u Banja Luci rješava predmete vrijednsoti ispod 800 tisuća maraka s teritorija Republike Srpske, a Filijala u Mostaru iste takve predmete sa teritorija Federacije. I ove brojeke su pitanje odnosa i veličine pojedinih entiteta, pa i ukupno gledano. Mi bi ovu anomaliju, koja je problem u radu Ureda za razmatranje žalbi, mogli rješavati eventualno nekim zakonskim popravcima što, po meni, nije naročito sretno. Vrlo je teško provesti neke, neku vrstu takvih zakonskih izmjena koje bi ovo izbalansiralo. Daleko je jednostavnije i praktičnije to riješiti kroz broj uposlenih kojim bismo mogli barem donekle 47 izbalansirati obim posla u pojedinim, u Centrali i pojedinim filijalama. Praktično, po meni, trebalo bi u Filijali u Mostaru biti više uposlenih kako bi ljudi mogli optimalno i blagovremeno rješavati žalbe. Brojke i postoci koji su prikazani u ovom izvješću ne pokazuju taj problem, dakle sva tri, i Centrala i obe filijale imaju otprilike isti postotak riješenih slučajeva, ali obzirom da dugo pratim rad Ureda za razmatranje žalbi mogu vam kazati da je Ured za razmatranje žalbi jedna od institucija Bosne i Hercegovine gdje se mora, jednostavno mora, zaista puno raditi, pa i prekovremeno. Ja sam bio pripremio jedan zaključak u vezi ovoga prema Vijeću ministara, ali mislim da zaključci koje mi šaljemo vrlo često prema Vijeću ministara nisu najbolji način za rješavanje operativnih problema ili problema koje mi ovdje kao zastupnici primijetimo u pojedinim institucijama. Drago mi je da ovdje sjede meritorni i relevantni predstavnici Vijeća ministara pa će daleko, ovo što ja pričam, vjerujem, imati daleko više odjeka od bilo kakvog zaključka. Dakle, moj je prijedlog, da dodam još jednu stvar, dakle u proračunu za 2021. godinu, koji smo maloprije razmatrali, u Uredu za razmatranje žalbi nije došlo do povećanja broja uposlenih, taj broj je 33 predviđen i u 2021. godini, isti onakav kakav je bio na kraju 2020. godine. Pa čak ni u zahtjevima Ureda za razmatranje žalbi prema Vijeću ministara nije bilo traženo određeno povećanje prorčunskih sredstava. Ja pretpostavljam da je razlog za to dijelom i u onoj tranzicijskoj godini. Vi jako dobro znate da smo u ovoj godini, mandat starim članovima Ureda za razmatranje žalbi je istekao, da smo imali natječaj, da smo imenovali nove ljude, jednim dijelom nove ljude u Uredu za razmatranje žalbi, tako da je to sad institucija sa novim petogodišnjim mandatom ljudi u ... Zato moj apel prema Vijeću ministara, a u suradnji sa Uredom za razmatranje žalbi tražit ću da oni na tome aktivno porade, da se osiguraju potrebna sredstva u proračunu institucija Bosne i Hercegovine čak i u ovoj 2021. godini, ne velika, kako bi se dodatno kadrovski ojačala Filijala Ureda za razmatranje žalbi u Mostaru, kako bi ovaj debalans u broju predmeta, i apsolutni i relativni, ipak bio nešto manji i kako bi taj Ured za razmatranje žalbi mogao optimalno, kvalitetno i blagovremeno, što je vrlo važno, rješavati poslove koji su mu u nadležnosti. Mislim da je to moguće, jer, da sada počnemo priču o povećanju broja zaposlenih i procedurama to je nešto što ide u zadnji kvartal ove godine, radi se o malim sredstvima u ovoj godini, ali je jako važno prepoznati da je to potrebno, da su ti odnosi ovakvi kakve sam naveo i da je zbog rada ove vrlo važne institucije Bosne i Hercegovine potrebno o ovome voditi računa i da je to jednostavno, sve brojke ukazuju da je sve to zaista ovako kako ja kažem. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 15., Ad. 15. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za razdoblje I–XII 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1219/21, od 15.06.2021. Kolegij je nadležnim za razmatranje navedene informacije odredio Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj i Povjerenstvo za financije i proračun. 48 Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Otvaram raspravu o Informaciji. Nema prijavljenih. zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve za razdoblje I–XII 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16- 1-1220/21, od 15.06.2021.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdrav za sve prisutne. Samo kratko, neću ponavljati ono što ste Vi već pročitali. Vidjeli smo na koji način su ove naše mlade djevojke košarkašice iz cijele Bosne i Hercegovine predstavljale nas na Evropskom prvenstvu i koji su rezultat historijski one postigle. Ja ću zamoliti samo ovdje kolege i kolegice da ovu inicijativu podržimo kao što su to juče podržale kolege na Povjerenstvu proračuna kada su jednoglasno, ovaj, podržali ovu moju inicijativu. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 51 Prelazimo na točku 22., Ad. 22. Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika iz Kluba SDA kojom se traži od Regulatorne agencije za komunikacije da, u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, izda nalog javnim servisima da omoguće komercijalnim medijima u regijama Sarajevo, Banja Luka i Mostar, gdje postoji MUX A ulazak spornih TV kanala u isti (kako je svojevremeno učinjeno s TV K3 iz Prnjavora) ili da oštećenim TV postajama dozvoli da privremeno na lokacijama Kozara, Trebević i Majevica o svom trošku uključe DVT predajnike s privremenim korištenjem spektra iz MUX-a C ili D, s obzirom na to da je taj frekventni spektar trenutno slobodan, do zaživljavanja ovih MUX-ova, uz njihovu obvezu da ih ugase kada zaživi neki od navedenih MUX-ova, te da u roku od 45 dana od usvajanja inicijative izvijeste Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH o preduzetim radnjama, broj: 01-50-1-1285/21, od 23.06.2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje ove inicijative odredio Povjerenstvo za promet i veze. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, podržalo modificiranu inicijativu koja sada glasi da se traži od Regulatorne agencije za komunikacije, Vijeća ministara, Ministarstva komunikacija i prometa i javnih RTV servisa da, u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, provedu sljedeće i o tome obavijeste Zastupnički dom. Zadužuje se Vijeće ministara BiH i Ministarstvo komunikacija i prometa, Regulatorna agencija za komunikacije i javni RTV servisi BHRT i RTRS da najkasnije do 30. srpnja 2021. odobre ulazak MUX-a svim komercijalnim TV postajama u digitalnim oblastima Banja Luka, Sarajevo, Mostar. Ovo se odnosi isključivo na TV postaje kojima je RAK izdao nalog za gašenje analognih predajnika u Bosni i Hercegovini. Zadužuje se Regulatorna agencija za komunikacije BiH da obustavi tendere za MUX C i MUX D jer je isti u suprotnosti sa usvojenom Strategijom prelaska sa analognog na digitalno emitiranje kojim je decidno određeno da isti mogu raspisati šest mjeseci nakon gašenja analognog signala. Zadužuje se Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da u najkraćem roku raspiše tender za drugu i treću fazu digitalizacije. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 23., Ad. 23. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da, u roku od tri mjeseca od usvajanja ove inicijative, u zakonodavnu proceduru dostavi prijedlog izmjena i dopuna Zakona o strancima Bosne i Hercegovine, kojim će biti omogućen i propisan boravak digitalnih nomada u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50- 1-1364/21, od 06.07.2021.
Hvala predsjedavajuća. Ja sam ovo pitanje potencirao u prošlom sazivu, ovaj, i tad je gospodin Mektić bio ministar, i ja se sjećam da smo naišli na zaista jedan potpuno pozitivan pristup tada gdje su ogromni pokušaji bili, znači, da se ovo reducira na neku mjeru. I nažlost, ovaj, to je, ne znam ni ja zašto, stalo. Vidim da Direkcija za koordinaciju policijskih tijela se miješa na način koji je zaista neprimjeren i koji košta ovu zemlju. I ja sam isto tako pokušavao u brojnim navratima dobiti odgovore zbog čega kad god je neki sastanak Kolegija Parlamenta, ima toliko policijskih službenika u zgradi Parlamenta, ispred ovih sala, ne može se proći od njih, od koga se to članovi Kolegija državnog Parlamenta boje u zgradi Parlamenta. Strahovito me iritiraju one kolone vozila pod pratnjom. Nikakve tu svrhe nema, nikakve potrebe nema, a strahovito puno novca košta. Svaka uređena zemlja, i moje je iskustvo takođe što je zemlja manje demokratska, što je zemlja manje transparentna, što je manje uređena, to je više tih rotacija na ulicama, više tih zaštitara, itd., itd., znači svaka uređena zemlja vrši procjenu i onda se, zašto se po automatizmu dodjeljuje samo najvišim zvaničnicima, šefu vlade, šefu države, ministrima koji se bave određenim uglavnom sigurnosnim oblastima ili oblašću vanjske politike, i to je to. Svi ostali dobivaju zaštitu na osnovu procjene. Nekad i zamjenik ministra može imati veliku zaštitu ukoliko nadležne službe procijene da u njegovom ili njenom slučaju u datom trenutku je to opravdano. Ali po automatizmu davati ovoliku zaštitu svakom ministru, svakom zamjeniku ministra, svakom članu Kolegija i jednog i drugog doma Parlamentarne skupštine BiH je ništa drugo osim obijesti. I strašno je kada vidimo, i svi to znate iz prakse, često se ti policijski službenici koji su obučeni, ovaj, za policijske poslove, 54 njihovo dostojanstvo se krši zato što ih, ovaj, zvaničnici domaći koriste za nosanje torbi, za dodavanje stvari sa polica u supermarketima. To je, dakle, jedno potpuno korištenje privilegija koje pri tom strahovito puno koštaju i krše dostojanstvo policijskih službenika koji bi bili puno korisniji na poslovima gdje su zaista potrebni u Bosni i Hercegovini. Tako da Klub Naša stranka – Nezavisni brok će podržati ovu inicijativu, i ono što se nadam je da će Vijeće ministara uraditi nešto po tom pitanju, a ne povinovati se ovom odugovlačenju od strane Direkcije. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ovoj temi možemo pristupiti na dva načina, jedna je populistički, to očigledno smo naučili svi kako treba, a drugi je racionalno i kolega Arnaut je dio svoje diskusije, veći dio posvetio upravo tom racionalnom pristupu, što ja podržavam. Ja sam siguran da ima ministara u Vijeću ministara čiju sliku kad bi uzeli, pravili anketu na ulicama gradova u Bosni i Hercegovini nivo prepoznavanja tog ministra bi bio manji od 3% ili više njih. Obim aktivnosti koje pojedini ministri imaju je također takav da ljudi zapravo nisu ni čuli da ti ministri postoje, samim tim ne postoji nikakva prijetnja njima, je li, jer ništa ne rade, nisu se imali s kim ni posvađati, nekome smetati ili bilo šta drugo, tako da ta, to je jedan od argumenata za ovaj racionalni pristup koji se zagovara, haj da se prave sigurnosne procjene, koje se inače rade, pa tako da neko i ko nije na onoj listi ukoliko postoji sigurnosna procjena može dobiti, je li, zaštitu države, dok s druge strane nema potrebe da pravimo ovaj cirkus. Ja, naravno, da ću, da ovo podržavam. A kada je u pitanju dostojanstvo policijskih službenika angažovanih na ovim poslovima, budući da eto poznajem dosta tih ljudi, relativno puno vremena sam ovdje i u ovoj zgradi, pa upoznaš te ljude. Reću vam samo da je to individualna stvar onih koji su štićene osobe. Imate divnih ljudi sa kojima se ja, recimo, politički ne slažem, da odma ne mislite sad da govorim o ljudima meni politički bliskim, dakle divnih ljudi u smislu odnosa prema tim ljudima, dok imate i onih koji su shvatili policijsku pratnju kao kućnu poslugu, ljude koji će plaćat račune, ići u prodavnicu itd. to je poseban segment ove priče, ali mislim da ovo što je kolega Mektić, ovaj, govorio da je suština da se to svede na jedan racionalan nivo. Kome treba zaštita, naravno da ga država treba zaštiti, ali nije ovo policijska država i ne treba da bude.
Hvala lijepa. Zastupnica Sanja Vulić, rasprava. Imate riječ zastupnice.
Hvala Vam, gospođo Krišto. Pa, ja moram reći da se, nevjerovatno zvuči, ali dobrim dijelom slažame sa ovom inicijativom, ali ja smatram da nju treba proširiti, jer nisu samo ministri ti koji na neki način 55 zloupotrebljavaju sve te privilegije, imamo mi i ovdje među nama poslanika koji koriste tu privilegiju zaštite. Ja sam postavljala poslaničko pitanje Direkciji za koordinaciju polcijskih tijela i ostala bez odgovora – zašto pojedinci imaju pravo da koriste pratnju i službeno vozilo? Podsjetiću vas da ovdje među nas 42 ima i predsjednika političkih partija, imamo i Nenada Nešića, imamo i Nermina Nikšića, ja nisam vidjela da oni imaju pravo da koriste službeno vozilo sa pratnjom, dok pojedinci na to imaju pravo. Bez obzira koliko mi jedni između drugih se simpatisali, nesimpatisali, a to uopšte nije ni obaveza, je li, u ovom Parlamentu, ali i te kako je obaveza da znamo da smo svi jednaki i da svi imamo jednaka prava, očito pojedinci nekim daju neka veća prava zato što su im draži i simpatičniji, zato što ih smatraju većim predsjednicima partija od nekih drugih. Podsjećam da smo svi jednaki i da pojedinci nemaju posebna prava i privilegije za koja im određeni ljudi daju prava i privilegije da imaju službeno vozilo sa pratnjom bez ikakvog objašnjenja da li su štićene i pod kojim obrazloženjima štićene ličnosti. Tako da trebamo prvo počistiti svoju kuću, a onda svakako se baviti i ministrima.
Hvala lijepa. Zastupnik Arnaut, ispravak krivog navoda. Imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Ja zaista ne znam o kome je gospođa Vulić govorila i nije ni bitno, ali poenta čitava priče, ako ćemo o ovoj temi ozbiljno pričati, ako neko ko nema po automatizmu zaštitu, a po automatiznu ima tačno propisano, znači, ministri i zamjenici, članovi Kolegija, predsjednik suda, glavna tužiteljica, članovi Predsjedništva naravno i eventualno još par ako sam zaboravio. Svako ostali ... svako drugi može dobiti zaštitu ukoliko postoji procjena o ugroženosti i ako je napravljena procjena u slučaju bilo koga nas od 42, ja zaista bi volio da vjerujem da je to urađeno na osnovu profesionalne procjene, ali to su onda stvari u koje ne treba ulaziti. Meni je problem što 25 ljudi ima na osnovu samo toga što obnašaju neku funkciju, evo kako gospodin Magazinović tačno kaže, 3% im ne bi bila prepoznatljivost. Imamo isto tako i ovo sam zaboravio pomenuti u prošloj diskusiji, situacije gdje osoba koja po automatizmu dobiva, odrekne se i bilo ih dosta, pogotovo u kolegijima oba doma. I mislim da je gospodin Bosić na početku prošlog mandata se odrekao te zaštite, međutim obaviješten je u međuvremenu da je došlo do povećanja procjene njegovog rizika i zaštita mu je onda, ne znam da li je natjeran, ali mu je sigurno sugerisano da je prihvati. Prema tome, ukoliko imamo takvih situacija, to su stvari kad i vjerujte mi ako se tako bude radilo da se procjenjuje ugroženost neke osobe, imaćemo puno manji i puno jeftiniji sistem. Hvala.
Zastupnica Sanja Vulić, ispravak krivog navoda. Imate riječ.
Hvala gospođo Krišto. Da ne ostanem nedorečena, radi se konkretno o gospodinu Šaroviću. On jeste predsjednik SDS-a, ali je poslanik kao i svi mi, ako on ima pravo, pa evo ima kolega Arnaut, onda imam i ja pravo, onda ima i svi mi koji sjedimo ovdje imamo pravo da imamo službeno 56 vozilo, ajde što je službeno vozilo, već je i najnovije, sad je zamjenjeno više nekakav stari pasat, sad je novi, treptači i sve ostalo. Ja ne sporim, možda on ima pravo na to, al' neka nam neko obrazloži po kom osnovu on ima pravo na to. Ja podsjećam, u ovom Parlamentu svi smo jednaki, sviđalo se to nekom ili ne, i jasno je definisano koje privilegije vi imate, vi kao članovi Kolegija, koje privilegije imaju ministri, koje privilegije imaju članovi Predsjedništva i moram podsjetiti, jedan pozitivan primjer, a to je ministar Vojin Mitrović koji se odrekao tih privilegija. Mi svi glumimo nekakve face, nekakve nedodirljive ličnosti, mislimo da će nas ta vozila skupocjena, treptači i ljudi iz obezbjeđenja sačuvati načega, ne znam od čega nas čuvaju, od koga nas čuvaju. Od ljudi sa kojima mi svakodnevno živimo, za mene je to neprihvatljivo i moram priznati da nisam prvi put i to u svom gradu vidjela gospodina Šarovića sa tim treptačima i to mi je zaista neprihvatljivo i neopravdano. Ali evo, negdje cijenim da će se ovaj direktor, direkcija oglasiti i reći zašto je to tako, možda on zna nešto što ja ne znam.
Zastupnik Dragan Mektić, rasrpava. Imate riječ zastupniče.
Hvala predsjedateljice. Ja stvarno ovom inicijativom ili ovim prijedlogom nisam sad mislio da izazovem neku polemiku, a ne posebno neku polemiku koju bi mi sad raspravljali ovdje o samoj odluci ili šta se radi, šta se ne radi i kako se radi. Ja sam zaista vidio svakavih slučajeva, ja sam imao priliku da vidim kad u šoping centru fizičko obezbjeđenje u kabinu donosi ministru, ne znam, hlače, košulju, pa mu paše manja, veća, on oda probava deset košulja i onda sa obadvije ruke nosi njegova, njegove, njegovu tašnu, njegov kofer, kese sa garderobom i svašta nešta. Pazite, ja sam htio samo da se to uradi na jedan krajnje profesionalan način, ako je za nekoga procijenjeno ili ga pripada po zakonu obezbjeđenje, a što je logično i postoje obavezno osobe koje se trebaju štititi u jednoj državi, onda to obezbjeđenje mora da radi samo taj posao i ajde da ne kažem, sad upuštam se i ja preduboko, da mu budu slobodne dve ruke da uvijek bude u blizini itd. u slučaju nekog nenadanog i ovaj incidenta. Dakle, neka se uradi, ja nemam ništa protiv to, ovaj, na način, ali pazite može i za određenog poslanika ovdje danas se pojaviti potreba da mu bude ugrožena bezbjednost, evo ja sam, čini mi se, pročitao negdje na portalu da je gospođica Sanja Vulić dobila danas prijetnje zbog toga što je predložila da se formira, barem je tako objavljeno, ja se izvinjavam ako je to neka lažna informacija itd. ali može se dogoditit i da, ali ja znam da postoje osobe kojima je data fizička zaštita na osnovu, ne postoji nikakva procjena i ne možete vi obezbjeđivati, ne znam ni ja, pripadati fizička zaštita, kao što sam pominjao slučaj, brata, sina, onog čovjeka koji ima 40, 50, 60 godina ni na osnovu kakve prijave, procjene. Ako ima neka konkretna opasnost za takve osobe prijavi se policiji, ako ima neka konkretna prijetnja prijavi se policiji, tužilaštvo istraži, kazni osobu, kao što to rade i obični građani. Ovaj, u tom smislu nisam imao namjeru da izazovem sad polemiku da mi ovdje, govorim ko je, ko nije itd. itd. Ali pazite ne može Direkcija nikada da da službeno vozilo štićenoj osobi i da ga ona vozi u štićenom, ona, štićena osoba ima vozilo svoje, ona je u pratnji takvog vozila, prati ga u pokretu, prati ga, ne znam ni ja itd. Ali da vi nekom date da službeno vozilo Direkcije za policijsku koordinaciju on koristi kao svoje privatno vozilo, još da tu ima policajac koji sjedi, unosi, iznosi stvari, nosi mu, plaća račune ili već šta se događa, to ne može. 57 Drugu, treću stvar da vam kažem, nema, ja ne znam da ima, barem u evropskoj državi, nijedne zemlje u kojoj svi ministri imaju, su štićene ličnosti. Nema potrebe, po prirodi svoga posla ne radi ništa što može proizvesti, da kažem, njegovu nesigurnost, osim lično ako s nekim ne ... al' sam za to da postoji spisak osoba tačno jasan i propisan koje će se štititi, kao što je nabrojano, ako ni radi čega drugog onda radi nekog digniteta države i nekog protokola i nekih pravila. Hvala.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 28., Ad. 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju akata Svjetskog poštanskog saveza, usvojenih na 3. izvanrednom kongresu Svjetske poštanske unije, održanom 2019. u Ženevi, broj: 01,02-21-1-1243/21, od 18.06.2021. Povjerenstvo za vanjske poslove dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je dalo mišljenje da su ispunjeni prethodni uvjeti da Zastupnički dom da suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Ovim smo iscrpili dnevni red današnje sjednice. Da li se slažete, ja bih predložila pauzu od 15 minuta, je li mislite da je dovoljno ili treba duže? Je li dovoljno 15, 20 minuta, to je? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ovo je drugi krugi, nije usvojeno.
A da, ovo je drugi krug, nije usvojeno, tako je, ovo je drugi krug, jeste, nije usovjena. Konstatiram znači da nismo prihvatili Programski i Financijski plan za 2021. godinu Upravnog odbora RTV Bosne i Hercegovine. Prelazimo na točku 11. – Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2020., podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-18-1218/21, od 14.06.2021. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Emrića. Prijedlog zaključka glasi, treba li da pročitam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne treba. Dobro, molim vas ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 61