Sada prelazimo na raspravu o točkama dnevnog reda. Prvo je - Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu, - Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu: a) Hrvatskih voda a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Agencije za upravljanje državnom imovinom, - Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu – konsolidirano; Obrazloženje Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu – konsolidirano. Predlagatelj ovih akata i prijedlog proračuna je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članaka 174. i 175. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o ovim prijedlozima proveli su: Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za obrazovanje, znanost, kulturu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za poljoprivredu, Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za Hrvate izvan Hrvatske, Odbor za obranu, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ovih radnih tijela odbora Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Podsjećam na članak 38 Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o Prijedlogu državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda, izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda, izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će se u saborsku proceduru uputiti samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do srijede 28. studenog do 16,00 sati. Članak 175. Poslovnika Hrvatskog sabora određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Sada pozivam predstavnika predlagatelja za dodatno obrazloženje predsjednik Vlade Republike Hrvatske, poštovani Zoran Milanović. Izvolite poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske.
Poštovani kolegice i kolege, dame i gospodo. Svoje vrijeme za izlaganje podijelit ću sa ministrom financija gospodinom Slavkom Linićem. Ovo danas vidim kao debatu i raspravu o Proračunu za 2013. godinu i mogućnost da danas a i u danima koji slijede, što kroz raspravu, što kroz amandmane kažemo jedni drugima ono što mislimo, damo prijedloge rješenja uglavnom da raspravljamo o temeljnom političkom i financijskom aktu države kroz koji se reflektiraju i politike svake Vlade, ali i mogućnosti i realno stanje gospodarstva i financija. Krenut ću ovako. Da nema troškova za kamate Hrvatska bi bila negdje oko nule ili primarnog suficita. Međutim, troškova za kamate ima. To je realnost. Bilo ih je i ranije, a sada su još narasle dodatno. Narasle su otprilike za onaj iznos koji nam je sporan u masi plaća. I to je realnost i ne možemo okretati leđa od te realnosti i praviti se da rekao sam neki dan ne pada kiša – kiša pada, ali kiša je meteorološko stanje. Izađete van i pokušavate stvoriti uspješnu civilizaciju po kiši. Imamo problem. Taj problem se svodi na sljedeće. Trošimo više nego što stvaramo. Kada to radi obitelj završi u bankrotu figurativno, u buduće i pravno. Kada to radi tvrtka, kada to radi trgovačko društvo završi u stečaju, odnosno u likvidaciji. Kada to radi država i državne financije onda ne završava tako lako u stečaju i pred time se dugo iskustvo pokazuje, zatvaraju oči. Ali na kraju kad dođe na naplatu posljedice su i gore od stečaja i to danas vidimo u nekim europskim državama koje su zadnjih 20 godina, a najviše zadnjih 10 godina nakon uvođenja eura naprosto trošile znatno više nego što su imale. Navikle su se na određeni standard, uzimale su ga zdravo za gotovo i to se promijenilo. Mi moramo promijeniti neke stvari u svojim glavama i neke stvari prestati uzimati zdravo za gotovo, a da bismo već prekosutra imali više od onoga što smo imali. Zato kažem ovih dana da je stanje u kojem se nalazimo izvanredno stanje. Ono nije stanje panike i nereda, nego stanje u kojem moramo osvijestiti da su neka vremena prošla i da ne možemo više po starom. I da ako svi pričamo o promjenama da se za te promjene moramo i zalagati i na njima raditi. Mi smo u Proračunu za 2012. godinu imali ambicije ići u određene promjene. Recimo kad su u pitanju mase plaća, ukupna masa plaća za koju smatramo da je prevelika u tome nismo bili naročito uspješni. Razlozi za to su što je Hrvatska pravna država, što ne možemo lomit stvari preko koljena, što postoje ugovorne obveze sa sindikatima u javnim službama koje su sklapane i stvarane ranije i to morate poštivati dok se ne stvore pravni uvjeti za drukčije stanje. U 2012. godini sad nakon ovog rebalansa očito je mi smo prebacili u potrošnji, mada je to bio do sada prvi proračun koji je realno bio niži. Ali smo podcijenili prihode proračuna. Dakle, uprihodovali smo više nego što smo najavili početkom godine. To samo po sebi nije razlog za slavlje, jer su troškovi također rasli i bilo ih je jako teško zaustaviti. Mi smo okvirno milijardu i pol kuna, dakle skupili, prikupili ako hoćete uzeli od građana i gospodarstva više nego što je bilo u planu. Išli smo sa nizom mjera koje nisu revolucionarne, koje nisu nikakve nove ideje, koje su bile pokušaj da se olakša gospodarstvo smanjenjem određenih nameta, parafiskalnih nameta. Znate koji su da ih ne nabrajam, doprinosa na zdravstvo. I usprkos svemu tome skupljeno je na poziciji doprinosa više novaca nego 2011. godine. Mi kažemo disciplinom i redom, netko će reći pritiskom i presijama. Istina je negdje u sredini. Bez pritiska nema rezultata, pritiska na samoga sebe, pritiska na partnera ali pritiska koji je konstruktivan. S druge strane troškovi nas naprosto pritišću i u 2013. godini troškovi za kamate rastu, brodogradnju neću ni spominjati. Na nama je da riješimo probleme i to u vrlo kratkom roku koje prethodnih 20 godina nitko nije ozbiljno htio riješiti od straha. Iz političkog straha da se nekome ne zamjeri. Mi ćemo se očito morati zamjeriti, ali manje nego što smo mislili. Kako stvari sada stoje vjerojatno ćemo uspjeti u ovoj fazi spasiti brodogradnju, vjerojatno. Ali kad nekoga morate spašavati to je loše akutno stanje. A ono je rezultat kronične bolesti koja traje više od 20 godina. Zadnjih 20 godina u socijalizmu su se oči zatvarale. Mi smo proizvodili proizvode koji nisu loši, ali koji su naprosto bili neisplativi. Inače mi kao zemlja uopće nismo loši s obzirom na to koliko nas radi, koliko zaista ljudi radi a to je za mene ključan podatak, čak važniji od nezaposlenosti. Iz zavoda i anketa mi smo relativno produktivno gospodarstvo i nacija jer s obzirom na mali postotak zaposlenih mi stvaramo relativno viši društveni proizvod nego neke susjedne države gdje veći postotak ljudi radi. Dakle po čovjeku smo produktivniji, po ženi, po muškarcu smo produktivniji. Ali to naravno nije nikakav rezultat, odnosno nikakav razlog za sreću. Ljudi ne rade. U 2013. godini mi prognoziramo rast od 1,8%. U 2012. godini prognozirali smo rast od 0,8% i pogriješili kao i najveći dio Europe. Sljedeća godina će biti teška godina u Europi, čitava južna Europa će padati u gospodarskom rastu. Neću spominjati Španjolsku i Portugal, krenimo samo od Italije koja je važno gospodarstvo za Hrvatsku, prognoza pada. Mađarska, Slovenija, istočni susjedi, Austrija oko nule. U takvim okolnostima analitičari Hrvatskoj prognoziraju nekakav rast. Iskreno govoreći iz mjeseca u mjesec sve manji. Vidjeli smo da analitičari, dakle ne hrvatski analitičari, strani analitičari isto tako znaju pogriješiti i da je greška u ovom poslu potpuno normalna stvar. Dakle, mi smo trenutno tu negdje oko nule u odnosu na ostale koji su u minusu. A o tim ostalima ovisimo, i u izvozu, i u turizmu, i u većini naših drugih djelatnosti. Njemačko gospodarstvo zbog utjecaja eurozone stagnira. Dakle, i njih je to zahvatilo. Dobre vijesti su te što je Grčkoj jučer oprošten jedan značajan dio duga, očito drukčije nije išlo jer Grčka, da kažem samo rečenicu, dvije o Grčkoj, je simptom fiskalnog nereda nažalost bila i dug koji ih je pritisnuo je bio toliki da ta zemlja nikada više ne bi mogla u sljedećoj generaciji razmišljati o gospodarskom rastu uz vraćanje dospjelih obaveza, a bez gospodarskog rasta ne može vraćati obveze. Ovim potezom jučer je napravljen jedan važan zaokret u Europi i to su stvari koje će imati utjecaja na nas. Naravno bez naše zasluge naprosto kao nešto što se dogodilo. Međutim, što mi možemo učiniti, što je na nama što nas razlikuje od drugih i zašto nam ipak usprkos svemu daju kakve takve šanse za sljedeću godinu? Mali smo, žilavi, vitalni, imamo turizam koji nam spašava platnu bilancu, da ga nemamo bilo bi nam puno teže i imamo u sljedećoj godini nakon godinu dana pripreme ozbiljne planove za investicije u javnom sektoru u iznosu do 4 milijarde kuna. Ali, to neće biti dovoljno. To neće biti dovoljno jer bez privatnog sektora, bez privatne inicijative, bez oslobođenja te kreativne energije među ljudima Hrvatska neće imati gospodarski rast. A mi smo na gospodarski rast navikli kao nešto zdravo za gotovo. Ne samo mi, cijela zapadna civilizacija. Ovo je naj, pa neću više o krizi jer će ispasti kao izgovor a za to nije kriv nitko, nije kriva ni prethodna Vlada, ali živimo u teškim vremenima i neke paradigme moramo promijeniti. Javna potrošnja, paradoksalno ali u ovom trenutku su najžešći kritičari Vlade neki ljudi koji žive od proračuna i žive u javnom sektoru. Ja sam cijelu svoju karijeru do ulaska u politiku 12 godina proveo u javnom sektoru, bio sam državni službenik, diplomat, primao sam plaću iz državnog proračuna i nisam bio poduzetnik. Dakle, ovisio sam o tome, moj standard, moje napredovanje je ovisilo o tome. Međutim, isto tako sam bio svjestan što je moguće, a što je nemoguće. Kad sam zaslužio prekovremeni sat, kad sam ga tražio a znate da ih nismo nikad ni tražili ni dobivali. Ali to ne očekujem od drugih ljudi, to ne očekujem niti od liječnika, niti od medicinskih sestara, niti od učitelja niti od svih onih koji rade u javnom sektoru, ali očekujem strpljenje. Jer ono što u ovom trenutku nema veliki broj hrvatskih ljudi ili što je velikom broju hrvatskih ljudi upitno hoće li imati sljedeći mjesec ili sljedeći kvartal jedan broj ljudi u Hrvatskoj nekoliko desetaka tisuća ljudi ima i imat će, imat će posao, imat će plaću i ta plaća će biti manje-više ista. Neće biti niža za 30, 40% kao u medijima, kao u nekim industrijama. Naprosto mi se u javnom sektoru sporije prilagođavamo i zatvaramo oči pred nekim činjenicama. Nažalost, da smo počeli ranije sa promjenama, prije 3 godine, da smo bili malo oštriji možda bi danas bilo malo drukčije. Ne bi bilo bitno drukčije. Vidimo u Europi da jedino države koje su išle sa oštrim rezovima danas imaju gospodarski rast, međutim to je toliko malo država na sjeveru Europe, to su tako mala gospodarstva i imala su tako dramatičan pad na početku od preko skoro 20% GDP-a da je pitanje uopće možemo li se s njima uspoređivati. Dakle, naš slučaj je poseban. Naš slučaj je i takav da smo agregatno u zadnjih nekoliko godina pali puno, nismo najgori u Europi ali pad gospodarstva, dakle pad stvorene vrijednosti je značajan. I teško ćemo to sa velikim naporima vraćati natrag. Dakle, Hrvatska je u situaciji da je bankarski sektor relativno stabilan, da je postotak rizičnih plasmana još uvijek relativno prihvatljiv, da smo izbjegli situaciju u kojoj su se našle i neke sjeverne države kao Irska koja je u jednom trenutku imala 30% proračunskog deficita u odnosu na društveni proizvod što zaista može izdržati valjda samo Irska i južne države koje imaju ogromne stope nezaposlenosti i perspektivu gospodarskog pada. Hrvatska je tu negdje između. Kad pogledamo gdje se nalazimo nalazimo se na rubu srca Europe, pretklijetka Europe, srce Europe, imamo sjajne potencijale u transportu, u energetici. Radimo na razvoju pruge prometnog pravca od Rijeke prema Budimpešti. To je posao koji ide i na kojem se ozbiljno radi. To znači stotine milijuna eura i milijarde eura poslovnih šansi za hrvatske poduzetnike za hrvatska javna poduzeća, to znači razvoj nova radna mjesta, to znači neovisnost i nešto što nalikuje na bogatstvo. A vidimo danas da jedino bagate države jesu u punom smislu riječi samostalne države. U ovom trenutku dvije, tri su u Europi, Švicarska, Norveška, Austrija, Njemačka, neke skandinavske države svi drugi su u problemu i morat će se mijenjati. Što prije shvatimo da se moramo mijenjati to će biti bolje. Čuvat ćemo radna mjesta, čuvat ćemo javni sektor, čuvat ćemo plaće i kompetitivnosti jer ne želim da za 5 godina dolaze ovdje kao što danas dolaze u Rumunjsku skauti iz Njemačke i Austrije i odvode 50% školovanih liječnika koji su školovani ovdje o trošku Hrvatske države i poreznih obveznika. To bi bio fijasko, fijasko bi bio da postanemo u EU od neto dobitnika, neto doprinositelj, neto platitelj, a da se to ne bi dogodilo morate puno raditi. to vam nije zajamčeno. Mi ćemo u sljedećih 7 godina u višegodišnjem financijskom okviru fiksno uplatiti u proračun EU 4 milijarde eura. Možemo dobiti natrag 11,5 milijardi, ali to nam nije zajamčeno, to će ovisiti o našoj sposobnosti o našim kapacitetima da se za taj novac izborimo. Prošli tjedan na Europskom vijeću kao što znat proračun nije prošao. U prosincu se o tome neće niti razgovarati, a u siječnju će se vjerojatno postići dogovor. Za Hrvatsku je tu jedno bitno pitanje, ima utjecaja na proračun možda ne za 2013., ali za godine koje dolaze 2014.na dalje a to je hoćemo li ta sredstva iz strukturnih fondova i kohezije koristiti po pravilu N+2 ili N+3. N+2 znači godinu dana manje za potrošiti novac u projekti, N+3 znači godinu dana više. Mi se borimo za N+3 jer to su imale sve nove članice kada su postajale članice. To pravilo se ukida i tražimo da se primjeni za Hrvatsku. ne mogu ništa obećati ali to je također razlika koja se može mjeriti u stotinama milijuna eura. To su stvari na kojima danas radimo i to je nova hrvatska realnost i glavni grad je Zagreb, a rezervni, naglašavam rezervni sa velikim R je Bruxelles. Tamo će se donositi dosta odluka koje na naš rast mogu imati utjecaja. Naravno cilj je da Hrvatska ne bude ovisna o europskim fondovima i da iz statusa neto dobitnika, dakle neto benefeckt … onoga koji dobija novac postane ona koja uplaćuje višak, a to rade samo bogate države. Kada do toga dođemo bit će dobro. Dakle ne mogu prenaglasiti utjecaj europskih fondova na hrvatske javne financije u sljedećem razdoblju od 7 godine višegodišnjeg financijskog okvira EU, ali i dalje će se glavna bitka voditi ovdje u Hrvatskoj. Ja vas za sada neću reći da vas pozivam da podržite bezuvjetno ovaj proračun, nego da razgovaramo o ovom proračunu, naravno o svim njegovim stavkama ako želite, sitnim stavkama, detaljima, mikromenadžmentu ali prije svega o široj slici. Dakle koje su nam mogućnosti, gdje moramo uskratiti, gdje možemo dati, tko je zakinut. Ove godine s obzirom na rast o 2013. dakle govorim na rast nekih obaveza manje-više svi resori su dobili nešto manje, manje-više svi, osim Ministarstva obrane koje je srozavano pod teretom krize sve ove godine. a radi se o jednoj od valjda dvije temeljne funkcije čije srozavanje dalje ne možemo dopustiti. Sve drugo će se morati prilagođavati i to je realnost u kojoj živimo. Možemo razgovarati kome je trebalo uzeti, kome nije, ali reći ću jednu stvar koja me već duže vrijeme neću reći opsjeda, ali me smeta. Dakle način na koji se do sada radio proračun u Hrvatskoj zadnjih 20 godina nije projektni način. Mi smo i ove godine manje-više u ta smanjenja gdje smo morali ići išli linearno rezonom to je možda najpravednije. Međutim, jeli to najbolje? To je veliko pitanje. Ukoliko sljedeće godine budem ovdje pred vama predlagao proračun, ukoliko i tada budem predsjednik Vlade, već sada garantiram da će pristup izradi proračuna biti drukčiji, bit će teži, strožiji i naporniji za one koji će ga raditi. ovako ove godine mi dalje slijedimo jednu inerciju koja traje već o ho ho godina, dakle ne samo od prošle Vlade nego i ranije i praktički krpamo ono što je moguće napraviti i to je održivo, ali to nije perspektiva. Ovdje ću stati i zamoliti ministra financija da nastavi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Drugi dio poštovani Slavko Linić ministar financija RH. Izvolite poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Koje su ekonomske poruke Državnog proračuna za 2013.godinu? dvije bitne poruke kada govorimo o razvojnoj komponenti, a to je bitka za radna mjesta, povećanja broja zaposlenih i to ne kroz potrošnju državnu i osobnu već kroz investicijsku. Poruka za 2013.je da te bitke vidimo i kroz državne investicije i kroz privatne investicije. 2012.godine država se pripremila za investicije, provela je dosta restrukturiranja u državnim tvrtkama, ojačat će se rezultati poslovanja, stvoriti vlastiti kapital da bi se uz kreditna sredstva moglo ulagati. Kada govorimo o privatnim investitorima, bitka za financijsko restrukturiranje svakog pojedinog subjekta, a sve iz razloga da održi proizvodnju da može krenuti k investicijama. Prema tome, 2013.bitka za investicije, očuvanje radnih mjesta i zapošljavanje novih. Kada govorimo o 2014.i 2015.godini očekujemo veću ekspanziju u izvozu i tog trenutka je bitna konkurentnost hrvatskog gospodarstva, prema tome bitka za konkurentnost. Bitka za konkurentnost smanjivanjem poreskog opterećivanja, držanjem dovoljno niske cijene kapitala, osiguravanjem dovoljno sredstava za gospodarsku aktivnost da bi na novom tržištu od 1.7. mogli biti konkurentni. Kad govorimo o investicijama onda je potrebno reći većinom je usmjereno politika Vlade na supstituciju uvoza. Prema tome, okrenut se investicijama energetskog sektora, turizma i svega ostalog da bi na neki način mogli biti konkurentni. Prema tome, u dijelu bitke za radna mjesta to su najvažnije poruke. Stvoriti uvjete za privatni sektor da može opstati na hrvatskom tržištu i pripremit se idućih godina za izvoznu strategiju i bitka za našu konkurentnost. Nekoliko riječi o bitnim stavkama prihoda i rashoda pa ćemo nastaviti kroz rashode o drugim političkim porukama i gospodarskim porukama ovog proračuna. Prema tome, kad govorimo o proračunu vrlo kratko, PDV se bitno mijenja za 2013.godinu u svojoj strukturi, prije svega smanjujemo PDV na ugostiteljske usluge ili usluge pružanja hrane i pića sa 25% na 10%, sve iz razloga da ojačamo turističku ponudu i da ta turistička ponuda ne bude samo u turističkoj sezoni nego i van sezone i da Hrvatska postane cjelogodišnja destinacija za goste koji dolaze u Hrvatsku. Također smo uskladili sa pregovorima koji su potpisani i našu stopu PDV-a i nultu stopu povećali na 5% jer su tako bile klauzule naših potpisanih dokumenata. Isto tako jačanje discipline u dijelu gotovinskog plaćanja, a sve iz razloga da eliminiramo nelojalnu utakmicu prije svega, a to znači da svak onaj tko legalno posluje, tko legalno zarađuje može računati na gospodarski rast, na širenje svoje djelatnosti, a u biti eliminiranje svih onih koji su u biti na tržištu Hrvatske proživljavali neizvršavajuće obveze ni prema svojim dobavljačima ni prema bankama ni prema državi. Procjene ovih promjena imamo da će osigurati oko 1,2 milijarde, a konsolidacija hrvatskog gospodarstva, održavanje proizvodnje i jačanje investicija da će doprinijeti oko 1,7 milijardi. Trošarine su za iduću godinu imale značajnih promjena iz razloga što smo se morali uskladiti sa klauzulama ispregovaranih poglavlja tako da su trošarine kompletno usklađene sa EU direktivama i očekujemo prihod od oko 1,3 milijarde. Također, kad govorimo o porezu na dobit vidi se manje prihoda iz razloga što očekujemo da će po osnovu poreza na dobit mnogi koristiti olakšicu i svoju dobit usmjeriti u investicije, u razvoj svoje djelatnosti i da će biti manje obveze za porez na dobit. Kad govorimo o carinama, vidimo da od 1.7. nema više carina prema europskim zemljama članicama EU, a to znači i manje prihode u tom dijelu. Ocjenjujemo da jedini rizik ako govorimo o prihodima je uvijek rizik gospodarskog rasta koji je u ovim projekcijama ugrađen u naše prihode od 1,7 milijardi i zato je vrlo jasna poruka Vlade da će aktivno sudjelovati u konsolidaciji svakog privatnog subjekta na hrvatskom tržištu. Što reći o rashodima državnog proračuna? Rashodi državnog proračuna jesu opterećenje za Vladu iz razloga što smo u Hrvatskoj Zakonom o fiskalnoj odgovornosti rekli da ćemo biti odgovorni u trošenju sredstava i da to trošenje sredstava ne smije biti neograničeno, ne smije biti samo na teret novih zaduženja, ne smije biti samo na teret deficita. I ono što možemo vidjeti kad gledamo globalno, zaista smo u tom dijelu nastojali ne povećavati naše rashode u dijelu fiskalnog deficita iz razloga na postavljena pravila koja smo dogovorili i koji su ozakonjeni u Republici Hrvatskoj. Najveći problem za Vladu koji smo smatrali da nije problem nego izazov je kako u biti upravljati sa rashodima ako vam zbog enormno visokih dugova koji u ovom trenutku iznose 170 milijardi, ali neće iznositi do kraja godine nego će se povećati jer cijeli turistički sektor sa pokrivenim jamstvima nije u deficitu. Zdravstvo i konsolidacija zdravstva nije u deficitu, također nemamo restrukturiranje koje imamo u željeznicama i u autocestama i cesti Zagreb-Rijeka. Prema tome, svjesni smo toga da ukupni dug raste, a to znači opasnost od rasta kamata. Prema tome, za Vladu u 2013. godini je bilo kako sastaviti rashodovnu stranu proračuna kad već imate zadano 2 dodatne milijarde za kamatu, da imate 1,7 milijardi doprinosa za Europsku uniju i da ugovori o prodaji brodogradilišta nose daljnje izdatke za iduću godinu u restrukturiranju brodogradilištima sa novim vlasnicima od oko 900 milijuna. Isto tako promjenama u načinu obračuna HANDA-e i prikazivanja ulaganja u rezerve i naftne derivate nose 700 milijuna kuna. Prema tome, novi rashodi koji su jednostavno Vladi nametali izazovi kako sastaviti proračun svih ostalih ministarstava, a želeći očuvati svaki projekt, želeći omogućiti da se ulaže, želeći omogućiti da imamo reforme kroz svako ministarstvo jer reforme znače stabilnost proračuna. I predloženu rashodovnu stranu sa svim ograničenjima vidite da smo ipak uspjeli sastaviti čuvajući ono osnovno da nam ne dolazi do eksplozije proračuna iako vidimo da rashodovna strana raste za preko 4 milijarde kuna. Ono što na rashodovnoj strani možete primijetiti da je kamata za iduću godinu oko 9 i pol milijardi, a na ukupni deficit od 10,9 milijardi, znači enormna količina našeg deficita otpada na kamatu. Promatrajući četrnaestu i petnaestu vidite da se deficiti izjednačuju sa kamatom. Prema tome, izazov će biti kako smanjiti tu kamatu, kako jednostavno vratiti otplatu kamata ili plaćanje kamata u prihode a ne na deficite. Deficit znači da mi u ovom trenutku kamatu plaćamo iz zaduženja. Prema tome, ne da ne vraćamo naše dugove, ne vraćamo niti kamatu. Ocjenjujem da upravo iz tog razloga Vlada je odlučila pokazati da ipak mora jednim dijelom štediti i da se ta štednja odnosi na dio plaća za javni državni sektor u onom dijelu gdje možemo se odreći nekih dodataka, da jednostavno pokažemo da smo odgovorni prema svojim investitorima, prema svojim kreditorima. Potrebno je naznačiti da nismo dirali mirovinski sustav iako su najveći problemi koji će za Vladu biti izazov u narednim godinama, a to je da mirovine iznose oko 35 milijardi, a da iz doprinosa osiguravamo samo 16 milijardi. Prema tome, niti polovicu iznosa se iz doprinosa ne osigurava. I tu je onda opet poruka Vlade nismo opteretili gospodarstvo, jer nam je stalo do njegove konkurentnosti nego smo ostali na istim doprinosima, ali je to razlog zašto nam je PDV 25%. I ovako suženim mogućnostima rashodovne strane opet smo osigurali preko 700 milijuna kuna za HBOR, za banku koja nam može poslužiti u financijskoj konsolidaciji privatnog sektora zato što je moguće da država i Vlada kroz tu banku utječe na restrukturiranje, na njihovu investicijsku aktivnost. I to su razlozi da je također poruka mirovinski sustav usklađuje se i sa troškovima rasta života i sa kretanjem plaća i u isto vrijeme mirovinski sustav nastojimo očuvati onako kako je ovdje i naznačeno. To je ocjena da smo ipak, znači uspjeli u toj rashodovnoj strani očuvati predviđene kontrole i fiskalne odgovornosti. Dvije riječi o manjku s obzirom da ističe vrijeme i proračunski manjak ostaje na 3,1% BDP-a uz naznaku da željni bitke za razvoj proračunski manjak raste samo u Hrvatskim cestama, Hrvatskim vodama iz razloga što tu želimo održati visok stupanj investicija, tu želimo jednostavno i omogućiti pojedinim županijama veća ulaganja, a oni opet znače veći broj zaposlenih i znači veću kvalitetu života. Čak 0,7% deficita u idućoj godini nastaje samo s temelja velikih ulaganja u ova dva segmenta i to je onda ta poruka Vlade. Kad smo bili jednostavno obvezni kontrolirati rashodovnu stranu direktnom proračunu kroz vanproračunske sustave omogućavamo daljnji razvoj i čuvanje standarda pojedinih jedinica lokalne samouprave. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani ministre financija, gospodine Slavko Linić. Sada imamo jedan set replika, ukupno 15. Omjer je 9:6. Prva replika je replika poštovane zastupnice Jadranke Kosor na izlaganje predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo, imam potrebu kratko replicirati predsjedniku Vlade budući da sam među svim zastupnicima i zastupnicama u ovome Saboru jedina osoba koja je imala odgovornost za proračun kakvu danas ima gospodin Milanović. I zato želim reći da vas i razumijem i da na neki način suosjećam sa vama, jer znam kako je izaći za ovu govornicu i govoriti o reformama, govoriti o onome što bi trebalo činiti i onome što se ne može učiniti. Naravno ne slažem se s vama u onom dijelu u kojem ste govorili o tome da 20 godina nije bilo hrabrosti da se učine neki pomaci, neke reforme pogotovo kad se govori naravno o rashodovnoj strani proračuna. Ne slažem se sa vama i podsjetit ću vas na neke poteze moje Vlade koje niste podržali. Primjerice Zakon o radu, izmjene i dopune Zakona o radu. Moje je mišljenje da jedan dio velikih problema sa kojima se danas suočavate i koje pokušavate riješiti leže upravo u činjenici da Zakon o radu nije izmijenjen. Zašto nije izmijenjen? Zato što ste i vi osobno kao naravno i mnogi drugi zastupnici tadašnje oporbe podržali ne izmjene Zakona o radu, prikupljanje potpisa za peticiju 700, 800000 potpisa i tako redom. Zakon o reprezentativnosti ne može rješavati probleme sa kojima se mučite vezane za plaće. Reforme se naravno ne sastoje samo u tome da se podižu porezi. Reforme se svakako sastoje u tome, u hrabrim odlukama, potezima pa vas želim podsjetiti da je moja Vlada učinila vrlo teške poteze, smanjivanje primjerice mirovina hrvatskim ratnim vojnim invalidima za 10%, smanjivanje plaća državnim i javnim službenicima, ali isto tako i rezanje reprezentacije, oduzimanje kartica i mnoge poteze koje ste vi na neki način u ovoj Vladi vratili [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] I samo još za kraj gospodine predsjedniče, želim tu podsjetiti i na Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji smo donijeli 2010. za koji tadašnja oporba na žalost nije htjela glasovati, ali i izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Uvažena kolegice ja bih očekivao da ja posežem za izgovorima kao predsjednik Vlade. Čudi me da vi kao bivša predsjednica Vlade posežete za izgovorima i nekome se pravdate. Opozicija vam nije kriva za ono što niste napravili. Zakon o radu hrvatski ne spada među najrigidnije zakone o radu, ne spada, spada među srednje zakone o radu i nije nikakav veliki problem. Problemi su drugdje. A vi mi sljedeći put recite koju ste to reformu napravili. Ja tvrdim nijednu jedinu. Smanjivali plaće 10% svim službenicima, to ovdje nitko ne pamti. … [[Upadica se ne razumije.]] Što? … [[Upadica se ne razumije.]] Koju ste reformu proveli? To ćete mi u nekoj drugoj replici odgovoriti. Dakle, bježali ste od reformi i dizali ste dug, javni dug u godinama teške krize kada je pad gospodarstva bio 6% pa onda opet na to pa se malo stabiliziralo. Vi ste tu činjenicu potpuno ignorirali. Dakle, sa stajališta javnih financija to je neozbiljno ponašanje. Mi jesmo bili ovakva ili onakva oporba, ali vam na putu stajali nismo većinu ste imali. Dakle, vi ste povećavali javnu potrošnju u godinama pada. E sad neka javnost i neka auditorij zaključi koliko je to odgovorno i ozbiljno ponašanje. Ja ne kažem da je antihrvatsko ali je činjenica da je javni dug kao udio GDP-a rastao sve te godine i sada je jako visok i zato imamo ovakve kamate. Ja na tome nisam inzistirao u svom govoru, to sam morao spomenuti, ali ja vas kao izgovor ne koristim a vi mene koristite.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade vi ste rekli da želite stvoriti uspješnu civilizaciju i po kiši. A ja želim reći u ime onih koji rade po kiši, koji rade i po suši i u najnepovoljnijim klimatskim uvjetima, a to su naši poljoprivrednici. Oni vaši potezi od samih početaka ove Vlade govore u prilog da se stvara, da će se stvoriti neuspjeh. A to svi pokazatelji govore u prilog toga. Pad proizvodnje mlijeka, pad isporučitelja, propadanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava da dalje ne navodim. I tu je, uistinu ste u pravu, izvanredno stanje, stanje koje prijeti slomom. I uistinu želim reći još ove daljnje nakane, dakle rezanje za 500 milijuna znači to je potpuna propast hrvatskog sela. A govorimo i o EU. Iako kaže u Uredbi 261. iz 2012. kaže: "Mljekarima treba osigurati održiv gospodarski razvoj proizvodnje i time osigurati primjereni životni standard farmera u sektoru mljekarstva." Govorim samo jedno. I što ovo, čemu ovo vodi? Vodi u potpunu prehrambenu ovisnost. A i daljnje jačanje mljekarske industrije duboko vjerujem da tu ima elemenata i za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja. Apeliram na vas gospodine premijeru zaustavite ovo jer uistinu hrvatsko selo je pred slomom. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović.
Uvaženi kolega mislim da ste ulagali u infrastrukturu, u navodnjavanje, mi smo u situaciji da nam je suša poharala jako puno toga. Vi ste imali ono što se zove hand outs samo ste davali novac bez ikakvih ozbiljnih kriterija i to nije ozbiljna i odgovorna politika. Bili ste ucijenjeni od svog koalicijskog partnera, stvarali ste kod ljudi ovisnosti, nevjerojatno je da vam to ja kao socijaldemokrat vama konzervativcima moram govoriti. Tako se ozbiljno gospodarstvo ne vodi. Dakle, da poljoprivreda će morati biti konkurentnija, morat će se specijalizirati i okrupnjivati, to je točno, i to je posao. Ne kao svaki drugi. Jer smatram recimo da europska zajednička poljoprivredna politika koliko košta da košta je strateška stvar jer proizvodnja hrane je strateška stvar. Međutim, ulazimo u EU i novaca će biti naravno za one koji se malo više potrude. Ja ne želim kod ljudi stvarati osjećaj ovisnosti jer to nije pitanje ni ljevice ni desnice nego je pitanje zdravog razuma. Ali isto tako ne možemo i nećemo tjerati privatna poduzeća i otkupljivače mlijeka da im iz Centralnog komiteta uređujemo cijenu, toga više nema. I bit će teško i neće se lako prilagoditi tome. Najbolji će uspjeti, a za one koji ne uspiju imamo socijalne programe. Ali, najjači će uspjeti i najproduktivniji, oni koji ne budu među njima društvo ih neće odbaciti, ali ne mogu svi raditi sve. To je na tragu one priče nekad je radilo u toj tvornici 20 tisuća ljudi. U tom brodogradilištu je, i imali su gubitke koje ste vi plaćali. Nije dobro ni za koga, na kraju svaki račun dođe na naplatu. Ja vas molim da potičete taj razumni duh jer mislim da on prevladava u našem narodu i u kraju odakle vi dolazite naročito.
Hvala lijepa. Treća replika i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade tijekom, u jednom trenutku vašeg govora kazali ste govoreći o Hrvatskoj i zemljama u okruženju da je hrvatski slučaj poseban. Ono što bih u stvari željela reći da niste vi prvi predsjednik Vlade koji govori, ukazuje i objašnjava položaj naše države posebnošću, njezinom posebnošću u odnosu na druge države. Međutim, mislim da je vrijeme dovoljno teško da valja reći da naš slučaj ni po čemu nije poseban. Na međunarodnom tržištu roba, na međunarodnom tržištu kapitala Hrvatsku se mjeri istim mjerilom kao i Estoniju, kao i Češku, kao i Poljsku, kao i Austriju. Pravilo koje tamo vrijedi, pravila igre koja tamo vrijede jesu bolje, kvalitetnije, jeftinije. A da bi se to postiglo ovdje u zemlji moraju se voditi odgovarajuće politike. Moj je komentar stoga na vaše izlaganje da mislim da ne treba stvarati dojam u javnosti da postoji nešto posebno, specifično, da postoji neki drugi način na koji bismo mi mogli izboriti naš uspješan položaj i na europskom tržištu i u EU. Postoji samo jedan prihvaćanje pravila tržišnog konkurentskog gospodarstva. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović.
U potpunosti se slažem s izlaganje uvažene zastupnice.
Hvala lijepa. 4.replika Ivan Domagoj Milošević, poštovani zastupnik. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, rekli ste da želite da razgovaramo. Spomenuli ste Njemačku, prošli je tjedan stranačka delegacija HDZ-a provela u Berlinu i između ostalog bili smo taman u Bundestagu kada se raspravljao o njemačkom proračunu. Njemačka država je u ovom trenutku ja vjerujem u Europi sigurno najviše industrijalizirana zemlja, globalno konkurentna. Kada pogledate Berlin kranovi su posvuda, 6,5% ako se ne varam trenutna nezaposlenost. Njemačka država odnosno gospodarstvo trenutno traži otprilike 200 tisuća inženjera. U takvoj situaciji ipak njemačka vlada je smanjila procjenu rasta gospodarstva sa 1,6 na 1%. E sada, ja sam siguran i stalno i ja govorim da Hrvatskoj treba optimizam, ali Hrvatskoj treba realno utemeljen optimizam. 2011.koju ste spomenuli smo mi ipak imali naznake izlaska iz gospodarske krize, imali smo drugi i treći kvartal rast gospodarstva, četvrti u vrijeme parlamentarnih izbora nažalost minimalni pad. Prošle godine ste planirali rast od 0,8%, desio se pad vidjet ćemo koliki. Usprkos najboljoj turističkoj sezoni u hrvatskoj povijesti i na taj se turizam svi pozivamo stalno, dakle ali tome usprkos se desio pad. E sada ja ne da vam želim 1,8% rast, ja želim vama i svima nama 5% gospodarski rast u sljedećim godinama. Ali ajmo biti ozbiljni, ajmo biti svjesni situacije u kojoj živimo u kojoj se nalazi gospodarstvo i hrvatsko poduzetništvo i svaka pohvala ministru financija za 700 ste rekli milijuna, mislim da je čak i preko 800 milijuna kuna za HBOR ali to nije dovoljno, neće biti dovoljno. Nakon rasta PDV-a koji zapravo u krizi postaje direktan porez nije dovoljno. Treba biti puno kreativniji i izlaziti sa novim rješenjima. Zašto ne npr. naplaćivati PDV srednjim i malim poduzetnicima po naplati računa. To je jedno rješenje za nelikvidnost odnosno podrška hrvatskom privatnom sektoru. Ja vas uvjeravam da hrvatski privatni sektor posebno srednji i mali poduzetnici jedini u godinama koji dolaze imaju prostora za novo zapošljavanje i za stvaranje novih radnih mjesta. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
… [[Govornik se ne razumije.]] proračunskog deficita zadržali oko 3% i u ovoj godini i u sljedećoj. To se inače smatralo uspjehom naravno u vremenima koja su bila bolja od ovih 3% je nizak deficit, ali u vremenima produžene krize je visok deficit i kumulira se i kamata raste. Nama je kamata sada nešto povoljnija na desetgodišnjoj obveznici, ali i dalje puno viša od onoga što stvaramo. U Americi se vodila rasprava o tome da zaostaju i da gospodarstvo ne raste. Pazite rastu 2,5%, a zadužuju se na desetgodišnjoj obveznici imaju prinos od 1%. To je besplatan novac, to nema ni Njemačka. To u ovom trenutak nema ni Njemačka čiji rast je ispod 1%. Inače nezaposlenost u Njemačkoj nije 6,5% nego 4,2% kada ste već bili tjedan dana u Berlinu odnosno oko 4% nezaposlenost među mladima je 8% i po tome su Njemačka, Austrija i Nizozemska totalna iznimka u Europi. Svi drugi su u ozbiljnim problemima. Ali kada govorimo o rastu Njemačko gospodarstvo je izvozno, ima rast praktički neće imati nikakav sljedeće godine kako stvari stoje. Baltičke države imaju rast od 5% imaju deficit platne bilance, dakle nisu izvozno orijentirane, naprosto više novca usisavaju nego što ga zarađuju vani. Formule su razne i kada kaže uvažena zastupnica s kojom se potpuno slažem ima pravo, Hrvatska se ne smije doživljavati kao specifična, moramo igrati po istim pravilima. Ali neke prednosti imamo, imamo more imamo luku, imamo kanale opskrbe energentima. Slovačka, Mađarska i Austrija to nemaju, možemo surađivati, tu je novac. Na tu sam posebnost mislio. Pametni to iskoriste, oni koji nisu pametni propuste.
Hvala lijepa. 5. replika poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa poštovani predsjedniče Vlade govoreći o važnosti javnih službi, očuvanju radnih mjesta u javnom sektoru. Usporedili ste svoj rad u ministarstvu kao državni službenik, no moram vas podsjetiti da se ovdje radi o učiteljima, liječnicima, medicinskim sestrama, vojnicima i policajcima. Plaće će biti manje-više iste izrekli ste tu rečenicu. U djelatnosti obrazovanja za kojeg se toliko zalažemo svi, da bez ulaganja u znanost i obrazovanje nema gospodarskog razvoja to smo svi sigurni, sada ste proračun za obrazovanje i znanosti potpuno ogulili. Ne znam kako će ministar Jovanović napraviti silne reforme koje je kaže započeo, a na stavki plaća nedostaje vam u ovom trenutku 432 milijuna kuna, a podsjetit ću vas da smo u četvrtak raspravljali o rebalansu i da je već za ovu godinu nedostajalo 400 milijuna kuna. Računate li na to da ćete već sada smanjiti plaće u obrazovanju i znanosti za 10% jel to proizlazi iz ovog proračuna? učitelji ne traže ništa nego samo da im vratite plaće koje ste smanjili u mjesecu srpnju za po tisuću kuna. Visina odnosno bolje rečeno nizina plaća prosvjetara je javna sramota za državu koja sebi voli tepati da je država društva znanja. Ovo nisu moje riječi predsjedniče Vlade, ovo su riječi koje su izrekle vaše kolegice i kolege kod donošenja proračuna za 2011., a 2012.već je smanjila plaće prosvjetarima. Pitam se što će dogoditi 2013.s ovoliko malo novaca u proračunu za znanost i obrazovanje?
Hvala lijepa. I odgovor na repliku predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] ako metodološki imate primjedbu na izračune u proračunu iskustvo iz 2012.pokazuje da mi nismo bezgrješni, dakle mi smo projicirali prihode za 2012.manjima od onih kako smo na kraju ostvarili. To je dobro za proračun ali su i troškovi bili veći. Ako govorimo o plaćama u javnom sektoru gledajte, tko sretniji od mene kao predsjednika Vlade da za to ima više novaca. Nemojte govoriti da je proračun oguljen, nije oguljen, uvijek postoje rezerve. Plaće su takve kakve jesu, male su, nedovoljno visoke, ali te plaće su sigurne. I kada se zalažemo za učitelje i prosvjetne radnike, a meni najbliži ljudi su to radili cijelu karijeru od prvog do zadnjeg dana onda znajmo isto tako da ima jako puno nezaposlenih, a ljudi o kojima govorite nisu izloženi tom riziku, zaista nisu i neće biti, da ima jako puno ljudi kojima je jako smanjena plaća, da ima 330 000 ljudi koji u ovom trenutku na birou, po anketnoj metodi 250 000 aktivno traži posao, nema posla i počelo bi raditi odmah. Jedan i drugi broj su preveliki, premalo ljudi radi. Dakle, ja shvaćam da imate potrebu ovako na jedan način apelirati, neću reći da je to populistički ali očekujem da onda predložite i rješenje. Dosad to nisam rekao, recite kome uzeti, recite kome skratiti, kome dati manje, recite. Ako to rješava problem, tu smo, ali ja mislim da nemate rješenje.
Hvala lijepa. I šesta replika i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, u svom ste uvodu rekli kako je ovakav deficit državnog proračuna rezultat u prvom redu povećanja kamata, povećanja rashoda državnog proračuna, temeljnog povećanja kamata za dignute zajmove koji su onda jasno … povećane i da nema tih povećanja kamata da bi proračun Republike Hrvatske primarno bio u suficitu. To je djelomično točno. Naime, točno je da do deficita državnog proračuna i do ovakvog prijedloga državnog proračuna kojeg ste nam predstavili i kojeg predstavljate je činjenica da niste proveli program kojeg ste u ovom Saboru predložili prošle godine kada ste najavili niz investicija u Republici Hrvatskoj i brojne reforme. Vaš sad već bivši prvi potpredsjednik je u veljači najavio investicijski tsunami toga se sjećate, a sada nakon 9 mjeseci možemo konstatirati da nema ni … što bi mi rekli u Dalmaciji od tih investicija. Naime, za prvih 6 mjeseci prema podacima koji su do sada izneseni u javnosti negdje oko 4 puta je manje investicija, stranih ulaganja u Republici Hrvatskoj u odnosu na isto razdoblje prošle godine. A u rebalansu državnog proračuna koji je jutros usvojen je na pozicijama investicija u ovoj godini smanjeno 25% u odnosu na planirano. Na taj način doista je Vlada zaustavila brojne investicije, manje investicije u brojnim jedinicama lokalne samouprave u Hrvatskoj. I postavlja se pitanje da li je smanjenje investicija kad … od države deficit na onome što smo obećali hrvatskom društvu bolje, opravdanije s gospodarskog aspekta od investicija koje bi potakle zapošljavanje u brojnim sektorima u građevinarstvu i u drugim djelatnostima u Republici Hrvatskoj. Prema tome, činjenica je da rashode niste smanjili jer nisu provedene reforme koje ste najavili niti u državnoj upravi niti u lokalnoj samoupravi niti u mirovinskom i zdravstvenom sustavu i zbog toga rashodi nisu smanjeni, a s druge strane zbog izostanka investicija nisu…
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade, gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Ja nisam rekao da nema rasta troškova za kamate deficit bio na nuli, ja sam rekao da uopće nema troškova za kamate da onda proračunskog deficita ne bi bilo i to nisam predbacio nikome kao krivnju ili odgovornost, dakle tu ste me krivo citirali i to je u krajnjoj liniji potpuno nebitno. Gledajte, ulazimo u Europsku uniju, morat ćemo se potruditi da od onih 11,5 milijardi koje nam stoje na raspolaganju eura u sljedećih 7 godina izvučemo što je moguće više. Jedna od tema i to najvećih tema je Pelješki most, željeznice, dakle to je nešto što možemo financirati novcem koji je i naš. Tu očekujem neću reći pomoć jer to radi administracija, dakle tu ne možete pomoć i da hoćete, ali očekujem razumijevanje. Ja vam opet ne nabijam na odgovornost to što se 8 godina neodgovorno ponašalo s tim mostom, što su se otvarali radovi, nije osiguravao sredstva pa su se ugovori morali uz dobru volju poduzeća raskidati itd. To nije korektno ponašanje. Takvi radovi neće otvoriti puno radnih mjesta, neće otvoriti puno novih radnih mjesta ali će stvorit uvjete za gospodarsku propulzivnost, za nekakav puls da se nešto događa. Da ne govorim o ovim važnijim stvarima za Hrvatsku, a to je spoj sjevera i …, ali ja na tome ne želim sitno politički poentirati, to je naprosto naš zadatak, novac je tamo, idemo biti uvjerljivi, dosadni, taj novac izvući i napravit most. Radit će hrvatske firme, možda kad hrvatske firme budu i projektanti, to je jako važno dakle da nam taj novac ne uzmu zapadna poduzeća. To će bit tvrda utakmica jer svaki euro koji oni šalju ovamo kao neto uplatitelji barem pola im se odmah vrati natrag. Naš zadatak je da to skratimo, legitimno, da budemo bolji.
Hvala lijepa. Sedma replika i poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Spomenuli se gospodine predsjedniče Vlade da ste imali na početku mandata ambiciju smanjiti troškove za zaposlene, činiti reforme, pokrenuti investicijski tsunami. Evo rezultat vaših ambicija u ovoj godini je 40 000 građana više na HZZ-u, pad industrijske proizvodnje, pad potrošnje, pad investicija, pad izvoza, pad BDP-a. Znadete li da je 13% manje izdanih građevinskih dozvola nego lani? Sve to dakle u odnosu na prošlu godinu. Ove godine iduće godine planirate rast od 1,8%, dakle planirate dohvatiti gospodarske aktivnosti od 2011. godine. Očigledno je dakle da ste imali višak ambicija, a manjak znanja i sposobnosti. Nadalje, rekli ste i to kontinuirano ponavljate vi i vaši ministri da za hrvatsku brodogradnju nijedna Vlada do sada, do vaše Vlade ništa nije učinila. Vama je vjerojatno poznato da smo mi imali važan benchmark za zatvaranje pregovora, a to su uspješno privedeni kraju programi restrukturiranja, odnosno prihvaćeni programi restrukturiranja od strane Europske komisije i od strane Agencije za tržišno natjecanje. Vas su gospodine predsjedniče Vlade dočekali prihvaćeni programi restrukturiranja za sva brodogradilišta, a jedino što ste u ovoj godini uspjeli učiniti to je da pošaljete potpuno nepotrebno brodogradilište Kraljevica u stečaj. Dakle, nitko danas u Hrvatskoj ne zna što se događa sa tim programima restrukturiranja na osnovu kojih smo zatvorili pregovore, a koje su ocijenili najveći stručnjaci iz brodograđevne industrije, iz sektora brodogradnje koje je Europska komisija mogla jednostavno i angažirati. Što se danas sa hrvatskom brodogradnjom događa nitko ne zna? Koje ćete programe restrukturiranja financirati sa 900 milijuna kuna u idućoj godini to mi ovdje ne znamo.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani predsjednik hrvatske Vlade. Molim? Niste se? Ispričavam se.
Ja se zahvaljujem dosadašnjim sudionicima u raspravi na konstruktivnom tonu. Međutim, uvaženi kolega Popijač vaša intervenciju smatram skandaloznom, baš skandaloznom. Bili ste potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva niste napravili ništa u brodogradnji. A znate što je nešto u brodogradnji? To da se potpiše ugovor. Pitajte se zašto 10 mjeseci ugovor nije potpisan? Zato što to ne ide preko noći. To je teško. Dakle, vi govorite o nekakvom programu restrukturiranja. Što je to, što je to bez potpisanog ugovora? Što to znači? Dakle, mi ovih dana trebamo potpisati ugovor, treba nagovoriti u interesu očuvanja radnih mjesta i proizvodnje i znanja i tradicije, tehnologije čovjeka. To ne ide na silu, niti tako da se 6 milijuna eura izvuče ili dolara iz Brodosplita. Čovjek se treba obvezati da će tamo raditi, a država pomaže sa stotinama milijuna kuna. Gdje ide taj novac? Ide u proizvodnju. Dogovaramo one minuciozne detalje ugovora kojima se vi niste bavili. Vama je … [[Govornik se ne razumije.]] napravio program restrukturiranja, a Europska komisija je rekla da može. I onda ste otišli. E tek nakon toga slijedi posao. Da je lagan, napravili bi ga prvih mjesec dana. Privatiziran je Uljanik. Nikakvo čudo. Pazite Uljanik da nije imao državne potpore bi bio tu negdje. Oni su bili nešto bolji i odgovorniji od ostalih. Svaka čast! Spašavamo 3. maj. Rekao sam ovdje da sa mukom koristim riječ spašavati, jer spašava se nekoga tko je problemu, u dubokom problemu. I vi koji ste otišli hladno, elegantno bez ijednog potpisanog ugovora, bez ijednog parafa sa onima koji moraju preuzeti ta brodogradilišta vi ovdje sada kažete da mi ne radimo svoj posao. Gledajte, mi ćemo svoj posao napraviti u ovoj fazi. Ja ne mogu jamčiti niti da će moja Vlada trajati koliko joj je mandat, niti da će brodogradilišta biti uspješna, profitabilna i da će to sve biti isto kao što je bilo. Ne znam, ali radimo sve da zadržimo proizvodnju, da to netko kupi. Vi ne možete u demokratskoj državi natjerati nekoga da to kupi, a da mu nešto ne ponudite. E to radimo mi. Vi to niste napravili i zato vašu intervenciju smatram nepoštenom.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, osma i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Ja se nadam da moja replika neće biti nepoštena. Dakle, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, s obzirom na loša iskustva sa proračunom prošle godine i s obzirom na loše makroekonomske pokazatelje iskreno govoreći ja sam od vas kao predsjednika Vlade očekivao konkretniji, odlučniji prijedlog državnog proračuna. Iz jednostavnog razloga što nitko od kolega ovdje iz vašeg govora nije mogao pročitati jasne naznake ekonomske politike koju vaša Vlada misli voditi sljedeće godine. Druga stvar, definitivno je da bez strukturnih reformi nema smanjenja rashodovne strane proračuna. To vam je najbolji pokazatelj 2012. godina. Dakle, vi u 2013. godinu ulazite sa potpuno identičnim obrazloženjem, kao vrijeme je stalo nisam ja za to nadležan. Ne? Sa potpuno istim obrazloženjem kao što je bilo i prošle godine. S jedne strane očekujete da ćete sa sindikatima ispregovarati nekakvo smanjenje plaća, s druge strane pričate o nekakvom velikom investicijskom bumu. Međutim, ni jedna od tih investicija u ovom trenutku nije niti raspisan javni natječaj za izvoditelja radova, da bi ona tamo recimo u 4, 5 mjesecu se počela vrtiti i konkretno utjecati na gospodarski rast u sljedećoj godini. Dakle, svi smo mi svjesni situacije u kojoj se nalazite i to nije sporno. Međutim, kad govorite o deficitu državnog proračuna gospodine predsjedniče hrvatske Vlade vi i ove godine i sljedeće dvije godine planirate deficit od 10 milijardi kuna. Zaboravili ste da je 2008. godine Hrvatska bila u debelom primarnom suficitu jer su troškovi kamata bili negdje oko 5 milijardi, a deficit je bio 2 milijarde i 700, 800. to je bilo prije krize. I na kraju, zar vi stalno mislite da ćete sa povećanjem prihodovne strane i zar stvarno mislite da hrvatski građani mogu podnesti u sljedećoj godini ovoliko porezno opterećenje? Nitko vam nije predočio jasan fiskalni kapacitet niti hrvatskih građana, niti hrvatskog gospodarstva i tu je problem proračuna za 2013.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Fiskalno opterećenje nije ukupno raslo, dokažite konačno suprotno ali je preraspodjeljivano. Rasterećeno je u određenoj mjeri gospodarstvo i od tog istog gospodarstva je prikupljeno više doprinosa u masi od planiranoga i povećan je PDV. To je ciljana mjera. Može vam biti loša, antipatična, ali to je ciljana mjera. Ali kada mi kažete da je do 2008. Hrvatska bila u debelom suficitu onda mi recite tko je bio ministar financija od 2008. do 2011.? Što ste napravili na strukturnim reformama? Naglašavam strukturnim reformama. Po kojoj cijeni smo se zaduživali? Koja je bila cijena obveznica? Zašto plaćamo ovolike kamate kakve sada plaćamo? To su pitanja na koja, barem čak ja nisam ni postavio pitanje. Dakle, to pitanje vam čak nisam niti postavio, nisam niti inzistirao na tome. Pa zato što se pravite kao da niste bili ministar financija. Čudim se da uopće vi postavljate to pitanje. Vi ste zemlju nekoliko godina za redom zaduživali i udio javnog duga u BDP-u je konstantno rastao. Prešao je 50%. Pa nije to radio Slavko Linić. To ste radili vi. Jel' vas pribijamo na križ radi toga? Ne pribijamo niti imamo te ovlasti, niti to radimo. Ali to vam moramo reći. Dakle, to je zato jer ste bježali od problema. Mi smo prva Vlada, a vi se pitajte kako koja je smanjila proračun prošle godine. Prva Vlada koja je smanjila proračun. To je traumatično. Kao što je i europski proračun danas za 7 godina prvi puta manji u odnosu na bilo koji prije. I normalno da je drama, normalno da nije lako, normalno da nitko ne želi da se to odnosi na njega. Dakle, ja se hvalim nekakvim velikim strukturnim reformama, ali promjenama da, redom da. A vi ste vodili financije od 2008. praktički do kraja. Niste skroz do kraja, ali u toj zadnjoj godini ponašali smo se kao da nema krize, kao da gospodarstvo nije palo koliko je palo u agregatu. Naprosto ignorirali ste tu činjenicu. Što ste trebali napraviti? Ne znam, evo mi nešto pokušavamo. Vi niste radili ništa, nije bilo strukturnih reformi. Recite mi što ste radili strukturno, imat ćete prilike. Ne kažem, ja vam nisam rekao da ne znate, ja vam kažem da niste to radili, niste htjeli jer vam je bilo preriskantno. A mi sad nemamo izbora.
Hvala lijepa. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas. Molim vas poštovani zastupniče nismo za dobacivanje nego za red, molim lijepo. Sljedeća deveta replika i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade između ostalog ste rekli u svom izlaganju gospodarski rast smo shvatili zdravo za gotovo iako smo BDP planirali za 0,8% dogodio se pad, neki analitičari govore i 1,2% što se događa i drugima u našem okruženju. No, gospodine predsjedniče, vi zaboravljate ili ne želite prihvatiti činjenicu da raste sve ono što ne treba rasti, nezaposlenost, porezi, doprinosi, cijene energenata, komunalije, hrana, knjige, lijekovi, prijevoz. A pada sve ono što ne bi smjelo padati BDP, investicije, plaće, zaposlenost. Meni je žao što vam to moram reći, ali to je stvarno istina ako slušate bilo građane, a to je da zemlja kolektivno pada u depresiju. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na repliku? Ne. Hvala lijepa. Idemo dalje sa replikama. Sada je na redu poštovani zastupnik Gordan Jandroković na izlaganje ministra financija poštovanog Slavka Linića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih se osvrnuo i na izlaganje ministra financija i jednim dijelom na izlaganje predsjednika Vlade jer su govorili o sličnom na različit način [[Upadica Šuker: Osvrni se na Linića. Pa Linić je govorio slično kao i Milanović.]]
Molim vas, prijavili ste repliku ministru financija. Jeste? Ja vas molim.
Ja mislim da ne trebate čuvati toliko premijera, on se zna sam braniti, pa ću ja reći ono što ja želim reći.
Kako ste vi gospodine zastupniče? Jeste dobro?
A vi?
Jesam, hvala lijepo.
Jeste vi dobro? Ja bih volio [[Upadica Šuker: Nešto s vremenom nije u redu.]] Ja bih volio da vi jednako pazite na zastupnike oporbe kao i na zastupnike vladajuće koalicije i da budete objektivni. Dakle, imam dva podatka koja su me potakla na moju repliku. Jedno je rast od 1,8% koji najavljuje Vlada za iduću godinu. To je rast koji nije najavila niti prognozirala nitijedna relevantna međunarodna i domaća institucija, dapače Europska komisija predviđa rast od 0%, MMF rast od 0,75%. Dakle, zanima me temeljem čega Vlada smatra da će rast biti 1,8%, koji su to podaci, koje su to nade koje kod njih izazivaju takvu prognozu? Druga stvar jesu investicije o kojima je govorio potpredsjednik Vlade i ministar financija. Ne znam da li je upoznat s time da među stranim investitorima postoji jedna velika nervoza i frustracija oko onog što se događa u Hrvatskoj kada je u pitanju pravna sigurnost i sigurnost u donošenju poreznih propisa? Mnogi od njih čekaju [[Upadica Leko: Hvala.]] Ja vas molim jer smo izgubili prvo vrijeme na vašu intervenciju. Dakle, mnogi od njih ne žele investirati. Oni koji su ovdje ne rade nikakve nove poslove jer nisu zadovoljni onim što se događa upravo u onom dijelu koji kontrolirate vi gospodine ministre financija. I zanima me koje su to velike investicije iz državnog portfelja, a koje su to investicije koje očekujete iz privatnog sektora?
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Vrlo kratko, na bazi vašeg mišljenja o ocjeni investitora onda moram reći kao ministar obilazim veleposlanstvo i veleposlanstva. Zadnji susret sa veleposlanstvima Njemačke, Austrije, Švicarske broji oko 150 investitora. Svi su podržali Vladu u svojem programu discipliniranja tržišta u Hrvatskoj, kontrolu lojalne utakmice i ukidanje nelojalne utakmice. Svi su dali podršku. Očito da imamo različite informatore. Ali, zvanični informatori, veleposlanstva, vrlo jasno vele da prihvaćamo odgovornu Hrvatsku državu koja će porezni sustav staviti u funkciju gospodarstva i jamčiti im sigurnost na hrvatskom tržištu. To je trenutna ocjena mnogih veleposlanstva ali o tome ćemo se još čuti. Kad govorimo o gospodarskom rastu, da to je taj optimizam Vlade, to je ta bitka Vlade za nova radna mjesta. I Vlada u biti jasno šalje poruku borit ćemo se za konkurentnost gospodarstva ali očekujemo od vas ne izvlačenje dobiti, očekujemo od vas ulaganje u modernizacije, očuvanje radnih mjesta i u nove investicije. A isto tako vrlo teškim mukama je Vlada u zadnjih 6 mjeseci provela strukturne promjene u Željeznici, Cestama, uredila sve što se tiče Voda, mijenja ponašanje u Šumama, a sve iz jednostavnog razloga da imamo što veće rezultate. Ne da bi ih unosili u proračun jer nam fale novci nego da bi ta trgovačka društva svojim kapitalom mogla se zadužiti i napokon krenuti u investicije. I sigurno je itekako ćemo razmišljati o velikim potezima HEP-a u dijelu izgradnje proizvodnje električne energije, zalagat ćemo se da INA uloži u rafinerije, da uloži u bušotine. Da, to su ogromne investicije. I isto tako da novi investitor koji je ušao u Zračnu luku krene sa investicijama u Zračnu luku. Samo toliko da vidimo da taj optimizam nije nerealan, on je zaista stvaran.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa svoju repliku moram uputiti ministru financija gospodinu Liniću obzirom da ministra Jakovine, ministra poljoprivrede, čiji je sektor najviše oštećen nema. Možda gospodin Jakovina nema ni tu političku snagu da se izborio za veći proračun koji se odnosi na budućnost poljoprivrede i sela u Hrvatskoj. Moram reći gospodine Linić govorili ste o konkurentnosti da je u Hrvatskoj registrirano 230 tisuća OPG-a, ako to pomnožimo samo sa dva člana onda dobivamo negdje 500 tisuća ljudi koji proizvode hranu za sebe, ali proizvode hranu i za tržište. Vlada bivša vlada HDZ-a kada je zatvorila poglavlja 11, 12 i 13 izborila je u sektoru poljoprivrede jako velike benefite. I nama je ova godina u stvarnosti trebala biti testna godina. Sa ovakvom politikom umjesto da se približavamo financijskim omotnicama, mi upropaštavamo poljoprivredu i poljoprivrednika u Hrvatskoj. Evo ja isto tako ne želim i ne želim reći da je ovo antihrvatski proračun, ali tvrdim da je ovo proračun protiv hrvatskog seljaka i proračun protiv hrvatskog poljoprivrednika. Gospodine Linić, zbog čega se nije moglo izbjeći u ovom proračunu da poljoprivreda bude najviše oštećena? Zar doista u vašem programu gdje ste naveli da je poljoprivreda primarni, najvažniji rekli ste sektor koji ćete vi podupirati danas pokazujete da je to nešto sasvim drugo, da je ona na zadnjem mjestu i da vam nije stalo. Jer kako će …
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
… [[Govornik nije uključen.]] evidentno je da imamo dva različita pristupa. Pristup bivših vlasti, pojedinačne isplate subvencija, subvencija. A to znači nekonkurentni ste, imate gubitke, imate rizike i te rizike mi vam dajemo novcem na ruku. To je ono što Vlada gospodina Zoran Milanovića veli drugačije. Nećemo isplaćivati na ruke, stvarat ćemo vam uvjete da imate konkurentnost i da subvencije budu vrlo usporediva europskim poljoprivrednicima. Pa je to razlog da u ovoj idućoj 2013.godini imamo ulaganje Hrvatskih voda, imamo sasvim drukčiju politiku zemljišta, imat ćemo sasvim drukčiju politiku osiguravanja usjeva, žetve i svega ostalog. Prema tome poticaji idu kvalitetno, ne plaćanje pojedinaca nego plaćanje jednostavno svega onoga što je njima potrebno da budu uspješni i da ne trebaju imati tako velike subvencije. Da, … [[Upadica se ne razumije.]] u tome se razlikujemo. Vaša politika je plati pojedinca, a to mu suša, kiša i bilo što drugo što nije osigurao usjeve odnese svu ljetinu pa se brinemo o tome kako sada pokriti gubitke koji su nastali to je razlika. U tome se bitno razlikujemo. Potpuno se bitno razlikujemo. Prema tome poljoprivreda će imati daleko veća ulaganja samo ne pojedinačne isplate koje ste vi navikli i koje su u biti razlog da imamo enormni uvoz hrane da nemamo konkurentnu hranu i da imamo probleme što moramo kvote odobravati jer nema dovoljno proizvodnje ni za domaće tržište. U tome se razlikuju ove dvije politike i vidjet ćete za godinu dana daleko veći rezultat. I samo jednu napomenu, sa 3% deficita nijednu kunu iz Europe nećemo povući pa onda i dalje razmišljajte o tome da politika isplata u gotovini pojedincu je vaše rješenje. Nije rješenje ove Vlade.
Hvala lijepa ministre. Sljedeća replika poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa iz ove prezentacije proračuna razvidno je da je propuštena jedna prilika još jednom, a to je prilika da bude ovo proračun zaokreta u gospodarskoj politici. Umjesto toga imamo jedan nastavak modela koji rast temelji ili pokušava ga ostvariti upravo prvenstveno na državnoj potrošnji, a odgađaju se strukturne reforme. I zbog toga bojim se da umjesto zaokreta da će ovo biti proračun kontinuiteta pada, pada broja radnih mjesta, pada standarda hrvatskih građana. Drugi problem i u onim pozitivnim elementima, a njih ima isto tako i u ovom prijedlogu jest nekompetentnost Vlade u provođenju takvih poteza. Spomenuti su fondovi EU pa i na području poljoprivrede pa ću ja evo spomenuti još jednom jedan vrlo konkretan primjer te nekompetentnosti. Da bi se mogli povući ta sredstva potrebno je akreditirati Agenciju za izravna plaćanja u poljoprivredi i na to je upozorila čak i komisija u izvješću od 10.listopada. dan kasnije 11.listopada Vlada donosi promjenu pravila kojima otežava akreditaciju jer mijenja pravila u Zakonu o potporama u poljoprivredi. To se izglašava naravno ne našim glasom u Hrvatskom saboru i sada je Vlada uvidila pogrešku i mora to ponovno promijeniti ali izgubili smo dva mjeseca. Ta je nekompetentnost nešto o čemu se mora puno ozbiljnije ovdje raspravljati jer rekao sam i prošli puta ponovit ću nekompetentnost je doista jedna razarajuća pojava isto kao i korupcija jer krade hrvatskom narodu nadu u bolje sutra.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar gospodin Slavko Linić.
1,8% gospodarskog rasta nije samo brojka napisana radi toga da lijepo izgleda nego ona znači mnoge mjere koje su okrenute strukturnim promjenama u državnim firmama, okrenuta financijskoj konsolidaciji privatnog sektora i okrenuto konkurentnosti privatnog sektora pa je to razlog da smo daljnje smanjivanje imali u parafiskalnim nametima. To je vrlo jasna poruka Vlade da želimo zdravstveni doprinos bitno smanjiti da bi smanjili bruto cijenu rada i ta privatna gospodarstva ostavili konkurentno. Nakon toga nastojali smo osigurati dovoljno financijskih sredstava za praćenje i osiguravanje bilo kojih aktivnosti da li se radi o financiranju tekuće proizvodnje ili investicije i nastojali smo umanjiti kamatu koju smo zatekli 2011. Sve je to načinjeno. Najveći problem totalna nelikvidnost i insolventnost trgovačkih društava. Šest mjeseci smo se borili i uspjeli čak i u ovom Saboru jednoglasno se suglasiti da je Zakon o predstečajnim nagodbama aktivna mjera gdje će cijela Vlada, sva ministarstva sjediti zajedno sa svakim poduzetnikom, sa njihovim bankama, sa njihovim dužnicima i financije probati ojačati njihov kapital da bi sa jačim kapitalom mogli se ponovo zaduživat da bi krenuli u investicije. Sve je to učinjeno, u toku su itekakve aktivnosti, preko 120 ozbiljnih firmi je već u ovom trenutku podnijelo zahtjev za financijsko restrukturiranje i gdje su neprekidni kontakti i sa HUP-om i sa HUB-om, udrugom banaka. Prema tome, direktno angažiranje cijele Vlade na osposobljavanju privatnog sektora, a u zadnjih 6 mjeseci restrukturiramo svako trgovačko društvo bitne za infrastrukturu i proizvodnju u Republici Hrvatskoj, a posebno energetike. Sve su to potezi koji govore da napokon u idućoj godini itekako ozbiljno i privatni i državni sektor može krenuti bavim se poslom, a ne svojim internim problemima jer se Vlada angažira da to riješi. I zato govoriti o tome da nismo…
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi gospodine ministre, analizirajući posebno ovu stavku prihoda od 113,6 milijardi kuna, stavku rashoda pa i sam deficit koji je za milijardu kuna veći nego planirani u prošloj godini i praktično se izjednačava s rebalansom imajući u vidu i kamate, ali analizirajući posebno stavku prihoda vidljivo je da i u ovom proračunu od one najavljene fiskalne decentralizacije nema ničega. Dakle ponovno sve ide na potpunu centralizaciju proračuna, centralizaciju prihoda koja ide u državni budžet. Ponovno ovim proračunom su zapostavljene jedinice lokalne samouprave i nema, uopće nije vidljivo model nastupanja ili postepenog ili sustavnog modela obećane fiskalne decentralizacije. Ja znam da je to možda nekome i smiješno, ali mnoge jedinice lokalne samouprave su dovedene u vrlo tešku i ozbiljnu situaciju. S druge strane, svih ovih godina se sustavno pomaže i sanira brodogradnja u Hrvatskoj. Ja protiv toga nemam ništa, naprotiv, treba pomoći da ta grana opstane, ali s ovakvim izjavama da nije bilo kontrole u onom sustavu poticaja, možda i nije bilo ali zato postoje druge službe, ne smanjenje u proračunu. Na isti takav način tražimo da se pomogne i hrvatskoj poljoprivredi, posebno poljoprivredi u Slavoniji i Baranji. Analizirajući proračun ponovno Slavonija i Baranja ispada 13. prase. Ako ne znate šta je 13. prase, to je ono koje ne dođe do sise jer krmača ima samo 12 sisa. Tako da je Slavonija i ovim proračunom ponovno postala to 13. prase. I ne bih želio da se ponovi ono što se desilo 2003. godine kada je sada prva potpredsjednica Vlade rekla da ćemo se sjetit Slavonije i Baranje u sljedećem mandatu. Pa evo ovo je sad sljedeći mandat, sjetite se na ovom proračunu.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani ministar financija, gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine zastupniče, napomenuli smo da vladina politika je kako održati deficit na 3% BDP-a i da u rashodovnoj strani pokrijemo rashode koji su neminovno narasli u 2013. godini. Zato svu ekspanziju imat ćemo kroz vanproračunske institucije pa samo za napomenu da Hrvatske vode od 3 milijarde kuna ulaganja u 2013. godini su te koje milijardu osiguravaju za Slavoniju, 1/3. U tom dijelu ako ocjenjujete da nije dovoljno još se da načiniti i u vrijeme amandmana na ovom dijelu. Prema tome pokušajte shvatiti, ulaganja i investicije će bit u tom dijelu. Za sljedeći put ću vam donijeti, ovdje imam dokumente o ulaganjima Hrvatskih voda i Hrvatskih ceste jer i Hrvatske ceste su te koje svoje pravce ulaganja sada idu prema Slavoniji. Prema tome, u vanproračunskima vidjet ćete da Slavonija nije zaboravljena.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani ministre Liniću, jedno pitanje ovih dana nam postavljaju građani, zbog čega se povećava PDV na knjige, na kruh, na lijekove, na stručne časopise i na kino ulaznice od 1.1., a ne od 1.7. kada ulazimo u Europsku uniju. I sljedeće pitanje glasi zapravo da prokomentirate zbog čega Hrvatska uvodi PDV na ove artikle od 5% kada znamo da neke zemlje u Europskoj uniji imaju i nultu stopu PDV-a na hranu i da neke zemlje u Europskoj uniji imaju i manji PDV od 5%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar gospodin Slavko Linić. Izvolite.
5%-tnu stopu na ove proizvode uvodimo iz razloga što želimo zaokružiti fiskalnu godinu, zato što i ugostiteljstvo sa 25 smanjujemo na 10 i u isto vrijeme želimo imati jasnu kontrolu kroz cijelu godinu, a ne promjenu stopa unutar godine. To je jedno. Drugo, što se tiče pet postotne stope to je nešto što je ugovoreno u Ugovoru sa Europskom unijom i članstvo naše u Europskoj uniji, da nulta stopa na ove proizvode ne može biti i da je minimalna stopa na ove proizvode 5%. Prema tome, to je direktna posljedica potpisanih ugovora.
Hvala lijepa. Zadnja šesta replika za gospodina ministra i poštovani zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moja je replika upućena premijeru Vlade Republike Hrvatske [[Upadica predsjednik: Poštovani zastupniče repliku ste digli ministru financija.]] Digao sam u onih pola sata kad su govorili, a nebitno [[Upadica predsjednik: Dozvolite digao je pločicu na izlaganje ministra financija.]] Ali oni su kao predlagatelji zajedno govorili. Ja sam čekao da završi se do kraja, pa sam podigao repliku smatrajući da mogu [[Upadica predsjednik: Ja vas lijepo molim, onda ste mogli dignit i na početku i reći ja predlagateljima imam.]] Ne znam po kojem članku ja ne mogu premijeru [[Upadica: Dajte se usmjerite na ono što ste digli.]] Dakle, danas raspravljamo o strateškom dokumentu koji će usmjeriti ekonomski razvoj Republike u idućih godinu dana, a on znači da ćemo, da smo kroz ovaj dokument ili da ćemo kroz ovaj dokument jasno da smo trebali jasno poručiti građanima živjet ćete bolje, isto ili lošije. Ja sam s pozornošću čekao vaše obraćanje Hrvatskog saboru i očekivao da ću u vašem govoru naći i dozu optimizma, ali ne dozu optimizma bez pokrića, da ćete reći evo tri karakteristike ovog proračuna su te, te i te. Ako treba odricat ćemo se toga, toga i toga da bi nam tada i tada bilo bolje. Ako jedan proračun ima za cilj gospodarski rast, očuvanje zapošljavanja, odnosno radnih mjesta i ojačati, jedan od cilja proračuna je i ojačati domaću i međunarodnu poziciju tvrtki. I hajmo reći da je taj treći cilj i ispunjen. Ali ste onda rekli da je i ovaj proračun napravljen jednom inercijom kao i proračun od prethodne godine, a zbog proračuna od ove godine imamo negativni gospodarski rast, pad industrijske proizvodnje, pad osobne potrošnje i povećanje nezaposlenosti. I to je jedna po meni kriva poruka danas kada hrvatskim građanima treba ta doza optimizma, ali slažem se s vama što ste rekli u svom izlaganju jednog realnog optimizma. I ono na čemu baziramo gospodarski rast od 1,8% to su domaće tvrtke. Ne zaboravimo da su one ove godine morale servisirati dug od 7,2 milijarde kuna. Kako? Takve prezadužene tvrtke novim poreznim opterećenjima mogu biti jamac gospodarskog rasta kojeg ste najavili kroz ovaj proračun.
Prije nego što zamolim ministra pročitat ću vam odredbu Poslovnika tako da nema nesporazuma. Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se prijavili. Neovisno o redoslijedu zastupnik može dobiti riječ kada želi odgovoriti na izlaganje, na izlaganje dakle govorniku a ne predstavniku predlagatelja ili Vlade. Molim lijepo da uvažite to. Poštovani ministar Slavko Linić i odgovor na repliku. Izvolite.
Što odgovoriti? Očito da razgovaramo sa jezikom koji ne razumijemo ili na jeziku na kojem se ne razumijemo. Hrvatska Vlada u 2012. godini hrvatskom gospodarstvu osigurala je dva reprograma da ne moraju platiti dospjele dugove iz bivših perioda, 50 milijardi kuna nenaplaćenih potraživanja. Dali smo im priliku da ih dva puta reprogramiraju. Isto tako sad smo krenuli u predstečajnu nagodbu da dugove pretvaramo u njihovu snagu, a ne u svoju naplatu. U isto vrijeme zajedno sa guvernerom, poslovnim bankama osigurano 6 i pol milijardi kuna za tekuće poslovanje, čak za obrtno dio gospodarstva da bi mogli platiti svoje dobavljače. Znači one druge proizvodne sektore, druge tvrtke da i njima pomognemo osiguranje. Najviše se u taj dio potrošilo i za servisiranje banaka. Prema tome, uvjeti za gospodarstvo u tom dijelu su načinjeni. Smanjeno je dva indeksna poena trošak plaće, trošak rada, a mi uvijek velimo da su bitne krupne tvrtke. Da, sve su to poticaji za gospodarstvo. U isto vrijeme smanjeni su doprinosi za šume, za vode i za spomeničku rentu. Da, to su odricanja i ulaganja u to gospodarstvo, da oni pokušaju opstati na tržištu, da ne zatvore svoje djelatnosti. To je bila politika Vlade sve usmjeriti na ovo. Kad smo išli na dizanje cijena struje nije se diglo gospodarstvo, nije. A u isto vrijeme sada Vlada vodi bitku za jeftiniju cijenu plina i osiguravanja novih količina sa skoro kunu po kubičnom metru manje. Da, u tom dijelu se bori Vlada.
Hvala. Hvala lijepa. Iscrpili smo sve replike i odgovore na repliku. Da li predstavnici radnih tijela, odbora žele uzeti učešće u raspravi? Ne. Ocjenjujem da ne. Prije nego što prijeđemo na raspravu, prije nego što otvorim raspravu još jedanput ću ponoviti. Rok za podnošenje amandmana je srijeda 28.11. do 16,00 sati. Hvala lijepa. Drugo što želim također da se dogovorimo. Za sada imamo prijavljenih 8 klubova zastupnika u Hrvatskom saboru i 41 zastupnika u Hrvatskom saboru. To bi bila neto rasprava negdje 9 sati bez replika i odgovora na repliku što je u redu. Ali predlažem da nemamo stanke. Idemo u kontinuitetu raspravljati. Sada otvaram raspravu i prelazimo na raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sada je prvi na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, potpredsjednici, ministri. Mi smo se gospodine predsjedniče Vlade u ovim replikama suglasili da na međunarodnom tržištu na kojem se Hrvatska mora natjecati, da na međunarodnom tržištu kapitala na kojem mora opstati njezine unutarnje specifičnosti ne vrijede i da neke naše posebnosti koje mi računamo, sa kojima se ovdje borimo ustvari u međunarodnoj konkurenciji ne vrijede. Pa ako smo se ustvari oko toga složili onda mi se čini da ovaj proračun koji se nalazi pred nama pokazuje da sa procesom fiskalne konsolidacije, stabiliziranjem javnih financija, stabiliziranjem javnoga duga ipak nešto nije u redu. Naime, proračun koji imamo pred sobom mijenja smjer fiskalne politike i donosi proširivanje fiskalnih neravnoteža. Donosi proširivanje deficita, donosi rast potrebe za zaduživanjem. I taj zaključak ostaje i kada uzmemo u obzir te famozne specifičnosti 2013. godine, a koje se svoje na transfer u europski proračun. Radi se stvarno o novome rashodu, rashodu kojeg dosada nije bilo pa ajde valja to uzeti u obzir. Međutim, kada pogledamo deficit državnog proračuna i kada pogledamo deficit izvanproračunskih fondova jer nisu izvanproračunski fondovi nešto što ostaje izvan fiskalne slike tada vidimo da se u 2013. planira 1,5 milijarde kuna veći deficit na onaj koji smo jutros već povećali milijardu kuna današnjim rebalansom koji smo usvojili. Dakle, ovaj proračun u odnosu na originalne, prvotne Vladine fiskalne planove koji su u ovom Saboru predstavljeni niti pred 10 mjeseci donosi relaksaciju fiskalne konsolidacije za 2,5 milijarde kuna. To nije mali iznos i označava promjenu smjera, označava tendenciju da pravac smanjivanja fiskalnih neravnoteža koji će se ostvariti u 2012. u prvom redu zbog povećanja poreznog opterećenja neće biti nastavljen. A i da nema kamata i da su kamate nula ne bi proračun bio u ravnoteži nego bi i dalje bio u minusu za 1% BDP-a, 3,5 milijarde kuna da nema nijedne jedine kune kamata. Primarni deficit konsolidirane središnje države tzv. proračuna i fondova iznosi oko 1% BDP-a. Puno više nego što je transfer u EU. Iako ovo može se na određeni način označiti možda političkim iznenađenjem, ali oni koji prate proračun i prate ekonomsku politiku mislim da to ipak nije iznenađenje jer se pokazalo da se ekonomska politika tijekom protekle godine najviše bavila porezima, a izbjegavala otvoriti pitanja koja određuju visinu rashoda i brzinu njihova rada. Stoga ovaj proračun u biti razotkriva i taj problem ili pogrešku u smjeru ekonomske politike. Umjesto da se usmjeri na rashode, umjesto da se usmjeri na pokretanje strukturnih reformi koje bi trajno uklonile pritiske na rast rashoda u nekim bitnim kategorijama ekonomska se politika usmjerila na poreznu stranu. Ostvareni su jednokratni učinci u snižavanju deficita u 2012., ali ti se učinci ne mogu trajno održati. Ne mogu se trajno održati jer je cjelogodišnje udaranje u porezne bubnjeve pridonijelo snažnijem padu ekonomske aktivnosti nego što bi to bilo potrebno i nego što bi to nalagale loše prilike u Europi. Točno, snižen je doprinos za zdravstveno osiguranje, ali su učinci povećanja PDV-a na pad potrošnje, pad prodaje, a time i pad prihoda poduzeća bili puno brži, bili puno snažniji i smanjivanje doprinosa za zdravstveno osiguranje ustvari završilo je kao dobrodošla troškovna relaksacija zbog pada prodaje i pada prihoda. S druge strane nema rasta. Koliko god su ekonomske projekcije optimistične, na papiru sve to ide, trendovi koje vidimo ne ohrabruju. Stoga sa strane rasta proračunu baš ne dolazi neka pomoć. A rasta između ostalog nema zato jer se je propustilo baviti rashodnom stranom. Propustila se ta strateška prilika prve godine mandata da se otvore teška pitanja vezana uz sve ono što se financira sa rashodne strane. Na taj način propustilo se je stvoriti prostor u koji bi se mogli uklopiti novi rashodi za koje se znalo da dolaze. Rashodi vezani uz transfer EU, rashodi vezani uz sufinanciranje europskih projekata. Ti će rashodi rasti u 2013., a tek u godinama iza njih jer bez sufinanciranja neće biti korištenja fondova EU. Znalo se i za kamate, trend rasta kamata prisutan je veći broj godina. Između ostalog zbog toga je i donesen Zakon o fiskalnoj odgovornosti kako bi se na određeni način i ozakonila i potakla provedba strukturnih reformi. Međutim, ova je strateška prilika propuštena, makar za sada, i stoga imamo proračun u kojem raste deficit, u kojem rastu rashodi za nemale 4,2 milijarde u proračunu i sveukupno 5 kad se dodaju izvanproračunski fondovi, a i da bi se to održalo potrebno je smanjivanje mase plaća od 2,5 milijarde ili nešto više od 8% Pa red je mislim na ovom mjestu progovoriti nešto i o tom smanjivanju mase plaća jer upravo taj primjer pokazuje koliko je Vlada podcijenila složenost i ozbiljnost proračunskih problema. Naime, kada je prošle godine planirano sniženje mase plaća za 1,8 milijardi kuna davala su se lakonska obrazloženja da će se to učiniti otpuštanjem onih koji rade na ugovor na djelu, pa se pokazalo da takvih baš nema toliko. Pa se onda govorilo da će se poslati u mirovinu oni koji rade a udovoljavaju uvjetima umirovljena pa se pokazalo da niti takvih nema. Sve zajedno prošlogodišnja ušteda je nekih 272 milijuna kuna plus još nešto u zdravstvu taman onoliko koliko iznosi ušteda od smanjivanja troška doprinosa za zdravstvo. Sada ponovno imamo plan ušteda ali ne znamo kako će se taj plan provesti. Moguće snižavanjem koeficijenata. Ali zar nije došlo vrijeme da se sustav nagrađivanja radikalno promijeni da se jednostavno kaže ovu masu plaća ne možemo nositi ali isto tako i dosadašnji sustav nagrađivanja je kompliciran, ne vrednuje rad i demotivirajući je. Pa zar nije vrijeme da pristupimo izgradnji novog sustava nagrađivanja, ugradimo u njega mehanizme koji će vrednovati rad, zalaganje, odgovornost, a kažnjavati nerad. To podrazumijevamo pod strukturnom reformom, to podrazumijevamo pod promjenama kada kažemo da se treba pozabaviti rashodnom stranom proračuna, a nusproizvod ovakve reforme mogla bi biti zaineresiranija i brža i državna i lokalna samouprava koja će pridonositi smanjivanju investicijskih barijera i koja će prestati biti prepreka investicijama i investitorima. Takve promjene očekujemo i o takvim promjenama govorimo. Štednja je uredu očigledno stvarnost nam govori da je nužna ali ona otvara i priliku da se neke stvari riješe na kvalitetniji način. Uvjerena sam da i sindikati ne bi imali ništa protiv rješenja koja vrednuju rad, a kažnjavaju nered. Međutim mi ovakvih prijedloga danas nemamo. Iduća godina je na vratima pa ako se masa plaća provede linearnim snižavanjem koeficijenata, a što će se dogoditi? Bit će ušteda financijska, ali najbolji će otići pa ćemo se onda čuditi zašto je administracija spora, zašto su administrativne barijere visoke, zašto su učitelji nezainteresirani. Međutim ovakvih prijedloga i ovakvih promjena nemamo i zbog toga nema prostora za uklapanje novih rashoda i zbog toga proračun raste, a fiskalna politika je bila prisiljena promijeniti smjer. Moga bih ovakve primjere nizati još i dalje, sanirat će se zdravstvene ustanove. Po ne znam koji put država će ponovno platiti dugove zdravstva, ali nastat će novi jer nema supstantivnih promjena u načinu financiranja i načinu pružanja zdravstvenih usluga. Pa nemojmo se zavaravati da su dugovi zdravstva samo posljedica nesposobnosti ravnatelja da se ukope u zadane limite. Posljedice su i toga da su medicinski postupci sve raznovrsniji, sve skuplji a stanovništvo je sve starije. Dakle moguće sustav treba postaviti na neke druge osnove. Proračun zdravstva je samo zatvoren zato jer se lijekovi na recept u ovoj godini smanjuju odnosno u 2013.smanjuju 270 milijuna, da bi u 2014.ponovno porasli 300 milijuna. A kako će se to postići? Takovih mjera ovdje nema i nisu predložene. Zbog toga i unatoč ovim proračunskim okvirima nad nekim rashodnim stavkama postoji upitnik. Rezultat je povećanje deficita proračuna na 10 milijardi, konsolidirane središnje države na 13 i na toj razini se ostaje u iduće tri godine. objektivno to je velik deficit to je deficit koje potrebe zaduživanja svake godine diže iznad 26 milijardi kuna čak i uz pretpostavku da se ostvari privatizacija. Trogodišnja projekcija koju daje ovaj proračun ne daje smjer, ne pokazuje kako i na koji način bi Hrvatska prišla u zonu puno nižih deficita i puno nižih fiskalnih neravnoteža. Stoga je ta fiskalna slika koju ovaj proračun odašilje u prostor i na to tržište na kojem se Hrvatska mjeri i na kojem se Hrvatska takmiči loš i takvom će ju vidjeti i međunarodne institucije i rejting agencije a isto tako u zemlji je očigledno mnogo nezadovoljnih. I na kraju fiskalno pravilo. Fiskalno pravilo uvedeno je Zakonom o fiskalnoj odgovornosti i zahtjeva da se udio rashoda u BDP-u smanjuje jedan strukturni bod svake godine. uvedeno je upravo tako kako bi osiguralo dodatan motiv da se stvori prostor za uklapanje ovih novih rashoda o kojima su mnogi danas govorili. Mi ovdje pred sobom imamo otprilike 90% javnog sektora na koje se fiskalno pravilo odnosi. I možemo dosta precizno ocijeniti da li je ono ispunjeno. Kada se planirani rashodi proračuna izvanproračunskih fondova umanje za iznos financiranja i sufinanciranja sredstava EU tada planiranog sniženja udjela rashoda u BDP-u nema. Ostaje ne promijenjen, a zakoni se kao što znamo trebaju poštovati čak i kada nam to ne odgovara. U analizi ispunjenosti pravila bila sam i željela sam biti naklonjena prama Vladi i objektivno kompleksnoj situaciji s kojom je suočena, pa ako iz ispunjenja pravila isključivom čak i transfere EU ponovno do njegovog ispunjenja ostaje 0,5% BDP-a. Ovdje predložen proračun i planovi izvanproračunskih fondova suprotni su stoga Zakonu o fiskalnoj odgovornosti pa to znači da bi ponovno slijedom toga istoga zakona ovaj proračun valjalo vratiti na doradu i rebalans već i prije nego je usvojen. Klub HDZ-a stoga ovaj proračun neće podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje prijavljene su replike i to prva replika poštovanog zastupnika Gordana Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Gospođo Dalić poštovana kolegice osvrnuli ste se na nerealnu procjenu rasta BDP-a rast je dakle projiciran na 1,8% BDP-a. Ministar financija to brani time da Vlada želi širiti optimizam, da je to jedna optimistička procjena iako relevantne institucije procjenjuju nulti rast, odnosno blagi do 0,75%. Zašto je važno ukazivati na taj podatak? Rast BDP-a je onaj temeljni podatak iz kojeg čitamo kakvi su prihodi mogući. Sve ono što ide iznad onog što je procijenjeno rastom jednostavno nije realno. Ja pretpostavljam da iz tog razloga se išlo napuhavati rast kako bi se opravdali prihodi. Međutim potrebno je u ovome trenutku to spominjati, potrebno je o tome govoriti jer je i prošle godine Vlada išla s najavom rasta od 0,8% isto tako optimistično. Završili smo kraj godine vjerojatno sa padom od 1,5 do 1,9%, dakle ta kriva procjena bit će veća od 2,5% i za Vladu koja sebe naziva odgovornom i ozbiljnom to nikako nije nešto što joj ide u prilog. Trendovi su loši. Ja stojim kod onoga što sam rekao ministru Liniću, možda razgovaramo sa drugačije obaviještenim ljudima, sa ljudima koji drugačije gledaju na stvarnost hrvatskog gospodarstva, ali činjenica je da brojke nisu pozitivne i nije mi jasno zbog čega ponovo nerealno idemo sa tako visokom procjenom rasta. Da li Vlada jednostavno ne želi priznati ono što svi oko nje vide, da li se nada nekom čarobnom preokretu ili jednostavno manipulira brojkama. No ovoga puta za razliku od 2012.godine kada se mogla Vlada pozivati na naslijeđe prethodnika, ovog puta ta odluka je potpuno informirana, godinu dana ste na vlasti i nadam se da ćete ako ne uspijete krajem 2013.godine preuzeti punu odgovornost za ovako pogrešno ponašanje…
Hvala lijepa. Na sve to će odgovorit poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa o pitanjima visine rasta za 2013.godinu bilo je mnogo riječi u javnosti i iznesen je već i dobar dio argumenata koje ste spomenuli. Međutim ono što je posebno važno, važno je koliko su realne pretpostavke na kojima se procjena rasta temelji, bez obzira je li ona 1,8, 1,5 ili 1,2. Ali sa vladinom projekcijom rasta poseban je problem taj što se ona temelji na vrlo nerealnim pretpostavkama, temelji se na pretpostavkama da će rasti osobna potrošnja u uvjetima kada se najavljuje i uporno na tome inzistira uvođenje poreza na imovinu. Sama najava toga poreza već je proizvela mnogo negativnih učinaka na kretanje gospodarske aktivnosti, potrošnje, povjerenja, investicijskih i potrošačkih očekivanja. Uporno inzistiranje na njemu i dalje zasigurno će proizvesti i mnoge druge negativne efekte. Najbolje bi stoga bilo ako Vlada želi da se njezine projekcije ostvari, najbolje bi bio da trenutačno taj prijedlog povuče i zatvori bilo kakvu raspravu o porezu na imovinu. Isto tako Vlada očekuje 11,5% rast investicija, oslanja se pri tome na državne investicije. Vlada zaboravlja da državne investicije mogu kratkoročno dati čak i neke pozitivne gospodarske rezultate ali vode u dug. Sa druge strane iako bismo željeli da se te investicije realiziraju mi danas se nalazimo krajem 11. mjeseca i ne vidimo da se ijedna od tih investicija pokreće. Iduća godina je ovdje.
Hvala lijepa. Druga replika i poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, potpredsjednica Sabora. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Dalić, vi ste izvrsno zapazili probleme koji su u hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji, ali nažalost ovo vaše zapažanje došlo je prekasno, kamo sreće da je došlo koju godinu ranije pa u onim godinama kad ste vi bila ministrica financija i da ste na takav način predlagali proračune. A kad govorite o financijskoj ravnoteži, odnosno neravnoteži, činjenica jeste kad ukupno gledamo to je 2,5 milijarde veći deficit ali ako idemo ga analizirati, raščlaniti i vidjeti njegovu strukturu onda to je milijardu i 700 milijuna udio kojim ćemo participirati u europskom proračunu. To je 900 milijuna kuna za restrukturiranje brodogradnje na koje smo uporno ukazivali godinama da će jamstva koja su dana brodogradnji prije ili kasnije doći na naplatu i da će ona predstavljati deficit. Dakle to se obistinilo, suočavamo se sa činjenicama o kojima vi niste željeli niti razgovarati svojevremeno, a ovaj 1% izvanproračunskih korisnika koji idu u deficit odnose se isključivo za investicije i nikada se ne bojim deficita koji će završiti u investicijama. Najgori su deficiti koji završavaju u potrošnji. A kad idemo gledati samo one krizne godine, dakle početak ili kraj 2008. godine kad nam je ukupni dug bio 39% BDP-a da bismo ga završili u 2011. godini kad ste tvrdili da pomalo izlazimo iz krize na 47% BDP-a. Dakle bilo bi dobro da su ovakva zapažanja bila onda kada ste to mogli i realizirati.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovana zastupnica Martina Dalić.
Što se tiče … deficita morate znati uvažena zastupnice Zgrebec da su svi hrvatski deficiti završili u investicijama. To je prva slika koja se vidi iz ovih brojki. Svi hrvatski deficiti završili su u investicijama i nisam čula nikada nikoga da je došao i rekao ne želim da se izgradi ovo ili ne želim da se izgradi ono. E danas imamo dug. To je posljedica državnih investicija. Nisam isto tako čula nikada niti predstavnike recimo grada Rijeke da su došli i rekli nemojte dati jamstvo 3. maju. Upravo suprotno. Grad je želio sam. Prema tome, u priči o hrvatskom razvoju i priči o hrvatskom razvojnom modelu ima mnogo različitih glasova, ima mnogo različitih mišljenja i bilo je mnogo različitih prijedloga. A mislim da je to osobina i lijeve i desne političke elite, vjerovali smo svi u moć državnih investicija. I zato mi sa ove strane ovdje zato toliko i upozoravamo jer taj smo razvojni model pokušali, taj smo razvojni model probali, postigli smo nesporno rezultate i auto ceste su ovdje i ceste i luke i bit će i hidro elektrane i termo elektrane ali to vodi u dug. Potrebno je usmjeriti se i na ono što neće generirati dug, usmjeriti se i na privatni sektor. Potrebno je moguće učiti iz tuđih iskustava.
Hvala lijepa. Treća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice spomenuli ste u jednom trenutku kako i na rashodovnoj strani zasigurno postoji još mogućnosti ušteda. I da je tome tako dobro je pogledat malo i po razdjelima pojedinih ministarstava. Ja nisam ekonomista, ali zanimljivo je pogledati recimo porast rashoda za zaposlene u i Uredu predsjednika Vlade i u samom Ministarstvu financija gdje je taj porast rashoda za zaposlene čak naveden da je čak 28% od čega za bruto plaće 30,2%. A posebno je zanimljiv razdjel Ministarstva gospodarstva. Mi pozdravljamo činjenicu da je za taj razdjel porast od 586%, ali na 108 stranici ovog obrazloženja nailazimo na nešto novo što do sad nismo imali. To je još jedna agencija, Agencija za investicije i konkurentnost za koju je predviđeno ukupno 18 milijuna kuna, a od toga za administraciju i upravljanje tom agencijom 13 milijuna i 816000 kuna. Dakle, dobivamo jednu novu agenciju koja bi trebala ako ja dobro razumijem potaći gospodarstvo, a samo za plaće će otići 76,8% onih koji će u toj agenciji raditi. Koliko će ostati novaca baš samo za poticanje gospodarstva nisam baš siguran? Ovo je samo evo jedno dva, tri primjera na rashodovnoj strani i mogućnosti da se rashodi smanje.
Hvala lijepa. Nema odgovora na repliku. Poštovani predsjednik hrvatske Vlade u ime predlagatelja. Izvolite poštovani.
Podijelit ću vrijeme sa ministrom financija. Uvažena kolegice, ja jako cijenim vašu struku bankarstvo i znam koliko je škole i rada potrebno za to. Imam puno prijatelja, imam nekoliko prijatelja koji su u tom sektoru. Međutim, politika je nešto drugo. Čak i mi laici pod pritiskom događaja i vremena sudjelujući svakodnevno i svaki mjesec u raspravama i u Zagrebu i u Europi koji su uglavnom financijske prirode nešto naučimo, a interes za to postoji i od ranije ali za to školovan nisam. Vi ste ovdje govorili kao bankari, kao analitičari, kao mikro menadžer budžeta i to sa opažanjima od kojih neka stoje. Međutim, nisam čuo ni jedno jedino rješenje osim sustava nagrađivanja i toga da je vrijeme da se stvari mijenjaju i da više po starom ne može i da postoje lijevi i desni stereotipi i da vi sa ove strane mislite tako, a vi u stvari ne pripadate ni ovoj ni onoj strani. Vi ste profesionalac i bankar i tako i govorite. Tako se proračun može u konzultativnoj fazi sastavljati. Ali kad se donose konačne odluke ne može. Eto trebamo konkretne stvari. Govorimo o preuzetim obvezama. 2000. kad govorimo o onome što je naslijeđeno, 2009. godine potpisan je ugovor sa sindikatima o usklađivanju plaća koji stupa na snagu 1.1.2013., 2009. Dakle, u godini pada od 6% netko je preuzeo tu obavezu. Ozbiljni dečki. 2011. u 12 mjesecu arbitraža je to osnažila i to sad stupa na snagu. Šta da radimo s tim u svjetlu priče o fiskalnom pravilu? Imate savjet? Uklapa li se taj savjet u ono što ste sada govorili. Jeste li na to mislili? Tko treba ovdje ispast loš dečko prema sindikatima? To je u najmanju ruku nesmotreno ponašanje. To su činjenice. I ne može biti tim gore po činjenicama. Kaže se, pričate o radovima i investicijama. Pa dobro ne vjerujete li da je išta ostavljeno u pripremljenom obliku da bi to već započelo u ovih godinu dana, pa valjda to ne bismo sabotirali. Krenuli bismo i kitili se tuđim perjem, pravili bismo se važnim. Nema ničega! Nema tih investicija u javnom sektoru jer nisu pripremljene. Šta je sa Plominom bilo? Brodogradnja? Pa šta mislite šta radimo godinu dana? Zar ne bismo potpisali taj ugovor odmah kada bismo bili neodgovorni prema javnim financijama i preuzeli bilo kakvu obvezu. To nećemo napraviti. Dakle, načini. I kad sam govorio o linearnom načinu rađenja, odnosno inertnom načinu rađenja, sastavljanja proračuna. Naime, inercija sama po sebi nije zla stvar. Recimo zemlja se kreće kozmičkom inercijom, nebeska tijela. To katkad znači život, stil života. Ali katkad u to treba unijeti malo čak živosti i nereda. Dakle, postoje neki stereotipi u sastavljanju proračuna. Bilo je riječi o zdravstvu. Kada bi država jamčila svojim autoritetom pravovremeno ispunjenje obaveza recimo prema najvećim dobavljačima lijekova na primjer, kada se oni ne bi morali zbog odgode u naplati od stotina dana zaduživati da to premoste i poskupljivati cijeli proces, kada bi iza toga stajala država onda ne samo da ne bismo morali povećati troškove za lijekove za 5% zbog rasta PDV-a sa 0 na 5% nego bismo se kao dobri pregovarači mogli izboriti i za manje, jer to znamo, a to je tako. Ali o takvim stvarima se nije dovoljno vodilo računa. I ima niz drugih primjera. Fiskalno pravilo, vi me ispravite ali ja ne znam tko ga je prije mene u ovom Saboru spomenuo 2008. ili 2009., puno prije, i to inspiriran iskustvom nekih drugih država na samom početku financijske krize. To ste, taj zakon je donesen ovdje u Saboru u jeku financijske krize. To je vrlo rigorozno i strogo pravilo i onome tko ga treba provoditi, a to je dopalo ovu Vladu, je život otežan. Kako da kažem? Možda to i nije loše, ali je otežan. Razumijete? Kao što je N2 pravilo za europske fondove teže od M3 pravila. M3 pravilo vam daje godinu dana više, komotnije je, opušteniji ste. N2 pravilo vas stišće, traži vas da realizirate projekt kao odgovorni političari i upravitelji u kraćem vremenskom razdoblju. Ima argumenata i za jedan i za drugi. Dakle, da je bilo projekata javnog sektora oni bi već bili kako se kaže spremni za lopatu, shovel ready. Nisu, nema ih, bit će sljedeće godine. To nije nikakvo zaduživanje. Konkretno, investicije u energetiku nisu zaduživanje, to je zarada, to je novac. Investicije u luke, u kontejnerske terminale u LNG nije zaduživanje, to je novac. To je čista lova kako bi se reklo za Hrvatsku. I takvih stvari nema puno, ali ima nekoliko koja su naša specifičnost, koja su naša ne komparativna nego kompetitivna prednost. Komparativnu prednost iskorištava Kina svojom veličinom dok može, dok su im nadnice niske. Za 5 godina više neće moći. Ali hrvatski položaj će ostati konstanta i uvijek će trebati netko da zajedno s nama iz toga izvlači korist. I na tome radimo, to se ne može vidjeti preko noći. Sljedeće godine bi se moralo vidjeti. Molim vas za korektnost, dakle nemojte se pozivati na fiskalno pravilo. Preuzimane su obaveze prema javnom sektoru i prema sindikatima, a to nas sljedeće godine treba koštati milijardu i 600 milijuna kuna. To je puno novaca, to nismo preuzeli mi, a obaveza je prvi puta preuzeta u godini gospodarskog urušavanja 2009. godini. A tko je tada bio optimist da tako nešto anticipira? To nije ozbiljno. A što se politički time dobilo? Ništa.
Hvala lijepa. Ministar financija, poštovani Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Možda ipak kad govorimo o državnim investicijama ulaganja u energetiku idu po modelu privatno-javnog partnerstva kad je proizvodnja u pitanju onda to nisu krediti, onda je to … [[Govornik se ne razumije.]] investitora. Kao što vidite na Plominu ih imamo. Isto tako kad govorimo o ulaganjima u hotele također mislimo da to treba biti sa partnerima, da to treba biti modelom privatizacije. Znači, nemojmo se bojati jednostavno tih zahvata i ulaganja. A sad bih htio samo par minuta oko fiskalnog pravila. Jer očito da u fiskalnom pravilu nemamo želju otvoreno porazgovarati. Pa kad govorimo o fiskalnom pravilu onda želim jasno naglasiti u Hrvatskoj imamo plaće, imamo zdravstveni sustav, socijalni sustav i mirovine. I najveći problem Hrvatske države će biti u narednih 10 godina mirovine, gdje imamo milijuna i 220 tisuća umirovljenika sa svega 10, 12% umirovljenika sa punom mirovinom. Sa prosječnom godinom starosti umirovljenika 51 godinu. Izdvajamo 35 milijardi kuna. Prosječne mirovine ispod standardnih ili ja bih rekao uvjeta življenja, nedovoljno, siromašne stvaraju jednostavno taj krug građana koji teško žive. Ne možemo ih dirati, ne možemo ni njihova prava dirati a iz doprinosa osiguravamo 16 milijardi. 19 milijardi plaćamo iz PDV-a. Na 35 milijardi, jesmo li tu trebali štedjeti? Jesmo li trebali obustaviti formulu o usuglašavanju odnosno usklađivanju sa troškovima života i ostalih? Jesmo li trebali ih smanjiti? Da, pritisci su smanjimo mirovine, a ova Vlada veli neće tu smanjivati. Zato smo prihvatili i idemo plaće smanjivati jer to je ono gdje možemo dobiti razumijevanje sa socijalnim partnerima. Pregovaramo o tome, dogovori su pri kraju i sigurno da efekti u drugoj godini nakon ovih pregovora će biti i vidljivi. Govorite o socijali, ne, napeli smo da u socijali promijenimo davanja prema imovinskom cenzusu, ali ne da ih smanjimo jer nažalost sirotinje ima previše. Ni tu ne možemo bitno promijeniti. U zdravstvenom sustavu? Reforme su nedvosmislene. I da će tu biti racionalnosti i zato smo krenuli sa Zakonom o sanaciji ustanova gdje ćemo pokušati preuzeti odgovornost za upravljanje sustavom koji je bio potpuno neorganiziran, koji je stvarao dubioze, koji 5 milijardi ima dugova jer se ne plaća u rokovima kako treba plaćati. Da, to su otprilike prostori na kojima se može rezati. Vlada je rekla u ovom trenutku odbiremo taj dio. I kad govorimo o fiskalnom pravilu nije samo milijardu i 700 milijuna što velite novih troškova uplate u EU, imamo i 700 milijuna izdvajanja za HANDA-u iz razloga što brinemo o toj privredi pa nismo htjeli dizati trošarinu na dizel gorivo nego smo rekli idemo drukčijim obračunom i prikazom HANDA-nih prihoda prikazati kao trošarinski sustav da privredi ne stvaramo nove troškove kroz veće cijene. Da, 700 milijuna je novi trošak koji dosada nismo vidjeli, a isto tako slične transfere imamo i prema Hrvatskim cestama. To su specifičnosti koje je netko trebao kada je pravilo pisao Vladi. Prema tome to je ono s čime će se Vlada itekako baviti i nastojati poštovati pravilo koje pravilo veli tako smo ga usvojili, što je veća recesija veže su uštede što je jednostavno i nerazumno pravilo.
Hvala lijepa. Krećemo na replike. Na izlaganje predsjednika Vlade imamo 8 replika, na ministra financija 4. Prva replika Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani predsjedniče Vlade pa vi ste danas svjesni da već duže upravljate Hrvatskom nego što sam ja bio potpredsjednik Vlade za investicije. Međutim ja vas neću podsjećati na Luku RIJeka koja je nakon 20 godina se shovel ready počela graditi prošle godine pa do Luke Dubrovnik, od investicija Plinacro, Janafa do pripremljenih Brijuni rivijera. Najbolja potvrda koliko ste neefikasni je zapravo Zračna luka Zagreb. Na početku mandata ste potpisali ugovor za Zračnu luku Zagreb prošlo je ako se ne varam od tada 9 mjeseci nema ništa. Ono što bi se trebali svi složiti, a to je posebno u doba krize da je kadroviranje i smjena svih razina menadžmenta u javnim poduzećima zapravo bio onaj trenutak kada ste rekli neće se ništa desiti iako ste najavljivali javne investicije u RH. ali prestanimo samo stalno govoriti o javnim investicijama, pričajmo o privatnim investicijama to je ono s čim se prošla Vlada bavila intenzivno od 2010.godine postoji akcijski plan za uklanjanje prepreka ulagačima koje ste vi ukinuli, ne znam zašto. Često volite govoriti o konsenzusu na pametnim stvarima a akcijski plan za uklanjanje prepreka ulagačima znači prvi puta da je netko priznao slabosti iz svog sustava i da ga je počeo otklanjati, nema ga više. I međunarodni investicijski forum nema ga više. Evo mogao bih još puno Odbor za investicije pri Vladi nema ga više, prestanimo stalno osim toga još moram reći govoriti o investicijama kao nekom čudu, ajmo se baviti konkretnim poslom idemo pomoći da hrvatsko gospodarstvo preživi i da onda zaista u neko dogledno doba ostvari gospodarski rast. Dakle javna poduzeća i njihova ulaganja neće spasiti samo našu zemlju samo tako.
Odgovor na repliku predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Znate dobra stvar sa ukidanjem ispravke netočnog navoda je što više nije po onoj prazna puška dvojica se boje. Sada obojica imamo pune puške ne pucamo doduše u čovjeka ali se čuje. Prema tome na sve ono što kažete ja mogu reagirati i ne moram. Ali ću reagirati recimo na Riječku luku koja po kontejnerskom terminalu nakon 8 godina vlasti HDZ-a otprilike 160 tisuća kontejnerskih jedinica. To je bijedno. To je neusporedivo manje od Kopra i od Trsta to naprosto ponižavajuće za Hrvatsku. eto to su rezultati rada. Zagrebačka obala tek treba biti stavljena u funkciju. Pruga da ne govorim o Krku pa to nije započeto nije fer da to spominjete, nije fer. Dakle tamo se ništa ne događa. Dakle naš cilj je a dio toga je i pruga Rijeka-Zagreb-Botovo da to bude ozbiljna moćna stvar. I cilj moje Vlade je da za tri godine ako dočekamo kraj mandata, a vjerujem da hoćemo ali ne mogu to kategorički tvrditi, mi po kriterijima biznis doing business in Croatia da dakle po doing business kriterijima da narastemo za nekoliko desetaka mjesta, nećemo doći u svjetski vrh. To je cilj vlade. Dakle to je jedan operativni politički cilj u tijeku. Aerodrom Zagreb, e pa to isto nije fer da spominjete. Dakle ponuditelja kojeg ste vi odabrali koji je bio očito najbolji mi smo to ishonorirali, nastavili proces. Vi znate da te pripreme traju mjesecima, to znate jeste pročitali ugovor, jeste uopće znali što ste potpisivali? Dakle prošlo je relativno malo vremena ti partneri moraju naći investitore mora naći partnere i to se upravo završava. Dakle nešto što 20 godina nije napravljeno Zagreb ima uredan mali ali vjerojatno jedan od najstaromodnijih aerodroma za grad te veličine u Europi dakle vi biste sada napravili u pola godine. ali ja se nadam da nećete biti zluradi kada stvar krene, a ona je praktički pred kretanjem i potpuno prema dinamici ugovora kakav je vaša vlada i vi počela pripremati, a mi to preuzeli ali to je daleko od izvedbe. I u biti tu dosta stvari ovisi o partneru a ne o nama. Prema onom što znamo stvari idu u dobrom smjeru prema tome primjeri su vam loši. Riječka luka je loš primjer ona je zanemarivana 8 godina. Zašto je tamo kontejnerski terminal 160 tisuća …,a Koper ima 400 tisuća, a Trst ima 600 tisuća? A potencijal Rijeke samo Riječke obale i Brajdice je preko 2 milijuna jedinica. Zašto?
Hvala lijepa.
Nisam vas prozvao radi toga a sada me tjerate.
Sljedeća replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine predsjedniče rekli ste zar mislite da smo imali projekte u javnom sektoru da bismo ih zaustavili. Ja ću vas podsjetiti na nekoliko projekata, a onda ću se osvrnuti i na Luku Rijeka. Što se tiče projekata koji su zaustavljeni mi smo već u nekoliko navrata jedan drugome replicirali oko Pelješkog mosta koji je ugovoren. Oko izgradnje autoceste do Ploča koja je zaustavljena. Što se tiče projekata u kojima sam sam sudjelovao u proteklih 8 godina onda je tu u prvom redu lučki sektor pa ću vam reći da smo nastavili vaš projekt izgradnje Luke RIJeka tzv. gt luka gt projekt pa smo vam ostavili izgradnju Luke Gaženica, pa smo ostavili izgradnju terminala u Šibenskoj luci Gat … pa smo ostavili projekt integracije i trgovine transporta u Pločama, pa smo vam ostavili izgradnju Gruške obale u Dubrovniku, pa su ostavljeni brojni projekti Plinacroa i Janafa a sada da se vratim na Luku Rijeka. Dakle Luka Rijeka je točno rasla je godišnje negdje oko 25 do 30% brojem kontejnera, no temeljni problem Luke Rijeka nije što nema osiguranu građevinsku dozvolu, nije što nema viziju ta luka, osnovni problem Luke Rijeka je činjenica da Luka Rijeka nema osiguranu kvalitetnu željezničku prugu. I znate što ću vam reći do prošle godine dok sam bio ministar prostornog uređenja i graditeljstva jedino Primorsko-goranska županija i žao mi je što ovdje nema župana Komadine da kažem da jedino ta županija nije uskladila i nije htjela i nije uskladila svoj prostorni plan sa projektom nizinske pruge Rijeka-Zagreb-Botovo i da bilo kakav suvisli pristup izgradnji željezničke pruge koja je pretpostavka razvoju luke Rijeka bio je spriječen i nije ga se moglo realizirati. A i zagrebačka obala i porto Baroš i delta u luci Rijeka je bila sa svim mogućim projektima, s dokumentacijom koja će omogućiti i opravdanost izgradnje luke Rijeka je bio dovršen i ja sam pozvao i prilikom donošenja rebalansa proračuna gospodina ministra…
Hvala lijepa. Molim vas. Gledajte na vrijeme. Odgovor na repliku predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Dobro da ste spomenuli luku Gaženicu u Zadru. To je jedan od primjera kako se avanturistički troši novac. Svaka čast Zadru, ako se ne varam Zadar je sa Zagrebom i Zagreb sa Zadrom bio prvi put spojen upravo u vrijeme Vlade koalicijske Ivice Račana. Zadar je važan grad, jedan od najvažnijih gradova u Hrvatskoj, a čemu služi luka Gaženica i kako je ona projektno i poslovno zamišljena to možete nekom drugom prilikom objasniti vi, kao i Pelješki most. I stalno se vraćamo na taj Pelješki most i uporno vam nije neugodno i ne osjećate onu bazičnu ljudsku nelagodu spominjati nešto što ste naprosto zatukli, dakle sklapali ste ugovore bez novaca. Zašto nije završena cesta do Ploča, zašto se od Splita do Ploča putuje već 8 godina i nije završena cesta. Ne znam, vi mi odgovorite. Ona će bit gotova, to je još nekoliko desetaka kilometara i to ide svojem kraju. Kada spominjete Primorsko-goransku županiju ili ih optužujete za potpunu nekompetentnost, a neće baš biti da su tako nekompetentni, to je dosta uspješna županija ili za opstrukciju državnih projekata, konkretno projekata koji njima život znače i to mi je vrlo, vrlo slabo logično. Ili se možda vodite primjerom Dubrovačko-neretvanske županije koja radi sve što može dok prostornim planovima opstruira ono što Vlada želi. Jel to iskustvo? Recimo trajektna veza … na Pelješac privremena koja nije u prostornom planu i koja se uporno opstruira iz čiste ljudske zlobe. Šta da radimo, da mijenjamo zakon? Dok se dakle most ne izgradi. Mi vjerujemo da će se izgraditi ali ne vašim pričama i potpisivanjem ugovora iza kojih nema novaca. Ponovit ću vam ponovo, još jednom, to je kazneno djelo, to je rađeno i ministar Hajdaš Dončić je morao tu stvar spašavati, spašavati sa kontraktorima kojima nisu osigurana sredstva da grade most. Nemojte molim vas ponavljati da smo mi zaustavili gradnju tog mosta, to je naprosto jedna bazična trula neistina. Ali gledajte, svaki put kada to izrečete ja ću morat ovako odgovorit. Svaki put.
Hvala lijepa. Đuro Popijač ima repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. Gospodine predsjedniče Vlade, ja mislim da je dovoljno argumenata već rečeno na onu vašu zar mislite da smo sabotirali investicije. Jeste. Dakle i temeljni razlog što je spomenuo kolega Domagoj Milošević je zapravo vaše kadroviranje i instaliranje podobnih, a ne sposobnih, a to se vidi recimo u PLINACRO-u gdje imate petero članova uprave, do sada je bio jedan direktor. Dakle šta petero članova uprave rade u poduzeću od 200 zaposlenih, ali to nije važno sad. Zaustavili ste evo recimo izgradnju brze ceste prema Bjelovaru, izgradnju poveznice, kolosijeka željeznice … i …. Ali vratit ću se zapravo ponovo na brodogradnju jer ste ponovo spomenuli i spomenuli ste u jednom vašem odgovoru da je skandalozno to što smo mi izradili programe restrukturiranja brodogradilišta koje ste vi naslijedili, programe restrukturiranja brodogradilišta koje je prihvatila Europska komisija i vi govorite da je skandalozno to što smo zatvorili poglavlje 8., što smo zaključili pregovore s Europskom unijom na osnovu tih programa restrukturiranja i što smo potpisali pristupni ugovor za uključenje u Europsku uniju. To je za vas skandalozno, a ja ću vam reći što je za mene skandalozno. Skandalozno je da niste nastavili te programe restrukturiranja i što u ovoj godini niti jedno brodogradilište, dakle ni Brodosplit ni 3.maj ni Brodotrogir nije ugovorilo niti jedan novi brod. To je gospodine predsjedniče Vlade skandalozno. Na osnovu čega i na osnovu kojih programa restrukturiranja ćete vi nastaviti to restrukturiranje i na osnovu kojih partnera kada čitavu godinu niste učinili ništa. To je put rješavanja problema brodogradnje kako ga vi vidite, dakle put u stečaj i vjerojatno likvidacija.
Odgovor na repliku,predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Uvijek su najglasniji ljudi koji imaju najnečistiju savjest. Vi govorite o političkom kadroviranju, kako ste postali ministar? Na kojim listama ste prije toga bili? Vi ovdje držite moralne kritike, opet sam ja bahat. Ništa od ovog što ste rekli nije istina i da, vaš nastup je skandalozan. U tri godine niste napravili ništa, sve ste ostavili da čeka izbore. Jesam plakao radi toga, nisam. Jesam obećao da će biti sjajno, nisam, ne znam kako će bit, bit će najbolje što možemo. I još imate građanskog obraza ustati i prozivati nekoga. Jesam vam to ikada predbacio prvi, ne, vi mi replicirate na taj način i ja bih na to trebao šutjeti. Neću šutjeti, želim da javnost zna s kim ima posla. Po kojim ste političkim kanalima postali, na kojim ste listama prije toga bili, tko vas je postavio u FINA-u 2003.godine. Jel to možda bahato što vam sad kažem? Dakle uvijek ste bili uz onoga kome ste u tom trenutku mogli služiti, to je vaša politička karijera. Takvih ljudi u mojoj Vladi nema, nema ih ni moralno, a nema ih ni po kompetencijama. Ponovno se javite i ponovno ću vam to reći i demantirajte šta je od ovoga što sam rekao neistina jer ste bazično ljudski nepošteni. Ovo što govorite je neistina, ostavili ste jednu potpuno viseću … situaciju. Parnica u potpuno nejasnom stanju, a završni čin je ostao nama, ali to nije ugurati loptu u gol gospodine Popijač, to je zahtijevalo cijelu akciju i zato to traje godinu dana jer ne možemo nikoga puškom natjerati da kupi brodogradilište koje je godinama sustavno zapostavljano. Ljudima treba dati jasna jamstva, a da istovremeno ne izložim sebe i svoju Vladu optužbi da se razbacujem novcem poreznih obveznika. Nama je to važno. Mi smo ljevica, mi smo liberalna Vlada i lijeva Vlada, ali mi se prema novcu odnosimo odgovorno ako hoćete štreberski. Kako ste se vi odnosili to znamo.
Hvala. Sada imamo dvije povrede Poslovnika. Molim vas malo strpljenja. Kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Pa pozivam se na članak 216. Poslovnika. Ja vas molim da opomenete gospodina premijera, da ne vrijeđa i ne omalovažava zastupnike. Naime, osjećam se naravno prozvana jer gospodina zastupnika Popijača premijer pita kako je postao ministar. Postao je ministar tako gospodine predsjedniče Vlade da sam ga kao predsjednica Vlade predložila ovom Domu kao uvaženog člana među ostalim Hrvatske udruge poslodavaca. Možda niste svjesni da ste ovim izrečenim upravo, vrijeđajući zastupnika Popijača kojem naravno nisam odvjetnica, ali sam mu bila predsjednica Vlade zapravo omalovažili i ponizili Hrvatsku udrugu poslodavaca čiji je predstavnik Đuro Popijač došao u Vladu i savjesno obavljao svoj posao. Dok je bio ministar gospodarstva gospodine Milanoviću, gospodine predsjedniče Vlade otvorili smo i zatvorili poglavlje 8. Jedno uz 23 od najtežih poglavlja [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Kolegice Kosor, vrijeme.]] kojima smo rješavali probleme i gospodarstva, ali naravno i ulaska Hrvatske u EU.
Sljedeći ispravak netočnog navoda Gordan Jandroković.
Gospođo potpredsjednice, ja vas molim da predsjednika Vlade opomenete.
Odnosno povreda Poslovnika. Molim vas, prije nego dam vam riječ. Kolegice Kosor, vi ste se prijavili za povredu Poslovnika. Trebali ste reći u čemu je povrijeđen Poslovnik a ne objašnjavati zašto ste gospodina Popijača imenovali u Vladu, odnosno predložili u Vladu. Gordan Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. I ja se isto pozivam na članak 216. gdje jasno stoji da se zastupniku izriče opomena, vjerojatno ako zastupniku tada i predstavniku Vlade ako omalovažava ili vrijeđa predsjedatelje ili druge zastupnike. Dakle, ovdje je izrečeno zastupniku da je bazično ljudski nepošten zbog jedne rasprave u kojoj nije nikoga osobno vrijeđao, niti je ta rasprava bila uopće osnov. Dakle, mi rasprave koje iz kluba zastupnika danas čujete ni u jednom momentu nisu bile osobne niti su išle na čovjeka. I rasprava do sada evo u protekla dva i pol sata je bila korektna. Međutim, sada iz nepoznatih razloga, iz gubitka živaca ili iz ne znam kojeg razloga premijer ide sa zaista odvratnim uvredama. To nije način na koji treba komunicirati u Hrvatskom saboru. To što je rekao da mi nismo tri godine napravili ništa, a Europska komisija mu poručuje da spava njegova Vlada [[Upadica Zgrebec: Hvala. Isteklo vam je vrijeme. Molim vas.]] To je vjerojatno jučer čuo iz izravno od povjerenika Fülea, dakle neću ulaziti u taj dio, neću otvarati tu temu. Ali dozvolite potpredsjednice i spriječite vrijeđanje zastupnika.
Gospodine Jandrokoviću, niti su ovo bile povrede Poslovnika niti je bilo osobnoga vrijeđanja [[Upadica Jandroković: Nje bilo osobnog vrijeđanja?]] Odgovor na repliku je bio adekvatan replici. Ako niste zadovoljni obratite se Odboru za Ustav i Poslovnik. A ovo je u duhu, jel'? To je u duhu demokratične rasprave. … [[Upadica Jandroković, ne razumije se.]] Sljedeću repliku ima Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine predsjedniče, složit ćete se vjerojatno sa mnom da najveću odgovornost za stanje u Hrvatskoj snosi upravo HDZ, ali morate isto tako shvatiti da za ovu godinu dana snosite vi zajedno sa vašom Vladom. No, vratit ću se na proračun. Obzirom da veliku većinu prihoda čine prihodi od poreza. Posebno je ovdje vidljivo da se povećaju u ukupnoj vrijednosti za 4% sa 64 milijarde na 67,1 milijardu. Između ostalih poreza, prireza na dohodak, porez na dobit, poreze na robu i usluge tu je svakako i porez na imovinu. A mene sad zanima obzirom da se radi o porezu na imovinu da li se to odnosi i na onaj famozni porez na nekretnine, odnosno da li je sadržan u ovom prijedlogu proračuna. Jer to prije svega i čitava hrvatska javnost i svi hrvatski građani žele znati obzirom da traje ova javna rasprava, da li je, ukoliko se radi o tim porezima, da li je ovaj proračun usuglašen sa koalicijskim partnerom. Dakle, to je osnovno pitanje koje proizlazi iz ove moje replike. Jer je vidljivo da bez obzira i na povećanje broja nezaposlenih na pad industrijske proizvodnje upravo rastu prihodi od poreza, između ostalog i na dohodak. Pa me zanima da li je ovaj proračun usuglašen sa koalicijskim partnerima i da li se ovaj porez na imovinu, jer to zahtijevaju hrvatski građani da odgovorite na pitanje da li je tu sadržan taj porez i da li je ovaj proračun usuglašen sa vašim koalicijskim partnerima i da li postoje sukobi u koaliciji?
Odgovor na repliku predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Pa pokorno javljam gospodine Vinkoviću da je to usklađeno i da rasprava treba trajati mjesecima, jer je riječ pokorno javljam o jako važnoj stvari koja se tiče svakog građanina. I ono što ne valja vi ćete prvi prstom kazati jer to je predviđeno kao prihod lokalne samouprave koja je vama jako važna, a i meni. Prema tome, to je odgovor na vaše pitanje. A koristim još vrijeme da kažem da stojim iza svega što sam rekao, da nisam upotrijebio niti jednu približno tako prizemnu riječ kao oni koji su mi odgovarali, naročito neki, na povredu Poslovnika, da ću ponovno to isto reći, da ću ukazati na ono što smatram bazičnim ljudskim nepoštenjem, a ono se preslikava kroz naše stavove, karijere, načina na koji smo dolazili u politiku, prolazili kroz politiku i tu su vjerujte mi uvijek najglasniji ljudi nečiste savjesti. I njih činjenice uopće ne zanimaju. Ako ih uštipnete ubit će vas, derat će se, neće stati. To se na neke u ovom Saboru odnosi. I kako vi, tako i ja. Krenuo sam mirno, kad je krenulo izmišljanje, neistine, insinuacije i to od ljudi koji bi trebali biti pristojni i ponizni ne klečati nego biti ponizni jer ja kad kažem da smo krivo procijenili gospodarski rast ja sam ponizan, krivo, greška. Možda sljedeće godine bude bolje. To su vrlo teške kategorije. Ali, da nam lekcije dijele ljudi koji su ostavili najteži dio posla i to proračunato drugoj vlasti pa to stvarno nije fer. To je ljudski nepošteno. I sad vi recite da je to, kakve je sve riječi upotrijebio uvaženi kolega, to nije govor Sabora. Moj govor je oštar, može biti i bezobrazan ali nikada nije isprve i nikada nije iz kuka nego uvijek reakcija na ovakve provokatore. I oni od toga žive. A onda ćemo doći na to kako ste ušli u politiku, kako ste završili u Vladi, tko vas je prije toga imenovao na političke dužnosti, koja Vlada, na čijoj listi ste bili sve to govori o čovjeku. Jesam li ja ovdje nekoga optužio za kazneno djelo? Ne. Samo za nešto što ja smatram nedoličnim, a vi recite da ja griješim. Sto puta ću vam to reći, sto puta!
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, Zoran Vinković.
Članak 216., evo i ja ću se malo držati ovog Poslovnika iako mi to baš nije jača strana i ne volim ga, ali ne očekujem ja sad da vi predsjedniku Vlade izričete opomenu jer nije se držao teme i nije odgovarao meni na repliku nego HDZ-u, a ja ne bih volio da se čitavo ovo vrijeme to pretvori u sukob predsjednika Vlade i HDZ-a jer to je dosta i hrvatskom narodu, a bogami i nama ovdje u sabornici. Ja sam otvoreno, jasno i glasno pričao obzirom da ovdje u samom obrazloženju proračuna se spominju određeni porezi da li je ovaj proračun usuglašen s koalicijskim partnerima da ne bi bilo za 2, 3 dana kada se bude izglasavao da imamo javnu raspravu oko proračuna kao što smo imali i oko poreza na nekretnine, odnosno bivšeg poreza na imovinu. I koristim evo da smo bili u pravu da smo znali o čemu raspravljamo iako nismo vidjeli napisan prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Vi ste u odgovoru na repliku dobili odgovor na svoja pitanja, a ne repliku. Martina Dalić, izvolite replika.
Rekli ste gospodine predsjedniče Vlade da je politika nešto drugo od onoga što sam ja ovdje govorila u ime kluba HDZ-a. Možda je politika ovakva rasprava, ali ja vam čvrsto vjerujem i nikada neću od toga odustati da to ovakva besplodna rasprava politika nije. Jer od toga niti država niti građani nemaju nikakve koristi. A isto tako ekonomija nažalost ne funkcionira onako kako bi to političari željeli i kako bi mogli propisati svojim političkim nalogom. Ona funkcionira točno prema ekonomskim zakonitostima tržišne ekonomije pa bi bilo možda dobro da se poslušaju i glasovi onih koji o tome nešto znaju. Čak tu ne predlažem sebe posebno. Jer stanje u nas je teško i dovoljno teško da bi valjda i vi trebali zaključiti da se samo tom politikom na način kako je pretpostavljam vi shvaćate ne može naprijed. I zbog toga je Hrvatska jedina zemlja ili jedna od dvije u Europi koja zadnjih 5 godina nije vidjela pozitivnu stopu rasta. Što se tiče Ugovora o arbitraži samo jednu riječ. Ugovor sa sindikatima iz 2009. trebao je stupiti na snagu 31.12.2011. i ono što je vama ostavljeno, ostavljena je godina dana da riješite taj problem. Ugovor se u okolnostima 2011. nije mogao raskinuti, ali je isto tako netko uložio trud, ogroman trud da Vlada koja će doći i koja god bude ima godinu dana za iznalaženje rješenja na taj problem. A između ostaloga predlagala sam vam i kako se on mogao ili može riješiti.
Odgovor na repliku? Jel' imamo odgovora?
Hvala. A onaj tko je 2009. godine u godini financijskog sloma potpisao takav ugovor uložio je još veći trud od vas. Trud da potpiše takav ugovor. I opet to nisam nikada u izbornom pledoajeu isticao, ali moram, tjerate me na to. Hrvatska je sačuvala kreditni rejting. Zašto? Zato što su ljudi koji su analitičari kao vi zaključili da se tu nešto događa i da to zaslužuje nekakav kredit povjerenja, nekakav benefit sumnje nove Vlade. To nije rađeno baš bez veze. A proračunski deficit za 2011. je bio znatno veći od deficita za ovu godinu. To je deficit državnog proračuna blagajne koji ste ostavili vi. Mi smo to smanjili, koliko je išlo, išlo je. I to je netko prepoznao. I ne očekujem zbog toga laude, aplauze, slavu nego naprosto ne znam da se to konstatira. To nije loše napravljeno. Vi ste ukazali na niz nedostataka mikromenadžerskom i mikroanalitičkim pristupom. U redu. Vaš jedini prijedlog se ticao smanjenja mase plaća, odnosno uvođenje drugih kriterija u nagrađivanje. Super, slažem se, podržavam. Čak ni na vašu prvu repliku nisam imao odgovor na repliku, ali to nije lako postići. Vi to niste započeli raditi, ne, nas čekaju nove obaveze po ugovorima o usklađivanju plaća. Kako da sad objasnim ljudima da za to novaca u ovom trenutku u državnoj blagajni nema i da je na nama velika odgovornost da ono malo povjerenja koje smo stekli u ovih godinu dana, malo, ne uprskamo. Jel' ovo bahato što sam vam rekao? Ovo je za mene istina. I ponavljam, moj ton će jako ovisiti o vašem tonu. Mogu početi lijepo i pomirljivo, ali ako me provociraju ljudi koji imaju i možete zlorabiti koliko god hoćete povredu Poslovnika i nećete nikad vjerojatno nećete nikad dobiti opomenu jer mi tako očito ne funkcioniramo
Hvala.
Dakle, moja reakcija ovisi o vama. I to je sve.
Hvala lijepa.
Tu sam. Kritizirajte me, vrijeđajte me. Ja to nikada ne doživljavam kao uvredu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika Ivan Šuker.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, ponizno molim ja bih replicirao. I u svojoj replici ću se koristiti argumentima tako da ne bih isprovocirao gospodina predsjednika hrvatske Vlade kojem očigledno argumenti ponestaju. Kada bih se koristio njegovom retorikom onda bih ga pitao, jeli bilo pošteno ili nepošteno potpisati zahtjev za referendum, kada bih se koristio njegovom retorikom pitao bih ga jeli tada znao što potpisuje s obzirom na današnju situaciju. A vama za podsjetit gospodine predsjedniče hrvatske Vlade ovaj kolektivni ugovor je potpisan i kako ne bih tu uvukao se u povijest ali ima tu već priča ispričano o tome ali je potpisan nakon smanjenja državnog proračuna od 8 milijardi kuna i nakon smanjenja plaća i mirovina od 6%, a to je bilo u 4.mjesecu 2009.godine. to je činjenica i istina koju ne možete poreći. A isto tako gospodine predsjedniče hrvatske Vlade svi mi znamo da direktivama EU nulta stopa ne može biti ali je isto tako jasan stav ove tu desne strane HDZ-a da u trenutku kada budemo morali dizati stopu sa nula na 5% za kruh i mlijeko da ćemo smanjiti stopu poreza na dodanu vrijednost na meso, mast i ulja sa 22 tj. 23 na 10% nažalost u međuvremenu je taj PDV otišao na 25%. To je stav ove političke opcije i to je način na koji smo htjeli pomoći hrvatskim građanima. A što vi nudite hrvatskim građanima uz ovo povećanje od 0,5 predlažete jedan zakon sa sumnjivim rokom trajanja do 1.5. 5% stopa poreza na dodanu vrijednost za brodove za rekreaciju i sport. Niko mi iz ministarstva nije znao pojasniti što to je. I na kraju fiskalno pravilo. … pravilo je bilo prvi puta izešeno ovdje kada se predlagalo da se proračun za 2009.godinu zamrzne na razini 2008.i tada niste imali niti političke mudrosti niti ekonomskog znanja da to podržite.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Nema smisla da demantiram neke brojke kojima manipulirate reći ću vam samo jedno Zakon o radu je po svemu potpuno fiskalno neutralan. Odredba Zakona o radu koja je bila sporna dajte molim vas dopustite da kažem, je naprosto bilo područje političke utakmice i ništa više od toga. Od toga nitko nije imao koristi ali baš nije imao ni financijske štete. I to uspoređivati to nas ne košta ništa dragi kolega jedino ako vi smatrate da nas to sada košta. Ja ne vidim čime nas to košta. To nas po nama ne košta, dakle to je jedna odredba na koju su na kraju indikativno i sindikati pristali da se ukine kada se to na civilizirani način pokušalo. I ta odredba je ukinuta ona je bila neracionalna. Druge velike strukturne probleme u Zakonu o radu ja ne vidim. Naravno ako pitate investicijske bankare pa oni bi ukinuli otkazni rok, ukinuli bi apsolutno sve dakle ikakva prava radnika bi ukinuli jer to je jednostrana pozicija i ona je prirodna. Jel baš ljudska ne znam, nije ni neljudska ali oni tako razmišljaju. I mi moramo kao političari i to je replika i vama i gospođi Dalić imam nažalost imam srećom taj privilegij, to je politika. Politika je odgovornost procjena, politika je procjena. Nitko od 2008.godine od struke na koju se vi pozivate a ja je cijenim u granicama mogućega nije predvidio financijski slom 2009.godine. možda jedan do dva čovjeka koji su tada smatrali avanturistima i fantastima. Nitko, isto tako nitko vam neće sa sigurnošću reći u kojem trenutku će kriza prestati i u kojem trenutku će doći do rasta i do poleta to naprosto nitko ne zna i ja to vidim i vi to vidite i to je umjetnost mogućega u politici. Ali politike su odluke vi takve odluke donosili niste. Mi moramo donijeti odluku da Brodosplit prodamo tome i tome pod tim i tim uvjetima da bi nastavio raditi. to je ključno, to nije samo zicer, to je cijela akcija od centra prema golu.
Hvala. Repliku kolegice Jadranke Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo ja ću se nastojati zaista ograničiti na što je moguće manji broj replika do svoje rasprave ako to može biti doprinos stabiliziranju ove rasprave općenito. Gospodin predsjednik Vlade je rekao da evo govorio je o poniznosti i ja mislim da treba podsjetiti na ustavne odredbe o tome da Vlada odgovara Hrvatskome saboru i da onda poniznost svakako ako govorimo o tome očekujemo i od člana Vlade i od predsjednika Vlade. A pitanja o tome tko je kako postao član Vlade gospodine predsjedniče ne bi bilo dobro ovdje sada širiti i kroz replike i kroz našu raspravu o važnom dokumentu jer bih naravno ja vas mogla npr. pitati kako to da ste predložili ovdje da npr. gospodin Čačić postane član Vlade itd. s tim ogromnim teretom nažalost koji je osobni, ali ga svakako treba gledati u političkom kontekstu. Javila sam se zbog isto tako konstatacije da Vlada koju sam vodila nije ostavila ništa od investicija. Naime, nije dobro stalno inzistirati na načelu poslije mene potop. Ja mislim da se treba držati onog drugog načela ništa našim odlaskom ne završava, ništa vašim dolaskom ne počinje. Tako će biti jednog dana kada vi budete izlazili iz Vlade. Podsjećam na projekt Brijuni rivijera. Pa nije li to projekt koji smo potpisali gospodin Jakovčić i ja kojom ste se tada žestoko protivili ne zbog toga što ste bili protiv projekta, nego ste doslovce rekli popisat ću ga ja kada postanem predsjednik Vlade, međutim signali iz vaše Vlade su ako ih ja dobro razumijem i čitam da se zapravo na neki način taj projekt zaustavlja. Zračna luka o tome je već bilo riječi ali isto tako i projekti koji smo radili u skladu sa EU komisijom za zbrinjavanje otpada, evo primjerice u Rijeci ali i mnogi drugi. Ombla isto tako mislim da mogu reći da nije baš ništa da nismo napravili i ostavili u nasljeđe, luke Dubrovnik itd. Most na Dravi ali ono što sam htjela [[Upadica: Hvala, molim vas zaključite raspravu.]] vrlo konkretno [[Upadica: Zaključite repliku.]] projekt navodnjavanja … /govornica se ne razumije. To je projekt koji ima osigurano i financiranje i vaša Vlada ga je zaustavila.
Odgovor na repliku, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ne znam kakve veze ima …/Govornik isključen./… Vlade i Sabora. Ja sam bio vrlo korektan u svojoj opasci i primjedbi. Dakle ovdje smo kolege, ja vas oslovljavam kao kolegu jer sam ja ovdje također bio izabran voljom građana za zastupnika, uz to sam predsjednik stranke, to valjda ima neku težinu. A što se tiče Brijuni rivijere, opet, neću reći da se čudim što to spominjete ali to je također pitanje one poniznosti o kojoj govorite. Gledajte, 8 godina je taj opstruiran, 8 godina, iz pakosti prema županijskoj vlasti i Ivanu Jakovčiću i IDS-u. 8 godina nitko nije stajao na putu tome da se raspiše obećan puki natječaj za namjenu tog prostora. Ništa, vlasničko-pravno sve je bilo uređeno, država je postavila strukture 2003. godine, jedan manji broj ljudi je uvodio taj projekt, dakle to je bila javna ustanova. Tek 2011. godine u svitanje pred izbore vi ste to odlučili potpisati i naravno to treba provest netko drugi, to se tak šika i to smo mi. Ja da hoću ne mogu zaustaviti taj projekt jer on sad više i ne ovisi o meni. On je ovisio o vladinoj pripremi sve ove godine koji ste to pasivno opstruirali, dakle niste htjeli da to krene. Potpisali ste ugovor, to je najlakše, sad treba dovest investitore. Ali znate šta, sad je kriza i nisu sve parcele jednako atraktivne. Pa investitora baš i nema tako puno kao što bi ih recimo bilo 2006. kad je bio polet, a da se to napravilo 2005. kada ste bili na vlasti, 2001. i 2002. je osnovano poduzeće i išlo se u realizaciju toga. 8 godina je taj projekt namjerno opstruiran samo kao poruka lokalne vlasti. Kada je konačno krenulo, krenulo je u vrijeme najteže ekonomske krize. Naravno danas i 2006. nije isto, nešto je u ponudi prihvaćeno, dakle naravno najatraktivnija lokacija, ono čime se mi sada bavimo je Nacionalni park Brijuni, da se od toga napravi svjetski resort u onom dijelu gdje su hoteli i to je sve. Prema tome niste u pravu, to nije rađeno namjerno godinama.
Hvala lijepa. I Branko Hrg, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, vi ste rekli jednu rečenicu kolegici Dalić, da ne pripada ni ovoj ni onoj strani. Ja moram reći da je jako loše da mi uopće danas ne možemo razlučiti tko pripada kojoj strani jer kad govorimo o proračunu gdje se rasprava naravno uvijek svede na nešto sasvim drugo od onoga što bi trebala biti onda nastaju prepucavanja, optuživanja većinskih stranaka koje su vodile ili vode državu. Ali činjenica je da se očekuje od socijaldemokratske opcije da brine o onim širokim slojevima građanstva, da brine o malim ljudima, da prvenstveno vodi brigu o njima, a ja nažalost to ne mogu iščitati jer danas konstatiramo da je normalno da će biti povećanje cijena na kruh, mlijeko, lijekove, ne znam na koje sve artikle jer dižemo 5%. Prije čujemo da nije baš to trebalo dizat od 1.1. što su neki kolege ovdje govorili ali da radi lakšeg računanja i lakšeg pregleda je to stavljeno da se od 1.1. računa ne od 1.7. Ja bih očekivao od Vlade ovakvog opredjeljenja da brine o građanima i da smanji PDV na hranu što je HSS podnio i određene prijedloge Vladi sa 46000 i nešto potpisa na što nismo dobili odgovora. A što se tiče projekata koji su pokretani ili nisu pokretani, ja moram sa žaljenjem reći da je ova Vlada pokušala zaustaviti neke projekte, da je neke zaustavila pa i tamo na području s kojeg ja dolazim gdje je puno manji obim radova na Podravskom ipsilonu gdje je već spomenuta pruga ona famozna bjelovarska pruga gdje nije spomenuto navodnjavanje u Virovitičko-podravskoj županiji to su projekti koji su bili započeti, koji se na neki način još malo realiziraju ali im je intenzitet puno slabiji. I mene interesira koji su to onda projekti koji nas očekuju u ovoj godini.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade. Nema odgovora. I prelazimo sada na replike ministru financija. Gordan Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, ministre financija. Htio bih samo prokomentirati jednu stvar i zamoliti vas ako je moguće kroz repliku i odgovor. Dakle spomenuli ste da će se projekti iz energetike, iz energetskog sektora financirati kroz privatno javno partnerstvo. Do sada smo očekivali da će npr. Plomin ili LNG terminal biti financiran od strane stranih investitora. Dakle sada sam prvi puta, možda do sada nisam imao prilike, ali sada sam prvi puta čuo da će se ti projekti financirati iz privatnog javnog partnerstva. Ja vas molim da mi kažete o čemu se zapravo radi i koji su to projekti koje planirati graditi na taj način.
Odgovor na repliku, ministar financija Slavko Linić.
To su krupni infrastrukturni projekti u energetici. Prema tome i termoelektrane i hidroelektrane iz razloga što smatramo da HEP sva raspoloživa sredstva treba davati u investicije za dizanje kapaciteta prijenosa električne energije i poboljšanje kvaliteta distribucijske mreže na cijelom području Hrvatske i to su monopolne djelatnosti države koje nikad neće biti u procesu privatizacije. Svaka modernizacija hidroelektrana ocjenjujemo da bi trebala biti sa privatnim partnerom, da na neki način omogući osiguranje vlastitih sredstava u kapitalu, a sve iz razloga da ne bi imali potrebe graditi cijenu kapitala u cijenu električne energije, a sve iz razloga da smanjimo uvoz električne energije i da imamo vlastitu proizvodnju, da pojačamo svoju deviznu bilancu i isto vrijeme da imamo više radnih mjesta, više i krupnih investicija. Prema tome, kad govorimo o tom dijelu onda vidimo privatno javno partnerstvo. Kad govorimo o bolnicama koje također idu iz državnog proračuna, privatno javno partnerstvo, za sve krupne državne bolnice ili kako ih mi znamo zvati klinički bolnički centri ulaganja bi trebali ići iz privatno-javnog partnerstva jer nema sredstava u državnom proračunu.
Repliku ima kolega Dinko Burić.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre, govoreći o umirovljenicima u jednom trenutku ste bili napomenuli i činjenicu kako ako se ne varam ako sam dobro razumio će smanjivanjem plaća doći do približavanja udjela mirovina u prosječnoj neto plaći. To je suprotno od onoga što je bilo proklamirano u planu 21. jer je tamo rečeno da će se težiti k tome da se taj udio prosječnih mirovina u neto plaći temelji na porastu gospodarstva i zaposlenosti. Mi jesmo u kriti, to je jasno. I ako danas imamo činjenicu da imamo milijun i 480 tisuća zaposlenih, a preko milijun i 200 tisuća umirovljenika, onda taj omjer otprilike 1:1,2 jest opterećenje. Ali ja želim pitati kako taj omjer koji je sada ispod 40% uistinu mislite i koja je to granica zaposlenosti u kojoj mislite da ćete dostići konačno porast udjela prosječne mirovine u prosječnoj neto plaći kad govorimo o zaposlenosti i o nezaposlenosti.
Odgovor na repliku ministar financija Slavko Linić.
U idućoj godini za mirovine se predviđa 480 milijuna više od čega na usklađenje mirovina ide oko 340 milijuna kuna. Prema tome, i iduću godinu rekli smo na mirovinskom sustavu idemo sa usklađenjem i u tom dijelu nismo išli na procese konsolidacije radi rasta rashoda. I to smo vrlo jasno naglasili. Rekli smo da na žalost moramo ići na to da dio dodataka na plaću nećemo moći osigurati u državnom proračunu i to je razlog zašto se na dijelu plaća ide sa određenim smanjenjima. To nije politika zato da se približe, ja bih rekao prosječne mirovine plaćama jer ipak realni sektor osim što otpušta ljude pa imamo veći broj nezaposlenih nemamo smanjenje plaća, pa jednostavno korekciju državnom dijelu obveza neće utjecati na pad prosječnih plaća. Kad govorimo o tome da je neophodno približit se 50 postotnoj stopi plaća što je cilj ove političke opcije i što zaista namjeravamo tada moramo shvatiti, najprije moramo dignuti gospodarski rast do 3% i tek tog trenutka se može razmišljati i o jačem zahvatu zaštite mirovina jer je ocjena jednostavno Vlade da su preniske i da se od njih vrlo teško živi. Bitka za razvoj, bitka za zapošljavanje, gospodarski rast su pretpostavka ja bih rekao poboljšanja stanja u mirovinskom sustavu.
Hvala. U 12,20 je isteklo vrijeme za prijavu za raspravu od 10 minuta. A sada je na redu Darko Milinović sa replikom.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ministre, vama bih replicirao. U svom govoru ste spomenuli i zdravstveni sustav. Prošli tjedan ste predstavljali novi porez, Zakon o novom porezu na imovinu pa smo vidjeli da je izostala komunikacija ne samo sa IDS-om, HNS-om i HSU-om već i sa premijerom. Jer premijer je iz Bruxellesa poručio da se protivi porezu na one nekretnine u kojima se stanuje. Rekli ste zašto to spominjem jer očito ponovno postoji nekakav nesrazmjer u nekakvim podacima koje govori premijer u odnosu na vas. Vi ste rekli da je dospjeli dug u zdravstvenom sustavu i da je kolaps zdravstvenog sustava 5 milijardi kuna. Sad ću vam pročitati što je potpisao premijer. Tako su dospjele obveze na dan 31. prosinca, dakle na kraju Vlade prošle iznosile 2 milijarde kuna. Ja se slažem s vama da postoji gotovo programirani kolaps zdravstvenog sustava, a to govori činjenica što je ponovno potpisao premijer. Na dan 31. srpnja 2012. godine, dakle u prvih šest mjeseci ove Vlade klinički bolnički centri, dug kliničkih bolničkih centara iznosio je 2,9 milijardi kuna što predstavlja povećanje od 760 milijuna kuna u prvih šest mjeseci ove Vlade ili ministra zdravlja Rajka Ostojića, pa nastavlja a ukupne obveze zdravstvenih ustanova u prvih šest mjeseci su povećane za 639 milijuna kuna. Pa kad tu dodamo još onih 500 milijuna kuna sanacije koju je provela ova Vlada to je dakle negdje ukupni dug bi bio povećan za milijardu i 200 milijuna kuna. Nije problem u zdravstvu rokovi plaćanja, nego neplaćanja. Kada smo preuzeli ili kada sam ja preuzeo taj resor rokovi plaćanja za lijekove su bili 300 dana pa smo ih smanjili na 120 dana. Vi to dobro znate, a o stabilnosti tada zdravstvenog sustava govori i činjenica da u proteklih tri godine nije bilo sanacije zdravstvenog sustava.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Linić.
Nema svrhe da se opterećujemo ovdje potpuno različitim bilancama. Na dan 1.1.2012. ukupni dugovi zdravstva su 5 milijardi 400 milijuna kuna. Ako promatramo rokove plaćanja 60 dana. I dozvolit ćete zatečeni dugovi su bili kod javnih ustanova od 180 do 360 dana, a županijskih ustanova i 540 dana. To je stanje koje smo zatekli 1.1. 540 dana neplaćene obaveze prema hrvatskim gospodarstvenicima. To je neodrživo stanje. I dozvolit ćete, direktive EU jasno, plaćanja u 60 dana. I vi ste propisali Zakon o rokovima plaćanja i predvidjeli da se te obaveze plaćaju u 60 dana Zakonom o financijskom poslovanju ova Vlada regulirat će plaćanje u 60 dana. I Zakonom o sanaciji ustanova zdravstva riješit ćemo problem dugova od preko 5 milijardi kuna i jednostavno preuzeti upravljanje da se ne dogodi. Podsjećam vas 2002. isti sustav sanacije provela je nekadašnja koalicijska Vlada. Prema tome, evidentno je da ne vodimo odgovorno politiku, da nije vođena odgovorna politika kontrole ovakvih sustava, da svakih nažalost 8 godina imamo neprekidna ulaganja u promašaje vođenja sustava. 5 milijardi kuna bit će plaćeno, a to znači svi gospodarstvenici koji sada imaju problem nelikvidnosti zbog neodgovornog ponašanja Vlade bit će riješeni sa sustavom sanacije zdravstvenih ustanova.
I zadnja replika, Davor Ivo Stier.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo ministre branili ste optimizam u procjeni rasta od 1,8% za 2013. godinu, ali naravno optimizam bez pokrića uvijek stvara frustracije, depresiju i gubi se vjerodostojnost. Vi ste nažalost, ne vašom krivnjom, ali dio te vjerodostojnosti izgubili i oko ove rasprave o Zakonu o nekretninama kad ste vi jasno rekli da će se odnositi i na nekretnine u kojima se stanuje, onda premijer je rekao da to neće biti tako, tu vas je politički ostavio na cjedilu, a HNS se pridružio HDZ-u uopće u procjeni da ne treba takav zakon u ovom trenutku. I stoga je pitanje vjerodostojnosti da li ćete imati tu političku potporu i u provedbi ovoga proračuna, da li HNS i stoji iza toga i u implementaciji Proračuna za 2013. godinu? Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
U četiri mjeseca vidjet ćemo što to Vlada Republike Hrvatske, ne ministar financija, predlaže kad je u pitanju porez na nekretnine. I vrlo jasne poruke, za razliku od vas kao opozicijske stranke, porez na nekretnine građanima koji koriste svoje nekretnine ne nosi dodatno opterećenje. To je porez s kojim zamjenjujemo parafiskalni namet koji se zove komunalna naknada koju nitko u svijetu ne prepoznaje i zamjenjuje porez na vikendice. To su poruke, to ćemo probati 4 mjeseca raspravljati. A što se tiče interpretacija riječi mene, premijera, stranke HNS-a to je očito vaš dio, želja da načinite svađu među nama. Previše smo ozbiljni ljudi i čekaju nas ozbiljni poslovi. Itekako ćemo se ozbiljno pobrinuti protumačiti građanima što znači za njih porez na nekretnine. Ali isto tako vrlo jasna poruka Vlada Republike Hrvatske je rekla želimo konkurentno gospodarstvo. Priča o tome konkurentno gospodarstvo, a nepoduzimanja poteza ništa ne znači. Konkurencija se ne dobiva sa dobrim željama, dobiva se pokretanjem određenih reformi i postupaka. Prema tome, svjesni smo da plaće u Hrvatskoj su za razliku od naših europskih konkurenata previše opterećene sa doprinosima za zdravstvo. I očito da moramo pronaći nove izvore za financiranje zdravstva. Novo odgovorno ponašanje prema i financiranju zdravstvenog sustava. I to je razlog, da želimo se boriti za konkurentno gospodarstvo, a građanima ćemo ponuditi rješenja gdje će ipak vidjeti da ih ne želimo dodatno opteretiti.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a kolega Dinko Burić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovana gospodo ministri, potpredsjednici. Raspravljati o prijedlogu državnog proračuna uvijek znači raspravljati o dokumentu koji je od iznimnog značenja za cijelu državu i za svakog njenog građanina, a u ovim teškim vremenima ovaj dokument ima čak i velikog utjecaja i na psihološkoj razini na razinu nade s jedne strane i na razinu beznađa s druge strane. Za nas zastupnike, odmah ću reći, HDSSB-a ovakav prijedlog državnog proračuna nije prihvatljiv i to iz više razloga, a ja ću ovom prilikom se osvrnuti samo na dvije za nas najbitnije grupe. Prva grupa razloga je kakav je ovaj prijedlog proračuna u odnosu na interese i potrebe Slavonije i Baranje, a druga kakav je ovaj prijedlog proračuna u odnosu na opće nacionalne hrvatske interese. Pa evo prva grupa razloga u odnosu na potrebe i interese Slavonije i Baranje. Još je Majka Tereza koja je cijeli život posvetila brizi za siromašne i borbi protiv siromaštva jednom prilikom izjavila da se jedino što može ukloniti siromaštvo je pravedno dijeljenje dobara, pravedno. Mi zastupnici HDSSB-a već godinama ukazujemo na gotovo maćehinski odnos institucija Središnje državne vlasti prema Slavoniji i Baranji. U Banskim dvorima se mijenjaju vladajući, ali za Slavoniju i Baranju promjena na bolje nažalost nema. Naprotiv, sve je teže i teže. Ukazivali smo na neodrživ odnos Vlade RH koja je regiji koja čini 20% stanovništva i 20% teritorija RH iz državnog proračuna vraćala, ne davala nego vraćala, umjesto barem toliko samo 3 do 8% sredstava iz državnog proračuna. Željeli smo argumentirano ukazati na neravnomjeran status Slavonije i Baranje u odnosu na ostale krajeve RH nadajući se da će takav odnos prema Slavoniji i Baranji prestati. A posebno smo se promjeni odnosa prema Slavoniji i Baranji ponadali prilikom predstavljanja nove Vlade 23. prosinca prošle godine kada ste vi gospodine predsjedniče Vlade tada izrekli riječi koje su nama snažno odzvonile u ušima, i citirat ću vas ponovno: "Čitave hrvatske regije, Slavonija prije svega, su žrtve rata, kasnije možda i ne baš najuspješnije politike jer u Hrvatskoj politika odlučuje o svemu i odlučivala je o svemu, a najviše o javnom novcu. Nije dobro, toj Slavoniji, našoj Slavoniji obećajem posebnu brigu. Držite me za riječ kolegice i kolege.", završen citat. No kako ta briga za Slavoniju i Baranju izgleda uvjerili smo se i brže nego što smo mislili jer već pri predstavljanju proračuna za 2012.godinu pa onda i prilikom nedavnog rebalansa, a nažalost evo ovu posebnu brigu i velike ciljeve i važne prioritete koje Slavonija i Baranja predstavljaju i ovoj današnjoj vladi imamo prilike vidjeti danas gledajući ovaj prijedlog državnog proračuna za iduću godinu. Najbolji primjer za to su ukupna sredstva za razdjel Ministarstva poljoprivrede strateške gospodarske grane Slavonije i Baranje. U predizbornom planu 21 danas vladajuće kukuriku koalicije zapisali ste naša koalicija svrstava poljoprivredu u prioritetnu i stratešku i granu. Evo kako predizborno obećanje izgleda kada izbori prođu i dođe na vlast, upravo smo na primjeru pozicije Ministarstva poljoprivrede i u proračunu za ovu 2012.godinu ali još gore u prijedlogu proračuna za 2013.godinu mogli vidjeti. U proračunu za 2012.godinu sredstva na razdjelu za poljoprivredu su u odnosu na godinu ranije smanjena za više od 558 milijuna kuna, a sada se u prijedlogu proračuna za 2013.smanuju za još više od 482 milijuna kuna. Za više od milijardu kuna srezati proračunska sredstva za poljoprivredu znači toj strateškoj gospodarskoj grani Slavonije i Baranje nanijeti štetu koja se može mjeriti sa svim elementarnim nepogodama zajedno. Mi se u Slavonije i Baranji ne možemo oteti dojmu da se radi i ne o slučajnom nego možda i o sustavom uništavanju hrvatske osobito slavonskobaranjske poljoprivrede, naših poljoprivrednika i sela. Uz dužno poštovanje prema najavama većeg ulaganja Hrvatskih voda što nas raduje ali kanali i nasipi su potrebni ali oni su jedno, mi govorimo o ljudima, o poljoprivrednicima o njihovim sudbinama. Jer kako opravdati i kako uopće objasniti nevjerojatnu činjenicu da se u ovom prijedlogu državnog proračuna za 2013.godinu da su srezana sredstva za izravna plaćanja u poljoprivredi za više od 600 milijuna kuna. Naime, u proračunu za 2013.za ta izravna plaćanja predviđeno je nešto samo malo manje od milijardu 600 milijuna kuna, a prema nacionalnoj omotnici dakle prema Zakonu o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju za ta izravna plaćanja mi smo se sami obvezali i pregovorima sa EU komisijom da trebamo osigurati 2 milijarde 214 milijuna 658 tisuća i 85 kuna. To znači da nam nedostaje 615 milijuna kuna i to suprotno prihvaćenim obvezama prema svojim poljoprivrednim proizvođačima koje RH s EU komisijom preuzela kada je zatvarala pregovarački postupak za poglavlje 11 Poljoprivreda i ruralni razvoj. Nedostatak ovih više od 600 milijuna kuna za ova izravna plaćanja u poljoprivredi u konačnici će dovesti do daljnjeg pada proizvodnje hrane u svim sektorima poljoprivrede. Dosadašnji rad ministra Jakovine nažalost pokazuje kako Slavonije i Baranja niti ovaj put baš nema neke posebne koristi od toga što je Slavonac postao ministar poljoprivrede. Podsjetit ću onaj prethodni gospodin Petar Čobanković neće ostati zapamćen samo po aferi Planinska već i po onoj čuvenoj odluci da ne dodijeli domaćinstvo Svjetskog prvenstva oranju nijednom mjestu u Slavoniji i Baranji nego Biogradu na moru. Ali bojimo se i upozoravamo današnjeg ministra Tihomira Jakovinu da svojim dosadašnjim radom kojim nije prvenstveno štitio interese djelatnosti čiji je ministar već bespogovorno izvršavao naredbe o rezanju raspoloživih sredstava rizikuje postati zapamćen kao grobar naše poljoprivrede i naših slavonskobaranjskih sela. Mi priznajemo da je RH već godinama opterećena velikim gospodarskim problemima toga smo svjesni i svjesni smo da je došlo vrijeme kada se više ne može odgađati početak rješavanja tih problema i spremni smo i sami podnijeti svoj dio tereta izlaska iz krize ali ne na način da se opet sve slomi upravo na našim leđima jer je Ministarstvo poljoprivrede to kojem su srezana htjeli priznati ili ne uvjerljivo najveća sredstva i u ovogodišnjem prijedlogu proračuna RH i to za djelatnost koja je strateška grana gospodarstva upravo uglavnom za Slavonije i Baranju. Time će Slavonija i Baranja biti stavljena u još nepovoljniji položaj u odnosu na ostale hrvatske regije i nažalost razlike u razvijenosti ne da se neće smanjivati nego se bojimo da će se još više pojačavati. Čini se nevjerojatno ali kada je u pitanju Slavonije i Baranja sve vlade RH kao da namjerno vode politiku uništenja poljoprivrede i slavonskih poljoprivrednika. Što se ovakvom politikom uopće želi postići? Jeli cilj možda natjerati naše seljake i mala OPG-a da propadnu pa da domaći tajkuni i strani bogatuni jeftino budzašto pokupuju zemlju naših očeva i djedova pa onda naše seljake pretvore u kmetove 21.stoljeća koji će i dalje raditi na nekad svojoj zemlji ali sada kao najamni radnici, a novi će im vlasnici ne samo određivati što i koliko će im ostati već će kao vlasnici zemlje ubirati izdašne poticaje iz poljoprivrednih fondova EU. Jeli ovo cilj poljoprivredne politike RH? Nije samo odnose prema poljoprivredi ono što kod nas u Slavonije i Baranji izaziva ogorčenje. S obzirom na razliku razvijenosti između Slavonije i Baranje kao najnerazvijenije i drugih znatno razvijenijih hrvatskih regija s pravom smo očekivali da ćemo u prijedlogu ovog proračuna naći i vidjeti i gospodarski investicijske projekte koje će ove razlike smanjiti. Iako raduje činjenica da su sredstva za razdjel Ministarstva gospodarstva uvećana za 586,7% dakle na više od dvije milijarde projekti za Slavoniju i Baranju se u ovom prijedlogu proračuna mogu naći samo u tragovima. Mi smo uvijek ovo posebno želim naglasiti, uvijek smo i opet naglašavam kako nikad nismo ljubomorni niti na jednu kunu koja ode u bilo koji drugi kraj RH. sve je to RH, ali je teško prihvatiti činjenicu da se na razdjelu Ministarstva gospodarstva moglo naći milijardu kuna za restrukturiranje brodogradilišta koje je potrebno, mi to pozdravljamo, ne kažemo da ne treba pomoći brodogradnji ali ako se moglo naći u iduće dvije godine po milijardu nama je jednostavno neprihvatljivo da nije moglo biti pronađeno sredstva i za Ministarstvo poljoprivrede za djelatnost koja je strateška grana gospodarstva u Slavonije i Baranji, a samo za godinu dana u odnosu na 2011.milijardu 40 milijuna skinuto na razdjelu poljoprivrede. Uz ovo u isto vrijeme moram napomenuti malo čudan podatak da je za podršku pripremi projekata za jačanje hrvatskog gospodarstva u državnom proračunu se osigurao samo 1 milijun kuna. Slučajno ili ne ovo je nažalost stvarnost odnosa i ove hrvatske Vlade prema Slavoniji i Baranji, a mi ništa ne tražimo što nam ne pripada, tražimo samo ono što smo i mi zaradili i privredili u zajedničku blagajnu koja se zove Državni proračun Republike Hrvatske. Kad je u pitanju nužnost štednje, mi se s time apsolutno slažemo ali u ovome mora postojat i solidarnost. I evo druga grupa razloga. Kakav je ovaj prijedlog proračuna u odnosu na opće nacionalne hrvatske interese? Ne sporeći da Hrvatski sabor treba biti pokrovitelj i spomen područja Jasenovac i obilježavanja antifašističke borbe u Republici Hrvatskoj smatramo da Hrvatski sabor jednako tako treba biti i nadalje pokrovitelj obilježavanja spomendana bleiburške tragedija i križnog puta. Srezati u proračunu u ime štednje 500 tisuća kuna za pokroviteljstvo nad ovim obilježavanjem ne samo da nije dobro već može voditi u nove nacionalne podjele i sukobe. Ukidanje pokroviteljstva Hrvatskog sabora nad povijesno najvećim stratištem više desetaka tisuća Hrvata sasvim nepotrebno otvara stare nezarasle rane nacionalnih podjela. S druge strane, u ovom prijedlogu nailazimo na ne samo teško razumljivu nego i neprihvatljivu činjenicu da dok se u svrhu štednje na razdjelu Ministarstva branitelja za više od 2,2 milijuna kuna smanjuju sredstva za udruge hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, dakle za više od 2,2 milijuna u isto vrijeme se kao nova stavka u državnog proračunu pojavljuju sredstva za srpsko narodno vijeće u iznosu od 7,5 milijuna kuna, a onda još tome i za zajedničko vijeće općina Vukovar se osigurava milijun i pol kuna, a nema još uvijek pravnu osobnost. Zar teret krize i štednje ne bismo trebali svi jednako podnositi, zar ponovno trebaju postojati jednakiji i što je još gore, zar je moguće da su u Republici Hrvatskoj danas od onih koji su takvu samostalnu i neovisnu Hrvatsku državu krvlju stvarali jednakiji oni koji takvu državu baš i nisu pretjerano željeli, a dobar dio njih je čak i sudjelovao u njenom razaranju. Njegovati, štititi i razvijati prava pripadnika svih nacionalnih manjina obavezno da, ali ne na uštrb i štetu hrvatskih branitelja i hrvatskog nacionalnog bića. I zaključno, već dugo vremena hrvatski građani slušaju izjave o prezaduženosti Hrvatske države, o nužnosti štednje, nominalnom smanjenju svih rashoda, nužnosti povećanja prihoda. To je nažalost točno, no mora se priznat da je točno da se dere koža već ionako oderanim i opljačkanim hrvatskim građanima gdje god i na koje god se stavke stigne, bilo da je u pitanju porast PDV-a, cijena plina, struje, grijanja, kruha, mlijeka i svega što poskupjeti može pa ako i do sada poskupjelo nije uskoro i hoće. A kad je u pitanju pravdanje da je dug države danas 180 milijardi kuna čovjek ne može, a ne zapitati se pa na što je pobogu potrošen ovaj silni novac, gdje su završile te silne milijarde kada je gospodarstvo tu gdje jest, kad nam je stvarnost gotovo 350 000 nezaposlenih, više od 80 000 onih koji rade, a ne dobivaju za to plaću, kada siromaštvo poprima galopirajuće razmjere, a k tome je još uz zaduženje i rasprodano gotovo cjelokupno nacionalno bogatstvo, a ono koje još nije sad se ima namjeru i rasprodati. I kad je u pitanju ova rasprodaja i nije bilo neke velike razlike između HDZ-ovih i SDP-ovih Vlada. Činjenica je da je prethodna HDZ-ova vlast kriva za besprimjernu pljačku hrvatskih građana i države. Međutim ova današnja SDP-ova vlast umjesto socijaldemokratske socijalne osjetljivosti pokazuje zavidnu razinu neoliberalne surove neosjetljivosti. I u skladu s takvom politikom ovaj današnji prijedlog državnog proračuna ne samo da za Hrvatsku nije razvojan, on nije ni socijalan, a za Slavoniju i Baranju je opet nepravedan jer i uz nesporno objektivne razloge za nužnost rezanja rashoda teret izlaska iz krize, ponavljam, treba i mora biti solidarno podijeljen na sve dijelove društva i na sve hrvatske regije uravnoteženo. Stoga, iako se u političkom smislu ne slažući s vladajućom većinom, razumijevajući teškoće s kojima je današnji prijedlog državnog proračuna suočen klub HDSSB-a neće uložiti sve pripremljene amandmane već samo minimalan broj onih za koje smatramo da u ovakvim okolnostima realno najprihvatljiviji. Za sve ostale projekte nadamo se i očekujemo da trebaju i imaju pravo naći svoja mjesta na analitičkim pozicijama nadležnih ministarstava jer smo uvjereni da mogućnosti prostora za investicije i pojačano ulaganje u Slavoniju i Baranju ima i u ovakvom prijedlogu državnog proračuna. Na kraju, očekujem potporu i prijedlozima amandmana, ali i svim projektima za Slavoniju i Baranju svih 28 zastupnika koji dolaze iz naše regije, neovisno o tome kojoj stranci pripadaju, kao i ministara u Vladi Republike Hrvatske koji dolaze iz Slavonije i Baranje jer ćemo se vrlo brzo svi morati vratiti među svoje građana i pogledati ih u oči, a bolje da to napravimo uzdignute nego pognute glave. I na samom kraju, bilo bi uistinu već krajnje vrijeme da građani Slavonije i Baranje imaju i neke koristi od glasova svojih ministara u Vladi, a ne samo ti ministri korist od glasova građana Slavonije i Baranje. A vi ste gospodine predsjedniče Vlade obećali voditi posebnu skrb o Slavoniji i Baranji i rekli ste držite me za riječ. Još uvijek nije izgubljena šansa da tu riječ i održite.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Željko Sabo prvi, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče reći ću vam da je Ministarstvo poljoprivrede jedno veliko ministarstvo i da sigurno zahvaljujući ulaganju od Ministarstva poljoprivrede i Hrvatskih voda je Slavonija jedno od najvećih gradilišta. Neki dan sam prolazio kroz Đakovo i to sam upravo vidio da je to i u Đakovu pa sam zafrkavao gospodina gradonačelnika, kolegu saborskog zastupnika da stalno ovdje kuka, a kod njega veća ulaganja nego u Vukovaru. S druge strane, spomenuli ste Ministarstvo branitelja, smanjivanje za udruge 2 milijuna. Moram vam reći iskreno da sam bio šokiran kada sam dobio podatak prije mjesec dana da su brojne udruge i udruženja na konto žrtve Vukovara ostvarile iz proračuna za ovu godinu dva milijuna kuna iz Ministarstva branitelja da obilježe sjećanja na žrtvu Vukovara. Kamo sreće da su ta dva milijuna došla u Vukovar i da su učinili dobro djelo da mi nešto napravimo u Vukovaru. Slavonija, poljoprivreda, brodogradnja. Čini mi se kao običnom građaninu ove naše države to je bila naša i dika i ponos i brodogradnja i poljoprivreda. Ali izgleda da je to netko prije nas tako sve pokvario i da bi daleko bolje živjeli da toga ni nemamo. Jer ovo sve što trebamo sada zbog grijeha određenih struktura iz ranijeg perioda činiti je jako veliki problem za sve nas. Reći ću za ulaganje. Danas sam, evo sad prije 20 minuta u Slavoniji je moguće ulaganja, imamo investicije, imamo investitore upravo ovako kao što se govorilo. Danas me nazove investitor iz Njemačke, čovjek koji je iz Vrbanje i kaže u Vukovarsko-srijemskoj županiji je najteže ulagati. Četiri godine čeka za svoj projekat, a pohvalio je Virovitičku županiju. Stoga mi u Slavoniji trebamo na neki određeni način vidjeti tko na to vodo upravo one urede koji nam sprječavaju investitore da Slavonija oživi i u onom gospodarskom smislu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Dinko Burić.
Zahvaljujem. Kad su u pitanju projekti za Slavoniju i Baranju poštovani kolega ja imam dojam da vi ni sami ne vjerujete u ovo što ste rekli kako je Slavonija najveće gradilište. To osoba koja živi u Slavoniji i Baranji teško može povjerovati, čak ni oni koji dođu s vremena na vrijeme samo u goste. Ali dobro, vama na dušu. Neka građani prosude je li to tako, jest ili nije. Ali ja ću ponovit ono što sam napomenuo u raspravi. Mi pozdravljamo ulaganja u navodnjavanje. Potrebno je i zaštita od štetnih djelovanja voda, ali kad govorimo o nepravdi koja je nanijeta poljoprivredi onda govorimo o nepravdi koja je nanijeta poljoprivrednicima, ljudima. Ne pričam o kanalima i o nasipima, nego pričam o tome da su bez ikakvog obrazloženja srezana sredstva za više od 600 milijuna kuna u odnosu na sredstva koja smo bili dužni osigurati prema dogovoru sa Europskom komisijom. Nacionalna omotnica se sastoji od sredstava i iz Europske unije i iz sredstava nacionalnog državnog proračuna. ali ono što ćemo moći koristiti, što ćemo dobit u 2014. godini to će se odnosit na 2013. Mi sada donosimo Proračun za 2013. gdje nema sredstava EU. Fali 600 milijuna kuna, a nije točna priča i to je demagogija koju jedanput treba jasno reći. Baca se ljaga na naše poljoprivrednike kako žive od poticaja i od nerada, kako se njihov nerad plaća. To nije točno, jer cijela Europa u svakoj zemlji članici EU ni jedan poljoprivrednik ne bi mogao opstati da nema poticaja. I to treba jasno i glasno reći jedanput za svagda, a ne bacat stigmu na hrvatske poljoprivrednike. Da tako nije u EU ne bi onda taj fond i bio najizdašniji.
Hvala. Replika Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Burić, drago mi je da ste ovako jasnim rječnikom govorili o stanju u poljoprivredi. Mislim da ste vrlo jasno potkrijepili to i konkretnim brojkama koje ne bih ponavljao, jer to je uistinu jedan katastrofalan podatak koji govori dovoljno sam za sebe, a bila su puna usta zaklinjanja u poljoprivredu kao stratešku granu. Nije točno što ste rekli da nije i u Planu 21 se obećavala posebna pozornost. Govorili ste i o ravnomjernom razvoju, ali želim vas i vi ste naravno svakako inzistirali na poziciji Slavonije i Baranje. Ali vas ja želim demantirati da postoje i druge regije u Lijepoj našoj, a ja dolazim iz jedne takve Koprivničko-križevačke, a tu je Bjelovarsko-bilogorska koje su perjanice stočarstva u Republici Hrvatskoj, jedne od najjačih u stočarstvu gdje su se zavidni rezultati postizali, proizvodnja mlijeka. I sada na žalost zbog ovih okolnosti, zbog ovih mjera i toga dolaze brojna obiteljska poljoprivredna gospodarstva se gase. Proizvodnja mlijeka pada koja je bila na izuzetno visokom. Pa ne ugasuju ti ljudi te svoje farme zato što oni to žele, nego sa suzama. To je njihov život i na žalost još više plaći onda ona lakoće tome, o čemu ste u zadnjem dijelu govorili kako su ti poljoprivrednici ovakvi ili onakvi. I onda kaže zašto niste jednostavno navodnjavali? Pa nije navodnjavanje samo zabiti jednu cijev ovdje. A druga stvar, želim reći vrlo jasno. Pa stoga se hrani kukuruzom. Pa kukuruz se ne navodnjava. Pa tu je djetelina i ostale hrane koje isto tako, dakle ne mogu navodnjavanjem se unaprijediti proizvodnja. Sve su to mjere i očigledno se radi o određenom nepoznavanju stanja što još više plaši, a da ne govorim o odnosu prema mljekarskoj industriji koja se toliko obahatila da jadni seljak u toj situaciji uopće ne može s njima. I ovo uistinu vodi u onu prehrambenu ovisnost. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Dinko Burić.
Sve je ovo točno. Ja moram posebno naglasiti, možda nisam bio sasvim precizan, ali sam nastojao i to u raspravi u ime kluba istaći. Ne govorim o poljoprivrednicima samo kad su u pitanju poljoprivrednici Slavonije i Baranje. Više je nego jasno svima nama da poljoprivrede ima u cijeloj Republici Hrvatskoj, ali je nesporna činjenica da je upravo za Slavoniju i Baranju poljoprivreda najvažnija strateška gospodarska grana. I sve što se događa u poljoprivredi ima u konačnici onda i velik reperkusije na to. Kad sam govorio o značaju koji EU daje poljoprivredi mi ne trebamo pobjeći od poznate činjenice da imamo ona dva fonda upravo za poticaje, za poticaje u poljoprivredi, za plaćanja od 373 milijuna eura koja će biti propisana Hrvatskoj, ne u prvoj godini. U prvoj godini 25, pa onda 30, pa 35 tek u desetoj godini ćemo dobiti svih 373 milijuna. Ali, 2014. godine ćemo za poticaje koje isplatimo sami još dobiti 93,25 milijuna eura iz Fonda EU. Ali to se odnosi na ono što će naši poljoprivrednici ostvariti u 2013. godini. Onda bi mogao ministar financija reći da evo to je to nacionalne omotnice, to su sredstva EU. Ali to se ne odnosi na Proračun 2013. godine jer se isplaćuje za godinu unazad. Ovo što mi sad donosimo za 2013. to je za poticaje iz 2012. i neće biti dovoljno sredstava, to je 600 milijuna kuna. Mi dovodimo u pitanje opstanak naših malih ljudi, poljoprivrednih OPG-ova i uistinu da dođu u poziciju da moraju rasprodati sve to što su imali. I ono kao što sam rekao kao crni scenarij, ja ne tvrdim da je to tako, ali se među našim ljudima počelo razgovarati, nije to moja izmišljotina, pa ne želi li netko upravo namjerno uništiti nas male poljoprivrednike da netko dođe sa hrpom novaca i za jeftine novce kupi zemlju i kaže ti nastavi raditi, dobit ćeš, evo ti sve. Ali pravo bogatstvo se krije u poticajima, a poticaje dobiva vlasnik zemlje a ne onaj tko na zemlji radi.
Hvala lijepa. Replika, Branko Hrg.
Poštovana potpredsjednice, kolega Burić ja se nadam da se vi ne čudite što je ovako predviđeno u ovom proračunu sredstva za poljoprivredu pa možemo reći i za Slavoniju jer točno je sve što ste rekli da je to zakinuto područje što je nevjerojatno u RH, ali točno je i ono što je rekao i kolega Milinković da se poljoprivreda generalno gleda sasvim krivo. Da je ovo prvi put vjerojatno od kako je nastala samostalna Republika Hrvatska da imamo situaciju da poljoprivreda i proizvodnja hrane nije barem onako u riječima rečeno da je to strateška grana hrvatskog gospodarstva. To je činjenica. Mi danas imamo definitivno jedan udar na proizvođače hrane i mene stvarno onako jeza prođe kada čujem ovdje danas od predlagača proračuna da oni koji neće opstati, koji se neće uspjeti izboriti za opstanak da će za njih biti socijalni programi. To je ovdje danas rečeno za ovim govornicama. A ja onda postavljam pitanje gdje je ta pozicija u Ministarstvu socijalne skrbi za socijalnu pomoć poljoprivrednim proizvođačima, obiteljskim gospodarstvima koja će doći na socijalno zbrinjavanje jer ih je već tijekom ove godine par tisuća propalo i došlo u tu situaciju. Sigurno će trebati tu poziciju pojačati pa bi bilo dobro da Vlada možda razmotri tu situaciju i da sama predloži određene amandmane po povećanju sredstava za socijalnu skrb za te poljoprivredne proizvođače jer je ovo unazad 5 godina najmanji proračun za poljoprivredu koji je predložen Hrvatskom saboru na donošenje. Upozoravam vas ljudi radi se o gospodarstvima, radi se o gazdama koji su preživjeli sve sustave, mi ćemo ih danas uništiti i to sustavno ne samo u Slavoniji nego diljem cijele Hrvatske.
Odgovor na repliku, Dinko Burić.
Uvaženi kolega zabrinjavajuće je to, točno je, u pravu ste, što se više niti ne koristi pa čak ni kolokvijalno u službenim institucijama, ja ne znam kad sam zadnji put čuo, da je poljoprivreda strateška gospodarska grana RH. Nekad je pisalo strateške grane su brodogradnja, poljoprivreda i turizam, koliko se ja sjećam. Sad je ostalo turizam, eventualno spominjemo i treba, mi moramo čuvati i brodogradnju svako radno mjesto je bitno, ali ne govorimo više o poljoprivredi kao o strateškoj grani i time dajemo jednu lošu poruku da smo digli ruke od poljoprivrede. Ima nešto drugo što mene još zabrinjava, meni je žao što nema ministra poljoprivrede danas ovdje, mene zabrinjava i jedna njegova izjava koju ja moram priznati da je izazvala sigurno veliku nesigurnost kod poljoprivrednih proizvođača u cijeloj Hrvatskoj. A izjavio je, najavio je ustvari da će kroz novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu staviti u funkciju još milijun hektara poljoprivrednog zemljišta. U čemu je opasnost? U tome što to znači dodatnih potrebnih 2 milijarde i 100 milijuna kuna za izravna plaćanja. Jer će onda oni ukupno predstavljati gotovo 4 milijarde i 300 milijuna kuna. A mi nismo mogli osigurati ni onu omotnicu od 2 milijarde i 200 za izravna plaćanja. Mislim da ne bude nejasnoća poznato je da je nacionalna omotnica i veća od 2 milijarde i 200, dakle ona je 2 milijarde i 400 i nešto milijuna kuna. Ali se ove 2,200 odnose na izravna plaćanja. Ako ministar poljoprivrede najavljuje ovo onda ili on uistinu ga uopće nije briga ni što će biti s ovih koji će dobiti milijardu i pol, treba dijeliti na postojeću površinu, a za one nove koje će doći ga je izgleda još manje briga. Bojim se da naš ministar poljoprivrede ne vlada materijom i da doživljava, ja ne želim nikoga vrijeđati, ali da je kriva osoba na krivom mjestu.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo nužno je reći da ste dobro na kraju zaključili sada, ali u vašoj najavi i u vašoj raspravi bilo je konotacija prema Petru Čobankoviću. Ja imam informaciju od seljaka iz Slavonije i Podravine da mole Boga da se Pero vrati natrag i da ponovno pomogne u izgradnji farmi stočnih muznih krava, da pomogne u vinogradima, da pomogne u voćnjacima, u povratu kapitalnih ulaganja, u osiguravanju pravovremenih poticaja, u svemu onome što poljoprivrednike je činilo sigurnim i do mjere do kud smo došli da je i poljoprivredna proizvodnja kao i voćarska i vinogradarska se povećala kao i mljekarska dok sada stagnira, uništava se, rasprodaju se farme, prodaju se krave kako bi se vratili krediti, sve ide nizbrdo. Investicijski ciklus koji je bio za potporu poljoprivredi i ponovit ću … [[Govornik se ne razumije.]] 56 milijuna kuna je stao, nema ga. Nastavljen će biti kada se reprogramira kada se do programira kada prođe građevinska dozvola, a novac uopće nije osiguran. U proračunu se ne vide pozicije s kojima bi se to financiralo da bi se natječaj mogao provesti. Netočno je i to da je Slavonija u proteklom mandatu Vlade bila zapostavljena. Ona se je po mogućnostima poljoprivreda pogotovo stimulirala financirala i seljaci su napokon bili donekle zadovoljni, ne u potpunosti. Danas mogu slobodno reći da su totalno nezadovoljni da nemaju perspektivu ni budućnost i da se namjerno poljoprivredna proizvodnja uništava kao što ste rekli i tu ću se složiti s vama, da u nečijem interesu ovo nije politika koja će stimulirati poljoprivrednike ovo je jasna politika uništenja sela i davanja zemljišta koja su stečena također … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku Dinko Burić.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega isteklo vam je vrijeme. Dinko Burić odgovor.
Poštovani kolega nemojmo baš idealizirati znate sada koliko seljaci pate za tim da se Pero vrati o tom po tom. Ja mu želim svako dobro u životu. On je ovako jedan simpatičan čovjek ali sam će se morati nositi s onim što se dogodilo. Međutim vjerujte mi ostat će među malim običnim ljudima uistinu zapamćen čak ne ni po Planinskoj toliko koliko da jedan Slavonac ministar poljoprivrede nije se usudio, on to nije napravio namjerno nego se nije usudio jel mu je Sanader to bio naredio da je morao dati u Dalmaciju Svjetsko prvenstvo u oranju. Pa nemojte, pa jesam rekao već 100 puta kao da u Kopačkom ritu izlov tune radimo. Ali nastranu sada to. Vama jedno samo na znanje. I za vrijeme ministra Čobankovića sjećam se ja i blokada cesta i traktora na cestama bilo je problema, za sada još nije bilo a mi ukazujemo na probleme upravo zato da se ne bi dogodilo jel nitko nije sretan kada su naši poljoprivrednici s traktorima umjesto u poljima na cestama. Ako ukazujemo na to onda nadam se da ćete dobronamjerno razumjeti da neke stvari treba popraviti. Moguće je da je došlo do mi želimo vjerovati da je ovo omaška i da ćete kroz amandmane pokušati nešto popraviti. I samo jedna ispravka, gospodine Đakiću za navodnjavanje Kapinci-Vaška idu sredstva vi niste vidjeli, za 2013.godinu ako se ja ne varam 28 milijuna kuna, a za 2014.su predviđena 16. Nama je drago da ide ako sam ja dobro vidio kroz dvije godine 44 milijune kuna. Zašto je ovih 4250 koje je bilo predviđeno nije iskorišteno u ovoj godini sada to je već druga stvar ali nastavlja se projekt i neka se nastavlja. To je dobro za Virovitičko-podravsku županiju za cijelu Slavonije i Baranju. Međutim moramo biti pošteni govorit ali nije cilj samo graditi kanale i navodnjavanje a zaboraviti na čovjeka.
Replika Zlatko Komadina.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Dozvolite mi prvo da uvodno spomenem ponovno potrebu promjene Poslovnika, evo smo na 4.satu a čuli smo samo uvodničara i čuli smo samo dva kluba. Zahvaljujući tome što se replike koriste za izlaganja. Ja bih replicirao kolegi Buriću jer eto on je uspio kroz svoju raspravu o proračunu doći malo opet u 2.svjetski rat i ustaše i partizane pa relativizirajući ovako i lakonski spominjući Bleiburg i pokroviteljstvo odnosno potrebu pokroviteljstva bi spomenuo da ipak te stvari ostavimo povjesničarima, a da ne izjednačavamo partizanski i ustaški pokret. Ova je država nastala na antifašizmu kao i cijela slobodna Europa, a da je nastala na ustaškom pokretu onda ja ne bih danas živo u njoj nego u Italiji npr. pa bih vas molio da to ne relavitizirate tako.
Odgovor na repliku Dinko Burić.
Krenut ću prvo odmah s ovim vašim zadnjim dijelom. Poštovani kolega, žrtva je žrtva, bila ona žrtva ustaškog režima, bila ona žrtva komunističkog režima. I onaj tko je ubijen kao nevin ono dijete koje je ubijeno ona žena koja je ubijena i bačena u jamu ima jednako pravo na pijetet kao i ona žrtva koja je pala pod zvijezdom petokrakom. I ja nisam niti jednog trenutka spomenuo ni ustaše ni partizane. Govorio sam da Hrvatski sabor treba raditi na općenacionalnoj pomirbi da nije bilo općenacionalne pomirbe 1991.godine ne bi bilo niti slobodne i neovisne RH. I ako je i u čemu istinska veličina prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana to je što je uspio pod jednu kapu staviti i sinove i unučad i partizana i ustaša i domobrana i na taj način ostvariti uistinu tisućljetni san. A nastaviti obilježavati ako hoćemo povijesti ostaviti slažem se ali onda to ostavimo povijesti onda neka ne bude pokrovitelj ničega. Za 500 tisuća kuna ja sam zato da ostane pokrovitelj i Jasenovca i obilježavanja Dana antifašističke borbe ali sam jednako zato da se i na desetke tisuća nevinih žrtava komunističkog režima komunističkih zločinaca koji su pobijeni na Križnom putu, ne samo na Bleiburškom polju nego i na Križnom putu na desetke tisuća nevinih ljudi da zaslužuju da Hrvatski sabor obilježava njih pa ma koliko da je koštalo. A 500 tisuća kuna oprostite nije nešto što se u hrvatskom državnom proračunu nije moglo naći. Ovo otvara nove nacionalne podjele i to nije dobro. Ustaše, partizane i domobrane ostavimo povijesti ali nemojmo mi raditi nove nacionalne podjele nepotrebno.
Hvala. U ime predlagatelja predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega da je prethodna politika subvencija bila uspješna, dobra, korisno za Hrvatsku kao zajednicu i za one koji su primali subvencije, onda Hrvatska ne bi imala ovako grozno stanje u bilanci robne razmjene kad je u pitanju hrana iz inozemstva. To su dvije toliko povezane činjenice, tako logički sljubljene da mi od njih ne možemo pobjeći. To nije valjalo. Ja znam da se vi želite dopast svojoj biračkoj bazi, ali dopustite joj da se emancipira, jer sustav nije valjao. Dakle vi zagovarate održanje postojećeg sustava. Kažete da ljudi još uvijek ne izlaze na ulicu. Možda i hoće, ali indikativno je da do sada to nisu radile osim mljekara u prvom tjednu valjda mandata ove Vlade, a to se zaista ne može odnositi na rad ove Vlade. To su neka naslijeđena stanja, to je tržište na kraju krajeva. Dakle ovo što sam ja vidio u poljoprivredi, ne samo u Slavoniji i Baranji nego u cijeloj Hrvatskoj je već duže vremena prisutna podjela na uspješne i neuspješne pri čemu jedne i druge rade i to teško. Dakle oni koji su neuspješni nisu neradnici, ti ljudi rade možda i teže i uzaludnije rekao bih. I takvo stanje je neodrživo i mi ćemo ga morati mijenjati i od toga nismo bježali. Dakle ovo nije iznevjerivanje nikoga, ovo smo rekli da će biti ovako. Ima manje za poticaje. I novaca za poticaje će biti, nikome nije uzmanjkalo u Europi. Inače Hrvatska je ove svoje omotnice dogovarala na ovaj način i zato što je spadala među države s najvećim poticajima, velikim poticajima, relativno gledajući, totalno neučinkovitim. I rezultati su loši i to sami govorite, dakle rezultat tih izdašnih poticaja je šta, ogroman deficit za inozemstvom. Kome to ide u korist? Od ljudi stvaramo ovisnike na neki način, stvaramo im iluziju da tako može i dalje. Dakle rekao sam i ponovit ću, nećemo nikome dopustiti niti ga prepustiti da završi negdje sa strane izbačen na margine. Ali razlika, svi teško rade, neki rade i zarađuju, a neki to ne mogu. Ovdje je manje za poticaje, ali je neusporedivo više za ruralni razvoj. A znate šta je ruralni razvoj, to je kvaliteta života na selu jer ja ne želim da ljudi ukoliko me se pita žive na selu u uvjetima u kakvima neki sada žive. Taj život treba biti kvalitetan. Inače u svim razvijenim europskim državama se koriste subvencije negdje manje, negdje više, negdje su ovisnije, negdje su manje ovisni, negdje su produktivniji, negdje su manje produktivni ali je činjenica da u istočnoj Europi nigdje farmeri nisu bili u minusu od ulaska u Europsku uniju. Ova priča drži vodu, vjerujte u to, jer iz vašeg govora koji je namijenjen vašoj publici vas vaša publika nije mogla pratit i a ja je ne želim patronizirati, ali zbunili ste ih brojnim brojkama, nagovještajem katastrofe, propasti, ništa od toga biti neće ali da će neki tu utakmicu izgubiti ako se ne prilagode hoće. Brodogradnju izvlačimo iz državnih njedara koja su ju gušila godinama, poljoprivredu nećemo nikad na takav način i to nije europska politika. Poljoprivreda je iz strateških razloga, ja to govorim i u Bruxellesu, nešto što ne možete prepustit slučaju. Zašto? Brod možete naručiti u Kini, međutim hrana će za 10-tak godina biti po svemu što vidimo strateška stvar važnija od nafte, globalno važnija od nafte jer sa rastom domaće proizvodnje nafte i plina u SAD-u ta priča poprima potpuno nove obrise. To više nije strateško pitanje na način na koji je nekada bilo, drukčije je. Hrana, to je ogromna priča i zato moramo biti samodostatni. S ovim što je bilo zadnjih osam godina mi to nismo. Nema, ne radi se, šta ne valja. Prođem u 200 km i vidim svašta, ljude koji rade sjajno, rade užasno puno i ljude koji se ubijaju od posla i na rubu su propasti. Njima nekako moramo pomoći, da li kroz ovaj ruralni razvoj jer život na selu samo radi sela nema smisla. To je posao i u najbogatijim državama Europe. Na selu živi sve manje i manje ljudi, to nije slučajno. Imaju kvalitetniji život u gradu. I vi školujete svoju djecu i želite da ostanu ili u Osijeku ili da odu u Zagreb. Dakle svi imaju ambicije, ambicija je biti mali neuspješni poljoprivredni proizvođač je jaram, to je teško i zato je naša politika politika osposobljavanja ljudi da se brinu za sebe ali nikada bez državne pomoći jer poljoprivreda bez pomoći neće ići. Brodogradnja hoće, brodogradnja je za nas strateška aktivnost, za Europu nije. Mi ćemo je čuvati, dat ćemo sve od sebe ali tu država potpuno izlazi van. Iz poljoprivrede i ruralnog razvoja nikada neće potpuno izaći van jer to je strateško pitanje, prevažno je i te stvari ja ne bih miješao. Ulaganja u vode milijardu kuna, to je puno ali ne samo da je puno, to nije hand out, to je projekt. Ruralni razvoj su projekti, to je ono što te čini jačim u zajednici. Najlakše je dat novac, evo ti novac i radi s njim što god znaš. Ja ne znam, pretpostavljam da vi tako svoju djecu ne odgajate, a ovdje govorimo o odraslim ljudima koji nisu djeca ali su dovedeni u status ovisnosti i kada mu uđete na imanje vi to vidite. To viče, to vrišti sa 500 metara. Kad vidite razinu obrazovanja tih ljudi sve je zadano, sve se vidi. Slavonija je tu u najgorem stanju, situacija u Istri je drukčija, potpuno drukčija i veličina posjeda i kultura i tamo ljudi žive od zemlje ali drukčije, nije bilo rata, slažem se. Situacija na dalmatinskim otocima je drukčija, rekao bih gospodska ali ako dođete tamo i to im kažete zamjerili ste im se, ali realno ljudi ne žive loše. U Slavoniji se živi najteže, zato se tamo ulaže u vodu milijardu kuna, ulagat će se još više. Jer ono što sam vidio ovo ljeto u Slavoniji je strašno, strašno. Za to ne znam tko je kriv, mi nismo. Kriva je priroda. Jer kad se prepustite slučaju postajete slučajna država i to se nama dogodilo i to moramo spriječiti pod svaku cijenu, a ta cijena se izražava milijardama kuna. Onda kada to postignete poljoprivredom će se baviti kao izravni proizvođači duplo manje ljudi nego danas, objasnite im to. To je vaš zadatak. To je ipak više vaša izborna baza nego moja. Sve su to građani ove zemlje kojim sam ja predsjednik Vlade. Ali vi ste dnevno ipak više u kontaktu sa tim ljudima. To neće moći ići više na ovakav način. I zato pomozite im da se emancipiraju, da sazriju jer nisu djeca, odrasli su ljudi. Ali doveli smo ih neodgovornom rekao bih nepreciznom politikom u stanje ovisnosti. To je jedina kategorija, dakle kojoj se direktno daje novac. Brodogradnja to više nije. Gotovo je. Još koja milijarda i gotovo, nema više. Kraj priče. Opstat ćemo samo u brodogradnji ako budemo gradili kvalitetne i skupe brodove. Ovo što sad još neki rade još par narudžbi za Azerbejdžan, za Turkmenistan i nakon toga će to bit sve teže i teže. Dakle, stvar je u specijalizaciji. U Slavoniji nije stvar u malim posjedima, nego u velikim posjedima osim ako na malim posjedima neće proizvoditi visoku skupu ekološku hranu. To nećemo postići za pet godina. Prema tome, ja vas molim da ovdje budemo realni i pošteni. Dakle, da mi prekidamo politiku nekontroliranih poticaja koja nije dovela ni do čega, osim do davanja novca bez povratnog učinka. Nema razvoja, nema veće proizvodnje hrane, nema zarade. Ljudi su očajni. Izlazili su na cestu. Ne valja im, nisu zadovoljni. Ne kažem da će bit zadovoljni nama, ali mijenjamo igru tako da se ne poigravamo sa ljudima. Ovo je druga vrsta igre i ona će rezultirati time da će za 10 godina manje ljudi raditi taj posao ali će ga raditi efikasnije, proizvodit će više i ostajat će im nešto u džepu. Sada polovica njih je očajna i vi to znate bolje nego ja. U Babinoj Gredi na 500 metara dva primjera. Idete na zapad, farma jabuka bolja nego u … [[Govornik se ne razumije.]] Idete još 20 kilometara gospodarstvo koje ne bi opstalo od prije 50 godina. Dođete u Vrbovec farma krava sa 300 grla vrhunska, nizozemska razina. Sve je to u jednoj maloj zemlji kao što je Hrvatska. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Kolega Dinko Burić.
Da, baš zato što jesu očajni gospodine predsjedniče zato o tome treba govorit. Tim jadnicima koji nisu u situaciji u kojoj su se našli svojom krivicom, nego krivicom politike koja je vođena u Republici Hrvatskoj. Njima treba pomoći. Ne … [[Govornik se ne razumije.]] , dovoljno su oni pametni da oni razumiju što se ovdje željelo reći. Samo kad ste govorili o tome nema više poticaja, onda nemojte prelazit ili ne znate, a ne vjerujem da ne znate nemojte prelazit preko činjenice da ono što sam već rekao u EU svaka država svoje poljoprivrednike potiče, isplaćuje poticaje, osigurava novce u proračunu za poticaje. Ako to rade sve države u EU onda to treba raditi i Hrvatska. I nama nije cilj da prepolovimo broj proizvođača. Ne mogu svi opstati vjerojatno, ali ne treba biti naš cilj da ih prepolovimo. Kud će ona polovica koja neće više radit? Iselit se. Pa naša sela su već sada pusta. Strateško promišljanje Vlade kad je u pitanju poljoprivreda mora biti kako omogućit što većem broju ljudi da ostanu živjet u Slavoniji i Baranji, a ne da se iseljava odande. Jer netočan je podatak ili sam vas ja krivo razumio kako sve veći broj ljudi odlazi van. Ne, jer koliko ja znam iz one knjižice gospodina Pola Vandorena ako sam ja dobro zapamtio pisalo je da je 91% cjelokupnog stanovništva u 27 zemalja EU u ruralnim područjima. Znači, ne živi se na selu loše, a mi hoćemo napraviti da se u Hrvatskoj moraju iseliti. I nisu sredstva za ruralni razvoj veća od sredstava za poticaje. Za poticaje 373 milijuna eura, a za ruralni razvoj 330 milijuna eura. Jedino što njih možemo odmah koristiti sve, a ove za poticaje postepeno.
Odgovor na repliku predsjednik Milanović.
Uvaženi kolega, nitko nije rekao da će Hrvatska prestati davati poticaje. Pa mi smo pošli od pozicije da su naši poticaji relativno jako veliki. Hrvatska je davala ogromne poticaje. O tome se radi. Veće nego Velika Britanija u relativnim kategorijama. A što se tiče podatka da u Europi 91% ljudi živi u ruralnim područjima to samo ako Kertnering smatrate ruralnim područjem. To je bilo tako u vrijeme Franje Tahija. Dakle, u Europi 91% ljudi živi u gradovima, odnosno u urbanim sredinama, a ruralne sredine ili 90% ili više od toga. Ruralne sredine, gledajte na žalost nije ista meni draga Babina Greda koja muku muči i bori se da se probije kroz život i nekakvo selo u Štajerskoj koje inače što se tiče broja ljudi pustiji od Babine Grede, ali je način života više urban nego ruralan. I to su ta sredstva za ruralni razvoj, da Babina Greda za 10 godina izgleda kao malo siromašnije štajersko selo. Sada ne izgleda tako. Izgleda siromašno, nema rubnjake, nema pravu kanalizaciju, a to je veliko bilo moćno stočarsko i mljekarsko selo. Ljudi su siromašni. Da ih sve skupa skupite ne bi istresli 500 kuna, a nisu gladni. Ali to danas nije dovoljno. Dakle, to je namjera i ne mora tamo živjeti 5000 ljudi. Ako se zemlja bude razvijala ravnomjerno da ih mogu prihvatiti Vinkovci i Vukovar. Nije to imperativ. Pa neću ja odlučivat gdje će ljudi ostati. Mislim, pa ne mogu ih sabijat niti u selo, niti ih mogu tjerat u gradove. Ali razvojna dinamika je takva da ljudi sve više i više idu prema gradovima. Ako su to gradovi poput Bombaja ili Lime to nije dobro. Ako su to gradovi poput Zagreba to nije loše. Ili Osijeka kao malog srednjoeuropskog grada koji je dobio puno veću šansu ulaskom u EU. To je civilizirana sredina kao i većina naših sredina. Reći ću sve, jer ovo je zapad. Hrvatska je zapad.
Zoran Vinković replika.
Rekli ste da je hrvatska poljoprivreda dosta vremena bila prepuštena slučaju. Ma ja se s time mogu složiti, ali ona posebno sada u prošlom proračunu i ove godine prepuštena slučaju, odnosno proizvođači su prepušteni sami sebi ne želeći ja braniti ono što je bilo od zadnjih 8 godina ili zadnjih 20 godina. Upravo se izgubila to strateško obilježje poljoprivrede. Ja sam svjestan toga. I nije to samo u Babinoj Gredi, ali u tu Babinu Gredu predsjedniče se dolazilo prije, nije se odlazilo. Dolazilo se u svako slavonsko selo, ne onim vlakom bez voznog reda poslije rata nego i prije i kasnije su ljudi dolazili jer se tamo bolje živjelo nego u drugim dijelovima Hrvatske. Činjenica je da je uvoz poljoprivrednih proizvoda i prije 8 godina bio veći i sada je on veći nego što je naša proizvodnja. No, ne služi proračun, ne služi smanjenje sredstava iz proračuna za kontrolu utrošenih sredstava poticaja. Za to postoje na kraju krajeva i Državni inspektorat i poljoprivredni inspektori koji dobivaju plaću. Nama proizvodnja pada, poticaji su rasli, proizvodnja pada. Tu je bio problem. S druge strane ministar Jakovina tvrdi da će još novi milijun hektara staviti u sustav. Ova sredstva poticaja i za tih milijun hektara nedostaju, nedostaju uopće u ovom proračunu. S druge strane što ne stavi u sustav zemljište za sve one raspisane natječaje po zakonu koji su provedeni? Pa u ovom proračunu fali i za onu famoznu, ja bih rekao famoznu, za hrvatski biser Državnu ergelu Đakovo fali 20 milijuna za završetak jahaonice, nema je u proračunu. Nema, apsolutno tih novaca nema u proračunu. Kad sam imao prošle godine amandman tvrdio je da je sve osigurano. U 9. mjesecu nisu imali za plaće. Nemojmo opet dopustiti [[Upadica Zgrebec: Hvala, odgovor na repliku.]] Evo završit ću. A netko i po pol minute duže govori pa, mislim uvijek se mene baš prekida. Dakle, shvatite i vi da je poljoprivredna, posebno u Slavoniji i Baranji, ali i u drugim dijelovima Hrvatske strateška proizvodnja. I da netko ne može proizvoditi litru mlijeka za 5,5 kuna a onda je prodavati Dukatu ili ne znam kome za 3,5 kune.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, predsjednik Milanović.
Hvala lijepa kolega. Za odlikaše vrijede drugi kriteriji, viši, kad je vrijeme u pitanju. Nijedan posao ne može biti lišen svakog elementa rizika i nepredvidljivosti. Onda to nije posao, onda je to monopol. Dakle, nijedan pa ni poljoprivreda. I tu ima stanovitog rizika. Međutim, s obzirom na prirodu tog posla, na meteorološke uvjete, ovisnost o padalinama, o suši tu država uskače, tu zajednica, odnosno Unija uskače i uskakat će i dalje pa to nije sporno. I jedino tamo i jedino tamo je dopušteno i čak poticano, svugdje drugdje se ukidaju državni poticaji, subvencije, distorzija tržišnog natjecanja samo u poljoprivredi i ruralnom razvoju i dalje ide novac. Dakle, to nitko ne dovodi u pitanje. I o tome opet kao laik znam dosta jer sam to studirao prije određenog broja godina, među ostalim i to. Dakle, osnovno znanje imam. Znam što govorim. Svaka zemlja ima malo drukčiju situaciju, ali ovdje je milijarda kuna najavljenog ulaganja u infrastrukturu, vodno gospodarstvo, u navodnjavanje, a nakon onoga što smo vidjeli prošle godine, odnosno prošlog ljeta, prošle sezone u Slavoniji svatko normalan zna što mu je raditi. I to neće biti gotovo preko noći. Bez toga, taj koji proizvodi mlijeko nekonkurentno će propasti. Onaj tko ga proizvodi konkurentno, a takvih ima u Hrvatskoj, ima ih, znate ih i u Slavoniji i oko Zagreba i u sjevernoj Hrvatskoj, ima ih ne jedan, ti sada posluju normalno. I uz poticaje će i zarađivati, isplatit će im se taj posao. Ali tu će do raslojavanja doći i to je istina koju ljudima moramo reći, to nije neoliberalna politika, to je odgovorna politika. Jer neoliberalna politika, tu ste se hvatali za Zakon o porezu na nekretnine o kojem ćemo razgovarati još 10 puta, možete zezati koliko god hoćete to je legitimno politički, ali to je socijalno osjetljiv i pametan zakon. Spremni smo dakle i da padne ako u raspravi koja traje dugo argumenti druge vrste prevladaju.
Hvala. Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine predsjedniče Vlade vi ste rekli da prethodna politika potpora ili poljoprivredna politika nije dovela ni do čega. Pa to je netočno gospodine predsjedniče, dovela je itekako, pokazatelji govore dakle da je od 2004. do 2009. proizvodnja mlijeka povećana za 150 milijuna litara mlijeka, izgrađeno je nekoliko tisuća ili obnovljeno nekoliko tisuća staja, povećana je proizvodnja mesa, a politika ove Vlade, gospodine predsjedniče, želim reći ona govori potpuno suprotno, dakle nekoliko tisuća je farmi obiteljskih poljoprivrednih je ugašeno već otpočetka. Proizvodnja mlijeka blizu 20% pada, posljedično proizvodnja mesa. Naravno sve to, a to vodi u propast i slom hrvatskog sela gospodine predsjedniče. I sad u tim okolnostima govoriti o kvaliteti života na selu pa ja mislim da to je neprimjereno. Zašto? Pa mi smo u određenim seoskim sredinama kvalitetu života nastojali poboljšati u okviru i vodoopskrbe itd., ali ako taj poljoprivrednik nema egzistenciju, nema od čega živjeti kakva je to kvaliteta? Nema od čega školovati djecu, mnogi su školovali, govorili ste vi o obrazovanju, apsolutno treba obrazovati i na selu naši seljaci žele obrazovati i jako su puno u tom dijelu, ali oni ne mogu. I znate što posljedično se događa još dodatno? Broj nezaposlenih raste sa te osnove svaki dan. Svaki dan se ova brojka povećava jer ako se OPG gasi to su jedno 4 člana obitelji, gotovo taj ide na Zavod za zapošljavanje. Dakle, s druge strane je problem. Ali ima jedna dobra stvar koju ste rekli, novca u poljoprivredi za potpore će biti. Pa evo mi ćemo uložiti amandman lijepo i iskažite se jer jedno djelo više govori nego sto riječi. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, predsjednik Milanović.
Iz ovoga zaključujem da se i HDSSB i HDZ zalažu za održavanje postojećeg sustava koji je HDSSB prije toga oštro kritizirao. Ne vidim dakle poticaje ne bilo kakve promjene. Sve je dosada bilo dobro, funkcioniralo je, ljudi su sretni, zadovoljni, punašni, super im je, zarađuju, ne bune se, zemlja je izvozno konkurentna, viškovi hrane se stvaraju otvaraju se nove staje koje se sada zatvaraju. Jeste li razmišljalo o tome da je trebalo navodnjavati zemlju prije 8 godina da se ne bi događale ovakve katastrofe kao ovih godina, tako razmišljaju ozbiljni gospodari, ne gazde nego gospodari proračuna koji su to jedno vrijeme dok im to građani daju da rade. To je odgovorna politika, s njom kasnimo. Ono što sam vidio u Slavoniji kao i svi vi je za mene poniženje, poniženje zemlje i tada sam upotrijebio riječ slučajna država jer upravo tu država može i mora djelovati. To seljak sam ne može, to zadruga ne može, to grad ne može, to može samo država odnosno europski fondovi sada i država. I to ćemo napraviti. Ali ne možemo ostaviti potpuno lišeni elementa bilo kakvog rizika i neizvjesnosti, njega nema u životu. Dakle uvijek će uspijevati oni koji su nešto bolji, na nama je da onima koji su nešto slabiji koji su imali teži život ili se nisu snašli da potpuno ne propadnu i da ne ostanu deklasirani članovi društva. To je bit priče ali ne može poljoprivreda funkcionirati na način na koji je funkcionirala i slušajući vas nisam čuo nijedan prijedlog što mijenjati, sve isto. Dakle isti način sve je isto. To isto brojke pokazuju nije dobro za Hrvatsku, nije korisni, ne zarađujemo, ljudi su nezadovoljni, farme i dalje propadaju ništa se time nije promijenilo nije. Zemlja je uvozno ovisna. 8 godina takve politike pa zar pametnome nije dovoljno da zaključe da nešto treba mijenjati? Ja se neću i mi se nećemo dodvoravati na način na koji je to prethodna vlast radila i radila je jer rezultata nema. Ti ljudi nisu u stanju nažalost na ovakav način konkurentno proizvoditi mnogi od njih nisu. I koliko god ovo bilo prekidam. Hvala.
Sljedeća replika Domagoj Ivan Milošević.
… [[Govornik nije uključen.]] poštovani predsjedniče Vlade. Citiram rekli ste "Brod možete naručiti u Kini". Ja se nadam da ste svjesni težine svojih riječi kada kažete da se bilo što može naručiti u Kini. Sve se može naručiti u Kini. Svaki industrijski proizvod danas će biti jeftiniji ako ga naručite u Kini. Ovo što ću sada ja vama reći u jednoj minuti je sasvim osobno jer sam svojih 10 godina života od 30.do 40. uložio upravo u tržišnu utakmicu sa tim istim Kinezima uz subvenciju Kineske države i bez ikakve podrške u ovoj državi. Danas je EU i SAD upravo u problemu zato što se sve moglo jeftinije naručiti u Kini. To je istina jer se išlo linijom manjeg otpora. Ja se nadam da smo svi mi ovdje zajedno spremni i sposobni konačno prekinuti liniju manjeg otpora. I na kraju sasvim jedno retoričko pitanje a to je ono glasi, na početku ste mandata rekli "Hic Rhodus hic salta", ne znam zašto sada nakon godinu dana odustajete od tog principa.
Odgovor na repliku predsjednik Milanović.
Radi se o potpunoj distorziji mojih riječi. Ja jesam rekao da brod možete naručiti u Kini ali sam rekao da Hrvatska to neće raditi, da se mora prilagođavati novonastalim uvjetima i da ne može raditi kao Kina nego da mora raditi drukčije brodove, pa to ste čuli. Ako ste željeli replicirati idemo razgovarati. Ja vam sada odgovaram ni na šta. Dakle, da brod možete naručiti u Kini možete i hranu naručiti u Kini ali bez hrane ne možete. Bez broda u najgorem slučaju se čak može. Bez hrane ne možete to kao liječnik znate bolje od mene. Što se tiče brodova mi moramo tu biti konkurentniji. Nije nužno u Kini sve najjeftinije i Kina postaje iz godine u godinu koji sa ovakvim stopama rasta sve više država srednjeg sloja. Ljudi više ne žele raditi za 100 dolara, uskoro će htjeti raditi za tisuću u prosjeku, a onda ti brodovi ako nemaju ekstra vrijednost prestaju biti konkurentniji i Lesi se vraća kući. Možda na američke navoze, možda na švedske možda na hrvatske opet u nekoj novoj kvaliteti i to je ta priča. A mi od brodogradnje nećemo odustati ako hoćete iz prkosa jer smo jedina slavenska maritivna država to ponavljam uporno ali mi jako puno znači. Dakle mi smo more, Hrvatska srednjovjekovna država, kasnije … država vezana uz more. Nitko drugi to nema. Gradili smo brodove i gradit ćemo brodove drukčije nego do sada. Dakle ne možemo konkurirati onome što Kinezi mogu napraviti ali gledajmo malo u budućnost kineska roba uskoro neće biti tako jeftina, a onda će morati biti bolja od švedske, a onda se stvari mogu vratiti kući još za života i aktivnog staža ove generacije.
Branko Hrg replika.
Hvala potpredsjednice. Gospodine potpredsjedniče Vlade. Vi ste rekli jednu rečenicu koja onako ustvari govori o pristupu prema hrvatskom selu. Rekli ste da je život na selu samo radi sela nema smisla. Ja bih rekao da ima smisla itekako jer se radi o dvojakom gledanju na stvari ne samo na poljoprivredne proizvođače nego i u očuvanju života i ravnomjerni razvoj Hrvatske na čitavom njezinom području. Mislim da svaki građanin Hrvatske bez obzira gdje živi ima prava na osnovne minimalne standarde koje mu treba osigurati i omogućiti. Govorili ste također i o hrani. Pa ja ću reći da svaki pravi gospodar, a selo se uvijek veže uz gospodare brine da mu obitelj ima hrane, da ima što jesti, da im bude toplo da za Božić može kupiti svakome odjeću kako bi čeljadi bilo toplo kako bi mogli prezimiti zimu. Mislim da bi tako trebali učiti malo o tih izvornih seljačkih postulata. Ali bi također morali brinuti o tome ne samo da proizvodimo hranu nego da omogućimo svim građanima Hrvatske da imaju jeftiniju hranu i da si mogu malo više priuštiti ako ne prije ono evo Božić je pred nama makar za Božić. Jedna me mala stvar ovdje brine. Spomenuli ste u svom odgovaranju na predstavnika kluba zastupnika HDSBB-a da čiji su seljaci izborna baza. Pa ne znam da li tog smo svi svjesni ali hrvatsko selo je dalo jako puno glasova vladajućoj kukuriku koaliciji što je točno. Da im je danas malo već žao je, to je isto točno. Ali nećemo valjda dijeliti ljude po tome kako su glasali na proteklim izborima. Mene sada malo brine ovo ta vaša rečenica jer ako je to točno onda bih ja mogao razmišljati na način da se netko ovdje osvećuje hrvatskom selu i hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Milanović.
Znači non … osvećujem se onima koji su nam dali puno glasova. To ste sad rekli. Kako se možemo osvećivati, upravo ste insinuirali da se možda osvećujemo ljudima za koje ste prije toga utvrdili da su našoj koaliciji dali puno glasova. To nema smisla. Dakle jasno je da to ne radimo. Kad govorite da se odnosim s prijezirom prema selu i životu na selu onda ja mogu odgovoriti da je vaš odnos prema ljudima za koje mislite da vas slušaju odnos prijezira i podcjenjivanje njihove inteligencije jer ja se prijezirom prema životu na selu ne odnosim ali se odnosim sa brigom i zabrinutošću prema životu na siromašnom selu kojeg sam se nagledao. Taj život nije dobar, on nije ni romantičan, nije ni sretan, nije ni izdašan, on je nesiguran, hladan, lošiji nego vaš život u Križevcima ili moj u Zagrebu. Lošiji je za takve ljude. Vidjeli ste selo i u Nizozemskoj, to je druga kultura, ali Austrija nije. To je slična zemlja katolička uglavnom, konzervativna, tradicionalna, to su recepti kako se stvari mogu. Mađarsko selo, to nije dobar primjer. Izgleda po meni u mnogim stvarima lošije od hrvatskoga, a mi još nismo u Europskoj uniji, dakle nismo tako loši. Ali nemojte govoriti, ja vas molim, da se odnosim sa prijezirom prema životu na hrvatskom selu jer to zaista ne znači ništa. To zaista ne znači ništa, to je naš problem, nikakav prijezire. Mislim ljude treba tretirat kao inteligentna bića, oni slušaju što govorimo i sad ste im se vi dopali ovime što ste rekli, a ja ih prezirem. Šta mislite odakle sam ja porijeklom, sa Champs-elisseu? Mislim svi smo sa sela, barem po jednoj strani u prvoj generaciji.
Sljedeća replika Branko Vukšić.
Poštovani predsjedniče Vlade, poznato je da je uvoz hrane dvostruko veći nego što je proizvodnja hrane. Sasvim sigurno da to nije rezultat ove Vlade, da je to rezultat i promašaja HDZ-a koji je vodio politiku prema selu koja je dovele do tisuće domaćinstava koja su propala. Prije rata smo, prije '90. smo proizvodili dovoljno hrane da možemo prehraniti Hrvatsku i da možemo izvoziti, danas hranu uvozimo. Zato nemojmo mistificirati prošle zato što sadašnji nisu dovoljno dobri. Jedno od najlošijih rješenja bivše Vlade jest upravo bio odnos prema selu. Dijelilo se poljoprivredno zemljište onima koji su bili blizu vlasti, dijelilo se poljoprivredno zemljište zbog toga da se dobije poticaj jer su se poticaji dobivali ne na ono što se proizvede nego na količinu zemljišta. Sve ovo što se događalo zadnjih godina i ono što se događa danas na selu posljedica je sasvim sigurno lošeg odnosa prema selu i neimanje nikakve politike prema selu. No ni danas nema pomaka u poljoprivredi, ni danas ova Vlada ne nudi jasna rješenja, nema reformi. Slažem se s vama, nemojte davati novac, nemojte inzistirati samo na poticajima kao što neki kolege traže ali nudite rješenje i nemojte poticati uvoz nego potičite proizvodnju. Zbog toga bi trebala ova Vlada konačno izaći sa reformom poljoprivrede.
Odgovor na repliku, predsjednik Zoran Milanović.
Evo, jedan dio sabornice nas optužuje za preradikalne reforme i promjene, vi kažete nema reformi. Ja kažem ima reformi, one su uvijek neizvjesne u ishodu ali nema revolucije. Kamo sreće da je ovo što govorite istina, da smo prije '90. godine proizvodili viškove hrane. Nažalost nismo nikad, kao što nismo ni imali uspješnu brodogradnju prije '90. Imali smo treću bruto tonažu u svijetu iza Koreje i Japana, ali uvijek gubitke. Sa hranom štitili smo se carinama, a ljudi su preko granice i onda a i '90.-tih ostavljali milijarde kupujući što, ne dragulje, hranu. Kupovali su hranu. Dakle Hrvatska po tom pitanju nije nikada bila Bog zna kako uspješna. I mi ulazimo u Europsku uniju, to je slobodno tržište, prema tome mi ne možemo poticati uvoz hrane. U uvjetima slobodnog dereguliranog tržišta sva roba se slobodno kreće. Ovo je carinska unija i single market i to su uvjeti pod kojima u nju ulazimo. Ulazimo potpuno izloženi konkurenciji jačih zapadnih ekonomija, ali isto tako sa šansom da u 7 godina uplatimo 4, a povučemo natrag 11,5 milijardi eura. To nam se daje. Hoće li to biti 11,5 milijardi eura to ovisi prije svega o administraciji, neću reći o svima nama, n3 mogu prebacivat odgovornost na druge, o onome tko će u tom razdoblju biti na vlasti, a to je golema šansa. I drugo, ono što te ne ubije, ako te baš jako ne istuče ojača te, a mi se moramo počet navikavat na stroža i teža pravila i u poslovanju i u poreznoj politici, strogost i disciplina i u poslu i samo onda će naše selo izgledati kao bavarsko ili štajersko.
Iduća replika, poštovani zastupnik Čobanković.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče. Pa dozvolite mi da kažem par rečenica. Htio sam biti i malo oštriji u ovoj replici ali sad ste me malo ipak uvjerili da ipak poznajete dio problematike u poljoprivredi odgovorom na ovu repliku ali ipak vas moram ispraviti. Hrvatske potpore nisu velike, da nisu velike pokazuju financijske omotnice. Financijske omotnice ispregovarane ukupno za poljoprivredu su red veličina cca 750 milijuna eura ili negdje oko 5,6 milijardi kuna. Mi smo u 2011. godini najviši iznos ukupnih potpora u poljoprivredi imali 3 milijarde 670 milijuna. Ali ono što je katastrofično i zašto vas mi gospodine predsjedniče napadamo, to je da je ovaj trend smanjenja potpore u poljoprivredi prošle godine smanjenje, ove godine nastavak. Sa 3 milijarde 670 milijuna subvencija mi u ovoj godini dolazimo na 2 milijarde 215 milijuna. To je smanjenje od milijardu 472 milijuna. Jel' znadete? To je smanjenje od 40% u dvije godine i to je ono što je katastrofično za hrvatsku poljoprivredu. S druge strane, kada gledamo financijsku omotnicu za izravno plaćanje, u ovoj godini moram ispraviti uvaženog kolegu nije 600 milijuna manje. Manje je milijardu i 200 milijuna od financijske omotnice za izravna plaćanja. Financijska omotnica za izravna plaćanja je 2 milijarde 790 milijuna kuna, a ovdje je predviđeno 2 milijarde 599 milijuna u proračunu. I to je ono što nije dobro u ovoj godini zadnjoj pred sam pristup da se toliko smanjuje potpore poljoprivredi, da se toliko smanjuje konkurentnost poljoprivredne proizvodnje i da se toliko stvaraju problemi u poljoprivredi. To je ono zašto mi govorimo i ne slažemo se sa ovakvim prijedlogom proračuna za poljoprivredu. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ako ništa drugo sad su razlike među nama jasne. Dakle, s jedne strane protivljenje bilo kakvim promjenama i zadržavanje postojećeg stanja, statusa quo. Dakle, bilo kakvim promjenama. Poruka je ostavite kao što je bilo prošla, a najbolje pretprošle godine u redu, legitimno. Slično je i HDSSB. Laburisti traže reforme koje provodimo na određeni način. Milijardu i 200 kuna manje za poticaje, ali ja tu vidim za ruralni razvoj, ja vidim tu za ruralni razvoj. Ne, to je točna brojka ali ste preskočili brojku za ruralni razvoj koji je 2011. bila nula, odnosno 8 i pol milijuna. Sad je 400 milijuna. Je, je. Nemojte raditi misterij od brojke. Dakle, ovo su vrlo jednostavne brojke. Ruralni razvoj je nešto drugo nego evo ti novac na ruke. Na takav način siguran sam da to ne smatrate dobrim i kao poslovni čovjek, siguran sam da to ne smatrate. Dakle, mi to zadržavamo. To se ne ukida, jedino u manjem obimu što će izvršiti i pritisak na ljude da se prilagođavaju i mijenjaju. Neki će nam to zamjeriti, ali vjerujemo da radimo dobru stvar i da ne plešemo po rubu nego da provodimo reforme. Kakav će bit ishod tih reformi vidjet ćemo, nisam prorok, ne znam. Ne znam sa sigurnošću, ali slutim da je dobar. I kad sam rekao da imamo visoke poticaje mislio sam valjda bi bilo jasno u odnosu na države koje su nove članice, u odnosu na države koje su nove članice kada su postojale članice. Dakle, Hrvatska je tu bila dosta izdašna. Rezultati loši.
I posljednja replika poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Predsjedniče rekli ste u svojem izlaganju tri ključne riječi za ovu repliku selo, poljoprivreda, voda. Na primjeru Međimurja ću vam pokušati objasniti koliko te tri riječi imaju veliki značaj. Ali do sad i u ovom proračunu još idemo malo na suprotnu stranu. U poticajima se djelomično sa vama slažem i politiku koju ste najavili. Govorit ću o projektima pomoći razvoju selu, poljoprivredi putem vode. Možete li zamisliti da u Međimurju se mora proglasiti elementarna nepogoda od suše. Dvije rijeke na 20 km i dva ogromna akumulacijska jezera. I mi u Međimurju imamo sušu jer ne znamo iskopati kanale i dovesti vodu poljoprivrednicima da imaju navodnjavanje. Županije je praktički blokirana jer moraju izgraditi 6 vojnih skladišta, jer je jedino županija koja je dobila vojnu imovinu a mora državi nešto dati, ne novac, nego vojna skladišta. I ona je financijski nesposobna da uđe u taj značajni regionalni projekat. To je ozbiljni problem. I u Međimurju su poljoprivrednici, ratari krenuli prema povrtlarstvu i voćarstvu. Znate zašto? Da je to isplativije, da to traži i više ulaganja, ali bez vode to šanse nema. I sad umjesto da je voda, u izobilju je imamo, pomoć razvoju selu, poljoprivredi ona nam je problem. Vi znate ili možda znate prije desetak dana u Međimurju je bila poplava. Nitko nije tamo došao, ali nije bitno. Jer je država štedjela, Hrvatske vode, ne Vlada, Hrvatske vode na obnovi nasipa. I tri dana upozorenja iz Slovenije o dolasku vodenog vala nije bilo dovoljno da se naprave zečji nasipi. I upravo tamo gdje se poljoprivreda [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] gdje se poljoprivreda najviše razvija je voda postala neprijatelj, a ne suradnik zbog državne štednje.
Na repliku odgovara premijer Milanović.
Ja se s vama slažem bez ironije, slažem se i to samo pokazuje koliko smo bili disfunkcionalni. Kad dolazim na takva mjesta, a naročito prema istoku ja sam se osjećao jadno, nemoćno. Jer moramo stvari gledati sistemski. Kad sam bio mali gledao sam fasade i kakav je vrt eventualno, nisam gledao ulicu, kanalizaciju, nogostup. To uopće nisam vidio, to mi niš' nije značilo. Kad sam odrastao gledam prvo kako izgleda infrastruktura i po tome zaključujem gdje sam došao u Njemačku, Hrvatsku ili neku treću zemlju. Dakle, mi sad radimo na ozbiljnoj infrastrukturi koja će ovakve stvari učiniti nemogućima i neće ovisiti o hiru i sposobnosti pojedinca da imate na jednom kraju osobu koja je potpuno ovisna o hiru prirode, a 50 km dalje plantažu jabuka koja je apsolutno neovisna o vremenskim okolnostima i koja će svoje zaraditi volens nolens, novac će doći, jabuka je sigurna. Tržište, hladnjača sve funkcionira. Ako mogu zemlje koje su puno manje prirodno obdarene od Hrvatske onda mi to moramo. Isto vrijedi i za riječku luku. Mi to moramo. To je naprosto božji dar.
Nastavljamo raspravu po klubovima, pa će stavove SDSS-a predstaviti poštovani zastupnik Mile Horvat.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa ministrima, ja ću nakon ove duge rasprave pokušati reći stav SDSS-a o prijedlogu novog Proračuna za 2013. godinu. Dakle, po teorijama sam proračun je, odnosno po definiciji brojkama izražen program on je spona između funkcija planiranja, kontroliranja i identificiranja ciljeva. Svaka Vlada, i ova Vlada i prošle Vlade nastoji te ciljeve ispuniti u svojem proračunu i svi žele naravno da imaju proračunsku projekciju gdje će pokazati da je proračun razvojni, gdje je proračun socijalni, gdje je proračun uravnotežen. No, kada pogledamo uvod ovog proračuna, kada vidimo sumorno stanje gdje se kaže da su prihodi 113 milijardi, gdje su rashodi 122 milijarde kuna i gdje je iskazan manjak od 10 milijardi kuna sa strukturom troškova u tim rashodima gdje je najveći dio na mirovine, socijalna davanja itd. onda se jednostavno nameće zaključak da je proračun u dvije trećine zadana kategorija. Samim time što je ona u dvije trećine zadana kategorija ona je da tako kažem na neki način realnost mogućeg. Dakle, to je to sa čim se raspolaže, to je to koliko možemo zaraditi, to je to koliko trošimo i to je ta nekakva minus razlika koja se pojavljuje svake godine upravo iz razloga što je to nekakva naša realnost i što je to moguća veličina kluba SDSS-a će ovakav prijedlog proračuna prihvatiti. Naravno da bi nam bilo puno draže da bi voljeli da je naša realnost drugačija, da nemamo stagnaciju ili pad proizvodnje, da nemamo pad investicija, da imamo veću zaposlenost itd., itd. Svi mi razmišljamo na isti način i mislimo da treba javnu potrošnju smanjiti i sve su to nekakva naša opća razmišljanja. Jedini je problem kako u ovakvim okvirima koji su realni, koji su gotovo unaprijed zadani kako to sve vratiti. Ja ću pokušati analizirati par jakih pozicija za koje mislim da su za nas interesantne, ne kao nekakav ekonomski stručnjak, poseban ekonomski stručnjak, nego ću to pokušati izanalizirati sa političkog aspekta. Svi su se ovdje, svi su govorili o brodogradnji, naravno pozicija izdvajanja za sanaciju, odnosno ne sanaciju nego za subvencije ili za restrukturiranje brodogradilišta od milijardu kuna sad pa milijardu kuna u iduće dvije godine je vrlo markantna pozicija i sasvim je normalno da je reakcija svih nas bila na način da se pita kako će se provesti to restrukturiranje, kako će se koristiti subvencije te brodogradnje, naravno uz dužno uvažavanje svih onih objašnjenja i viđenja pozicije naše brodogradnje u budućnosti, mi to podržavamo i nemamo ništa protiv toga. Međutim, bilo bi dobro iskazati određene parametre sa koliko ćemo dobiti sa uloženih 1 milijardom sad i još 1 milijardom kroz naredne dvije godine, koliko ćemo koristi, ne moraju one biti iskazane u materijalnim parametrima, vjerojatno te koristi su malo šireg društvenog značaja s obzirom na veliki broj zaposlenih koje brodogradnja oko sebe angažira mene zanima da li tu postoji jedno obično pitanje iz iskustva i iz medija da li tu postoji opasnost da se na tako veliku količinu novaca kroz subvencije nakači i poneki podizvođač radova pa da tu se stvori nekakav prostor za neke druge stvari ili će ovo biti isključivo sredstva za restrukturiranje što naravno mi možemo podržati. Nećemo pitati iz kojih drugih pozicija je namaknuto ta daljnja milijarda za brodogradnju, kolege su već nešto o tome pričali. U Ministarstvu poduzetništva svakako je za pohvaliti činjenicu da je gotovo duplo više sredstava izdvojeno za tzv. jačanje konkurentnosti i razvoj poduzetničke infrastrukture itd. i mislimo da je to dobar način da se postigne ono što je Vlada htjela reći i što je javno proklamirala kao svoj cilj, pokretanje poduzetništva. Pitanje je samo da li je 400 i nešto milijuna kuna osigurano u proračunima upravo taj iznos koji čini nekakav ozbiljan zamajac u svemu tome. Oko poljoprivrede se puno govorilo. Naravno svatko ima svoje viđenje poljoprivrede. Poljoprivreda je izuzetno značajna za Slavoniju i Baranju, izuzetno je značajna i za populaciju koju ja predstavljam pošto se radi uglavnom o seljačkom stanovništvu i o njoj se treba vrlo oprezno govoriti. Poljoprivreda je, odnosno strategija poljoprivrede, razvoj poljoprivrede je po meni imao nekoliko svojih faza. U onoj početnoj fazi kada se željelo stvoriti krupno obiteljsko gospodarstvo, kada se kroz programe raspolaganja zemljišta gotovo dijelila šakom i kapom zemlja, stvorila se određena kategorija vlasnika te zemlje koji sad gospodare sa par stotina i čine praktično … [[Govornik se ne razumije.]] u zemlji. Sasvim normalno je da su oni imali i puno veće koristi po nekakvoj matematičkoj proporciji puno veće koristi od tih poticaja. Država je velika sredstva tokom godine izdvajala za kapitalna ulaganja u nove strojeve i opremu, izdvajala je velika sredstva u poticaje u subvencije. Naravno, sada kada su ti izvori presahli naravno da je nastala panika. Istina je tako, ja dolazim iz seoske sredine i znam o čemu pričam, ali moramo reći ruku na srce i realno sagledati stvari stvorila se u toj seoskoj populaciji jedna kategorija tzv. luksuznih seljaka. Dakle, nikad nije bilo više skupih … [[Govornik se ne razumije.]] na ulici i nikad nije bilo džipova u … [[Govornik se ne razumije.]] , sad ih ima. Ja ne kažem da je to loše. Svaki progres ima svoju cijenu, ali je definitivno to jedna značajna manjina koja je kao što su i veliki kombinati, odnosno veliki … [[Govornik se ne razumije.]] u strukturi poticaja najviše povukli poticaja. Postavlja se pitanje šta je sa onim običnim čovjekom, onim običnim seljakom koji nije bio veliki gospodar velikih površina koji nije mogao živjeti od takvih poticaja i koji je danas u problemu. Stočari su došli u situaciju da smo stvorili prvo pretpostavke da se stvaraju veliki farmeri, da bi na kraju natjerali stočare da prolijevaju svoje mlijeko. Pa kako ne bi kad za jednu litru mlijeka onaj preprodavac napravi četiri litre mlijeka. Sve je jasno. Tako da govoriti o poljoprivredi to vjerojatno traži jednu ozbiljnu raspravu, jednu širu raspravu. Potpuno mi je jasna intencija Vlade da se pokuša zaštititi od ovih stvari koje su se dešavale u zadnje vrijeme, dakle od elementarnih nepogoda, sve nas iznenadi tuča, pa nas onda iznenadi suša itd., neke druge zemlje manje bogate svojim poljoprivrednim potencijalom to bolje i praktičnije rade, dakle jedan Izrael zna kako treba raditi i gospodariti sa zemljom, odnosno kako treba sistem navodnjavanja uspostaviti, jedna Italija je sigurno obrazac ka kojem bi trebali ići. Naravno da je dobro razmišljati o investiranju u vodno gospodarstvo, ali upravo što su prethodne kolege rekle sistemski će vanproračunska sredstva izgraditi određene vodokanale itd., međutim pojedinci, obični ljudi, građani koji žele da to privedu svojoj nekakvoj, svom nekakvom imanju će opet biti prisiljeni da se javljaju sa projektima bankama, skupim kreditima da rješavaju posebno te punktove. Prema tome cijena, odnosno iznos od 150 milijuna kuna koliko je u proračunu predviđeno za tu namjenu mislim da je malena. Vezano za poljoprivredu još jednu rečenicu, dakle iščitavajući proračunske pozicije Ministarstva poljoprivrede dade se zaključiti da postojeće određene agencije koje rade logistiku za ministarstvo, pa onda imamo Agenciju za plaćanje u poljoprivredi, Hrvatski centar za poljoprivredu, Agencija za poljoprivredno zemljište, Hrvatska poljoprivredna agencija, Poljoprivredna savjetodavna služba. Zašto to kažem? U svim tim pozicijama, na pozicijama tih agencija stoji za administrativne troškove stoje enormni troškovi, enormni novci. Tih pet agencija zajedno imaju na poziciji administrativnih troškova 200 milijuna kuna, a mi govorimo o ukupnom investiranju 150 milijuna kuna za projekat navodnjavanja u cijeloj Republici Hrvatskoj. Isto tako ako pogledamo kako funkcioniranju robne zalihe. Dakle robne zalihe su na poziciji sa 23 milijuna kuna, od tih 23 milijuna kuna 10 milijuna kuna su troškovi administracije, 3 milijuna kuna skladištenje, a svega 10 milijuna, 10 i po su troškovi robe u robnim zalihama. Dakle nevjerojatna stvar da jednak paritet imaju troškovi administracije i troškovi robnih zaliha. Prema tome to je nekakvo daljnje razmišljanje o transparentnosti i o potrebi možda nekakve vrste javne rasprave kako funkcioniraju ove naše agencije, a ima ih dosta, na koji način oni troše proračunska sredstva i da li su pojedine agencije same sebi svrha. Isto tako je za nas posebno zanimljivo Ministarstvo regionalnog razvoja. Zašto? Zato što je kroz poziciju Ministarstva regionalnog razvoja treba da se definira i da se završi jedan postupak, jedan proces koji se sad već pežurativno zove povratak, međutim on se konkretno odnosi na stambeno zbrinjavanje, obnovu kuća, elektrifikaciju nezavršenih neelektrificiranih sela. Dakle mi smo i u proračunu za 2012. imali pozicije predviđene za te stvari, međutim činjenica jeste kad smo danas napravili rezime, da taj posao nismo završili, gotovo je poražavajući rezultat realizacije tih stvari. Dakle nismo u 2012. imali čim da se pohvalimo u elektrifikaciji u stambenom zbrinjavanju, u obnovi kuća. I u ovom proračunu za 2013. postoje pozicije gdje ćemo mi reći evo to ćemo kroz te pozicije uraditi, međutim postavlja se pitanje zašto nismo to uradili i prošle godine, zašto smo izgubili godinu dana na cijeli taj posao, ljudima koji čekaju da se vrate u svoje domove, koji čekaju da dobiju struju koji danas još uvijek imamo danas situaciju da djeca pišu domaće zadaće uz svijeću, jer treba prikopčati tamo onaj vod negdje u Lici, jednostavno za njih je čekanje sanacije toga svega od godinu dana cijela vječnost. I ne vidim razloga ako smo imali 2012. u proračunu predviđene te pozicije, ne vidim razloga zašto se sa tim stalo. Isto tako imam jedno praktično pitanje dakle pitanje modela pomoći lokalnoj i regionalnoj samoupravi, gdje je državi po određenoj formuli, po određenom izračunu, po nekim imputima davala određenim općinama, gradovima i županijama sredstva, sredstva pomoći. Nije mi jasno kako općina Gračac koja je jedna od najvećih općina, najrazvedenijih općina, veća je čak i od neke županije, i najsiromašnija. Nije dobila ni prošle, ni ove godine niti jednu kunu pomoći od države. Dakle mogu govoriti i o općini Gračac o njezinim problemima, ali ja postavljam pitanje modela koji je to model, kako neki mogu dobiti 4 do 5 milijuna kuna, a kako općina Gračac ne može dobiti niti jednu kunu? Dakle taj model i ta formula nam nikako nije jasna, i mislimo da ona ovog trenutka ne živi život, dakle ne živi realan život da su pokazatelji statistički takvi, međutim stanje na terenu govori da su potrebe za tim nekako drugačije. I na kraju da završim Savjet za nacionalne manjine ima svoju konstantnu poziciju od 40-ak milijuna kuna za ispunjavanje svih potreba udruga iz, od strane predstavnika nacionalnih manjina, on je prvi put nakon 2003. godine taj proračun smanjen za 2 milijuna kuna, međutim manjine su se na neki način s tim složile i shvaćaju da je potreba za restrikcijom se odnosi na sve, prema tome Savjet za nacionalne manjine u pravilu je zadovoljan sa proračunskom pozicijom predviđenom u 2003. godini. Hvala vam puno.
Hvala i vama. Imamo nekoliko prijavljenih replika. Prvo uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Pa evo i mene kolega zanima, nisam digao repliku zato da vas možda zaplašim, niste još progovorili ni riječ ali evo i mene zanima kako neke općine pa i gradovi završe u proračunu svojim imenom na poziciji pomoći npr. kao evo tamo kod mene u susjedstvu Markušica i Šodolovci već 3 ili 4 godine zajedno. Da li se tamo pravi svjetski trgovački centar ili nešto drugo a npr. mnoge jedinice lokalne samouprave bez obzira na svoje projekte ni kroz fondove ni kroz ministarstva ne mogu dobiti niti jednu lipu. Dakle to očigledno ne postoji određeni kriterij nego je prije svega vezano na to tko podržava određenu koaliciju ili stranke na vlasti. I bilo bi dobro da hrvatska javnost zna koji su to kriteriji kako neka jedinica lokalne samouprave ulazi u proračun. Da li su to jedinice od posebne državne skrbi? A moj je prijedlog da čitavu Slavoniju i Baranju jednostavno proglasite regijom od posebne državne skrbi jer ona to doista i zaslužuje. Vezano za poljoprivredu ja bih volio da to i predsjednik Vlade čuje, prosjek proizvodnje mlijeka po kravi u Europi je 7 tisuća litara, ovdje u Hrvatskoj postoje proizvođači koji imaju prosjek 11 tisuća litara po kravi pa propadaju. Pa očigledno ne funkcionira stvar i nije stvar samo u poticajima. Najodgovorniji zato u svakom slučaju je ministar i Ministarstvo poljoprivrede koji mora stati na stranu hrvatskog proizvođača ne na stranu stranih prerađivača. Nažalost sve smo prodali u Hrvatskoj nema vlastite prerađivačke industrije nego je u rukama stranaca i zbog toga između ostalog pate hrvatski proizvođač.
Na repliku odgovara poštovani zastupnik Mile Horvat.
Kolega Vinkoviću dakle po ovoj prvoj temi sufinanciranje općina od strane države ja vam mogu reći da sam i ja uputio upravo u tom pravcu pitanje ali ne na način kao što ste vi rekli insinuirajući da se radi o nekakvim koalicijskim općinama. Dakle ja postavljam praktično pitanje. I Općina Markušica je dobila novac a Općina Gračac nije dakle. Zašto jedni jesu drugi nisu? Ili mogao sam spomenuti bilo koju drugu općinu. Mene zanima model, model da li taj model koji smo ustrojili još prije nekoliko godina gdje smo odredili impute i način kako ćemo financirati i pomagati neke općine da li on živi i danas? To me zanima jer su se mnoge stvari mnoge činjenice od onda kada smo to ustanovili do danas bitno promijenile. To je naročito slučaj kod Općine Gračac. Ali da ne širim tu temu dakle i mene zanima način i model i formula po kojoj jedni dobiju a drugi ne dobiju. Vezano za drugu temu za mljekarstvo, ja se ne bavim time ali znam da u mojoj okolici mljekari kažu vrlo jednostavno za litra mlijeka koju ja predam onaj trgovac razrijedi i proda 4 litre i to je suština cijele politike u mljekarstvu. Da li je to trebalo nešto da ministar kaže da li je trebala Vlada da ima nekakvu svoju drugačiju strategiju neka to kaže vrijeme ali je činjenica da u tome paritetu i disparitetu nešto ne štima.
Sada će replicirati potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Pa evo moram priznati potaknulo me zapravo prva rečenica uvaženog zastupnika u kojoj je on točno rekao da je proračun zapravo politika izražena u brojkama. Pa sada ako je to politika izražena u brojkama onda naravno mene je zazeblo oko srca prvenstveno kada sam vidio što se glede toga planira učiniti sa znanošću. Svi se kunemo uvijek da je znanost ono što nas može izvući iz ove teške gospodarske situacije, da je znanost važna, žao mi je što je otišao predsjednik Vlade on voli razne citate pa bih ja njemu citirao isto Benjamina Franklina koji je još davno rekao da je "Ulaganje u znanje je najisplativije" itd. ali kada pogledamo brojke šta se događa sa znanošću to je katastrofa. Znanost nikad nije bila manje financirana nego sada, a nakon toga me potaklo zapravo isto tako tvrdnja da je su nacionalne manjine zadovoljne sa proračunom pa opet kada gledam samo znanost i kada pogledam da su se posebni programi obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina u ovom proračunu smanjili za 35% za 35% da su smanjeni. Pa jel to može izazvati bilo kome zadovoljstvo ili je možda je to budući da je to politika pretočena u brojke, odražava odnos prema nacionalnim manjinama? Kada se pogledaju poticaji obrazovanja nacionalnih manjina oni su smanjeni za 27%, opet vezano uz znanost. Pa opet ako je to politika vezano uz nacionalne manjine onda moram priznati da se ja prilično brinem. Ono međutim što me posebno brine su znanstveni projekti. Za sve znanstvene projekte u RH predviđeni su upravo smiješni novici, predviđeno je 80 milijuna kuna. To je vjerujte sprdačina od novaca i znanosti u Hrvatskoj biti neće. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega ja sam govorio o Savjetu za nacionalne manjine dakle o jednoj instituciji o tijelu Vlade koji se izjasnio o poziciji svojoj u proračunu gdje je rekao da unatoč smanjenju s 2 milijuna kuna je zadovoljan jer će taj fond od 40 milijuna kuna namijenjen savjetu i udrugama može realno isfinancirati programe udruga do kraja godine. ja nisam ulazio u daljnju analizu obrazovanja gdje bi se također moglo nešto reći i u dobrom dijelu bih se složio s vašom konstatacijom.
Iduću repliku iznosi uvaženi zastupnik Dinko Burić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Horvat je u više navrata pa čak i dok smo ovdje bili govorili složio se ustvari sa konstatacijama kako je na našem selu poljoprivredniku uistinu teško, a onda kad smo ga uspoređivali sa poljoprivrednicima u Europskoj uniji i onoj brojci zašto njih živi toliko tamo, dakle izvan područja gradova u ruralnim sredinama pa upravo kao rezultat jedne dobre politike, jedne dobre prakse Europske unije prema poljoprivrednicima, a ona se htjeli mi to priznat ili ne, zasniva na davanju poticaja njihovoj proizvodnji. Kolega Vinković je isto maloprije govorio o količini proizvedenog mlijeka u Europskoj uniji kod nas je puno veća i sad se postavlja pitanje zašto kod nas propadaju, a tamo ne propadaju. Ali evo iskoristit ću priliku, žao mi je što nema i predsjednika Vlade sada, oko onog podatka, ok 91% ruralnih područja javnosti radi nije bio u pravu ni on ni ja, istina je na sredini, dakle 91% površine Europske unije su ruralne sredine, a tamo živi više od 50% stanovništva.
Iduća replika, poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Gospodine potpredsjedniče. Spominjali ste uvaženi kolega stavke proračuna Ministarstva poduzetništva i Ministarstva gospodarstva i evo vi ste i uvidjeli, samo čini mi se da vam je promakla suština i struktura tih brojki. Dakle istina je da je Ministarstvo poduzetništva povećano za 380, 400 milijuna kuna izvornim proračunom, međutim tih 380 milijuna više su zapravo sredstva koja trebaju ići u fondove za gospodarsku suradnju. To je projekt bivše Vlade i dobro je da se to podržava, no međutim pitanje je zapravo u koje i kakve projekte će taj novac ići. Ja vjerujem da se neće nastaviti sa praksom ove Vlade da pomažu saniranju propalih malih banaka. A u osnovi, manji su iznosi izvorno za potpore malom i srednjem poduzetništvu pa čini mi se da je i tako ukinuta potpora za razvoj poduzetničkih zona. Sa druge strane, Ministarstvo gospodarstva ima proračun kao što je rečeno 500% veći, no međutim vjerojatno ste isto tako zapazili da je 700 milijuna kuna prihodi od HANDA-e koje ova Vlada direktno prenosi kao prihod proračuna. Oni će biti odmah i transferirani, to je potpuno neutralno. I 900 milijuna kuna za potpore restrukturiranju brodogradnje. Ja podsjećam ponovno da su te potpore moguće jedino po programima restrukturiranja koje mora odobriti Europska komisija. Ja vjerujem, evo premijer je otišao, da ima odgovore na to koje će biti to potpore, kojim brodogradilištima i na temelju kojih programa restrukturiranja.
I posljednja replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Horvat, vi ste u svojem izlaganju ustvari rekli da nećete podržati ovaj proračun kao što ga uostalom neću ni ja podržati jer ima toliko stvari s kojima se u njemu ne slažete pa bi bilo čudno da ga nakon toga podržite. Ali ste spominjali neke agencije i službe u Ministarstvu poljoprivrede pa ću ja samo ovdje spomenuti da se ovdje spominje naravno i poljoprivredna savjetodavna služba. To je ona služba ako se sjećate gdje je mijenjan zakon, gdje ona izdvajanja iz djelovanja Hrvatske poljoprivredne komore kao jedine prave institucije koja bi trebala štititi hrvatskog proizvođača hrane kad se uđe u Europsku uniju. I jedno od obrazloženja bilo je da će doći do smanjenja troškova jer da Hrvatska poljoprivredna komora puno košta pa će savjetodavna služba raditi zasebno. Sada vidimo u prijedlogu ovog proračuna da se predlaže povećanje sredstava za Poljoprivrednu savjetodavnu službu pa onda mi nije jasno u tom dijelu isto što se tu događalo, zašto sada povećanje, a tamo je trebalo biti smanjenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolega Hrg. Ja sam jasno rekao, ne znam da li ste čuli da ćemo mi iz razloga toga što je ovaj proračun i vjerojatno svi drugi proračuni koji će se donositi u ovoj situaciji biti nešto što se zove realnost mogućega. Dakle to je to što imamo, mi bi voljeli da je to drugačije, ja bih volio da mogu govoriti o drugim iznosima ali je to to. I onda sam rekao da ćemo iz tog razloga mi taj proračun podržati i nisam bio niti u raspravi nešto posebno kontradiktoran osim što sam ukazivao na neke stvari za koje sam smatrao da se mogu u krajnjem slučaju još i amandmanima doraditi, a o tom ćemo razmisliti. U ovom drugom dijelu kad govorite o savjetodavnoj službi ja sam u prošlom mandatu imao raspravu i govorio sam protiv izdvajanja savjetodavne službe, odnosno pripajanja Hrvatskoj gospodarskoj komori i imao sam argumentaciju, upravo sam se tad pozivao na ovu činjenicu da ne vidim da će to biti nešto isplativije.
Sada se za riječ javio ministar financija, poštovani Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kratak osvrt na raspravu. Izazov je kada imate ograničenje u rastu prihoda jer želite poticati na neki način gospodarstvo pa ih ne smijete opteretit, u isto vrijeme građani su vam porezno opterećeni i tog trenutka je evidentno da imate ograničen pristup prihodima i da tada je samo briga da se kontrolom i odgovornošću poreznih vlasti prihod naplati od svakoga. Prije jednog razloga jer vam je neophodan novac za realizaciju rashoda, a s druge strane da biste imali lojalnu utakmicu. I naravno, imate ograničenje preveliki dug koji stvara kamatu pa imate jednostavno negativnu stranu odnosa prihoda i rashoda i imate deficit. I tada je naravno bitno utvrditi što su prioriteti i u tim prioritetima pokušati upravljati sustavom, da ipak idete u razvoj, da održavate projekte, a da mijenjate loše strane koje smo imali do sada. Jedna od tih strana su bile subvencije i to je ono što traži reforme i traži promjene. Prepoznatljive subvencije u našem proračunu godinama su željeznica, poljoprivreda i brodogradnja. I to je ono što kroz ovu godinu vidimo da slijede promjene. U Proračunu 2013. godine vidjet ćete vrlo malo za subvenciju željeznica, vrlo malo. Zašto? Iz razloga što idemo u program ulaganja u željeznicu. Pa prvi puta velimo neće radnici Hrvatskih željeznica biti na platnom spisku državnog proračuna. Razvojni projekti, projekti koji će omogućiti djelovanje i građevinskih firmi, firmi koje se bave proizvodnjom lakova koji se bave proizvodnjom vagona. Da, to su poruke koje želimo poslati. Ovaj puta novac mora ići u razvojne projekte i zato nije projiciran u subvencijama. Također, pokušavamo poslati poruku da mijenjamo politiku ulaganja i u poljoprivredu. Manji dio subvencija, neophodni dio, a u isto vrijeme ići u deficite kroz ulaganja. Naravno, ostaje brodogradnja koja je na žalost još dobrim dijelom ostala u subvencijama, dobrim dijelom. I da su te subvencije ogromne, ogromne. U naredne tri godine enormni iznos. Ugovoreno sa EU i potencijalnim kupcima. Jer nije to pokriće gubitaka jer su oni daleko manji, nije to ni pokriće otpremnina, jer je to daleko manji iznos, nego je to opet ulaganje u prilagodbu te brodogradnje da ponovo gradi brodove sa gubicima, ali još određeno vrijeme i da taj dio … [[Govornik se ne razumije.]] Da, to su razlozi zašto imamo ovako enormna ulaganja u brodogradnji. Svjesni da i nadalje ćemo proizvoditi zajedno sa novim vlasnicima u prijelaznom razdoblju određene gubitke sa brodogradnjom. To je dogovorena ja bih rekao privatizacija brodogradnje zajedno sa EU i ocijenili smo da je to neophodno jer je važna i izvozna grana. Ne gledamo toliko regionalno, nego ocjenjujemo da je to izvoz od 600 milijuna eura, a da ćemo možda ipak malo više imati domaće komponente u toj brodograđevnoj industriji. Toliko da odmah shvatimo, nije problem, neće nitko toliko varati jer su situacije da novi vlasnik neće varati samog sebe. Prema tome, nema mogućnosti da netko pokušava pokrasti novac koji je osiguran. I zato i jesu problem sklapanje ugovora, jer u ugovorima ne želimo da samo država da novce nego veći iznos trebaju dati oni sami u tim strukturnim promjenama i toj prilagodbi brodogradnje. I tu je problem oko sklapanja ugovora, jer jednostavno nemamo dovoljno snažne partnere koji bi svojim udjelima učestvovali u ovakvom procesu restrukturiranja i obnove brodogradnje. Par riječi vezano za gradove. Da, moram priznati model koji je star. Kad govorimo o onom dijelu koji ide iz Ministarstva financija koji pokušava uravnotežiti fiskalnu moć gradova. Ali zašto nismo uopće se bavili tim problemom niti nam je došao. Pa zato što su uvijek gradovi pritiscima neovisno o tim modelima znali upasti u proračune, a s obzirom na sve teže uvjete, sve manje sredstva više ti pritisci ne daju rezultata. I zato podržavamo vašu ideju, sjest ćemo i promijeniti model. I onaj tko god hoće vidjeti, vidjet će da se ne dijeli po stranačkoj pripadnosti, da su to čiste matematičke formule koje matematičke formule smo u ovom Saboru pred tri godine prihvatili. Prema tome, razgovarat ćemo i promijenit ćemo ih ali pravila moraju postojati. Prema tome, mi jednostavno moramo utvrditi pravila ako želimo način i kriterije po kojima fiskalno trebamo pomoći jedinicama lokalne samouprave koji jednostavno od svojih prihoda ne mogu opstati. Prema tome, evo model ćemo izraditi, porazgovarati zajedno sa vama pa ćemo vidjeti. Ka govorimo o znanosti toliko rasprava oko znanosti, onda bih molio da ipak budemo korektni, da shvatimo da u proračunu se ne vidi koliko se daje za znanost. Zakonom o proračunu znanost je grana koja ima pravo na vlastite prihode. Svaki korisnik proračuna kao što vidite nema više pravo na vlastite prihode. Svima oduzimamo pravo raspolaganja vlastitim prihodima. Pritisci su itekakvi bili i za vrijeme bivše Vlade i naše Vlade. Ostalo je to samo znanosti. I da bi vjerojatno došli do pravih istina vjerujem da ćemo tokom iduće godine pripremiti prijedloge da ni to ne budu vlastiti prihodi. Možda će dio znanosti tada izgubiti volju, ali je evidentno da su vlastiti prihodi značajni. Postavlja se pitanje kako se troše ti vlastiti prihodi? Da li se ulaže u ono što bi trebalo ulagati, pa ćemo onda vidjeti da su ipak ulaganja u znanost daleko, daleko veća i da ako želimo pravu istinu dobit ćemo je onog trenutka kad vlastite prihode unesemo u državni proračun što inače neće biti problem. Opet će problem biti fiskalno pravilo, te neovisno o prihodima imate nove rashode, pa samo zato što želite jednostavno pokazati stvarnost što to sve ulažemo recimo i u znanost pa će rasti rashodi. Pa će onda biti problem kako udovoljiti onih 1% smanjenja rashoda s obzirom da smo iznad 3% deficita. Isto tako moramo reći da već ovu godinu koliko god veliko gospodarstvo ne bilježi pozitivne rezultate i imamo zaista negativnih rezultata i kroz gospodarski rast, broj otpuštenih radnika, broj građevinskih dozvola da ne nabrajam tako ulaganja kroz Ministarstvo srednjeg i malog poduzetništva jednostavno bilježimo ipak oporavak, zaustavljen pad i obrtnika i malih poduzetnika. I u tom dijelu vidimo ipak promjene. Što znači da je novac i pravilno uložen. Oko agencija vjerujem da ćete ubrzo biti upoznati sa svim onim što će Vlada načiniti. Nije lako poslati poruku radnicima u javnom sektoru i državnom sektoru o tome da moramo biti štedljivi, moramo jednostavno paziti na visinu plaća, a da nam u biti agencije funkcioniraju nekontrolirano visokim plaćama, visokim brojem zaposlenih, malom efikasnošću. Prema tome, Vlada i Ured premijera je dao vrlo jasne ove naputke i kompletno ćemo ići opet na proces spajanja tamo gdje je neophodno ali i racionalnije ponašanje i potrošnju. Gdje bi novac ipak trebao ići za funkcije tih agencija, a ne za zaposlenost. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno nekoliko replika. Prvo će replicirati poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi gospodine ministre govorili ste o subvencijama i posebice evo ja ću se osvrnuti na subvencije u poljoprivredi. Pa ponovno govorim razina subvencija u poljoprivredi do završetka pregovora u stvarnosti je morala biti takva jer Hrvatska je išla u završetak svojih pregovora. Da bi poljoprivrednici dobili ravnopravniji status na europskom tržištu moralo se je to učiniti. Danas govorimo o proračunu i gospodine ministre doista u poljoprivredi najviše je poljoprivreda oštećena, ali i radnici. I to posebice radnici u prosvjeti, u zdravstvu, u policiji. Gospodine ministre zbog toga što nije niti u ovom proračunu ali niti u rebalansu bilo ništa rezervirano apsolutno za elementarne nepogode kao što su suša ili poplava, visoke temperature ili niske koje su bile na tržištu naravno poljoprivredni proizvodi su jako poskupili. Na tržnicama evo dozvolite sekundu da vam kažem bliže se blagdani i svaka ova obitelj, jer ovaj proračun je naravno važan za život svih nas u Hrvatskoj, ali tako i važan za svaku hrvatsku obitelj. Bliže se blagdani, bliži se Božić. Svi znamo da se on ne sastoji samo u hrani i poklonima nego eto u tradiciji hrvatskog naroda je jedan svečaniji božićni ručak. Ja sam izračunala obzirom da svaki dan idem na tržnicu ujutro i znam koje su cijene i koliko su poskupile. Pa evo recimo jedna sarma božićna za 4-članu obitelj koštati će 160 tisuća kuna. To vam je ukupno 20 sarmi. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Vrijeme je isteklo.
Ne, 160 kuna pardon. Naravno 160 kuna. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Za 4-članu obitelj to je ukupno 20 sarmi. Gospodine ministre to je osnova. Ali idemo dalje.
Kolegice Sumrak za vas vrijedi Poslovnik kao i za svakog drugog. Hvala vam lijepa. Vrijeme vam je isteklo. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Gospođo zastupnice nitko sretniji da omotnicu vezano za EU možemo ispuniti da imamo 700 milijuna više ulaganja u poljoprivredne programe pa čak i u poticaje. Nitko sretniji da možemo reći podignut ćemo plaće. Ali isto tako, gospođo zastupnice, zajedno smo ovdje nas dvoje digli ruku za Fiskalni zakon. Digli smo ruku i što smo rekli? Moramo smanjiti rashode za 1 indeksni poen u odnosu na BDP. Da, to smo mi zaključili. Takav zakon smo mi postavili. I tu je onda odgovor. Izazov je kad imate ograničenja kako postaviti proračun, kako postaviti, kako naći taj odnos između poljoprivrede, znanosti, penzija, plaća da ne govorim ostalim ministarstvima koja se bave razvojem kao što je Ministarstvo gospodarstva, pomorstva, prometa i veza. Da, to je izazov. Mi smo vam ovdje to ovako predstavili. Kao što vidite imamo i problema jer i to fiskalno pravilo do kraja je teško poštovati i morat ćemo vidjeti da li ćemo nešto učiniti oko njega. Da li ćemo učiniti. Vidjeli ste da žrtvujemo se i ne prihvaćamo promjene u centralnom proračunu, ali zato idemo na izvanproračunske korisnike da tamo pokažemo da to ide sigurno u razvoj, da to ne ide u administraciju. Prema tome, to su bili izazovi koji su rekli da ili ne i ovo su modeli koje smo mi predložili. Prema tome, sigurno da imamo gospodarstvo, da imamo gospodarski rast da bismo mogli imati i nešto drukčiji proračun i da bi onda i manji deficiti bili.
Druga replika, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo razgovaramo već skoro 5,5 sati, dosta toga smo čuli možemo se sa dosta stvari složiti, s nekima nismo baš bili zadovoljni međutim nakon vijesti koje ću sada pročitati postavlja se pitanje koliko smo svi ozbiljni, koliko ste vi ozbiljni i odgovorni jer evo na txt-u HTV-a piše sljedeće: Istarski župan Ivan Jakovčić na Upravnom je sudu u Rijeci podignuo tužbu protiv Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja zbog niza propusta vezanih za projekt najavljene termoelektrane na Ugljen Plomin 3. To je druga tužba u mjesec dana. Prvo je župan Jakovčić uputio na adresu Ministarstva zaštite okoliša, lokacijska dozvola je po našem mišljenju, po našem mišljenju nije izdana pravovaljano. To je druga tužba koju sam izdao u ime Istarske županije protiv nadležnog ministarstva, polazeći od činjenice da je u prostornom planu Istarske županije, da se termoelektrana u Plominu ako se ikada i bude gradila može graditi samo na plin, a nikako na ugljen, rekao je Jakovčić. Razgovarali smo o investicijama kao nužnoj pretpostavci za gospodarski razvoj, i sad imamo situaciju u kojoj koalicijski partner jedni vam ruše porezni zakon, dakle ruše vam fiskalnu konsolidaciju, s druge strane imate drugog koalicijskog partnera koji vam ruše investicije. Možemo mi razgovarati koliko god hoćemo, možemo se nadmudrivati, ali to je realnost, to je na žalost stanje koje imamo u zemlji u ovome trenutku.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da, imamo velikih projekata, koji veliki projekt uvijek izaziva problem, da li s osnova ekoloških standarda, da li s osnova neke ekonomske opravdanosti ili prioriteta, i to će biti uvijek prisutno i ti h ja bih rekao razlika i u koalicijskim partnerima bit će prisutna. Ova Vlada će svoje projekte realizirati, i pokušavati ih u rokovima ostvariti iz jednostavnog razloga i zato je pitanje 1,8% ono što Vlada sebi postavlja obavezu. Svaki član Vlade mora sve poduzeti da se to ostvari, a to znači mi moramo jednostavno realizirati taj projekt, uz sve nesporazume sa koalicijskim partnerima, sa lokanom sredinom i ne znam kojim njihovim zahtjevima, jer 1,8 to zahtijeva od nas. I vidjet ćete mi u Vladi se nećemo žaliti ni na koalicijskog partnera ni na nekog drugog, mi moramo ostvariti projekte. Prema tome valjda nam je jasno da sve prepreke treba preskočiti i treba biti odlučan, ne treba se obazirati na one koji se ne slažu, treba se projekte ostvariti.
Sada će repliku iznijeti uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kažete mijenjamo politiku ulaganja. Ja pretpostavljam da to znači i transparentnost u vođenju investicija, pa ću vas podsjetiti da smo u veljači ove godine donijeli zakon kojim smo osnovali Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije, čiji ste vi član upravnog vijeća, doduše vaš glas nije bio jednako vrijedan kao i glas prvog potpredsjednika tada i ministar gospodarstva, da li će se sada to izmijeniti, ne znamo kad je došao novi ministar gospodarstva. Ali što želim reći. Nije mi jasno da vi kao član upravnog vijeća niste primijetili da u proračunu tog centra nema. Kako možemo govoriti o transparentnom vođenju ulaganja investicija u Hrvatskoj kad centar koji bi trebao voditi najveće investicije u Hrvatskoj nije uopće evidentiran u državnom proračunu. S druge strane to isto Ministarstvo gospodarstva vidite planira neku agenciju za investicije i konkurentnost, i sa planiranim iznosom u idućoj godini od 18 milijuna kuna. Što to znači za status postojećeg centra? Je li se on ukida? Da li je taj centar uopće izvršio svoju zadaću a bio je pompozno najavljivan kao državno tijelo koje će provesti dvije milijarde kuna teške investicije koje će se uložiti, dvije milijarde kuna teške, koje će se uložiti u podizanje energetske učinkovitosti javnih zgrada u Hrvatskoj. Znamo kakav je projekt, taj projekt doživio fijasko i debakla i mi o tome evo nemamo apsolutno nikakvih informacija da li je taj centar nešto napravio, koliko je koštao ovu državu, koliko je sredstava uloženo u taj centar, koliko tamo ima zaposlenih, i da li je on išta napravio. Evo vi kao član upravnog vijeća mislim da ste trebali svima nama, pogotovo saborskim zastupnicima, koji smo bili protiv osnivanja te ustanove, tog tijela, jasno dati pokazati koliko nas je on koštao i što je od tog centra naime do danas ostalo. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Linić.
Gospodine zastupniče, postoje agencije koje jesu na teret državnog proračuna i sa svojim programima i sa svojom administracijom, postoje agencije koje ne trebaju biti na državnom proračunu, ako bilo što u svojim programima ima da može obaviti za pojedine korisnike. Prema tome Centar za investicije pokušava organizirati praćenje investicija ne samo za potrebe potpredsjednika vlade, nadležnog ministra, nego i za svaku upravu pojedinog trgovačkog društva. Prema tome planovi Centra za investicije su prije svega oslonjeni na prihode od trgovačkih društava za korist funkcije koja će biti i kroz IT tehnologiju koja će pratiti, informirati i kontrolirati kompletno odvijanje investicija, usklađivati urbanističke planove i dokumentaciju iz prostornog planiranja, da bi se omogućavalo brže kretanje investicija. Prema tome, Centar za investicije je više okrenut trgovačkim društvima i ugovara u biti korištenje njihovih projekata. Prema tome to je agencija koja ne bi smjela doći na državni proračun, i ostat će u odnosima prema trgovačkim društvima. Što se tiče njihovih projekata i planova, o tome možete dobiti uvijek informaciju.
Iduća replika, kolega Zoran Vinković.
Evo uvaženi gospodine ministre, pa meni je puno toga jasno, ja sam postavio u onoj prvoj replici osnovno pitanje što je sa fiskalnom decentralizacijom, najavljenom fiskalnom decentralizacijom? A gospođi Sumrak pitanje je da li netko uopće ima još i za jesti, ne onih 160 tisuća kuna sarme, nego kod nas je to u Slavoniji manje, ali meni je jasno da u ovom proračunu postoje mnoge stavke, prije svega one opće stavke po ministarstvima, da će se otvarati raznorazni natječaji itd. Kolega Sabo je spomenuo da je Đakovo veliko gradilište. Nešto zahvaljujući i Hrvatskim vodama ali prije svega zahvaljujući gradu koji je imao projekte i zahvaljujući gradskom proračunu. I ono osnovno pitanje dakle ja bih volio da je u ovom proračunu i Đakovačko rodilište koje je obećano, da je onaj Strossmayerov trg ispred Đakovačke katedrale da je to državna cesta D46 koja prolazi kroz Đakovo, da je tu ona poznata cesta Našice-Đakovo-Vinkovci koja je najgora cesta u Hrvatskoj i nadam se da će kroz ministarstva i kroz natječaje koji će biti objavljeni upravo ti projekti biti. Znam da ne mogu ući u proračun kao amandmani ali evo tražim od vas riječ da doista neće biti stranačke podobnosti kada se budu određivali tko će i koja jedinica lokalne samouprave dobiti za projekte za koje su izdane građevinske dozvole jel sve ostalo je onda šuplja priča. I kao što je to rekao jedan uvaženi kolega zastupnik spominjući anegdotu jednu u problemu smo i nema spasa.
Vrijeme. Na repliku odgovara ministar Slavko Linić.
Fiskalna decentralizacija, to znači prijenos ovlasti i to znači prijenos novaca. To je fiskalna decentralizacija. U ovoj godini Vlada je pripremila radnu skupinu i dosta je na tome odrađeno i onda smo zaključili da 2013.nije pogodna godina za daljnje decentraliziranje funkcija. Zašto izborna godina za lokalnu samoupravu treba ne neki način omogućiti sadašnjim čelnicima i vijećima i skupštinama da završe mandat, a novi da se uhodaju. Prema tome, u tok 2013.godine je sigurno da ide daljnja decentralizacija i socijalne skrbi i obrazovanja za osnovno i srednje obrazovanje i ja bih rekao zdravstvene zaštite prije svega primarne zaštite. I to moram reći uopće nema prijepora pred ministrima. I nakon toga ide i decentralizacija sredstava. I kao što vidite mi u financijama se jako itekako pripremamo i nije slučajno što mi govorimo o porezu na nekretnine jel osnovno je kada govorite o decentralizaciji nemoguće je da lokalne sredine sav prihod uživaju nametima na plaću. Da li je to porez na dohodak da li je to prirez, da li je to porez na dobit jel i to je predmet decentralizacije? To jednostavno znači samo opterećenja iz plaće. Prema tome mi o tome ćemo itekako još o idućoj godini barem što se tiče Ministarstva financija i jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave zaista potrošiti puno puno vremena. I to se ne morate dvojiti to je posao koji je pred nama. Mi ćemo porezni sustav financiranja jedinica lokalne samouprave pripremiti u toku 2013.godine.
Repliku sada iznosi poštovani zastupnik Petar Čobanković.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Pa evo dozvolite mi da kažem da je meni itekako dobro poznato da nije lako i jednostavno sastaviti prijedlog proračuna. isto tako znan mi je i Zakon o fiskalnoj odgovornosti, znano mi je i potreba smanjenja deficita. Ali s druge strane ja ne mogu a ne konstatirati da ovo što se odnosi na poljoprivredu da je to rekao bih vrlo loše i pogubno za budućnost poljoprivrede jer nažalost sredstva za poljoprivredu za subvencije u poljoprivredi se smanjuju i 2012.i taj trend se nastavlja i u prijedlogu za 2013. Isto tako ja vam moram kazati 2011.godine ukupne subvencije u državnom proračunu bile su red veličina 6,5 milijardi. Tada su subvencije u poljoprivredi bile 3 milijarde 687 milijuna. Ove godine se povećavaju prošle godine se smanjivale subvencije za milijardu ukupne subvencije, a za poljoprivredu su se subvencije smanjile za 900 milijuna. Ove godine imamo povećanje ukupnih subvencija za nekih gotov 600 milijuna, a isto vrijeme smanjenje subvencija u poljoprivredi za 554 milijuna. To samo pokazuje da se u dvije godine za subvencije za poljoprivredu smanjuju za 40%. To nijedna grana koja se veže na proračun nema toliko smanjenje. I zbog toga držim da to nije dobro za budućnost poljoprivrede pogotovo u ovoj zadnjoj godini predpristupa ili godini pristupa EU. Hvala.
Na repliku odgovara ministar Slavko Linić.
Da, točno ste primijetili rastu subvencije. Rastu iz razloga što je pred nama potpis ugovora za subvencioniranje brodogradnje, subvencioniranje novih … potpis ugovora koje je vaša vlada ugovorila. Vi ste ti koji ste ugovorili privatizaciju brodogradnje i dogovorili to sa EU. To je broj jedan. Broj dva, pitanje europske omotnice je nešto što nije toliki problem kada govorimo o poljoprivredi. Uvijek je pitanje što će to biti baza po kojoj ćemo povlačiti sredstva iz EU, a mi velimo nemojte se oslanjati samo na omotnicu. Imate tisuće drugih projekata koji mogu pomoći u financiranju svega onoga što se zove agrar, svega onoga. A zašto smo odabrali jedno, a ne drugo? To možemo promijeniti. Ali ako to misli netko u ovim klupama da zaista brodogradilišta možemo zatvoriti. Znat zatvaranje Brodogradilišta u Splitu 600 milijuna, a subvencioniranje i održavanje milijardu 260. Da, to su podaci koji su svima vama dostupni. Prema tome ova Vlada veli vrlo jasno, bitka i za brodogradilište, bitka i za poljoprivredu i bitka i za omotnicu i druge projekte. Ali isto ova Vlada veli zato što ćemo sve utrpat unutra nećemo imat 15 milijardi deficita jer nakon toga slijedi vrlo jasna poruka investitora, niste više poželjni.
I posljednja replika, potpredsjednik Doma, poštovani Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Vi ste rekli da se u proračunu ne vide sva ulaganja u znanost. Toliko o transparentnosti. Meni se činilo da bi proračun trebao jasno reći što se ulaže u koji dio. Međutim kad govorim, to je vjerojatno na tragu onoga što je rekao i predsjednik Vlade da je to proračun utemeljen na slutnjama, naime on je rekao da ima slutnju da će nešto biti ili nešto neće biti. Međutim kad govorimo zapravo o tome otkuda onda novci u zdravstvu, da li to iz ovog gospodarstva koje diše na škrge i koje nema novaca, pa naravno da neće imati novaca to gospodarstvo. Otkuda je to? Kad pogledamo stavku Hrvatske zaklade za znanost onda se vidi da je ona povećana sa 10 milijuna na 35 milijuna, dakle samo za 25 milijuna čime se izravno krši zakon koji je Vlada isforsirala i ovdje zahvaljujući većini u parlamentu nedavno donijela Zakon o Hrvatskoj zakladi o znanosti gdje ste izrijekom napisali da će biti 60 milijuna na toj stavci, sad najedanputa na toj stavci se pojavljuje značajno manja suma. I konačno, da zaključim, zapravo ja se vraćam na činjenicu da je za znanost predviđeno, za sve znanstvene projekte je država predvidjela 80 milijuna kuna što je uistinu smiješno malo i što će značiti da će znanost u Hrvatskoj kompletno stati, a ako treba odmah dati neki prijedlog ja ću prvi dati prijedlog jer mi je smiješno da 80 milijuna kuna se daje za sve znanstvene projekte u Hrvatskoj, a istodobno ste predvidjeli 80, 90 milijuna kuna za financiranje pripreme materijala za tzv. monetizaciju autocesta. Pa sad ako to vrijedi jednako kao sva znanost u Hrvatskoj onda ja uistinu nemam više šta za reći. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, ministar Linić.
Da, vi pripadate znanstvenom krugu ljudi, ja ne. Ja sam neki primitivac ekonomskog znanja koji se bavi operativom. Ali isto tako mogu reći da 22 godine jesmo li dovršili, jesmo li započeli reforme u znanosti, nismo. Divno je, sukobi među vama, ratovi među vama, pa mi ne znamo što je sveučilište, a što je fakultet. Ne znamo, dan danas ne znamo. Ne znamo ni stavove vas koji ste odgovorni za to i onda govorimo zašto nema reformi jer da imamo reformi sve bi bilo transparentno, ali mi ih nemamo i zahvaljujući svima vama koji radite tamo teško da ćemo ih imati, teško. I to je taj problem. Može Vlada lomiti, može lomit u poljoprivredi, može lomit u brodogradnji, ali u znanosti će vrlo teško lomit. Znanstvena zajednica je ona koja će pokazati sve otpore u bilo kakvim reformama i to je ta tragedija. Znanstvena zajednica koja mora prednjačit, koja mora ukazati kako riješiti budućnost Hrvatske u znanosti, mi tu doprinosa nemamo. I da, zato je najveći postotak i do 30% pogotovo na visokim učilištima i sveučilištima i fakultetima prihod iz privrede koji se ne vidi i koji za sada ostavljamo da ne vodimo rat jer bi to daleko lakše bilo sa reformom ako imamo sveučilišta kvalitetno prikazati kao redovne prihode znanosti pa da onda stvarno znamo što ova Hrvatska ulaže. Jer evidentno je da privreda plaća dva puta, jednom direktno, a drugi puta kroz porezna opterećenja. Prema tome, ja se zaista nadam da ćemo se ozbiljno pozabaviti. A kad je riječ o 80 milijuna, prije toga nije bilo ništa.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Ne znam jel dobra vijest da je broj 5 poslije 15 … došao prije 5 popodne ali vidjet ćemo koliko je to… … [[Upadica se ne razumije.]] Hoću. Velim ne znam dal je dobra vijest da je broj 5, evo sad sam broj 4. Ok gospodine Mesiću niste me uspjeli izbacit iz takta. Završit ću misao, ne znam da li je dobra vijest za broj 42, 43 da tako kasno dolazi na red ali vjerujem da ćemo to ipak uspjeti ispuniti. Dozvolite mi kolegice i kolege, dame i gospodo da u najkraćim crtama, neću se preduboko upuštati u analizu pojedinih stavki da u ime kluba SDP-a kažem neke temeljne smjernice vezano za ovaj proračun. Rekao sam i pri usvajanju ovogodišnjega proračuna da je svima nama, nekome manje, nekome više, nekome prije, nekome kasnije postalo jasno da ovako dalje više ne može, da sa prekomjernim zaduživanjem više ne možemo, neovisno o visini kamata i to samo do tada dok nam netko takve kredite želi davati i to želi omogućiti i da to zaista i zasigurno nije put kojim možemo ići. Bilo bi to neodgovorno, a mi ne želim biti neodgovorna vlast. Kako bi se vratili na put rasta gospodarstva, ali zadržali sutra i rast standarda morat ćemo se nekome i zamjeriti, rekao je premijer uvodno. Kolegice i kolege, proračun za 2012. bio je prvi proračun u Republici Hrvatskoj koji je na rashodnoj strani bio manji nego prethodni. Ovaj nastavlja na tom tragu, ovim proračunom planira se za '13. nešto veći rashodi, 124,5 milijardi, odnosno 4,6 milijardi kuna više. No potrebno je još jednom objasniti i reći o čemu se tu zapravo radi. Taksativno radi se o povećanju rashoda za kamate 2,1 milijardu primarno zbog preuzimanja brodogradnje. Zatim tu je doprinos proračunu zbog EU komponente 1,7 milijardi, restrukturiranje brodogradnje 900 milijuna, te neutralni transfer … [[Govornik se ne razumije.]] što je već objašnjeno 700 milijuna kuna. Ako izuzmemo, dakle te razine rashoda nominalno proračun ove godine ostaje na ovogodišnjoj razini, ako dakako ukalkuliramo inflaciju onda možemo govoriti i o daljnjoj štednji, daljnjem odgovornom ponašanju. Na žalost vidimo da najveći dio, ogroman dio tog povećanja rashoda otići će na kamate, na servisiranje obaveza iz olako uzetih kredita prethodnih godina, kredita koji su otišli u potrošnju a nisu otišli u investicije. Otići će 10 milijardi kuna na kredite koji su uzimani da bi se trošilo ono što nije zarađeno, a sada nam to svima dolazi na naplatu. Dolazi na naplatu ove i sljedećih godina ne samo ovoj Vladi, dolazi hrvatskim građanima. 10 milijardi kuna kolegice i kolege otprilike na razini svih investicija iz proračuna. Znači, umjesto da duplo investiramo moramo vraćati dugove koji su korišteni na neracionalnu potrošnju. Čisto kao ilustracija samo razina kamata, dakle za to neodgovorno zaduženje, dakle 10 milijardi i otprilike na razini proračuna 7, 8 najvećih proračuna, najvećih gradova u Republici Hrvatskoj od Zagreba preko Rijeke, Splita, Osijeka pa do Velike Gorice, gospodina Šukera. Svi oni otprilike iznose 10 milijardi kuna. Nemojmo zaboraviti ni činjenicu da godinama nije bilo gospodarskog rasta, da se nije adekvatno reagiralo na gospodarsku krizu. Ona se negirala. Zabijala se glava u pijesak. Trošilo se, rasipalo kao da je sve u najboljem redu, kao da gospodarstvo cvjeta i da vlada puna zaposlenost. U osvit izbora olako su potpisivani kolektivni ugovori i dodaci koji nisu korespondirali sa gospodarskim stanjem. Ova Vlada pokušala je i ove 2012. pokušala je smanjiti tu preveliku potrošnju državnog aparata i javnih službi, pokušala je troškove svesti na podnošljivu mjeru za naše građane. Nije uspjela. Priznali smo to prije nekoliko mjeseci, ali to ne znači da odustajemo. Nije uspjelo upravo zbog ogromnih otpora u sektorima nešto smo čuli i u replikama ministra nešto prije. Dakle, koji su zaštićeni kolektivnim ugovorima sklopljenim za nekih ranijih vremena kada se nije pitalo da li ima novaca, kada je bilo moguće da zaposlenici u javnom sektoru dobivaju nova prava a oni iz realnog sektora ne samo da gube prava već gube i posao. Sve to hrvatski građani direktno su i indirektno plaćali i plaćati će sve ove godine. Ali nisu plaćali samo to. Plaćali su naši građani i razne Fimi medie, plaćali su kamione, plaćali su farbanje tunela i tko zna što sve ne. Sve to dolazi dame i gospodo kroz, na naplatu kroz proračun. Ne mađarski, ne slovački, ne slovenski nego kroz hrvatski proračun. Neki nositelji, neki bivši nositelji vlasti platit će to i zatvorom kroz presude hrvatskih sudova. No, to proračunu neće puno pomoći. Bolje rečeno pomoći će samo na simboličkoj razini. Mi u klubu SDP-a u potpunosti smo svjesni da se samo štednjom i stabiliziranjem financijskog sustava ne može riješiti kriza, ali štednja i stabiliziranje financija, odnosno uvođenja reda, financijskog reda nužan je preduvjet za otvaranje prostora investicijama. Stoga se i ovim proračunom očekuju stabilni proračunski prihodi. Nitko ne dolazi kolegice i kolege, investirati u državu u kojoj vlada porezna nedisciplina, u kojoj caruje nelikvidnost i u kojoj administracija košta puno, a daje jako malo. Izgradnja uređene države na svim poljima jača tržišnu utakmicu, potiče konkurentnost i poduzetničku klimu za razvoj investicija. Stoga uvođenje porezne i financijske discipline zbog kojih je vrlo često kritizirano Ministarstvo financija i Porezna uprava nije nova porezna presija kako to neki kolege pokušavaju predstaviti. I koliko god to pred kamerama dobro zvučalo, dakle ne radi se o novoj poreznoj presiji. Na žalost, često imamo situaciju da svi koji se načelno i retorički zalažu za uvođenje reda, za uredno plaćanje poreza, za poštivanje standarda, za manju i učinkovitiju administraciju, ali samo do onog časa dok ne počnemo govoriti o njima. Onda nisu u potpunosti spremni prihvatiti mjere koje će prihvatiti realnost, te uvesti red i ravnopravnost. Na Vladi je da ustraje u provođenju ovih mjera i u tome ima punu potporu kluba vladajuće većine, te ime kluba SDP-a u čije ime govorim. Rekao je premijer, rekao je ministar borba za investicije i radna mjesta ostaje temeljna misija ove Vlade. Cijelu proteklu godinu donošene su mjere za ojačanje likvidnosti u gospodarstvu. Podsjetit ću vas samo na neke. Dakle, dva puta je omogućen reprogram poreznog duga na 36 mjeseci. Donijeli smo svi zajedno u ovome Domu Zakon o financijskom poslovanju, o pred stečajnoj nagodbi. U proceduri je, govorili smo o tome i Zakon o sanaciji javnih ustanova. Dakle, za rješavanje dugova u zdravstvu i studentskim centrima. Procjenjuje se na 5 milijardi kuna. Dodatno ove godine preuzimamo, također je o tome govoreno i dugove iz brodogradnje, dakle 9,2, umirovljenički fond 1,6 milijardi kuna. Podsjetit ću vas i zadovoljstvo mi je podsjetiti vas u ime Kluba zastupnika SDP-a o mjerama poticaja koje je ova Vlada učinila u ovih 10, 11 mjeseci. Dakle, ponovno smanjenje doprinosa, rasterećenje gospodarstva sa 15 na 13%. Dvije i pol milijarde. Neki su skloni relativizirati taj iznos u ovome Domu, ali radi se o iznosu koji otprilike pokriva kamate na sve, ali ama baš sve investicije privatnog sektora u Republici Hrvatskoj što svakako nije zanemarivo. Nije zanemarivo ni smanjenje parafiskalnih nameta, vodni doprinos, šume, spomenička renta. Nije zanemarivo, dapače teško bi se taj vagon mogao vezati uz porez na dobit, uz porez na reinvestiranu dobit koji iznosi 0%. Od nove godine znamo svi smanjuje se PDV sa 25 na 10% za ugostiteljstvo i turizam. Moramo podsjetiti na 6 milijardi kuna oslobođeno za program izvoza kroz Hrvatsku narodnu banku, a ovogodišnji plasmani HBOR-a veći su za dodatnih 30% u odnosu na prethodnu godinu i ako zbrojimo dakle zajedno dvije godine direktna potpora gospodarstvu je samo kroz HBOR. Kroz … [[Govornik se ne razumije.]] kredite HBOR je iznosila oko milijardu i pol kuna. Govorio je i ministar o pojačanoj investicijskoj aktivnosti Hrvatskih cesta i Hrvatskih voda za milijardu kuna iznad plana ove godine. Isto se planira i u 2013. godini. Dakle, svjesno idemo u deficit, ali idemo u deficit za investicije. Ne idemo u deficite za potrošnju. Ne smije se u ovom proračunu zanemariti ni 40 milijun kuna povećan iznos za, namijenjen aktivnoj politici zapošljavanja 227 milijuna kuna s rashodovne strane utrošit će se i na modernizaciju HŽ-a, a o tome je govorio ministar nešto prije. Znači, ne u bunar nego tamo gdje je to potrebno. Dakle, da vlakovi više ne bi vozili 40 na sat, a istovremeno da plaće rastu. Nije nažalost stanje u HŽ-u, da ga sad ne ponavljam ono što je rekao ministar, nije od stanja u HŽ-u puno bolje ni u drugim poduzećima, javnim poduzećima. … [[Govornik se ne razumije.]] je to pokazao. Ja se nadam da ćemo uspjeti u narednoj godini i narednim godinama racionalizirati ta poduzeća. Stoga mi u Klubu zastupnika SDP-a dakle ovaj proračun vidimo kao nastavak fiskalne konsolidacije započete u 2012. godini kroz koji uporno govorimo kako se kao država namjeravamo ponašati razumno i racionalno. Ali jednako tako sljedeću 2013., a osobito godine koje slijede, zajedno sa našim članstvom u EU očekujemo i vidimo i rast privatnih investicija i ponovni početak gospodarskog rasta. Stoga, za sljedeću godinu očekujemo ispunjenje korekcije Vlade dakle od rasta za 1,8%, 3% za 2014. te 3,5% za 2015. Optimistična, ali odgovorna prognoza. Uz javne i privatne investicije, uz ulaganje iz EU fondova procjena je da možemo izvući 4,8 milijardi samo u sljedećoj godini, zapravo da u 2013. godini, uz obnovu željeznica, uz investicije u vodoopskrbi i odvodnji, uz energetski sektor, uz rješavanje problema nelikvidnosti, uz uređenje poreznog sustava, uz kompletno uređenje javnog sektora, uz jednom riječi uređenje države. Vjerujemo da je to ostvarivo i da će proračunski ciljevi Vlade Zorana Milanovića biti dosegnuti. Kolegice i kolege klub SDP-a podržati će dakako ovaj prijedlog proračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo sad prijavljene 4 replike. Prvo poštovana kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Rađenović ovako što se tiče ovog proračuna i što se tiče subvencija upravo zbog ovakvog načina u poljoprivredi mi nećemo moći iskoristiti financijske omotnice u poljoprivredi koje su doista dogovorene na način da su čestitali i drugi sudionici unutar EU na ovakvom dogovaranju. Pod dva, rekli ste da ćemo se morati nekome zamjeriti ovim proračunom. Mene zanima zašto se već po drugi puta ova Vlada zamjera istima, a to je poljoprivrednicima, zašto se zamjera radnicima, djelatnicima u školstvu, zdravstvu, policiji? I dozvolite još imam vremena da kažem dakle onaj božićni ručak bit će skroman i ne znam koja će ga obitelj moći sebi osigurati. Ne znam, zato što će on u najskromnijim za jednu onu sarmu od 160 kuna, jedan običan kolač od 50, jednu kilu salate od 20, nikakvo meso ne dolazi više u obzir osim dva pileta koja koštaju 50 kuna, grah je po 60 kuna. Dakle, to si neće moći najugroženiji. Da li će oni, i dužni su oprostiti? I da li je to normalno da se baš najugroženijima treba zamjeriti?
Uvaženi Igor Rađenović odgovara na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Da, rekao vam je kolega Linić nema tome 5 minuta, donijeli smo ovdje Zakon o fiskalnoj odgovornosti, negdje stavke moramo smanjiti. A odgovorio je i premijer Milanović nešto prije, ne znam da li vama ili nekome drugome, oko dakle bilance u poljoprivredi. Očigledno je ovo bio pogrešan model, nije dobar model ako vi upumpavate sve više i više novaca, a sve manje i manje proizvoda dobijate nazad. To nije bio dobar model, pričekajmo, idemo sa novim zakonima u područje poljoprivrede. Ja vjerujem da će oni dati puno bolje rezultate. Hvala lijepa.
Druga replika, uvaženi Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Rađenoviću vi ste se više bavili sa 2012. nego sa 2013., a to jasno pokazuje da ponestaje argumenata za proračun koji je 5,7 milijardi kuna veći od onoga koji ste predlagali za 2012. ili 4,2 milijarde od rebalansiranog. Međutim, vrlo čudno je vaše obrazloženje rashodovne strane proračuna zbog čega ona raste. Tvrdite da je jedan od glavnih razloga su kamate. Međutim, kad pogledate Proračun 2012., projekcije za 2013., 2014. i 2015. nakon te četiri godine javni dug RH će biti veći za 41, 42 milijarde kuna. To su vaše projekcije. Prema tome, i na to će netko sutra trebati plaćati kamate isto kao što govorimo o kamatama u prethodnom razdoblju. Međutim, jedno su proračuni u kriznim godinama, a ovo je sad već vaš drugi, i drugo su proračuni koji su bili do kriznih godina. I ne možete reći da, nije mi jasno po kojoj to metodologiji ste vi izračunali da su deficiti i zaduženja prethodnih godina trošeni u potrošnju? Recimo deficit mirovinskog sustava je negdje oko 16 milijardi kuna, deficit proračuna 10. Otkud vi znate da te novce, jedino ako na njima nije pisalo ovi idu za investicije, ovo ide za socijalu, ovo ide za mirovinu, po kojoj logici vi znate da je zaduživanje prethodnih godina trošeno na potrošnju? Ne možete znati nikako. Naprosto struktura rashodovne strane proračuna je takva. Ali ponavljam, nakon 4 godine vašeg mandata javni dug samo na državnom proračunu raste za 40 milijardi kuna. Po kojoj cijeni ćete se zaduživati će odlučivati tržište, a ne vi. Prema tome, kamate nisu nikakav argument za rast rashodovne strane na izborni proračun 2012. od 5,7 milijardi ili 4,2 milijarde na rebalansirani proračun. Najveća tragedija ovog proračuna što po lošem i blatnjavom putu iz 2012. nažalost i na štetu hrvatskih građana krenulo se i 2013.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Hvala lijepa. Evo da probam taksativno, da govorio sam dosta o Proračunu 2012. i ovoj godini jer upravo Proračun 2013. vidim kao kontinuitet dobre politike ove Vlade. Zato sam i uvodno i precizno rekao o tom porastu rashoda, dakle usprkos inflaciji, detaljno naveo ove rashode koji rastu, i koji zapravo kada ih izuzmete iz matematike ostaju vam rashodi na razini ove godine. Gospodine Šuker, ne znam kako, a znate vi dobro, deficit za 2011. godinu od 15 milijardi sa manjom razinom, zapravo sa jednakom razinom rashoda i nešto manji po toj vašoj logici od ovoga 10 milijardi. Znači veliki je korak napravljen u suzbijanju, u obuzdavanju toga deficita i to apsolutno morate … [[Ne razumije se.]] Da je tome tako dokaz je da i ova vlada usprkos raznoraznim očekivanjima uspjela održati kreditni rejting, a vi u ovoj dvorani možda ponajbolje znate što bi se dogodilo da za tako visokom i velikom razinom kamata da se dogodilo da je slučajno taj rejting otišao dolje, ili da, i da krene u tu spiralu sa tako velikim dugom da krenemo u spiralu u koju je teško otići, plus … [[Ne razumije se.]] ekonomije itd., itd. Prema tome smjer je promijenjen, makroekonomski pokazatelji znamo svi nisu idealni, ali vjerujemo u njih, projekcije vjeruju u njih, i vjerujem da ćemo za par mjeseci razgovarati o plusevima u hrvatskoj ekonomiji. Hvala lijepo.
Domagoj Ivan Milošević, bit će idući zastupnik koji će iznijeti svoju repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Rađenović, pa nitko ozbiljan ne dvoji u uvođenje reda, iako bi se dalo malo razgovarati o komunikacijskoj strategiji i Vlade u nekim trenutcima, tako isto nitko ne dovodi u pitanje poreznu represiju u smislu naplate poreza. Mi smo vas upozoravali početkom ove godine misleći pod poreznom represijom prije svega na dizanje PDV-a i na uvođenje poreza na dividendu. Dakle ključno pitanje zasigurno, pa i iz ovog proračuna to proizlazi kako potaknuti gospodarski rast. Mislim da ćemo se složiti oko toga. Dakle plan Vlade kojoj ja želim sve najbolje je u ostvarenju toga 1,8% rasta, međutim jedno su očekivanja i nade i naše želje,a drugo su realne mogućnosti. Bojim se da jedino i isključivo ako se počnemo napokon baviti strukturnim reformama, kolegica Dalić je spomenula jednu, a to je npr. uvesti sustav nagrađivanja u javna poduzeća ili u javnu administraciju, ja ću spomenuti, ići ću korak dalje pa ću reći reforma tržišta rada, pa ću reći i poreznu reformu. Dakle moramo napokon razumjet da gospodarski rast u Hrvatskoj neće donijeti Marsijanci, nego možemo jedino mi, i uz eventualno podršku ili poticaj dolazak u Hrvatsku stranih ulagača, a onda se moram pitati što motivira te strane ulagače ili hrvatske poduzetnike da ulažu, da zadrže proizvodnju ovdje, da ne idu negdje drugdje. Dakle moramo postati napokon svjesni da i Hrvatska ulaskom u Europsku uniju ne samo izložena tržištu Europske unije, nego globaliziranom tržištu, natječemo se za strane ulagače, ali ćemo se uskoro, ako ne već danas natjecati i za činjenicu da hrvatski poduzetnici prežive, održe proizvodnju i poslovanje svoje u Hrvatskoj, jer će biti prisiljeni rastom konkurencije u Europskoj uniji. Dakle mislim da su strukturne reforme ono što se trebamo, o čemu trebamo početi ozbiljno razgovarati u Hrvatskom saboru, a i investicije na koje se svi toliko volimo svi pozivati će biti posljedica toga, dakle investitori dolaze tamo gdje postoje ozbiljne strukturne reforme, gdje raste konkurentno a ne pada konkurentnost, ne samo ove godine, i prošle godine se desilo isto. To govore brojke. Dakle ajmo konačno raspravljati o činjenicama, a ne samo pukim željama.
Hvala. I na ovu repliku odgovara kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Miloševiću, da slažemo se strukturne reforme pitanje je dinamike, ja vjerujem da ova vlada ulijeva povjerenje da su strukturne reforme kako na kojem području,m pa i na području poljoprivrede i sa ovim reformama dakle samih subvencija krenule. Imali smo 2009. je li tako i nagli pad gospodarski. Kako je reagirala Vlada HDZ-a? Digla je tada PDV 22 na 23%, digla je krizni porez, odavde su kolege koje su sjedile ovdje vikale harač, harač. Koju smo tada gospodarsku mjeru poduzeli? … [[Upadica se ne razumije.]] Da, slažem se. Ali koju gospodarsku mjeru podsjetite me, ako ne sad pa ćemo na kavi, nemate više pravo, pa mi recite koji to poticaj gospodarstvu u tom času ste vi napravili, koju to tvrtku smo spasili, da li možda brodogradnju, da li možda ne znam dalekovod, konstruktor, da li Dalmacijavino, da li smo nešto napravili oko Gredelja? Ja se toga ne sjećam. Ako pažljivo gledamo mjere ove vlade, onda ćemo plus, minus 100 milijuna kuna vidjeti da je rasterećenje gospodarstva politika ove Vlade na uštrb građana. Da, priznajemo na uštrb građana. Digli smo PDV, otprilike se ti prihodi na neki način poklapaju, govorio sam primarno o onome, na onome, dakle o doprinosu za zdravstvo. I ne samo to kolega Miloševiću, više puta je najavljeno s ove Vlade mi ćemo ići dalje oko toga, ići ćemo na daljnje snižavanje i rasterećenje hrvatskog gospodarstva, na daljnje snižavanje doprinosa za zdravstvo, 6% do kraja mandata, od toga 3% u mirovinskoj reformi, govorio je kolega Šuker o deficitima itd. Da, deficiti su ostali, što je napravljeno za mirovinsku reformu ovih svih 8 godina? Mi ćemo upumpati 3% do kraja ovoga mandata, i uspjeti, ja vjerujem uspjeti spasiti projekt koji je krenuo prije 12 godina, a koji je sada na poprilično niskim razinama. Hvala lijepa.
I posljednja replika, potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi zastupnik Rađenović je spomenuo zdravstvo i spomenuo je dvije brojke 5 milijardi i milijardu, i tu je upravo problem. Dakle obveze zdravstva su negdje otprilike oko 5 milijardi, u proračunu je predviđeno samo milijardu da se oni pokriju. Mi ćemo ne znam za koji dan dobiti Zakon o sanaciji javnih ustanova koji je napravljen zato da se zapravo to pokuša riješiti, ali s kojim novcem? Ako nedostaje 5 milijardi, a imamo predviđenih milijardu, kako će se nadoknaditi ostalih 4 milijarde? Stvar neće nikako funkcionirati. S druge strane istodobno upravo sad ste vi sami rekli da će se dalje smanjivati doprinos za zdravstvo, pa u sljedećim godinama će samo još više nedostajati novaca, istodobno se obećaje potpuno nerealno ljudima da će imati jednaku kvalitetu zdravstva, jednaku dostupnost zdravstva itd. Kad pogledamo brojke, pa vidimo da je recimo za bolničku i zdravstvenu zaštitu predviđeno onoliko novaca koliko otprilike pojedu samo plaće sada zaposlenih u zdravstvu, a njih ima premalo, imamo premalo sestara, nemamo dovoljno kapaciteta za sve ono što se obećaje ljudima. Kako mislimo to riješiti? Ja ne vidim na taj način ovim pristupom kako se to u ovom proračunu pokušava riješiti.
I na ovu repliku odgovorit će kolega Igor Rađenović.
Evo vrlo kratko. Proračun za zdravstvo u ovoj godini veći je u odnosu na prethodnu godinu, a drago mi je kolega Reiner da sam čuo iz vaših usta da su dakle dugovi žao mi je što tu nije kolega Milinović da su dugovi već od 5 milijardi dakle na bazi 60 dana 5,4 milijarde. Taj zakon uskoro dolazi pred nas ova dvojica gospode će nam vrlo lako to objasniti ja se veselim tome danu. Hvala lijepa.
Nastavljamo raspravom po klubovima. Na redu je klub IDS-a i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, ministre, uvažena gospodo zastupnici. Jedna diskusija u pravilu traje između 45 i sat i 10, mislim to stvarno nema smisla. Ali pustimo sada to. Ovo je drugi proračun ove Vlade, znači prvi proračun imao je pad ukupnih troškova, ovaj novi ima blagi rast troškova to je istina. I ono što je bit rast se temelji na novim porezima isto tako na rastu cijena. Koje su poreske novosti? Znači zbog Europe mi imamo sada ovaj PDV od 5% na mlijeko, kruh, knjige,kino ulaznice itd. ono što je bilo nula posto ali to se mora uvesti. PDV na ugostiteljstvo pada na 10%, daj Bože da sutra i na tekstil, cigarete su skuplje 1 kunu, ja mislim da ovdje ima prostora i za više, znači poskupljenje, nema više carina do EU itd., itd. Sjećam se da smo još tamo 2006. ili 2007. gospodin Axel Luttenberger i ja predlagali znači PDV 22%, na turizam 10% a za hranu 5% to je bilo tada no sada su stope 25%, sutra 10% za turizam i ona treća socijalna 5% možda bi ovdje trebalo razmisliti da se dio hrane naprosto dodatno oporezuje sa tih da se također oporezuje sa 5%, vis a vis tih socijalnih i ostalih momenata. Ono što mene zanima da li će se shodno međunarodnom ugovoru, a vjerojatno da između Hrvatske i Francuske odnosno ovoga … PDV i dalje oslobađati na Istarskom ipsilonu, mislim da to nije fer ali rekoh riječ je o međunarodnom ugovoru ima snagu iznad zakona i tu se vjerojatno ništa neće moći mijenjati, ali ono što je najbitnije da je ipsilon krenuo u 5.mjesecu 2013.i da se na posao ponovo vrati nekih tisuću građevinara. Inače vrijednost tih radova je negdje oko 250 milijuna eura, za 45km brze ceste od Pazina do Učke plus 5,5 km tunela. Želim samo naglasiti da je Pelješki most samo onih 2,5 km mosta daleko skuplji pa bi možda trebalo razmisliti o nekakvoj alternativi tunela, a ne mosta. Međutim pustimo sada to. Na čemu se ovaj proračun bazira? To je ovaj gospodarski rast od 1,8%. Vidjet ćemo što će biti ovdje. Prihodi su 113,6milijardi kuna, rashodi 124,5 milijardi kuna, manjak je 10,9 milijardi kuna, deficit 3,1% BDP-a samo kamate su 9,5 milijardi kuna, plaće minus 2,3 milijarde kuna. Ako gledamo prijedlog proračuna za 2012.povećanje rashoda je ono što je rekao Šuker prije 5,5 milijardi kuna. Problem su kaže se sada plaće. Neki sindikati već najavljuju štrajkove, prosvjede, štrajkove upozorenja, čitam cjelogodišnje štrajkove, čak i do toga se dolazi itd. a Vlada sindikatima javnih službi nudi iste uvjete u novom TKU-u kakav su već potpisali sa sindikatima državnih službi. Ostali bi bez dvije božićnice, regresa u idućoj godini, smanjile bi se naknade za prijevoz a osnovica za obračun jubilarne nagrade u idućoj godini bila bi 900 umjesto tisuću 800 kuna. Znači sada već onda da ne citiram dalje što ikako reagiraju na to od Matice pa na dalje. 2000 koje? Iduće godine da, samo za onu članarinu za EU trebat će nam 1,7 milijardi kuna. E sada se postavlja jedno drugo pitanje teško će biti to normalno osigurati ali se mora, da li ćemo mi biti u stanju povući taj novac iz tih europskih fondova koje ćemo uplatiti? Ove godine imamo neplanirani trošak o čemu je govorio gospodin Linić za brodogradnju od 900 milijuna kuna, kamate za stare državne obveznice i obveze prema brodogradnji skočile su za 2 milijarde kuna. Najveći gubitnici bit će korisnici subvencija u poljoprivrede to slušamo cijeli dan koji se smanjuju za 554 milijuna kuna, ali ukupni izdaci za subvencije iznosit će 6 milijardi kuna i veći su od izdataka za 2012.godinu. Ali jasno sav višak vidimo ide prema brodogradnji. Mljekari stalno me zovu propadamo, pomognite saslušajte nas, izađite nam u susret. Plan zaduženja iznosi 26,7 milijardi kuna. Bez toga jasno ne ide, a osim za pokriće deficita od 10,9 milijardi kuna država se zadužuje za refinanciranje starih dugova od 15,6 milijardi kuna. Ono što je zanimljivo dižu se i limiti za zaduženje javnih poduzeća to su ove HŽ-a, HAK, Hrvatske ceste za 3,8 milijardi kuna, a država izdvaja za te namjere jamstvo od 4,5 milijardi kuna. Od privatizacije Croatia osiguranje, Hrvatska poštanska banke itd. trebalo bi uprihodovati 3 milijarde kuna ali ipak bit proračuna je predviđen u formi rasta BDP-a od 1,8%. I sada se postavlja pitanje da li je to realno? Ove godine rast od 0,8% se nije ostvario, biti će pad nekih 1,1% ako bude rast od 1,8% iduće godine, a prilike u okružju se neizvjesne. Ono što nas poglavito iz Istre plaši to su okolnosti u Italiji. Biti će sjajno. Ako se to dogodi, takav jedan rast onda smo doslovce spašeni. Da li možemo računati sad na neke investicije? 2012. one su izostale, 2013. svima nama je godina biti ili ne biti. Čitam da bi sad u istri 2013. godine u turistički sektor trebalo uložiti nekih 580 milijuna kuna, … istra 240 milijuna kuna, Istra turist 133, Rivijera 120, Plava laguna 55, Arena turist 52 milijuna, tu je nekih 580 milijuna plus … s nekih 25 milijuna eura. Cirka bi to moglo biti znači negdje oko 800 do 900 milijuna kuna plus gradovi plus privatne tvrtke to mora biti oko 1 milijarde kuna. To je između ostalog i neka osnova za gradnju. Sva je sreća da je jedan Cimos iz Buzeta zaposlio 172 radnika u 2012., ukupno ima 1200 zaposlenih ali tvrtki treba pomoći jer i takvim tvrtkama treba pomoći da prebrode nelikvidnost, a izvoze mjesečno oko 4,5 do 5 milijuna eura, godišnje oko 55 milijuna eura što je cca 0,5% hrvatskog izvoza. Brodogradnja, da li trošiti uopće riječi na nju, treba je spasiti. Dobro da sad u Uljanik ulazi jedan Adris, da ulazi Croatia osiguranje itd., s druge strane trebaju preuzeti taj riječki 3.maj, samo u ovom trenutku oni moraju zbrinuti negdje oko 450 radnika. Kako će se to u konačnici odraziti i na Uljanik vidjet ćemo. Ono što je zanimljivo to je 1,1 milijarda kuna za sanaciju zdravstvenih ustanova. Riječ je o sanaciji općih bolnica, znači od Pule preko Koprivnice, Zadra, Čakovca, dole do Dubrovnika. To se mora uraditi jer taj teret županije kao osnivači tih ustanova jednostavno ne mogu više pokriti. To što će se na tri godine centralizirati njihovo poslovanje, tih bolnica ili financija to je manje bitno, ali to valja učiniti i Zakon o sanaciji javnih ustanova tvrdi da je fer prijedlog, jer gledam županija Istarska 2,5 milijuna kuna gubitaka opće bolnice ne može pratiti. Zašto sam spomenuo tu jednu likvidnost Cimosa, jer se 117 milijuna kuna dodatnih sredstava izdvaja za jačanje konkurentnosti prerađivačke industrije i tu se treba i njima pomoći. HBOR bi sa 870 milijuna kuna više nego 2012. morao 2013. između ostalog potaknuti to neko malo gospodarstvo i tim malim subjektima zasigurno treba i najviše pomoći. Ja se slažem da nas čeka jedna mršava godina, upravo tako i zato treba stvoriti tu jednu vjeru da treba i raditi i hrabro možda ulagati, možda i riskirati. Čime povući sada novac iz banaka, kako, to je sada možda i ključno. Nama trebaju javne investicije, još više nam trebaju one privatne investicije. Kad je riječ o Europi treba se uzdati ono što narod kaže u se i svoje kljuse, ali ne treba bježati od suradnje, ali osnov su još jedanput ću reći ove privatne investicije i ti javni sustavi. Sad kad govorimo o Istri 2013. ja osobno očekujem sada u ovoj prvoj fazi 500 milijuna kuna Hrvatske ceste, vode, plus HEP, ipsilon negdje oko 70 milijuna eura, to je 500 milijuna kuna. Bolnica, to ću kasnije vidjet sa ministrom Linićem, valjda je danas odobreno ovo jamstvo od 300 milijuna kuna, turizam 1 milijarda kuna. Siguran sam da bi iduće godine trebalo u Istri biti više za 100 milijuna eura, znači 750 do 1 milijarde kuna investicija nego u ovoj 2012. godini. Jasno, još jedanput želim apostrofirati i bolnicu i turizam i ipsilon i sve ovo ostalo. Ono što je sigurno o čemu je dobro da sada u onim jamstvima sudjeluju i Hrvatske željeznice i to je jedno slijepo crijevo željeznica u Hrvatskoj, također o njemu bi trebalo voditi računa. Što se tiče samih poreza, prvi sam rekao ne avanturi sa porezom na imovinu ako to bude veće opterećenje od postojećeg. Ali ovaj prijedlog koji sada ide u javnost, koji nota bene ne tangira državni već lokalni proračune ili lokalne proračune nešto je što je izbalansirano. Znači prva nekretnina nema opterećenja, jednako komunalna naknada. Ako je netko svojoj djeci sagradio 5 ili 7 stanova nema opterećenja, jednako komunalna naknada. Druga nekretnina, recimo djedovina ili neka vikendica jednako komunalna naknada. A bože moj, ako netko ima treću, četvrtu ili petu nekretninu pa onda neka plati ili neka se vidi porijeklom imovine kako je do toga došao. Tu jasno ima prostora da u javnoj raspravi dotaknemo se građevinskog zemljišta jer mnoga takva zemljišta koriste se kao poljoprivredna zemljišta i jasno u Europi se ne oporezuju neprodani stanovi i oni u gradnji. Što se tiče stranih investicija, sigurno porez na imovinu neće tangirati. Za kraj, slažući ja mislim ovaj proračun tu se vidi što nam je ostavila ona Vlada da se zapravo ostaje bez zraka. Tu je vidimo ovo zaduženje od 27 milijardi kuna, 2013. će bit teška godina, ali i prijelomna godina ili ćemo ići gore ili ja ne znam nakon toga ćemo sve morati mijenjati. A gdje je sve počeo taj …, 2000. godine proračun je bio bez MORH i bez HZZO-a 50,7 milijardi kuna, 2006. on je već 96 milijardi kuna. Izborne 2007. 108 milijardi kuna, 2009. 118 milijardi kuna. Danas smo na 124 milijarde kuna. Znači, tu je negdje 50 milijardi kuna više nego što je bilo tamo 2000. godine i jasno da ovakvo gospodarstvo da 250 ili 300000 manje radnih mjesta to ne može podnijeti. Znači, načelom misli globalno, djeluj lokalno u Istri bi investicija u 2013. rekoh moralo biti za nekih jednu milijardu više nego u ovoj godini, barem za sto milijuna eura u to sam naprosto siguran. Jasno mi svi nadamo se ili mi smo rast nekako bilježili na uvozu. To više neće samo tako ići. Ja znam da bi trebalo mijenjati tu politiku jer to samo jamči jednoj stagnaciji, ali kada gledam opet istarske podatke izvoz, uvoz izvoz nam je 2010. bio milijardu 228 milijuna USA dolara, 2011. 100 milijuna USA dolara veći, ali ove 2012. pada. Jasno najbitnija nam je stabilnost velikih gospodarskih sustava jer uz sebe vežu one male, a 2012. na žalost dogodio se krah jednog Purisa, jednog velikog Solarisa i to se teško jasno podnosi. I još tih 25 sekundi. Što se tiče decentralizacije apsolutno pozdravljam ovo što govori gospodin Linić. I novaca i ovlasti iako cijeli sustav valja redefinirati, presložiti ali ne politički radikalizirati. Znači, ovaj proračun je prekretnica ili/ili. Ako ne uspijemo ići će se 10 godina u nazad. Ako se uspije trebat će nam 10 godina da se vratimo u ono dobro vrijeme [[Upadica Stazić: Hvala.]] Samo još jednu rečenicu. Znam da ovom proračunu nitko neće pljeskati, ali nitko neće gospodinu Liniću, premijeru zamjeriti na tom proračunu, a ako se dogodi rast od 1,8% jasno da će jednome i drugome u 2013. svi pljeskati. A da je delikatan trenutak za ovaj proračun jeste. Zašto? Jer za pet ili ne znam koliko mjeseci slijede lokalni izbori.
Imamo prijavljene dvije replike na ovo izlaganje. Prvo poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, meni je žao što nema onog instituta ispravka netočnog navoda, jer ja sam tu sa kolegom Kajinom to često puta izmjenjivao. Ali želim reći nekoliko stvari koje je spomenuo, a to je da PDV se mora uvesti sa nula na 5%. Mora, ali ne mora od 1. siječnja nego danom ulaska u EU. A dragi kolega, želim vas podsjetiti da 6 mjeseci je jako puno u životu građana za osnovne životne namirnice mlijeko, kruh itd. A s obzirom u okolnostima u kojima se nalazimo kada je PDV i ovaj već 25%, kad su cijene energenata porasle, cijena i sve ostalo što je moglo poskupjeti. Dakle, zasigurno i nije trebalo tako žuriti. Ali u jednom dijelu se slažem s vama što ste rekli da najveći su gubitnici poljoprivrednici. Točno je. I ove dvije godine 2012. i trinaeste to će biti 40%. Pa ja vas pitam tko će preživjeti, tko može preživjeti na takav gubitak. Tko može? Govorite da vas često zovu mljekari. Pa Istra je poznata po stočarstvu i mljekarstvu. I ja vas pozivam, evo vi ste član vladajuće koalicije. Mi ćemo dat amandman. Ja vas pozivam pomozite, pomozite jednostavno. Pa budite principijelan i dosljedan ukoliko ste uopće još član vladajući, jer ja malo čujem jeste u IDS-u, pa niste, pa jeste. Pa tako da malo sam u dilemi, pa se onda odredite jedanput se odredite, a ne da govorite kao da ste bez kisika, razumijete. Jer kad je čovjek bez kisika onda mu se isto tako razumijevanje mijenja. Pa vas u tom smislu molim da pomognete. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Govori ko da je riba, ko da si sad izronio iz neke dubine. Ali slušaj, 26,7 milijardi kuna je ovogodišnje zaduženje za financiranje deficita i kamata. Problem, pazi Hrvatske je ta proračunska potrošnja. Malo prije sam pokušavao reći 2000. godine 50,7 milijardi kuna bez MORH-a i bez Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. 2006. 96 milijardi kuna. Ide izborna godina 2007. 108 milijardi kuna, 2008. 115, 2009. 118 milijardi kuna. Počinje kriza u Europi, u Americi. Mi smo hvala Bogu sačuvali banke, ali smo sve to na neki način platili danas ovim udarom na građane. Mi do 2009. godine nismo vjerovali u ovu krizu. Ljudi su ulazili u poslove i odlaskom Sanadera tek svima nama su se otvorile oči, ali ti još uvijek kao da nisi progledao, kao da si onaj mačić od osam dana. E, lijepo otvori oči pa ćeš okreni se oko sebe, pa ćeš vidjeti šta se dešavalo u tom periodu i u kojoj su prigodi ili prilikama svi nalaze gospoda koji trebaju složiti ovaj proračun. E sad, šta mi radimo? Mi se vraćamo negdje u 2009. godinu što se tiče tih proračunskih veličina. Jasno to je bolno, ali slažem se sa tobom da treba pomoći i ovim mljekarima. Rekoh svi me zovu, mole za pomoć, mole susret sa gospodinom Linićem, sa premijerom, jer situacija je za njih gotovo neodrživa. Ne mogu oni, ne može nitko više servisirati ove kredite. Ali gospodo treba isto imati na umu kako je do ove krize u ovom trenutku i došlo.
Hvala lijepa. Gospodine Milinkoviću nije dobro ovako dobacivati iz klupe. Prijavili ste se za pojedinačnu raspravu. Vidim da ste 40-ti na redu. Imat ćete priliku reći. Iduća replika Zoran Vinković.
Ja bih bio 68 u pojedinačnoj raspravi pa koristim Poslovnik na kraju krajeva izglasan je velikom većinom glasova i ne vidim zašto oni koji su htjeli mijenjati Poslovnik se bune zbog čega je ovaj Poslovnik doveo u jedan apsurd, ali to je tako. No evo, želim replicirati uvaženom kolegi Kajinu koji često priča o tom udaru na građane, a onda kao i za ovaj PDV na mlijeko, kruh itd. će vjerojatno revno dići ruku. S druge strane meni je bilo jako zanimljivo slušati ove brojke koje su vezane za Istru. Ja doista nemam ništa protiv da Istra dobije te novce, da se pokrenu i tamo investicije itd., međutim ovaj proračun je trebao težiti i razvoju nerazvijenih regija u Hrvatskoj, prije svega Slavonije i Baranje koja je doista gospodine Kajin 13 prase ove države. Dakle, ono prase koje nema sisu i gladno je i žedno i nema novaca, nema investicija na stranu i Hrvatske ceste i Hrvatske vode. Dakle i mi želimo biti Istra. Želimo biti razvijeni dio Hrvatske. Nažalost, sa ovakvim proračunima kao što se predlažu već 20 i neku godinu u ovom Saboru nažalost Slavonija je od bogate regije postala najzaostalija. Uzmimo to samo i kroz kupovnu moć stanovništva. Pa i Slavonija i Baranja se želi porediti s Luksemburgom koji ima po glavi stanovnika negdje gotovo 69 tisuća eura mogućnost i kupovnu moć. Istra u ovom trenutku ima negdje oko 7 tisuća eura godišnje dakle po glavi stanovnika. U Slavoniji je to negdje oko 3100 eura. I sad zamislite jednu slavonsku 4-članu, 5-članu ili 6-članu obitelj koja ima kupovnu moć takvu kakva je pa to je katastrofa. A ovaj proračun ne ide u ravnomjerni razvoj Hrvatske nego prije svega podiže razvijene regije, a spušta nerazvijene regije.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima. … [[Upadica se ne razumije.]] Kad Kajin? Kad je završilo? Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Hrvatskih laburista govorit će poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre. Ovaj proračun strukturiran kao što je predložen za ovu raspravu po nama je konačna demontaža društvene pravednosti i socijalne države. Odbijanjem povećanja minimalne plaće, njezin udio na 40% prosječne plaće, toleriranjem neisplata plaća, to je napravljeno u privatnom sektoru, demontaža kolektivnih ugovora u javnom sektoru to će se napraviti ovih dana. Znanost, obrazovanje i zdravstvo ne samo po količini smanjenja prava zaposlenih nego i činjenice da dio troškova iz države i od države se seli na građane završen je taj ciklus i doista u Hrvatskoj štede svi, i država, i javni sektor, i državna uprava, i privatni sektor osim financijskog sektora, odnosno banaka koje su uspjele natući inozemni dug direktno kao banke ili njihove leasing poduzeće kćerke na 22 milijarde eura. Stupovi ovog Proračuna za 2013. otprilike nazvao bih stupovima ako. Dakle, ako rast BDP-a bude od 1,8%, ako inflacija bude 2%, ako potrošnja kućanstva poraste za 1,8%, ako investicije u fiksni kapital rastu od 11,5%, ako izvoz poraste od 1,9% a uvoz 3,6%. Doprinos rastu BDP-a Vlada je matematički projicirala na sljedeći način. Da potrošnja kućanstva diže ili sudjeluje u tom povećanju sa 0,3, investicije sa 2,1 i izvoz sa 0,8 kao pozitivni, a ono što je negativni dio to je državna potrošnja 0,4 pad i pad uvoza za 1,5%. To je struktura predviđenog rasta BDP-a od 1,8%. I najveći optimisti izvan Vlade i vladajuće koalicije skeptični su i izražavaju rezervu. Ali, ja neću polemizirati sa procjenama jer doista se sa ministrom Linićem slažem kada je prije nekoliko mjeseci na novinarska pitanja oko prognoza i procjena rekao svatko ima pravo na svoje prognoze i procjene. Vlada ima svoje prognoze i procjene temeljem kojih je pripremila ovakav proračun. Zato ću izraziti svoje rezerve. Inozemne izravne investicije, rast 11,5% ukupno podsjećam. U što i čije investicije? Kako se ponašamo i kako smo se ponašali prema stranim investitorima u Hrvatskoj? Prije par godina sjećam se kad je jedan investitor iz Izraela želio investirati u turizam na jugu Hrvatske osvanuo je transparent izjava da će se prije dozvoliti investiranje srpskom kapitalu nego židovskom. Kada je Kina rekla da ima 2 milijarde eura za investicije u Hrvatskoj i pitala za projekte prilikom boravka Hrvatske delegacije u Pekingu ostali smo nijemi. Kada je Rusija rekla da je spremna investirati na hrvatsko tržište, ali su ljubazno zamolili da konačno nakon toliko godina recimo riješimo njihove investicije na Mljetu i u Haludovu gdje smo im napravili, neću upotrijebiti riječ koja je primjerena, ali takve svinjarije da nijedan investitor koji to zna sigurno u Hrvatsku neće dolaziti. Dakle kako se ponašamo prema inozemnim investitorima vidjeli smo. Obaramo potrošnju i najavljujemo investicije, to u nijednoj državi nije išlo zajedno. Treće, kamatne stope za investitore su u Hrvatskoj previsoke. I četvrto, što se javnih investicija tiče, najveći nositelji javnih investicija su već sada prezadužena javna poduzeća. Kamatne stope su previsoke. Ponavljam Hrvatska narodna banka odrekla se prava i mogućnosti vođenja monetarne politike i na način da usmjereno djeluje na pad kamatnih stopa. Oni su se fokusirali na tečaj i ništa drugo, a visina kamatnih stopa koja je u Hrvatskoj za investitore do tri puta veća nego u zemljama okruženja njih ne zabrinjava niti se time bavi ovaj guverner, niti onaj prije njega. I kažu stručnjaci zašto država, ili javna poduzeća veliki investitori ne bi bili, izdavali projektne obveznice koje bi Hrvatska narodna banka kupovala recimo uz 1% kamata iz primarne emisije. I sad prije nego skoče svi oni koji vele da primarna emisija sama po sebi izaziva inflaciju, moram pridodati da se takve velike investicije ne financiraju u roku mjesec dana, nego tri, četiri godine, dakle ne radi se o primarnoj emisiji u roku od tjedan dana, a da povratom takvih kredita se ta primarna emisija poništava i zatvara. A kolika je masa tih sredstava koja na taj način iz primarne emisije može od strane HNB-a biti dat u gospodarstvo za investicije za raspolaganje, stvar je izračuna i predmet stručnjaka, a ne političke rasprave. Uostalom o tome da u hrvatskoj nedostaje količina kuna u opticaju i da je to jedan od razloga nelikvidnosti hrvatskog gospodarstva govorili su ugledni profesori i stručnjaci financija i ekonomije u Hrvatskoj. I naravno da su najveći protivnici takve ideje bankari i njihov lobi, jer su svjesni da bi o direktno utjecalo na visinu kamatne stope. Još jedna zanimljivost, u proračunu sam našao 33 agencije, 13 zavoda, 27 ureda, i 8 centara. Imamo Agenciju za privlačenje investicije, druga agencija prati investiciju, treća razvija javnoprivatno partnerstvo, četvrta je za hranu, peta je za plaćanje u poljoprivredi, šesti je Centar za poljoprivredu, hranu i selo, sedmi je Agencija za poljoprivredno zemljište, i imamo i Hrvatsku poljoprivrednu agenciju. Tako da imamo više agencija za poljoprivredu nego obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva u Hrvatskoj. Prihodi od 113,3 milijarde i rashodi od 122,5 milijarde znače 10,8 milijardi a to je taman 3,1% društvenog proizvoda nedostaje. Rashodi su povećani ako sam dobro pratio, naime dio proračuna je kompariran sa proračunom za 2012., a dio sa već rebalansiranim proračunom za 2012., dakle rast prihoda je negdje oko 3,2 milijarde a s naslova PDV-a rast prihoda 2,9 milijarde. Od te 2,9 milijarde, milijardu i 200 većeg PDV-a će se naplatiti zbog uvođenja 5% PDV-a na kruh, mlijeko, lijekove, knjige, kino predstave i to od 1.1. a ne 1.7., a opravdanje je da u turizmu smanjujemo PDV. To će vjerojatno doprinijeti poboljšanju turističke ponude, ali sam siguran da oni koji će zbog povećanog PDV-a moći kupovati manje mlijeka, neće ići u restoran na pivo, da bi dobili blagodat smanjenje PDV-a na ugostiteljske usluge. Jučer objavljeni podatak da 960 tisuća građana, ili 21,1% je na granici siromaštva, što znači da četveročlana obitelj ima mjesečna primanja manja od 4 tisuće 242 kune, i planiramo rast potrošnje kućanstva 1,8%. To su one moje rezerve ministre koje iznosim, da u ovakvoj socijalnoj situaciji, a uz to dodajem i citiram obrazloženje proračuna sa stranice 5., uz realni pad plaća, uz realno smanjenje transfera stanovništvo, i tek blagi oporavak gospodarstva planiramo rast potrošnje kućanstva za 1,8%. Ne piše doduše i to da će rast i troškovi građanstva za zdravstvenu zaštitu, jer se prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja smanjuju i prije smanjenja košarice pravilnikom Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje kao posljedica smanjenja zdravstvenog doprinosa. Za mirovine treba 37,2 milijarde doprinosi iznose 19,7 milijardi, dakle visimo za 17 i pol milijardi. Očekivao sam da paralelno sa proračunom dođe i paket čišćenja mirovinskog osiguranja, jer bez čišćenja osiguranja, mirovinskog osiguranja nikakva mirovinska reforma neće biti moguća i ovaj manjak od 17 i pol milijardi iz godine u godinu će rasti. Doprinosi za zdravstveno osiguranje od 16,4 milijarde i već smanjenog doprinosa od 2% i najavljenog daljnjeg smanjenja tog doprinosa je prelijevanje velikog dijela zdravstvenog troška na građane, a ušteda za državu. Zdravstvo je već sada u kolapsu, a to se dokazuje i činjenicom da je u proračunu planirana sanacija zdravstvenih ustanova prije svega bolnica sa 1,1 milijardu ako sam dobro zbrojio, a dospjele obaveze s 31.12.prošle godine samo za bolnice su 1,9 milijarde dospjele, ukupne 4,8 milijarde. A smanjenjem zdravstvenog doprinosa za 2% u idućoj godini uzeli smo 3,2 milijarde novaca zdravstvu. 3,2 milijarde smo uzeli, sada ćemo 1,100 sanirati gubitke a razliku prenijeti na teret građana. To smo napravili opravdavajući se rasterećenjem cijene rada. Nelikvidnost je porasla, blokade žiroračuna pravnim osobama rastu, investicija nema i zabilježili smo realni pad plaća. Tko je dakle profitirao od smanjenja zdravstvenog doprinosa? Sivo tržište rada sa samo 10% sudjelovanje na tržištu rada i neisplata plaća 5 do 6% zaposlenih u Hrvatskoj, a to su oni kojima se ne plaćaju i doprinosi je samo kod doprinosa 5,4 milijarde kuna. Dakle zbog sivog tržišta rada i neisplata plaća gubimo 5,4 milijarde doprinosa. I kada svi ministra financija optužuju za poreznu presiju nitko se nije oglasio i rekao ali samo ovdje presije nema jer poslodavci optužuju za poreznu presiju, ali ovdje im odgovara da presije nema jer tih 5,4 milijarde završava kod njih u njihovom džepu, ne u tvrtkama, u njihovim novčanicima. I na kraju, što se planiranog zaduženja tiče. Ako dobro iščitavam proračun što se tiče planiranih obveznica koje će Hrvatska imitirati iduće godine 7 milijardi doma na tuzemnom i 14,2 milijarde na inozemnom tržištu. Zašto ne više na domaćem tržištu? Zašto ako je 128 milijardi kuna u šednji građana zašto ne ponuditi otkup državnih obveznica građanima Hrvatske? 3 milijarde planirate od prodaje Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke. Ministra vaše je pravo da to planirate, ali vas upozoravam da Vlada nema pravo prodati niti udjele u Croatia osiguranju niti Hrvatskoj poštanskoj banci tako dugo dok Hrvatski sabor ne usvoji Strategiju upravljanja državnom imovinom, dok to tamo ne bude zapisano i tek nakon odluke Sabora Vlada može to prodavati. A iz jednog odgovora na moje zastupničko pitanje piše doslovno da ste već donijeli odluku o prodaji Hrvatske poštanske banke. Nemojte raditi protuzakonito.
Vrijeme.
Dobro drugima dajete i po pola minute više mene nakon 8 sekundi …
Ja vas moram upozoriti da vam je vrijeme isteklo.
Ma je, ali onda svima isto.
Šta sada da vam kažem. Pa sve upozorim kada im istekne vrijeme. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala vam. Na ovo izlaganje imamo dvije replike. Prvi uvaženi zastupnik Dražen ĐUrović.
Evo gospodine Lesar vi ste pobrojili malo ove agencije u poljoprivredi koje su novoustrojene. Dio njih je ustrojen i u sustavu prilagodbe hrvatskog zakonodavstva nekim europskim traženjima. No ono što se nije događalo a što zapravo jest problem naše administracije što se onaj dio administrativnih kapaciteta koji se oslobodi ustrojavanjem tih agencija nije nekako proporcionalno tome umanjivao veće ostajalo sve kako je bilo, a agencije su se nove formirale. Imamo mi agenciju za tlak ako niste primijetili u novom proračunu a koju nismo imali. Da. Možda je to sve pod utjecajem poslovno inovacijske agencije RH BICRO koju je u novom proračunu njen proračun je u ovoj godini predloženi proračunu narastao sa 14 na 21 milijun kuna. Dakle upravo vidimo da nije samo proračun rezan dakle imamo i sjajnih primjera gdje proračun raste. Upravo na još jednoj mnogobrojnih agencija za koju vjerojatna većina nas zaista nema pojma ni čemu služe ni zašto postoje. U ovom dijelu što ste govorili što se tiče Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke pa eto nedavno smo gledali intervju našeg predsjednika Hrvatskog sabora koji se također u tom razgovoru založio za opstojnost i zadržavanje jedne hrvatske banke u hrvatskom vlasništvu jer ima iks primjera koji pokazuju kako je teško državi očuvati nacionalni monetarni suverenitet ukoliko baš nema pod kontrolom nijednu banku, a HBOR tu ulogu svakako ne može odraditi kao što nam stalno iz Vlade poručuju. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani Dragutin Lesar.
Da ja sam izbrojao agencije da li su sve bile potrebne za prilagodbu ulaska Hrvatske u EU ne znam, ali znam da je trebalo 6 mjeseci da se neki pronađu gdje imaju urede u Zagrebu. A kada ste već spominjali i stavke proračuna koje se povećavanju, ne smanjuju ili nisu ostale iste jedna mi je isto zapela za oko, a to je stavka Ured predsjednika Vlade. Za 2012.rast tih sredstava je bio 25%, a ove 2013.čini mi se čak 7,5%. Očito je Ured predsjednika Vlade odlučio sada profesionalno zaposliti one do sada volonterke PR koje se bave PR u Vladi.
Druga replika Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Lesar je ovaj stvarno je problem i broj agencija za koje ja vjerujem da nije znao ni bivši ministar koliko ih ima, a ne vjerujem da zna ni ovaj. Međutim veća su i primanja odnosno plaće u tim agencijama. Pa evo prošli tjedan smo u jednoj agenciji smanjili broj upravnog tijela sa 7 na 5 i stoji u obrazloženju da smo na taj način na plaćama uštedili milijun kuna. Ja se pitam kolka je to onda plaća i šta ti ljudi rade, to je osnovno pitanje. Dakle milijun kuna za dvije plaće. S druge strane, što se tiče PDV-a, poznata je stvar u ekonomiji kao što je to rekao i ministar odgovarajući tu, nisam ni ja član HAZU ali nisam baš ni primitivac u ekonomiji, čak se smatram jednim dijelom poduzetnikom jer su gradonačelnici pretvoreni u poduzetnike. Praktično su velike tvrtke ali imajući neka osnovna znanja o ekonomiji sve normalne države svijeta da bi potakle proizvodnju, da bi potakle gospodarstvo, da bi na kraju krajeva i povećali potrošnju na malo i ne treba bježat od nje. Smanjili su PDV, nisu ga povećali. A normalna je stvar da se sve lomi, to je sasvim svima jasno ovdje u Saboru koji sjedi da sve opet dođe na leđa građana i da su oni ti koji će platiti najveću cijenu. Pitanje je samo koliko će ovo ponovno biti udar i na povećanje cijena na ove osnovne potrepštine. Nitko neće otići u restoran od ovih građana koji žive od svoje one prosječne radničke plaće nego će vjerojatno to pivo popit ispred neke seoske trgovine.
Na repliku odgovara poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Da, kolega Vinkoviću, osim povećanja PDV-a na kruh, mlijeko, lijekove, knjige, to će sigurno se prenijeti na trošak krajnjih korisnika. Trebamo ponoviti i spomenuti da je i pitanje trošarina na struju i plin kao obaveza koja je preuzeta zbog ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Hrvatska dosad nije imala trošarine, morat ćemo ih uvesti, će doći ponovno do povećanja cijene energenata i to sve zajedno je razlogom moje velike rezerviranosti o mogućnosti ostvarenja rasta potrošnje kućanstva od 1,8% kao jednog od stupa i temelja i ne samo projektiranog rasta BDP-a nego i ostvarenje prihoda s naslova poreza i bilo na PDV, bilo na trošarine i ostale stvari jer će ljudi smanjivat svoju potrošnju tako da nam se može dogoditi da sa povećanim stopama prihodovna strana s naslova povećanog PDV-a i trošarina bude ista ili neznatno tek veća.
Zahvaljujem Za riječ se sada u ime predlagatelja javio ministar financija Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa počnimo od banaka. U raspravi gospodina Lesara u ime kluba Laburista je dosta često spominjana banka, Narodna banka, Poštanska banka itd. pa da par riječi rečemo i u tom dijelu. Kad govorimo o Narodnoj banci primarnoj emisiji onda bih ja htio spomenuti samo jednu mjeru iz 2012. godine, znači kad je Narodna banka ocijenila, zaista je ocijenila da je nedostatak možda likvidnih sredstava da imamo preveliku kamatu i da bi mogli malo olabaviti svoju monetarnu politiku i mjere, dala je prijedlog da se preko 10 milijardi sredstava ubaci u sustav otpuštanjem obvezne rezerve. Bankarski sustav se suprotstavio pa smo se dogovorili za 6,5 milijardi dodatnih sredstava u platnom prometu. S obzirom da je to zajednički onda posao bio i Ministarstva financija i poslovnih banaka, HBOR-a i Narodne banke 50% tih sredstava plasira se uz 1,5% kamate, a banke licitiraju pa nije nijedna kamata veća od 4 do 5% što znači prosječna kamata na ta sredstva u ovom trenutku su ispod 3%. Ono što je također potrebno reći, jedno vrijeme smo se mučili pa smo rekli ide samo za projekt. Kad smo vidjeli da ne ide onda smo rekli ide i za likvidnost. S time možete plaćat svoje ostale vjerovnike, možete plaćat banke, možete plaćat šta god hoćete da na neki način uredite sve svoje obveze, da pokušate jednostavno omogućit sebi da se ponovo zadužujete i za kredite. Da, to su potezi Narodne banke. Prema tome evidentno nije problem jer nažalost ispod milijarde smo uspjeli potrošit, ugovorit ispod, još 5,5 milijardi imamo slobodnih sredstava. Sada pokušavamo mijenjati još neke uvjete da bi olakšali privredi, a samo zato da do kraja prvog kvartala iduće godine potrošimo preostalih 5,5 milijardi. Isto tako kad govorimo o HBOR-u, da, ocijenili smo da je to banka preko koje Vlada ima pravo iz subvencija privrednih, preko poslovnih banaka mi nemamo to pravo, ne možemo to, tamo su komercijalni tržišni uvjeti pa je to razlog da smo rekli preko te banke 500 milijuna smo dokapitalizacije omogućili u ovom proračunu i iduću godinu 700 milijuna plus 150 milijuna potpora i subvencija upravo za te posebne programe. Sve to guramo prema HBOR-u, sve to iz razloga da HBOR i direktno može pratit i direktno pojedine projekte, pojedine projekte u poljoprivredi, pojedine projekte u turizmu, pojedine projekte u izvoznim granama direktno. Čak smo išli na program podijeljene odgovornosti ili podijeljenog rizika da zajedno sa poslovnim bankama pokušamo umanjiti njihove rizike, preuzeti ih na HBOR, smanjiti kamatu, a sve u cilju potpore gospodarstvu. Prema tome, danas možemo zaključiti da novaca ima i novaca ima toliko da strani osnivači poslovnih banaka u Hrvatsku povlače novce jer ih nemaju komu plasirati. Ne zato što mi je to čef, nemaju komu plasirati. I to je razlog zašto je velika vrijednost Zakona o financijskom poslovanju jer moramo osposobiti tu privredu da ponovo počinje uzimati kredite. Novac nije problem. Cijena kapitala se spušta zahvaljujući programima HBOR-a vrlo, vrlo povoljno. Da, to je istina. Postoji pitanje svaki projekti koji bi išli od strane države zaduživali se da li kroz monetarnu ekspanziju ili bilo što drugo opet su deficiti. I da li možemo jedanputa shvatiti da nije toliki problem nedostatak novac. Naš problem je ograničenje deficita, naš problem je fiskalni zakon koji nam je govorio da neovisno o svemu rashode moramo smanjivati, rashode moramo smanjivati. Među tim rashodima su i investicije. To moramo smanjivati. Tako smo si sami napisali. Sami smo si to napisali. I još smo to vezali uz gospodarski rast. Pa to znači što je veća recesija još više moramo rezati. To su problemi ove Vlade, to su ja bih rekao izazovi za sve nas kako se snalaziti i kako predložiti način potrošnje, rashodovnu stranu kad imamo ovakva ograničenja. Imamo ovakva ograničenja. Prema tome, nemojmo se puno mučiti. U ovom trenutku i dovoljno sredstava i dovoljno ja bih rekao prihvatljive kamate. Na nama je samo osposobiti poduzeća da mogu uzimati kredite. to je najteži dio posla i to je pred nama posao. Zašto idemo na inozemno tržište? Zašto ne kod domaćih banaka? Pa upravo zato da tu likvidnost ne uzmemo mi. Prema tome, ići ćemo i prema građanima, ići ćemo. Ali isto tako nemojmo precjenjivati mogućnosti građana. Jer ako netko misli da građani imaju desetke milijardi kuna onda zaista nije problem, onda imamo standard, onda se ne moramo opterećivati s ničim. Pa ja bih rekao da nemojmo precjenjivati sposobnost građana. Pojedinci koji to imaju a to su bogati pojedinci njima trebamo probati prenijeti teret. Zato i mi velimo gospodo nama je cilj da bogatije ljude opteretimo i za zdravstvene doprinose, da rasteretimo privredu i da njima uzmemo nešto novaca. Ali oni tek tako lako u obveznice države neće ulagati. Prema tome, tu smo što se toga tiče valjda jasni. Što se tiče Poštanske banke odgovor je pa jel' vi vidite na što nam proračun izgleda? Gdje nam je novac za dokapitalizaciju Poštanske banke? Što ćemo uložiti u Poštansku banku da ona radi po komercijalnim uvjetima, a prestat ulagat u HBOR. Ne, HBOR je mjesto 850 milijuna, a fali nam kuna na svakom koraku, na svakom koraku. Nema novaca za dokapitalizaciju. Ta banka se mora dokapitalizirati ako želi opstati na komercijalnom tržištu. Mi u proračunu za to nemamo novaca i tu smo valjda jasni i nedvosmisleni. Nešto o sivom tržištu. Da, veliko je sivo tržište i zato Zakon o fiskalizaciji nije tu samo kontrola gotovinskog proračuna. Ne, ne. To je kontrola i zaposlenog. Mora pisati blagajnik koji je izdao račun ime i prezime. Sve će se moći kontrolirati. A da li onda taj blagajnik ima ugovor o radu, da li radi puno radno vrijeme, da li radi prekovremeno. Sve ćemo to vidjeti kroz te zakone. Prema tome, zakonima kojima uređujemo lojalne utakmice na hrvatskom tržištu će puno toga otkriti ne samo nezakonitosti i prijevare u gotovinskom prometu negoli i način kontrole zaposlenih ljudi. I možda također oko velikih investicija. Velike investicije znače ulazak stranih investicija, velike investicije a to je prije svega u energetici, to je prije svega u turizmu nema bez ulaganja stranog kapitala. Jer to onda znači da se HEP mora zadužiti, a tog trenutka je problem jer je to cijena kamate sa rizikom Hrvatske pa je to veća cijena kamate. Onda to znači i veće cijene. Strani ulagač u krupne kapitalne investicije je ono što nam treba. Čak i bolnice smatramo da treba graditi iz zajedničkog ulaganja. Zašto? Jer tada nećemo cijenu kapitala unositi u troškove nego će to biti rizici zajedničkog poslovanja. Tako da probajmo shvatiti gdje se i nalazimo u tom dijelu. Vidim da mi je vrijeme isteklo, pa će bit prilike drugi puta.
I na ovo izlaganje imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani Dragutin Lesar.
Da ministre, onda si postavljam pitanje što se događa sa onih 6 i pol milijardi kada dolaze do krajnjeg korisnika. Vi velite da kapital je dati, ali da nema projekata. A meni poduzetnici recimo, jučer mi je jedan rekao jedna banka koja je sudjelovala u transmisiji tih 6 i pol milijardi rekla mu je kamata 8 i pol posto investitoru u graditeljstvu. 8 i pol posto, jučer. Trebao je samo tri milijuna kuna da završi projekat. Tako da vidite ima različitih podataka i istine. Ako želite ja vam te ljude mogu dovesti da vam to dokumentiraju. Dakle, događa se nešto na financijskom tržištu što je očito izmaklo kontroli. Dalje, ako je tako, a nema projekata onda znači da Plomin C podzemno skladište plina ili LNG terminal možemo financirati tim kapitalom. To su veliki projekti koji su spremni za investiranje. Nisam predlagao da kod domaćih banaka se država zadužuje kroz obveznice, nego građana. Da, ispravno postupate da kod banaka ostavljate kapitala za financiranje gospodarstva. Ali vidite, nisu ga financirale nego su veliki dio tog kapitala iznijeli van, a vi ste se vani zaduživali da bi oni mogli pratiti gospodarstvo. I sad taj novac koji je u Hrvatskoj ostvaren financira se poduzetništvu u drugim državama. To je ono što nije dobro. Negdje je u sustavu rupa kroz koju je to prošlo. Ako Hrvatsku poštansku banku treba dokapitalizirati, dva prijedloga – neka Croatia osiguranje dokapitalizira HPB, a kompletna država depozite prenese u HPB. Pa nećemo morati ništa prodati. I na kraju, u pravu ste, velike investicije i financiranje samo iz inozemstva. To je doista točno. Ali nismo li dosad previše puta dali obećanje koje nismo izvršili zbog čega te velike strane investicije ne dolaze? Ponavljam, ruske investicije smo si blokirali sami svojom aljkavošću i nekorektnim postavljanjem prema stranim investitorima.
Ministar Linić odgovora na repliku.
Samo ću vam reći primjer … [[Govornik se ne razumije.]] sustav evo vam susjednu Sloveniju jedan drugome su kupovali dionice. Osiguranje je kupovalo ne znam cestama i sve tako dalje. Sada vidite gdje su. Čak su i banke međusobno kupovale. Nije to model u onom trenutku kad su svi u problemima, a i Croatia osiguranje treba se boriti za poziciju na tržištu, treba ulagati u posao. Ona ima ozbiljne konkurente na hrvatskom tržištu, a ne da se bavi transakcijama u dioničarske kapitale. Prema tome, svatko ima izbora ova Vlada pokušava reći što je to nama potrebno. S druge strane ako tako radimo mi ćemo 170 milijardi još povećati sada, 5 milijardi zdravstvo pa kad pribrojimo sva jamstva po hotelima koje smo davali, pa kad tome pribrojimo Hrvatske željeznice, pa kad tome pribrojimo probleme u otplati na autocestama vrlo brzo ćemo mi i do 200 milijardi duga. A to vam samo znači rast kamata. Pa odlično, proračun ćemo imati da bi plaćali kamate. Prema tome, pokušajmo shvatiti nema tolikog brzog rasta da bi rastom počeli vraćati dugove. I zato ih moramo smanjivati i bitka za smanjivanje dugova je jedna od politika da bi imali i manje rashode. Dobro, vrijeme je isteklo.
Imali ste još pola minute, ali možda će biti prilike u odgovoru na drugu repliku koju sada iznosi poštovani Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo gospodine ministre spomenuli ste … [[Govornik se ne razumije.]] i primjer Slovenije, gdje je danas Slovenija. Pa mislim da ćemo se svi složiti da je Slovenija još uvijek znatno sjevernije od Hrvatske i da bi mnogi od nas prema svojim plaćama i standardu voljeli kad bi se mogli voditi slovenskim primjerom bez obzira u kakvom se stanju određene krize danas nalaze Slovenija no s druge strane ta je Slovenija s takvom politikom sačuvala svoj nacionalni i gospodarski supstrakt, sačuvala ga je u gotovo 90% udjelu za razliku od RH koja je ulijetala gdje je god mogla kome štogod dati, a poslije onda plakat da je prodala, dala ili dodijelila vrlo jeftino. Spominjali ste fiskalizaciju, evo ja, nije bilo prilike reći pa i vama ponoviti ono što sam rekao kad je bilo o fiskalizaciji i ostalo, meni je ostalo nejasno što će nama donijeti primjerice fiskalne blagajne u velikim trgovačkim centrima. Koštat će desetke i desetke milijuna kuna, ogroman promet iz maloprodaje će se prenositi u Poreznu upravu, zar netko očekuje da se malverzacije događaju u tim velikim maloprodajnim lancima? Dakle, jako će se opteretiti cijeli sustav kontrole a koje ćemo rezultate polučiti? Tvrditi da veliki lanci potkradaju državu na prodaji jogurta, mlijeka ili ostalih maloprodajnih proizvoda? Dakle, nije li to primjerice uvođenje fiskalne blagajne u te velike organizirane maloprodajne sustave zapravo jedna obična besmislena stvar? Hvala.
Ministar Linić.
Dobro, vaše je pravo da mislite da je Slovenija u odličnoj situaciji iz razloga što ima vlasništvo nad svim svojim tvrtkama koje u ovom trenutku su uzrokovale bankarski pad u Sloveniji, banke su u bezizlaznim situacijama. Ali, dobro, vi smatrate da tako treba, mi imamo drukčiju situaciju. Imamo privatizaciju trgovačkih društava, koji puta uspješnu, koji puta neuspješnu, imamo stabilne bankarske sustave, stabilne. I po tome se bitno razlikujemo. Ali za vas bolji je slovenski model, vaša stvar. Za ovu Vladu zahvaljujući prethodnim vladama imamo stabilni bankarski sustav i čuvamo taj stabilni bankarski sustav jer on pomaže i sigurnosti građana i sigurnosti tvrtki. Govorite o fiskalizaciji, pa vaše je pravo da razmišljate da mi zaista možemo dozvoliti platni promet u gotovini bez kontrole i očekivati da imamo poštenje. U Ministarstvu financija i Hrvatska vlada je stava da nemamo kontrolu nad poslovanjem u gotovini, da imamo enormne novce koji ne staju i ne plaćaju se porezne obveze, da je to razlog enormnog bogaćenja mnogih koji upravo žive na taj način i umanjuje prihode državnom proračunu. Ali ono što je najviše problem postoje pošteni, odgovorni poduzetnici koji rade i koji plaćaju svoje porezne obveze i postoje oni koji su nekorektni i koji zloupotrebljavaju to što država ne kontrolira sustav. I oni u biti se bogate osobno, nije ih briga za svoje radnike, a u isto vrijeme uništavaju kvalitetne. To su prigovori upravo stranih investitora da imamo sustav koji ne kontroliramo i da je puno onih koji igraju nelojalne utakmice. Da, fiskalizacija će sve to zaustaviti i zato se mora provesti.
I posljednja replika, poštovani Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre kada govorite o financijskoj konsolidaciji bez obzira što mi drugačije na to gledamo ja mislim da nitko ne može osporiti da to drži vodu. Vi ste ministar financija i o tome znadete dosta. Ali pažljivo vas slušam i imam dojam kada govorite o gospodarstvu o stranim investicijama o jačanju popravljanju poduzetničke klime o jačanju privatnog sektora čini mi se da tu postoje brojne slabosti. I dojam da je da u Vladi ne postoje oni koji vas prate u ovome što radite u smislu financijske konsolidacije. Čini mi se da u Vladi postoji predominantan položaj jednostavno ministra financija koji je a usudit ću se reći vrlo iskreno i politički i intelektualno iznad onog dijela koji se bavi gospodarstvo. I mi iz tog razloga imamo danas situaciju gdje se stabilizacija financija provodi međutim to ne prate mjere koje su nužne za jačanje gospodarstva. I dok god je takvo stanje u Vladi, dok god vi radite svoj posao a ova druga strana ne čini ono što bi bilo nužno, imat ćemo poteškoća i postojat će sumnje da gospodarski rast neće biti onakav kakav ste najavili.
Odgovor na repliku ministar Linić.
Vlada je ipak tijelo gdje se radi timski. I pokušajte shvatiti sve ako se ne radi timski ništa od toga neće uspjeti. Prema tome, moguće je da smo u nekim reformama malo brži ali budimo iskreni osobno smatram da je Ministarstvo financija bilo dobro organizirano i da je moglo sa svojim i kadrovskim potencijalom odgovoriti na sve zahtjeve Vlade za reforme. I tu smo bili malo brži nego kod ostalih ministarstva što ćemo vidjeti u narednim godinama. Ali ono što isto želim reći u financijskoj konsolidaciji prihvatnog sektora što je za Vladu najvažnije ne učestvuje samo Ministarstvo financija. Tu su prisutni svi ministri, sva ministarstva i pomorstvo i promet i turizam i gospodarstvo i malo i srednje obrtništvo, zajednički formiran enormni tim ljudi koji neprekidno vodi pregovore sa svakim pojedinim subjektom, koji neprekidno vodi pregovore sa svakim bankarskim sustavom ili svakom bankom jer nam je cilj da imamo što više zajedničkih odluka oko konsolidacije. Sa HUP-om sada dogovaramo da imamo zajedničke timove jer su i ostali privatni sektori negdje vjerovnici i trebaju nam toj konsolidaciji. Prema tome, cijeli sustav je postavljen na taj dio. Poruka Vlade 50 milijardi, sve naša potraživanja stavljamo u konsolidaciju tvrtki. Ali to je nama argument da bi mogli pregovarati i sa bankama i sa ostalim vjerovnicima. Svi se borimo u tom dijelu. To će biti najteže odluke jer tim odlukama mi moramo reći da vjerujemo-ne vjerujemo, tražimo novog partnera, ubacujemo novog partnera i to je model gdje ćemo ubrzati procese, ubrzati promjene. … promet nema šanse da ide u privatizaciju, kroz financijsku konsolidaciju direktnog ubacivanja privatnog sektora, direktnog ubacivanja stranog partnera. To nije samo ovlast ministarstva to će raditi Ministarstvo pomorstva. Prema tome cijeli timovi Vlade rade na ovakvim stvarima, bez toga ne možemo uspjeti.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će uvaženi Jozo Radoš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa kada govorimo o proračunu nije loše malo se osloniti na brojke, a bilo bi dobro pogledati i cjelovitu strukturu proračuna da bi se moglo znati odakle se polazi kada se o proračunu radi. Pa ja ću u tom smislu navesti jedan podatak koji bi trebao odrediti većinu naših rasprava o proračunu ako se želi doista meritorno o proračunu raspravljati. Naime, kamate ove godine u iznosu od 9 milijardi 486 milijuna kuna i otplata duga u iznosu od 18 milijardi 877 milijuna kuna dakle ukupni dug, čine 28 milijardi 363 milijuna kuna što čini 23% ukupnog proračuna. dakle gotovo četvrtina ovog proračuna odlazi na otplatu duga i u takvim uvjetima treba sagledavati realnosti i mogućnosti ovoga proračuna. Šta je predlagatelju proračuna u tim dokonostima ostalo? To su zapravo načela i osnovne karakteristike ovog proračuna. to je sanacija zatečene te vrlo nepovoljne situacije, to je štednja koja ne bi trebala ugroziti socijalnu sigurnost dakle umjerena štednja ako je održiva i naravno sa ono nešto malo prostora što je ostalo investicije da bi se ukupni deficit državnog proračuna zadržao u podnošljivim granicama i to je ovaj proračun u svojoj projekciji za 2013.godinu učinio. Dakle, proračun čuva u ovom planu deficit državnog proračuna na 3,1% što je značajan pad u odnosu na 2011.godinu. naravno nije se moglo ići i dalje u smanjivanju deficita ali to je negdje na granici matičnih kriterija prema tome to je u ovakvim okolnostima nešto što je potpuno razumljivo. Ovaj proračun ima upravo ove godine u ovim teškim okolnostima jednu vrlo nezgodnu prethodnu osobinu odnosno obavezu, a to je rast duga otplate glavnice duga u užem smislu riječi sa 5 milijardi 300 na 11 milijardi 500. Znači samo otplata duga ove godine skače u odnosu na prošlu godinu na preko 6 milijardi kuna, što naravno čini gotovo 5% proračuna i to je jedna vrlo nepovoljna okolnost. Što se tiče dodatnih opterećenja proračuna koje nisu bile prisutne proteklih godina to su pomoći međunarodnim organizacijama a zapravo se radi o sudjelovanju RH u fondovima Europske unije koju u 2013. godini rastu na milijardu i 740 milijuna kuna, očekujući naravno da će taj iznos biti obogaćen, doduše ne u toj godini, ne u 2013. godini, ali u godinama nakon toga očekujemo da će se tih milijardu i 700 milijuna kuna vratiti sa 2 ili 2 i pol, do 3 puta multipliciranim faktorom. Dakle to je na neki način ulaganje u budućnost, naravno uz pretpostavku da će država biti u stanju povući ne samo ono što je uplatila, nego sredstva koja će biti dva do tri puta veća od toga iznosa. U takvim okolnostima proračun se zadužuje da bi se postigli ovi ciljevi socijalne sigurnosti i rasta investicija za 8 milijardi kuna više, ali računajući onu otplatu o kojoj sam maloprije govorio zapravo se nalazimo u situaciji da dug države, javni dug a ne dug države zapravo neće puno rasti i to je jedan također važan strateški cilj koji se ovim proračunom postiže. Dakle u takvim okolnostima postići ove ciljeve, sačuvati deficit negdje na razini mastrihta i ne povećati bitno državni dug, to je doista veliko postignuće. Većina ministarstava temeljem toga naravno da stagnira ili pada na rashodovnoj strani, a ona ministarstva koja rastu na rashodovnoj strani ta su ministarstva uglavnom, to je rast koji je nužan opet zbog sanacije nekih ranijih odnosa ili pak zbog investicija koje se pokušavaju sa te državne razine potaknuti, pa ja ću navesti i te primjere po ovome proračunu. Dakle Ministarstvo gospodarstva na svom proračunu raste sa 357 milijuna kuna na 2 milijarde i 99 milijuna kuna, ali na žalost taj se dio nije mogao koristiti za podizanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, nego veliki dio toga milijardu i 10 milijuna kuna odlazi na restrukturiranje brodogradilišta. Posao i zadaća koja je ranije trebala biti učinjena nije, i taj teret od preko milijarde kuna zapao je ovu Vladu i ovaj proračun u 2013. godini. Ipak to ministarstvo za projekte konkurentnosti povećava stavku od 117 milijardi kuna, a razvoj energetskog sektora za punih 709 milijuna kuna, što je dakle u ovim okolnostima ovim relativnim brojkama o kojim govorimo veliki iznos. Ministarstvo poduzetništva i obrta čiji proračun raste sa 354 na 659 milijuna kuna taj preostali iznos ne troši na potrošnju i unutrašnje troškove, nego za gospodarsku suradnju i poticanje novih tehnologija. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja također raste za 29%, ali taj se iznos koristi za poticanje društveno, poticanje stanogradnje što bi trebala naravno omogućiti rješavanje stambenih pitanja i poboljšanja standarda građana, ali naravno jednim dijelom sudjelovati u rastu investicija u Republici Hrvatskoj, a naravno za važan posao legalizacije ovdje imamo stavku koja je povećana za 37 milijuna kuna što je opet sređivanje uvjeta za uredniju državu, pa u konačnici i za poticanje i stvaranje uvjeta za bolje investicije. Kada tome dodamo da Hrvatske vode sa povećanjem investicija za 944 milijuna kuna ili za gotovo milijardu kuna, i Hrvatske ceste sa nešto više od milijarde kuna onda doista dolazimo i do prostora koji što se države tiče i njenih mogućnosti u ovom času koje su sadržane u proračunu a ne u nekim drugim mjerama otvara prostor rastu investicija, ali naravno ostaje temeljna istina da u ovakvim okolnostima pravi rast investicija može doći samo u privatnom i u realnom sektoru, a to naravno država može samo na neki način potaknuti i premostiti ono razdoblje, ono vrijeme dok se ne počne rasti investicija privatnoga kapitala, bez obzira da li se radi o domaćem kapitalu ili stranome kapitalu. Dakle to su uvjeti u kojima se donosi ovaj proračun, proračun je optimalan, on naravno ne planira veliki rast, nije ga moguće ni očekivati, uz inflaciju koja se planira na nešto nižoj razini nego prošle godine, i uz minimalno očekivanje rasta, to je upravo na tih 4 ili koliko posto raste proračun, to je dakle ono što bi trebalo biti održivo, a naravno treba očekivati ne samo da će se to održati nego da će biti temeljem mjera koje je Vlada do sada poduzela i prostora za veći rast, naravno koji će kao što znamo ovisiti o okolnostima u kojima se država nalazi, s obzirom na vanjske uvjete. Dakle ovaj je proračun zapravo gotovo jedini moguć na ovim načelima o kojima sam govorio, on ne ugrožava državne financije, ne ugrožava naravno i socijalnu stabilnost građana, izdvajanjem za plaće doduše padaju za nešto malo više od 3%, ali se izdvajanja za mirovine, za mirovinsku sigurnost povećavaju za oko 1%, što je dakle očuvanje približno jednake razine standarda u tim vrlo nepovoljnim okolnostima, prema tome to je i ta socijalna dimenzija ovoga proračuna. Temeljem svega ovoga što sam rekao Klub zastupnika HNS-a će podržati proračun Republike Hrvatske za 2013. godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Radoš, doista je proračun zbir brojki ali osnovni politički dokument. I ove brojke se mogu na različit način tumačiti. Mi imamo predviđen rast BDP-a za 1,8%, podsjećam da je to bilo i prošle godine pa smo imali pad 2,3%. Bio je najavljen tsunami investicija, a nismo imali praktično niti jednu veliku investiciju koja bi pokrenula gospodarstvo. Imali smo svega 15 milijuna kuna od dva ministarstva koja su trebala biti okrenuta revitalizaciji pomoći malom i srednjem obrtništvu. S druge strane ponovno imamo planiran deficit kao i ove godine koji se kreće 10,9 milijardi kuna. Shvaćam da je tu i otplata glavnice, tu je i otplata kamata, ali ovim proračunom je predviđeno i novo zaduženje od gotovo 22 milijarde kuna. Kad se to sve zbroji mi praktično ostajemo tapkati na istom mjestu, ne rješavamo osnovni problem. Taj problem se ne može, ja opet napominjem ne može riješiti ovdje na Markovom trgu i neophodno je potrebno uravnotežit ovaj proračun, okrenuti ga lokalnoj samoupravi, okrenuti ga regionalnoj samoupravi i zapostavljenim regijama Hrvatske i nešto lokalno. Pa ja bih volio najviše da je u ovom proračunu ono obećano đakovačko rodilište obzirom da i vi vrlo dobro poznate Đakovo, gdje je prošle godine ministar zdravstva rekao da ove godine nema u proračunu ali će se nagodinu pobrinuti da to đakovačko rodilište konačno proradi. Da se konačno npr. završi ona cesta Đakovo-Požega koja se obnavlja, posebno ona dionica između Đakovačkih selaca i Livanjske varoši koja se obnavlja zadnjih 15 godina krpajući, sami ste svjedoci na šta to izgleda. I nadam se da će ovih milijardu kuna povećanja u Hrvatskim cestama upravo biti tamo usmjereno.
Na repliku odgovara poštovani Jozo Radoš.
Kolega Vinkoviću, problem naše politike često puta je u tome što se brojke tumače, a neke se brojke naprosto ne daju tumačiti jer su one takove kakove jesu. Dakle ove brojke o kojima sam ja govorio, dakle odnos otplate glavnice i kamate od 28 milijardi kuna u odnosu na ukupni proračun Republike Hrvatske čineći 23%, to je nešto što se neda tumačiti, to je naprosto tako. Naravno, možemo raspravljati o proračunima jedinica lokalne samouprave, ja se doista nadam i želio bih recimo da pitanje đakovačkog rodilišta nije pitanje državnog proračuna nego da je fiskalni kapacitet županije i grada takav da to pitanje može riješiti sama i ja se nadam da ćemo doći i do toga. Ali evo mogu izraziti nadu zajedno sa vama da će dio investicija u iznosu od milijardu kuna sa pozicije Hrvatskih cesta doista se naći na ovoj cesti Đakovo-Požega. Hvala lijepa.
Druga replika, kolega Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Rekli ste kolega Radoš da je ovaj proračun jedini moguć na ovim načelima. Apsolutno se slažem s vama, jedino što mi, ne mislim da su to dobra načela, ta načela se nigdje ali nigdje u Europi nisu pokazala dobrima, nigdje ta politika osterity nije pokazala rezultate, a neće hvala Bogu ni u Hrvatskoj. Između ostalog govorili ste o umjerenoj štednji kao nečemu čega se proračun mora uhvatiti. Ta umjerena štednja se lijepim normalnim riječima bez eufemizma zove bijeda i prijevod riječi osterity, jedan od prijevoda jeste nestašica i bijeda. Ovakvi proračuni guraju većinu hrvatskih građana, dobar dio hrvatskih građana u bijedu. Ne može biti dobar proračun koji gura svoje građane u bijedu. Štedi se naime kad se ima, to rade pametni ljudi, a kad se nema onda je to odricanje najprije od onog što vam baš jako ne treba, a nakon vrlo kratkog vremena kao što se i nama dogodilo i od onog što bi jako trebali ali eto nema se, nema se za obrazovanje. Nema se novaca pa nećemo valjda obrazovat djecu ili ćemo ih obrazovat manje ili ćemo ih obrazovati lošije. Preksutra će nam učitelji to reći štrajkom. Rekli ste da je veliko postignuće da su se svi ti aspekti izbalansirali. Da li je postignuće da nam bude lošije. Mi danas živimo u generaciji čija djeca žive lošije od roditelja. To se ovdje nije dogodilo 50 godina da djeca žive lošije od roditelja i na to smo ponosni.
Na repliku odgovara poštovani Jozo Radoš.
Dakle, ako kolega Vuljanić smatra da načelo sanacije proračuna nije pravo načelo onda bi to bilo načelo daljnjega neumjerenoga i neodgovornoga trošenja. To je dakle kad se ima onda se štedi, a kad se nema onda se troši ono čega nema. To bi bilo to načelo pa bi nas to načelo dovelo umjesto smanjenja mase plaća što naravno ne znači i smanjenje plaća za oko 3% do bankrota države i do smanjenja plaća od 30% što se događa ovih dana u Grčkoj, zemlji koja je suočena sa državnim bankrotom. Pa ako je to načelo i ako je to politika koju treba zagovarati onda vi gospodine Vuljaniću samo nastavite. Upravo je to put kako ćemo iako je vjerojatno istina to da mi danas živimo lošije nego naši roditelji, upravo je ovo put kako će možda naša djeca živjeti bolje nego što mi živimo, da ih nakon 3 ili 5 godina neodgovornog trošenja ne bi suočili sa bankrotom i padom prihoda plaća u javnom sektoru za 30% što zapravo znači onda naravno i pad vjerojatno svih ostalih prihoda. Što se tiče utjecaja na pojedine osjetljive sektore ja sam u potpunosti na strani onoga što je nade koju je iskazao predsjednik Vlade kada je rekao da se on nada da će idući proračun, Proračun za 2014. godinu biti takav da neće biti, imati oznaku linearnoga smanjivanja, nego da će imati snage temeljem oporavka da se investicije i povećanje proračuna stave baš u te segmente kao što je obrazovanje o kojem vi govorite.
Zahvaljujem. I posljednja replika poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, imam potrebu se malo ponovo referirati na tvrdnje gospodina Radoša vezano za restrukturiranje brodogradilišta i obveze ovogodišnjeg, odnosno sljedećeg proračuna za sljedeću godinu vezano uz to jer je kazao da evo to restrukturiranje brodogradilišta je trebalo biti puno ranije obavljeno. Rekla bih da je obavljeno taman toliko koliko je trebalo biti obavljeno ako se govori o prošloj Vladi. Naime, podsjećam da smo morali uložiti veliki napor kako bismo otvorili, ali isto tako i zatvorili poglavlje 8. Dakle, to znači obaviti cijeli posao oko izrade svih mogućih planova vezane za restrukturiranje brodogradilišta. Da je to tako potvrđuje i činjenica da je Vlada u tom smislu imala punu i apsolutnu i jednoglasnu potporu Nacionalnog odbora za praćenje pregovora na čijem je čelu bila gospođa Vesna Pusić, potpredsjednica koliko znam HNS-a, sada prva potpredsjednica Vlade. I ni jedne primjedbe toga Vijeća odnosno toga Odbora nije bilo na posao koji je prošla Vlada radila vezano za restrukturiranje. Dakako da se sa ove pozicije sa koje govorim danas može postaviti pitanje što je učinjeno nakon izbora prošle godine. Dakle, što je učinjeno cijelu ovu godinu dana. I tako bismo mogli postavljati pitanja u nedogled, pa sve evo do rujna ili točnije 21.9.2000. kad je Vlada gospodina Ivice Račana donijela odluku o preuzimanju u vlasništvo nekretnina određenih pravnih osoba. Dakle, brodogradilišta. Kolega Linić, gospodin Linić se sasvim sigurno toga sjeća. Dakle, nikamo nas neće odvesti rasprava o tome što je tko učinio ili nije učinio. Treba razgovarati o onome što je danas i treba razgovarati o tome kako 1. srpnja 2013. postati članica EU, a obveza Hrvatske u tom smislu, u tom kontekstu je upravo to. Završiti do 1. srpnja sljedeće godine taj veliki posao.
I na ovu repliku odgovorit će poštovani Jozo Radoš.
Pa ja restrukturiranje brodogradilišta zapravo nisam govorio uglavnom u kontekstu onoga što je trebalo učiniti, nego samo suočen sa činjenicom da povećanje proračuna Ministarstva gospodarstva od oko 2 milijarde na žalost mora ići na tih, sa 1000 milijuna na odnosno jedne milijarde na taj posao. Gospođo Kosor ja cijenim vaše napore u pregovorima i činjenicu da je Vlada koju ste vi vodili završila jedan posao koji je započela najprije Račanova Vlada, a onda su je vodile neke druge Vlade. Ali restrukturiranje brodogradilišta nije nužno bio tehnički posao koji je vezan uz naše uključenje u EU. Da je bilo političke mudrosti, znanja i vještine tada su se brodogradilišta mogla restrukturirati i bez konteksta EU. Bilo bi to lijepo jer bi Linić imao na raspolaganju milijardu kuna više, a Ministarstvo vanjskih poslova, odnosno Vlada ne bi imala poteškoće sa uvjetom restrukturiranja brodogradilišta koji su još uvijek danas u uvjetima koje nam EU postavlja. Prema tome, nije nužno trebalo čekati kontekst EU i zahtjev Europske komisije. Taj posao smo mogli učiniti i prije, a vi kao potpredsjednica Vlade u šestogodišnjem mandatu i predsjednica Vlade dvije godine ste tome mogli dati značajan doprinos.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa raspravom. Sada je Klub nacionalnih manjina i poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati predloženi Državni proračun za 2013. godinu sa projekcijama proračuna za 2014. i 2015. vjerujući da će on ostvariti svoje temeljne ciljeve, a to su prije svega očuvanje stabilnosti državnih financija, očuvanje postojećih radnih mjesta i kroz državne i privatne investicije rast bruto nacionalnog proizvoda i ostvarivanje i otvaranje novih radnih mjesta. Vjerujemo da su mjere koje su ove godine poduzimane stvorile preduvjete da se planirani rast ostvari i da će on biti dovoljan da potakne otvaranje novih radnih mjesta, a samim time i smanjenje broja nezaposlenih. Jasno je da bi nešto veća stopa rasta bila većim garantom novih radnih mjesta, ali u ovom trenutku, pa i u ovom ukupnom europskom okruženju svaki rast bruto domaćeg proizvoda ulijevao bi daljnji optimizam za poduzetništvo i za građane Republike Hrvatske. Stope rasta od 3,5% koje su predviđene, a mi čvrsto vjerujemo i realno ostvarive u 2014. i 2015. godini zasigurno jesu garancija novih radnih mjesta i smanjenja broja nezaposlenih. Te stope će biti ostvarivane zahvaljujući velikim investicijama u energetici poput između ostalih termoelektrane Plomin C. Važnost takvih kapitalnih investicija trebala bi kod svih nas izazvati potrebu da takve projekte podržimo jer su oni od izuzetnog značaja za Republiku Hrvatsku. Uz očuvanje najvećih ekoloških standarda valja znati da idealno čistog zraka i razvoja industrije i stvaranja novih radnih mjesta nema niti u Kini, niti u Njemačkoj, pa tako ni u Hrvatskoj. U proračunu za 2013. godinu posebno raduje činjenica da unatoč 5 milijardi kuna koje u idućoj godini dolaze na naplatu po osnovu kamata, obveza prema Proračunu EU i brodogradnji, a kojih nije bilo u tekućoj godini deficit državnog proračuna u apsolutnom iznosu neznatno raste. Također, u projekcijama za 2014. i 2015. godinu vidljiva je želja za stabilizacijom državnih financija i iskreno se nadamo da ćemo svi mi kao hrvatsko društvo u cjelini u narednim godinama doći u poziciju da iz prihoda državnog proračuna bez daljnjeg zaduživanja servisiramo ne samo kamate nego i glavnice kreditnih obveza koje trenutno imamo. Pripadnici nacionalnih manjina kao i ostali građani RH prije svega trebaju stabilno, sigurno i perspektivno društvo i vjerujemo da će RH u vrlo skoroj budućnosti to i postati. Potpuno razumijemo i današnju raspravu u kojoj su neke kolege isticale nezadovoljstvo sa pojedinim stavkama u proračunu. Ja ću samo komentirati naš stav oko ukupnih sredstava sa kojima Vlada Republike Hrvatske preko Savjeta za nacionalne manjine financira kulturnu autonomiju pripadnika nacionalnih manjina. U Proračunu za 2013. godinu ta se sredstva smanjuju za 6 postotnih poena u odnosu na Proračun iz 2012. godine. Zbog toga nismo sretni i veseli, ali nismo ni nesretni. I to razumijemo kao jednu od mjera koje idu za stabilizacijom ukupnih državnih financija i to ćemo podržati. Na kraju još jednom, a sukladno stavu koji smo jednoglasno iznijeli i na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati predloženi Proračun za 2013. godinu i projekcije Proračuna za 2014. i 2015. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu klubova prijavljenih za raspravu. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Prvi je poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Ova Vlada Republike Hrvatske predlaže svoj drugi proračun na osnovama prvog. Ako im nije bilo za zamjeriti što je prvi morao na popravni možda im je za zamjeriti okolnosti u kakvim se ovaj proračun donosi, posebno imajući u vidu što vlast učini od ljudi u svega godinu dana obnašanja vlasti. Kako uopće danas govoriti s njihove strane uz predočene i vidljive rezultate kad se možemo prisjetiti njihovog zadnjeg oporbenog govora o proračunu koji se donosio 2011. godine. Imamo li mi u oporbi pravo govoriti na isti ili sličan način? Naravno da imamo. Koga briga, ili rekao bi premijer kome se uopće fućka za ovo osim političarima i pokojem sindikalistu. Proračun za vaše znanje koji je donesen 2011. godine uz pravila fiskalne odgovornosti donesen je i nije mijenjan, ostvaren u okviru predviđenom uz sva loša proročanstva tadašnje oporbene kukuriku koalicije bez gospodarskog pada, odnosno minimalni rast od 0,2%. Šef oporbe tada, a danas premijer o takvom proračunu je rekao razočarenje, loš za Hrvatsku, štetočina. Uz desetke vapaja prema tadašnjoj poziciji upitao se jeste li svjesni pa nabrajao, a ja izuzeo neke od njegovih svijesti. Pa se upitao jeste li svjesni da je pad od 2% BDP-a koji se desio u 2010. godini odsustvo državne politike i kakvu štetu to čini Hrvatskoj? To se upitao premijer tadašnji šef oporbe i šef SDP-a. Današnji ministar Linić izdvojio je nekoliko problema u tadašnjoj saborskoj raspravi, a ja sam izdvojio svega dvije njegove ajmo reći to tako opaske. Izdvojio je aktivne mjere investicija koje proračun mora pokazati, tu je izdvojio energiju i HŽ te povećanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva promjenom porezne politike. Već tada je najavio Porez na imovinu govoreći o komunalnoj naknadi koju treba promijeniti. Neki danas veliki ljudi u vlasti redom su sipali kritike. Proračun se donosi kao u Afganistanu, broj nezaposlenih koji je tada bio 305 tisuća nazvan je katastrofom. Zazivao se MMF i prijevremeni izbori. Jedan saborski zastupnik upitao se zar je isplata plaća nešto čemu treba pljeskati prilikom donošenja proračuna? Današnji jedan ministar u svojoj raspravi održao nam je lekciju o slobodi i upitao se je li sloboda od straha vrijednost? Koliko su slobodni nezaposleni kojih je tada bilo 305 tisuća. Vlada li među umirovljenicima strah o nemogućnosti života zbog malih mirovina? Pa je nastavio, proračun je kao osobna iskaznica, sve govori na prvi pogled. Pa je još dalje nastavio, povećanje nelikvidnosti i nezaposlenosti put je bez povratka. Tadašnje koalicijske partnere HDZ-a nazvao je čuvarima fotelja vladajuće koalicije i autističnim stanarima zgrade koja se ruši. Pa je hrabro tada ustvrdio da je proračunska Hrvatska na teret poduzetničkoj Hrvatskoj i slavodobitno tada zaključio i nazvao tadašnju Vladu HDZ-a grupom 4N – nesposobnost, neznanje, nerad i neodgovornost. Zašto sam imao potrebu ovo reći na početku svog izlaganja o Proračunu za 2013. godinu? Danas smo dvije godine stariji, na istom smo mjestu, u ponešto različitim ulogama. Razgovaramo o Proračunu za 2013. godinu. Kakvo je danas vrijeme? Jesmo li se promijenili kao društvo nakon potrošenih 240 milijardi kuna? Je li nam bolje? Jesu li nam građani bili naivni u 12. mjesecu prošle godine? Jesu li i danas slobodni od straha? Je li to uopće vrijednost o kojoj treba govoriti? Je li današnji premijer postao svjestan da je pad BDP-a u 2012. godini od 2% odsustvo državne politike i čini štetu Hrvatskoj? Pokušat ću odgovoriti u svojoj raspravi. Gledajući brojke i dovitljivost vlasti kukuriku koalicije odbacujem kao važno mogući rast BDP-a najavljen u ovoj godini od 1,8%. Dokaz koji govori u prilog tome je ova godina gdje će pad od 1,6% BDP-a utjecati povoljno na proračun koji će prikupiti uslijed takve prognoze 3 milijarde kuna više nego 2011. godine kada je zabilježen kažem mali rast. Što se tiče novih poreza za njih vlast kaže da ih neće biti već da se će komunalna naknada nazvati porezom na nekretnine, a ono što je stečeno dosadašnjim odlukama ma koliko štetno bilo neće se mijenjati jer se stečena prava od strane države ne mijenjaju, mislim ovdje na visinu PDV-a od rekordnih i samouništavajućih 25%. Pa tako kukurika vlast predviđa nove 3 milijarde kuna PDV-a u odnosu na ovogodišnji doseg, kruh, mlijeko dobivaju PDV od 5% što po ovom prijedlogu proračuna znači 3 milijarde kuna više državi, 3 milijarde kuna manje građanima. Drugi najveći prihod proračuna jesu doprinosi koji su planirani za 1,1 milijardu kuna više kao rezultat kako kaže vlast veže zaposlenosti i bolje naplate istih. O većoj zaposlenosti uvijek je dobro govoriti, a pogotovo kad stotinu mjera zapošljavanja ministra Mrsića svakodnevno doprinose Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, gdje se brojčanik nezaposlenih pretvorio u kilometar sat i broji samo prema višim brojevima. Dosegnuo je danas 346 tisuća što je bio rekord iz veljače 2012. godine. Moram priznati da sam i po ovom pitanju bio optimist, a Vlada me demantirala jer sam u toj raspravi tada ministru rekao da će to biti na kraju 12. mjeseca. Što se tiče prihoda zaključak je postali smo država PDV-a i doprinosa, sve ostalo su nijanse. Država je postala svrha sama sebi, a 900 tisuća siromašnih ovakvim proračunom će sa ruba opstanka pasti u ponor. Što se tiče rashoda, jasno je da treba potrošiti sve što se zaradi i još ponešto više,a to je samo kako kažu u SDP-u 10 milijardi kuna. Kako se još prilikom prošlog proračuna govorilo da više nema zaduživanja i života na dug, a dug središnje države samo u ovoj godini porastao je za 20 milijardi kuna, možda je ovo najbolje preskočiti i poželjeti da mnogi korisnici proračuna uslijed ovakvog optimizma glede zaduživanja i sljedeće godine ne ostanu bez svojih prava i svojih novaca. Poznato je da su kontrolirani deficit ove godine platili učitelji i profesori, te odgođene investicije. Rashodi su dio vladinog uskakanja u novčanike građana na način da im se ograničavaju prava brojnim izmjenama zakona. Kako to izgleda upitajmo policiju, učitelje i profesore, njima manje, možda nekim poslušnima bude i više. Što još reći o ovom proračunu. Veliki ekonomisti kažu da je dovoljan format papira A4 na kojem se napiše nekoliko brojki prihoda, a onda su rashodi slatka briga. Sve ovdje lijepo piše u članku 1. ovog zakona gdje piše uzet ćemo više kao država, trošit ćemo države, tkao kažu brojke, a o štednji i rezanju rashoda možda će se govoriti već u 6. mjesecu sljedeće godine nakon lokalnih izbora jer štednja ionako vrijedi samo za učitelje i profesore, a svi ostali neka krenu trošiti sa 1.1.2013. godine jer ćemo već toga dana dugovati 10 milijardi kuna. I što reći na kraju građanima? Ova vlast je sigurna, male čarke ovih koalicijskih partnera oko poreza kojih nitko nije vidio samo su predstava za narod. Snaga fotelja i poltronski položaj nekih manjih stranaka koji ne žele pravo da misle prije predizborne godine, jamstvo su da će ovakav proračun biti i donesen. I na kraju poruka građanima što god mislili, kako god se pripremali za doček 2013. godine spremite se da ćete u toj 2013. godini imati manje i živjet ćete teže, a da li ste bili naivni i vjerovali u bolji život sa kukuriku koalicijom o tome neka svaki građanin raščisti sam sa sobom, jer ja već davno jesam već poduže vrijeme. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo dvije replike. Prva replika i poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolega Borić je govoreći o broju nezaposlenih koji je naravno s pravom bio tema i kad smo raspravljali o proračunu za 2011. je li tako, i u ovoj sabornici, dakle spomenuo je brojku od 305 tisuća, ja bih evo željela reći da je današnja brojka evo maloprije 346 tisuća 239 nezaposlenih. Dakle itekako brojka koja nas sve treba uozbiljiti i u tom smislu, budući da smo političari da i kad smo u poziciji i kad smo na vlasti zastupamo iste teze, iste vrijednosti, iste ideje, bez obzira promijenila se naša pozicija ili ne. I zato bih evo i citirala i nešto što je ministar financija gospodin Linić čije sam poteze, neke od poteza osobito ljeta, ovoga ljeta vezano za objavu poreznih dužnika osobno podržala, ali kad smo donosili u Vladi koju sam vodila recimo odluku o podizanju PDV-a za 1% gospodin Linić je rekao u jednom malom intervjuu teško mi je uopće komentirati sve gluposti koje radi aktualna Vlada, ne stignem reći što mislim, a oni već predlažu neku drugu stopu, SDP je protiv povećanja PDV-a, porezna reforma je nužna ali ne takva, porezno opterećenje treba drukčije rasporediti a ne nikako uvoditi nove poreze. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ma naime malo mi je komično slušati što HDZ govori SDP-u, to je ono isto što je u prošlom mandatu i pretprošlom SDP govorio HDZ-u, gotovo iste rečenice sa istim rezonom i jednako u pravu. Jednako u pravu. Hoće li možda nekom u ovoj državi pasti na pamet u nekom skorom vremenu da nešto ne valja sa sustavom, u kome 12, 15 godina iste primjedbe, različite ekipe, istog sustava daju jedni drugima, izmjenjuju uvrede i mišljenja, a nitko se nije dosjetio da kaže pa ljudi ajmo pokušati nekako drukčije napraviti, ovo ne štima, ovo ne daje nikakve rezultate, da je 10 milijardi budžetskog deficita jednoj vlasti, 10 milijardi drugoj, onda se međusobno prepucavate tko je taj deficit lošije ili bolje potrošio. To jednostavno nema smisla. Činjenica je da ne treba trošit ono što nemamo ali u ovoj državi novaca ima, ali mjesta na kojima novaca ima nitko ne želi spominjati. Tko upravlja ovom državom, bankarski sustav na koji smo ponosni da je stabilan. Možemo biti ponosni jer ga nemamo kao rumunjski premijer koji je lijepo ustanovio mi problema sa bankama nemamo, znate mi nijednu banku nemamo. Nijedna banka nije naša. Novaca ima, ali oni kod kojih novaca ima njih se nitko od vlasti ne usudi dirati pa možda bi trebalo promijenit sustav vladanja ovom državom.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Vuljanić, kao prvo nikoga nisam htio uvrijediti, uzeo sam fonogram i naveo sve ono što je tada govoreno, izvadio sam samo malo, ono što mislim da je važno da shvatimo svi svoj posao i ono što se često i čulo ovdje, da ništa ne počinje s nama niti završava s nama. Zato sam izdvojio neke momente iz te tadašnje rasprave. Međutim, gledajući proračun 2012., gledajući proračun 2013. i gledajući programe, aktivnosti jasno je da se proračuni iz godine u godinu na neki način prepisuju i ne vidim u ovom proračunu za 2013. puno novih aktivnosti, nekih novih programa pa da bi to svjedočilo tome da je neka bivša vlast bila loša. Uglavnom su sve aktivnosti u 99%, a ima tisuće aktivnosti i programa u ovom dokumentu na 300 stranica gdje se jasno vidi da politika određena ima kontinuitet. To što su proračunske stavke manje očito da se pokušava štedjeti ali kako onda prema vani govoriti da sve prije nije valjalo, da je sve prije bilo loše, a onda u dokumentu koji treba to dokazati prepisivati sve te iste aktivnosti i provoditi sve te silne programe i aktivnosti, a ne učiniti ništa osim smanjenja određenih ili povećanja određenih stavaka. O tome sam htio govoriti i zato sam usporedio i onu izjavu premijera koji je rekao 2010. godine kad se donosio proračun za 2011., jeste li svjesni da je pad od 2% BDP-a odsustvo državne politike i kakvu štetu to čini Hrvatskoj. Mi u ovoj godini imamo takav pad, što bih ja sad trebao reći, gospodine predsjedniče to je rezultat odsustva državne politike i to čini štetu Republici Hrvatskoj. Na to sam apelirao i zato smatram da sam pokušao doprinijeti svojom raspravom da ovaj proračun za 2013. bude bolji, ali da svi raspravljamo u krugu onoga što ovdje zaista piše. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada poštovani Slavko Linić, ministar Ministarstva financija Republike Hrvatske u ime predlagatelja. Izvolite.
Da li ova Vlada ništa ne poduzima vezano za stanje u gospodarstvu i vezano za situaciju u gospodarstvu koja je bitne za gospodarski razvoj. E onda moramo pokušati vidjeti da li hrvatska riječ povećanje i zamjena su ista. Dignuti 1% PDV-a znači povećati, ali smanjiti 2 indeksna poena na zdravstvu i povećati 2 indeksna poena na PDV-u u masi proračuna znači isto. U masi proračuna znači isto. Prema tome politika Vlade je jasna, rasteretiti gospodarstvo i to rasterećenje kako nemamo još gospodarskog rasta smo kompenzirali kroz rast PDV-a. To su razlike, nema povećanja. Postoje politika zamjena poreza i Vlada jasno preuzima odgovornost da gospodarstvu je dan poticaj od 2 indeksna poena. 3 milijarde kuna u ovoj godini, manje obveza gospodarstva. 3 milijarde kuna više u PDV-u. To su zamjene poreske politike, to nisu povećana poreske politike. U isto vrijeme govorimo bitno je da sjedimo i bitno je da možemo podignuti kako god želimo rashode. Ne, ovu godinu zahtjevi Ministarstva su bili 3,5 milijarde više nego što ih nalazite u proračunu. 3,5 milijarde. Da, bilo je realnih projekata, bitka da se metne poljoprivredna omotnica, sve je to bilo na stolu ali mi smo odlučili svi ovdje koji sjedimo da poštujemo fiskalno pravilo i da nemamo pravo širiti rashode. Nemamo pravo. Da, to smo mi ovdje odlučili. Zato nema prostora za tih 3,5 milijarde u proračunu državnom i nikom se ne daje koliko ga je god volja. Nikome. I zato nema zadovoljstva oko ovog proračuna jer ovdje je bila bitka da očuvamo kako tako razmišljanja o kontroli rashoda i još uvijek vidimo da imamo problema oko toga, a s druge strane da pokušamo sustav održati u funkcijama. Prema tome u tome se mi bitno razlikujemo kad govorimo što su politike gospodarstva. Isto tako, ponavljam po deseti puta, Zakon o financijskom poslovanju, Zakon o predstečajnoj nagodbi govori koliko god nam je kuna u proračunu važna jer će smanjit deficit, koliko god je kuna važna jer tada možemo i neki projekat kroz proračun progurat, toliko velimo sva potraživanja koja do dana današnjeg nisu naplaćena, sva, stavljamo u funkciju privatnog sektora, stavljamo u funkciju da se oni oporave, da oni počinju proizvoditi, da oni počinju investirat, da se mogu zaduživat i da počinju stvarati to povećanje. Prema tome to je aktivna politika Vlade, ne promatramo pasivno što se događa. Dapače, aktivni smo u tome, cijela Vlada se angažira na tom jednostavnom projektu. Onda idemo dalje. Da, da. Nije lako čuti 346000 nezaposlenih na zavodu. To nije lagani podatak. Je, ali i tu se bitno razlikujemo. Hoćemo li govoriti o trgovačkim društvima Hrvatske željeznice, autoceste, Hrvatske ceste, autocesta Zagreb – Rijeka, Hrvatske vode, HEP, šume. Da li imamo tamo previše zaposlenih? U odnosu na standarde, komercijalno poslovanje imamo, imamo. I da li zbog toga što imamo previše zaposleno nemamo rezultate poslovanja, nemamo. Nemamo vlastitih sredstava za investicije. Da li je to istina? Je, to je istina. I što radi ova Vlada? Bori se sa problemom provođenja strukturnih reformi, bori se. Kako od tako neuspješnih sustava pretvoriti sustave koji će imati dobit i koji će tu dobit moći ulagati u investicije. Da, to je nešto s čime se svaki dan borimo. To je razlog da imamo na žalost i veći broj nezaposlenih. Da li se te Vlade bitno razlikuju? Da, jedna je podržavala sustav zapošljavanja, trgovačka društva su postali balast. Nema investiranja. Ova Vlada pokušava se boriti sa strukturnim promjenama da bi mogli ojačati i sustav investiranja. Jesu to velike promjene? Jesu. To su ogromne promjene, velike promjene. I dapače nepopularne promjene. Nepopularne, ali se sve stavlja u funkciju bitke za razvoj Hrvatske jer ono što mi želimo nakon što oporavimo te sustave želimo da oni investiraju i želimo da oni zaposle ljude. Privatni sektor će bit taj koji će bit zaposlen na takvim investicijama. Bez vlastitih sredstava nema investiranja. Prema tome, dozvolite ćete programi Vlade su potpuno drukčiji rasterećenje privrede, seljenje to na teret građana. S druge strane osposobiti imovinu, a ta imovina su i trgovačka društva u domeni infrastrukture i energetike i staviti ih u funkciju … [[Govornik se ne razumije.]] građana i njihovog zapošljavanja. Prema tome, to su krupne promjene. Dio vas to ne vidi. Pa zašto? Niste ni naučili, jer jednostavno vi biste veće plaće, vi biste socijalne programe kroz zapošljavanje, neefikasno zapošljavanje. Naravno, tada imamo probleme sa visinom deficita, tada imamo problema sa … [[Govornik se ne razumije.]] Pa i ta bitka smanjiti deficit, smanjiti u ovoj godini deficit za 4 milijarde kuna, smanjiti jednostavno deficit i pored toga što nismo dirali plaće 4 milijarde kuna. Za vas to nije uspjeh? Smanjiti ukupne rashode za preko 1 milijarde. Pa i to vam ne znači puno. Ali to jesu bitne promjene, to jesu bitne promjene gdje građani ipak trebaju vidjeti da se čini od Vlade napore da se promijeni ta situacija. Ali dobro vaše je pravo da razmišljate da bi neka druga politika mogla polučiti bolje rezultate, ali mi ih do sada nismo vidjeli.
Hvala lijepa poštovani ministre. Imamo na redu set replika. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, možda me niste slušali od početka. Ja sam se osvrnuo u svojoj raspravi na ono što ste vi kao SDP govorili 2010. kad se donosio Proračun za 2011. i naveo sam lijepo tko je šta govorio i mislim da smo se danas evo konačno složili u tome da ste i vi tada se zalagali i za veće plaće, i za više zapošljavanja, da ste 305000 nezaposlenih nazvali katastrofom, put u nepovratno. To je tako bilo. Uzmimo fonogram. E sada, sad ste na vlasti govorite drugačije. To je legitimno, ali sam tada sebe i upitao da li je legitimno da i mi u oporbi ukazujemo na nešto što mi smatramo da nije ispravno. Ako vi smatrate da je 25% PDV-a dobra stvar za gospodarstvo možda mi u HDZ-u ne mislimo ili možda ja osobno ne mislim da je to dobro, bez obzira na to što ste otpustili ona dva indeksna poena na zdravstvenim doprinosima. Rezultati gospodarstva pokazuju da se broj nezaposlenih povećava, nema više zaposlenih, ima ih manje. Zašto gospodarstvo ne reagira? Zašto evo već gotovo cijelu godinu vičete na gospodarstvenike. Počnite zapošljavati. Što čekate? Otpustili smo vam dvije milijarde. Je li to istina? Ali oni neće. Zašto? Jer smo postali najskuplja država u regiji. Sve što kupimo puno je skuplje nego u svim okolnim državama. Svaki materijal, svaka hala, sve nam je skuplje. Ljudi žive teže hoćemo li mi to priznati ili ne. Nije im lako svaki dan izdvojiti desetak ili dvadeset kuna više u dućanu zato jer je sve poskupjelo. Mi možda imamo visoke plaće, ali one u odnosu na standard nisu dovoljne da mogu zadovoljiti osnovne potrebe. Nije to bilo ni prije. Međutim, porezno opterećenje koje se povećalo sa PDV-om jasno pokazuje kao kratkoročni efekt da se prikupilo više sredstava, da će se uzeti još tri milijarde po vašim predviđanjima. Ja mislim da neće, da će biti manje zato jer ljudi više ne žele trošiti uzalud svoje novce jer im je sve postalo skupo. Ako će gospodarstvenici reagirati na tu vašu mjeru meni bi bilo drago. Međutim, pokazale su recimo mjera od dvije kune više po litri benzina. Pa imamo 500000 automobila manje na autocesti. Je li to autocestu dovelo u problem? Je, možda i više nego broj zaposlenih. To je činjenica.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Sljedeća replika je i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, rekli ste da je isto onih skinutih 2% sa zdravstvenog doprinosa i 2% dodana na PDV-u. Financijski je to isto, sigurno. Proračunu je to sasvim neutralno. Proračun je dobio onoliko novaca koliko je htio. Međutim, nije isto po tome od kog ste uzeli i kom ste dali i šta ste za to dobili. Sa povećanjem PDV-a od 2,5% uzeli ste najširem krugu građana, uzeli ste svima nama i sebi između ostalog ne. Sa ovih 2% koje ste skinuli sa zdravstvenog doprinosa usmjereno ste dali gospodarstvenicima, našim poduzetnicima koji su s tim trebali otvoriti nova radna mjesta. Jer kad se o tom zakonu raspravljalo ja sam rekao da ću megafonom ovdje pred crkvom vani zahvaliti se na svako radno mjesto koje se otvori zbog tih skinutih 2%. Nijedno se nije otvorilo nego je ugašeno sljedećih 20, 30 koliko tisuća. Znate, nitko nikog nije birao ovdje ni bilo gdje drugdje da pojasni zašto nam nešto ne ide i zašto nam je loše. To si svaki građanin može pojasniti za sebe, vjerovat ovako ili onako, ovdje su ljudi izabrani, svi mi uključujući i vas zato da nešto se napravi, da ljudi žive bolje. A godina je prošla i svjetla budućnost nikako da se pojavi s one strane tunela. Nema više ni lokomotive, nema ništa, nema uopće svjetla tamo. Mi ovdje živimo bolje od naših roditelja. To me kolega Radoš možda krivo shvatio, ali naša djeca žive lošije i naša djeca će živjeti lošije od nas. To je tragedija ovog društva. Bez obzira na to kako mi sad ove lijepe, debele knjige ocijenili ili neocijenili.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine ministre vi ste u svom posljednjem obraćanju htjeli nama ovdje u sabornici prikazati kako ova Vlada provodi kako ste rekli razumnu gospodarsku politiku i to ste naveli nekoliko poteza koje je Vlada napravila u dijelu koji se odnosi na zakonodavstvo koje rješava pitanje gospodarstva u Hrvatskoj. No, ja vam moram reći koliko god se vi trudili i imali dobre namjere da nama niti u oporbi, a ne znam i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti jasno što će to Vlada poticati u idućoj godini. Očekivali smo i od vas, a prije svega od gospodina predsjednika Vlade jutros kad je predstavljao proračun, da kaže što to hrvatski građani, prvenstveno hrvatski poduzetnici, bili oni izvoznici, poljoprivredni proizvođači, svi oni koji rade u bilo kojoj grani gospodarstva mogu očekivati u ovoj godini. Da li Vlada, i to bi bila temeljna poruka čini mi se i ovog proračuna, koje djelatnosti, koje grane industrije ova Vlada ima namjeru poticati? Isplati li se išta u ovoj državi proizvoditi? Da li neselektivan pristup svakoj tvrtki bez obzira iz koje grane industrije dolazila je rješenje u stečaj? Da li svaka tvrtka koja dođe u probleme mora završiti u stečaju? Hoće li Vlada poslati jasnu poruku oni koji se bave turizmom njih ćemo podržati, oni koji se bave poljoprivredom, oni koji odluče ulagati u energetski sektor, dakle što i na koji način Vlada ima namjeru pomoći određenoj grani djelatnosti da taj dio gospodarstva opstane? I druga bitna stvar, trebalo je kad već govorite o tome da će investicije potaknuti razvoj u Hrvatskoj, reći koje su to mjere koje će Vlada provesti i na koji način će potaknuti investicije ako su nam one štap oko kojega se moramo držati iduće godine da bismo potaknuli gospodarstvo i da bismo potaknuli rast BDP-a.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani ministre Liniću rekli ste sad u svojem izlaganju da je Vlada sve stavila u funkciju privatnog sektora. Sasvim sigurno da ste napravili određene napore i oni su vidljivi međutim ono što je daleko važnije od onih napora koje ste učinili je trebali ste birokraciju podrediti privatnom sektoru. Za to vam ne treba novac, za to je potrebna volja, za to je potrebno umijeće vladanja. Svi oni koji su htjeli ulagati u Hrvatsku znate i sami kad su ih pitali što im najviše smeta, koje su najveće prepreke da bi svoj novac uložili u Hrvatsku nisu rekli da je to cijena rada, nisu rekli da je to radnička plaća nego su rekli da je to birokracija i drugi najveći je bila porezna nesigurnost. Da bi Hrvatska krenula naprijed, a da bi se napravili energičniji koraci sasvim sigurno da nitko se ne zalaže za neke masovne otkaze nego se zalažemo za to da birokracija koja jest mnogobrojna počinje konačno raditi svoj posao. Birokracija u Hrvatskoj čini sve ne bi li što češće, što više podmetala privatnim poduzetnicima klipove u kotače ili im podmetnula nogu kako bi oni pali i posrtali. Vlada bez velikog ulaganja sa kadrovskim promjenama i sa reorganizacijom službi državnih sasvim sigurno da može jedan veliki iskorak napraviti o čemu se danas vrlo, vrlo malo govori.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre vi pravdate povećanje broja nezaposlenih reformama u javnom sektoru. Vi govorite o restrukturiranju HEP-a, HŽ-a, Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda, međutim ovih novih 50 tisuća nezaposlenih u odnosu na isto razdoblje prošle godine nije došlo iz javnog sektora, nije došlo iz državne administracije svi su oni iz privatnog sektora. Dakle, vi pričate o restrukturiranju javnog sektora, ono se još ne provodi na pravi način a istovremeno vam privatni sektor propada. Ako privatni sektor propadne sutra će propasti i javni. Mislim da to bude jasno svima. U prošloj replici kazali ste mi da reforme provodite vi, da možda neke druge u Vladi idu nešto sporije. Uskladite te reforme, jer ako ih ne uskladite svojim poreznim mjerama, fiskalnim mjerama ugušit ćete privatni biznis. Ako ugušimo privatni biznis tada cijelo društvo i cijela država dolazi u pitanje.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
Moram se javiti, jer očito da Dalmacijavino, Vjesnik, kako se zove HŽ zatvaranje neosnovnih djelatnosti u HŽ-u na žalost stečajevima, sve su to veliki broj ljudi, zaista veliki broj ljudi, i oni jesu na zavodu na žalost naš, jesu. Isto tako Autocesta Zagreb-Rijeka provela strukturne promjene, otpustila je dio ljudi, prema tome nije to samo privatni sektor, da se odmah razumijemo, to su i strukturne promjene koje Vlada provodi. Nema potrebe da govorim o drugim tvrtkama, manje-više ih sve jako dobro znate. A s druge strane u tome se razlikujemo isto kao vlade, nemojte sa reformama jer je to porezna presija. Pa u čemu je to porezna presija? Ako mi tražimo od privrednika kad isplati plaću, plati doprinos, ne samo radi toga da platiš taj doprinos da bi imali veći prihod u proračunu, nego platiš i mirovinski doprinos u mirovinske fondove što je novac građana, to nije novac državnog proračuna. Što velimo kad platiš doprinos onda si konkurentan onomu koji je to obavio, vi velite stanite, nemojte to raditi, dozvolite građanima koji se bave poslom da ne plaćaju poreze i doprinose, i vi velite da stanemo sa tim reformama. Koje druge reforme uvodimo, uvodimo pravo da spuštamo svima onima koji se bave hranom i pićima PDV na 10% i sad nećemo taj promet kontrolirati a znamo da je to promet u gotovini. Pa recite mi u čemu je to problem, zašto vi smatrat da to ne bi smjeli raditi? Zašto vi smatrate da je to porezna presija? Pa to nije samo prihod, po deseti ću put ponoviti to je lojalna utakmica koju moramo kontrolirati. Zašto smatrate ako drugi su spori nemojte vi jer štetite gospodarstvu. A nije istina. Mi radimo svoj posao, ali vi smatrate ako netko radi isto nije dobro, ne bi trebao raditi. Razlika u politikama.
Hvala lijepa ministre. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Mladen Novak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Ministre u nekoliko navrata su ovdje spominjane očekivane privatne investicije, međutim moram napomenuti da ovaj proračun je napravio neke razlike regije od regije, pa su u ovom proračunu praktički zaustavljena daljnja gradnja autoceste Sisak-Zagreb, nje nema. Pitao sam danas na odboru, rečeno je nema. Željeznička povezanost Siska isto u katastrofalnom stanju, praktički je nema. Plovni put Savom, nije, ne postoji, Sava nije već godinama održavana, ne pripisujem to ni ovoj Vladi, to je već nešto što traje godinama, ali to je jednostavno činjenica. Ono što nije vaše, ali se tiče isto industrijske zone u Sisku raspad plinske mreže. Zar očekujete da će netko uložiti neki privatni investitor kad kompletnu infrastrukturu nema, jednostavno nema, nema ništa. Sigurno da neće nitko tamo ulagati. Moram se osvrnuti na dio koji ste spomenuli o HŽ-u. Da li se slažemo da li ima viška zaposlenih u HŽ-u. Napomenuli ste da po standardima taj višak postoji. Ja se mogu složiti da ima viška, ali po kojim standardima. Pa tehnološka razina, odnosno ono kako radi HŽ danas pa to se nije pomaklo od majke Tereze kad ga je, kad je i krenula Hrvatska željeznica, kad su željeznice uopće došle na ovaj prostor. Ispričavam se.
Hvala lijepa. Nema odgovora, ne želi ministar. Sljedeća replika, i poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Meni bi bilo jako žao kad bi ministar Linić evo i moju raspravu gdje sam spomenula 346 tisuća 239 zaposlenih na današnji dan, nezaposlenih razumio krivo, dakle mi dapače i ja osobno vas potičem provodite reforme, radite svoj posao, nitko vam na to neće reći nijednu riječ, ali je činjenica da broj nezaposlenih raste i d mi možemo, i ja osobno koja se uključujem u raspravu biti zbog toga zabrinuta. Naime podsjećam vas da smo u drugoj polovici 2009. donijeli odluku, to je bila odluka Vlade Republike Hrvatske o zabrani dodatnog zapošljavanja, pa i u javnim poduzećima koje spominjete i s pravom spominjete da tamo treba raditi i kopati i orati i dodatno praviti red, ali mi smo donijeli odluku i o zabrani zapošljavanja, ako hoćete zabrani kupovanja automobila i tako redom, akcije planove za borbu protiv korupcije, smanjili plaće itd., itd., dakle mnoge poslove smo obavili recimo uzeli pravo, pa čak i ministrima da karticama plaćaju bilo što osim spavanja, odnosno troškove službenih putovanja. Dakle a kad govorimo o zapošljavanju, gospodine ministre pa vi ste potpisali proračun u kojem ste dozvolili Uredu Predsjednika Vlade za sljedeću godinu, a povećao je sredstva i u ovoj godini govorim jer sam ja bila predsjednica Vlade, pa sam imala Ured predsjednika Vlade, odnosno predsjednice Vlade, dakle dozvoljavate novi rast plaća u Uredu predsjednika i to na poziciji pružanja podrške radu Vlade Republike Hrvatske sa, znači za plaće sa 4 milijuna na 5 milijuna 125 tisuća. Dakle novo zapošljavanje ljudi koji će pružati podršku radu Vlade. Dakle ne razumijem uopće što će to značiti to dodatno zapošljavanje, ali svakako vi potpisujete taj proračun u kojem, i da je za jednu lipu, ali svakako imamo pravo pitati zašto to.
Hvala lijepa.
A da ne kažem o broju novozaposlenih i u Ministarstvu vanjskih poslova i u mnogim drugim državnim tijelima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Linić, vi ste rekli da javni sektor, dakle javna poduzeća treba restrukturirati, da ima puno zaposlenih itd. Dakle kolegica Kosor vam je rekla za odluku Vlade iz 2009. godine, međutim vi jako dobro znate da postupak pregovora sa sindikatima traje godinu i pol, dvije dana dok se te otpremnine i sve to riješi. Prema tome, ako već radite taj posao onda bi se to vidjelo, negdje bi pisalo da uprave tih javnih poduzeća pregovaraju sa sindikatima, međutim nažalost toga nema. Međutim ima nešto vrlo interesantno. Tvrtka koja je možda ne računajući Hrvatske autoceste najviše investirala pa čak i investirala u komunalnu infrastrukturu koja je vrlo bitna, to je PLINACRO, je praktički doveo u situaciju da cijela Hrvatska bude opskrbljena s plinom ja taj posao napravio sa jednim članom uprave. Danas taj PLINACRO koji je praktički stvorio servis za buduće koncesionare da prodaju plin ima pet članova uprave. E sad to je u kontradiktornosti s ovim što vi govorite. Mogao bih ja sad vama izvlačiti što ste ovdje govorili dok ste bili u poziciji oporbe za HŽ, tada je vaša priča bila sasvim drugačija. Međutim ključna stvar kod HŽ-a da vi ovdje u ovom Visokom domu kažete koliki je njihov danas radni omjer tj. kolko na kunu zarađenu moraju dobit iz državnog proračuna da bi mogli životarit, a ne živjet. A kolega Linić, jedna od tvrtki koja je provela restrukturiranje, smanjila broj zaposlenih je FINA. To ih je koštalo u proteklim godinama 100 i još nešto milijuna kuna, međutim koja je nagrada ne upravi FINA-e nego ljudima koji tamo rade. Ova Vlada i ovaj Sabor im je dao negativno mišljenje … poslovanje. Dakle jedina tvrtka koja je riješila tako skoro tisuću zaposlenih, to je FINA napravila, dobila je negativno mišljenje zbog nekakvih ovakvih razloga. Isti posao radi i Croatia osiguranje. Prema tome, ta gospoda u upravi koji su došli neka se prime posla i da mi pročitamo kakve oni to pregovore i kakvo to restrukturiranje vodimo. Vi to ne možete napravit kao ministar.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Tomislav Ivić. Zadnja prijavljena.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, vi ste dobrim dijelom svoju vjerodostojnost izgubili. Pričate nam priču koju ste pričali i prije godinu dana i slušamo prognoze koje ste pričali prije godinu dana. Tada ste pričali o rastu BDP-a od 0,8%, znamo što se dogodilo i kakav će biti rezultat ove godine. Pričali ste o investicijskom bumu i investicijama u javnom sektoru. Što se od toga dogodilo, ništa. Pogledajte kako ljudi danas žive, usporedite to sa vremenom od prije godinu dana, povisili ste … za 10% gotovo. Koliko su otišle cijene energenata, koliko je inflacija ove godine. I opet nam pričate priču. Ja bih bio sretan da ovo što pričate će se potvrditi u praksi, ali vidjet ćemo na kraju 2013.godine kakvi će bit rezultati. A potpuno drugačiju priču ste pričali kad ste bili u oporbi. Sjetite se onih rasprava u proračunu za 2011. godinu, pa vi ste se smijali na podatak o tome da je rast BDP-a od 0,2%. Danas bi bili presretni da vam je rast BDP-a od 0,2%, a ne da će biti -1,8%. Toliko o vašoj vjerodostojnosti.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom pojedinačnom zastupnika. Sada je na redu poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, potpredsjednica Sabora. izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovdje kroz ove rasprave klubova i pojedinačnu raspravu zapravo se nadmudrujemo o nečemu što je realnost, o nečemu gdje treba pogledati istini u oči i reći situacija je takva i od toga treba krenuti i nikakva, zapravo deplasirane su rasprave što je bilo ili što bi bilo kad bi bilo. Ali ja ću reći da je ovaj Prijedlog proračuna za 2013. godinu u kontinuitetu sa proračunom za 2012. godinu. U čemu je u kontinuitetu, u tome da treba i dalje konsolidirati gospodarstvo jer samo rast gospodarstva i to samo u privatnom sektoru jer privatni sektor ide u investicije koje daju najveće profite. Državne investicije su one investicije koje ne želi privatni sektor, gdje je duži rok povrata i gdje je profitabilnost zapravo zbog toga slaba. I u tom smislu zapravo treba gledati što znači konsolidacija gospodarstva. Nije lako i upravo ovo povećanje broja nezaposlenosti proizlazi iz konsolidacije gospodarstva i ono još nije završeno. Ono će se provući i u ovu godinu. To je činjenica, to je naša realnost. Mi smo tek krajem ove godine, prije nekoliko tjedana donijeli Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. To je izlaz za veliki broj tvrtki da možda u manjem obimu poslovanja sa manjim brojem ljudi mogu nastavit poslovanje i u budućnosti rasti. A kako je to moguće, pa to je moguće zato što će država prva stati sa svojim potraživanjima kroz predstečajnu nagodbu da stavi na raspolaganje sva svoja potraživanja i da se dogovara da će ih dijelom i otpisati, da će dijelom ući u vlasništvo takvih tvrtki, ali onda ima moralno pravo da traži to i od svih drugih vjerovnika. U većini tih tvrtki država i banke su najveći vjerovnici. To znači nastavak rada takvih poslovnih subjekata ali znači i naplatu određenog dijela svojih potraživanja. Konsolidacija financijska i fiskalna konsolidacija, pa da smo nastavili na način kao što smo išli ranije, dakle povećati stopu PDV-a, povećati ili onaj dodatni doprinos na plaće ali neimati efekta u većem smanjenju nekih troškova gospodarstva došli smo do toga da smo 2011. godinu završili sa 15 milijardi deficita. Donošenjem Zakona o fiskalnoj odgovornosti takvo stanje je neodrživo. Morate nešto činiti. Ja ću ponoviti na čemu se temelji ovaj proračun. Reklo se očekivani oporavak gospodarskih aktivnosti, dakle čišćenje svih ovih gospodarskih ruševina da biste dobili zdravo tkivo koje može sutra nastaviti poslovati. To znači ogromni trošak, to znači i veliki broj nezaposlenih koji će sutra se jednim dijelom morati financirati i iz državnog proračuna i kroz one naknade na Zavodu za zapošljavanje ali i kroz određena druga socijalna davanja ili prekvalifikacije. Da je to i disciplina i fiskalna i porezna o tome sam već govorila. Izmjene u poreznoj politici su nužne i zbog toga što smo tako ispregovarali što ulazimo u EU. Moramo se držati određenih direktiva EU i kod PDV-a i kod nekih drugih poreza. Dakle, trošarina, carina itd. Dakle, i to donosi određene troškove u proračunu, ali s druge strane traži od nas da budemo efikasniji kako bismo ono što nam se nudi iz proračuna EU i njezinih fondova povukli više nego što smo to činili do sada. I sada probajmo se kad kažem suočimo se sa istinom, kolega Radoš je ovdje počeo govoriti o strukturi rashoda državnog proračuna, pa ću ja reći nekoliko ovih stavaka. Ništa novo o tome se već u Parlamentu godinama raspravlja. Ne diraju se mirovine, nekve naknade građanima to je od dječjeg doplatka do nekih socijalnih davanja i plaća. Kakav je udio tih troškova u ukupnom proračunu? Mirovine 29%, ova davanja, druga davanja koja idu prema građanima 22 i pol posto, plaće 17%. I da plaće u nominalnom iznosu su smanjenje i u 2012. i za 2013. godini. Da se ostalo na ovoj razini došlo bi do 20% proračuna, kamate 8%. I sad kad to sve skupa zbrojite ostane vam 20-tak posto kako preostali dio proračuna riješiti. Šta imamo novo? Dakle, imamo povećanje kamata koji su dijelom zato što sve više glavnice dolazi na naplatu, odnosno sve veći su anuiteti. S druge strane imamo i ovaj dio koji smo preuzeli preko jamstava koja su sada ušla u javni dug i moraju se na takav način servisirati. Dakle, i kroz proračun ne samo kroz naplatu dospjelih jamstava. Dakle, kamate plus dvije milijarde, brodogradnja u ovoj godini upravo na temelju ovako preuzetih obveza, pa i potpisanog sporazuma, odnosno Ugovora sa EU dodatnih 900 milijuna kuna. Članarina, odnosno uplata u europski proračun milijardu i 700 milijuna i tu dolazite po prilici na ovo povećanje deficita koje je iskazano u odnosu na 2012. godinu. Međutim, što se čini tamo gdje je najvažnije, koje mora dati najveće efekte. Iz toga proizlazi ta malo optimistička, kažete svi optimistička stopa rasta od 1,8%. Pa mi ćemo u 2012. i 2013. uplatiti u temeljni kapital HBOR-a milijardu i 550 milijuna kuna. To je gotovo u cijelosti ona razlika što se tiče temeljnoga kapitala. Da smo krenuli onakvom dinamikom kao što se to zadnjih četiri, pet godina radilo po 200 milijuna kuna trebalo bi nam još 10 godina da uplatimo čitavi temeljni kapital HBOR-u, a to je važno stoga što je on postao jedina financijska institucija u Hrvatskoj koja je pod povoljnijim uvjetima u zadnjoj godini, dakle u ovoj godini uz preuzimanje i određenog rizika za plasmane između 40 i 50% u odnosu na ranija razdoblja pomaže gospodarstvu, pomaže u restrukturiranju. Kolega Linić je ovdje govorio o gotovo 7 milijardi kuna koje idu prema onima kojima treba pomoć u gospodarstvu. Dakle, restrukturiranje gospodarstva da bi mogle otplatiti određene nepovoljne kredite, ali i dugove prema dobavljačima u trajna obrtna sredstva. Ali tu je i reprogram onih modela A i A+ za one subjekte poslovne koji to nisu u stanju otplaćivati u rokovima kako je to bilo kad je model ušao u funkciju. Dodatne investicije u Hrvatskim vodama i Hrvatskim cestama povećane za milijardu kuna također prvenstveno će zapravo koristiti građevinskom sektoru koji je možda danas u najtežoj situaciji. I kad se još kaže da je 618 milijuna kuna su povećana sredstva za projekte koji na žalost u jednom dijelu u ovoj godini neće biti završeni i nastavit će se njihova realizacija u idućoj godini, pa je to jedan dio će biti prenesenih sredstava koje će se morati platiti u idućoj godini, jer će projekti u idućoj godini biti završeni. Dakle, jedan dio kažem toga optimizma da ćemo imati gospodarski rast od kao što se projicira 1,8% ili možda nešto niže temelji se upravo na tome što je u ovako jako restriktivnom proračunu pronađeno dosta sredstava, a onda i kroz neke druge izvore kao što je Hrvatska banka za obnovu i razvoj, ekipiranje ljudi za projekte kojima ćemo se natjecati još uvijek u pretpristupnim, sutra u strukturnim fondovima EU zapravo je realan i daje nadu da će 2013. završiti povoljno, a 2014. godina onda zaista mora biti pravi oporavak i rast hrvatskog gospodarstva.
Hvala lijepa. Ministar Slavko Linić želi u ime predlagatelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče evo imam osjećaj da je bitno govoriti o programima … [[Govornik se ne razumije.]] u cilju podrške gospodarstva. Zaista smatram da je to važna politička poruka u tom dijelu, zaista je važna. Velimo dali smo bezveznih 2,5 milijarde, ovu godinu 3 milijarde privredi, imamo veći broj nezaposlenih. Skinuli smo neke parafiskalne namete, nema veze opet nezaposlenost. Sad postavljamo si pitanje a što bi bilo da gospodarski sektor, da privatni sektor nije dobio mogućnost da državi otplati kroz reprograme preko 5,5 milijardi kuna poreznih obveza? … [[Govornik se ne razumije.]] dana je mogućnost da budu uredni prema Hrvatskoj državi. Da, dana je mogućnost i kroz predstečajni postupak da pregovaraju sa vjerovnicima i opet će i država i ostale banke i ostali vjerovnici moći na neki način pregovarati o konsolidaciji tih dužnika. Imate tu i drvni sektor. Mi vrlo malo govorimo o drvnom sektoru. Nabrojit ćemo koliko god hoćete tvrtki koji duguju enormne novce Hrvatskim šumama jer se ne plaća. Duguju dobavljačima jer se ne plaća. A sve što su uložili u opremu su bankarski krediti koji se ne vraćaju. Da, takvu situaciju imamo. Što bi bilo da Vlada nije pripremila ovaj zakon koji će omogućiti restrukturiranje takve tvrtke jer takva tvrtka ne može proizvoditi, a dozvolit ćete drvo ima svoje tržište i u Hrvatskoj i van Hrvatske. Da, to su mjere koje smo poduzeli. Što reći o tome da smo smanjili kamatu, prihvaćam, negdje neki imaju višu kamatu iz razloga što imaju problematične bilance, što nisu još provedeni procesi restrukturiranja pa imaju veće kamate i do 8% pogotovo ako idu u projekte, ali zato kroz HBOR sada pokušavamo direktno onima koji se bave poljoprivredom, koji se bave izvozom, direktno ih financirati bez bankarskog sustava. Direktno preuzimamo daljnje rizike na HBOR. Plasmani HBOR-a za 6 mjeseci 30% veći ne samo u financijsku konsolidaciju nego u projekte, u ulaganja, u održavanje proizvodnje. Što bi bilo da toga nije bilo? Što bi bilo? Ali to je omogućilo i 500 milijuna dokapitalizacije. I iduću godinu ponovno i dokapitalizacija i posebna sredstva za sanaciju i pokrivanje ovih poticaja koje daje HBOR. Da, sve smo to načinili. I opet nezaposleni, pad gospodarske aktivnosti itd. Što bi bilo da nije bilo toga? Što bi bilo? Da li se pitamo što bi bilo? Prema tome, ova Vlada pokušava probleme koje je proizvela kriza, koje je proizvela vrlo negativna kamatna stopa, koja je proizvela i nedostatak financijskih sredstava sve iz ranijih godina od 2008. godine kad je počela kriza ova Vlada pokušava zaustaviti sve to. I da, zato kad smo rekli investicije u državnom sektoru. Zašto? Jer smo ocijenili da privatni sektor će ovu godinu biti nesposoban za značajnije investicije, nesposoban. Ali zato smo poduzeli mjere i osigurali sredstva za njegovu financijsku konsolidaciju samo zato da ne dolazi do novog urušenja. Sve je to Vlada i osmislila i predložila i implementira. I ono što je najvažnije nije samo na papir napisala, to i implementiramo. I isto tako rekli smo ovu godinu državne investicije, a onda smo malo usporili jer je problem restrukturiranja koji krvavo košta. Znate nije lako donijeti odluku da Gredelj koji krivo investira ode u stečaj, nije to lako. Sami znate koliko je ljudi otišlo na Zavod za zapošljavanje, ali taj Gredelj ne proizvodi za nikoga, za nikoga. Zašto? Pa zato što se državne subvencije koristile za plaće u Gredelju, a ne za financiranje lokomotiva i vagona. Da, to je trebalo promijeniti. To je zaista trebalo promijeniti. I to Vlada čini, to Vlada čini. I kreću te državne investicije, zašto? Jer su one važne da taj privatni sektor ima negdje i radit i da ta državna potrošnja kroz te investicije omogući opet preživljavanje privatnog sektora. Sve su to mjere koje pokazuju koliko je teško stanje u hrvatskom gospodarstvu, ali i koliko Vlada ima volje baviti se svim tim aktivnostima, baviti se konsolidacijom privatnog sektora, bavit se i državnim investicijama i restrukturiranja jer je to ono što će omogućiti daljnji gospodarski rast. To su projekti i to su programi. Ne spavamo, zaista radimo i pokušavamo stvoriti bitno drukčije pretpostavke. A sve samo iz jednog razloga da sutra to oporavljeno gospodarstvo krene u investicije i ponovno počinje zapošljavati. Znate, dobro pamtim 2000. godinu. 324 tisuće nezaposlenih kod preuzimanja vlasti, a došli kroz konsolidaciju privrede, zato sam bio prozvan i "stečajko" do 407 tisuća. Da, nažalost 2000. i 2001. je tako tekao proces konsolidacije da bi nakon toga stope rasta rasle i do 6,5% da bi i broj zaposlenih pao do 300 tisuća pa negdje povećao se 10-ak tisuća pred same izbore. To pokušavamo reći to su aktivne mjere, to su bitke koje znače osposobiti realni sektor i pomoći da taj realni sektor zaista bude motorna snaga i kao što vidite u programu i onom našim predviđanjima gdje će to biti gospodarska ulaganja, mi za 2013. velimo već očekujemo rezultate privatnog sektora, treba nam ulaganje privatnog sektora, ne samo državnih investicija nego sve ono što smo dosad uložili kroz ovu godinu, što ćemo uložiti u narednih nekoliko mjeseci očekujemo da privatni sektor jednostavno počinje vraćati kroz zapošljavanje ljudi, kroz smanjenje broja nezaposlenih, i upravo u tom dijelu mi vidimo taj i gospodarski rast i veći PDV, veći PDV. Očekujemo da zaista veći broj ljudi mora raditi, jer je to onda sigurnost i uplate doprinosa, to je veća sigurnost za umirovljenike, za zdravstveni sustav, ali to je i veća sigurnost za svaku obitelj u Hrvatskoj u budućnosti. Ostaje zaista pitanje da li su ove mjere te koje je trebalo poduzimati, ili zaista smatramo ništa nije trebalo, ostaviti PDV na 23%, nikakve mjere prema gospodarstvu, mirno pasivno, ništa ne mijenjati, jer sve će doći od sebe samo. Ova Vlada smatra samo aktivne mjere mogu dati rezultate.
Povreda Poslovnika, i poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Ovog puta mislim da ćemo se složiti da je povrijeđen Poslovnik.
Slažem se.
Od strane predsjedavajućeg, članak 211. Dakle nakon izlaganja govornika možemo odmah dobiti repliku, sada nam je gospođa Zgrebec otišla tako da malo ste.
Ovako, slažem se. Propustio sam primijeniti članak 211. pa se ispričavam Gordanu Jandrokoviću, Ingrid Antičević Marinović, Anti Babiću, Ani Lovrin i Jadranki Kosor. Imali su pravo odgovoriti na osnovno izlaganje Dragice Zgrebec, poštovane zastupnice, ja se ispričavam, jer sam pogledao u članak 230. da predlagatelj ima pravo obrazložiti kad se javi za riječ. Ja se još jedanput ispričavam, a možete nastaviti sa replikama. Ne želite ili želite? Ja mislim da replike nisu smisao da se samo čuje onaj tko je govorio … [[Ne razumije se.]] govor, nego i građani, ali ako nećete to je vaša stvar. Ja se ispričavam. Želite replicirati? Ne. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, idemo sa Linićem, naravno. Ja se još jedanput ispričavam, a sada na izlaganje ministra financija poštovanog slavka Linića imamo dvije replike. Prva je Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre slušajući vaše izlaganje čini mi se da ste u jednom dijelu replicirali onome što sam ja maloprije vama replicirao. Naime ja sam htio reći tada u replici da za sustavno rješavanje problema u gospodarstvu nisu dovoljne ad hoc mjere koje se često puta rješavaju i koje ste vi sada u svom izlaganju naveli. Naime, Vlada mora postaviti sustav, donijeti strategije za one djelatnosti koje ocijene … [[Ne razumije se.]] ili važnim. Naime ako držimo da nam je turizam jedna od najvažnijih gospodarskih mjera, ne može se dogoditi da godinu dana Vlada ne provodi Zakon o … [[Ne razumije se.]] zemljištu, da se ne omogući koncesioniranje niti jednog zemljišta koje bi omogućilo investiranje u tom turističkom kompleksu, ako nam je strategija razvoj poljoprivrede onda Vlada mora intervenirati u onim gospodarskim subjektima koji su trenutno u teškoćama. Ne može se dogoditi da Vlada ostane i Ministarstvo poljoprivrede ostane po strani kao primjerice jedna od najvećih poljoprivrednih zadruga u Hrvatskoj, primjerice na otoku Korčuli u … [[Ne razumije se.]] prvi puta nakon 70 godina ne primi grožđe od svojih kooperanata jer je u velikim problemima. Ako nam je cilj poticati ribarstvo, ne može Vlada odustati od projekta modernizacije ribarske flote i izgradnje ribarske luke. Dakle za sve te grane bilo gospodarstva, poljoprivrede, turizma Vlada mora donijeti odgovarajuća rješenja, već smo puno puta čuli da gospodarstvo i situacije u Hrvatskoj može pokrenuti stavljanje državne imovine u funkciju, donijeli smo Zakon o upravljanju državnom imovinom, vlada je imala godinu dana vremena donijeti strategiju kako i na koji način ćemo tu državnu imovinu staviti funkciju. Ja sam o tome maloprije govorio u svojoj replici na što mi sada vi niste odgovorili. Dakle palijativne mjere da, one su nužne, ali nisu sustavne, na njima ne može počivati politika jedne Vlade i ja sam to rekao u svojoj replici.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar financija Slavko Linić.
Ne mogu se složiti sa kolegom zastupnikom da smanjenje zdravstvenog doprinosa je palijativna mjera, ne mogu se složiti da tradicionalno ono što treba, što će ostati još dugi, dugi niz godina da se razvojna banka dokapitalizira da bi mogla vladine projekte poticaja gospodarstva pratiti, da bi mogla pratiti to gospodarstvo, da bi mogla utjecati na nižu kamatu, zaista se ne bi mogao složiti da je to palijativna mjera. Ne bi se mogao složiti ni sa reprogramira da je to palijativna mjera, jer budimo iskreni četiri godine to jedna i bivša Vlada također rade, prema tome to su stalne mjere, bitke za nižom kamato ne može se nazvati palijativna mjera, restrukturiranje poduzeća nije palijativna mjera, to je akcija i aktivnost koja se mora provesti, a vi velite o turizmu Vlada nema program u turizmu. Ovu godinu 10% spušten PDV na usluge smještaja, od iduće godine 10% na. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Ispričavam se. Znači prije toga, od iduće godine imamo kako bih rekao na hranu i piće. Prema tome ciljna je, a u zemljištu, ali dajte molim vas, pa problem zemljišta je star 22 godine. Valjda ćemo biti dovoljno ozbiljni, to je neuspjeh privatizacije, pogrešni model privatizacije. To je problem turističkih zemljišta, zato nemojmo o tome, sa hiljadu problema koje ćemo sa bilo kakvom provedbom izazvati. 22 godine, što ih niste u 8 godina riješili gospodine? Što? Prema tome nemojmo o tome. O zadrugi, hoćemo govoriti o sukobu zadrugara oko kapitala, neslaganja sa upravom i tu je trebala država uskočiti. Nije to problem, samo budite ljubazni dolazite iz tog kraja, riješite … među tim zadrugarima. Riješite ih. Možete puno doprinijeti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine ministre mi smo pozdravili sve one korake koji su bili pozitivni i koje smo procjenjivali da zaista mogu pomoći. Bilo je takvih koraka, nema dvojbe ali i vi ste na neki način nastavili trend jedne centrifugalne politike, dakle niste ni pokušali malo promijenit niti ima mjere za sada koje pokazuju barem pokušaj da se ta centrifugalna sila koja zapravo sve resurse države zbija na jedan prostor i eventualno tu još postoje dva, tri manja vrtloga da koliko toliko krene u disperziranje zapravo tih gospodarskih i društvenih potencijala države. Na tom tragu do sada mislim da, barem ja nisam vidio niti jednu mjeru, nužna mjera će biti kako god okrenete. Vi možete htjet, možete pokušat ali vi ste jedan čovjek i vas ima nekoliko i Vlada ukoliko ni na koji način ne prenese dio te fiskalne i monetarne odgovornosti, ako nimalo ne disperzira ovu državu onda će ta država nastaviti jedan taj centrifugalni razvoj koji se zapravo manje-više sveo na jedan grad i na još nekoliko gradova i na ostatak države koji praktički se pretvara na neki način u natalitetnu bazu razvoja ovog jednog središta i nekoliko manjih središta. I vi ćete morat nužno prije ili kasnije vidjet, naravno to su stvari koje se ne događaju u jednom danu u jednom proračunu, ali ni ovaj proračun ni na koji način ne ide u tragu barem kakvog takvog pokušaja neke fiskalne, monetarne, a iza toga i neke podjele neke društvene odgovornosti uopće ili gospodarske odgovornosti ili odgovornosti prema bilo kome osim prema Vladi. Dakle mi imamo Vladu, imamo jedno središte i imamo Hrvatsku državu. Prije ili kasnije barem kad bi pokrenuli taj proces mislim da bi nam budućnost bila zahvalna. Hvala.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani Slavko Linić, ministar financija.
Već sam tokom rasprave spomenuo da je program Vlade također decentralizaciju u koju decentralizaciju ubrajam i prijenos funkcija, napomenuo sam u kom dijelu, socijala, obrazovanje i to osnovno i srednje i primarna zdravstvena zaštita sa županijskim bolnicama. To je proces koji kreće i kojim će se seliti potpuna odgovornost sa jedinice lokalne i regionalne samouprave. Kad govorim potpuna govorim i o plaćama i o zapošljavanju i o kontrolama sustava. Ali isto tako rekli smo da paralelno s tim govorimo i o decentralizaciji sredstava i prijenosu dovoljno sredstava da se taj sustav održava korektno i na jedinicama lokalne samouprave. Da je to proces koji nismo u mogućnosti provesti iduću godinu iz razloga što su izbori, što je to proces koji će vrlo jasno pokazati koja je jedinica lokalne samouprave ta koja nema fiskalnog kapaciteta za takve decentralizirane funkcije i po prvi put ćemo pripremiti zakon koji će praviti razliku između jedinica lokalne samouprave koje nemaju fiskalnog kapaciteta i koji će se baviti jednostavnim poslovima i one koje imaju puni fiskalni kapacitet i koje će se moći baviti ovakvim rasporedom sredstava. Jedna od mjera da budemo uspješni u tome je i Zakon o porezu na nekretnine. Izvori prihoda jedinica lokalne samouprave moraju biti potpuno samostalni, nedjeljivi sa državom. Prema tome oni moraju biti i po osnovu nekretnina, ali i po osnovu utjecaja poreza na primanja i to je ono gdje ćemo vrlo jasno reći što su prihodi jedinica lokalne samouprave i u tom dijelu što znači državu ćemo isključiti iz poreza na dohodak i poreza na dobit.
Hvala lijepa. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom zastupnika. Sada je na redu poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, gospodine zamjeniče. Pa nakon ovih već dobrih 8 sati rasprave ja si stvarno postavljam jedno pitanje koje naprosto ne možemo zaobići, a to je da li su ciljevi koje si je Vlada postavila, ne ministar financija nego Vlada, realni. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga, s jedne strane Ministarstvo financija je na određen način definiralo kolike smatra da bi trebali imati prihode da se zadrži u nekakvom okviru nekakvog proračunskog deficita, a isto tako su rashodi definirani tako kako jesu i uz to su nekakve gospodarske politike koje baš nisu u ovoj cijeloj priči što se tiče proračuna u nekakvoj koliziji. Ja bih prije rekao ono što naš narod voli reći da to meni sve liči na rašljast kolac koji se zabija u zemlju i zato sve ove rasprave koje danas jesu proizlaze iz toga. Međutim, ono što trebamo biti legalisti i govoriti o onome što je, što možda najviše zabunu stavlja jer možda mnogi niti one stotine stranica materijala gdje nastaje trošak i kako se troši nisu ni pogledali, međutim ovo uvodno obrazloženje proračuna u meni osobno stvara zabunu iz jednostavnog razloga što me neodoljivo podsjeća na nešto što smo govorili, zapravo čitali prije 8 mjeseci kad smo donosili proračun za 2012. i nažalost on je završio kao što je. Dakle opet se govori o investicijama u javnom sektoru, bez da su se stvorili preduvjeti. Jer gledajte, ako nam je to bio uvjet da će to biti generator gospodarskog rasta i bolje punjenja Proračuna u 2012. onda su se morali odvijati određeni javni natječaji i nekakvi postupci jer to dugo traje. Dakle, to je jedan veliki upitnik na ti. Druga stvar porezno opterećenje. O tome ću nešto kasnije govoriti sa jasnim argumentima i stavovima i mojim osobnim i moje stranke. Međutim, ono što ne mogu nikako prihvatiti i dok sam bio ministar i dok sam bio oporbeni zastupnik i sada smatram da prije donošenja proračuna svi zakoni koji utječu i na rashodovnu i na prihodovnu stranu proračuna se moraju donijeti. Zašto? Zato što u ovim prihodima neki zakoni itekako utječu na njega. Neke smo dobili pa ćemo o njima raspravljati sutra i preksutra, a nekih nema niti u naznakama. Tako u uvodu između ostaloga stoji uvođenje poreza na nekretnine u skladu sa preporukama itd., trendovima u zemljama itd. omogućit će poticaj za gospodarskog rasta što će čini promjenu poreznog opterećenja, oporezivanja rada na oporezivanje nekretnina. Gledajte, ovo je jedno krucijalno pitanje koje neće bit riješeno u Proračunu 2013. jer naprosto vi bar ono što ja čitam iz novina govorite sasvim suprotno. Dakle, ipak je trend da kroz porez na nekretnine se ubere veći dio novaca da bi se smanjio porez na zdravstveni doprinos. Pa onda ne možemo govoriti da u ovim teškim trenucima nećemo dodatno opteretit hrvatske građane. Dakle, to je jedno veliko pitanje na koje vi kao ministar i Vlada naprosto morate dati odgovor, inače morate promijeniti ovo u uvodnom obrazloženju gospodine ministre. Ovo nije nikakva floskula oporbenih političara. Ovo je nešto što je izišlo iz Vlade Republike Hrvatske. No, da krenemo na prihodovnu stranu proračuna. Dakle, uz ove gospodarske aktivnosti porezno povećanje o tom, po tom. Međutim, svi već godinama pričamo o ukidanju nulte stope jer to su direktive EU i to se naprosto mora napraviti. Da li smo to morali napravit od 1.1. ili od 1.7. to je stvar političke odluke. Međutim, ima nešto gdje ja sam danas do podne kad sam replicirao predsjedniku Vlade sam iznio političko stajalište moje stranke i smatram da u ovim teškim trenucima bi to bilo najoptimalnije, najracionalnije i najbolje i najsvrsishodnije za hrvatske građane. Jer zašto? O tome smo govorili u trenucima kad je stopa PDV-a bila 22% i kad je standard hrvatskih građana bio daleko veći nego danas, kad se uopće govorilo o tome. Dakle, smatram da ovo povećanje stope PDV-a za kruh i mlijeko, novine i ostalo što ide sa nula na 5% se trebalo kompenzirati sa smanjenjem stope poreza na dodanu vrijednost, na svježe meso, mast i ulje, na redimo 10%. To bi se po prilici nekako pokrili, a hrvatski građani, njihov džep bi praktički ta cijela priča bi ostala neutralna. To je razmišljanje nas u klubu Hrvatske demokratske zajednice. O tome smo govorili prije nekoliko godina. Prema tome, nije to nikakva sad politička floskula o kojoj mi sad govorimo. Ovako rješavanje problema prihodovnoj strani je isključivo posljedica dodatnog poreznog opterećenja hrvatskih građana, jer ne možemo reći da to nije. Jer ako dižemo cijenu kruha, cijenu mlijeka za 5% onda ne možemo reći da to neće opteretiti hrvatske građane. I to je nešto što mi smatramo da nije trebalo raditi bez obzira na sve, da su se trebali naći nekakvi drugi instrumenti. Ovo sa trošarinama, HANDA-om, dizala bi, vi dobro znate da smo prije dvije, tri godine mijenjali Zakon o cestama da bi ovih kunu i 20 ušlo u trošarine. Trošarine imaju nekakav. Međutim, one imaju neutralni status, imaju prihodovnu i rashodovnu stranu. Prema tome, to ne treba komentirati. Rekao sam već za porez na nekretnine, međutim ono što ostavlja veliki upitnik i danas ovdje nitko nije govorio o tome, a to je trošarine na električnu energiju i trošarine na plin, bez obzira koliko one bile. I postavlja se pitanje da li ih mi uopće trebamo uvoditi. Zašto? Zato što mnoge članice EU nemaju tu trošarinu. Da bi zadovoljile ove nove članice direktivu pojedine imaju minornu zapravo trošarinu ne članarinu, minornu trošarinu na električnu energiju i plin. I ako se to navede u ovim materijalima, a proračun je i ekonomski i politički dokument broj jedan i jedina prava poluga za vođenje ekonomske politike, onda mislim da se tako nešto naprosto ne bi smjelo naći ovdje. A rashodovna strana, jer mi polako vrijeme curi, a htio bih nešto o tome reći. Bit će vremena još govoriti o porezima i o prihodima. Rashodovna strana, najveća tragedija ove rashodovne strane je što ona nije ukomparirana sa rebalansiranim proračunom 2012. godine. Jer da je to tako postavljeno onda sva ova priča koja se danas priča u Saboru bi imala sasvim drugačiji smjer. Zašto? Zato što mnogi rashodi koji se planiraju smanjiti i u 2013. u 2012. nisu smanjeni i zbog toga je bio potreban rebalans proračuna. I ja i dalje mislim da na kraju krajeva mogu reći na temelju nekakvog i vlastitog iskustva smatram da se rashodovna strana proračuna gospodine ministre, tu Ministarstvo financija ne može napraviti ništa, ali mogu napraviti ostala ministarstva. Bez strukturnih reformi ne može trajno riješiti. To što ćete vi sa sindikatima ispregovarati neke stvari dođem u poziciju kad 1.7. uđemo u EU da gro medicinskog osoblja nam pobjegne negdje drugdje, a isto tako i u prosvjeti pitanje što će biti. To je činjenica od koje ne smijemo pobjeći, a isto tako je i činjenica o kojoj svi govorimo i o kojoj sam i ja govorio kad sam bio ministar. Govorite i vi danas samo što onda mi niste dali za pravo, a danas ste u poziciji da morate osigurati pa vidite da je to tako, da naprosto je to nešto što opterećuje proračun. Međutim, problem plaća u javnom sektoru se ne može riješiti bez strukturnih reformi. Netko konačno mora reći da li nešto mora bit ovakvo ili ne mora biti ovako i onda mora se reći da to košta toliko i toliko i to je strukturna reforma. Nije strukturna reforma promijeniti kolektivni ugovor. I u Programu gospodarskog oporavka ima puno tih stvari koje vuču na strukturne reforme i bez nekakvog možda je trebao biti manji ego ovoj Vladi i možda su se mnoge one stvari dobre iz Programa gospodarskog oporavka trebale izvaditi i pretočiti u rashodovnu stranu proračuna. Međutim, ono što definitivno smatram da je problematično kod ovog proračuna su troškovi energije. Struja i plin su otišli gore od 20 do 37% grijanje. Vama su rashodi za energiju potpuno identični praktički sa rashodima 2011. još možda i manji i tu će sigurno biti problema. Subvencije, počevši od problema u poljoprivredi možemo mi danas nagađati da te subvencije jesu ovakve, onakve, međutim dok nismo stvorili pretpostavku da na drugi način pomognemo hrvatskim poljoprivrednicima, da ih usmjerimo da povuku nekakva druga sredstva koja se nalaze na dispoziciji naprosto nemamo moralno ljudsko kakvo god hoćete pravo im skresati to najedanput. Bez obzira koliko se mi slagali s njima. E sad postavlja se pitanje koliko smo i te poljoprivrednike, koliko smo i gospodarstvenike, a prije svega jedinice lokalne samouprave jer vidim da ste njima skresali zaduženje praktički do kosti, za mogućnost zaduženja u sljedećoj godini, koliko smo ih pripremili da povuku ova sredstva koja će doći iz EU. Dakle, ako govorimo o određenim smanjenjima subvencije poticaja onda moramo reći što nudimo za to. Opet mora iza toga postojati ili nekakva reforma, ili nekakva promjena ili mogućnost da odnekud povučete novce. Ako to ne napravimo mi nažalost nismo napravili ništa. Brodogradnja, danas toliko priče o njoj, svi znamo što je brodogradnja u tom imamo jednako grijeha i jedni i drugi. 8 milijardi sanacija brodogradnje u 2000., nažalost ništa se nije napravilo, dalja nas je koštalo daljnjih 12, 13 milijardi i to je to. I da završim, vrijeme mi polako ističe, nažalost i ovaj proračun će najviše osjetiti hrvatski građani na svojoj grbači i to je ono što nije dobro, to je ono nažalost što svima ne treba služiti na čast.
Hvala lijepa. Sad idemo na replike. Prva replika i poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete kolega nije napravljeno ništa, Vlada nije napravila ništa. Vlada je napravila puno za ovo kratko vrijeme, a vi ste napravili svašta. Kažete proračun nije realan. Nisu potkrijepljene ničim ni same investicije koje se očekuje. Zar je vama 618 milijuna više kuna koje su predviđene za projekte, mnoge projekte koji su ovu Vladu o kojima se puno pričalo ali kao što ste čuli danas više puta koji su ovu Vladu dočekali na stolu, ali ništa se nije radilo. Dakle, a gdje se radilo? Radilo se ispod stola, a ne na stolu. I to su veliki problemi. Zbog toga sad biste vi u roku od 10 mjeseci, da vam ne ponavljam sve o čemu vi puno bolje znate nego čak što se i pred sudovima govori i raspreda sad biste vi u 10 mjeseci koji ste Hrvatsku bacili u provaliju, slomili hrvatskom gospodarstvu noge a vi bi već za 10 mjeseci da je pripremljena za Olimpijadu. Izbili ste hrvatskom gospodarstvu zube i sad mu se rugate da je krnjava. Vlada čini sve što je u ovom momentu potrebno i što je uopće moguće. Da ste sve ovako kao što danas blagoglagoljite radili mi bi daleko, daleko bili u puno boljoj situaciji.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena i kolegice Antičević vi da ste slušali što sam ja govorio onda uopće ne bi ovo rekli što ste rekli. Dakle, ja u nijednom segmentu nisam rekao da Vlada nije ništa napravila. Evo, tu je ministar pa će on kasnije govoriti o tome. Međutim, naprosto vaša retorika je ista. Međutim, nemojte se, ja se neću spuštati na tu razinu jer kad bih se spuštao na tu razinu onda bih mogao svašta reći, a to naprosto ne želim. Prema tome, kolegice Antičević rekli ste niz stvari koje ja naprosto nisam rekao. Sve to što ste rekli nažalost ne možete naći niti u jednom dokumentu koji su došli što se tiče proračuna u Hrvatski sabor i prema tome vaša replika je totalno besmislena. To je jedna vaša fikcija i fantazija za nešto što ja nisam rekao.
Hvala lijepa. I druga replika i poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine Šuker vi ste se osvrnuli na porez na nekretnine i na tezu o stavljanju u funkciju nekretnina koje nisu u funkciji i zapravo na one osnovne dvije teze koje je ministar financija spominjao pod 1. kako će to porez na nekretnine biti izvorni prihod jedinica lokalne samouprave, a drugo da će se dijelom tog prihoda zapravo pokriti dubioza koja je nastala što se tiče zdravstva. Međutim, gdje je problem koji možda ministar toliko ne vidi? Problem su ruralne, semi-ruralne ili pretežito ruralne sredine kao što je u najvećoj mjeri primjerice Slavonija. Dakle, u Slavoniji vlasnici nekretnina nisu Hypo banka, nisu velike leasing tvrtke. Dakle, tu ne postoji neki resurs nekretnina koje nisu u funkciji već su to podcijenjene nekretnine u privatnom vlasništvu vrlo niske vrijednosti i te i takve nekretnine na tržištu nisu zanimljive. One se u pravilu ne mogu staviti u funkciju. Dakle, silna ona obiteljska kućanstva i kuće po selima makar su prazne ne mogu se staviti u funkciju jer nema tržišta. Dakle ne postoje ljudi koji bi kupili te nekretnine, postoje samo njihovi vlasnici koji te relativno malo vrijedne nekretnine ukoliko ne žele platiti porez mogu dovest bager i jedino ih srušiti a mislim da ni to nije interes RH. Dakle, mi nemamo ljudi, stotina tisuća novih ljudi koji bi došli kupiti te nekretnine. Tih ljudi nema. Broj stanovništva se smanjuje i stoga je naša toliko bojazan upravo za to selo i za te nekretnine koji se ne mogu staviti u funkciju. A drugo, ukoliko se želi pomoći lokalnoj samoupravi fiskalnom decentralizacijom onda tu imamo PDV. Zašto jedan udio iz tog PDV-a 1% primjerice se ne može sa 0,5 podijeliti županijama i općinama i gradovima tamo gdje on nastaje? Tu je prostor za pravu fiskalizaciju.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đurović jedna velika nespretnost oko najave ovog zakona tim više što postoje mnogi materijali koje su radile raznorazne institucije je doveo do toga da je to izazvalo jednu silnu zabrinutost u nesigurnost kod hrvatskih građana. I to je činjenica od koje nitko u ovoj državi ne može pobjeći bez obzira kako to tumačio na ovakav ili na onakav način. Zašto? Zato što u zadnjih nekoliko mjeseci toliko različitih stvari je bilo i onda se u dokumentu Vlade pojavi ovo ovdje, citirat ću, veli "opterećenje sa oporezivanja rada na oporezivanje nekretnina". Dakle, jasno se poručuje hrvatskim građanima u ovom dokumentu Vlade, dakle nitko ga nije izmislio, možda to nije ni na tragu onoga što je ministar govorio da će se ubrati dodatnih nekoliko milijardi kuna poreza na nekretnine hrvatskih građana, i na taj račun da će se smanjiti porezno rasterećenje rada. Dakle nitko niti je protiv toga da se uvede red u Republici Hrvatskoj, nitko nije za to ako postoji, zapravo nitko nije protiv toga ako postoji mogućnost da se rastereti cijena da se to napravi, samo se postavlja pitanje da li to oni na koje se planira napraviti mogu izdržati. Ja odgovorno tvrdim da hrvatski građani u ovom trenutku nemaju nekoliko milijardi kuna koje bi uplatili. O ovom porezu razgovarati u ovim kriznim trenutcima, bez obzira što bi on možda neke stvari posložio ovako ili onako, ne aspektirajući hrvatske specifičnosti, ne uzimajući u obzir i socijalne aspekte, ne poštujući mišljenje stručnjaka da uvođenjem takvog poreza treba malo više vremena, na žalost stvorila se je jedna užasno loša atmosfera u društvu, i to je nešto od čega kaže ne može nitko pobjeći, ne može nitko drugačije govoriti, bez obzira što ova zadnja najava o kojoj je govorio ministar opet je dala jednu žvakaću, jer ako vi nekome možete procijeniti između 300 i tisuću 100 kuna da treba nešto platiti, to je veliko diskrediciono pravo koje opet može izazvati stvari, ali ponavljam mislim da se ova rečenica gospodine ministre ovdje nije trebala naći, bar ne u prijedlogu ovoga proračuna, možda u prijedlogu sljedećeg proračuna da, iz jednostavnog razloga što je to u kontradiktornosti s onim što ste vi govorili zadnjih par dana i što se tiče poreza na promet nekretnine.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Šuker, zastrašujuće mi vas je slušati, iskreno. Vaša briga o džepu hrvatskih građana, vaše spominjanje grbače hrvatskih građana, nakon što ste 8 godina gurali džep, u taj džep svoje šape, to je jezivo i ne mogu vas više slušati cijeli dan kolike objede govorimo, strašno. Imali ste priliku slagati stvari, pa kakvu ste stvar ostavili hrvatskoj državi i hrvatskim građanima, i još se usuđujete spominjati džep hrvatskih građana i da će netko gurati ruke u taj džep.
Imate povredu Poslovnika, izvolite. I odgovor na repliku.
Što je prvo?
Povreda Poslovnika.
Gledajte, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora bez obzira kakva je danas retorika bila, vi ste meni osobno rekli da sam ja nekome gurnuo ruku u džep. Sram vas može biti, a izigravate nekakvog intelektualca. Ali kažem vam kad-tad će doći na red i hranidbeni lanac SDP-a, onda nećete pričati ovako kao što pričate.
Poštovani zastupniče, niste mi rekli u čemu je povreda Poslovnika, osim što ste. Samo da vam završim, budite ljubazni da ja završim. Mogu li? Dakle niste rekli u čemu se sastoji povreda Poslovnika, a njegovo izlaganje repliku smatrali ste uvredom, a vratili ste dvostrukom uvredom. Šta da sad napravimo? Da kažimo oprosti Bože, ali neću ja dalje govoriti. Oprosti im Bože. A A sad imate pravo na repliku. Dakle nije bilo povrede Poslovnika, nego je.
Imamo biblijska neka baci kamen prvi onaj koji smatra bezgrješan, a vi to niste u svakom slučaju, prema tome nemojte bacati kamenje. Druga stvar, ja sam od onih političara koji uvijek ovdje otvoreno raspravlja, i prema tome ako se ovako raspravlja ja ću vam vratiti na isti način. Molim lijepo. Međutim kad ste se već javili za repliku, onda trebate znati da ne računajući kriznu 2009. u 8 godina mandata HDZ-ove Vlade niti jedan porez nije povećan, možete pričati što god hoćete nijedan porez nije povećan, dakle 2009. je zbog nemogućnosti da se reagira na rashodovnoj strani proračuna sa istim problemom s kojim se muči danas kolega Linić, povisili smo stopu PDV-a za 1% i uveli smo krizni porez. To je bio jedini način da se državne financije održe u nekakvom okviru i da se može podići kredit i da država ne ode tamo gdje je. Gospodine dragi, o krađama vi nemate pravo govoriti, bar ne vi sigurno.
Ja vas lijepo molim, nemojte dobacivati iz klupa, to je nepristojno, bez obzira gdje se nalazili, posebno u Hrvatskom saboru, drugo još jedanput molim da se suzdržite od kvalifikacija osobnih, a posebno kolektivnih, to nemojte raditi. Molim vas. Idemo mi dalje, nemojte se iživljavati gledateljima i nama zastupnicima. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Pa kolega Šuker, prvo preporučujem da ne gubite živce. Spominjali ste zakone kao preduvjet da se donese proračun, vi dobro znate da zakoni nešto znače jedino ako se poštuju, jedino tu. Dosadašnja iskustva ljutili se vi ili ne, su nam kazali da pored zakona koji su postojali postojala je i praksa koja je išla mimo zakona. Govorite o porezima, o grbači poreznih obveznika, govorite o tome da će sve to platiti porezni obveznici. Kolega Šuker, tu sam. Vi komunicirate i dalje sa prethodnim replikantom. Znate šta je, gdje je hrvatski građanin najviše stradao? Šta je morao platiti mostove koji nemaju ulaza, izlaza, šta mora platiti FIMI mediju, šta mora platiti Planinsku, šta mora platiti aferu kamione, pa tko to plaća? Vi? Ja? Ne znam tko. Plaćaju svi građani Hrvatske. Pa šta će vam poreze kad ste ih opeljušili na takav način, nemojte se ljutit, ja upotrebljavam taj izraz zbog toga šta je netko krao građane, krao, uzeti a ne vratiti, uzeti tuđe zove se krađa, a onaj tko radi zove se lopov. I vaša i moja je stvar da se ti lopovi uhvate, i ja zato vas apeliram malo da se pokušate sjetiti kažete oko brodogradnje dijelimo istu krivicu. Ma Boga ti. Ne bih rekao. Ne znam, možda smo živili u nekakvim paralelnim svjetovima. Ja bih vas samo upozorio i na neke afere, koje također se tiču građana.
Završite poštovani zastupniče.
Dakle problem je u tome, vi tvrdite vi ste građane porezima opteretili, a vi ste odabrane poreza odteretili.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Nakon ove dvije replike sam siguran 100% da e moja rasprava bila i na političkom i na stručnom razini nešto što vas je piknulo u dubinu duše, jer nijednom riječju se niste osvrnuli na ono o čemu sam ja raspravljao, nego ste spominjali neke stvari koje su takve da kolega Jurjeviću zato jest uveden osobni identifikacijski broj, da bi naprosto raskrinkao razne moralne veličine u Republici Hrvatskoj, koji vole držati moralne lekcije a iza toga se skriva štošta. Ali taj projekat nije vaše Vlade, nego nekoga drugoga. Ali ponavljam ove dvije replike naprosto pokazuju da je ova rasprava bila onako točno direktno u centar, jer nemate argumenata, kad nemate argumenata onda je to jedna vrlo nisko, ispod svake razine političke ljudske govorite, ali kažem svak ima svoj politički stil i građani će to procijeniti.
Hvala lijepa. Sada ponovo u ime predlagatelja poštovani Slavko Linić ministar financija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Porez na nekretninu Vlada, osobno ja najavili smo da ćemo raditi na tom porezu, i nakon toga nismo davali nikakve podatke o tom porezu, nikakve podatke o radu na tome, zainteresirane skupine 6 mjeseci daju svoje procjene, 6 mjeseci straše građane, nisu pomagali apeli predsjednika Vlade koji je rekao porez na nekretnine neće biti veće opterećenje građaninu nego što je komunalna naknada. Da. Samo oni koji su bogatiji imaju više, trebali bi percipirati više, to su sve poruke koje smo prije javne prezentacije iz Vlade komunicirali. Svi drugi su komunicirali i stvarali probleme, stvarali gužvu, za nas, Vladu, Ministarstvo financija za to i ne možete optuživati, koliko god nam vele da smo mi krivi. Pa zamislite prve podatke koje smo dali pokazuju da je Vlada bila u pravu, znači opet sada govorimo nije ovo novi porez za one koji koriste nekretnine, za ljude, za radnike koji žive u toj nekretnini, koji posluju sa tom nekretninom, vrlo su jasne poruke, oslobođenja su takva da komunalna naknada nije jednostavno manja nego što će biti taj porez i dapače zašto imamo razrede, ne zato da bi gradonačelnici mogli raditi što god ih je volja, pa bi netko mogao imati oslobođenje 88, a drugi 95, nego zato da gradonačelnici usporede svoju komunalnu naknadu sa predloženim porezima i da odabere stopu oslobođ9enja tako da svoje građane ne optereti sa komunalnom naknadom, da zato su razredi. To je ono što je jednostavno prijedlog svih i iznenadio, svih je iznenadio, jer smo upravo htjeli reći prepoznajemo da su razlike u Hrvatskoj, da nisu komunalne naknade iste u Zagrebu, Novoj Zelini ili Gorici. Da gradonačelnici trebaju odabrati stope oslobođenja da ne opterete svoje građane, i tu su sad valjda polako svima jasni podaci da nema većeg opterećenja. Čak smo uvažili i vikendicu, pa smo rekli komunalna naknada je sa manjim, izvinjavam se porez na nekretnine sa manjim oslobođenjem, a kad zbrojite komunalnu naknadu i porez na vikendicu vidjet ćete u mnogim, mnogim mjestima je to veći iznos nego naš porez. Da i to je uvaženo. Prema tome što je sada problem, sada polako dolazi do problema ako imamo veće kuće, ako imamo više kuća izvinjavam se, više stanova, ali ono što je najvažnije ako imamo mnoge građevinske parcele, koje građevinske parcele su u urbanističkim zonama, u prostornim planovima, a vlasnik nema ideju staviti tu parcelu u funkciju, vlasnik ju ne želi, on želi prodati, ali koliko traži, 500 eura po kvadratu, ne zanima ga projekt, ne zanima ga što je prostorni plan rekao. Da tu ova Vlada smatra to je ogroman broj i nekretnina, ali i ogroman broj građevinskih čestica koji jednostavno mogu biti podloga za oporezivanje. I zato tekst na koji ukazujete gospodine Šuker govori da ta nekretnina može biti značajan izvor prihoda jedinica lokalne samouprave, jer to su bogati ljudi, to su ljudi koji imaju imovinu, koji mogu sudjelovati sa većim doprinosom za zdravstveni doprinos, a tog trenutka bimo mogli razmišljati o stopi zdravstvenog doprinosa. Ali kao što vidite, u ovoj i idućoj godini nema daljnjeg smanjenja, nema, jer želimo vidjeti što će nam kazati javna rasprava u 4 mjeseca, koliko će biti otpora da probamo shvatiti da imamo bogatiji sloj građana, i da je prirodnije da bogatiji građani daju veći doprinos nego radnici koji dobiju 3 hiljade plaću, 4 hiljade plaću. Da to su te promjene. Mi smatramo da ne može radnik koji u prosjeku Hrvatske ima preko 5 tisuća kuna plaću nositi teret zdravstvenog doprinosa, i smatramo da bi u tome trebali sudjelovati oni koji imaju više novaca. Prema tome, … [[Ne razumije se.]] sirotinji kojoj govorite imamo 4 mjeseca vremena da o tome razgovaramo, ali nemojte zbog te sirotinje oslobađati one koji su puni, koji su kupovali kvadrate i kvadrate, koji su se izborili da uđu u prostorne planove, ali nemaju ideje kako ih privesti kraju. Ne, njima je osnovno preprodati sve to. Da. Da li njih treba zahvatiti, da li prema njima treba biti drukčiji? To je politika. U tome se mi razlikujemo. Da li će netko štititi bogate ili neće štititi. I ovdje je zato samo najavljena ta mogućnost, ali nemate ju ni u promjenama stopa, niti u promjenama prihoda jedinica lokalne samouprave. Kako će završiti rasprava vidim bit će vrlo, vrlo interesantna. Evo toliko o porezu na nekretnine, imat ćemo prilike o tome porazgovarati, ali i ovo je kao što mi pričamo komunalnu naknadu poreza na nekretnine ukidamo, a trebalo bi uvesti porez na nekretnine. Jasan transparentan dokument, jasan transparentan porez, prema tome nije novi porez, u ovom dijelu zamjena, a ostaje na nama da vidimo koliko ćemo se složiti ili nećemo složiti oko toga. 5 postotni PDV, s obzirom da je to direktiva Europske unije, gospodine Šuker je napomenuo da bi bilo korektno da smo spustili PDV na ulje, masti, itd., meso, onda vas podsjećam gospodine Šuker da kad smo podizali stopu PDV-a sa dva indeksna poena sa 23 na 25 u ovoj godini uveli smo sniženu stopu na ulje, masti, dječju hranu, isporuku vode i bijeli šećer, prema tome već tada smo nastojali udar na građane sa većom stopom ublažiti sa međustopom od 10%. Jedino što u tome nemamo, nemamo mesa, i to je jedino o čemu možemo još razmišljati. Sve ostalo što smatramo da su osnovne prehrambene, prehrambeni artikli i kao što vidite čak i dječja hrana ubacili smo u međustopu. Prema tome kad govorim o građanima sa niskim primanjima stope PDV-a su 5 i 10%, samo oni koji kupuju ja bih rekao neke proizvode koji su također potrebne za domaćinstvo su 25%. Također ste spomenuli lokalne samouprave da im ograničavamo daljnja zaduženja. Sutra ćete čini mi se imati na raspravi Zakon o proračunu, u tom zakonu ćete vidjeti da 20 postotno ograničenje za jedinice lokalne samouprave ostaje i nadalje, uz izuzetka za povlačenje fondova i za ulaganje u energetsku učinkovitost. Tu nema ograničenja u zaduženju jedinica lokalne samouprave. Prema tome dajemo im mogućnost da investiraju, da ulažu, da rade na programima, i da povuču što više sredstava iz fondova Europske unije. Prema tome to smo riješili i rješavamo ako zakon prođe sa Zakonom o proračunu. I sad dvije riječi oko brodogradnje. Koalicijska Vlada 2002. godine donosi sanaciju brodogradnje od 8 milijuna kuna i prijedloge što sa tim brodogradilištima. Ti prijedlozi su bili spojiti Kraljevicu i Treći Maj, spojiti Brodosplit i Trogir, i ostaviti Uljanik. Tri krupna brodogradilišta. Sa prijedlozima da se provedu procesi i restrukturiranja, i da modernizaciju pratimo iz državnog proračuna. Sjećam se kod primopredaje pokojni Ivica Račan je posebno upozoravao da problem su rukovodstva u brodogradilištima i da pazite na to. Zašto? Zato što je tadašnji ministar gospodin Jurčić na prvoj analizi provedbi Vladinih odluka dao negativnu ocjenu svim rukovodiocima u brodogradnji, 8 godina se na tome nije ništa pokrenulo, 8 godina. Ugovor sa Europom je potpisan u studenom ili ne znam kojem mjesecu 2008. godine. Od 2008. godine tri procesa privatizacije. Da. Predugi procesi, previše vremena izgubljeno, i ja bih rekao modeli koji su ostali na ovoj Vladi da ih riješi, 8 godina niste proveli restrukturiranje po odlukama Vlade gospodina Račana, ali niste ni sami dali svoje … [[Ne čuje se.]]
Hvala lijepa ministre. Na vaše izlaganje prijavljene su replike. Idemo po redu. Prva je replika i poštovana Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma gospodine ministre, molim vas prestanite više govoriti o tom porezu na nekretnine. Zaista gotovo da bih rekla da ne kažem ružniju riječ da nas mučite s njime. Govorite o nečemu o čemu se ni vaša Vlada nije dogovorila što će biti. Govorite lijepo demagoški tu 10 minuta, a ja vas molim da te demagoške govore kako svoje tako i premijera, jer vi ne govorite to kao da je to neka javna rasprava što bi moglo biti, vi govorite kao da su to gotove činjenice na svojoj prezentaciji premijer kaže u aktualnom satu nećemo mi opteretiti srednji sloj, nećemo mi one koji su gradili vikendicu ciglu po ciglu, samo ne znam kako ćete pretočiti u zakonski tekst da je netko gradio ciglu po ciglu, a netko odjedanputa. I stoga vas molim da konačno to sve što govorite danima dovodite narod u neko psihotično stanje i sa tim porezom na vikendice, i sa onim izjavama od pred nekoliko mjeseci otpustit ćemo nekoliko tisuća ljudi iz javnih službi, pa onda sutradan nećemo otpustiti nego će samo oni koji su stekli uvjete za mirovinu pa će morati otići. Pa kad se vidjelo da ni to po zakonu ne možete, onda ste rekli nećemo ni to, ali ljudi se boje za svoja mjesta, ljudi su ustrašeni, ljudima ne treba svaki dan to slušati. Jednako tako i sa ovim porezom na nekretnine. Dakle ne zna se što je. Stoga kada bismo imali tekst ispred sebe, kada biste nam ga dali barem kao nacrt zakona o kojem ste se dogovorili vi u Vladi prije svega, mogli bi o njemu trezveno raspravljati. Ja se apsolutno slažem s vama da treba više porezno opteretiti one koji imaju više, a manje one koji imaju manje, ali ako slušamo to što govorite, ne samo vi, nego i ravnateljica Porezne uprave, ja sam neki dan dobro slušala na radiju što je govorila, i to da komunalna neće biti opterećenje više od komunalne naknade, to po onome što govorite nije tako. To su kruške i jabuke, … [[Ne razumije se.]] komunalne naknade i ovo što je porez.
Hvala. Vrijeme.
Dakle i u prosjećivanje nečega što se mora vrijednosno procijeniti. To je nemoguće jer će siromašni platiti ono od bogatih.
Hvala kolegice, vrijeme je isteklo. Imamo odgovor na repliku, ministar Linić. Izvolite ministre.
Gospođo zastupnice, zaista mi je žao da se nervirate ako ja govorim, ali morate znati nisam došao na funkciju ministra financija da odsjedim četiri godine i odnesem plaću kući i mirno spavam. Pokušavam svoje znanje, svoje sposobnosti, a i sposobnosti ogromnog broja ljudi u Ministarstvu financija pretvoriti u reforme koje su u ovoj Hrvatskoj potrebni. Pa ako vas to nervira, u tome se i razlikujemo. Mi ćemo i dalje raditi, a vi se nervirajte. Nama je posao da građanima pokušavamo sve detalje objasniti, i vama ćemo ih objašnjavati, pa ćemo u svakom segmentu, a samo da vam napomenem sa danom prezentacije svi podaci zakonski tekst prezentacije nalaze se na web portalima Ministarstva financija, toliko o vašem želji da se upoznate sa tim. Sve je to dostupno. Do tog dana kada smo imali prezentaciju o ničem nismo razgovarali, s naše strane podatke niste dobili. Od dana prezentacije, a to je čini mi se prošli četvrtak imate sve podatke na web stranicama ministarstva, rado ću porazgovarati sa svima vama. I vi ste bila gradonačelnica i ja sam bio gradonačelnik, jako dobro poznajem komunalni sustav i zato je taj zakon dobro pripremljen, dobro pripremljen da zaista ne bude više od komunalne naknade. Posao gradonačelnika će biti da utvrdi oslobođenje, oslobođenje od ukupne svote poreza da ne bude više od komunalne naknade, i tada ćete vidjeti da je sve moguće. Sve je moguće. Ali to je tada izvorni prihod gradova, tada se ni grad Zadar, ni grad Rijeka neće buniti da ima korištenje sredstava mimo zakona, jer jednostavno komunalna naknada ima svoje direktno usmjerenje za razliku od ovog poreza koji se koristi po volji gradonačelnika i po volji vijeća ili skupštine koje donosi.
Vrijeme ministre.
Sve su to promjene koje trebate izraditi i unesti u zakone. I u tome se razlikujemo.
Hvala. Imamo sljedeću repliku, Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, pa evo ja sam već u svojoj raspravi rekao da ste vi već 2010. najavili kao saborski zastupnik da ćete uvesti porez na nekretnine, tada ste rekli na imovinu, da je parafiskalni namet komunalna naknada nešto što treba ukinuti. Vi imate svoj slijed, vjerojatno ćete ga i donijeti. Kad govorite o mastima i o tome da ste smanjili porez na 10%, zašto nam je onda u dućanima u trgovačkim centrima litra ulja skuplja nego prošle godine, zašto nam je maslac i margarin skuplji nego prošle godine gotovo za kunu, a porez 15% manji? Ali mene još nešto muči, jer evo kolege s lijeve strane ne ustručavaju se stalno optuživati ovu stranu da je nešto ukrala itd. Možete li vi nama kao ekonomista objasniti je li moguće iz jednog proračuna ukrasti 16 tisuća milijuna kuna godišnje? To je 16 milijardi. Jer nedavno pročitah da se evo u proteklih nekoliko 8 godina ukralo cijeli jedan proračun, 100 tisuća milijuna. Ma je li to moguće? Je li to zaista, a investicijski kapital je evo i u ovom proračunu možda 6, 7 ili 8 milijardi kuna. Kako možete ukrasti duplo više od onoga što imate? To mi nikako ne ide u glavu. Da li se to onda stvorilo kao nekakva ušteda u ovom proračunu s obzirom da je proračunska godina pri kraju, ili je to nekakav skriveni suficit a mi ga ne vidimo. Evo baš me to interesira, jer ćete vi to znati objasniti, jer ja jednostavno nisam ekonimista, i ne mogu to nikako objasniti da je netko ukrao 16 milijardi kuna iz proračuna. I onda se nađe neka metodologija pa se u 6 godina složi jedno 100 milijardi i mi smo svi nešto ukrali 100 milijardi, a ljudi u zatvoru završe za 500 tisuća kuna nekakve krive studije itd. Pa mislim, to su nevjerojatne stvari da mi sami političari to sebi ovdje govorimo. Pa je li to moguće da se može ukrasti 16 tisuća milijuna kuna iz proračuna? Ja to ne razumijem. Ili skraćeno 16 milijardi. Evo.
Hvala kolega. Sljedeća replika, Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa gosopdine potpredsjednčie. Pa evo cijeli dan smo danas slušali kako od predsjednika hrvatske Vlade, pa i evo i gosodina Linića da bismo trebali sa više optimizma ulaziti u 2013. godinu, imati više razumijevanja, od svih nas i ja vjerujem da ste vi to danas dobili da je ova rasprava tijekom cijeloga dana bila korektna što se tiče ove strane, što se tiče Hrvtske demokratske zajednice. No ono što nikako ne mogu smetnuti s uma a to je da vi zaboravljate da ste Vlada, a Vlada treba djelovati, treba izvršavati, pa sama riječ kaže da treba vladati, a uvođenjem novih poreza se ne vlada, stvara se jedna loša investicijska klima, pa vam ja zbog toga preporučam, a to sam htio danas i predsjedniku Vlade a i vama da vi a i svi ministri hrvatske Vlade sljedećih 10 godina uopće ne govorite o nikakvim porezima zbog jedne dobre investicijske klime. A da ti porezi nisu dobri govori vam i vaš koalicijski partner HNS, uvidjevši da uvođenje proeza na nekretninu će loše utjecati na investicijsku klimu i na standard građana. Kako god završilo sa ovim porezom na nekretninu on vam je nanio jednu veliku štetu pa sve i da odustanete od njega. I na kraju, on će vas i skupo stajati. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, ministar Linić. Izvolite ministre.
Danas nekoliko puta govorimo da li to imamo pvoećanje poreza. Moram priznati da vi kao stranka neprekidno pominjete povećanje. Pa mi velimo ne, imamo zamjenu, i objašnjavamo koju zamjenu. I ne skrivamo se pred građanima da velimo da teret jednim djielom prenosimo na njih. Jer ako ukidate dva indeksna poena zdravstvo, pa uvodite dva indeksna poena PDV-a, i ako su to isti iznosi u proračunu, onda to nije povećanje poreza, onda je to zamjena politika poreskih, gdje mi velimo privredi manje, opterećenje građanima više. Prema tome, iskreni smo, ne skrivamo se, a teško možemo prihvatiti da je to povećanje. I zamislite investitori se boje da imaju manje zdravstvene doprinose. Malo je nelogično to što govorite. A isto tako vi velite porez na nekretnine koje predlažemo opasnost za investitore. Pa je li vi znate koji je najveći problem investitora. Ima urbanistički plan, ima nekretnine, i dolazi građanima i želi kupiti te nekretnine, i onda šok, on želi graditi hotel, očekuje cijenu zemljišta oko 50, 60 eura, jer je to cijena koja mu može omogućiti stvaranje hotela, hotelskog kompleksa, a on dobije odgovor 500 eura. 500 eura. E sad vi meni recite što mi trebamo donijeti administrativnu zabranu, jer mi moramo otkupljivati zemljište da bi investitorima davali mogućnost? Da. Porezi su i u funkciji investitora, ali mi to ne želimo prepoznati. Mi nemamo ništa protiv da građanin sam gradi kompleks, neka gradi, ali da li ima pravo ne plaćati nikakvu naknadu za zdravstveno osiguranje građana zato što želi špekulirati i čekati možda nekoga tko će mu platiti 500 eura. Možda nikada, ali je ušlo u prostorni plan, nećete ga izbaciti iz prostornog plana. U prostornom planu vi imate ograničenja. Imate ograničenja. Ako imate jedan plan ne može drugi dok ovaj … [[Ne razumije se.]] Prema tome, porezi su i u funkciji ovakvih poticaja.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, jedan od ključnih preduvjeta za bilo kog gdje dođe negdje investirati je porez na stabilnost, jer ako netko jasno iz porezne politike Vlade ne vidi što ga čeka za godinu, dvije, tri, pet ili 10, to u njemu stvara određenu nesigurnost. Svako lamentiranje o poreznoj politici preko novina na žalost događa se ovo što se događa, međutim ono što je problem Hrvatske, što vrijednost nekretnina i dohodovni kapacitet hrvatskih građana na žalost u jednoj velikoj diskrepanci. Zašto? Zato što gro tih nekretnina je nastajao praktički do 90-ih godina, do '86. znate dobro da nije bilo devizne klauzule, da je bilo raznoraznih mogućnosti kreditiranja iz firmi ovako i onako, dakle te nekretnine su nastajale na jedan način, i logična stvar da uvođenje poreza na takve nekretnine treba se biti itekako osjetljiv, i nitko vama načelno nije rekao ni ovako, ni onako, nego naprosto da nije vrijeme ni trenutak da se o tome govori na takav način, i druga stvar da li je to novo porezno opterećenje za hrvatske građane. Ako vi kažete da to mijenja komunalnu naknadu, onda to nije, ali ako istovremeno govorite o tome da to treba supstituirati 4 postotna poena zdravstvenog doprinosa, onda se tu radi o 5, 6 milijardi koje morate od nekoga uzeti. I da se razumijemo, nitko u klubu Hrvatske demokratske zajednice nije protiv toga da porez se plaća prema imovnom stanju, dakle prema nekakvom kapacitetu fiskalnom, da svatko plaća takav porez. Na kraju krajeva ne možemo govoriti o uređenoj državi ako toga nema. Međutim sva ova lamentiranja su nažalost dovela do ovoga do čega su dovela. Na kraju krajeva i unutar vaše koalicije je došlo do nesporazuma. I nitko vama s naše strane nije o tom porezu govorio dok se nije počelo lamentirati po novinama, i nemojte reći da nije logična stvar da kao druga politička opcija naprosto ukažemo da se s tim ne slažemo zbog toga i toga.
Vrijeme.
Prema tome nemojte biti ljuti na nas, nego na nekog drugog tko vam je to servirao. Ali dozvolit ćete isto tako, ako nabacite volej gol uvijek treba zabiti.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, ministar Linić. Izvolite.
Kolega Šuker, nikakve ljutnje, 4 mjeseca je dovoljno vremena da pokušamo naći i zajedništvo i razlike kod ovakvog sustava. Osnovno je mi moramo promijeniti sustav u kojem se plaćaju kvadrati, a ne plaća se vrijednost, i imovinski kad govorimo o procjenama nekretnine, kad govorimo o vrijednostima koje se moraju oporezivati, oni su predmet i socijalnih davanja i svega ostaloga. Znači imovina procijenjena po vrijednosti je znak i prepoznavanje našeg bogatstva ili našeg siromaštva, i tu je osnov da želimo i kroz takav sustav se približiti zemljama Europske unije i biti jasno i transparentni, tako da bilo koji investitor koji dolazi ima vrlo jasne naznake o tome. I ponavljam, gospodine Šuker javni nastup Vlade, mene osobno prvi puta sa podacima o porezima bio je prošli četvrtak, gdje ste dobili na web portalima i zakon i prezentacije i detalje oko toga, sa masu, masu primjedba. Prije toga osim najave poreza o ničemu nismo lamentirali, pa ni onda kad je netko pisao da će kvadratni, izvinjavam se 50 kvadrata stan u Zagrebu plaćati 18 tisuća kuna. Ni tada se nismo javljali ni sa demantima, ni raspravama. Prema tome vlada ne lamentira o tom porezu. O tom porezu smo prvi puta progovarali prošli četvrtak i dali predmet ja bih rekao zakon u javnu raspravu. Pred nama je 4 mjeseca, puno ćemo o njemu govoriti.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa gospodine ministre ja stvarno se ne bih složio s nekim tko je prije rekao da ste vi demagog ili u tom kontekstu vas spominjao, mislim demagozi govore ono u što ne vjeruju, ja mislim da vi stalno vjerujete u ono što govorite, a ja vjerujem ono što ja mislim a to je da zaista se duboko ne slažem s tim u što vi vjerujete, i zaista čvrsto vjerujem da ste u krivu i da dobar dio vaših stavova, vaš stav oko nekretnina polazi kao što i svi mi izgrađujemo stavove sami od sebe na neki način i vi zapravo iz svog nekakvog svjetonazorskog kuta ili možda nekog životnog iskustva gradite svoj stav prema nekretninama, a mislim da premalo ste u tom promišljanju zapravo uvažili realnu okolnost i ono društvo u kojem živite, onaj način na koji hrvatski građani desetljećima funkcioniraju, i realno stanje što i koliko hrvatski građani imaju i u nekretninama, u odnosu na primjerice državljane Italije, Nizozemske, Savezne Republike Njemačke, i ne možemo zato što smo drugačiji htjeti silom biti u istom obrascu, jer to nije nastalo preko noći, pa se neće ni preko noći nasilno promijeniti. I vi možete to pokušati, ali to se ne može promijeniti. I nema tih resursa koji će moći monetizirati kako to spominjete te silne nekretnine, niti ima ljudi koji će ih moć u njima početi živjeti, niti ima kapitala koji će to moći pretvoriti u neku novu vrijednost. A ideja o tome da se uzima na imovinu, a da se prenosi na zdravstveni sustav zapravo počiva također na jednoj vrlo čudnoj distribuciji, i pitanje je koliko ćete vi sada od jednog zdravstvenog osiguranja njega ponovo pretvoriti u nekakav po državnim i zdravstveni fond u koji će se prelijevati sredstva eto po potrebama neke politike. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, ministar Linić. Izvolite.
A očito da se teško možemo složiti o politikama, jedna od važnih politika ove Vlade je kad pokušavamo reći pomoći gospodarstvo kroz rasterećenje gospodarstva. I kad promatrate ili čitate bilo kakve studije, vidjet ćete da najveći problem hrvatskog gospodarstva je preveliki iznos doprinosa. Kao što znate mirovinski ne pokriva ni 50% potreba za mirovinski sustav, znači zdravstveni doprinos u Hrvatskoj je daleko iznad prosjeka Europe. Mi smo navikli da u socijalizmu sav teret potreba javnog sektora prebacujemo na plaće, i to ja naš problem. Ova Vlada pokušava jasno reći neodrživo je da budemo konkurentni, da naš proizvod, naš brod, naš farmaceutski proizvod, bilo koji proizvod prehrambeni, prehrambene industrije bude jeftinije ako ima prevelike zdravstvene doprinose. To je vrlo jasna poruka. Ako želimo rasteretiti gospodarstvo, ne ostati na riječima, moramo mijenjati porezni sustav, i to je poruka, moramo rasteretiti plaće, i moramo pokušati naći kompenzaciju za to što rasterećujemo. Prijedlog ove Vlade je da to bude imovina koja nije u funkciji, imovina koja nije u funkciji, to je prijedlog Vlade. Zašto? Ocjenjujemo da je to bogatiji sloj građana. I gdje je razlika u našim politikama. Ova Vlada smatra da ne može zdravstveni sustav na sebi držati radnik koji dobiva 3, 4, 5 tisuća plaće. Od te plaće on ne može živjeti, i mi pokušavamo reći skinimo teret sa tog jadnika, koji plaća doprinos za zdravstvo mene, vas, a ima nisku plaću. Preselimo na onoga tko ima 5 nekretnina, 5 nekretnina, ne jednu, i to je razlika u našoj politici. Hoćemo li to učiniti ili ne, vidjet ćemo u naredna 4 mjeseca.
Hvala. I zadnja prijavljena replika, Mladen Marelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, više puta ste večeras spomenuli brodogradnju. Ne znam da li znate Ministarstvo unutrašnjih poslova je 11.3.2011. godine raspisalo natječaj za dva policijska čamca, to su bili eurotender … [[Ne razumije se.]] Na taj tender natječaj javili su se četiri brodogradilišta Tehnomont znamo da je iz Hrvatske, … [[Ne razumije se.]] montaža Vela Luka, Rodman Španija, i Baltic Nord Boat Estonija. Tehnomont je ponudio 2 milijuna 448 tisuća eura, … [[Ne razumije se.]] Vela Luka 2 milijuna 678, Rodman Španija 2 milijuna 792, Baltic Nord Boat Estonija 4 milijuna 280 tisuća. Je li znate tko je dobio posao? Dobila je Estonija. Brodogradilište Estonije. Brodogradilište … [[Ne razumije se.]] Vela Luka je ipak kao člansko poduzeće na otoku, mislim svaki eur je značajan, a mi tako olako dajemo posao Estoncima sa razlikom oko skoro 70% razlike u cijeni. To je napravljeno 11.3.2011. godine, pa se pitamo kako naša brodogradnja ide, evo naša Vlada, bivša Vlada je to napravila. A što ćemo tražiti od drugih poduzeća da investiraju u Hrvatsku. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za pojedinačnu raspravu Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Pa evo danas raspravljamo već gotovo punih 10 sati o proračunu za 2013. godinu, dakle za godinu sredinom koje će Hrvatska ući u punopravno članstvo Europske unije, dakle upravo sa ovim proračunom ulazimo u Europsku uniju. Imajući u vidu upravo tu činjenicu, podsjetit ću kako je završio samit o proračunu Europske unije za 2014. do 2020., dakle nije završio dogovorom. Naime najveće članice tipa Velika Britanija, Njemačka, a podržavaju i Švedska, Nizozemska, itd., tražile su rezanje potrošnje, dakle svođenje europskog proračuna na razinu iz 2011. jer isto to oni rade kod kuće sa svojim nacionalnim proračunima. Proračun kojeg je naša Vlada koncipirala i o kojem eto danas govorimo temelji se upravo na štednji i rezanju potrošnje s jedne strane, te usmjerenosti gospodarskom oporavku s druge strane. Komentari ovako predloženom proračunu su različiti, tako primjerice udruga poslodavaca kaže da je on hrabar, da je preoptimističan, s druge strane sindikati kažu da je depresivan. Međutim unatoč razlikama u doživljaju proračuna svi se slažu u jednome, da treba rezati, da se ne smije više trošiti ono što ne zarađujemo. A iz podataka o gospodarskom rastu jasno je da zarađujemo svake godine sve manje, danas primjerice dakle u 2012. zarađujemo 10% manje nego što smo zarađivali one predkrizne 2008. godine. A sve ove četiri godine potrošnja niti je smanjivana, niti je usklađivana s onim što gospodarstvo realno može podnijeti, dapače prethodna Vlada proglašavala je vrhuncem fiskalne odgovornosti to što je proračun za 2011. zacementirala na razini onoga iz 2010. godine, dakle zacementirala je jednaku razinu potrošnje iako za nju nije bilo pokrića, financirala ju je, odnosno pokrila deficitom kojeg smo eto mi naslijedili i eto srećom uspjeli smo ga već jednim velikim dijelom i pokriti, odnosno srezati. Aktualna Vlada odlučna je u naumu da provede fiskalnu konsolidaciju, to je naša odgovornost, naša politička odgovornost prema građanima, to smo obećali u svom programu. Mora se dakle okončati kultura življenja na dug, na kreditnu karticu, s posuđenim, dakle tuđim novcem. S tim da se Vlada koju predvodi SDP ne vodi trenutačnim interesom, a taj bi bio zadržavanje vlasti pošto poto. Dokaz tome je da smo i u mandatu 2000. do 2003. provodili i mjere i reforme koje su bile kratkoročne i koje su bile i nepopularne i bolne, i građani su nas kaznili, izgubili smo vlast, ali ostaje činjenica, neprijeporna činjenica da smo tim mjerama osigurali u godinama koje su slijedile i gospodarski rast i to jedan od najviših unutar tranzicijskih zemalja i rast zaposlenosti i rast standarda hrvatskih građana. I danas smo uvjereniji više nego ikada da su ti rezovi bili dugoročno dobri, i da bi današnja situacija zapravo bila kudikamo povoljnija da je takva politika bila nastavljena. Međutim Vlada kojoj su građani ukazali povjerenje iza nas odgađala je reforme, kupovala je vrijeme isključivo za sebe, i danas je eto Hrvatska u situaciji da u najgorim mogućim okolnostima, dakle u situaciji kada imamo gospodarsku krizu mora popravljati i konkurentnost gospodarstva i smanjivati deficit državnog proračuna, i dakako deficit platne bilance. Aktualna Vlada mora u uvjetima gospodarskog pada osigurati i dodatnih 4,6 milijardi kuna i za restrukturiranje brodogradnje, za članarinu u Europskoj uniji, i za pokriće 2 milijarde kuna većih kamata na financijske obveze nego što je to bio slučaj prethodne godine. Ono što treba reći da je svaki proračun prije svega politički dokument, dakle on predstavlja operacionalizaciju političkog programa stranaka na vlasti, on stavlja u prvi plan prioritete koje je Vlada sebi zacrtala, a apsolutni prioritet aktualne koalicijske Vlade je gospodarstvo, gospodarstvo i povećanje njegove konkurentnosti. Zakonskim propisima prebacujemo porezni teret s rada na potrošnju, da bismo učinili radnika jeftinijim, a poduzetnika konkurentnijim. Oporba na žalost to naziva liberalizmom, za nas je to spašavanje gospodarstva, za nas je to borba a toliko potreban gospodarski rast, za zadržavanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta. Za ostvarenje ovog prioriteta u prijedlogu proračuna predvidjeli smo gospodarski rast od 1,8% a taj rast bi trebale generirati investicije i one javne i još više one privatne. Planirani gospodarski rast i snažnija porezna disciplina za koju smo tijekom 2012. stvarali zakonske pretpostavke, dakle od onog onemogućavanja isplata plaće bez uplate doprinosa, pa sve do fiskalizacije trebali bi doprinijeti tome da planirani prihodi iznose 113 milijardi kuna. I zato smo između ostalog proračunom predvidjeli i kapitalno jačanje HBOR-a za novih 700 milijuna kuna kao jedne od ključnih institucija za financijsko praćenje gospodarstva i to upravo onog privatnog od kojeg se najviše očekuje. I zato smo proračunom predvidjeli znatno povećanje upravo onim ministarstvima od kojih se očekuje najveći doprinos gospodarskom rastu a to su Ministarstvo gospodarstva, Ministarstva poduzetništva i obrta, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja i Ministarstvo turizma. I na kraju vratit ću se ocjenama ovog prijedloga proračuna. Dakle bez obzira kako ga ocjenjivali, većina koju smo danas čuli, i ne samo danas nego i prethodnih dana sigurna je i to posve sigurna u jedno da se on neće ostvariti, da je stopa gospodarskog rasta od 1,8% nerealna. Kao da situacija nije sama po sebi dovoljno teška, pametne glave i ne samo one iz parlamentarne opozicije, upravo se takmiče koja će ocijeniti još težom, dakle što gore to bolje. Nevjerojatna količina zluradosti, kao da nam država o kojoj govorimo nije zajednička država. Dakle Vlada je kroz projiciranu stopu gospodarskog rasta od 1,8% udahnula proračunu onaj neophodni optimizam, udahnula je nadu, jasno to samo po sebi nije dovoljno da se proračun i ostvari, no sigurno se neće ostvariti ako ćemo nastaviti govoriti o njemu ovako loše, ovako negativno, ako ćemo rezignirano zaključivati da se tu jednostavno ništa ne može napraviti. Nije hrvatsko gospodarstvo u depresiji samo po sebi, gospodarstvo je u depresiji jer su u depresiji hrvatski građani. I najteži je zadatak ove Vlade i ove vlasti uvjeriti građane da perspektivu ove države ne drže u svojim rukama ni politika, ni Vlada, već oni sami, samo građani mogu svojim optimizmom pokrenuti pozitivne procese, a politika je tu da im stvara uvjete. U poslovnim bankama poznato je ima kapitala, u HBOR-u ima kapitala, treba ga pokrenuti, staviti u funkciju gospodarskog rasta. Treba ponešto eto i riskirati, ne samo ubirati komotno kamate, valjda se isplati riskirati za svoju zemlju. Ovo zvuči malo romantično, ali to doista u ovoj situaciji jest tako, i treba biti tako. A onda će doći i strani investitori kada će vidjeti da prije svega mi sami vjerujemo sebi da se ne utapamo u toj rezignaciji, dakle za početak prestanimo govoriti o proračunu da se neće ostvariti, pošteno je dati mu šansu, i pošteno je da svaki od nas i svaki od hrvatskih građana ponaosob učini sve da se taj proračun i ostvari, za dobro svih nas.
Hvala kolegice. Imamo prijavljene četiri replike. Prva se javila Ivanka Roksandić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš, ako sam dobro pratila rekli ste da od 2003. godine kad je bivša koalicijska Vlada ostavila i provela čitav niz reformi u tom mandatu koje su tada ostavile dobar rast u sljedećim godinama, da je to bila dobra podloga, ali zaboravili ste reći da je ta ista koalicijska Vlada u obrazovanju, u zdravstvu ostavila i dugove, u obrazovanju oko milijardu i 200 milijuna kuna, 402 milijuna kuna je vraćeno prosvjetarima za prava koja ste potpisali po kolektivnim u govorima. Dakle ta Vlada je to potpisala, oko 40 tisuća nagodbi je provedeno da se smanji taj dug, dakle 530 milijuna kuna se uštedjelo, čitav niz sudskih troškova, ljudi kojima ste bili dužni tisuću, dvije za božićnice koje je tada Vlada potpisala dobivali su po 5, 6 tisuća sa sudskim troškovima i kamatama, i to je istina, to nekako stalno zaboravljate reći.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolegica Jelaš, izvolite.
Pa kolegice Roksandić, ovako činjenica je da mi jesmo ostavili iza sebe dobru situaciju, a vi ste imali sreću da ste tu dobru situaciju kapitalizirali, tako su to na žalost i građani shvatili, međutim eto činjenica je da svaka sljedeća Vlada kapitalizira pa otprilike do polovice svojega mandata ono što je ostavila prethodna Vlada. Tek u drugoj polovici zapravo aktualna vlast počinje ubirati plodove svojega rada.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Ana Lovrin. Izvolite.
Pa kolegice Jelaš ne znam zašto vi s te strane imate uvijek potrebu za strašnim etiketiranjem svakoga. Ako već govorite o zluradosti pa molim vas upućujem vas na fonograme što su vaši zastupnici sve govorili kad se donosio proračun, a kada su bili u opoziciji. Ovo je blijeda sjena i mlada vodica što se tu događa. Dakle kažete i vi da je proračun politički dokument slažem se koji određuje prioritete, vaša kolegica kojoj nismo uspjeli replicirati je rekla da je ovaj povećani broj nezaposlenosti broj od 345 tisuća zapravo rezultat konsolidacije gospodarstva, dakle to po tom receptu se gospodarstvo konsolidira, ali onda tim više čudi da vi socijaldemokrati u proračunu smanjujete stavku upravo na poziciji Ministarstva socijalne politike i mladih, kao da se s pravom ne treba očekivati da će ovaj broj, povećani broj nezaposlenih iz dana u dan zapravo zahtijevati više i više socijalnih davanja onima najsiromašnijima i najranjivijima, a poglavito je meni nedokučiv način kako su ta smanjena sredstva u socijalnoj politici i na poziciji socijale, kako su čudno raspoređena. Pa se, gledajte, pozicija volonterstva u Republici Hrvatskoj razvoj volonterstva povećava za gotovo dvostruko, i nekom fantomskom stavkom ostalih rashoda na koju se stavlja milijun kuna, pa se udrugama u socijali također daje dvostruko više nego protekle godine. Ali gledaj čuda smanjuje se pozicija dječjeg doplatka, smanjuje se pozicija porodiljinih naknada, smanjuje se pozicija za naknadu novorođenčadi, smanjuje se pozicija za provedbu nacionalne strategije, i unapređenje stručnog rada u socijali, to smanjujete, ali dvostruko povećavate poziciju za razvoj volonterstva. Ma ja se slažem i treba raditi na razvoju volonterstva.
Hvala. Vrijeme.
Ali valjda ne treba u to ulagati milijun kuna, nego treba prištedjeti preko volontera neka sredstva za proračun.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolegica Jelaš. Izvolite.
Vi ste vidite financirali niz socijalnih davanja deficitarno, bez pokrića. Mi do sada, dakle do ovoga trenutka funkcioniranja ove vlasti nismo smanjivali niti sredstva za mjere aktivne politike zapošljavanja, niti za porodiljne naknade, niti za dječje doplatke, niti za porodiljne naknade, niti za branitelje, dakle to jest naša politika. A ono što će se morati napraviti je red, red u nizu tih socijalnih davanja.
Hvala. Sljedeća replika, Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Jelaš, pa moram priznati nisam ekonomista, laik sam u tome, ali vi kažete možda je dovoljno da vi s te strane kažete da je proračun super, da ne ulazimo u to, taj je proračun dobar, super, itd., jer kad kažete štednja onda imamo brojke, i onda kažemo evo štedili smo ove godine pa smo sa 122 milijarde pali na 117 u potrošnji, e sad sljedeće godine štedimo pa imamo opet 122 milijarde, razumijete? Kako štedimo a trošimo više? Ja kad imam doma 10 tisuća kuna, kad štedim računam da neću potrošiti 15, nego da ću potrošiti 9, 8 i 7, itd., a mi kažemo štedimo a potrošimo 5 i pol tisuća milijuna više. Razumijete? Onda kažete nećemo se više zaduživati, a poraste dug javne središnji dug javne države poraste jedno 20 milijardi kuna godišnje, znate, a onda to prema ljudima izgleda nevjerodostojno, zato je dovoljno da kažemo da je s vaše strane proračun super, da je on odličan, najbolji kakav je, i dovoljno, bez ovoga štednja itd., jer ovo nije štednja, rekao sam danas trošimo više i ubrat ćemo više od hrvatskih građana i to je jedina činjenica, i to pokazuju ove brojke, ubrat ćemo od građana 113 milijardi, a potrošit ćemo 122 milijarde. Ove godine ubrali smo 108, a potrošili 117. Nema tu štednje. A vjerodostojnost nije ako kažemo za tebe nema u poljoprivredi, a ima za nekoga tko savjetuje u ne znam monetizaciji autocesta, čuli smo danas 50 ili 60 milijuna kuna za savjet. To su stvari koje jednostavno prema vani ne izgledaju dobro. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolegica Jelaš. Izvolite.
Upravo je razlog pokrića ovih rashoda predviđena stopa gospodarskog rasta od 1,8% koja bi trebala osigurati dodatne prihode, međutim ti dodatni prihodi ako se a vjerujemo da se hoće ostvariti upravo takav gospodarski rast, neće biti dostatni za pokriće svih rashoda. Naime najveći problem su kamate, dakle financijski rashodi. Mi naprosto ni s ovakvim gospodarskim rastom ne zarađujemo dovoljno da se pokriju ni kamate, a kamoli glavnica zaduženja. Dakle to je razlog zašto na rashodovnoj strani treba rezati, treba štedjeti.
Hvala. I zadnja replika Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Hvala. Evo vi ste govorili o zluradosti onih, ne samo u sabornici, već i izvan sabornici koji se naslađuju, sad ću parafrazirati otprilike gospodarskim neuspjesima ove Vlade. I pri tome ste apostrofirali ove najave o rastu od 1,8% u projekciji za 2013. godinu, mislim sve mora počivati na nečemu, pa i procjena o gospodarskom rastu. I nisu ekonomski analitičari zludari, nego su realni jer zaista ne postoji ni jedan jedini pokazatelj koji bi govorio u prilog tome da mi možemo ostvariti gospodarski rast u 2013. godini, ali nijedan, već svi govore o tome da se nastoji u 2013. godini nastaje depresija, i što više, i što je vrednije da li širiti lažni optimizam, ili građane suočiti sa realnošću? I na kraju to smo doživjeli sad u 2012. godini kad je bio najavljivan rast od 0,8%, dočekali smo pad oko 2, 2 i pol posto. I što sada, najavljuje se rast 1,8% u 2013. godini a nema nikakve šanse, i ni jedan jedini pokazatelj na tome ne ukazuje. I što će biti krajem 2013. kad dočekamo nulu, ili minus 0,5 ili pad od 1%? Nije to pitanje optimizma i pesimizma, već neke vjerodostojnosti. Pa time se gubi vjerodostojnost pred građanima. Jer lagati ljude, širiti lažni optimizam se zaista i zove demagogija.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolegica Jelaš. Izvolite.
Ova situacija u kojoj funkcionira ova vlada doista jest specifična, dakle kriza je kod nas, kriza je u Europi, kriza je u svijetu, i ja apeliram, dakle apeliram na sve da se ovom proračunu i o ovom gospodarskom rastu od predviđenih 1,8% ne govori kao o lažnom optimizmu, nego o onome u što vjerujemo da će se ostvariti za dobrobit svih. Dakle ovoga trenutka u hrvatskim bankama ima 200 milijardi kuna, ako ćemo govoriti o tome da širimo lažni optimizam nećemo uvjeriti građane, a očekujemo upravo od njih, dakle od ulaganja u privatne investicije taj gospodarski rast, dakle ako ćemo ovako govoriti neće se dogoditi obrat, nećemo postići to da se ovoj Vladi vjerujem i da je ova Vlada sposobna izvući zemlju iz ove situacije, ili bar ovoga pokušati to učiniti.
Nastavljamo sa raspravom. Sljedeći je Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo gotovo 9 i pol sati rasprave o prijedlogu proračuna za 2013. godinu, neću govoriti o generalnim objekcijama koje su imale kolege koje se više bave ekonomijom, govorit ću o onom dijelu proračuna za koje znam gospodine ministre, za koji ste posebno senzibilizirani, a to je proračun za znanost i proračun za kulturu. Ja znam da vi ovdje danas predstavljate Vlade i da na neki način ne možete govoriti samo o gospodarstvu i samo o resoru Ministarstva financija, nego i resoru i ostalih ministara, ministrica i ostalih ministarstava. Ako se složimo zajedno s vama da je potrebno investirati, ako se složimo da je nužno boriti se za konkurentnost, za godinu, dvije, tri kao što ste to sami rekli, ako se isto tako s vama složimo da na neki način moramo napraviti takve proizvode koji će se moći održati na tržištu, onda vam to dozvolite želim reći u sektoru Ministarstva kulture i Ministarstva znanosti. Ovaj proračun u Ministarstvu kulture je u tom smislu napravljen potpuno krivo, jer su skinute sve one stavke koje na bilo koji način pomažu bilo koju kulturnu industriju ili investicije. Skinuta su sredstva za obnovu nepokretne kulturne baštine, iz koje se direktno financiraju mala poduzeća, obrtnici, itd. koji se tim bave, skinuta su sredstva za investicije u kulturi pa će na taj način biti kasnije gotove knjižnice koje onda neće moći otkupljivati knjižni fond, na taj način će se, i smanjuje se još isto tako i poticaj za izdavaštvo, poticaj za knjižničarsku djelatnost. Dakle govorim samo o kulturnom menadžmentu. Povećavate samo sredstva za obnovu voznog parka. Ništa, ni u jednom smislu. Projekt Vukovar, Vučedol, Ilok koja ide preko … [[Ne razumije se.]] Vijeće Europe je potpuno stao, trebao je bit gotov prije godinu dana, potpuno su usporeni svi projekti obnove, govorim samo u odnosu na 2011. godinu. Na koji način stvarno mislite da bi u Republici Hrvatskoj jednog dana mogli imati ono kao u normalnim državama Europske unije da BDP-u Europske unije kultura doprinosi sa 3,7%. Gospodine ministre, to je više od brodogradnje. Ima 5% zaposlenih u sektoru kulture u zemljama EU. Na koji način ostvariti tu zaposlenost, na koji način da kultura doprinosi ovom što želite povećanju od 1,8%? Ne ovako, ne ovim prijedlogom nego zato da se upravo investira u one stavke kulture koje nazivamo kulturnim industrijama zato što donose dobit. Konačno ove godine imamo u proračunu za porast za snimanje stranih filmova u RH što prošle godine uopće nije bilo u proračunu, zaboravljeno je bilo staviti. Ali Ministarstvo kulture ne smije biti jedino koje će biti zaduženo za povrat onih sredstava koji će strani film-makeri u Hrvatskoj potrošiti. I ne dolaze u Hrvatsku samo zato što je dobra klima, dolaze i zbog kulturne baštine gdje smanjujemo stalno sredstva i ove godine i u budućoj godini ona sredstva što idu direktno obrtnicima. Pa tko će onda dolaziti snimati "Igre prijestolja" u Dubrovnik? Što mislite da dolaze zbog plavog neba? Između ostalog i zbog toga, ali dolaze zbog kulisa koje evo baštinimo na neki način. Investicije u Podunavlju stoje, smanjene su. Vi znate da je … [[Govornik se ne razumije.]] kredit trebao biti završen ove godine u ljeto, da nije. Zbog čega? Možda zbog krivih projekata koji su napravljeni, možda zbog nekompetentnosti kolega koji ga vode, možda zbog toga što su napuhali troškove postava koji su trebali biti 5 i 8 milijuna kuna, a sad su duplo veći. Pogledajte malo i to gospodine ministre. Smanjuju se programi Hrvatskom restauratorskom zavodu a prvi put u povijesti imamo 4 zamjenika ravnatelja zaposlena. Zbog čega i kako? Zašto imamo 4 zamjenika u instituciji koja su programska sredstva duplo pala od 2011. na ovamo? I kako ćemo tako izaći iz krize? Nećemo. Ja bih volio da se ovi ambiciozni programi što ste rekli od rasta ostvare i mi to svi želimo da bude više od 1,8%, ali to zasigurno na ovaj način neće. A koliko je sve skupa smiješno govori vam da recimo Ministarstvo kulture sada mora plaćati članarinu za UNESCO. Kao da u UNESCO-u nema znanosti, bioetike, komunikacijskih djelatnosti to je sve prije bilo u Ministarstvu vanjskih poslova. Pa otkud je to uopće doletjelo da se u Ministarstvu kulture uvode potpuno nove stavke, neprofitni mediji? Na koji način su oni došli uopće u postojanje Ministarstva kulture? A koliko je smiješno imate u tekstualnom obrazloženju gdje vam piše da se u Ministarstvu kulture kaže praćenje, evidentiranje, dokumentiranje i promicanje kulturne i prirodne baštine. Obavijestite ih gospodine ministre da je prirodna baština otišla u potpuno drugo ministarstvo da se ne zalete. Što se tiče obrazovanja i znanosti, vi dobro znate da upravo investicije u znanost i znanstvena istraživanja može u konačnici dovesti do toga da imamo i bolje proizvode i bolje pronalaske, bolju tehnološku pripremu i da na kraju krajeva budemo konkurentni i određenim novim proizvodima. Ukupna masa za znanstvena istraživanja u proračun ovih godina vam je 80 milijuna kuna. Znate koliko je predviđeno u gospodarstvu samo za tender za natječaj da netko napravi pripremu za monetizaciju autocesta? 90 milijuna kuna. Što znači da honorar za pisanje jednog tendera vrijedi nego cjelokupno znanstveno istraživanje u RH. Nećemo tako uloviti rast. Ja govorim gospodine ministre u onim segmentima koji neki puta nisu ni u žiži pažnje, pa možda ni vas kao ministra financija. Ili možda vaših ostalih kolega u Vladi, ali mogu doprinijeti onom što vi govorite i što deklamirate kao politiku. I politiku rasta i gospodarskog, mogu doprinijeti. Ali onda mi nije jasno zašto se režu, zašto se ne provodi Strategija gospodarskog korištenja kulturne baštine nego se proforma stavlja stavka od 1 milijun kuna za dokumentaciju za projekte iz EU. Ma dajte molim vas ministre! Pa vi dobro znate da za milijun kuna ne možete pripremiti nitijedan projekt. Za EU za obnovu baštine i zato ga u proračunu nema. Ima dva projekta koja su naslijeđena iz razdoblja prošle Vlade – Jusuf Maškovića han i Ilok-Vukovar-Vučedol. Nadalje, ako pogledate za znanstvenu izvrsnost se potpuno ukida stavka, a imamo propagirano da ćemo propagirati izvrsnost. Tiskanje se potpuno smanjuje, poticaji za izdavaštvo se smanjuju a stalno govorimo da nam je taj sektor, sektor na koljenima. Na koji način kad netko pogleda ove stavke zašto onda uopće koristimo termin kulturni menadžment ili menadžment u kulturi? Pa danas imamo kulturnih institucija koje su zamašnjak razvoja u pojedinim, pogledajte Muzej krapinskog pračovjeka. Ima više posjetitelja nego bilo koje drugo mjesto u županiji. Pogledajte koliki je dohodak samo Pulske arene ili Dubrovačkih zidina ili Stonskih zidina zato što se u njih investiralo. I naravno da to vraća društvo. Ono što mene brine, ja znam da će hrvatskim građanima biti teško i znam da je kriza, međutim od ovih grešaka u proračunu, grešaka ili krivih procjena ili neznanja ili loše kulturne ili znanstvene politike će posljedice imati društvo što je dalekosežno teža posljedica od … [[Govornik se ne razumije.]] građani su slažem se svašta u stanju izdržati, ali na ovaj način se potpuno izgubila linija onoga što u Europi rezultira sa 3,7% BDP-a 5% zaposlenih. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći za raspravu Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo raspravljamo cijeli dan, a još nismo došli ni do trećine onih koji još misle raspravljati što nije ni čudo jer raspravljamo o najvažnijem dokumentu o kojem se raspravlja u ovom Saboru u jednoj godini, a to je proračun. Formalno dakle raspravljamo Proračun za 2013. godinu, a ustvari u dobrom dijelu mi ne raspravljamo o Proračunu za 2013. godinu iako to formalno je Još uvijek nisu svjesni toga da je ova gospodarska situacija u kojoj se nalazi rezultat politika niz godina HDZ-ove Vlade i zato je to potrebno reći da, jer sad se svi pomalo čude zašto je Hrvatska u krizi? Zašto nema izlaza kao da je, i traži odgovornost ove Vlade kao da je ova Vlada kriva zato što se nalazimo u krizi. Trebat će, to svi znamo barem dvije do tri godine da se ispetljamo od situacije koje smo zatekli i da se polako gurnemo od dna i krenemo prema naprijed. Što radimo dakle u ovom novom proračunu da bi situaciju promijenili? Nizom zakona, nizom rješenja omogućavamo i stvaramo pretpostavke za novi razvoj. Ovdje je bilo spominjano, dakle smanjili smo u prošlom ove godine a i sljedeće ne diramo, ostavljamo doprinose za zdravstvo manje za dvije milijarde. Dvije milijarde kuna ostaje u gospodarstvu na raspolaganju za novi razvoj, za investicije, za zapošljavanje itd. S druge strane financijskom disciplinom smo uspjeli ostvariti gotovo identične prihode kao i prethodne, godine po osnovi doprinosa zdravstvenih doprinosa jer smo natjerali da i oni koji dosada nisu plaćali, da konačno počnu plaćati, a da ne bude kao što je do sada bilo udri konja koji dobro vuče. Oni koji plaćaju, njih stisni, oni koji ne plaćaju neka … [[Govornik se ne razumije]] Zatim vidi se također u ovom proračunu da će po osnovi PDV-a nešto, kada je riječ o jednoj bitnoj gospodarskoj grani, a to je turizam, da će biti manjak. Naravno jer smo smanjili namjerno PDV sa 25 na 10 posto da učinimo naš turizam konkurentnijim, da on bude konkurentniji u zemljama u okruženju ako oni imaju takav ili sličan PDV da imaju i naši, da ne bude po toj osnovi skuplje. Onda da se bore svojom kvalitetom i znanjem i uslugom da budemo konkurentni. I to će se vratiti, ne odmah al' će se vratiti za neko razumno razdoblje, nekih par godina jer ovo što radimo, radimo u interesu države a ne u interesu trenutačne naše pozicije kada smo na vlasti. Pa kad i nešto napravimo, kad povećamo PDV neki su spominjali, povećali ste PDV. Dakle, povećamo PDV, povećamo ga zbog toga da bi ovoga, ta sredstva na neki način opet ostala u gospodarstvu. Nismo ništa gospodarstvu uzeli, povećali smo PDV, ostavili smo, ubrali dvije milijarde, ali smo dvije milijarde ostavili na primjer zdravstvenog doprinosa. Prema tome proračunska kasa ostala je na istom, u gospodarstvu je ostalo dvije milijarde. Ne bih dalje ulazio kroz taj, a i vremena više nemam i pogotovo ne bih proračun okarakterizirao kao što se to obično parolama govori, voli reći da je on i razvojan i socijalan itd. Ja bih jednostavno rekao da ovaj proračun je odgovaran prema državi, odgovoran prema građanima i zato ga treba tako promatrati. Dakle, ovo je proračun koji Hrvatsku ne srlja dalje, ne gura u dužničko ropstvo što je dosada rađeno permanentno niz godina. Ostavljamo daha i prostora gospodarstvu da može prodisati, da mogu krenuti u novi razvoj, da krenu nove investicije, novo zapošljavanje. Mijenjamo smjer gospodarske politike Republike Hrvatske [[Upadica Batinić: Vrijeme kolega. Vrijeme je kolega.]] I očekujem s pravom da će to gospodarstvo i učiniti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je Komparić Devčić Ana. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa kolega Jelušić, vi ste rekli u svojem govoru da smo mogli za deset cijela jednu milijardu kuna koliko planiramo dakle kamatu ove, plaćanje kamata za ovu godinu, mogli smo dakle napraviti četiri Pelješka mosta. Jer Pelješki most košta dva cijela šest milijardi kuna. Rekli ste da smo mogli povisiti mirovine. Ja samo želim dodati da smo za iznos od deset cijela jednu milijardu kuna uz ovo što ste vi naveli, mogli smo isto izgraditi prvu fazu kliničko bolničkog centra u Rijeci od milijardu kuna i isto tako toliko spominjanu autocestu Rijeka-Žuta lokva koja isto bi koštala dva cijela osam milijardi kuna. Dakle za deset milijardi kuna koje ćemo plaćati kamate mi smo mogli u Republici Hrvatskoj puno toga izgraditi. Hvala.
Sljedeća replika, Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Jelušić stječe se dojam kao da evo iz vaše rasprave kao i 2012. kao da je HDZ na vlasti. Ja da ne sjedim u sabornici u ovo doba u osam navečer, zaista bih pomislio da je HDZ još uvijek na vlasti. A od vašeg plakanja nema koristi ministar financija, od onog što je propušteno, što je bilo, nego pretpostavljam da očekuje posebno iz vlastite većine, neki suvisli prijedlog ako ne na temu proračuna onda kako ostvariti gospodarski rast. Nemojte me tjerati da sada opet ponavljam, koje su brojke bile 2011. To već i sad vrapci znaju na drveću, brojke zaposlenosti, odnosno nezaposlenosti, gospodarskog rasta, turistička sezona koje je ove godine hvala bogu, neka je, neka sljedeće godine bude još bolja. Kakvi su bili rezultati 2011? Što se desilo nakon toga 2012. na što smo vas upozoravali. Hvala.
Hvala. I zadnja replika, Ante Babić. Izvolite. Pardon. Oprostite. Odgovor kolega Jelušić. Izvolite.
Hvala. Kolega Milošević, ne plačem ja nad onim što je bilo, nego naprosto iznosim činjenicu onakve kakve jesu, da mi konačno svi znamo a i vi to znate, vi to znate a ne želite priznati u kakvom je stanju ostavljeno. Ja sam rekao, tek sedam, osam mjeseci ako zanemarimo prva dva, tri mjeseca kad se Vlada konstituirala SDP i svojim koalicijskim partnerom na vlasti. Za to razdoblje se ne može napraviti ništa. Da bi napravili promjenu smjera gospodarske politike, trebaju dvije godine. Javnost očekuje odmah. I još jedna stvar, javnost, ponavljam niste me slušali. Javnost nije uvjerena zašto smo u krizi u kojoj jesmo. Moramo to ponavljati. U krizi smo zato, ne zato što ovih sedam mjeseci nismo ništa poduzeli. Poduzeli smo puno, ali dotada zabranjeno previše toga da nam je zaista treba dvije godine da to ispravimo.
Hvala. I Ante Babić repliku. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jelušiću, rekli ste da se ministarstvo trudi uprihodovati što više, pa ću vas podsjetiti da je još ovo ljeto Ministarstvo financija objavilo slavodobitno registar poreznih dužnika od cca nenaplaćenih obaveza pedeset i pet milijardi kuna. To se zapravo sve trebalo sliti u državnu blagajnu. Do danas se slilo samo sto četrdeset sedam milijuna kuna. Ukoliko se ne varam, neka me ispravi gospodin ministar. Iz registra poreznih dužnika objavljenog 31. 10. ove godine rečeno je da se pravnim osobama dug umanjen za četiri, četiri milijarde kuna. Toga u prihodima ovoga proračuna nema. Mi to ne vidimo. Je li to znači da su ovi dugovi otpisani, jer nije smisao zapravo otpisati, već naplatiti dugove. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor. Kolega Jelušić, izvolite.
Veliki dio ovih dugova o kojima vi govorite su reprogramirani, ali porezna disciplina koju smo započeli dala je rezultate. Dakle ja sam maloprije govorio, smanjena je porezna stopa za doprinose za zdravstvo za 2% i 2 milijarde je time trebalo se manje sliti, ali se nije slilo 2 milijarde kuna manje nego isto kao i do sada jer je povećana naplata i natjerali se da plaćaju oni koji do sada nisu. Nadalje, 1 milijarda također kuna je rezultat i za bolje porezne discipline … o kojima se govori, dakle natjeralo se one koji nisu plaćali da počnu konačno plaćati i te mjere imaju dvojaku funkciju. Jedno je imaju svoju funkciju dakle fiskalnu da donesu novce u proračun, to je jedna stvar, što nije nebitno dakle kad uzmemo ovu i jednu i drugu mjeru to je 3 milijarde, to nije malo, to je gotovo 3% proračuna i druga stvar, uvodi pravednost. Dosad nije bilo pravednosti, neki su morali plaćati poreze i doprinose, nekima je to bilo progledavano kroz prste koji su bili miljenici ovih ili onih, uglavnom vlasti dosadašnji. Sada uvodimo pravednost. Nema ni po … po stričevima, poreze i doprinose moraju plaćati sve. Do sada, za vrijeme vaše vladavine nažalost nije to bilo tako. Posljedice snosimo svi.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Iako je proračun ili budžet u pravnom smislu zakonski akt kojim Sabor utvrđuje prihode i rashode za funkcioniranje države tijekom jedne fiskalne godine, proračun je sasvim sigurno najznačajniji politički akt Vlade te stranaka na vlasti. Njime proračunom, budžetom vlast određuje svoj karakter, svoj svjetonazor, svoj odnos prema državi i prema građanima zbog kojih naravno država i postoji. Iako se radi naoko o suhoparnim brojkama, o matematici, o zbrajanju, ali sve više o oduzimanju i dijeljenju budžetiranje u sebi sadrži ideologiju onih koji proračun sastavljaju. Proračunom Vlada otkriva svoj karakter više nego političkim programima. Budžetiranje razgolićuje predizborne podvale i lažna obećanja, budžetiranje otkriva tko je lijevo, a tko je desno, kome je doista do razvoja, a tko neznanjem ili skrivenom namjerom razvoj priječi. Proračun ukazuje je li riječ o Vladi koja zna što državi može omogućiti razvoj ili je riječ o Vladi koja ziheraškim i nekreativnim pristupom krpa rupe kao što su to krpali prethodnici. Usklađivanje javnih rashoda i javnih prihoda jest bez ikakve dvojbe najvažniji cilj proračunske politike u fiskalnoj ili proračunskoj godini. No distribucijska funkcija odnosno raspodjela dohotka i bogatstva radi što pravednije raspodjele ukazuje na umijeće i karakter vlasti. Upravo se tom raspodjelom otkriva tko jest lijevo kao što rekoh, a tko jest desno, tko prije svega skrbi za dobrobit većine građana, a komu su na pameti ekstra profit banaka, telekomunikacijskih tvrtki jednim pojmom, krupnom kapitalu, točnije krupnim kapitalistima. Proračunska politika ima i stabilizacijsku funkciju, postizanje stabilnosti cijena, visoke stope zaposlenosti i stabilne stope rasta. Nije teško zaključiti da je u prvoj godini vladanja Kukuriku koalicija na djelu je promašena proračunska politika jer niti su cijene stabilne niti je ostvarena visoka stopa zaposlenosti, čak štoviše oboreni su rekordi u nezaposlenosti, niti su stabilne stope rasta. Ali reći će članovi vladajuće koalicije kriza je, nije Hrvatska usamljeni otok i mnogo snažnije zemlje lome se pod teretom krize, a kamoli neće jedna mala Hrvatska. Točno, i ono što je ostavljeno, što ste naslijedili je pravi kaos. Ali u tom globalnom svijetu mnoge su zemlje izašle iz krize, proizvode i zapošljavaju, Hrvatska sve manje proizvodi, a sve više otpušta, a ne proizvodi jer ne zna što može i treba proizvoditi, što može i komu prodati. Trn u oku one prijašnje, dokazala je to presuda pametnijem od Isusa Sanadera, kleptomanske vlasti ali i ove sadašnje vlasti jesu radnička prava. Ona su pokušala se iz dana u dan isprati mozak hrvatskoj javnosti, uzrok većine zala. Zbog skupih radnika u Hrvatsku nitko neće ulagati, a to nije istina. U Hrvatsku nitko neće ulagati prije svega zbog katastrofalno spore, neučinkovite i korumpirane birokracije i zbog nesigurnog poreznog okružja. Ne zbog visokih poreza, već zbog toga što se porezi mijenjaju kao donje rublje. Ništa ova vlast nije učinila u godinu dana, a da birokracija ne stane na put, čak i svakoj pomisli na bilo kakav poduzetnički poduhvat. Od svih reformi koje su preduvjet za bilo kakva ulaganja pa i ona strana jest reforma državne uprave te hrvatskog pravosuđa koje kada je u pitanju poslovanje, a tu su nadležni trgovački sudovi, funkcionira na principu ponude i potražnje, a ne pravde i pravednosti. O tomu svjedoče i bivši suci i svakodnevna praksa. I kakav je proračun za 2013. godinu? Optimističan, što je naravno dobro ali postavlja se pitanje na čemu Vlada Zorana Milanovića temelji optimizam izražen riječima i brojkama, rast BDP-a od 1,8% na javnim i privatnim investicijama. Kucaju li one na naša vrata, jesu li one realnost ili tek želje? Nažalost želje, poput moje želje da dobijem super 7 na lotu. Iako ministar Linić dohodovnu stranu u proračunu povećava za gotovo 5 milijardi kuna na temelju procjene gospodarskog rasta od 1,8%, Europska komisija predviđa stagnaciju što i nije tako loše, a MMF je gotovo Linićevski optimističan te predviđa rast od 0,8%. Kako će ministar Linić skupiti 113,6 milijardi kuna ako se ne ostvari predviđeni rast BDP-a od 1,8%. Treba li o tome raspravljati ovdje u Saboru kakav će scenarij nakon toga biti. Hoće li zavući državnu ruku još dublje u džepove građana i uvesti bez dvojbe još poneki porez. S time bi se standard građana strmoglavio s ovogodišnjih -5% na -10%. Smjera li vlast doista lijevo, je li doista socijalna, je li doista na pameti dugoročni razvoj ogleda se u jednoj prikazanoj i jednoj neprikazanoj proračunskoj stavci. Obrazovanje i znanost dobivaju manje novca nego u sušnoj 2012. godini. Nema razvoja bez ulaganja u obrazovanje i znanost. Ovaj budžet dakle nije razvojni. A da Vlada kida na desno dokazuje stavka koja nedostaje ili je moja malenkost nije uočila. Koliko će ministar Linić ubrati novca od nameta na aktivu banaka, s koliko će to desetaka ili stotina milijuna oporezovati banke u 2013. godini, koliko će se sive ekonomije legalizirati ovisi o umijeću državnih institucija koje očigledno iako su prekobrojne i glomazne ne rade dobro svoj posao. Doprinosi na i iz plaća čine 30% budžeta i kada bi se samo dio rada na crno uspio prebaciti u bijeli legalizirani rad, a time i suzbiti nelojalna konkurencija država bi mogla i morala ubrati novih 3 do 4 milijarde kuna. Prihod od 3,3 milijarde kuna povećat će se na porezima i trošarinama. Dijelom su te 3,3 milijarde rezultat promjena u poreznome sustavu. Od 1. siječnja u Hrvatskoj se ukida nulta stopa PDV-a na kruh, mlijeko, knjige, stručne časopise i kino ulaznice, te se na spomenute proizvode i usluge uvodi stopa od 5%. Zašto? Jer 1.7.2013. najvjerojatnije ulazimo u Europsku uniju koja tvrdili su oni iz bivše i ovi iz trenutne vlasti traži ukidanje nulte stope, te najnižu stopu od 5%. Ali zašto onda povećani porez ne uvodimo od 1.7.? Ponovno se kažnjavaju građani, a istovremeno bankama ostavlja ekstra profit. No, Europska unija poznaje nultu stopu i niže stope od 5%. Gotovo sva hrana u Velikoj Britaniji, pa i hrana za životinje oslobođena je PDV-a. Slično je i u Irskoj gdje su PDV-a oslobođene knjige. Nižu stopu PDV-a ima i Francuska 2,1% s tim da navedene zemlje nisu izuzetak. Zašto se naši pregovarači nisu izborili za neoporezivanje kruha, knjiga, lijekova, stranih časopisa, te kino ulaznica. Čije su to oni štitili interese, a čiji se interes štiti ovim Proračunom.
Hvala Sljedeća za raspravu Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre sa zamjenicima, kolegice i kolege. Naravno da je proračun, svaki proračun je zapravo smjer politike, a isto tako i našeg izlaganja, te mogućnost odnosno realno stanje. Razvidno je iz ovog proračuna da se radi i o štednji i o odgovornosti. Prema tome, sigurno da je poruka da do promjena mora doći i sa ovim Proračunom, a isto tako da do promjena mora doći kod svakog građanina. Danas smo čuli da je to je i pokušaj spasa. Ovdje ne mogu ne napomenuti kamate kao najveći proračunski problem, kamate koje su došle na naplatu sada, a zaduživane su prethodnoj Vladi i to je jedan veliki kamen koji nas vuče na dno, to je jedan veliki teret a treba se održati na površini. Prema tome, u 2013. godini kad gledamo financijske rashode državnog proračuna on uključuje kamate, odnosno oni su planirani u visini od preko, oko 10 milijardi kuna ako gledamo u odnosu na 2012. godinu to je povećanje od 2 milijarde kuna. Ovdje ću isto tako napomenuti sjetit ću se zapravo, prisjetit ću se 2003. godine kada je trošak za kamate iznosio oko 3 i pol milijarde kuna. Međutim, moram ovdje naglasiti da su bile i investicije tada, jer je period od 2000. do 2003. godine stopa rasta investicija je bila najveća od osnutka države. To je ono što je Vlada Ivice Račana ostavila prethodnoj Vladi, međutim danas imamo, ostavilo se zapravo trošak kamata od 10 milijardi kuna ali investicije su u padu, u slobodnom padu. I danas je bilo puno spominjanja investicija i očekivalo se da se te investicije pokrenu, odnosno da je sve bilo pripremljeno i ostavljeno našoj Vladi za pokretanje investicija. Međutim, danas smo zapravo vidjeli da se tek stvaraju, trebaju se stvoriti uvjeti bilo da se radi i naravno donositi zakonske odredbe da bi se zapravo stvorili uvjeti da se može stvarati investicije, odnosno da dođu investicije da možemo pojačati, jačati gospodarstvo. Naravno da te investicije su nam u prvom redu za jačanje BDP-a i za otvaranje radnih mjesta. Jer prema nekim podacima za otvoriti jedno radno mjesto treba utrošiti oko 700000 kuna. Ako se uzme onaj trošak kamata može se zapravo otvoriti preko 13 i pol tisuća, zapravo preko 13 i pol tisuća radnih mjesta. Dočekalo je ovu Vladu i devastirani mirovinski sustav. Umirovljenici su dovedeni do ruba materijalne egzistencije. Prema tome, rupa u mirovinskom sustavu je bila negdje oko 16 milijardi kuna. Od doprinosa je bilo 19 milijardi kuna, a mirovine su bile 35 milijardi kuna. Nepovoljna je i prosječna starost umirovljenika u Hrvatskoj. To je oko 51 godinu života i to je za nekakvih desetak godina manje nego u europskim zemljama. To je rezultat loše mirovinske reforme. Kad bi se cjelokupan iznos koji je na kamate, zapravo koji moramo … [[Govornica se ne razumije.]] na kamate utrošio na povećanje mirovina prosječna mirovina bi iznosila preko 3000 kuna. Ovaj Proračun govori da je potrebna disciplina i red, da je isto tako treba kvalitetno i racionalno upravljati sa proračunskim sredstvima koja su negdje smanjena, negdje malo povećana. Međutim, isto je tako razvidno da je zadnja linija obrane su mladi, invalidi i stariji. Naime, zadržana su sva socijalna prava i usluge svih skupina. Zaštita, možemo reći što se tiče ovoga socijalnog sustava, da je to zaštita djece i mladih, da je to zapravo ispitivanje standarda, povećanje standarda kvalitete usluga. Što se tiče same reforme sustava to je deinstitucionalizacija, zatim je to jačanje udruga civilnog društva. Naime, puno usluga u pružanje socijalne pomoći se preklapalo. To su bile razne osnove za različite usluge, upravo zbog toga je jako bitna aplikacija, odnosno informatizacija da jedinstveni podaci, odnosno baze podataka budu na jednom mjestu i da tamo imamo pregled svih davanja. Znači, na području socijalne politike u sustavu socijalne skrbi unatoč nekim smanjenjima po pojedinim stavkama vidljivo je da se jamči građanima temeljna sigurnost u smislu gradnje dovoljno čvrste socijalno zaštitne mreže. Spomenula sam aplikaciju, znači da je vrlo bitno da se informatički poveže sve ustanove socijalne skrbi i da se stvori jedan jedinstveni registar i baza podataka. Na taj način će se zapravo moći pravilno i pravedno rasporediti sredstva. Još nešto o zdravstvu. U Hrvatskoj se na zdravstvo troši negdje 18% državnog proračuna, a zdravstvo se financira sa 85% javnog novca. Troškovi stalno rastu u zdravstvu i to po otprilike 8%, međutim to je zapravo uvjetovano i starenjem populacije i novim modernijim tehnologijama. Istodobno uz to se naravno bilježi i pad ili mali pad BDP-a. Prema tome, on ne prati rast troškova zdravstvene skrbi. Rezultat je naravno sve veći disbalans rasta BDP-a i troškova zdravstva i to naravno generira sve veće dugove u zdravstvu. I tu je zapravo se razmišlja o racionalizaciji tako da se sada uvodi Zakon o sanaciji javnih ustanova za rješavanje dugova u zdravstvu. Kad pogledamo u bolnicama, odnosno sustavu zdravstva vrlo često je vidljivo da su odnosi plaća i materijalnih troškova jako nepovoljni. Ima ih čak, odnosi 83% na prema 17%, što je zapravo jako loše stanje. Kad pogledamo bolnice, recimo jedna velika bolnica koja ima 3200 zaposlenih ima 860 djelatnika koji su pomoćne struke, u smislu administrativne i tehničke službe. U bolnicama je isto tako loš sustav upravljanja, neadekvatna informatizacija još uvijek itd. Što se tiče nedavnoj usvojenoj Strategiji zdravstva mi smo iznijeli prioritete koji su prioriteti i na temelju tih prioriteta je određena i strategija. U strategiji naravno bitno poentiranje vršimo na domu zdravlja gdje se može ostvariti načelo sveobuhvatnosti cjelovitog pristupa primarne zdravstvene zaštite. A što se tiče bolnica kao najvećeg zapravo broja djelatnika, institucija sa najviše broja djelatnika, odnosno najviše izdvajanja tamo je sigurno potrebna reorganizacija ustroja, zatim izrada master plana i spomenuti Zakon o sanaciji. Prema tome, mogu zaključiti da je ovaj proračun i socijalan i naravno da je proračun koji nam daje poruku da moramo štedjeti, da se ne možemo više ponašati onako kako smo se svi ponašali ali to moramo shvatiti od svakog građanina naravno do države. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Ivan Klarin, izvolite.
Pa kolegice Bonačić, vi ste rekli dakle da je zadnja linija obrane socijala. Ja bih još nešto tu istaknuo zapravo što nismo govorili u cijeloj ovoj raspravi, a to je turizam. Mislim da je proračun Ministarstva turizma, a potječemo jedan i drugi iz turističkog kraja, dakle ukupna povećanja su od prošle godine dakle 37,45%, a ne zaboravimo s druge strane dakle da je od 1. siječnja 2013. godine stopa u turizmu sa 25% spuštena na 10%. Dakle, nijedna Vlada u okruženju u vrijeme svjetske gospodarske krize nije tako drastično smanjila stopu PDV-a u turizmu. Što se tiče turizma još bih vas tu nadopunio, zapravo kompletno bih vas nadopunio, da treba spomenuti kvalitetan razvoj i Dalmatinske zagore. Dakle, po prvi puta Ministarstvo turizma u svom programu uvodi razvoj jadranske Hrvatske pod programom "Jadranska Provansa". Mislim da su to zadnje linije obrane, da od toga živimo zapravo i poduzetnici iz vašega i iz mog kraja 90% ljudi dakle direktno ili indirektno živi od turizma.
Hvala. Imamo odgovor. Kolegica Bonačić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Ivane pa evo rekli smo da je zapravo što se tiče investicija da jako treba razmišljati na supstituciju uvoza, odnosno kad ste, vi ste spomenuli turizam, a ja bih još rekla i energetiku. I ova Vlada svojim zakonskim prijedlozima sigurno radi na tome, zapravo stvara uvjete. Kad pogledamo porez na dodanu vrijednost, smanjivanje PDV-a upravo na ugostiteljske usluge to je s 25 na 10% tako je i na smještaj, to je zapravo upravo jačanje te turističke ponude, a uz to naravno i jačanje ruralnog turizma i sve one programe koji su za ruralni turizam.
Hvala. I sljedeća replika potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice vjerojatno ste se zabunili u žaru izlaganja iznoseći da se 18% izdvaja za zdravstvo. Kada bi se izdvajalo 18% za zdravstvo naše zdravstvo bi bilo cvjetalo i imalo para i preko itekako. Nažalost, niti iz daleka postotak nije blizu. čak one zemlje koje najviše izdvajaju su negdje na razini 9%. Prema tome Hrvatska je jako, jako daleko od 18%. Ja bih silno volio da je 18% ali to nažalost nije točan podatak.
Hvala. Imamo odgovor. Izvolite poštovana kolegice.
... [[Govornica se ne razumije.]] to je bio lapsus. Ja sam rekla da je 8% izdvajanja, a 85% javnog novca ide u financiranje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom. Ivanka Roksandić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa zamjenicima. Pa evo na početku ovoga dana kada smo započeli raspravu o državnom proračunu i vi kao ministar i predsjednik Vlade rekli ste da je ovaj proračun bitka za investicije, očuvanje radnih mjesta i otvaranje novih radnih mjesta. Ja se slažem. I kolega Mesić govorio je o jednoj temi o kojoj nitko nije danas govorio u ovoj sabornici, a to je o području kulture i znanosti i pokazao nam svima kako i na ovim pozicijama možemo isto odgovoriti na ovaj zahtjev koji ste si vi postavili. Nažalost, iz prijedloga državnog proračuna koji se odnosi na znanost i obrazovanje vidljivo je da ono zašto se ova Vlada pred godinu dana u predizbornoj kampanji zalagala što je obećala građanima nema gotovo ništa.Ne mogu se ne sjetiti donošenja proračuna za 2011. godinu i spomenut ću kolegu Flegu iako ga ovdje nema koji je s pravom tada rekao da je udio Ministarstva znanosti i obrazov nja i sporta u državnom. proračunu sa 10,4% pao na 9,8%. A što sada imamo? Neću ponavljati riječi mojih kolega jer to nisu moje riječi ali potpuno bi se složila s njima što su govorili pred godinu dana. U 2012.godini kolegice i kolege odustali ste već od svega onoga za što ste se zalagali 2011., 2010., 2009. govorit ću samo o tim godinama kada je nastupila kriza. Upozoravali smo vas već na početku donošenja proračuna za 2012. godinu da ste ogulili proračun za obrazovanje i da na kraju nećete imati dosta novaca, što se neki dan u rebalansu i potvrdilo. Priznali ste da vam nedostaje 436 milijuna kuna, da nećete imati za plaće, da ste morali odustati od kapitalnih investicija, smanjili sva sredstva za sve programe. A što imamo danas za 2013. godinu? 230 milijuna manje za obrazovanje. Ali ja vam tvrdim da nije 230 milijuna, zato što smo mi danas digli ruku za rebalans proračuna pa ćemo završiti ovu godinu u obrazovanju sa umjesto 11 milijardi 526 milijuna i još nešto sitno sa 12 milijardi 64 milijuna, a to znači da već sada imamo 767 milijuna manje nego što nam plan predviđa. I pitam se sada na kraju zašto uopće nema novaca za obrazovanje i znanost? Je li to krivo planiranje? Hoćemo li opet na kraju godine reći nominalno smo smanjili rashode, imamo manji deficit ali imamo i manje novca za obrazovanje? Oprostite nedostaje nam 432 milijuna kuna za plaće što ako dodamo ove što je nedostajalo u ovom rebalansu još 400 milijuna to je onda gotovo više od 800 milijuna. Hoćete li već sada jeste time najavili ministre smanjenje plaća za 10% ja mislim da jeste, bez obzira što niste dogovorili sa partnerima, što niste promijenili kolektivne ugovore, što niste uopće postigli dogovor. A evo što se događa osim s plaćama u proračunu za obrazovanje.•. Prevencija ovisnosti i nasilja s tim ste se programima prošle godine kada smo raspravljali o proračunu itekako hvalili, sada ih za 15% smanjujete. Poticaj za obrazovanje nacionalnih manjina kolege su rekle danas da su zadovoljne na Odboru za nacionalne manjine, a smanjili ste za 800 tisuća. Posebni programi za obrazovanje 600 tisuća manje. Poticanje izvannastavnih aktivnosti što je vrlo važna stavka u obrazovanju smanjili ste sa 4 na 2 milijuna kuna dakle 50%. Poticanje izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju sa 3,5 milijuna kuna na milijun 600 znači opet 50%. Stručno usavršavanja i izobrazba učitelja nastavnika u školama za milijun kuna. Jačanje kapaciteta u sustavu odgoja i obrazovanja u rebalansu kompletnu stavku izbrisali, a sada stavka za koju ni ja ne znam protumačiti što je sa 6 milijuna koje ste planirali ostavili ste milijun kuna. Za predškolski odgoj neki dan smo raspravljali o uvođenju obvezne predškole za sve, smanjujete proračun za cijeli jedan milijun kuna, a zamislite stavku za predškolu povećavate za 88 tisuća. Mislite li vi da će lokalna zajednica moći preuzeti, lokalne zajednice gradovi i općine, da će moći preuzeti obveze predškole jer vi imate samo 88 tisuća kuna više nego prošle godine, ali uvodite obvezno predškolsko obrazovanje za sve. U osnovnim školama smanjili ste proračun za oko sto pedeset milijuna kuna. Ne samo plače, smanjili ste proračun i za reformu osnovnog školstva. Zamislite na stavci reforme osnovnog školstva osamdeset i sedam tisuća kuna, osamdeset sedam tisuća kuna i ništa više. Možda je vama to kolege i kolegice smiješno. Meni koja sam trideset i šest godina u sustavu obrazovanja nije. Meni je to jako tragično. Za milijun kuna ste smanjili opremanje školskih knjižnica, i u osnovnim i u srednjim školama. Dakle kompletno ste smanjili programe u osnovnom i srednjem školstvu. Što će se dogoditi sa kapitalnim investicijama? Posebno se na to treba osvrnuti. Kapitalne investicije u 2012. ste u ovom rebalansu potpuno izbrisali. U 2012. godini bio je plan dvadeset i dva milijuna za srednje škole, za osnovne, ispričavam se i osam milijuna i tristo za srednje. Ja znam da su to i još samo sufinanciranje kroz različite projekte kroz Europske investicijske banke, Svjetske banke, ali sada ste potpuno smanjili kapitalno ulaganje. To znači da nećete ni osigurati potpore za te kapitalne investicije, pa ću navesti primjer Obrtničke škole u Sisku koja se ovdje vrti već čitav niz godina. Ove godine ste planirali pet milijuna kuna. Potpuno ste ukinuli to kapitalno ulaganje u 2012. Ostavili šest milijuna planiranih za 2013. i nadam se da ćemo zabiti lopatu u gradilište ove škole jer idu lokalni izbori, pa je ona potrebna u predizbornoj kampanji. Uvažavajući našu realnost i krizu, financijsko i gospodarsko stanje, ne mogu se oteti dojmu, da ne da nismo odgovorili na zadaće koje si je Ministarstvo postavilo, već suprotno. Urušava sustav obrazovanja, jer bez povećanja sredstava za obrazovanje i znanost Hrvatska će zaostajati još više nego do sada. Ono što ste obećali i što ste govorili u Planu dvadeset jedan raspršilo se kolegice i kolege kao mjehur od sapunice. Neću citirati vaš uvod jer ovo bi bilo tragično za vas. Ništa od onoga što ste obećali i zašto ste se zalagali sve do ove godine do 2012. i 2013. u ovom proračunu za obrazovanje i znanost nema. Nisam zaboravila ni decentralizirane funkcije. Smanjili ste ih i prošle godine a povećali ove godine za cirka pedeset milijuna kuna, a sve je poskupjelo. Već sada su škole na rubu egzistencije. I struja i plin i grijanje i održavanje. Sve se to plaća iz ovih sredstava. Zanima me kakve ćete kriterije za financiranje u osnovnim i srednjim školama donijeti? Hoće li učenici za koji mjesec sjediti u hladnim učionicama ili ćete imati restrikciju potrošnje vode. Nije za vjerovati da mislite da će gradovi i općine financijski i gospodarski potpuno posrnuli moći osigurati sredstva za materijalne troškove. Da ne govorimo o stručnom usavršavanju nastavnika i učitelja jer ja razumijem da je financijska situacija teška, ali plaće nastavnika i učitelja su danas ispod razine prosječnih plaća u ostalim javnim službama gotovo i prosjeka plaće u državi, iako se radi isključivo o visoko obrazovanim ljudima ili gotovo isključivo visoko obrazovanim ljudima. Kolegice i kolege, to nisu moju riječi. To su bile vaše riječi kod donošenja programa i Proračuna za 2011. i [[Upadica Batinić: Hvala lijepa.]] Ostavljam svima nama, samo da završim rečenicu. Ispričavam se [[Upadica Batinić: Izvolite.]] Ostavljam svima nama jedno otvoreno pitanje. Gdje su se u ovom proračunu izgubile one riječi koje ste izgovarali 2011., 2010. ili 2009.?
Hvala. Imamo pet replika. Prvi se javio Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo Roksandić. Znate gdje je problem? Problem je u, za lokalnu samoupravu nastao 2007. godine. Dakle, tada ste prvi puta izmijenili Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, a više puta sam u ovom Saboru kroz replike naglasio da ste 2010. godine izmijenili stope poreza na dohodak. Jel' znate koji je to iznos od 2007. godine? Milijardu i petsto milijuna kuna. Ako ću vam preračunati to vam je pedeset škola, pedeset vrtića i pedeset športskih dvorana. I onda nemojte biti zabrinuti kad je Vlada Sanadera i gospođe Kosor, dakle 2007., 2011. stavila u džep, osiromašeni džep lokalne samouprave ruke i uzela milijardu i petsto milijuna kuna godišnje. To vam je gospođo Roksandić od 2007. godine ukupno skoro sedam milijardi kuna. Tu su vam vrtići, tu vam je škola, tu vam je obrazovanje i tu vam je sve ono što ste vi sad naveli u vašoj raspravi.
Hvala. Imamo odgovor. Kolegica Roksandić. Izvolite.
Kolege ja prosto ne mogu vjerovati da ćete vi zaista sve prebaciti na lokalnu zajednicu. To je najlakše. Znate li vi kolega, koliko u gradovima i općinama poduzeća radi? Znate li vi koliko se tvrtki, koliko je radnika ostalo bez posla? Znate li vi da u Sisku danas je stopa nezaposlenosti veća od 25 posto? Ja govorim o gradu iz kojeg dolazim, a takvih vam je gradova vam je gradova najviše. Nemojte mjeriti po velikim gradovima. Znate li što je proizvod toga? Upravo ta nezaposlenost kolega, a znate li što je još proizvod toga? Zaista uvlačenje ruke u džep sa povećanjem PDV-a, sa povećanjem troškova, nameta građanima kojih u ovih zadnjih godinu dana radite. To je problem i to će biti sve veći problem i u 2013. za lokalnu zajednicu.
Hvala. Sljedeća replika, Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice Roksandić, da, situacija je teška, ali treba se zapitati zbog čega je ona tako teško. Iz vašeg izlaganja ja sam shvatio da vi mislite da smo mi čarobnjaci, da mi možemo zamahnuti čarobnim štapićem i ispravit sve što se loše radio do sada u svim segmentima nažalost hrvatskog društva pa tako i obrazovanja iz kojeg i sam dolazim i sam itekako znam koliko plemeniti posao rade naše kolegice i kolege, ali da li znate da u 2013. godini financijski rashodi državnog proračuna koji uključuju kamate na dugove koje nije uzela ova Vlada iznose 10,1 milijardu kuna. E pa sad ja vas pitam, govorite o nezaposlenosti, ako uzmemo u obzir da jedno radno mjesto košta 100 000 eura, dakle otvaranjem novog radnog mjesta, a citiram tu izjavu gospodina Čačića, bivšeg potpredsjednika Vlade na konferenciji lidera od 3. srpnja ove godine, onda jednostavno matematikom možemo deducirati zaključak da sa ovim rashodima kojima plaćamo samo nedostatke vaše ekonomske politike bi mogle zaposliti ovog trenutka 13 467 osoba. A onda da vam ne kažem da je ovaj, znači 10,1 milijarda kuna je gotovo godišnji proračun koji Republika Hrvatska izdvaja za znanost i obrazovanje. Promašaji nažalost prošle politike nas dovode do ovoga da moramo štediti svugdje pa i u obrazovanju.
Hvala. Imamo odgovor, kolegica Roksandić. Izvolite.
Kolega Hajduković, prosto ne mogu vjerovati da vi kažete da upravo štedimo na obrazovanju i znanosti zato što cijelo vrijeme i vi na odboru govorite jedno, a onda sad drugo. Ja razumijem da vi morate podržati ovakav proračun ali najlakše je reći i stalno se svi vrtite jer ste dobili takvu poruku, 10,1 milijarda za kamate. Nisu te kamate, ja ne znam, pa nisu te kamate nastale u posljednjih 4,5 ili 8 godina ove Vlade. Pa dajte izračunajte koje su kamate pa izračunajte dugove koje smo morali podmiriti. To nikako da nitko te dugove spomene. Upravo u obrazovanju te dugove nikad nećete spomenuti ali ćete spomenuti nešto što vam odgovara i to je meni jasno jer proračun je politička borba u ovoj sabornici. To je rekli smo politički dokument ali vi ste rekli da smo mi čarobnjaci, ma ne, vaš ministar je čarobnjak. On je toliko pristao, pristao je skinuti sa svih razvojnih stavki za obrazovanje i za usavršavanje i za investicije, upravo on je čarobnjak jer mislim da će sa 87000 kuna, ja sam se zaprepastila, napraviti reformu osnovnog školstva, a on se za to zalagao. Ja sad čekam kolega Hajduković da on kad budu plaće padale, a već padaju u obrazovanju i vi ste toga svjedok da on zaista podnese ostavku jer je on i u svibnju mjesecu rekao ukoliko bude ijedna kuna manje za plaće u mom resoru ja podnosim ostavku. Danas je evo kraj studenog mjeseca, ništa od toga.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Pa vidite kolegice Roksandić, vrlo interesantno se matematika čuje ovako kad se raspravlja o proračunu da svatko čupa nekakve podatke. 10 milijardi deficita od prošle godine, prosječna kamatna stopa 6 i još nešto posto, to vam je sljedeće godine 600 milijuna više kamata. Uzmite koliko su se povećali trezorci. Prema tome, ove kamate koje su bile do sada su bile za kredit za deficite HDZ-a, a ovo povećanje kamata su vaši deficiti. Prema tome, na kraju ovakvog mandata po vašim projekcijama javni dug je za 40 i još nešto milijardi veći. Međutim, nisam se javio zbog toga vama za repliku nego vrlo je interesantno da povećanje struje 20%, povećanje cijene grijanja 37% u Gradu Zagrebu, Sisku i Velikoj Gorici, ali u decentraliziranim sredstvima niti lipe viška za sljedeću godinu. Znači sve to, svi ti troškovi će pasti na teret jedinica lokalne samouprave. Ali najinteresantnija je matematika kod predškolskog uzrasta, dakle dosad je bilo 4 sata tjedno obvezno za predškolski uzrast, a sada po novom zakonu o kojem smo raspravljali prošli tjedan uvodi se 15 sati obvezno i vrlo interesantno da sljedeći drugi dio školske godine 2012./2013. i prvi dio 2013./2014. ministar Jovanović kaže da ne treba niti lipa dodatnih sredstava. Pa sad mi nije jasno tko će platiti tih dodatnih 11 sati ljude koji će držat toj djeci taj predškolski odgoj, tko će platiti grijanje, ta djeca moraju biti u nekakvom prostoru. Prema tome, naprosto određeni zakoni se predlažu, ali financijski ne prate i nije tu kriv, to sam rekao ne jedanput danas, Ministarstvo financija tu nije krivo ali to su one strukturne reforme o kojima govorimo. S jedne strane ćete ušparati, s druge strane ćete otvoriti prostor za neke nove programe, ali očigledno nama je u interesu da se optužujemo, da se napadamo, da neargumentirano lupamo. Ali gledajte, svaka neargumentirana priča nas dovodi do onoga što smo doživjeli u rebalansu proračuna 2012., a to je nedostatak sredstava.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite kolegice Roksandić.
Ma samo jedna rečenica. Kolega Šuker, ja sam zato i podcrtala decentralizirana sredstva jer to je onaj svakodnevni život u školi. Iz tih sredstava se uglavnom financiraju materijalni troškovi u školama. A i podcrtala sam predškolski odgoj oko kojeg se rasprava vodila gotovo cijeli dan ovdje i kad smo pokazivali da neće biti dosta sredstava, da ono što piše u prijedlogu zakona da ne treba osigurati dodatna sredstva sad se pokazuje da će trebati. I je, istina je, ministar je dodao 88000 kuna i još navodi tamo čini mi se u obrazloženju za oko 13000 djece koji će iduće školske godine ići u predškolu. Toliko o ozbiljnosti programa koje je i proračuna ponudilo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Toliko o ozbiljnosti.
Hvala. Sljedeća replika, potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja sam samo htio zapravo ispraviti možda neke brojke koje je uvažena zastupnica spomenula. Ona je rekla nešto više od 800 milijuna da će nedostajati. Bolje bi bilo da je rekla gotovo 900 milijuna jer je to 432 milijuna smanjenje razlike za plaće i onda još 450 otprilike koliko nedostaje sada. To je gotovo 900 milijuna, to je otprilike 10% mase plaće i to je upravo na tragu onoga što se govori da će se smanjiti plaće, bez obzira što još nisu nikakvi kolektivni ugovori ni potpisani niti razvrgnuti ni ništa. Međutim, čak i ako se to dogodi ne treba smetnuti s uma nešto, a to je da granski kolektivni vrijede i dalje i sve što u njima piše bez obzira što se kolektivni ugovor prekine, promijeni itd. granski vrijede i dalje. I na žalost, bojim se da će se sa ovom računicom dogoditi slično što se dogodilo prije desetak godina, a to je da će se onda kao rezultat javiti niz tužbi i da će se onda za godinu, dvije, tri ili pet opet davati milijarde jer se nije mislilo na jednu činjenicu, a to je da zapravo ovi granski će vrijediti i dalje. Prema tome, bez obzira što se može iščitati iz proračuna da će se svim djelatnicima, profesorima, učiteljima itd. smanjiti za 10% otprilike plaću na žalost neće to moći pravno potpuno tako funkcionirati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I zadnja replika Damir Rimac. Izvolite kolega Rimac.
Poštovani potpredsjedniče. Dakle, kolegice Roksandić ne mogu se oteti dojmu da je vaša rasprava imala zapravo literarni uradak na zadanu temu. Ja razumijem da ste prosvjetar, ali u svojoj raspravi ne znam da li imate kolektivnu amneziju ili samo osobnu i zaboravljate da je Hrvatskom upravljala Hrvatska demokratska zajednica osam godina, da je nelikvidnost početkom 2012. godine iznosila 41 milijardu kuna što je rezultat vašeg gospodarskog oporavka i vašeg upravljanja. Napomenut ću kupovinu socijalnog mira na selu, dakle ponavljam štednja je potrebna u svim sektorima, u svim resorima, a ne samo u resoru obrazovanja i to ovim građanima treba reći. Netko prije mene je spominjao čarobni štapić. Ova Vlada da ima čarobni štap kao Mojsije ne bi uspjela u kratkom vremenu 11 ili 12 mjeseci riješiti probleme koji ste vi napravili i ostavili i hrvatskim građanima i svima nama. Za vas su dugovi minorni. Vi u svojoj raspravi uopće ne spominjete dugove nego se osvrćete kako će funkcionirati Hrvatska država. Funkcionirat će teško i to građanima treba reći i obrazovanje i sustav znanosti i gospodarstva, sve će biti teško. Ali nemojte zaboraviti da ste te dugove i te probleme ostavili upravo vi. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite kolegice Roksandić.
Pa uvaženi kolega Rimac, možda vam je moja rasprava ličila na literarni uradak, ali ako ne znate ja sam profesorica hrvatskog jezika i književnosti i vjerojatno imam takav senzibilitet pa su gotovo sve moje rasprave gotovo mali eseji. Ali tome ne mogu se oteti dojmu, jer jednostavno to je tako. Kad ste neke profesije onda se ne možete čisto ispolitizirati. A što se tiče dugova. Opet opetujem. Vi zaboravite, ja govorim o resoru obrazovanja i znanosti da ste 2003. godine ostavili velike dugove, ostavili velike dugove. Akademik Reiner je iskazao jednu zabrinutost da će se to desiti i nakon ovog Proračuna. I vrlo lako da će se kolega Rimac desiti, jer lako je prebacivati znate krivnju s jednih na druge. Mi na vas, vi na nas. Ali činjenica ja govorim o području obrazovanja. Da ste ostali dužni milijardu i 200 milijuna kuna, da smo više od 400 milijuna kuna 2004. prosvjetarima isplatili, da smo 530 milijuna kuna uspjeli se nagoditi sa 40000 naših kolega koji su pristali na nagodbu. O tome govorim. Stalno zaboravljate to i na to sam ja upozoravala, upravo na to. Ja ne zaboravljam dugove. Nisam zaboravila ni kamate, a kolega Šuker vam je dobro pojasnio što će se dogoditi sa ovim zaduženjima i kamatama samo od ove godine za koju vi kažete evo mi smo godinu dana na vlasti i nismo čarobnjaci. Ja ni to nisam zaboravila.
Hvala. Sljedeći za raspravu Željko Kolar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministara, pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Ja neću govoriti o prošlim vladama, ja ću pokušati nešto reći što je ova naša Vlada napravila pozitivno po meni u 2012. godini i ono zbog čega mislim da bi Proračun za 2013. godinu mogao biti pozitivan. Smanjen je deficit za 4 milijardi kuna i sačuvan je kreditni rejting. Vršila se konsolidacija državnih tvrtki, smanjen je doprinos u zdravstvu za dva postotna poena i u privredi je ostavljeno dvije i pol milijarde kuna. Povećan je neoporezivi dio plaće sa 1800 na 2200 kuna, Vlada je omogućila dva reprograma poreznih dugovanja. Donijeli smo Zakon o predstečajnoj nagodbi, podigli prag ulaska u sustav PDV-a sa 80 na 230000 kuna. Netko je rekao da se ništa pozitivno nije dogodilo ove godine u gospodarstvu, ali to baš i nije tako. Imamo najnovije podatke da postoje pozitivni trendovi u malom gospodarstvu u ovoj godini prije svega 20 postotni rast ukupnih prihoda, 10 postotni rast izvoza, 3 postotni rast investicija u opremu i objekte i 2 postotni rast broja zaposlenih to su podaci za ovu godinu. Ministarstvo poduzetništva i obrta je ove godine uložilo 370 milijuna kuna u ovoj mjeri i dale su rezultata. Što možemo očekivati za sljedeću godinu i da li je to moguće što je napisano? Da bi rast potrošnje bio 1,8%. Da li je to moguće sa stvaranjem pozitivne klime ako znamo da je štednja građana u bankama 127 milijardi kuna. Da li je moguće povećati potrošnju za 1,8%? Ja smatram da je moguće, da to nije nerealno. Da li možemo imati rast bruto domaćeg proizvoda za 1,8%? Hajmo pokušat to kroz brojke koje nas vode kroz proračun kad se stalno na njih pozivamo. Ministarstvo gospodarstva je povećalo Proračun sa tristo pedeset i sedam milijuna kuna na dvije milijarde i devedeset i devet milijuna kuna. Od toga za razvoj, unapređenje i konkurentnost i restrukturiranje industrije milijarda i sto osamdeset milijuna i za razvoj energetskog sustava sedamsto trideset milijuna kuna. Ministarstvo poduzetništva i obrta ima rast svojeg proračuna sa četiristo devetnaest milijuna kuna na sedamsto sedamdeset milijuna kuna što je povećanje 83,45 posto. Od toga je skoro sedamsto milijuna predviđeno za investicije. Onaj podatak koji sam rekao o rastu maloprije, je doveden sa tristo sedamdeset milijuna kuna ulaganja. U Ministarstvu turizma povećava svoj proračun sa dvjesto četiri milijuna na dvjesto osamdeset i jedan milijun kuna. Povećanje 37,54 posto, a s obzirom da je ovo smanjenje PDV-a koje će se dogoditi u turizmu i uz odlične rezultate koje smo imali i ove godine, ne vidimo nikakvog razloga da sljedeća godina ne bude bila još bolja u turizmu. Ministarstvo financija upravljanje pretpristupnim fondovima sto tri milijuna kuna, zajmovi za sufinanciranje IPARD projekata EIB osamdeset i devet milijuna kuna. Program povlaštenog financiranja kreditnim programima HBOR-a dvjesto pedeset milijuna kuna. Za sanaciju javnih ustanova milijarda i sto milijuna kuna. Ministarstvo regionalnog razvoja, poticanje regionalne infrastrukture i gospodarstva četiristo dvadeset i jedan milijun kuna. Pedeset milijuna kuna za integralni razvoj lokalne zajednice EIB III. Sto milijuna kuna za razvoj potpomognutih područja. Sve te investicije koristit će se i kroz za razvoj jedinica lokalne samouprave i poticat će i rad malih srednjih poduzeća i vjerojatno će se kroz taj dio povećavati i zaposlenost. Ajmo se vratiti na Hrvatske vode, proračun tri milijarde tristo dvadeset šest milijuna kuna. Od toga program investicijskih aktivnosti u vodnom gospodarstvu dvije milijarde i četiri milijuna kuna. Redovno održavanje i obnavljanje vodotoka, vodnih građevina i javnog vodnog dobra petsto šezdeset milijuna kuna. Eto posla za građevinu. Eto posla za građevinu koja možda sad i u najvećoj krizi od svih ostalih grana. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost nakon dvije godine USKOK-a, doskoka, poskoka konačno je posloženo stanje u Fondu, a Fond ima proračun milijardu i dvjesto pedeset i tri milijuna kuna. Od toga je za programe i projekte energetske učinkovitosti osiguran sto četrdeset i jedan milijun kuna i za projekte i programe iz zaštite okoliša četiristo trinaest milijuna kuna. Ajmo malo na Hrvatske ceste. Ulaganje u državne ceste, dvije milijarde tristo trideset i pet milijuna šesto tisuća kuna. Program održavanja tristo devedeset i šest milijuna kuna sufinanciran je ŽUC-a dvjesto četrdeset milijuna kuna. Ako k tome još pribrojimo kapitalno jačanje HBOR-a sa sedamsto milijuna kuna, 1.7.ulazak u EU i korištenje europskih fondova. Dal' nam to može dati i trunku optimizma za sljedeću godinu? Ako ćemo se držati ovih brojki onda se možemo složiti da je ovo jedna velika svota novaca koja će se na ovaj ili onaj način ubrizgati u gospodarstvo. Naravno da moramo imati i malo sreće jer ne ovisimo samo o sebi. ovisimo i o gospodarstvu susjednih zemalja. Sa nekima se možemo mjeriti, sa nekim ne možemo, sa nekima više gospodarski surađujemo i imamo razmjenu, nekima manje. Međutim najmanje što nam treba sada je pesimizam, a isto tako nije dobro da imamo nekakav nerealni optimizam. 1,8 posto uz sve ovo što sam ja ovdje nabrojio po meni se čini moguće. Dal' će se ostvariti ili neće, o tome ćemo razgovarati na kraju sljedeće godine. Al' bilo bi dobro za sve nas da spustimo malo tenzije i da se ne prozivamo, tko je napravio što od 2001. do 2003., što je od 1995. do 2000. godine, što je od 2003. do 2002., od toga apsolutno nitko neće imati ništa koristi, niti mi koji ovdje sjedimo, a najmanje građani. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Moram evo replicirat kolegi Kolaru jer je on lijepo pričao o tom proračunu i uzeo je samo tri ministarstva gdje se povećalo ovaj stavke i rekao da je to super, ne. Mi nismo protiv toga. Dapače, drago nam je, samo ste zaboravili onih drugih sedamnaest koji su imali manje, to je isto možda trebalo reć da bude objektivna rasprava. E sad, vi kažete da će sve te mjere dovesti do rasta od 1,8 posto. Pa mi smo ovakvu raspravu slušali i prošle godine. I tad je bilo sve u drugom mjesecu super itd. i sve je trajalo do šestog mjeseca i onda je rečeno da to više neće biti tako lijepo. Na kraju smo taj proračun morali i malo popraviti itd. ali nije bilo zlonamjerno, nego jednostavno takve su prilike. A vi govorite da će se povećati i potrošnja, da treba u to vjerovati itd. E, ako imate plaću pet tisuća kuna, vi ste to imali možda i prije godinu dana samo ste je potrošili možda do dvadesetog u mjesecu, a sada ćete je potrošiti do sedamnaestog. Vi nemate pet tisuća i dvjesto kuna. O tome se radi. Kako ćemo povećati potrošnju kad nema one fizičke snage novca koja se broji u kunama. Ljudi jednostavno nemaju, i kad bi mi sad rekli da će imat možda tisuću kuna veću plaću a vidimo da će imati tisuću kuna manju plaću pogotovo profesori, učitelji, ovi kojima se već uzelo. A kako će onda povećati potrošnju? To je problem. Evo samo sam to htio dodati.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Boriću. Pa evo vrlo jednostavno, znači ja sam govorio o proračunu koji je vezan za ulaganje u gospodarstvo. A nisam govorio niti o zaštiti okoliša, niti o obrazovanju, niti o drugim segmentima o kojima bi se isto puno toga dalo reć. Međutim, ja sam govorio direktnim ulaganjima u gospodarstvu i govorio sam dal' je realan taj rast od 1,8 posto ili nije a možemo i govoriti zašto nije bilo investicije u 2012. godini, a mi sada tvrdimo da će ih bit. I zašto nismo, recimo mogli pokrenuti EIB III. u ovoj godini nego smo ga morali prebaciti za sljedeću godinu. Znate zbog čega? Zbog toga što u EIB-u II. iz 2010. godine i 2011. godine su bila dugovanja države. Europska banka je svoje obaveze izvršila, a država nije pa nismo niti mogli EIB III. otvorit nego smo morali prvo zatvoriti projekte iz EIB-a II. i to je točno. Pa možemo reći da smo investicije koje su bile u državnim poduzećima, u Hrvatskim cestama, Hrvatskim vodama, Hrvatskim autocestama koji su se u 2011. godini događali, nisu uopće stigli računi u 2011. godini za njih. Ma nisu došli niti za vrijeme privremenog proračuna, nego su došli u četvrtom mjesecu 2012. godine pa umjesto novaca koji su bili predviđeni za nove investicije, trebalo se plaćati račune iz 2011. godine inače bi poduzeća otišla u stečaj, pa bi imali još veću nezaposlenost. Ali onda je bio još jedan problem da oni koji su bili glavni izvođači nisu plaćali podizvođačima, pa da ste čak i napravili i cesiju, niste ju mogli realizirati jer su ta poduzeća bili u blokadi, a vi to jako dobro znate. Pa smo onda morali mijenjati zakon da se može direktno podizvođačima platiti da spasimo ta radna mjesta i da tu ljudi ne otiđu u stečaj. I to je istina.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom, Branka Juričev-Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam poštovanog ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa o svakom proračunu se može pričati danima, tako da ovo što smo došli do ovoliko sati nije nešto strašno, jer gotovo svaka stavka proračuna nam može puno reći kakav je stav Vlade prema određenom segmentu društva. Gdje je to gdje možemo i gdje želimo štedjeti više ili manje. Treba biti realan i reći da je sredstava određenih, raspoloživih sve manje. Sve manje ljudi radi, sve više je socijale, a i nema naznaka da će biti bolje. Međutim treba vidjeti koja su to područja bez kojih ne možemo i štednja upravo na tim segmentima društva bi mogla dovesti do još veće krize, do još većih problema. To su zasigurno školstvo, zdravstvo, socijalna skrb i vatrogastvo. Čuli smo da je ranijih godina za financiranje tih decentraliziranih funkcija izdvajalo se oko milijardu i šesto dvadeset i pet milijuna, i tada su ti korisnici izuzetno skromno funkcionirali. Sada kada je povećanjem PDV-a porasle su sve cijene posebno energenata, mi za te namjene ostavljamo tristo pedeset i pet milijuna manje. Smanjuju se i rashodi za školstvo, obrazovanje i zdravstvo i to dovoljno govori koliko Vlada posvećuje upravo ovim izuzetno važnim segmentima društva. Maloprije, kolega iz Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu imao izlaganje pa je bilo zanimljivo čitati izvješće tog istog odbora. U njemu stoji da bi se za izdvajanje za obrazovanje, da bi se ta izdvajanja morala povećati budući da obrazovanje predstavlja temelj za daljnje obrazovanje društva u cijelosti. Financiranje obrazovanja smatraju da je ispod zadovoljavajuće razine i premala su da bi bila moto razvoja. To sve svi zajedno potpisujemo. Ali je iznenađujuće da nakon sveg tog konstatiranog ponovno se podiže ruka za još jedno smanjenje tih sredstava. I naravno svi vrijedni ljudi na kojima počiva obrazovanje i odgoj naše djece, naše budućnosti primorani su da stanu u zaštitu svojih prava u vremenu kako kažu nikad gore po njih i odlučuju se na prosvjede. Zamislite kakvu poruku time šalju našoj djeci? Koliko ih cijeni naša Vlada? Pitam se da li nam je bitno tko i kako odgaja i obrazuje našu djecu? Pitam se kakve će posljedice imati po našu djecu? Kako će oni sutra rješavati svoje probleme da li također prosvjedima, i da li će oni sa jednakim poštovanjem gledati na svoje učitelje kao što vjerujem da većina nas u ovoj sabornici gleda na svoje, sve zahvaljujući ovoj politici. Dolazim iz Šibensko-kninske županije i mislim da ne treba posebno obrazlagati zašto sam vezana i emotivno i posebnu pozornost posvećujem protupožarnoj zaštiti i funkcioniranju dobrovoljnih vatrogasnih društava. Nitko tu nije spomenuo ili nije primijetio, imamo stav u Državnom proračunu. Potpora o opremanju dobrovoljnih vatrogasnih društava, kapitalne donacije cijelih tisuću kuna, a morate znati da u Hrvatskoj ima preko tisuću i osamsto devedeset dobrovoljnih vatrogasnih društava. Iznos od tisuću kuna je ponižavajući, ja bih rekla da je to donacija koju jedan građanin donira svom seoskom dobrovoljnom vatrogasnom društvu. I kao što sam rekla dolazim iz Šibensko-kninske županije, iz grada Vodica. Naša osnovna djelatnost pa rekla bih i jedina je turizam. Svi se posebno ovako u ovim vremenima, pozivamo, kunemo se u naše turističke rezultate i nju čini čak 14,4 posto Hrvatskog BDP-a. Svi pričamo kako trebamo raditi na jačanju konkurentnosti kroz set mjera kako očekujemo još bolje rezultate u narednim godinama. A onda kad se slaže proračun kao da se zaboravi i turizam i naša turistička područja. Naime, poticanje gospodarskih aktivnosti na otocima i u priobalju u proračunu za 2013. je prepolovljeno. Od skromnih osam milijuna kuna sada imamo svega četiri. Smanjuje se iznos predviđen za poticanje komunalne i društvene infrastrukture na otocima i priobalju. Za razvoj otoka u 2011. potrošeno je dvadeset pet milijuna a sada je predviđeno čak šezdeset posto manje ili 9,5 milijuna kuna, i time se potvrđuje ono što je i danas premijer Milanović ponovio, da je život na otocima lakši. On jednostavno tako gleda na život na otocima, a još je bilo interesantno za čuti kako je kolegi zastupniku iz Slavonije rekao, a to bi vjerojatno i meni večeras, da je to, kaže to je vaša izborna baza, a ne moja. Žalosno je da se premijer ne odnosi prema cijeloj RH kao prema svojoj izvornoj bazi. Da li je to razlog što i za razvoj pomorskog prometa i lučke infrastrukture planirano smanjenje za trideset pet posto, kao što je i planirano smanjenje sredstava za oko trideset i šest milijuna kuna za Agenciju za obalni linijski prijevoz. Ako se zna da su cijene goriva se povećale, onda se radi o znatnom smanjenju broja brodskih linija i povezanosti kopna i otoka. A i danas smo imali veliki natpis u novinama da je dvadeset posto manje Talijana ovu godinu boravilo u Hrvatskoj zbog pomanjkanja brodskih veza. I sve je to pod pretpostavkom da imamo rast BDP od 1,8 posto. Pitam se što će biti ako ne bude toliki rast ili ne daj Bože da bude pada? Kako narednu godinu očekujemo ostvariti povećani broj noćenja, veći broj gostiju i ono što je najznačajnije, povećanje prihoda od turizma sa još manje ulaganja i izdvajanja za gospodarstvo, infrastrukturu i razvoj na našem Jadranu. I do sada su svi ovi uspjesi u turizmu u prvom redu bili zasluga izuzetnih turističkih djelatnika koji svojom ljubaznošću, danonoćnim radom i znanjem nastoje kompenzirati našim gostima mnoge nedostatke, a narednu 2013. kad se smanjenje izdataka od pedeset do šezdeset posto u priobalju i otocima planira, kakve onda prihode možemo očekivati. I stoga vas pozivam da na našu obalu mislite i kad slažete proračun i raspoređujete sredstva iako je zima. Nemojte se sjetiti nas samo kad je ljeto, kad mislite na sunce i more. Nemojte nam tada pokazivati brigu u vidu pojačanog nadzora različitih inspekcija u nastojanju da iz našeg turizma u tih par mjeseci iscijedite još više. Sada pokažite brigu u većim izdvajanjima za naše otoke i priobalje.
Hvala. Imamo repliku, Ivan Klarin. Izvolite kolega.
Draga moja kolegice Branka, gradonačelnice mog susjednog grada. Kritizirali ste proračun a prije tri dana ste rebalansirali proračun grada Vodica zbog povećanja prihoda iz Državnog proračuna. Izgradnja školske sportske dvorane u Čisti Velikoj, deset milijuna devetsto devedeset šest tisuća. Devetsto tisuća kuna Ministarstvo regionalnog razvoja za nerazvrstane ceste, Hrvatske vode i vi draga moja kolegice, moja susjeda imate pravo kritizirati ovaj proračun. E ovako, što se tiče ulaganja u otoke. Sad ću čitati dok mi ne istekne vrijeme, brojim: sustav vodoopskrbe Drvenika Velog i Drvenika Malog, sustav odvodnje mjesta Milna na Braču, sustav odvodnje mjesta u Selcima isto na Braču, sustav odvodnje Jelsa Vrbovska na Hvaru, sustav odvodnje Stari Grad Hvar, sustav odvodnje općina Blato, sustav odvodnje općina Lumbarda na Korčuli, rekonstrukcija opremanja doma za starije osobe u Starom Gradu na Hvaru, izgradnja doma za starije osobe u gradu Rabu, izgradnja osnovne škole Meterezi, izgradnja osnovne škole Čiovo, izgradnja školske dvorane u Smokvici, dogradnja osnovne škole, izgradnja sportske dvorane u Orebiću, izgradnja športske školske dvorane u Solinu, izgradnja srednjoškolske sportske dvorane u Supetru, izgradnja vatrogasnog doma u Medulinu, izgradnja sustava odvodnje i pročišćavanje otpadnih voda na Visu, nadogradnja dječjeg vrtića na Visu, izgradnja školskog gradskog sportsko- rekreacijskog centra u Pazinu, izgradnja školske sportske dvorane u Ravnoj Gori. Hoćemo dalje kolegice Branka? Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Juričev-Martinčev. Izvolite.
Kolega ja sam izuzetno zahvalna za svu pomoć koju dobije moj grad i moj kraj, al očito niste shvatili poruku. Ja sam vjerovala da ćete dati podršku da se još više pomogne moru, otocima i priobalju.
Hvala. Imamo sljedeću repliku. Ja predlažeM da to kolege na kavi raspravite ove detalje. Imamo dalje repliku, kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo moram replicirat uvaženoj kolegici iz HDZ-a, jer je danas prva govorila o otocima i zaista najprije ću reći da je dobro da ova Vlada nastavlja programe HDZ-a, a nije dobro da za te iste programe koji su pokrenuti davno, davno prije, ostavlja svake godine sve manje i manje sredstava. To je činjenica. Bojim se da je na pomolu izmjena Zakona o otocima gledajući stavke ovog Proračuna jer se smanjuju sredstva na subvencijama, i za cestovni prijevoz i za vodoopskrbu, i čujemo i za otočne poslodavce. Smanjena su sredstva za linijski prijevoz i vjerojatno će se mijenjati Zakon o otocima. Mi to ne znamo. To ćemo saznati možda u 2013. godini. Ali stavke upućuju na to. Nešto će se mijenjati. E sad kad smo, evo kolega je nabrajao ove projekt, oni su mi svi poznati, ja imam osjećaj da sam ih ja pokrenuo još prije tri godine. Razumijete? Jer su jedan dio ušli u ovaj zajam Europske investicijske banke dva, Europske investicijske banke tri. Jedan dio se financirao iz kapitalnih pomoći države, a tu je problem ove države. Upravo tu. Zašto? Jer mi za grad Vrulje ostavljamo pet milijuna kuna a vrijednost investicije je sedamdeset milijuna, pa ćemo dvanaest godina graditi jedan gart, pa ćemo dvanaest godina graditi neku drugu luku, pa ćemo tri godine graditi neku novu školu. Nemamo efekt ulaganja od jednom i to je problem. Puno projekata, to se sve na neki način razmrvi na male komadiće i to onda traje iz godine u godinu i zato je problem što se jednostavno ne može vidjeti efekt građevinskih ulaganja jer se sve to unutar ovih opisnih stavki raspodijeli na desetke malih proračuna i onda vi za jednu školsku dvoranu koja košta 10 milijuna kuna, morate je 3 godine graditi da bi dobili svake godine po 2 i pol, 3 milijuna kuna. Ona se efektivno može izgraditi u godinu dana. To je naš problem.
Hvala. Imamo sljedeću repliku, Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Pa kad smo se već počeli ovako lokal patriotski replicirati, ali je vrlo interesantno kad lokal patriotski repliciramo da nitko ne spominje Financijski plan Hrvatskih voda koji nije nimalo zanemariv po svom iznosu, a isto tako nije nimalo zanemariv za jedinice lokalne samouprave jer upravo preko tih sredstava mnoge jedinice lokalne samouprave, to je jedini način u principu da riješe svoje probleme odvodnje vode i opskrbe pitkom vodom. Međutim vrlo je interesantno pogledati te ugovore koji su nedavno pompozno potpisani u Hrvatskim vodama prije mjesec i još nešto dana. Ali ima jedna sitna klauzula ako se osiguraju sredstva, a s obzirom da je sada već 11 mjesec, znači taj dio troškova vjerojatno ide u sljedeću godinu, al najinteresantnije je pogledati kako se taj kolač dijelio. Tako recimo jedan grad koji je poprilično velik i meni posebno drag, Velika Gorica je tražila 148 milijuna. Međutim vrlo je interesantno, dobila je samo 2 milijuna za projekt odvodnje, ali nije bitno tu što je dobila 2 milijuna nego je stvar u tome da jedan kompletan istočni dio Zagrebačke županije planira se sutra opskrbljivati sa pitkom vodom s područja Velike Gorice. A da bi ta nova vodocrpilišta bila zaštićena, mora se riješiti problem odvodnje otpadnih voda. Ajmo malo sad se prebaciti s ovog proračuna na financijski plan Hrvatskih voda ili Hrvatskih cesta pa da mi tamo koji smo u onom dijelu prema Banovini i prema bosanskoj granici, pitamo šta je s tom nesretnom autocestom Sisak? Nekad su Čačić, Vidović počeli sa lopatama to radit na onom famoznom Sisačkom mostu. Mi smo iz Velike Gorice počeli isto nešto graditi pa je Picula nešto s bagerčićima pokušao, ali cijela priča se svela na to da ta cesta nažalost Siščana i građane Banovine još nije gotova. Pa malo ovak lokal patriotski.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Valter Bobljunčić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. I sljedeći potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega potpredsjedniče.
Uvaženi gospodine potpredsjedničke, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, dozvolite mi da se malo više referiram na onaj dio vezan uz zdravstvo jer mi je to i najbliže. Činjenica je jedna da kad se usporedi dakle, ovaj proračun zdravstva u odnosu na onaj od ove godine nakon rebalansa, onda je to negdje otprilike 140 milijuna manje. Samo po sebi to može i ne mora značiti puno, 140 milijuna na 21 milijardu i nešto može se činiti i malo novca. Međutim kada znamo da zdravstvo zapravo u svim zemljama traži kontinuirano iz godine u godinu zbog novih tehnologija, zbog novih lijekova itd. uvijek sve više i više novca, važno je da to ne raste prebrzo, ali uvijek raste, onda se itekako i zbog tog smanjenja moramo zabrinuti. Međutim postoji nešto što puno više brine, to su kad se analiziraju pojedine stavke. Dakle na stacionarnoj zdravstvenoj zaštiti se smanjuje negdje za preko 2,6 milijardi kuna, doduše povećava se na specijalističko konzilijanoj zdravstvenoj zaštiti za nešto više od dvije milijarde kuna. Dobro. Možemo reći tu se izgubila negdje pola milijarde kuna. Međutim i interpretacija toga može biti ta da se smanjuje stacionarna zdravstvena zaštita koja će se kompenzirati sa polikliničkom zdravstvenom zaštitom u bolnicama. Međutim kad pomislimo kakav će to stvarni efekt imati na kliničke bolnice, kliničke bolničke centre itd. onda vam to prevedeno na svakodnevni jezik, znači da ćete umjesto vrhunskih ustanova koje sad postoje gdje se rade transplantacije, gdje se rade vrhunski zahvati itd. ćete ih ovim financijski tjerati da postaju ogromne poliklinike, ogromni ambulantni pogoni gdje će se raditi masovne, pregledi, jednostavni, jeftini pregledi koji će se morati u velikoj količini napraviti. A zapravo ne znam šta će se dogoditi sa posteljnim kapacitetima? Priča da će se oni smanjiti. Što to znači? Ako zatvorite pola odjela jednoga, Vi ćete i dalje trebati sve iste zaposlene sestre na tom odjelu, i ne možete smanjiti broj sestara tamo. Prema tome nećete tu postići nekakvu bitnu uštedu, a stvorit će se enormni problem sa onim ozbiljnim, teškim bolesnicima koji trebaju zapravo ležati u bolnici. Kroz to naravno će se prividno možda za neke dijagnostičke i terapijske zahvate smanjiti liste čekanja, ove ambulante, međutim, nažalost, time će se bitno i vrlo jasno i odgovorno stojim iza toga, bitno narušiti zapravo vrhunska medicina u svim onim kliničkim bolničkim centrima, klinikama, kliničkim bolnicama koje postoje. Da je tome tako, mogu vam samo reći jedan primjer u našoj susjednoj Sloveniji recimo, njihov glavni klinički bolnički centar UKC ima svega negdje otprilike deset posto otpada na ovo polikliničko konzilijarnu zaštitu a sve ostalo je stacionarna zaštita, dakle ovi vrhunski zahvati koji su na teškim pacijentima, ležećim pacijentima itd. Prema tome bojim se da će takva jedna redistribucija tog daleko premalog novca koji se izdvaja za zdravstvo, nažalost ovim proračunom imati ogromne i nesagledive posljedice. Ono što bih htio također reći, što se tiče cijele sume je i činjenica da kad pogledate novac predviđen za bolničku zdravstvenu zaštitu, on zapravo nije dosta praktički ni za plaće. Plaće u hrvatskim bolnicama su u ovom času odnose negdje otprilike mjesečno 500, 510 milijuna kuna pa ako pogledate koliko je predviđeno za bolnice onda vidite da gotovo ne pokrivaju ni plaće, a kamoli sve ostale materijalne troškove, lijekove, dijagnostička sredstva itd. Kako će se to riješiti, hoćemo li otpuštati medicinske sestre i doktore, naravno da nećemo i naravno da se to neće dogoditi. Što će se dogoditi, morat će se doći do drastičnog smanjenja plaća i o tome govori zapravo ovaj proračun. Kako god se to pokuša prikriti on će drastično smanjivat plaće i to će bit rezultat očito i ovih sada razgovora, pregovora itd., ali reći će se neće se snižavati osnovica nego će se dodaci. I sad se radi medijska priprema o tome kako postoje stotine dodataka itd. Onda kad malo se sjetimo povijesti kako je to bilo onda u prošlosti je bilo to zato jer se nije mogla osnovica povećavati, postoji kolektivni ugovor, postoji uredba Vlade nego se onda pokušalo uistinu premalo plaćeni zdravstveni djelatnici, posebice sestre na neki način zapravo nadoknaditi to premala osnovica sa dodacima. I uistinu oni imaju razne dodatke, međutim ako im se ti dodaci ukinu jeste li svjesni šta će se dogoditi. Recimo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti sestra sa SSS 30 godina radnog staža, ona gubi 19% na plaću od 1. siječnja, 21% odnosno bez onih 0,5% po godini čak 35%. Bolnička sestra sa SSS i 20 godina radnog staža će izgubiti 14% na plaći od 1. siječnja, 20%, oko 30% će to iznositi bez onih 0,5 po godini. Bolnička sestra VSS recimo koja radi u intenzivnoj skrbi, izuzetno jedan teški, naporni, odgovorni posao, vrlo težak posao sa 30 godina radnog staža izgubit će 33% dodataka na plaću. To zapravo iznosi oko 50% bez 0,5 godini. Najviše će bit pogođene upravo one starije medicinske sestre koje rade po 30 godina taj teški i odgovorni posao i onda recimo glavne sestre, klinika, vrlo važna funkcija, odgovorna funkcija sa 35 godina radnog staža, vrh karijere, gubit će 50% od plaće, čak 65% bez 0,5% po godinama. Dakle to je ugruba računica zapravo bez umanjenja po osnovi dodataka za rad noću, subotom, nedjeljom i slično jer su to specifičnosti o kojima možda i ne treba sad govoriti. Dakle, jedini način koji će se očito dogoditi gdje će zdravstvo uopće moći preživjeti će biti da će se drastično smanjiti plaće zdravstvenim djelatnicima, liječnicima, ali posebice sestrama kojima će zbog upravo ove floskule kako se samo dodaci skidaju zapravo kao što ste vidjeli plaće se smanjiti za 1/3, za polovinu itd., dakle onima koji zapravo rade najteže, najodgovornije poslove. I upravo o tome itekako ja mislim da treba misliti jer bojim se da ako sad ne mislimo o tome da ćemo biti u velikom problemu. Još je jedna tema koju sam ja već danas ranije načinjao, a to je ovo drastično smanjenje izdvajanja za obrazovanje i znanost. Mi moramo biti svjesni činjenice, posebice kad govorimo o znanosti, da je ovo što se ovim proračunom predviđa doslovno simbolika i sprdačina. Ja sam taj izraz upotrijebio, ja stojim iza njega jer dati 80 milijuna kuna za sva znanstvena istraživanja u državi Hrvatskoj je upravo smiješno. S tim novcem ne možete ništa napraviti iako se, a ja podsjećam nas sve skupa kad smo mi raspravljali ovdje u nekoliko navrata, prije nekoliko mjeseci kad smo govorili o Nacionalnoj zakladi za znanost, kad smo govorili ranije o temama vezanim uz znanost da smo se svi zapravo složili oko toga da je znanost važna, da su istraživanja važna, da moramo dati više novaca za istraživanje itd. Ja sam tada podsjećao sve nas, rekao sam doći će za par mjeseci proračun. Proračun je mjesto da pokažemo da li mi stvarno želimo … iskorake u znanosti i istraživanjima ili ne. Nažalost ovaj proračun to drastično smanjuje. Naravno da to nije bila nula kao što je uvaženi gospodin ministar rekao, naravno da nije bila nula, bilo je 140 milijuna na toj stavci pa je ove godine spalo na 100-tinjak milijuna, sad spada na 80 milijuna. Međutim puno je važnija jedna druga činjenica, naš trajni odnos prema znanosti. Zadnjih 10-tak godina kad pogledate zapravo brojeve koliko je broj stalno zaposlenih istraživača na 1000 zaposlenih stanovnika neke zemlje što je jedan od pokazatelja, kod nas kontinuirano to opada. Kod nas je to negdje ispod 4, negdje otprilike 3,60. Recimo u Sloveniji je to 7,15, u Slovačkoj jednoj preko 5, u Austriji je preko 8. Dakle taj porast koji bi i nama trebao i koji bi nam itekako bio važan je nemoguće ostvariti bez planiranog ulaganja iz državnog budžeta. Nema drugih novaca koji će to potaknuti nego državni budžet. U svim zemljama je to tako i mi ne trebamo izmišljati toplu vodu. Prema tome, tu se uopće ne radi i tu se ja apsolutno slažem sa kolegom Kolarom, nema smisla pričati šta je bilo u prošlosti itd. Na kraju proračun je pogled u budućnost, proračun je ono što mi želimo u sljedećoj godini i sljedećim godinama, u kojem smjeru želimo ići. Prema tome, ako govorimo o znanosti i obrazovanju onda bojim se da taj smjer nije dobar.
Hvala lijepa. Molim vas završite.
Kod malih zemalja ove brojke koje sam sad govorio zapravo bi trebale biti još puno veće, a kako smo mi mala zemlja itekako bi nam trebalo biti do toga stalo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imate dvije replike pa ćete moći nastavit. Kolega Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa vi ste se profesore Reiner dotakli tog proračuna za zdravstvo i onog jednog malog dijela problema koji se uz njega vežu. Imali ste iskustvo, bili ste godinama ministra zdravstva. Kad bi ministar financija bio svjestan i dijela bremenitosti problema u zdravstvenom sustavu ne bi ni pomišljao da će milijarda, dvije ili tri kuna iz poreza na nekretnine moći kompenzirati te probleme i krah tog sustava koji vjerojatno slijedi u godinama i neodrživost tog sustava koji slijedi u godinama koje dolaze. Praktički mi na neki način usklađujemo koliko god gledamo pa kažemo plin je u Hrvatskoj ne znam dvostruko jeftiniji nego što je u zemljama EU ili je 30% jeftiniji, benzin je 20% jeftiniji, plaće su nam upola niže, no cijene zdravstvenih usluga prema cjeniku HZZO-a su 10, 12 ili 15 puta niže nego što su iste te cijene istih tih zdravstvenih usluga koje plaćaju osiguravatelju u Saveznoj Republici Njemačkoj zdravstvenim ustanovama. Prema tome, taj sustav koji je uspostavljen i sadašnje ovakav kakav je on je zasigurno godinama neodrživ i godinama se u raznim rebalansima krpa i godinama za sobom vuče sve repove i nijedan financijski input ga zapravo bez zaista poštene i ozbiljne strukturne reforme koja će taj sustav krenuti postavljati na drugim osnovama neće promijeniti pa niti par stotina milijuna kuna više ili manje u državnom proračunu.
Odgovor na repliku, Željko Reiner.
Uvažena gospođo potpredsjednice, uvaženi gospodine zastupniče pa to je potpuno točno što ste vi rekli, međutim ja ću iskoristiti ovo vrijeme možda samo da ukažem još na nekoliko trenutaka vezanih uz proračun zdravstva koji su u najmanju ruku zabrinjavajući ako ne i potpuno nelogični. Jedno je smanjenje značajno troškova lijekova na recepte. To je za 273 milijuna kuna smanjenje troškova lijekova na recept. Ako vi znate da u svim zemljama svijeta kontinuirano rastu troškovi za lijekove, važno je da oni ne rastu prestrmo, nekoć su u Hrvatskoj rasli i za 20% godišnje i to je bilo jako loše, u svim zemljama oni rastu. Oni rastu između 8 negdje i 12%. To je realnost dakle. A mi predviđamo sad smanjenje toga i predviđamo smanjenje usprkos što od sljedeće godine dolazi PDV na lijekove, a mi predviđamo za to 273 milijuna kuna manje. Pa kako će se to postići? Pa naravno da je to nerealno, to je potpuno nerealno. Predviđamo smanjenje troškova za informatizaciju, a uvodimo e-naručivanje i e-medicinu posvuda, a manje izdvajamo novaca za to. Osim toga ono što je vrlo važno povećava se formalno značajno za 244 milijuna zdravstvena zaštita dopunskog osiguranja iako pokazuje novija povijest u zadnjih recimo 2 godine kad se to pokušavalo kompenzirati uskraćivanje na drugim stavkama sa dopunskim osiguranjem da je to nerealno i to se nikad nije ostvarilo. Prema tome, to je jedna stavka koja jako lijepo zvuči na papiru, u sljedećem rebalansu ona će nestati nažalost. Hvala lijepo.
Hvala. I replika kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Reiner vi ste se dotaknuli dvije ustvari pa možemo reći i ključne teme o kojima danas cijelo vrijeme raspravljamo i šećemo se ko mačak oko vruće kaše, ali nikako da pogodimo to. Kad govorimo o znanosti pitanje je da li Hrvatska u budućnosti može razmišljati da zarađuje na pameti ili da postanemo zemlja jeftine radne snage. I sad ću povući jednu paralelu bez namjere da budem zločest. Ako mi za monetizaciju Hrvatskih autocesta nekome plaćamo 80 milijuna kuna, znači da želimo kupiti nečiju pamet i nečije znanje i nečije ime, a istovremeno za sve znanstvene projekte u Hrvatskoj izdvajamo 80 milijuna kuna, onda jasno šaljemo poruku koliko držimo do svoje znanosti i do svog znanja. A da li sa ovakvim ulaganjem u znanost i znanje da li sa ovakvim odnosom prema visokom školstvu i visokog školstva prema drugima jer na kraju krajeva kakav god imate odnos za neko visoko školstvo u jednom dijelu financijski ne može kontrolirati potpuno istu priču imate i u zdravstvu. I u zdravstvu se vrti nekoliko milijardi kuna prihoda, izvornih prihoda bolnica koje su praktički izvan ovog proračuna. Međutim, ako zdravstvo u RH okreće preko 30 milijardi kuna onda itekako je bitno da li će to zdravstvo koštati 10% više ili 10% manje. Jer to znači da li će cijena rada što se tiče zdravstvenog doprinosa biti 10% veća ili 10% manja. Ili će Ministarstvo financija morati osigurati iz nekih drugih izvora prihoda tih 10%. Prema tome, kad govorimo o nekome tko troši 30 milijardi kuna proračuna onda je itekako bitno kako taj sustav funkcionira, koliko je on efikasan i da li su i njemu potrebne određene strukturne reforme da jasno kažemo želimo imati takvo zdravstvo i želimo imati takvu mrežu bolnica jer naprosto ako želimo imati to onda košta to toliko, ako želimo imati to onda košta to toliko. I kad mi počnemo na takav način raspravljati u ovom Saboru bez figa u džepu i bez politikantstva onda će ljudima u Ministarstvu financija biti lakše.
Hvala lijepa. Riječ je zatražio predstavnik predlagatelja ministar Linić.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Dotakli smo dva sektora u koji u biti ogromne reforme trebaju na neki način osigurati kvalitetno financiranje i znanosti i obrazovanja, ali i zdravstvenog sustava. I to je ono što je najvažnije što nam treba. Možete vi nabrajati i ovo i ono, primjerice najviše kritika sam pretrpio jer Ministarstvo zdravstva je najbolje prošlo u proračunu, najbolje. Zaista najbolje. Usporedite prošlogodišnje izvršenje pa ćete vidjeti koliko je dobilo. Ali ni to nije dovoljno, ni to. A u isto vrijeme bavit ćemo se sada sanacijom ustanova, pokušat ćemo doći na kraj neredu jer … [[Govornik se ne razumije.]] osoblje je ono koje se neprekidno zapošljava u županijskim bolnicama, u domovima zdravlja. Znači da oni koji ne nose bijelu uniformu, da ne nabrajam od vratara, vozača, električara, nosača i sve tako dalje. Da, to su politike koje provode pojedini župani. To su politike koje podržavaju pojedini ravnatelji i koji imaju zaštitu svojih osnivača, imaju zaštitu. Očito da puno toga treba promijeniti. I ja se slažem sa onim što je rekao gospodin Šuker. Nema krupnih promjena bez krupnih promjena, bez reformi. Isto tako, kad ćemo jedanput riješit što je sveučilište što je fakultet. Tko će to riješiti? Vlada sa znanstvenom zajednicom, jer jednostavno te promjene su neophodne. Moramo odabrati. Prema tome, daleko manje će se ulagati, daleko manje. Daleko više u projekte, ali sustav koji ne reformiramo je razlog da imamo i velike deficite i da teško ih možemo kontrolirati. Reforme, da reforme. Ja moram reći što se tiče ministra zdravlja, on pokušava reći da imat ćemo mrežu bolnica, jasno ćemo definirati što su veličine bolnica i tu će vam pomoći i Zakon o sanaciji ustanova. Zašto? S obzirom da ne vjerujem da će jedinice regionalne samouprave sanirati gubitke tada će njemu dati ovlast i odgovornost da to provede. Samo se ne znam što ćemo sa obrazovnim sustavom? U tom dijelu bi puno toga trebalo promijeniti, a tu ne znam kad ćemo sa reformama, jer previše dugo traju razgovori. Osobno što ja znam od 2000. do danas ni milimetar u obrazovnom sustavu se nije pomaknulo, ni milimetar. Prema tome, previše trošimo na te sustave za održavanje sustava, a premalo ulažemo u razvoj. I dok god to ne riješimo bit će takva situacija. Prema tome, ovdje možemo govoriti da smo sami krivi, jer se ne reformiramo, ne mijenjamo ono što bi trebalo biti. Ne okrećemo se ni pacijentu dovoljno, ni studentu ili učeniku. Brinemo o tome da u tom sustavu proživljavamo. I u tom trenutku zaista moramo reći da sam deficit, sami problemi prevelikih rashoda za ta dva sustava i nisu toliko tragični, bitno ih je reformirati. Onog trenutka kad ih reformiramo bit ćemo zadovoljniji sa ulaganjima ja bih rekao načinom raspodjele sredstava za ta dva sustava. Hvala.
Hvala. Repliku ima potpredsjednik Reiner.
Uvažena gospođo potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Pa ja se dobrim dijelom slažem i sa vama i sa gospodinom Šukerom, međutim problem je upravo u tome iz ovog proračuna, a podsjetimo se više puta smo to rekli šta je proračun, politika prevedena u brojke. Iz ovog proračuna se to ništa ne vidi. U tome i jest problem. Ja se slažem s vama da treba napraviti niz reformi i u zdravstvu i u visokom školstvu. Vi ne spominjete osnovno i srednje obrazovanje koji su jako zakinuti sa ovim proračunom, ali možda i tamo treba … [[Govornik se ne razumije.]] Ja se slažem s time, ali gdje su te reforme? Gdje su planovi za te reforme? Pa njih nema. Oni se ne vide iz ovog proračuna, njih nema u ovom proračunu. U tome i jest problem. Zato se i referiram na te stvari što ako treba povući određene poteze, a i ja mislim da neke poteze treba provući, a onda ih treba jasno i definirati. Onda ne možemo držati figu u džepu i interpretirati pojedine stavke kao one su sad, mi sad zato ne damo novce jer to ne valja ali mi ćemo u budućnosti ne znam nešto dramatično napraviti pa će onda to valjati. To bi se trebalo vidjeti, ako je to transparentno, onda se to treba vidjeti. Gdje su ti dokumenti koji to kazuju? Tih nema. Niti u Strategiji zdravstva ništa ne piše o tome. Prema tome, recimo jasno. Mislim tu je problem. Ja se slažem s vama s dobrim dijelom vašeg izlaganja. Ne slažem se sa svime naravno. Jer recimo vi ste rekli da će se u znanosti financirati projekti, a neće se financirati nešto drugo. A upravo na projektima se daje najmanje novaca, a na ovo drugo se ipak daje nešto novaca. A upravo na projektima ste skinuli najviše novaca. Ali opet kažem, ja se slažem da trebaju reforme ali njih nema u ovom proračunu i zato on nije razvojan i zato je on štetan, ja mislim i po znanost i po zdravstvo. Upravo zbog toga. Hvala lijepo.
Sljedeća replika Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa ja ću se nastavit na ovo što je kolega Reiner govorio kad sam u svojoj pojedinačnoj raspravi govorio, onda sam rekao da na žalost malo je ljudi koji sjede u ovoj sabornici, koji su pročitali one stotine stranica gdje se definira mjesto troška i program zašto se ti novci troše. I upravo u tim materijalima nema ovoga o čemu cijelo vrijeme želimo reći bez namjere da napadamo, a to je da bez teškim strukturnih reformi nema promjene na rashodovnoj strani. I gospodine ministre u onoj reformiranoj izradi proračuna gdje se želi pokazati gdje se troše novci i zašto se troše novci toga na žalost nema. Ali samo kažem na žalost, vrlo malo je onih koji vole napadati i to poprilično nisko ispod pojasa. Nisu ni pogledali proračun, naprosto ne mogu raspravljati o tim stvarima. Ali vi niste prvi ministar financija, niti vam je ovo zadnja sanacija zdravstva. Svi koji su bili u Katančićevoj od Prke, Škegre, Crkvenca, mene, Dalićke i sad na kraju vas svi su imali jednu, dvije ili tri faze sanacije u zdravstvu. I na kraju krajeva kad ćemo konačno reći hajmo na jednu hrpu kupovati sve lijekove pa ih dilat po bolnicama od nekuda drugdje tako da si ušparamo novce, a ne da punimo nekome džep. Jer kad je bila decentralizacija županijskih bolnica to je bilo 2002. godine. Možemo izvaditi raspravu, pa ćemo vidjet što je ovdje bilo rečeno. Bilo je rečeno da ne mogu županijske bolnice iz decentraliziranih sredstava financirati bolnice iz jednostavnog razloga što im netko određuje program, određuje im cijenu, a oni bi iz ono malo sredstva što dobiju to treba i pokrit. I to je problem koji se vuče od 2002. i nitko ga nije riješio i svi smo sanirali te županijske bolnice. Ali ako se ne riješi prvo taj problem gospodine ministre može ravnatelj i ovako i onako, ali ako njemu iz ministarstva dođe da mora radit to, da su mu cijene takve i takve, a on iz decentraliziranih funkcija dobije toliko i toliko on će opet stvorit minus. Znači, naprosto neke stvari se moraju prekrižiti, više ne mogu tako ići i to se mora vidjet u ovom tekstualnom obrazloženju proračuna gdje se govori o mjestu trošenja i o programu za što se novci troše.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je Nikola Vuljanić, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pridjev koji se uz ovaj proračun najčešće čuo od strane vlasti i ovog dijela Sabora bio je da je ovaj proračun odgovoran. Proračun je odgovoran to je istina, mogu povjerovati ali je pitanje prema kome je odgovoran. Prema našim europskim tzv. partnerima sasvim sigurno da je odgovoran, radimo sve što nam kažu. Prema stabilnosti bankarskog sektora, sasvim sigurno daje odgovoran. Nedavno je ovdje jedan kolega rekao da je jedan naš prijedlog zakona napad na bankarski sustav, da ugrožava bankarski sustav i time RH. ovaj proračun to ne radi on je odgovoran i čuva taj naš lijepi sustav. Prema Međunarodnom monetarnom fondu i Svjetskoj banci sasvim sigurno da je odgovoran. Bili ovdje oni ili ne mi sve radimo kao da su nam tu nad vratom. Dakle odgovoran je prama svima ali je najmanje odgovoran prema hrvatskim građanima. Prema onima koji taj proračun pune i onima koji bi iz tog proračuna nešto trebali dobiti, pa to je njihov novac. Ta austerity pollitics, politika, mi ju zovemo politikom štednje ali riječ austerity ne znači štednja, ona znači oskudica, bijeda možete je prevesti na više načina ali uglavnom tu je negdje značenje, nema ničeg osim onog osnovnog. Ta politika nije donijela nigdje na svijetu samo što su to drugi već skužili pa polako počinju odustajati od tog sustava. Nije nikom donijela dobro osim onima kojima je i odgovoran i ovaj proračun, dakle osim onima koji su zapravo u osnovi i ove kvazi ekonomske krize koja nije ekonomska kriza, koja je novčarska kriza, izmišljena novčarska kriza, kriza sa izmišljenim, nepostojećim, fiktivnim i virtualnim novcima kojim nas jedna mala grupa svjetskih bogataša zapravo drži u škarama. Hrvatski građani ono što vi u objašnjenju ovog proračuna, a i Vlada u cjelini naziva mjerama i reformama, hrvatski građani to vide kao napad, ne samo na vlastiti džep. Oni koji doživljavaju napad na džep samo manje su važni i manje ih ima. Mi se možemo računati, nama to napada na džep pa nam zarada plaća mjesečna neće biti 2 tisuće eura nego 1850. A strahote! Hrvatski građani to doživljavaju kao napad na golu egzistenciju i jednom dobrom dijelu hrvatskih građana, svaki dan sve većem to jest napad na golu egzistenciju. Što se zapravo radi sa ovakvim štednim proračunom? Radi se to da smo do sada imali stopu odnosno dio BDP-a koji se izdvaja za znanost i visoko obrazovanje pri dnu Europe. E sada nismo pri, sada smo na dnu, sada smo na dnu i tu stopu imamo vjerojatno najnižu u Europi. Ako u odjeljku zdravstva pogledate troškovi za lijekove koji plaća Zavod za zdravstveno osiguranje se smanjuju, troškovi za stacionarno liječenje u bolnicama se smanjuju. Dakle što nam proračun nudi? Nudi nam djecu koja će biti lošije obrazovana i nudi nama starijima da će nas se lošije ili nikako liječiti. Kada na to nadovežete još 5% PDV-a na lijekove mogao bih sada imenom i prezimenom nabrojati dvadesetak penzionera koji će nakon uvođenja PDV-a na lijekove prestati koristiti lijekove sa rezonom "Pa nek me vrag kad me uzme, ja si ovo ne mogu priuštiti", rečenica pod navodnicima citat. Proračun je politički akt. To se iz ovog proračuna vidi. Ove brojke su politika ako hoćete i poezija politike, sve je tu unutra sadržano. Puno ljepše i puno bolje od svih obrazloženja zakona, od svih rezolucija i deklaracija. Politika naime poreznim sustavom nekome uzme i onda kroz proračun nekom da. Po tom kome uzme i kome da ocjenjuje se pravednost i stav Vlade. Ovaj je proračun nepravedan jer uzima siromašnima, a ne želi oporezovati one koji kupuju skupe jahte i dijamantne ogrlice. Ovaj je proračun nepravedan, a Vladu svrstava pa ne znam kako bi ju preselio cijelu ali svrstava ju definitivno u desnu liberalnu grupu. Da ne selim jel? Ako to Vladi odgovara, a sada nas građani gledaju dobivam SMS evo sada pred pet minuta, ako Vladi to odgovara da se takvom deklarira, niko vam ne može pomoći. Možete reći da radite neprijatan posao koji netko mora obaviti zato što se prije dogodilo sve ono što se dogodilo i što je istina da se dogodilo, ali to vas neće opravdati pred činjenicom da ni na koji način kroz ovakve dokumente i kroz kompletno postupanje Vlade ne pokazujete razumijevanje za one ljude kojima je u ovoj državi teško. Takvih svaki dan ima sve više i sve više su ogorčeni sami na sebe i na činjenicu da su glasali kako su glasali. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike. Dražen Đurović, izvolite.
Hvala. Pa vi ste gospodine Vuljanić otvorili nekoliko zanimljivih tema koje možda malo izlaze izvan okvira proračuna, ali ih je vrijedno spomenuti. Primjerice kad je riječ o zdravstvu i o tom sustavu zdravstva, činjenica je i za te firme zdravstva i medicine da se ogroman novac valja i da tu zaista postoje raznorazni interesi i raznorazne interesne skupine koje preko tog sustava ozbiljno i dobro zarađuju u prvom redu uvozeći i dovozeći raznorazne usluge, materijale, lijekove, pomagala, potrošni materijal i slično u Republiku Hrvatsku. Zanimljivo je, strane farmaceutske firme su još sredinom '90.-tih godina u Republici Hrvatskoj inaugurirale jedan sustav agresivne prodaje i akvizicije lijekova u što su realno uplele i dobar dio liječnika na ovaj ili na onaj način. Dakle to je dovezeno u Hrvatsku, doneseno u Hrvatsku i onda nakon 15,20 godina jedne takve prakse odjedanput gle tko ispadne kriv, jedna hrvatska tvrtka koja proizvodi generičke lijekove. Zanimljivo. Tu je glavno žarište, jedna mini tvrtka koja u Republici Hrvatskoj proizvodi jeftine generičke lijekove. Ona je nositelj korupcije u prodaji lijekova i dilanja tih lijekova u Republici Hrvatskoj. Uz sve ove lance koji već zadnjih 15,20 godina to ili tome slično rade u Republici Hrvatskoj. Ili uz svu ovu hranu umjetnu i sličnu koja se uvozi u Republiku Hrvatsku gle čuda jedna mala firma iz Slavonije koja proizvodi tjesteninu ispadne kriva što stavlja aditive. Nekakav aditiv koji nije štetan, ali je eto zabranjen. Ta jedna mala privatna tvrtka koja proizvodi u Slavoniji. Uz svu ovu silnu hranu i sve ovo što se dovozi u Republici Hrvatskoj nitko se zadnjih godina nije našao na stupu srama osim te dvije privatne male tvrtke. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Nikola Vuljanić. Izvolite.
Točno je kolega, krivac je uvijek nekakav Pedro. Zašto nema investicija u Hrvatskoj, tko je kriv. Pa krivo je to što nismo liberalizirali tržište rada. Jeste li kad čuli za investitora koji je rekao da je krivo to što nema jeftinih radnika u Hrvatskoj? Krivo je to što je država spora, korumpirana, zločesta i pokvarena državna administracija. Tako je i ovo. Ja osobno smatram, zašto sam spomenuo zdravstvo i obrazovanje samo, zato što to smatram ljudskim pravima, nečim na čemu država ne smije, ne može i ne treba štedjeti. Zbog toga postoji država, zbog čega drugog postoji, da zaštiti one koji se sami zaštitit ne mogu, djecu u obrazovanju, bolesne u bolnicama. Ako to nisu ljudska prava, ako su to robe, pa onda smo potpuno u darvinizmu, onda nam ova naša samostalna, suverena i slobodna država ne treba. Koga će ona štititi, za koga ona postoji.
Hvala. Sljedeći za repliku se javio Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Vuljaniću, upravo ste detektirali najveći problem je to država se ponaša poput Super Hika, uzima siromašnima i daje bogatima. Recimo ovu večer, ovaj cijeli dan često se govori o bankama, međutim niti ministar Linić, a niti premijer Milanović nijednom rječju nije spomenuo banke. Kao da su kužne, kao da ne postoje u Hrvatskoj, a možda i ne postoje jer nisu naše pa onda to nije naš problem pa se ništa ne može napraviti. Tako dugo dok država postoji zbog jedne male skupine ljudi, bogate skupine ljudi, a ne postoji zbog svog građana ona nema svoj smisao, ona nema svoju puninu. Smisao ima ako skrbi o svojim građanima, ako skrbi o većini, a ne o manjini. I opet se ja vraćam na onu staru tezu da, to je neoliberalni kapitalizam. Koliko god ova desna tobože Socijaldemokratska strana, desna meni, da se ne bi ovi stvarno desnica uvrijedila. Da, to je ponašanje onih koji timare neliberalni kapitalizam i sve ono što sam i prije govorio iz ovog proračuna se vidi da je Vlada u potpunosti na onoj strani koja podupire neoliberalni kapitalizam i koja ne podupire svoje građane.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Premijer je to dosta davno zapravo je i sam rekao da je on predsjednik jedne suvremene liberalne stranke. To se vidi iz svega. I na stranu sad moralni obzir i šta se nama čini jel to pošteno ili to nije pošteno, ali logika vođenja društva tako da se jedna uska elita obogati pa će nam onda svima biti bolje koju je lansirao Franjo Tuđman i njegova ekipa '90.-tih godina pokazala se ne samo nepoštenom, nije bitno uopće nego neučinkovitom. To ne funkcionira ne samo kod nas, to ne funkcionira nigdje. To ne funkcionira nigdje. Svagdje u zemljama gdje je 2% stanovništva ima 98% nacionalnog bogatstva, to jednostavno ne funkcionira. Stvari se urušavaju. Pa zašto moramo tuđe greške ponavljati.
Hvala. I zadnja replika, Zlatko Tušak. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vuljanić, vi ste u svojoj diskusiji spomenuli da jednim dijelom ovaj proračun je napad na egzistenciju građana. Jasno u našoj državi kad govorimo o PDV-u mi smo država sa jednim od najvećim PDV-om. Pitanje je tko to plaća? Plaćaju građani u najvećem dijelu. Kad govorimo o povećanju struje i kad struja ode gore na tu struju se zaračuna PDV opet na veću cijenu je i veći PDV. Tko to opet plaća? Opet to plaćaju građani. Kad govorimo o povećanju plina na plin isto kada se izračuna PDV tko će platiti drugi nego građani. Jasno u svom dijelu najveću cijenu plaćaju građani. Mi kad govorimo i o uvođenju PDV-a u ono što smo izdogovarali za ulazak u EU a to je na kruh i mlijeko onda nećemo pričekati ni do one obaveze 1.7. da uvedemo tu stopu od 5% nego je uvodimo od 1.1. iduće godine. Tko će to platiti? Platit će ovi građani. I jasno je da je to ukupno kad govorimo napad na egzistenciju građana, jer u konačnosti građani plaćaju to sve. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
… [[Govornik naknadno uključen.]] naravno da je ovako veliki PDV, da je porez na nekretnine koji se u ovom i onom obliku će se uvesti nakon par mjeseci naravno da je sve to skupa napad na ezgistenciju građana kakvu građani su do sad poznavali. Pa naravno da nećemo valjda umirati od gladi u Europi. Naravno, ali egzistencija koju ova Vlada predlaže i koju ovaj proračun ocrtava je nekakva kakvu si nismo zamišljali u slobodnom i demokratskom društvu. Svi smo si to zamišljali malo drugačije. Tako nam izgleda ne ispada. S druge strane ono što plaćaju poslodavci, tj. doprinosi se bez problema smanjuju. I dvije milijarde kuna i nije tako neki veliki novac kako je bilo rečeno kad je smanjivan doprinos za zdravstvo, nije veliki novac koji bi jako puno pomogao poslodavcima. Izgleda da im nije pomogo ništa, jer se ništa u hrvatskom gospodarstvu ni sa te dvije milijarde nije dogodilo. Možda je vic ipak negdje drugdje.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja riječ je zatražio ministar Linić. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ako se ne varam jednu raspravu sam kompletno posvetio bankarskom sustavu i priče jesmo li pravedni ili nismo pravedni. Pa nije problem da ju još jedan puta ponovimo, da ne bi ispalo da ova Vlada posebno SDP-ovci smo skloni bogatima kao što velite, podržavamo bogate, borimo se oko tih bogatih. Onda da pokušam još jedan puta vrlo jasno reći. Banke plaćaju porez na dobit i nisu oslobođeni poreza na dobit kao što su oslobođeni svi oni poduzetnici koji će moći za reinvestiranu dobit oslobodit se obaveze za porez na dobit. Platit će puni iznos onako kako smo ga propisali 20%. Prema tome, oporezujemo njihovu dobit. Postoji pitanje da li uvoditi nove poreze? Pa sjećam se kluba SDP-a koji je jasno rekao, ako budete davali visoke kamate oporezivat ćemo kamate koje dajete iznad prosjeka jer ne možete sa visokom kamatom koju dajete na depozite financirati gospodarstvo. I kao što vidite u ovoj godini ne možemo reći da postoji visoka kamata, ne možete. U ovoj godini za razliku od mnogih prvi koji su podršku dali pred sanacijskim postupcima i novim metodama oživljavanja gospodarstva bili su bankari, jer žele također riješiti svoju ja bih rekao negativnu aktivu, negativna ulaganja. Ali isto tako žele oporaviti dužnike da jednostavno s njima mogu dalje raditi i živjeti. Da, to je ponašanje bankarskog sustava u Hrvatskoj. A isto tako kad govorimo o bankarskom sustavu neprekidno govorimo o transakcijama i porezu na financijske transakcije. Pa ne žurimo se jako o tome. A znate zašto? Jer to je novac koji ulazi u EU, porez koji se cijelu ovu godinu dogovara unutar EU. Teški su sukobi. Je, porez na bankarske transakcije, samo neće biti prihod državnog proračuna Republike Hrvatske. Ne, on će ići u posebne fondove koji trebaju služiti kad opet bankari posrnu. I mi nećemo upravljati sa tim novcima. Zato ni ne žurimo. Ne, čekamo da vidimo što će to Europska unija dogovoriti, koliko će nam to značiti dodatnih doprinosa za Europsku uniju. Prema tome, o čemu mi to sada govorimo, o čemu. O povlasticama. E pa vidite, sutra mi se čini naslovnica Jutarnjega "Ne prihvaćaju bankari porez na nekretnine". Ne prihvaćaju oni da se spusti cijena nekretnine ili cijena neprodanih stanova. Ne prihvaćaju oni da to i poslodavci ili poslovni ljudi koji su promašili pa su gradili stanove ne puštaju da prodaju jeftinije stanove. Ne dozvoljavaju da građani dođu do velikih stanova. A mi velimo sve u redu, platit ćete porez, platit ćete poreze. Prema tome, ne ide porez na nekretnine na građane. Ide na poslovno bankarstvo. Želimo dovesti red, želimo ih dovesti u red. Da, tako je. Promašena ulaganja bankara u poduzetnike koji su gradili nekretnine koji sad nemaju tržišta, nemaju tržišta u Hrvatskoj se ništa ne događa, ništa. A je, manji prihod u porez, manji prihodi u državni proračun. Sva trgovačka društva drže zalihe, imaju odbitne stavke na sva ulaganja u stanove, sva ulaganja u poslovne prostore. Nitko nije uplatio PDV. Kad smo mi rekli gospodo sve u redu, možete se vi boriti protiv poreza na nekretnine, a tada ćemo početi govoriti o tome kad ćemo odlučiti tražiti da sve ono što ste odbili, zato što zalihe držite svjesno sa nerealno visokim cijenama, morat ćete vratiti, morat ćete vratiti. Da, to su obračuni sa bankarima, svakodnevno mi s njima raspravljamo oko toga što su radili, gdje su ulagali novce i koliko su krivi za ovo stanje u realnom gospodarstvu. To želimo promijeniti. Prema tome, s njima ozbiljno razgovaramo, kako kontrolirati visinu kamate, kako osigurati dovoljno sredstava, ali isto tako dozvolit ćete oko onoga što smatramo da trebamo promijeniti itekako ozbiljno razgovaramo. Prema tome možete vi imat tu ocjenu, možete vi govoriti da smo mi ti koji podržavamo bogate, samo ne vidim ja baš u akcijama, mjerama, programima i zakonima koje nudimo da se mi okrećemo bogatima. Dapače stalno govorimo ljudi nama sustav zdravstva drže radnici sa dvije, tri, četiri tisuće kuna plaće. Oni nam osiguravaju novce za zdravstvo. Je li to realno? Nije. Promijenimo to. Utvrdimo koji su to bogatiji ljudi koji ipak moraju nešto više dati za potrebe zdravstva i obrazovanja. Da, bitno se razlikuju. Bitno, ali očito se ne razumijemo da se zaista ni ne želimo razumjeti. Ne, bitno je nekoga optužiti. Pa znate kad mi govorimo o rasterećenju, rasterećenju privrede da zaposlimo ljude koji su na zavodu, pa to opet nije pomaganje bogatim, nije pomaganje bogatim. Sve što budemo dogovarali kroz financijsko restrukturiranje trgovačkih društva, planovi su bitni, planovi su bitni i želimo vidjeti gdje će on to zaposlit, gdje će to on uložit za sve ono što mu mi oprostimo. Ali isto onda napad, zašto moraju raditi planove, zašto moraju uzimati stručne timove koji će morati nešto procjenjivat? Pa zato da ne budemo prevareni, zato što želimo kontrolirati svakog onog koji nije plaćao obveze da nas ponovo ne prevari, da ponovo bude taj koji će bit odgovoran prema zaposlenima, da vrati te zaposlene koje je otpustio. Da to je politika Vlade, to je politika. Srećom nisu svi poslodavci takvi, mnogi jesu, i to je razlog zašto smatramo da trebamo vrlo odgovorno raditi na tome da onaj tko ima moć da je u realnom sektoru da bude okrenut zapošljavanju onih koji nam sutra znače rast i stabilnost. Prema tome Vlada RH nije ta koja ni bogate poduzetnike podržava, nije ta ni koja podržava bankarski sustav. Znate poduzetnici su nam zamjerili jer idemo sa mjerama štednje, da smo uveli i porez do 12% na isplaćene dividende da i to su nam zamjerili. A mi smo rekli gospodo, 0% poreza na dobit ako ga ne reinvestirate, ako brinete da zaposlite ljude, ali ako uzimate morate platiti 12%, uz sve uvažavanje da je to vaša zarada, da ste zaradili. Da, zamjerili su nam i to što smo rekli da nam na repentaciju i korištenje automobila nema odbijanja predporeza i to su nam zamjerili. Ali i tu je Vlada pokazala vrlo jasno štedit moramo. Svi moraju štedit ali ni vi nemate pravo ponašat se rasipnički, jer nažalost mnogi poduzetnici, ne svi su pokazali da im je bitno formirati firmu da si kupi auto i da si može otići na repentaciju i odbit pretporez. To smo sprečavali. To su poruke, to su bili programi, to su sve dokumenti. Pa kako mi to onda pomažemo bogatima? Zbog toga ogromne nezadovoljstva u HUP-u koji smatraju da to nije primjereno, da je to neprihvatljivo a isto tako nije sretan ni bankarski sustav. Prema tome ako hoćemo o detaljima možemo ih navoditi koliko god hoćete. Ali poruka je, štedimo gdje god treba, bitka da to prevladamo krizu, ali svi segmenti društva i nikomu ne podilazimo, i nikome. I ona poruka porezni sustav ide na to da ne diže prihode, ne diže prihode, zamjenjujemo porezna opterećenja, dajemo gospodarstvu ali i tražimo od njega. Bankarstvu ne dajemo.
Zahvaljujem. Imamo četiri prijavljene replike. Prvi se javio gospodin Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani ministre, rekli ste bitno je nekoga optužiti i sljedeća ili presudna rečenica je bila, ne vidim da se okrećemo bogatima. Evo ja ću navesti samo prije svega, nije bitno nekoga optužiti niti vi niste na optuženičkoj klupi niti je to bila moja namjera, al ću vam navesti jedan primjer upravo koji vas demantira. Namet na telekomunikacijske usluge ste ukinuli šest mjeseci prije, a namet na knjige, na kruh, na stručne časopise, na lijekove ste uveli šest mjeseci ranije. Tko plaća ovaj prvi namet? Tko plaća ovaj drugi namet? Prema tome, to vas demantira. Da li je to mali novac? Da li je to veliki novac? Građani gledaju na takve vaše poteze. Znamo se kako je došlo do takvih poteza. Prema tome više suptilnosti. Mi samo tražimo u ime građana koji nam sad šalju SMS poruke, koji nam šalju mailove, koji kažu pitajte, recite. Građani slušaju i analiziraju ono što govorite i ono što, koje poteze vučete. Prema tome ne mislim da vas, zapravo govorim u svoje ime. Nisam mislio optuživati. Da banke plaćaju porez na dobit, pa najbolje da ne plaćaju još porez na dobit, plaćaju, al znate dobro da su i u nekim zemljama uvedeni dodatni porezi. Rekli ste pričekat ćemo, pa pričekajte s PDV-om do 1.7. to će građanima biti olakšica. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite ministre.
Evo vidite, šest postotni porez na Telekom usluge. Zašto je uveden? Iz razloga što smo ocijenili da telekom kompanija ne ulaže u Hrvatsku i izvlači dobit i da je to neprihvatljivo stanje. Uvedeno je kao kaznena odredba i rekli smo nećemo njim dozvoliti odgađanje toga. Pritisci EU su bili ogromni. A kad smo se odlučili ponovo ukinuti tih 6 %? Onog trenutka kad su potpisali da do kraja ove godine pristupiti na natječaj za koncesiju za četvrtu mrežu i kad su potpisali u što će sve uložiti. I da, Vlada se s njima dogovorila. Vlada je naplatila već 300 milijuna od samo dvije Telekom kompanije na ime koncesijske naknade za četvrtu generaciju. Očekujemo i treću kompaniju koja će doć, a samo ovih 300 milijuna je dvostruko više nego što bi bilo da smo naplatili šest godina, a ulaganja svakodnevno kontroliramo. Prema tome, porezi su koji puta i predmet s kojim možete u pregovorima bit daleko argumentiraniji. I jesmo ostvarili smo ono što smo htjeli. Ostvarili smo prihode od koncesija. Ostvarit ćemo ih ubuduće i kontrolirat ćemo ulaganje Telekom kompanija.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Hvala. Pa samo kratko o tim telekompanijama. Ako postoji netko tko nam je uspio nametnut nešto toliko nepotrebno, a nešto što toliko skupo svi plaćamo i među najskupljijim u Europi, onda je sigurno to uspjeh tih tele operatera u RH koji nas uspijevaju izmust da je to fantastično hrvatske građane za nešto što je relativno malo značajno i po cijenama koje su među ne najvišim, ali svakako višima u Europi. Vi ste na početku svog izlaganja ministre govorili o tome kako su banke protiv poreza nekretnine, kako ih financijski sektor. Očito, to je jedna od onih tema gdje je taj jedan prijedlog uspio ujediniti i građane i financijski sektor jer zapravo su svi protiv tog poreza jer svi imaju osjećaj manje-više da on nije dobar za njih, i građani i veliki sustavi, pa ako hoćete i te leasing kompanije i banke. Kad je riječ o bankama, mene su neki uvjeravali da ima i te kako prostora da se uspostavi tržišna niša puno kvalitetnija za HPB nego što je danas. Da ona može imat jedan, dakle, ljudi koji se time bave. Da HPB može nać jako dobru tržišnu nišu i u sadašnjim okolnostima, ali je složena na sasvim drugim osnovama. A ono što ni HPB ni u prethodnim godinama nije iskoristio ni što država nije znala kako složit, to je i činjenica da imamo poštanske urede u svakom selu, da imamo ispostave FINE u svakom gradiću i da praktički imamo jednu fizičku infrastrukturu samo jer nikad nije bilo ideje na koji način tu infrastrukturu iskoristi za nešto što bi bila jedna dobra, pametna, kvalitetna i solidna državna banka ili nekakav javni servis građana. A što se tiče HBOR-a jedan mali poduzetnik iz Čaglina za deset ili dvadeset tisuća kuna neće ići u Zagreb i Osijek sa hrpom papira. Njemu taj novac treba tu negdje.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite ministre.
Ne volim govoriti o Poštanskoj banci iz jednostavnog razloga jer je to komercionalna banka i svaka rasprava o njoj nije dobra zbog štediša. Ostavljam vama da neprekidno razmišljate o Poštanskoj banci, ali uvijek odgovorite zašto je koalicijska Vlada morala sanirati Poštansku banku 2000., zašto je koalicijska banka, izvinjavam se, prošla Vlada također morala sanirati Poštansku banku? Zašto Vi hoćete politiku da upravlja bankom. To ova Vlada poručuje: neće. Politika može upravljati sa Razvojnom bankom i želimo se toga pridržavati. Poštanska banka je komercijalna banka i upravljanje od strane politike nije poželjno. Uvjeti Poštanske banke da li su bolji od ostalih komercijalnih banaka? … [[Upadica se ne razumije]] Odlično, odlično. Onda bih vas molio da se upoznate. Ne želim odgovarati o tome. Ne želim. Ta banka ima skupe izvore i njeni krediti za privrednike nisu baš povoljni prema ostalim bankama. Nisu baš povoljni. Prema tome nemojmo govoriti napamet. Da bi to mogli biti potrebna je snažnijaa dokapitalizacija. Potrebna je. Od kuda da ju damo, iz kojih proračuna? Prema tome budimo odgovorni u tome. Budimo odgovorni. Vi ste protiv toga da imamo tržišno poslovanje. VI hoćete državu na tržištu. Ali ljudi moji, koju državu na tržištu kad mi se nosimo problemom otplate kamata, plaćanja kamata. A gdje ćemo mi to ulagati? S kojim novcima? Šta još više uzeti i zdravstvu i obrazovanju? Molio bih zaista ozbiljnost, jer ovo nisu tako jednostavne teme. Ali svi ih vi znate, nije problem. Samo širite takvu demagogiju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Zlatko Tušak. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Ministre, nešto me ponukalo u vašoj diskusiji kada ste rekli svakodnevno sa bankama razgovaramo. Vi razgovarate sa bankama i rekli ste želimo neke stvari promijeniti. Razgovarate sa bankama oko imovine. Tko razgovara sa građanima? Tko građane ovaj pita? Znači osnovno je pitanje koncepcije ovog razmišljanja onako kako će se postaviti ove banke, tako ćemo i prilagoditi i donesti ove zakone. Osnovno je pitanje da sa građanima, građane nitko ne pita, 350 tisuća je nezaposlenih, 40-50 tisuća radnika koji ne primaju plaću redovito, 80 tisuća radnika koji su na minimalnoj plaći. Možda su i stekli nekakvu imovinu, ali pitanje je, oni su kroz tu imovinu i možda se i kreditno zadužili, itekako su platili određene kamate bankama, itekako su platili i određene doprinose iz dohotka, platili su sve ove poreze, platili su sve komunalne naknade, ali u konačnosti neovisno o tome oni će morati podnesti taj teret ako se vi uspijete dogovoriti sa bankama. To je ono što me najviše ponukalo u vašoj diskusiji. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite ministre.
A o čemu se mi to razgovaramo sa bankama? Nije problem, Dioki, traume, tragedije, nesretni radnici, o tome da moraju otpisati potraživanja, da država može ući u pregovore oko konsolidacije Diokija ako otpišu svoje. Zbog čega mi onda tu razgovaramo? O onim radnicima koji su se htjeli ubit, koji su se bacali, koji su bili gladni, ili o njihovim prihodima? O Konstruktoru? Cijelu ovu godinu neprekidno sam s njima na sastancima, neprekidno ih okupljamo. Radi čega? Šta, kako će preuzeti Konstruktor, ili radi toga što radnici su bez plaće, što se dobavljači ne naplaćuju i što konstruktor nikako da profunkcionir? I pokušavamo riješiti, što otpisati, što oni otpisati da taj konstruktor preživi. Hoćemo o Dalekovodu? Kad su odbili dati jamstva, pa onda smo rekli, mi ćemo dat jamstva za radove vani, al' vi ćete ga konsolidirat. Da, o čemu mi to pričamo? O preraspodijeli njihovog bogatstva? O davanju novaca njima ili o svakom radnom čovjeku koji zbog njihovog problema u trgovačkim društvima ostao bez plaće? O bankarskom sustavu koji je odbio kontrolirati dal se plaćaju doprinosi. Pa kad smo onda rekli, nema problema oduzet ćemo vam sve ovlasti o platnom prometu, sve ovlasti ako ne budete kontrolirali i brinuli o tome da radnici dobiju plaću i dobiju doprinose. Da to su naši razgovori sa bankama, vrlo ugodni za njihove džepove. Ne bih se složio, ali očito malo znate o našem poslu, niste svjesni što se sve radi i uvijek je samo jedan cilj, mali čovjek i radnik da dobije plaću i da mu ponovo vratimo radno mjesto.
Zahvaljujem. I zadnja replika, Domagoj Milošević. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre pa niste konzistentni, zapravo ću reći da ste proturječni. Naime, morate se odlučit da li ćete kažnjavanjem i prisilom doći do gospodarskog rasta ili motivacijom i stimulacijom. Odličan primjer je ovaj porez na telekome. Dakle, uveden se porez na telekome, smanjile su se investicije, kao i bivša Vlada HDZ-ova napravili smo korak nazad. Dakle ono što želim i što govorim puno puta u ovih devet mjeseci, deset a to je u 21. st. nije više moguće prisilom i zabranom ostvariti gospodarski rast nego motivaciju. Spomenuli ste, vjerojatno lapsusom, da nećete podržati hrvatske poduzetnike, bogate ili siromašne manje je bitno, ali kako ćemo onda ostvariti gospodarski rast? Dakle, jedino svi zajedno i zaposlenici i ti poduzetnici i Vlada, odnosno javna administracija i banke u nevelikoj ekonomiji možemo ostvariti gospodarski rast koji toliko treba. Evo. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Pa izgleda da ne razumijete, ja inače sam vrlo konzistentna osoba i osoba sam koja veli porez služi zato da bi nekoga stimuliralo, a nekoga destimuliralo. Da, porez je ogromno sredstvo u Vladi i zato ga ova Vlada vrlo jasno pokušava i provoditi. 2012. godine kad smo zasjeli utvrdili smo da Telekom kompanije žele samo prebaciti svoju dobit, samo prebaciti s obzirom da je prestala odredba o plaćanju 6% naknade za Telekom kompanije, telekom operatere, ocijenili smo da to nećemo prihvatiti, da ćemo produžiti važenje toga dok god ne budu potpisani dokumenti, da će se javiti na četvrtu generaciju jer to znači daljnja ulaganja i da će u postojećim koncesijama uložiti sredstva. Vi ne morate smatrati da je to prisila. Za nas je to bila prisila, porezna, imali smo pravo na to. Ne možemo dozvoliti izvlačenje. Ali kao što vidite vaši kolege iz stranke Laburista smatraju obrnuto, da mi pogodujemo njima. Prema tome porezi služe za ovakve aktivnosti, upravo služe za ovakve aktivnosti da ne možemo dozvoliti bilo kakvo ponašanje. Ne može ova Vlada štediti i pokušavati naći rješenja kako u Državnom proračunu ustrojiti odnose između rashoda i prihoda, a dozvoliti poslodavcima da se ponašaju kako god žele. A s druge strane danas sam izgubio dan objašnjavajući mjere koje idu na teret građana a u korist poslodavaca. Jel' bez tih poslodavaca, bez privatnog sektora nema gospodarskog razvoja. Nema svrhe da ih ponovo ponavljam jer sam ih toliko puta ponovio. Prema tome, porezima i porezima i pomoći ali i tražiti da netko bude odgovoran.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Domagoj Milošević. Izvolite kolega.
Hvala. Pa evo nastavit ću onda sad gdje je ministar stao, dakle jednostavno niste u pravu. Ali nismo se razumjeli vjerojatno oko na Telekome, al' je to sad manje bitno. Niste u pravu kad govorite da ste rasteretili gospodarstvo, a opteretili građane. Pa mislim ti naši hrvatski građani, velika većina radi u tom istom gospodarstvu, to isto gospodarstvo proizvodi proizvode i usluge za te iste građane, i ovisi o potrošnji tih istih građana. Dakle na taj način to gledati, mislim da nije ispravno. Ali vratimo se mojoj pojedinačnoj raspravi. Dakle, Hrvatska zaista ima dugoročno a mislim svaki razlog za optimizam, Hrvatska ima veliki potencijal od geostrateškog položaja od zaposlenika, i visokoobrazovanih i niže obrazovanih, od turizma, poljoprivrede pa i hrvatske dijaspore. Međutim kratkoročno s obzirom na ne samo ovu godinu i ono što je ostvareno nego i na ono što se dešavalo u proteklih desetak godina prije krize, bojim se da kratkoročno ne vidim otkuda razloga za ovaj optimizam i za rashod od 1,8%. Sve danas Europske vlade naravno brinu istu brigu, a to je kako potaknuti gospodarski rast? Ja sad neću ovdje govoriti sljedećih deset minuta, malo manje o tome zašto smo skeptični prema najavljenih 1,8%. Već sam danas ujutro rekao da bih želim da ostvarite i vi i mi svi zajedno i 5% gospodarski rast. Ali zašto smo skeptični? Ne samo zato što je evo 2012. prekinut gospodarski rok, oporavak. Dva kvartala ponovit ću 2011. imali smo rast gospodarski, pad nezaposlenosti u lošijoj turističkoj sezoni nego ove godine. Ove godine se desilo suprotno usprkos očekivanjima od rasta 0,7% ostvarit ćemo pad svih gospodarskih aktivnosti. Usprkos najboljoj turističkoj sezoni u povijesti imamo pad u drugom i trećem kvartalu od 2,2 i 1.5%. Al neću govorit o tome, vratit ću se još više u povijest. Desetak godina prije krize, to moramo biti svi svjesni hrvatski građani, hrvatski poduzetnici, cijelo društvo, naš standard je rastao na kreditima. To svi znamo. Nažalost ne na profitu tih poduzetnika nego na skupim kreditima koji su se tad u početku čak i činili i relativno jeftinim s obzirom na iskustva iz devedesetih. E sad nakon toga je došla svjetska ekonomska kriza, kriza je došla i u Europu i u Hrvatsku, desio se pad prihoda. Dakle, imamo situaciju u kojoj prezaduženi od jednom prosječni hrvatski poduzetnik je suočen sa rastom poreznog opterećenja. Upozoravali smo početkom ove godine da to ne radite u petoj godini krize, da će se to, rast PDV-a pojaviti kao zapravo izravan porez i za hrvatske poduzetnike. Naravno da je rast PDV-a smanjio potrošnju. Hrvatski poduzetnici u prosjeku nažalost al trebat će deset, dvadeset godina da hrvatsko gospodarstvo postane proizvodno i izvozno. Ono je nažalost bilo ovih petnaestak, dvadeset godina bilo usmjereno na domaće tržište u najboljem slučaju u izvozu na neku širu regiju. Europska unija ima danas problem sa recesijom. Hrvatska je ponovno u recesiji, dakle ne znamo otkud taj pretjerani optimizam koji nam definitivno svima treba. Dakle osobna potrošnja je u padu. Investicije su u padu. Stranih investicija podsjetit ću ove godine ima četiri puta manje, nego prošle godine. A zašto? Upozoravali smo nemojte uvodit porez na dividendu. Porez na dividendu ionako znate vi ministre financija najmanje zapravo plaćaju najveći ulagači izvana u Hrvatsku, jer postoji ugovor o dvostrukom neoporezivanju. Dakle govorili smo nemojte povećavat PDV zato što vidjelo se u 2011. kad je ukinut krizni porez, ostvario se gospodarski rast. Ja bih sad mogao još dugo nabrajat. Međutim zaista je puno strukturnih problema u Hrvatskom gospodarstvu, oni se ne mogu riješiti u godinu dana. Međutim očito je da će za to trebat strukturne reforme, investicije koje se ne dešavaju jednim su djelom i posljedica i toga. Ja sam danas pohvalio Ministarstvo financija za 870 milijuna kuna za HBOR. Pohvalit ću i činjenicu recimo milijun da je 300-tinjak milijuna predviđeno za 350 kaže kolega Babić, predviđeno je za srednje i malo poduzetništvo koje je toliko bitno jer jedino srednje i malo poduzetništvo može ostvariti rast zapošljavanja. Pohvalit ću i čini mi se nekakvih 30 milijuna kuna ako sam dobro zapamtio dodatnih novih za Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske. Reći ću to zato što mislim da hrvatska dijaspora predstavlja dugoročno vrlo važan potencijal i imao odgovore dugoročno na dva ključna hrvatska problema, to je demografski i gospodarski. Hrvatska dijaspora kad dolazi, kad se vraća u Hrvatsku ne dolazi u Hrvatsku trbuhom za kruhom nego donosi novac, donosi znanja, iskustva koja su skupljali od Australije od Sjeverne Amerike. Dakle pohvala za to. Međutim to sve skupa jednostavno neće biti dovoljno. To nije dovoljno. Spomenuo sam danas već prijedlog a to je da srednji i mali poduzetnici plaćaju PDV po naplati računa. To je rješenje jednim djelom ili pomoć za nelikvidnost. Reći ću dalje uz te strukturne reforme koje smo već danas spominjali od sistema nagrađivanja za javnu administraciju i javna poduzeća. To je jedan način s obzirom da hrvatsko gospodarstvo bez podrške javnih poduzeća i u investicijama ali i javne administracije na svim razinama. Teško će ić naprijed. Bez rješavanja administrativnih blokada i uklanjanja prepreka za ulagače, strani ulagač neće doć u Hrvatsku. Nije samo problem poreznog opterećenja. Nismo se razumjeli kod poreza na telekome al zapravo ovdje moram spomenut porez na nekretnine. Po istoj toj logici rekli ste o.k. rasteretili smo na kraju ipak telekome da bi se investiralo u Hrvatskoj i to je dobro. Trebamo li uvest porez na nekretnine, kaznit sve one koji su možda iz današnje perspektive pogrešno ulagali 2005., 2006., 2007., 2008. ne znam kada, ne prodali stanove i platili već ne male poreze u tim investicijama ili trebamo nać načina kako motivirat da se oživi tržište nekretnina da se pokrene hrvatsko gospodarstvo pa i taj građevinski sektor. Dalje, mislim da je jako bitno, to nismo vidjeli u ovom proračunu, a to je predvidjet značajna sredstva ne samo za aktivne mjere zapošljavanja nego i za aktivne mjere održavanja zaposlenosti. Zašto danas jedna Republika Austrija ima svega 4,5% nezaposlenih? Zato što su uveli novac izravno u očuvanje radnih mjesta posebno u gospodarstvo, odnosno u industriji. Evo ja bih mogao još dugo nabrajat, al postoje rješenja, postoje ljudi koji se s tim bave u mnogim zemljama, postoji pamet i u Hrvatskoj, dakle postoji cijeli niz mjera kojima se može potaknuti gospodarski rast koji nam je zaista svima bitan. Na kraju ja još moram reći jednu vrlo načelnu primjedbu. S obzirom da je državni proračun vrlo bitan, ono što zapravo meni nije jasno s obzirom da sam prvi puta u Hrvatskom saboru zašto svi mi sjedimo ovdje cijeli dan a samo ministar financija odnosno njegove kolege Ministarstvo financija brani cijeli proračun? Ispada kao da je zapravo Ministarstvo financija odgovorno za cjelokupni proračun? Zašto ovdje ne bi bili ako ne svi ministri cijeli dan sa saborskim zastupnicima zašto ne predstavnici ministarstava koji vjerojatno nadam se sudjeluju u izradi svaki svog državnog proračuna jer ovako ispada zaista neprekidno samo rasprava sa Ministarstvom financija. O tom možemo zaista dugo raspravljati ali evo jedan prijedlog za budućnost. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Vrlo kratka replika i to sam prije htio i ministru, ali se gospodin Milošević nadovezao na to. Ja se u potpunosti slažem sa gospodinom ministrom da treba oporezivati, a vama repliciram da treba oporezivati višak prostora. Prije svega desetak tisuća stanova koje su na hrvatskom tržištu i većinom su u Zagrebu, oni imaju previsoke špekulativne cijene, imaju. Pogledajte tržište. Probajte kupiti stan. Ići ćemo sutra kupovati stan pa ćete vidjeti. Prije svega to je novac vrlo često crn, mafijaški. Poduzeće koje ne želi prodati stan po cijenama koje zadovoljavaju sve kriterije, to znači da ima višak novca, to znači da rade sa opranim novcem i to se u potpunosti slažem sa ministrom Linićem da takav prostor treba oporezivati.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Milošević. Izvolite.
Pa da, vrijeme je da konačno prestanemo na bazi manjine, a u svim društvenim skupinama postoji manjina koja nije dobra, nije kvalitetna i ne radi na korist cjelokupnog društva da sudimo o većini. Izrazito me smeta s obzirom da sam u politiku došo iz poduzetništva i gospodarstva da se neprekidno na bazi 1% možda i manje jedne društvene skupine u ovom slučaju poduzetnika sudi o većini. Ja vam samo kažem ovdje, bez tih poduzetnika bili bolji ili lošiji, nema gospodarskog rasta, nema novog zapošljavanja, nema, ne vidim drugi način. Svaka čast javnim investicijama i bivša Vlada je radila na tome, trudila se i to će sigurno doprinijeti gospodarskom rastu ali to nije dovoljno. Ja, privatni sektor, privatni poduzetnici, domaći, strani sutra smo, prekosutra praktički u EU moraju se osjetiti pozvani, dobrodošli, stimulirani i ako hoćete vrednovani i nagrađivani i društveno jer otvaraju nova radna mjesta. To je jedini put napretka ove zemlje.
Hvala. Sljedeća rasprava, Zdravko Ronko. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovaj Proračun za 2013. godinu je doista jedan ozbiljan politički dokument a u danim i zadanim uvjetima itekako odgovoran i obzirom da su mnogi kolege govorili, a već je kasno, ja neću se posebno osvrtat na taj dio koji su i dio dosad govorili. Dakle, neću govoriti ništa o onom što smo naslijedili i neću govoriti o onom što smo napravili. Ja bih možda rekao nešto o onom što nas očekuje, što je pred nama i iskoristit ću to pravo da možda aboliram upravo na Hrvatskim željeznicama. Pa dozvolite da podsjetim sa par podataka, RH ima 9% dvokolosječnih pruga. To vam je 4 i pol puta manje od prosjeka EU. Elektrificirano imamo 36 pruga upravo za toliko i zaostajemo za EU. Mreže pruga koje imamo nedovoljno koristimo, to je 3-6 puta manje od Austrije, Belgije, Švicarske, Njemačke. Investicije RH u željezničku infrastrukturu su 44%. Srednja Europa između 50 i 70%, Zapadna Europa 70 i 100%, Švicarska preko 100% u odnosu na ukupan prihod. Dakako da postoji ona Bijela knjiga, dokument EU o prometnoj politici i koja u 2011. godini u kojoj stoji da do 2030. godine 30% cestovnog prometa na udaljenosti većoj od 300 km se mora usmjeriti ka željeznici. Da do 2050. godine većina putničkog prometa se mora prenijeti na željeznicu i da se mora primijeniti načelo korisnik plaća, zagađivač plaća. Dakle samo iz ovih podataka je vidljivo da ćemo morati ubrzati i to snažno ubrzati modernizaciju željeznica, željezničke infrastrukture i povećati opseg upotrebe. E zato nam je potreban stalan, dugoročan i siguran način financiranja. U državama Europe postoje različiti modeli i strukture tog financiranja dakle državni proračun, krediti, vlastita sredstva, fondovi, koncesije, regionalno lokalno sufinanciranje. A kod nas u RH zasad je vidljivo da je najvažniji priljev iz državnog proračuna 2011. godine, 76,3 posto je bilo iz državnog proračuna. Ove godine također Hrvatske željeznice mogu biti zadovoljne onim što su, ja ću reć dobili iz državnog proračuna al' se uvijek osjeti, nedostaje ona sigurnost, stalnost, dugoročnost dotoka novčanih sredstava iz tog proračuna. Stoga bi po meni trebalo što skorije pronaći i osigurati trajne i sigurne izvore prihoda. Jedan od tih je sigurno preusmjeravanje djela naknade iz naftnih derivata za održavanje i razvoj željezničke infrastrukture a ne da željeznica koja koristi naftu je da je kunu i 20 po litri plaća za razvoj cestovne infrastrukture. Destimulirati prijevoz tereta cestom dužom od 300 km možemo to raditi i sa ekonomskom praksom uključivanja lokalne zajednice u sufinanciranje, oporezivat teška motorna vozila i dio naknade koji se plaća za registraciju i za zaštitu okoliša također možemo usmjeriti u održavanje pruga. Ja moram reći da evo u ovoj 2012. godini pozdravljam novu politiku Hrvatskih željeznica, politiku obnove i izgradnje pruga i angažiranja lokalne zajednice nasuprot dosadašnjoj politici zatvaranja kluba. I na kraju dozvolite mi da kažem da je s dva … Požeška zlatna dolina 2010. godine ostala bez pruge Pleternica-Čaglin-Našice, da je to pruga koja je u Domovinskom ratu za cijelu Slavoniju život značila, a prošle godine sa brzinom od 20 km/h trebali smo ostati i bez pruge Požega-Velika. Činjenica je da je 2012. godine iako je vrijeme izrazite krize da je otpočela rekonstrukcija tih pruga i da ćemo 2013. godine te pruge će biti u potpunosti obnovljene na korist brojnih studenata iz Požege i Požeštine koji koriste Sveučilište Josip Juraj Strossmayer, odnosno koji tamo studiraju, brojnih bolesnika koji koriste klinike od Zagreba do Osijeka, poslovnih ljudi itd. I dakako, obnovom pruge i gospodarstvo će dobiti jedan snažniji vjetar u leđa, dakle samo na ono drvo, kamen, pijesak koji se izvozi iz Papuka prevozit će se željeznicom, a ne da nam stotine i stotine kamiona dnevno zagađuju okoliš, ugrožavaju promet i uništavaju za to neprojektirane ceste. Evo imao sam potrebu ovo reći, dakle pred nama je jedan zadatak, a to je da što je moguće prije i u tom pravcu se usmjerimo. Ja moram reći da je ovakvo jedno rješenje bilo ugrađeno još u Zakon o željeznicama 2003. godine ali da eto on je bio negdje stopiran, nije zaživio i da bi bilo dobro da se on što prije revitalizira i da u tom pravcu krenemo dalje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prvi se javio Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Hvala. Pa dobro ste zastupniče Ronko to spomenuli što se tiče obnova pruga u Požeštini, to je eto stvarno sretna okolnost da su se našli sugovornici sa pozitivnim namjerama na obje strane i bez obzira tko se našao zaista je dobro da se ide u obnovu tih pruga koji su jedne i druge žila kucavica zlatne doline. Sad bi vas nešto pitao što vi mislite s obzirom da ste ipak iz financijskog sektor, dakle ne što znate nego vaše mišljenje ili vaš stav prema nečem, dakle ne apsolutnu spoznaju jer apsolutnu spoznaju nema nitko, niti ministri, niti saborski zastupnici. Već to je vaše mišljenje o tome na koji način se može kada nema financijskih sredstava za dokapitalizaciju banaka, na koji način se uspiju ipak pronaći određene financijska sredstva … države za jednu čudnu dokapitalizaciju jedne banke koja se zove Centar banka. Pa čak se nađu i strateški partneri da se ta banka dokapitalizira i da se spasi i da se stavi u pogon iako je bila u pretežito privatnom vlasništvu, dok se onda primjerice dogodi eto ta jedna HPB koja je ipak jedna veća banka, ali za nj jednostavno ne nalazi se ni novaca ni partnera pa ni političke volje da se možda pokuša to s jednom značajnom nacionalnom bankom ipak nešto slično tome učiniti.
Hvala. Kolega Ronko, odgovor na repliku. Izvolite.
Mogu ja odgovoriti, kolega profulali ste temu. Ja nisam razgovarao o Partner banci ali ono što ima u novinama to sam pročitao isto kao i vi, to nek se javi onaj tko s njima ima posla.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Mladen Novak. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. S obzirom da su željeznice spomenute pa čisto da zahvalim da i s ove strane iz vladajuće koalicije netko govori pozitivno o željeznicama. Navodite primjere kako se financiraju željeznice vani, čisto eventualno za one koji nisu upućeni, nema na svijetu željeznice koje nisu sufinancirane od strane države i ne samo da ispunjavaju taj oblik svoje koristi da su smisao prijevoza nego i ekološki i energetski su te željeznice poticane u svim zemljama na svijetu gdje postoje. Eto samo toliko da vam zahvalim što i s vaše strane dolazi, iz tih krugova dolazi nešto što je pozitivno u HŽ-u. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo pojedinačno. Ante Babić, izvolite kolega.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolege i kolegice. Ovaj proračun zadržao je glavne osobine koji je donesen za prošlu godinu, s time što je prethodni imao nekakav neznatan pad državnih troškova. Rashodi za ovu godinu veći su nego ikada iako se tijekom cijele godine izvještavalo o tome da će se rashodi rapidno smanjivati. Potrošit će se 10 milijardi više od onoga što imamo. Za ovu godinu rashodi su predloženi u visini 124,5 milijardi kuna. Prijedlogom ovoga proračuna zadržava se stečena struktura potrošnje, osim kod subvencija u poljoprivredi gdje su subvencije smanjene za 554,1 milijun kuna. Vlada je za ovu godinu očekivala uzlet gospodarstva kroz javna poduzeća, no to ne da se nije dogodilo već su državna poduzeća kroz nova zapošljavanja povećala svoje troškove, a u biti umanjila prihode i zaustavila investicije. Javna poduzeća su trebala biti generator razvoja. Što nas to zapravo čeka s ovim proračunom u 2013. godini? Početkom iduće godine poskupljuju knjige, mlijeko, kruh i lijekovi gotovo 5%, a poskupljuju i cigarete. Što je sa plaćama i troškovima za zaposlene u javnom sektoru? Smanjuju se za 2,3 milijarde u odnosu na svotu koja je određena rebalansom. Govorili ste da će ovi troškovi biti niži, a nisu i vraćaju se na stari plan. Vlada je u zadnjih nekoliko tjedana govorila i o velikim reformama u socijalnom, zdravstvenom i mirovinskom sustavu. To se iz ovog proračuna za 2013. godinu ne vidi. Valjda opet u nekom sljedećem razdoblju. Ono što mene u ovom trenutku najviše zanima jest rezanje sredstava za školstvo. Konkretno u Splitsko-dalmatinskoj županiji napravljeno je na desetke školskih objekata odnosno 15 do 20000 kvadratnih metara novog prostora a ovim proračunom smanjuju se sredstva za prosvjetu i sport za 230 milijuna kuna. Znači li to da će pedagoški standard koji je u našoj županiji u ovoj godini pao više od 30% u sljedećoj godini i dalje padati. Prijedlog ovoga državnog proračuna do sada je najjasnije potvrda vladina neuspjeha. U ovaj proračun je uračunat veći deficit, daljnje zaduživanje, povećani rashodi što govori da je za nas bespovratno izgubljena godina. Građani bi se s pravom trebali upitati po čemu će pamtiti 2012. godinu, prvu godinu mandata ove Vlade. Pamtit će je po poreznim presijama, novim zapošljavanjima bez natječaja, koalicijskim sukobima, unošenjem straha i produbljivanjem depresije što jednostavno nije dobro za građane, niti za potencijalne ulagače. A tijekom dana sam vam govorio i o tome da zapravo raste sve ono što ne bi trebalo i pada ono što ne bi trebalo, da to sada ne ponavljam. Ova Vlada je propustila priliku koja joj se pružila da na samom početku mandata krene u ozbiljnu reformu u javnom sektoru, rezanjem plaća možda u javnom sektoru. Otezanjem s reformama i nepopularnim mjerama izazvali ste i sindikate. Poduzetnicima niste stvorili novu povoljniju klimu za ulaganje, iako se to očekivalo. Umjesto da im rasteretite obaveze i davanja, te uvedu čvrstu poreznu disciplinu oni su ih još povećali. U 2013. godinu namicat će se prihodi iz džepova građana, a samim tim će i rasti opterećenja. Realno standard građana je pao 5%. Dogodine će sigurno pasti za 2, 3% više, moguće i još više. Naglašavate javne investicije, a to znači da će rasti deficit. Kako ćete nadomjestiti taj deficit. O tome ste govorili – prodajom Hrvatske poštanske banke, Croatia osiguranja i davanjem autocesta u koncesiju. Tada BDP neće rasti već će padati. Na žalost može se konstatirati da Hrvatsku čeka još jedna jadna i mizerna besperspektivna godina kako za potencijalne investitore, tako i za građane. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za raspravu Vesna Želježnjak. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Pa evo, u ove kasne sate raspravljati o proračunu zaista nije ni lako, a nismo više ni spremni ići u fajter. Ali što je tu je. Zaista svaki proračun bilo on lokalni ili državni u velikom postotku on je već određen, determiniran sa pojedinim unaprijed određenim zadanim odlukama bivših vlasti koje su donosile bivše proračune kako na lokalnoj, tako i na državnoj vlasti. Tako da sastavit svaki proračun je umijeće nemoguće. I svaki proračun taman da danas ovdje imamo i 50 milijardi kuna više sigurno da bi u ovoj sabornici bilo onih nezadovoljnih, jer nikad ne bi bilo dovoljno novaca za sve ono za šta nam treba. Preuzimanjem koalicijske vlasti i donošenjem Proračuna za 2012. kao i rebalansa kojeg smo usvojili stavljen je naglasak na smanjenje deficita na razini ispod 10 milijardi kuna. I to je odrednica koje se držimo i to je odrednica kojoj težimo i u ovom proračunu. Da bi se održale javne financije u 2013. sa projekcijama 2014. i petnaeste uz fiskalnu konsolidaciju potrebno je pokretanje gospodarskog rasta svakako bez kojeg ne možemo ni očekivati nikakve pomake, a sve kroz poticanje investicija i rasta naravno u proizvodnji. Ali to je potrebno naravno investicije potaknuti u javnom sektoru kao što je ministar i rekao u javno-privatnom partnerstvu, u energetici, u zaštiti okoliša, prometu i kao i malom i srednjem poduzetništvu. Za ostvarenje svega navedenog potrebno je stvarno restrukturiranje svih velikih sustava od elektroprivrede, cesta, autocesta, voda, šuma i željeznica. To smo dosta puta čuli danas, spominjano je i naravno da su pokušavali to drugi prije nešto napraviti danas ne bi bili u ovakvoj situaciji i sigurno da bi se pomak osjetio. Ono što je bitno još za ovaj proračun mada nismo čuli dovoljno, ali isto tako je bitno da je on i socijalni sigurno da brinemo o najugroženijima i to pokazujemo sa povećanjem prihoda za 0,3 milijarde kuna, a to je povećanje umirovljenicima. Ja ću ovdje preskočit prihode i rashode, naravno koje imamo u proračunu, državnom. Ali ću se osvrnuti malo na srednje, malo poduzetništvo i obrtništvo za koje smo se odredili i gdje je ministar rekao da vidi optimizam za rast gospodarstva od 1,8% i uvjereni smo da ćemo to i postići. Pozitivni trendovi u kretanju gospodarstva ipak su prisutni. Nakon trenda propadanja obrta u Hrvatskoj na godišnjoj razini od 2300 obrta više se zatvaralo naravno obrta nego se novih otvaralo. Ali u 2012. godini do sredine listopada broj zatvorenih i otvorenih obrta gotovo se izjednačio, a broj zaposlenih povećao se za oko 6300. Danas oko 85 tisuća ljudi radi u obrtima, a preko 250 tisuća obrtnika i njihovih zaposlenika. Danas, slično se događa i u malim i srednjim poduzećima. U prvih 9 mjeseci u 2012. godini u odnosu na 2011. prihode od prodaje povećali su za gotovo od 35 milijardi kuna što je postotni poen od 19%, a rast prihoda povećan je izvozom 9,3%. Vrijednost investicija malog gospodarstva u trećem kvartalu u dugotrajnu imovinu iznosio je 430 milijuna, a realizacija investicija od 13,742 milijarde kuna. Istovremeno malo gospodarstvo povećalo se i povećava broj zaposlenih s 557 tisuća na 569 tisuća što je plus 12 tisuća više zaposlenih u odnosu na 2011. godinu. Obrtništvo i malo gospodarstvo čine preko 99% hrvatskog gospodarstva, preko 50% društvenog bruto proizvoda, preko 40% izvoza, a od tih 40% izvoza 60% je izvoz u EU. Dvije trećine ukupno zaposlenih je u sektoru malog i srednjeg obrtništva. Kako ova Vlada podupire malo i srednje poduzetništvo i obrtništvo osim bespovratnih potpora preko HBOR-a i HAMAG INVESTA omogućili smo povoljnije financiranje istih. Preko HAMAG INVESTA jamstveni fond udvostručili smo s jedne milijarde na dvije milijarde kuna. Pozitivan trend koji sam navela argumenti su za povećanje prijedloga društvenog bruto proizvoda u 2013. godini u Ministarstvu poduzetništva i obrtništva za 80%. Znači, sa 420 milijuna kuna na 712 sa HAMAG INVESTOM. Najveće povećanje odnosi se na participaciju projekata koje će subvencionirati sredstvima iz EU u fondove. Zaista ovo su pokazatelji koji nam daju optimizam i ovaj rast koji sam navela, a koji se nadamo da ćemo postići na temelju svih ovih pokazatelja koje sam navela sada. Hvala.
Zahvaljujem. Branko Hrg. Nema ga, gubi pravo za raspravu. Damir Rilje. Izvolite kolega.
Ne znam hoću vam reći dobra večer ili dobro jutro, evo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, zamjeniče. Evo stigao sam i ja na red. Imam nekoliko razmišljanja vezano uz ovaj proračun i ja ću ih pokušati sad iznijeti mada je prekasno i mislim da je puno toga rečeno, ali mislim da vas neću opterećivati velikim brojkama i da sam proračun govori za sebe. On jest kompleksniji nego se radi u jedinicama lokalne samouprave ali normalna je stvar da se naslanja i da zapravo i mora proizlaziti iz toga. Ja sam se na neki način osvrnuo i pokušao povezati tu priču. Dakle, ja bih htio evo nekoliko mišljenja vezano uz to. Ovdje ću se manji koristiti podacima iz samog proračuna i ne želim prepričavati ove podatke koje smo zapravo čuli koje možemo svatko od nas pročitati, onaj tko je želio zapravo prelistati cijeli proračun. Proračun u idealnim uvjetima ne mogu svi zainteresirani biti zadovoljni, strategije utvrđene proračunom ne ostvaruju zahtjeve sustava u kratkim rokovima, a osobito kad je proračun zatečen na krhkim financijskim temeljima. Dakle, više se ovdje želim usmjeriti na njegovu razvojnu strategiju koliko je ona moguća u smislu prenesenih financijskih deficita i pokušaja da se u odgovarajućem roku poduzmu mjere za konsolidaciju i razvoj naravno uzevši u obzir da govorimo o planu koji ovisi o gospodarskim kretanjima ali i o umijeću mogućeg u odnosu na zatečeno stanje. Proračun je kao aktivni financijski dokument zapravo strategija omogućavanja razvoja koji mora biti usmjeren ravnomjerno u razvoj upravo one strukturne djelatnosti, ali i područja koje će omogućavati financiranje i drugih funkcija koje opće država ima prema građanima i zajednici kao što je obrazovanje, znanost, sport, socijala, mirovinski i zdravstveni sustav, nevladine organizacije i svi oni ostali segmenti društva koji zapravo zahtijevaju kao što su i moji prethodnici rekli velike strukturne reforme. Nezaobilazna činjenica je da je veličina troškova servisiranja javnog duga u RH ta koja uzrokuje povećano opterećenje rashoda državnog proračuna. Program restrukturiranja brodogradilišta, kolega nisam vas razumio, koji se oduljio, naknade za strateške rezerve nafte, HANDA te sudjelovanje u Proračunu EU to je ono što nas pored problema tekuće likvidnosti naplate potraživanja očekuje u 2013. godini. Proračunski prihodi se predviđaju u iznosu 113 kao što smo čuli i 6 milijardi kuna, rashodi na razini 124,5. Kad se pri tome doda preneseni manjak i povećanje manjka jedne milijarde kuna na 10,9 milijardi kuna u državnom proračunu. Obzirom da državni proračun mora stvoriti okvire za razvoj gospodarstva o čemu je teško govoriti u okvirima prenesenog deficita kao i prezaduženosti opće države te proračunskih korisnika efikasnost gospodarstva bit će uvjetovana isključivo gospodarskim rastom, odnosno strukturnim ulaganjima ali i privatnih gospodarskih investicijskih ulaganja. Na razini opće države kako vidim u izvješću očekuje se manjak od 3,8% BDP-a u 2013. od čega je 3% se odnosi na kamate 0,8% na primarni manjak. Strukturne investicije u javnom sektoru kroz sve strukturne tvrtke su zapravo nužne, osobito na području energetike, prometa, zaštite okoliša kao i poticaj privatnim investicijama osobito u sklopu javno-privatnih partnerstva. Danas su spominjani problemi u raznoraznim strateškim tvrtkama, spominjalo se obrazovanje, zdravstvo, željeznica, poljoprivreda, evo ja ću spomenuti Hrvatsku poštu. Još jednu firmu koja će imati jednu veliku rupicu koja će se uskoro pojaviti, zaduženje u 4. mjesecu, pokriće manjka zaduživanjem na Zagrebačkoj burzi od 54 milijuna eura. Već se u jedinom dokumentu koji je bio u ovom Saboru dakle kada smo raspravljali o nalazu Državne revizije o nabavi u Hrvatskoj pošti zapravo već vidjela rupa iz 2008.i 2009.godine negdje oko 600 do 700 milijuna kuna, 10600 zaposlenih, nerazdijeljene investicije, a čujem u zadnje vrijeme da se njima i barata da se zapravo na neki način trampe HT i HP. Bilo bi lijepo znati šta se s tim događa ali nikako da dođu, valjda će doći Zakon o pošti na dnevni red ovog Hrvatskog sabora. S druge strane interesantna je priča o HACOM-u koji je osigurao da kod nas ima 66% tržišta poštanskih usluga dok u zapadnoj Europi ima 90% tržišta naravno nacionalnih operatera ovisno o strukturi vlasništva. Struktura vlasništva ne mora biti isključivo državna ali činjenica je da je 90% Hrvatska država ulagala jako puno novaca u taj sustav, a taj sustav je izgradio onaj drugi sustav koji se zvao Telekomunikacije i koji je danas u sustavu T-COM-a. Dakle naravno očekuje se pojačano ulaganje od strane privatne inicijative ali i veće korištenje prije pretpristupnih kako je to iskoristio. Mi kao Hrvatska jako loše, a sada već i strukturnih fondova u novom razdoblju šestogodišnjem za koje moramo imati što više gotovih projekata. Ovo je mogućnost i strategija koja počiva na završenim projektima kojih nije bilo zapravo bilo ih je malo a za koje je uspostavljena sustavna programska potpora i priprema projekata kojima se sredstva EU mogu povući iz fondova, a što bi značilo veliki zaokret u odnosu na dosadašnji postotak iskorištavanja sredstava EU. S druge pak strane javno-privatno partnerstvo bi moralo biti oslobođeno predugih čekanja na dokumentaciju, predugačke administrativne postupke koji su potrebni za privatna ulaganja. To je nažalost do sada bio slučaj ali se izmjenom zakona omogućilo i njega smo nedavno donijeli brže i kasnije djelovanje i u ovom području. U sklopu stvaranja pozitivnih okvira za jaku investicijsku klimu proračun je postavljen u okviru mogućeg na način da se sve razine države mogu uključiti u izbor jedinstvenih projekata za koje se po hitnim postupcima moraju utvrditi moguće ostvarenje profita i povećanje efikasnosti poslovanja. U ostalom svaki proračun osobito ovaj leži na procjeni novih ulaganja u kojima se stvaraju nove vrijednosti, nova zaposlenost iliti radna mjesta te povećani prihod, a što bi bile pretpostavke za gospodarski rast. Ovim sam htio reći da je jako važno da se osim projekata strukturnih državnih ulaganja izaberu prioriteti i projekti koji imaju prednosti da dobiju državni značaj u odnosu na prihvatljivost investicijskog programa i procijenjene dobiti upravo u jedinicama lokalne samouprave. tamo se investicije i događaju u koliko govorimo o privatnim ulaganjima i javno-privatnim partnerstvima. Primjera radi iz područja investicija od državnog značaja na području jedinica lokalnih samouprava navodim primjere interes privatnih partnera može biti strukturno ulaganje recimo u most-kopno-otok. Evo to imam na području svoje jedinice pogotovo kada se zna da postoje investitori koji žele ulagati na otoku i zarađivati i izgrađivati gospodarske sadržaje, zapošljavati i razvijati gospodarsku aktivnost. Oni već postoje danas, jučer prije 3, 4 godine, a radilo se to o turističkom naselju, luci za snabdijevanje kruzera ili lukama nautičkog turizma i sve ostale druge investicije koje sada neću navoditi, a za koji interes već postoji. Od ovakvih ulaganja na područjima jedinica lokalne samouprave ovisi uvelike i mogućnost razvoja drugih jedinica lokalne samouprave koje se bave nekom drugom aktivnošću koje u konačnici može biti distribuirana na mjestu investicije, npr. poljoprivredno-prerađivačka industrija se lako može distribuirati na području turističke industrije odnosno luke nautičkog turizma ili homporta za kruzere ili nekakvog sličnog turističkog sadržaja. Na taj način se kolateralno povećavaju mogućnosti gospodarskog rada i zaposlenosti, a i manje potrebe lokalnih proračuna za oslanjanjem na državni proračun. U konačnici moramo nastaviti sa donošenjem dodatnih zakona koji predviđaju zaokret u pojednostavljenje u postupak odnosno u postupke ulaganje koji će omogućiti smanjivanje rokova koji je važio do jučer, a kojim se čekalo 2 do 3 godine dulje ne samo da moguće nego sigurno ulaganje u djelatnosti određene prostorno planskom razvojnom investicijskom dokumentacijom. Beskrajno čekanje na uvrštavanje potencijalne investicije u raznorazne planove višeg reda ili beskonačno uknjižavanje u katastrima i zemljišnim urednima konačno mora prestati. Sve ovo što navodim ima svoj konkretan primjer ali vjerujem da ga imaju i drugi. No navodim da povećanje zaposlenosti i potrošnje će biti upravo proporcionalno ostvarenju ulaganja u gospodarstvo i to u privatnu inicijativu. Projekcije proračuna predviđene za 2014.i 2015.godinu upravo pokazuju namjeru proračuna da usmjeri sva dostupna sredstva u razvoj gospodarstva obzirom da bez istog neće biti lako dostupna sredstva strukturnih fondova EU. Dakle svrha ovog proračuna i projekcija za 2014.i 2015.okrenuta je stvaranju gospodarskog rasta uz obvezu plaćanja preuzetih dugova iz ranijih godina. Njime se na jedini mogući način pokušavaju osigurati izvori proračunskih prihoda. Zato kažem da je ovaj proračun razvojan i dajem mu potporu.
Hvala. Imamo jednu repliku Dražen Đurović. Izvolite.
Evo vrlo kratka replika gospodinu Rilji. Ja bih volio ne znam gospodine Rilje jeli možda prilika da s obzirom da ste vi iz Trogira ne znam a nisam zamijetio ikakva sredstva za one uboge mostove. Ima onaj mostić koji se kao počeo graditi Sanader ga je jadan nekoliko puta otvarao i zatvarao, ništa se dogodilo nije pa jedini mostić tamo između Trogira i Čiova onaj mostić koji mislim više nema nikakve uvjete da se preko njega odvija promet. Ima li kakvih sredstava u proračunu za taj mostić jel ako nema možda da vi i ja zajedno ponesemo amandman ako već vi niste podnijeli da se taj sadašnji most koji je posve neupotrebljiv između Trogira i Čiova opasan za putnike za promet i za turiste i za sve da ga se barem pošteno rekonstruira kada već nema ništa od onog slavnog sanaderovog mosta između Trogira i kopna. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku Damir Rilje. Izvolite.
Uvaženi kolega ja mislim da pa evo ja ne znam koliko ste dugo u Saboru ali otprilike vam stoji ovako. Sa bivšim državnim tajnikom on me upoznao prvi sa tom činjenicom da je most kopno-otok Čiovo zapravo pripremljen za strukturne fondove EU još prije 3, 4 godine. Njegova cijena, on je imao svoju povijest, on je prvo bio visok pa je onda ušao u sebe pa je postao skuplji pa su bile pristupne ceste pa su mu sad lokacijske dozvole negdje pri kraju. On sad košta negdje oko 260 milijuna kuna i ja očekujem od ovog proračuna da ga ima, ali očekujem da se pomogne. Ja sam čak i ponudio ministarstvu način na koji se mogu zainteresirane jedinice lokalne samouprave na kojega mogu i sami isfinancirati. Dakle, na način da se jedno dobro, opće dobro uloži u neko drugo opće dobro koje je nužno za razvoj gospodarstva. Šta bi to drugo opće dobro bilo? Dakle recimo luka nautičkog turizma. Mi to imamo. Zainteresirane su jedinice lokalne samouprave, osobito ova na samom otoku Čiovu i to vam je priča koja se tiče samog mosta. Ja je znam od početka do kraja, vi ovaj detalj možda niste znali ali on nije novi, on je stari, no vjerujte mi i kad bude pokušan i kad se bude rješavao strukturni fondovi su nešto drugo. Vi ste me pitali, zato sam okrenut prema vama. Nadam se da se ne ljutite, nisam vas dugo gledao, cijelo vrijeme sam okrenut leđima pa vas volim malo gledat. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Dalje za raspravu, Dragan Crnogorac. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Damir Kajin. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Zlatko Komadina. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Dinko Bošnjak. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Veljko Kajtazi. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, pomoćnici, kolegice i kolege. Romska nacionalna manjina u Republici Hrvatskoj posebno je u teškom položaju i u Republici Hrvatskoj kao i u drugim državama u kojima žive u značajnoj broju. Međunarodna zajednica je nakon dugo vremena to u određenoj mjeri prepoznala i počela intenzivnije djelovati da se položaj i perspektiva Roma poboljša. U tu inicijativu aktivno se uključila i Republika Hrvatska sudjelujući kao jedna od država osnivača u donošenju dokumenta kojima je inicirala proglašenje desetljeća za uključivanje Roma 2005.-2015. godine. Republika Hrvatska donijela je i poseban Akcijski plan o provođenju aktivnosti, odnosno ostvarivanju ciljeva koji je pred sebe postavila unutra desetljeće za uključivanje Roma. Kao i drugi važni dokument Republika Hrvatska donijela je i Nacionalni program za Rome. U procesu pridruživanja Europskoj uniji Vlada Republike Hrvatske je pripremila i uskoro će donijeti i Nacionalnu strategiju do 2020. godine koja će zamijeniti nacionalni program. Svaki od ovih dokumenata je pisan sa ciljem da kroz njegovu realizaciju Republika Hrvatska promijeni vrlo loš trenutni položaj pripadnika Romske nacionalne manjine i omogući ravnopravni položaj i mogućnosti razvoja kao i svi drugih svojih građana, odnosno etničkih zajednica. U navedenim dokumentima predviđene su i brojne sveobuhvatne mjere namijenjene i položaju Roma, ali gotovo sve one ovise o financijskim sredstvima koje je potrebno izdvojiti za njihovo provođenje i tu počinje problem jer mi smo se opredijelili kroz navedene dokumente da npr. do 2020. godine osiguramo da u Republici Hrvatskoj sva romska djeca pohađaju redovno školovanju, ali u proračunu nismo predvidjeli dovoljno sredstava da to i provedemo. Mi smo se kao država i društvo opredijelili da osiguramo da i romska nacionalna manjina ima visoko obrazovane pripadnike koji će onda pomoći romskoj zajednici u njenom razvoju, ali trenutno nema dovoljno novaca ni za manje od 30 studenata koji ostvaruju pravo na stipendiju po tom osnovu. O stipendijama, odnosno pomoći za učenike srednjih ili osnovnih škola za nabavu udžbenika ili drugo da i ne govorimo. Mi imamo veliki cilj da sva romska djeca pohađaju školu u roku od 7 godina, a ni u proračunu za 2013. godinu ni u projekcijama za 2014. i 2015. nismo predvidjeli ni približno dovoljno sredstava za te namjere. U pripremi proračuna za narednu godinu svjestan loše prakse prošlih godina obratio sam se svim relevantnim ministarstvima i zatražio da svako ministarstvo sukladno svojim preuzetim obavezama po osnovu temeljnih dokumenata za Rome koje je Republika Hrvatska donijela osiguraju određena sredstva za specifične projekte i programe namijenjene upravo Romima. Ali izuzimat ću jedno ministarstvo i jedan vladin ured, i dalje imamo praksu da sredstva namijenjena za specifične programe za Rome nisu jasno i posebno naznačena. Ta nam praksa stvara veliki problem jer obilazeći teren dobivamo u brojnim sredinama povratne informacije da značajni dio sredstava namijenjen za specifične probleme Roma ili ne stižu ili se ne koriste. Npr. podrška u zapošljavanju osoba koje nisu pripadnici romske nacionalne manjine. Naravno, nitko nije protiv toga da se svakom od velikog broja nezaposlenih građana Republike Hrvatske pomogne, ali samo upozoravamo na to da smo se kao država opredijelili da za Rome izdvojimo određena sredstva i sve što Romi očekuju, a i ja kao njihov zastupnik je da relativno mala sredstva budu istinski i utrošena upravo za rješavanje specifičnih romskih problema. U teškoj ekonomskoj situaciji u kojoj se naša zemlja nalazi puno ljudi koji teško žive lako se može dogoditi da se nezadovoljni okrenu na druge, u ovom slučaju na Rome jer kroz medije im se prenose informacije da od 30 do 60 milijuna kuna koje navodno Romi dobivaju. Godinama građani bez posla ili sa malim mirovinama stječu utisak da se Romima daje više nego njima i dolazi do problema kako smo nedavno svjedoči u Međimurskoj županiji kada su mala romska dječica prvog dana škole, dana koji svatko od nas pamti cijeli život suočena sa izljevima bijesa i mržnje koji se rodila iz neznanja i siromaštva onih koji su im se ispričali da prvi dan sjednu u školske klupe. Svi mi u romskoj zajednici bili bi sretni da su deseci milijuna kuna koji se spominju u raznim izvještajima stvarno utroše na poboljšanje života Roma. Brojni Romi kad čuju koliko država troši na romske programe pitaju se gdje su ta sredstva utrošena, a trenutno ni ja, ni bilo tko drugi ne može dati jasan i cjelovit odgovor na to pitanje. I onda imamo stvaranje s jedne strane nerealno očekivanje, a s druge strane frustracije i nezadovoljstvo. Sredstva za Rome su u većini ministarstva ne vode posebno, pa nije moguće ni pratiti njihovo trošenje. To je loša praksa koju nastavlja i ovaj nacrt proračuna. Kako bi se transparentno i kvalitetno realizirao i Akcijski plan desetljeće za uključivanje Roma i Nacionalnu strategiju za Rome do 2012. godine neophodno je da postignemo sljedeće i to: da svako ministarstvo i drugi korisnik proračuna koji u svom području djelovanja ima ostvarivanje nekih od ciljeva i potrebe za Rome planira sukladno mogućnostima određena specifična sredstva za Rome. Da se sredstva za specifične potrebe Roma planiraju na način koji bi uključio mogućnost da romski predstavnici predlože prioriteti kad je riječ o brojnim potrebama Romske zajednice u Hrvatskoj. Tako planirana sredstva trebaju bit posebno iskazana u proračunu kako bi svima bilo jasno o kojim sredstvima je riječ. Treba osigurati kvalitetan sustav praćenja utroška tih sredstava i osigurati da ona budu utrošena transparentno i svrsishodno. Molim Vladu u cjelini i nadležna ministarstva da razmotre ove prijedloge i primjedbe i da iskoristimo ovaj proces donošenja proračuna, da popravimo naslijeđeno loše i netransparentno stanje kad je riječ o planiranju i korištenju sredstava za financiranje specifičnih romskih potreba na koji smo se kao država i društvo obavezali uključujući se u desetljeće za uključivanje Roma i donoseći Nacionalni program odnosno Nacionalnu strategiju za Rome. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku. Marija Lugarić, izvolite kolegice.
Poštovani kolega Kajtazi, potpuno se slažem s vama da je posebno važno ulagati u obrazovanje onih ranjivih skupina, a posebno obrazovanje Roma. To je višestruko značajno zbog mnogih stvari. Vi i ja smo, ja kao zamjenica ministra, a onda vi kao zastupnik romske nacionalne manjine o tome smo razgovarali i proteklih deset mjeseci puno. Neke brojke koje ste istakli u svom izlaganju naprosto nisu točne. Od mnogih stvari u proračunu i većine koja se smanjuje, jedna od rijetkih koji se povećavaju jesu upravo sredstva za obrazovanje Roma. Provedba Nacionalnog programa za Rome … [[Govornica se ne razumije.]] sa 2 milijuna 600 tisuća kuna na 3 milijuna 300 tisuća kuna, predškola za Rome sa milijun i 600 tisuća kuna na 2 milijuna kuna, stipendije za studente Rome koji do sada kao stavka uopće nisu postojali u proračunu uvode se u proračun. I da, doista najvažniji posao i jest raditi na transparentnosti trošenja sredstava udruga koje vrlo često, na žalost neke od njih a znamo dobro i vi i ja koje su to, nenamjenski troše sredstva i sredstva koja su javna iz državnog proračuna namijenjena za odgajatelje, za didaktičku opremu, troše za knjigovodstvene usluge za svoje udruge, troše za nabavke odijela, robe i slične stvari. I to je ono što zaista zajednički, na čemu trebamo raditi, da ova sredstva koja u proračunu imamo koja su i sad povećana doista idu u namjene za koje su predviđene. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku Veljko Kajtazi. Izvolite kolega.
Poštovana kolegice, točno u ovih vaših 10 mjeseci bili smo samo jedanput, a ne više puta to je jedno. A drugo, u to jedanput koji smo bili pokušavali smo rješavati najviše što možemo učiniti. Ali očito da nismo mogli, a inače što se tiče mi tražimo samo na najbolji način pogledati stavku kad se radi o proračunu za Rome imajući u vidu da unazad nekoliko godina svi govore o 60 i 30 milijuna kuna koje se daju za troškove Roma. Kad pogledamo ta sredstva ne znamo dokle stignu i dal' stignu do stvarne baze, znači do samih Roma. Hvala.
Hvala i vama. Ovime smo završili sa prijavljenima za raspravu. U ime predlagatelja ministar Slavko Linić. Izvolite ministre zaključno.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. U ime Vlade RH zahvaljujem na vrlo kvalitetnoj i korektnoj raspravi. Osobno moram reći da niti osjećam umor, niti mi je bilo teško s vama. Dapače, ocjenjujem da u mnogo čemu se i razumijemo i da na neki način svjesni smo koliko je važno raspraviti ovaj dokument i da smo kroz ovu današnju raspravu probali dati i svoje viđenje kako vidimo stanje u gospodarstvu i koliko su nam važni problemi građana i korištenje građana i korištenje sredstava za rješavanje tih problema. Zaista hvala lijepo na ugodnoj raspravi.
Zahvaljujem ministre. Ovime smo iscrpili prijavljene, mislim ne fizički nego prijavak. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sada prelazimo na glasovanje o Državnom proračunu za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu, Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu: a) Hrvatskih voda a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Agencije za upravljanje državnom imovinom, Prijedloga Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu – konsolidirano; Obrazloženje Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu – konsolidirano. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Vlada RH podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim da se izjasnimo. Slabo se čuje, malo ćemo glasnije. Molim da se izjasnimo tko je za da se raspravlja o amandmanima Vlade? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za i 32 suzdržana da smo prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika Vlade RH ministra financija gospodina Slavka Linića da obrazloži amandman Vlade RH. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Imamo dva amandmana, jedan na državni proračun, a drugi na proračun Hrvatskih voda. Ja ću vrlo kratko obrazložiti amandmane Vlade vezano na prijedlog Državnog proračuna za 2013.godinu. Vlada RH predlaže povećanje sredstava na stavci Hrvatski centar za razminiranje u iznosu od 30 milijuna kuna da bi zadržali razinu prošlogodišnjeg trošenja sredstava za razminiranje. Predlažemo povećanje na stavci Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja a na ime prijenosa sredstava za zaposlene u jedinicama lokalne samouprave a po osnovi Zakona o prostornom uređenju i gradnji 62 milijuna kuna. Također predlažemo povećanje na stavci Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, a po osnovu preuzimanja obveze za projekte javnoprivatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji 23 milijuna kuna. U isto vrijeme predlažemo smanjenje rashoda najviše na Ministarstvu financija 48 milijuna kuna i to na stavkama rashoda za platni promet i naknada za oduzetu imovinu, Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije 5 milijuna, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja izvršilo je preraspodjelu za smanjuje svoje stavke od 36 milijuna kuna i Ministarstvo zdravlja smanjuje neke projekte 26 milijuna kuna. Pored ovih smanjenja i povećanje proračunski korisnici izvršili su i neke unutarnje preraspodjele tako da u Državnom uredu za Hrvate izvan Republike Hrvatske imamo unutar samog ureda 800 tisuća preraspodjela, a na stavci Ministarstva znanosti, obrazovanja 7 milijuna i 721 tisuću kuna u preraspodjeli između pojedinih projekata koje je ministar ocijenio da je potrebno izvršiti. Toliko o ovom dijelu. Sve detalje imate u predloženom amandmanu.
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova u Hrvatskom saboru. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodo ministri, kolegice i kolege. Ovi amandmani Vlade pokazuju naprosto karakter ovog proračuna, da elementarne stvari koje su zakonom prije definirane, donesene, nisu bila sredstva osigurana u državnom proračunu bez obzira na upozoravanje tijekom rasprave o Prijedlogu proračuna za 2013. godinu. Prije svega tu mislim na sredstva koja su potrebna osigurat jedinicama lokalne samouprave iz razloga što smo zbog veće efikasnosti, boljeg izvršavanja određenih poslova izdavanje građevinskih dozvola prenijeli na jedinice lokalne samouprave i netko se jednostavno napravio pametan i mislio da u 2013. godini jedinicama lokalne samouprave za one djelatnike koji su prebačeni na te poslove jedinica lokalne samouprave ne treba osigurat sredstva. Onda kad je došao amandman u ime kluba HDZ-a onda je netko u Vladi ipak vidio da treba jedinicama lokalne samouprave osigurat 62 milijuna kuna jer naprosto ti ljudi moraju dobit plaću. Međutim kolegice i kolege, ja vas ovdje sve skupa pitam da li ćemo sa nekim preraspodjelama ili rebalansom proračuna na isti način osiguravat sredstva za predškolski odgoj za koji isto nisu osigurana sredstva u 2013. godini se prenose obveze na jedinice lokalne samouprave. Isto tako, u trenucima kad je Hrvatska zagađena minama toliko koliko je netko da predloži u proračunu da se ta sredstva smanjuju za 10% je naprosto smiješno, ali na kraju ipak na svu sreću netko je vidio da je to greška i to ide ispravljat. Međutim, vrlo je interesantno s kojih pozicija se skidaju sredstva. Dakle predlaže se da se u Ministarstvu financija smanje sredstva materijalni rashodi, to je ovako na načelnoj razini ali vrlo je interesantno naknada za oduzetu imovinu isplate po sudskim rješenjima 36 milijuna kuna. Sredstva koja su i u 2012. godini ne da su bila na rubu nego se naprosto nisu mogle podmirit sve obveze koje su proizlazile iz toga. I nešto što je vrlo interesantno, a to je Ministarstvo zdravlja, dakle ministarstvo za koje je i sam ministar financija rekao da je u problemima, da ima silne nepodmirene obveze pa na kraju krajeva i u proračunu za 2013. temeljem Zakona o sanaciji javnih ustanova osigurana su nekakva sredstva, međutim Ministarstvu zdravlja se smanjuje 26 milijuna kuna. Dakle, ovi amandmani Vlade naprosto pokazuju sve loše stvari ovog proračuna ovakav kakav je predložen. Vlada je ovim amandmanima pokušala zakrpati one rupe koje se zakrpat moraju jer naprosto već u 2.mjesecu bi se vidjelo da jedinice lokalne samouprave ne mogu egzistirati sa sredstvima za izdavanje građevinskih dozvola kao što je to predviđeno. A isto tako kod Hrvatskog centra za razminiranje kvadratni metar razminiranja je došao na 3 kune i još nešto. Danas u svakom gradu gradonačelnici plaćaju skuplje kvadratni metar košenje Drave nego što je kvadratni metar razminiranja pa i tu su se dala dodatna sredstva koja nažalost neće pomoći ničemu. Dakle još jedno loše rješenje u još jednom lošem proračunu, mi smo iskreno očekivali da će Vlada temeljem svih rasprava koje su bile u ovom Saboru napraviti određene promjene i sa 3,4 amandmana generalno promijeniti izgled ovog proračuna, međutim nažalost to se nije dogodilo i ovi amandmani ne nude ništa novoga. Hvala lijepo.
Hvala lijepa i vama. U ime kluba HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri. Evo pomalo je čudno da nakon obrazlaganja proračuna prije nekoliko dana u Hrvatskom saboru ponovno imamo situaciju da Vlada predlaže amandmane na vlastiti prijedlog proračuna, da odbacuje koliko vidimo sve amandmane opozicijskih stranaka, a imajući u vidu da djelomično možemo biti zadovoljni sa ovim jednim dijelom amandmana koji se odnosi na prijenos sredstava za zaposlene u jedinicama lokalne i područne samouprave na što smo upozoravali već dvije godine. I praktično od seljenja Ureda državne uprave u regionalnu samoupravu tek je sad netko progledao, vjerovatno odbacio amandman oporbene stranke i stavio to kao amandman Vlade. Druga stvar, nismo zadovoljni što se kao klub HDSSB-a što se smanjuje dodatno sredstva iz Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU, jer prije svega to ministarstvo treba imati daleko, daleko više sredstava. Posebno je trebalo imati poziciju za, poziciju i fond koji bi bio usmjeren prema jedinicama lokalne samouprave koji u ovom trenutku nemaju zahvaljujući tzv. decentralizaciji, nemaju fiskalni kapacitet da bi mogle uopće participirati i raditi projekte prema fondovima EU. Tu je zanimljivo i da se smanjuju sredstva za Ministarstvo zdravlja za 26 milijuna kuna. I to vjerojatno smanjenje se odnosi gospodine ministre na ono obećanje kako će između ostalog onim gradovima kojima je ukinuto rodilište vjerojatno ni ove godine neće biti ispunjeno. Tu mislim na Đakovo, Sinj, Makarsku, Imotski. I nikad neću zaboraviti i Supetar na Braču. Dakle, očigledno obećanje ludom radovanje ili ćemo ponovno imati decentralizaciju na način Kukuriku koalicije da ćemo prebaciti tu mogućnost na jedinice lokalne samouprave pod krinkom tzv. decentralizacije. I ono na šta posebno želim upozoriti u ovom amandmanu Vlade RH. To je povećanje sredstava na Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta za preuzimanje obveza za projekte javnog privatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji. Dakle, očigledno ona priča o uspjehu javnog privatnog partnerstva ovim amandmanom pada u vodu, jer ukoliko je to tako dobar projekt i u Koprivnici i u Varaždinu zbog čega se onda iz državnog proračuna traži dodatnih 23 milijuna kuna kako bi se ispunile obaveze prema javnom privatnom partnerstvu. To dovoljno govori da javno privatno partnerstvo na ovakav način očigledno nije dobar projekt i da će ukoliko i dalje bude pritisaka unutar koalicije državni proračun itekako patiti i morati se osiguravati sredstva u idućim godinama kako bi se zadovoljile i stranačke, ali i pojedinačne ambicije onih koji su ulazili u projekte javnog privatnog partnerstva. Dakle, djelomično možemo podržati amandman Vlade iako je čudno da Vlada predlaže amandman na vlastiti proračun isključivo iz razloga ovih 62 milijuna kuna i ovih, jel' to 30000 ili 30 milijuna obzirom da je tu zarez to bi također trebalo gospodine ministre možda objasniti u ovom tekstu. Ovako napisano ispadne da je 30000 što je izuzetno malo za razminiranje na području čitave Hrvatske posebno u Slavoniji i Baranji.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Iscrpili smo listu prijavljenih klubova za raspravu o amandmanu, prijedlogu amandmana Republike Hrvatske. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za amandman? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 112 za, 4 protiv i 7 suzdržanih prihvatili amandman Vlade RH te on postaje sastavni dio prijedloga Državnog proračuna za 2013. godinu. Poštovani zastupnice u klupe je podijeljen pregled amandmana. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Idemo po redu. Prvo je Ministarstvo financija. Poštovani ministar financija gospodin Slavko Linić. Možemo početi? Amandman broj jedan, zastupnik Šimo Đurđević.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman i to iz razloga jer je Zakonom o izvršavanju državnog proračuna vrlo jasno propisani kriteriji po kojima se može dodjeljivati sredstva pomoći županijama, gradovima i općinama i po tom kriteriju nemoguće je prihvatiti amandman o pomoći općini Gornji Budičevci.
Očitovanje podnositelja amandmana, poštovani zastupnik Šimo Đurđević.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Općina Gornji Bogićevci je oslobođena akcijom "Bljesak" i općina od posebne državne skrbi. Svih ovih godina imali potporu iz Državnog proračuna za 2012. u visini od 542 tisuće 838 tisuća kuna, a umanjenje za 306 tisuća 053 tisuće kuna. Ja smatram da je toj općini od posebne državne skrbi i dalje potrebita financijska potpora iz središnjih, iz proračuna Republike Hrvatske stoga tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman zastupnika Šime Đurđevića kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 2. istog zastupnika poštovanog Šime Đurđevića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što kriterijima koji su propisani u Zakonu o izvršenju državnog proračuna nije moguće osigurati sredstva. Samo napomena, kad govorimo o Općini Okučani da je obračunom predviđeno sredstva koja su odobrena i da Vlada u tom dijelu ne može prihvatiti amandman.
Molim predlagatelja poštovanog zastupnika Šimu Đurđevića.
Amandman također kao i za Općinu Gornji Bogićevci općina jedna od 4 općine koje su oslobođene maestralnom akcijom "Bljesak" ja smatram da je Općini Okučani potrebita potpora iz državnog proračuna. Dođemo na obljetnicu "Bljeska" u Okučane, prošetamo ali mislim da nešto trebamo i učiniti za tu općinu gdje je nezaposlenost velika, gdje su gro izbjeglice iz banjalučke regije i Banja Luke i oni su dosada participirali sa milijun 310, 940 kuna, a umanjuje se za 237 tisuća 648 pa sada potpora bi iznosila milijun 073 tisuće 292 kune. Mislim da ta razlika od 237 ne bi trebala predstavljati neki problem za proračun kako bi to područje dobilo tih za njih velikih 237 tisuća kuna, a za državni proračun mislim da bi to bilo neznatno. A skinuti onim županijama koje su razvijenije, što stoji ovdje u mom prijedlogu. Stoga vas kolegice i kolege zamoljavam da glasujemo o ovom mom prijedlogu.
Molim poštovane zastupnike da se izjasne o prijedlogu amandmana zastupnika Šime Đurđevića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 3. istog zastupnika.
Još jedanputa Vlada Republike Hrvatske ne dijeli novac po osjećajima. Dijeli po formulama koje su formule utvrđene u Zakonu o izvršavanju proračuna. Vlada temeljem rasprava koje su bile o proračunu će u toku 2013. godine preispitati te formule, a te formule su nažalost takve kakve su iskazane i brojkama u proračunu. Prema tome, nije pitanje da li Vlada želi, da li Vlada ne želi, nije pitanje da li 200 tisuća nešto znači i ne znači nego ostaje pitanje da li netko ima ovlasti mimo onoga što je ovaj Sabor utvrdio dijeliti po nekakvoj čudnoj pravdi. Prema tome još jedanputa i po treći puta Zakon o izvršenju proračuna vrlo jasno propisuje kako se dijele pomoći. I pomoći koje imate predviđene u Proračunu za 2013. godinu izrađeni su na bazi upravo tih propisa. I takvim propisima također što se tiče Općine Stare Gradiške nije moguće osigurati sredstva za 2013. godinu iz razloga što se pomoći koje su bile osigurane kroz povrat poreza na dohodak iz Državnog proračuna u ovoj godini iznosi 544 tisuće, znači dano je već 544, a inače po kriterijima trebalo bi osigurati 498. Znači dano je već više nego po kriterijima koji jesu. I to je razlog da Stara Gradiška nema ni kune za pomoć u 2013. Prema tome, Vlada će predložiti izmjenu kriterija pa ćete o tome raspravljati, ali Vlada nije ta koja se prijedlozima bavi bez formula.
I obrazloženje predlagatelja poštovanog zastupnika Šime Đurđevića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na lekciji, ali ja znam još nešto. Općina Dragalić 0, Općina Stara Gradiška 0, Općina Okučani smanjenje, Općina Stara Gradiška smanjenje, Brodsko-posavska županija smanjenje za 50%, a najrazvijenije županije u Hrvatskoj po kojim kriterijima one ulaze u taj cenzus da dobiju potporu na proračun svojih županija? Mislim da to nije u redu. Tražim glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Šime Đurđevića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 4. Ministarstvo unutrašnjih poslova, amandman poštovanog zastupnika Ante Babića. Poštovani ministar financija Slavko Linić.
Vlada ne prihvaća amandman.
Molim da se očituje predlagatelj poštovani zastupnik Ante Babić. Molim da čujemo.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora gospodin ministar nije dao obrazloženje pa ga molim prvo za obrazloženje da bih mogao odgovoriti. Hvala.
Dobro. Čekamo obrazloženje Vlade Republike Hrvatske.
Izgradnja Policijske postaje u Imotskom predviđena je iz Schengenskog fonda, a sredstva za sufinanciranje osigurana su u Financijskom planu Ministarstva unutarnjih poslova za 2013. na Projektu K260056-Izgradnja, kupnja i održavanje zgrade i to na kontu 4212-poslovni objekti. Sredstva predviđena na aktivnosti K553074 izgradnja kapaciteta u sustavu šengenskih granica na poziciji 451 dodatna ulaganja na građevinskim objektima u iznosu od 4 milijuna kuna. Točno su utvrđeni za projekte i dokumentaciju za objekte na granicama te se iznos ne može smanjiti.
Očitovanje predlagatelja poštovanog zastupnika Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Pa normalno da nisam zadovoljan ovim odgovorom gospodina ministra. Ne znam jeli to stav gospodina ministra ili je to vaš osobni ili je to stav Vlade jel je bilo uobičajena praksa da Vlada zapravo zauzme stav o oporbenim amandmanima što nismo mogli vidjeti na stranicama Vlade. No ovaj amandman koji sam podnio, a vezan je za Policijsku postaju u Imotskome je jedan realan amandman jer to vrlo dobro zna ministar unutarnjih poslova gospodin Ranko Ostojić, a radi se zapravo o policijskoj postaji gdje je objedinjena i temeljna policija i granična policija i uredi za građane i uredi za pritvor na cca 100 kvadratnih metara. Ulaskom Hrvatske u EU za 6 mjeseci ta šengenska granica u dužini od 40km bit će još veće opterećenje i problem kako građanima, a tako i djelatnicima Policijske postaje u Imotskom. Ova skromna sredstva koja sam tražio mislim da su se mogla osigurati, a ako ne ništa vjerujem da će to morati rebalansom napraviti zbog ulaska u EU. Hvala.
Hvala i vama. Ne tražite glasovanje?
Da, tražim glasovanje o ovom amandmanu ispričavam se.
Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Ante Babića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Odmah da kažem da sva stajališta o amandmanima su stajališta Vlade RH. Amandman broj 5 Kluba zastupnika HDZ-a Ministarstvo branitelja. Nema ga. Ponovno predstavnik Vlade poštovani ministar financija Slavko Linić.
Vlada ne prihvaća amandman. Ured za pronalaženje i obilježavanje i održavanje grobova žrtava komunističkih zločina nakon 2.svjetskog rata osnovan je temeljem odredbi Zakona o pronalaženju, obilježavanju i održavanju grobova žrtava komunističkih zločina nakon 2.svjetskog rata. Statut ureda donesen je 14.srpnja 2011.godine. sukladno članku 20.zakona posebnu pomoć u radu ureda pruža ministarstvo nadležno za hrvatske branitelje te su sredstva za rad ureda u 2011.godini prema uputama Ministarstva financija te odlukom o preraspodjeli sredstava planiranih u državnom proračunu za 2011.godinu planirana u razdjelu 046 Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Ukidanje razdjela 046 i osnivanjem Ministarstva branitelja sredstva za rad ureda planirana su u financijskom planu za 2012.godinu te u financijskom planu Ministarstva branitelja za 2013.godinu i projekcijama za 2014.i 2015.na posebnim aktivnostima A522023 istraživanje, uređenje i održavanje vojnih groblja, groblja žrtava 2.svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja. Budući da je ured samostalna pravna osoba koja se temeljem članka 12.zakona financira sredstvima državnog proračuna upisan je u registar korisnika državnog proračuna i ima žiroračun za izvršavanje plaćanja. Prema pisanim zahtjevima ureda za isplatu sredstava Ministarstvo branitelja odobrava transfer sredstva na račun ureda.
Završili ste poštovani ministre? Očitovanje predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Žalosno je što obrazložiti ova amandman nije došao ministar branitelja. Gospodine ministre ovim amandmanom nisu tražena nikakva dodatna sredstva. Riječ je o tome da se tražilo da Ured za pronalaženje, obilježavanje i održavanje grobova žrtava komunističkih zločina dobije status kakav je predviđen i zakonom. Zakonom je predviđena samostalnost ureda sa svim ovlastima što se kroz ovaj amandman praktički derogira. I vi pokazujete na ovaj način prvo da ne poštujete postojeće zakone u RH i drugo da je cilj ugasiti Ured za pronalaženje žrtava komunističkih zločina i ovaj proces definitivno za sva vremena zaustaviti. To je pravi cilj odbijanja prihvaćanja ovog amandmana. Hvala lijepa.
Tražite glasovanje? Ne. Hvala lijepa.
Tražim glasovanje.
Pa molim neka se izjasni. Molim da se izjasnimo tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 6 Ministarstvo poduzetništva i obrta, Klub zastupnika HDSSB-a molim zamjenika ministra poštovanog Dražena Pros da se očituje o amandmanu i stajalištu Vlade.
Hvala lijepa. Poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Stajalište Vlade RH da se amandman ne prihvaća. Naime, Ministarstvo poduzetništva i obrta nije suglasno sa uvođenjem nove stavke jer na poziciji razvoj poduzetničke infrastrukture i poslovnog okruženja ima predviđena sredstva koja su namijenjena sufinanciranju izgradnje poduzetničkih zona. Sredstva će se odobravati temeljem uvjeta i kriterija vrlo jasnih, preciznih, mjerljivih kriterija u otvorenom javnom pozivu za uključivanje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u projekt Razvoj poduzetničke infrastrukture. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim da se u ime predlagatelja Kluba zastupnika HDSSB-a očituje poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, ovdje se radi ne o osjećajima kako kaže gospodin Linić nego o čistom razumu i računici. Naime, vi znate dobro da je Brodsko-posavska županija i grad Slavonski Brod odnosno prije svega županija na posljednjem mjestu po svim ekonomskim pokazateljima i argumentima od BDP-a, a poglavito stope nezaposlenosti. I sada kada ovim amandmanom zahtijevamo da se odredi 6 milijuna kuna za … za onu Bijeliš dobivamo jedan uopćeni odgovor koji ništa ne jamči, ama baš ništa. Prema tome, ova gospodarska zona Bijeliš u Slavonskom Brodu bi osigurala sasvim sigurno novo zapošljavanje i pokretanje gospodarstva u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji. Nama ne trebaju osjećaji nego treba razum Vlade i računica Vlade da jedan dio Hrvatske, a to je Slavonski Brod i Brodsko-posavska županija, ali tih osjećaja nema. No ono što sam htio reći čist račun, duga ljubav, dakle ovdje ljubavi nema, a račun će se pokazati na lokalnim izborima u svibnju. Hvala lijepo. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala i vama. Molim da se izjasnim o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 7, Ministarstvo poljoprivrede, zastupnik Dinko Bošnjak. Molim ministra Jakovinu da se izjasni.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolegice i kolege. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede sukladno raspoloživim sredstvima u smislu racionalizacije proračunskih troškova za navedenu amortizaciju osiguralo je iznos od 200 tisuća kuna.
Molim da se očituje predlagatelj, poštovani zastupnik Dinko Bošnjak.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Sredstva u iznosu od 200 tisuća kuna potrebna su za financiranje alkarske ergele koja posjeduje 50 alkarskih konja koji služe za potrebe Sinjske alke gdje je ujedno zaposleno i 5 djelatnika. Ukupan iznos troškova za financiranje alkarske ergele na godišnjoj razini iznosi milijun kuna. S obzirom na činjenicu da je Sinjska alka hrvatska viteška igra uvrštena na UNESCO-ov popis nematerijalne kulturne baštine držim da bi Republike Hrvatske iz državnog proračuna trebala u većem iznosu pomagati održavanju … stoljetne duge tradicije. Nisam zadovoljan sa izrečenim obrazloženjem jer se za neke ergele mogu povećavati sredstva za milijunske iznose dok za alkarsku ergelu nije mogao ostati iznos ni na ovogodišnjoj simboličnoj razini. Smatram da je bilo na desetine stavki kojima se moglo rezati i nikako mi nije jasno s kojim je ciljem to napravljeno. Vjerujem da ovaj saziv Hrvatskog sabora dobro zna što je Sinjska alka i da će podržati ovaj amandman gdje se rado o minornim sredstvima za državni proračun. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Dinka Bošnjaka kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 8… Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora s obzirom da smo ove materijale dobili na klupu mi smo pokušali u vremenu otkad je počela rasprava doći do informacije da li je Vlada Republike Hrvatske raspravila o ovim amandmanima, obzirom da na svim web stranicama i Vlade i svega postoji samo da je u četvrtak na sjednici Vlade Vlada raspravljala o ovim svojim amandmanima, da Vlada nije raspravila amandmane zastupnika. Ako Vlada nije raspravila amandmane zastupnika onda Hrvatski sabor ne može o ovim amandmanima raspravljati iz jednostavnog razloga. Vlada je predlagatelj proračuna, sve intervencije u proračunu bez obzira da li se prihvatile ili ne prihvatile o tome mora donijet odluku Vlada. To je bilo svih ovih proteklih godina i ako se to nije dogodilo sada to je prvi puta koliko ja pamtim u zadnjih 12 godina da se raspravlja o amandmanima zastupnika na prijedlog državnog proračuna, a da odluku zapravo svoje mišljenje o tim amandmanima na ili telefonskoj ili posebnoj sjednici nije dala Vlada Republike Hrvatske. Jer ponavljam, predlagatelj ovog proračuna nije niti ministar, praktički ministar financija je prema Vladi, ali Vlada je u konačnici i sve intervencije u proračun da li se prihvaćaju ili ne prihvaćaju može donijet isključivo Vlada Republike Hrvatske, ne može niti jedan ministar zasebno to dati.
Hvala lijepa. Odbijam prigovor jer ovdje su predstavnici Vlade legitimni, pravovaljani i zastupaju stajališta Vlade. Idemo dalje. Amandman broj… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Ja vas lijepo… Stajalište Vlade iznose predstavnici Vlade. Molim vas da… … [[Upadica se ne razumije.]] Nećemo raspravljati. Imate mogućnosti poslovničke, dajte primjedbu u odborima pa ćemo riješiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Čekajte da završimo najprije oko, da li želi predstavnik Vlade reći nešto?
Na redovnoj sjednici Vlade u četvrtak raspravljeno je i o amandmanima Vlade i o amandmanima oporbe i svi amandmani su odbijeni.
Čuli ste obrazloženje predstavnika Vlade, stajalište. Imate još potrebe za stankom?
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Rekao sam da smo gledali gospodine ministre na web stranicama Vlade. Ako ste vi raspravljali o ovim amandmanima onda je uobičajeno da na web stranicama Vlade stoji da je Vlada raspravila amandmane zastupnika da ih je odbila. Na web stranicama Vlade isključivo stoji da ste raspravili o amandmanima Vlade. Druga stvar, svaka sjednica Vlade bez obzira da li bila telefonska ili ne ima fonogramski zapis i stoga tražim stanku u ime kluba HDZ-a 15 minuta.
Dat ću vam stanku 10 minuta, ali samo prije toga da vam kažem. Web stranica nije službeno glasilo gdje se objavljuje ni proračun ni amandmani. Čuli ste stajalište predstavnika Vlade da je Vlada na sjednici odlučila o svim amandmanima. Da, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime kluba HDSSB-a također tražim stanku u trajanju od 15 minuta iz istih razloga.
Hvala lijepa. Ima li još zahtjeva za stankom? Nema. Hvala lijepa. Dajem stanku 10 minuta. Dolazimo u 10,25 ponovo. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo sa radom. Stanku su zatražili klub HDZ-a i klub HDSSB-a. Molim predstavnika kluba HDZ-a da se očituje.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Dakle, imamo pred sobom dnevni red Vlade i dopune dnevnog reda Vlade za kojeg je ministar malo prije rekao da se raspravljalo između ostalog i o amandmanima zastupnika. Citiram: "Treća dopunska točka pod a) Prijedlog amandmana Vlade RH na prijedlog državnog proračuna. Pod b) Prijedlog amandmana Vlade RH na prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. Pod c) Prijedlog amandmana Vlade RH na Konačan prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna. Pod d)Prijedlog amandmana Vlade RH na konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu. I pod e) Prijedlog amandmana Vlade RH na Konačan prijedlog Zakona o sanaciji javnih ustanova." Dakle, iz ovoga je vidljivo da Vlada RH nije raspravila o amandmanima koji su podnijeli zastupnici u Hrvatskom saboru. To je prvi puta da se tako nešto dogodilo i to se naprosto ne može dogoditi. To nije u skladu ni sa jednim aktom Republike Hrvatske. Jer ako je Vlada ta koja predlaže proračun i ako ovaj Visoki dom raspravlja o tom proračunu, iznosi svoja mišljenja i prijedloge, onda je minimum pristojnosti Vlade prema ovim zastupnicima, prije svega prema građanima RH jer ovi amandmani su amandmani građana Republike Hrvatske a ne političkih stranaka. Političke stranke je samo ovdje prezentiraju, onda je uobičajeno bilo da ako ništa drugo da se sazove posebna sjednica Vlade Republike Hrvatske i da se na toj sjednici kaže stav Vlade, a ne pojedinog ministra o amandmanima. očigledno da se to ovaj put nije dogodilo. Jer gledajte, u posjedu smo i priopćenja Vlade sa zatvorene sjednice. Ni tu ništa ne piše. Prema tome, Vlada RH nije raspravila o ovim amandmanima. Gospodo ministri, uz puno uvažavanje vas, vašeg posla kojeg radite vi nemate pravo ovdje danas reći niti jednom zastupniku u Hrvatskom saboru, niti jednom građaninu na kojega se odnosi ovaj amandman da vi ne prihvaćate taj amandman jer vi naprosto nemate zakonsko pravo određivati o sredstvima o kojima odluku nije donio Visoki dom. Jer Hrvatski sabor donosi odluku o proračunu na prijedlog Vlade RH. Dakle, intervenirali smo iz razloga što smo ove materijale i amandmane Vlade dobili praktički zadnji čas na klupu. Intervenirali smo zbog toga da se u ovaj Dom ustali praksa da o ničem više ne odlučuju hrvatski zastupnici. Ovo je samo dokaz još jedne bahatosti, još jednog bahatog odnosa prema zastupnicima u Hrvatskom saboru, a s obzirom da smo mi predstavnici naroda to je još jedan dokaz bahatog odnosa prema hrvatskim građanima. I bez obzira vi imate ruku viška, možete napravit što hoćete. Međutim, vama na savjest kolegice i kolege da li ćete prihvatiti ovakav način ponašanja. Da li će se to dogoditi i nekom sutra od vas kada budete nešto predlagali a da vam se ne bude htjelo prihvatiti. Dakle, klub Hrvatske demokratske zajednice s obzirom na činjenice koje su tu i koje nitko ne može osporiti predlaže da se ova rasprava o izglasavanju amandmana prekine, da Vlada RH donese odluku i da tek, pošto Vlada RH donese odluku se rasprava o izglasavanju amandmana nastavi. Sve drugo je protuzakonito, sve drugo je silovanje demokracije. Možda su neki zbog žurenja da stanu čim prije na skije zaboravili koje im je elementarno pravo. Međutim, konačnu odluku ovdje u Hrvatskoj donosi ovaj Visoki dom, donose saborski zastupnici, donosi većina koja je i vi preuzimate odgovornost za nešto što je protuzakonito ako dignete ruku za to. Govorili ste Hrvatskoj demokratskoj zajednici da je ovakva, da je onakva. Međutim, nikada si nismo uzeli za pravo kad ste u ovom Saboru raspravljali o preko 400 amandmana, da ponizimo i jednog zastupnika u Hrvatskom saboru bez obzira kojoj on političkoj stranci pripada, da Vlada RH ne donese odluku o njegovom amandmanu i da sa odlukom te Vlade, vladin predstavnik da li je to ministar, resorni ministar financija dođe u ovaj Visoki dom i zastupniku obrazloži zašto taj amandman je ili nije usvojen. Dakle, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora evidentno je da ovim amandmanima nije raspravljano. Evidentno da, na žalost ja to moram reći, izjava ministra financija nije točna jer to se ne vidi niti iz jednog dokumenta Vlade RH. Predlažem da prekinemo ovu raspravu, da Vlada donese odluku o amandmanima i da onda nastavimo ovu raspravu. Sve drugo vi ste pravnik je kršenje Zakona Republike Hrvatske i Poslovnika o radu ovog Visokog doma. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Vaše izlaganje zahtjeva naravno neko obrazloženje sa ovog stola. Prvo, Vlada je donijela jedinstvenu odluku da nijedan amandman ne može biti raspravljen u Hrvatskom saboru bez stajališta Vlade bez obzira radi li se o amandmanu na proračun ili na druge akte u Vladi. Drugo, Vlada Republike Hrvatske je uputila ovdje u Sabor svoje ministre legitimno i legalno. Treće, o zapisniku o kojem govori klub HDZ-a nije riječ o verificiranom aktu Vlade. Nije riječ o verificiranom, nemojte upadati, iznijeli ste sve što mislite i što ste mislili da je važno. Treće, sve što radimo u Hrvatskom saboru kao što i predstavnik HDZ-a radi radimo u ime i za račun građana RH sa istim pravom kao i svi drugi. Ako nešto griješimo, a moguće je da griješi i Hrvatski sabor postoji iznad Sabora Ustavni sud. Prema tome nastavit ćemo raditi u skladu. … [[Upadica se ne razumije.]] Moći ćete, samo da završim i da završi drugi predstavnik kluba. Radit ćemo u skladu sa Ustavom i sa Poslovnikom. A sada Klub zastupnika HDSSB-a svoje očitovanje. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Prvo bih rekao nešto u svezi sad ove vaše posljednje rečenice koliko je pogriješio Hrvatski sabor, onda se to može riješiti na način jel' iznad Hrvatskog sabora postoji dakle Ustavni sud. Ovdje se ne radi o tome da li je pogriješio Hrvatski sabor, ovdje se radi o tome da li je u proceduri, mi radimo normalno po Poslovniku i po proceduri, i sukladno i Ustavu, da li je ovdje ispoštovana procedura u radu Vlade RH. Dakle, ukoliko uistinu Vlada Republike Hrvatske o svim amandmanima koji su uloženi na državni proračun nije niti raspravljeno onda je to ne samo podcjenjivački prema Hrvatskom saboru, onda je to i nedozvoljivo, onda je to i protuustavno jer ću vas podsjetiti i na odredbe članka 4. Ustava RH o trodiobi vlasti u RH, ali i na odredbe članka 81. koji govori da državni proračun u konačnici ne donosi Vlada Republike Hrvatske nego Hrvatski sabor i sa svim svojim amandmanima bili oni prihvaćeni ili neprihvaćeni kao i na odredbu članka 115. Ustava RH koji definira ovlasti Vlade Republike Hrvatske iz članka 108. samo u smislu da je predlagatelj, a ne onaj koji u konačnici donosi odluku. Ali ono zbog čega, što mene najviše u ime kluba ovdje rekao bih zabrinjava jest način na koji se predstavnici Vlade odnose prema saborskim zastupnicima koji u konačnici su jedini izabrani neposredno od hrvatskih građana, a Vlada Republike Hrvatske legitimno je izabrana od većine u Hrvatskom saboru. I dužni ste poštivati najviše predstavničko i zakonodavno tijelo u RH. I zato je nedozvoljiva izjava poštovani gospodine ministre financija da na ovakav rekao bih način kažete je raspravili smo, svi su amandmani odbijeni. Pa o čemu ćemo mi onda dalje ovdje raspravljati? Onda uistinu nema smisla. Vi ste dužni ovdje svima nama dati obrazloženje zbog čega su ti amandmani ili prihvaćeni ili odbijeni. Ako vi kažete lakonski Vlada je sjela, odbila sve ovo onda ova sva naša rasprava nikakvog smisla nema. I nije u redu da kad donosimo Državni proračun Republike Hrvatske kao najvažniji dokument koji određuje budućnost svega onoga što će se u državi događati u idućih godinu dana da ovdje ne samo ne sjede svi predstavnici Vlade, svaki ministar, nego da ovdje nema predsjednika Vlade RH. Ja neću komentirati skijanje ili ne skijanje. Ne znam jel' je na skijanju ili nije, samo iz medija samo iz medija sam čitao, ali gdje god da je bio, a nije danas u Hrvatskome saboru nije dozvoljeno predsjedniku Hrvatske vlade kad se donosi ovakav dokument i ne može samo tri ili četiri ministra predstavljati i davati odgovore na amandmane u ime svih ministara za čija su recimo pitanje postavljeni amandmani. Klub HDSSB-a upozorava da ovakav način i odnos ne samo prema Hrvatskom saboru i zastupnicima nego i prema hrvatskim građanima onda na direktan ili indirektan način nije dobra poruka Vlade RH i da je to uvredljivo, a pokazuje i bešćutnost i socijalnu neosjetljivost, a rekao bih i jednu neodgovornost zbog koje smo mi uistinu vrlo, vrlo ogorčeni. Jer ako vi stojite kod svoje izjave svi amandmani su odbijeni onda ja uistinu ne vidim o čemu ćemo mi više uopće razgovarati. A volio bih, na kraju, uistinu znati da li je Vlada zaista evo i molio bih u ime kluba da se dostavi i fonogram i zapisnik toga gdje je i kada na Vladi RH raspravljano o ovim našim amandmanima. Kada to budemo znali, ja neću tvrditi da nije ali kao zastupnik kao Klub zastupnika tražimo to kada to budemo vidjeli onda mislim da će biti sve jasno. Evo hvala lijepo.
I ovdje želim napomenuti dvije važne stvari. Svaki zastupnik može postaviti zastupničko pitanje bez obzira na aktualni sat ili izvan aktualnog sata. Drugo, poštovani zastupniče Dinko Burić vrlo je smisleno da Sabor raspravlja o amandmanima i da o njima odlučuje jer mi ćemo o svakom amandmanu ovdje odlučivati bez obzira na stajalište Vlade. I to je naša ustavno pravo i ustavna obveza. A Vladino je pravo da u skladu sa svojim prioritetima, stajalištima predloži Saboru da se prihvati ili ne prihvati, to je njezino pravo i skladu sa svojim ovlastima iz Ustava ona je i odlučila. A mi ćemo sada raspravljati i zavisno od uvjerljivosti argumenata ili daj Bože dobrih prijedloga dobiti rezultat. Poštovani zastupniče sada ste imali u ime kluba i govorili ste, a ne možete sada raspravljati sa stolom. To nije predviđeno Poslovnikom. … [[Upadica se ne razumije.]] U ime kluba. O kojoj temi?
O ovoj temi jer vi kao predsjedavajući ste željeli pokazati dobru volju. Ovih 15 minuta se moglo nabaviti fonogram sjednice Vlade.
Molim vas poštovani zastupniče, to pitanje smo za sada završili. Završili smo.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja kao zastupnik u ovom Visokom domu želi zaštiti dignitet Hrvatskog sabora. Imate poslovnik o radu Vlade RH gdje vam točno govori. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Da u skladu s Poslovnikom sjednete jer smo tu raspravu završili, te argumentacije smo čuli i molim lijepo.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vi ste niste potrudili da zastupnicima u Hrvatskom saboru ponudite relevantan i važan dokument kao valjan, a to je zapisnik sa sjednice Vlade. U zapisniku sa sjednice Vlade bi se vidjelo točno da Vlada RH nije donijela odluku o amandmanima i prekršila je članak 51.stavak 4. Poslovnika o radu Vlade RH.
Dobro. Sada ste sve završili mimo Poslovnika, bilo bi red da vam sada u skladu sa Poslovnikom kažem šta ste pogriješili, zbog čega, a niste ništa novo iznijeli. Sve što ste iznijeli možete tražiti u skladu sa redovnim putom. Može. Predstavnik Vlade poštovani ministar financija. Izvolite. dajte da nastavimo sa radom. Poštovani ministar financija Slavko Linić u ime predlagatelja. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uobičajena praksa ministara u posljednjih 20 godina je bilo da sami odlučuju da li će prihvatiti amandmane ili neće. Dozvolite da ja rečem. To je bila uobičajena praksa i ni u jednom zapisniku nećete pronaći da se o amandmanima donosile odluke, ni u jednom zapisniku. Nećemo govoriti o proračunu gdje je uvijek rečeno amandmani oporbe se odbijaju. Sličnu praksu podržavali smo i mi. Predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović, a posebno se sjećam tog slučaja jer sam ja bio taj koji sam mu predlagao da prihvatimo amandman oporbe vezano za Zakon o financijskom poslovanju da bi mogli imati konsenzus u Saboru. Tada je predsjednik Vlade vrlo jasno rekao, nitko meni pojedincu ne da pravo da rečem prihvaćam amandman jer je to posao Vlade. Tada je tako to rečeno od strane predsjednika i to je bio razlog da je predsjednik Vlade promijenio Poslovnik Vlade i Poslovnik Vlade je promijenjen u kojemu se vrlo jasno veli od svakog prijedloga Vlade ako želimo prihvatiti bilo kakve amandmane to će prihvatiti Vlada. I zato mi uvijek raspravljamo o amandmanima koji se prihvaćaju, ostalo se odbija. Zašto? Jel prijedlog Vlade je vrlo jasan i prijedlog proračuna je jasan i prijedlog nekog zakonskog teksta je jasan. A ako se amandmanima nešto mijenja tada je Vlada ta koja raspravlja o promjenama teksta kojega je i predložila. Prema tome, Vladin prijedlog proračuna je ono što je Vlada utvrdila i predložila. I samo bih htio vrlo jasno napomenuti da je predsjednik Vlade bio prisutan na sjednici Sabora gdje su svi klubovi raspravljali i slušao rasprave klubova. Naš posao je bio da pokušamo mijenjati amandmanima tekst Vlade. I u tom dijelu gdje su amandmani korigirali tekst proračuna na sjednici je o tome donesena odluka jel je to promjena teksta koji je Vlada uputila. Ostalo se nije raspravljalo i odbijeni su. Ne zato što se omalovažava ni ovaj Sabor, ni rasprava u ovom Saboru nego iz razloga što nije u koordinacijama Vlade pronađeno rješenje da se bilo što mijenja vezano za amandmane. Prema tome, da se kroz koordinaciju utvrdilo da se neki amandman saborskih zastupnika prihvaća, tada bi to kao tekst prihvaćanje amandmana bio na Vladi RH. iz jednostavnog razloga što je to novi Poslovnik koji je utvrđen zbog zahtjeva predsjednika Vlade RH koji je smatrao da nitko od nas nema te ovlasti za razliku od svih onih prije vas i nekih od nas koji smo to koristili u prvih 8 mjeseci ove godine. Prema tome, kako nisu prihvaćeni amandmani saborskih zastupnika nije posebno o njima raspravljano već je odlučeno da se odbijaju jer nije u procedurama Vlade taj dio …. Pa upoznat ćemo vas sa Poslovnikom kojeg nažalost do sada nismo imali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani ministre. Na izlaganje je prijavljeno nekoliko replika. Idemo redom. Prva replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre. U zapisima svih medijskih kuća, u zapisnicima Vlade vidjet ćete od 2003.-2011. svi proračuni koji su predlagani i rebalansi, svi amandmani o njima se na posebnim točkama dnevnog reda donosila odluke Vlade Republike Hrvatske. Vi možete sad se pravdat koliko god hoćete, međutim amandmani na usvajanje u ovaj Visoki Dom nisu mogli doći bez odluke Vlade, a da je to tako pročitat ću vam i članak 51. stavak 4. koji kaže da u raspravi u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima predstavnik Vlade može prihvatiti amandman, drugi predlagatelja je … na konačan prijedlog zakona kojega je predlagatelj Vlada samo uz prethodnu suglasnost Vlade. Zahtjev za davanje prethodne suglasnosti Vlade dostavlja se u Vladu u pisanom obliku zajedno s tekstom amandmana. Pa ako se nešto prihvaća onda se valjda nešto analogijom na isti način i odbija. Možete tražit ispriku koliko god hoćete, međutim naprosto radite nešto što se nikada nije dogodilo. I gospodine ministre, nije istina ja ovdje odgovorno tvrdim i to mogu dokumentirat za razliku od vas sa zapisnicima fonogramskim sjednica Vlade, Vlada Republike Hrvatske u proteklih 8 godina je uvijek na sjednicama da li normalnim, da li telefonskim, raspravljala o amandmanima Vlade Republike Hrvatske i u aktima Vlade Republike Hrvatske imate uredno odluku Vlade o amandmanima. Odluku Vlade o amandmanima koju vi danas nemate. I možete radit egzibicije kakve god hoćete ali ovo je prvi puta da se na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora raspravlja o amandmanima zastupnika u Hrvatskim saboru, da o njima svoju riječ nije dala Vlada Republike Hrvatske. To nije dobro. Pravdajte se koliko god hoćete, u Hrvatski sabor unosite jednu bahatu i lošu praksu po vas gospodo zastupnici.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar financija Slavko Linić.
Aha sad smo došli. Zamislite telefonsku raspravu o amandmanima. Znate kakva je to telefonska rasprava… … /Buka u dvorani./…
Molim vas. Što je vama?
Ili ne da sve odjedanput odbijemo. To je telefonska rasprava dosadašnjih vlada. … [[Upadica se ne razumije.]] Ova Vlada na čelu sa gospodinom Zoranom Milanovićem izmijenila je Poslovnik i rekla tako se više neće raditi i utvrđeno je da se na Vladi obvezno raspravlja o amandmanima o kojima se promjena koji je bio u Saboru bilo kakva vrši. Prema tome raspravljalo se o proračunu u četvrtak, tu vidite i točke, a utvrđeno je da ono što nismo kao amandmane predložili pozitivno se odbijaju. To je isto kao i telefonska sjednica koju su… … [[Upadica se ne razumije.]] A u isto vrijeme draga moja gospodo, ni na jedan zakonski tekst koji ste predlagali u zadnjih 8 godina niste ili vrlo rijetko ste bili na sjednicama Vlade i prihvaćali amandmane koje su ovdje branili ministri. Ministri gospodina Zorana Milanovića nemaju pravo prihvatiti nijedan amandman ako ga prije toga ne utvrdi Vlada. Prema tome, ova Vlada o promjenama teksta svaki puta raspravlja i Vlada odobrava ili ne odobrava. Ako se amandman ne prihvaća, tekst se ne mijenja, tada se o njemu ne donosi odluka. Prema tome, samo oni tekstovi koji mijenjaju prijedlog Vlade su predmet rasprave na Vladi. Ostalo se ne prihvaća. Prema tome, Poslovnikom smo uredili neodgovorno ponašanje i nas koji smo nekad znali doći ovdje i reći prihvaćamo, a nije održana sjednice Vlade što zahvaljujući predsjedniku Vlade to više nije slučaj. I zato ovako ponašanje ne razumijem jer Vlada je u četvrtak raspravljala i rekla koje amandmane prihvaća koji mijenjaju tekst državnog proračuna, ostale amandmane ne prihvaća.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih prvo zamolio za malo smireniju raspravu jer mislim da nas ovakva diskusija neće nikud dovest. Gospodin ministar je govorio i sad moram priznat da više nisam siguran dal sam dobro razumio, da li je Vlada raspravlja o amandmanima saborskih zastupnika ili nije. Međutim ono što mislim da ste mogli odraditi jer se radi o razdaljini od 100 metara, moglo se do sada već zatražiti iz Vlade da se dobije na uvid fonogram sa zadnje sjednice na kojoj bi se moglo dokazati ono što vi tvrdite da li jeste ili niste raspravljali o amandmanima oporbenih zastupnika. A kad ste već govorili gospodine ministre o praksi onda ste se zabunili barem u jednom dijelu, vi ste govorili o praksi koja je nebitna s obzirom na izmjene Poslovnika o radu Vlade koje ste donijeli 31. listopada 2012. godine i koji vam nalaže da možete jedino uz prethodnu suglasnost Vlade prihvaćati amandmane koji nisu vladini amandmani. Da biste mogli dobit prethodnu suglasnost Vlade da nešto prihvatite ona se o tome mora očitovat pa vam kaže prihvatite ili ne prihvatite, a to jedino možete riješiti na sjednici Vlade koja bi se trebala održat u ovom dijelu sezone u Zagrebu, a ne u Obertauernu ili nekom drugom skijalištu. Prema tome, da bi mi mogli danas govoriti o amandmanima i o poziciji Vlade prema tim amandmanima bio bi red da Sabor osigura dokaze da se vidi da li se uopće na sjednici Vlade o tome raspravljalo. I ja vas molim gospodine predsjedniče u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice da zatražite fonogram sa sjednice Vlade, a onda možemo nastaviti raspravu.
Hvala vam savjetu. Ja sam već rekao da je Vlada očitovala se i odlučila, ali vama to nije dovoljno. Vlada je poslala ministre u Parlament legitimno i legalno ali to vama nije dovoljno. Ja neću kvalificirati šta vi radite, vi imate pravo na to, radite koliko hoćete, koliko vam je volja sve u skladu sa Poslovnikom i da čuju građani. To je važno. O.k. Dakle, Vlada je poslala u skladu sa Ustavom, sa Poslovnikom Hrvatskog sabora, sa svojim očitovanjem i odlukom u Parlament predstavnike da obrazlažu stajališta Vlade o amandmanima. Vama to nije dovoljno, ali ja vam to nisam kriv, ja vam za to nisam kriv. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Oprostite, ja mislim da idemo raditi ako hoćete možete raditi dalje šta hoćete, ali sada je na redu treća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Ja ću počet gospodine predsjedniče sa jednom izjavom bivšeg zastupnika koji je govorio da on nikad ne laže, ali često ne govori istinu ako se sjećate toga. Činjenica iz svega ovdje vidljivog da Vlada uopće nije raspravila o amandmanima. Pa ja postavljam pitanje i ministrima, ako pojedinac može odlučiti kao ministar, a da li se on ne suprotstavlja svome šefu koji je rekao da kao pojedinac neće odlučiti, nego će odlučiti Vlada. Ja postavljam pitanje čemu onda Ustav? Tu ne mislim na onaj pročišćeni Šeksov Ustav, nego onaj Ustavnog suda RH koji je naložio kako treba izgledati Ustav. Čemu Zakon o proračunu? Na kraju krajeva čemu ovaj Sabor? Čemu izbori za zastupnike, ako Vlada može raditi na takav ja bih rekao arogantan način prema svim saborskim zastupnicima bili oni pozicija ili opozicija. Ovaj HDZ je bar imao tu sjednicu Vlade, pa je odbio sve amandmane. Ja ne vidim razloga zbog čega i ova Vlada nije to tako napravila. Inače, za nas Slavoniju SDP je identično HDZ-u, jer svakim proračunom Slavonija, Baranja sve više zaostaje i nema sredstava u proračunu. Na samom kraju ću citirat ovako jednu pjesmicu koja kaže "Hajdemo u planine jer tamo nema zime, skijanje se brzo uči tko je blesav" da sjedi u Saboru i vodi ovu raspravu koja ničem ne vodi jer je Vlada unaprijed telefonom ili tabletom ili e-mailom odbila sve amandmane. Ne Vlada i to mimo zakona o proračunu, mimo Ustava Republike Hrvatske popljujući ovaj Hrvatski sabor i sve zastupnike koji sjede.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Vi tvrdite da je Vlada, samo da vam kažem. Vi tvrdite da je Vlada bez rasprave odbila amandmane. … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] O.k. Molim vas, da vam dam obrazloženje. Vlada ima na to pravo. Nemojte je prozivati zašto ona bez rasprave. Kao kad Sabor bez rasprave odluči o aktima ovdje u Saboru. Četvrta replika poštovani zastupnik Dinko Burić.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovakva rasprava o amandmanima je podcjenjivačka ne samo prema zastupnicima Hrvatskoga sabora nego prema hrvatskim građanima. Ovakav odnos predlagatelja Vlade RH prema dokumentima, aktima zastupnika Hrvatskoga sabora je podcjenjivački. Izjaviti lakonski mi to ne prihvaćamo, a da o tome niste ni raspravljali je neodgovorno. To nemate ovlasti. To vam ni jedan pravilnik, ni jedan Poslovnik o radu Vlade RH ne daje za pravo. I nemojte se zapetljavat sami u jedan vrtlog neistina braneći nešto što nije obranjivo. Rekli ste ako sam dobro razumio. Pokušali ste prihvatit neki amandman, a onda je predsjednik Vlade rekao ne može ministar samostalno odlučit o tome da li će ga prihvatit. Analogno tome, ne može ministar samostalno odlučit ni da neće prihvatiti. Također ste rekli, raspravljali smo samo o amandmanima koji se prihvaćaju. Pa kako onda, na temelju čega su donijeti, donijeta odluka o amandmanima koji se ne prihvaćaju ako o njima niste raspravljali. Dakle, morali ste raspravljati o svim amandmanima i o svih ovih 51 i one koje ste vi uložili da biste mogli donijeti odluku. Ovo prihvaćamo, a ovo ne prihvaćamo. Ali ono što je za nas najgore to je vaša rečenica kojom ubijate nadu hrvatskim građanima, a ja ću reći ovdje sad osobito evo i hrvatskim poljoprivrednicima o čemu ćemo govorit, o tome da uopće ima smisla sad ovo pratit kad ste vi odluku donijeli. Znate i Hrvatski sabor ne odgovara Vladi RH nego Vlada RH Saboru. I kad ste rekli o telefonskim sjednicama [[Upadica predsjednik: Vrijeme. Vrijeme poštovani zastupniče.]] Evo zaključujem. Znate, da nije predsjednik Vlade sada na skijanju, nego ovdje ne bi bilo uopće ni potrebe za telefonskim sjednicama.
Hvala lijepa. O svemu će odluku donijeti Hrvatski sabor, ipak. Vi možete nastupati jer sabornica je za to da se nastupa, ali o svemu će odluku donijeti Hrvatski sabor. Odgovor na repliku poštovani ministar financija Slavko Linić.
Gospodine Buriću, Vlada gospodina Zorana Milanovića ne odlučuje na telefonskim sjednicama osim vezano za požare, intervencije zrakoplova protupožarnih. To su otprilike naše telefonske sjednice. O svemu ostalomu redovito sjedimo i odlučujemo. Prema tome, ne govorim i govorim o praksi bivših koji su znali telefonskim sjednicama raspravljati o proračunima. Prema tome, mi o tome ne raspravljamo. U četvrtak je posebna točka bila proračun, amandmani na proračun. I vrlo jasno, u redu gospodine Šuker nema problema, ja sam jedan veliki lažov koji sada lažem ako velite da je neistina i da je laž. Prema tome … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim pustite predstavnika Vlade da govori što je naumio govoriti. Nemojte dobacivati iz klupa.
Vlada Republike Hrvatske je u četvrtak dobila prijedlog amandmana i dobila je saborske amandmane. I isto tako Vlada je vrlo jasno rekla ne prihvaća se i ministri se zadužuju da napišu obrazloženje. I vi danas imate ovdje negativan stav Vlade po amandmanima saborskih zastupnika sa obrazloženjima. I ta obrazloženja ministri brane pred Hrvatskim saborom. Prema tome, Sabor je taj koji čuje stav Vlade, koji iznosi nadležni ministar, a vi ćete odlučivati o svakom amandmanu sa da ili ne. Prema tome, Sabor odlučuje o amandmanima, a stav Vlade dobijete. Stav Vlade koje je utvrdila Vlada Republike Hrvatske i ministri ga iznose.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege Hrvatski laburisti – Stranka rada nisu podnijeli nijedan amandman jer su znali da ćemo dobiti ovakav odgovor kakav smo dobili danas, unaprijed jer je to praksa ovdje u Saboru i sasvim sigurno da formalno Sabor odlučuje, ali bit će onako kako je odlučila Vlada. Ovo je najvažniji politički akt izražen u brojkama koji Sabor donosi u godinu dana. Danas se izglasava taj akt i to je važan događaj i za Vladu i za Sabor i za narod. Prema tome, ako je to važno i za narod i za Sabor i za Vladu tada bi ovdje trebao sjediti gospodin predsjednik Vlade, trebali bi sjediti svi ministri i trebali bi obrazlagati ono što prihvaćaju i ono što ne prihvaćaju. Ovo danas izgleda kao dosadna, neželjena rutina koju treba ipak obaviti. Ipak piše u nekim papirima da treba raspraviti i da treba većina dići ruke. Međutim, svjesni smo svi da stanje u državi ne trpi rutinu. Gospodin premijer je rekao da je u Hrvatskoj izvanredno stanje, to je njegova rečenica, a pogledajte kako se danas raspravlja o najvažnijem dokumentu koji se donosi u godinu dana. Nevoljko i preko svake mjere. Stanje je izvanredno i u tom izvanrednom stanju kuda ode naš premijer? U skupo skijalište jer kao što reče jedan kolumnist ovih dana premijer voli nizbrdicu, sve nam pada pa tako i on se odskijao nizbrdicom, a mi ovdje slušamo da sve ono što ćemo predložiti ionako neće biti prihvaćeno.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Željko Reiner.
Uvaženi gospodine predsjedniče pa evo svjedoci smo ponovno po ne znam koji put jedne činjenice da u Hrvatskoj očito se smatra da parlamentarna demokracija nije potrebna ili barem je se ponižava na jedan način koji je potpuno neprimjeren. Postoji nešto što je iz ove sve diskusije dosada sasvim razvidno. Razvidno je, i to je bilo jasno rečeno tko god želi to čuti, da Vlada iako je to predviđeno i novim Poslovnikom nije raspravljala o amandmanima koji su dali zastupnici ovog Hrvatskog sabora. Prema tome, postavlja se pitanje smisla uopće bilo čega i onog našeg boravka do ponoći ovdje kad se raspravljalo o pojedinim aspektima proračuna i svega ostaloga. Davanja amandmana, rasprave o njima i svemu skupa kad se čak ni procedura ne poštuje, a kamoli to da se odlučuje upravo ovdje u Hrvatskom saboru bez obzira tko ima većinu. Nije važno tko ima većinu, ali Hrvatski sabor je ono mjesto gdje se u demokratskoj situaciji u demokratskoj parlamentarnoj demokraciji odlučuje. I ponavljam ono što su već i drugi rekli Sabor je nadređen Vladi, a ne Vlada Saboru iako smo svjedoci svakoga dana da se događa upravo ovako. Međutim, budući da je izvjesno da čak bez obzira na suštinu stvari uopće procedura nije poštovana ja molim u ime kluba HDZ-a stanku od 10 minuta da odlučimo hoćemo li pod ovim uvjetima uopće sudjelovati u ovoj farsi koja se ovdje događa. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Vi dobro znate da stanku o istoj stvari ne možete dobiti. Već ste je dobili, već ste je iskoristili stanku o toj stvari. Drugo što vam želim reći prije nego zamolim hoće li dati repliku u skladu sa Ustavom smo išli na izbore, dobili većinu, dobili većinu u Hrvatskom parlamentu, formirali Vladu RH i radi javnosti većina u Hrvatskom saboru nema primjedbi na stajalište Vlade RH. Iz oporbe s razlogom imaju primjedbe na stajalište Vlade RH. U skladu sa demokratskim principima, Ustavom RH, Poslovnikom Hrvatskog sabora odlučivat ćemo o svakom amandmanu ovdje u Saboru. To je naše pravo i naša obveza. Naravno da će biti onih koji će biti nezadovoljni s takvim statusom, ali Bože moj tako smo uredili sustav i tako ćemo se ponašati. Idemo na raspravu po amandmanima. Ja bih vas molio poštovani zastupniče da budemo racionalni sa vremenom. Sve što ste imali oko ovoga reći rekli ste. Hvala lijepa. Idemo dalje. … /Upadica se ne razumije. Nemojte, dozvolite da idemo dalje. Znači da ste htjeli to pa ste izazvali takvu situaciju. Hvala lijepa. Želim vam da se dobro osjećate. Idemo dalje raditi. Amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a molim predstavnika Vlade da se očituje. Ministarstvo poljoprivrede i ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede na aktivnosti A820055 izravno plaćanje u poljoprivredi planiralo dostatno sredstava kako bi izvršili sve obaveze koje se plaćaju sa navedene aktivnosti. Smanjivanja koja su predložena na strani drugih korisnika proračuna odnosno drugih ministarstava nije moguće provesti jer su isti planirali proračun objektivno kako bi se uklopili u zadane limite.
Predstavnik predlagatelja Kluba zastupnika HDZ-a. nema ih tu. Moramo se izjasniti o amandmanu. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 9 Ministarstvo poljoprivrede, Klub zastupnika HDSSB-a podnio amandman. Molim ministra da se očituje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje u prvom dijelu je kao i kod amandmana broj 8, a u drugom dijelu vezano za Agenciju za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju kako slijedi u zadnjem sveobuhvatnom izvješću EU komisije o praćenju spremnosti RH za članstvo u EU sa početkom listopada 2012.godine spominje se posebno potreba pojačanih napora na finalnoj uspostavi Agencije za plaćanje vezano za njeno pravovremeno akreditiranje. Nastavno na ovo izvješće EU komisije Vlada RH prihvatila je sve ocjene EU komisije iz ovog izvješća te na svojoj sjednici od 11.listopada 2012.godine donijela zaključak od 10 točaka gdje se zaključak broj 4 odnosi na područje poljoprivrede između ostalog i na potrebu pojačanih napora u dijelu postizanja pravovremene akreditacije Agencije za plaćanje. Na stavkama A841001 administracija i upravljanje Agencije za plaćanje već ima akreditaciju za provedbu EU pretpristupnih programa Vlada RH odlukom iz srpnja 2012.godine između ostalih tijela koja provode pretpristupne programe obuhvatila i Agenciju za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju kao instituciju čije kapacitete treba pojačati. Vezano za zahtjev za konto 323 vezano za podružnice Agencije za plaćanje odnosno regionalne urede to je također predmet akreditacije u sklopu akreditacije agencije. Sukladno nalazu EU komisije bilo je potrebno osigurati adekvatan prostor koji zadovoljava kriterije EU. Zbog toga je iznajmljen prostor FINA-e za 20 regionalnih ureda same Agencije za plaćanje. Vezano za informatizaciju K841002 i K650068 uspostava integriranog administrativnog kontrolnog sustava tzv. Elpis-a. napomenut tu da vezano za poljoprivredu i ruralni razvoj nalaz EU komisije točno određuje poglavlje o poljoprivredi obuhvaća veliki broj obvezujućih pravila od kojih su mnoga izravno primjenjiva.
… Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se./ … Više ne morate sve čitati dovoljno je razložno. Molim predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika HDSSB-a da se očituje o amandmanu.
Poštovani gospodine ministre. Prvo ću reći radi cjelokupne javnosti zašto smatramo da smo dužni ostati ovdje i raspravljati unatoč ovoj rečenici o tome kako amandmani nisu prihvaćeni. Podsjetit ću i na stihove one pjesme Pabla Nerude onaj koji obećava onaj koji uništava koji govori o tome da nemamo pravo dizati ruke i ne pokušavati i promijeniti ono pa makar i kada znamo da to nema smisla. Ima smisla sve što radimo jel gospodine ministre bilo koje obrazloženje kada je ovaj amandman u pitanju da date, ne možete pobjeći od činjenice da ste ovakvim proračunom RH za iduću godinu nanijeli neizmjernu, nemjerljivu štetu hrvatskim poljoprivrednicima i hrvatskom selu. Smanjiti proračun za 482 milijuna kuna na vašem razdjelu, kada tome dodate onih 558 milijuna kuna od prošle godine u godini dana mandata vašeg vođenja ovog resora smanjiti proračun za poljoprivredu za više od milijardu kuna je u najmanju ruku neodgovorno od vas gospodine ministre, ne želeći vrijeđati osobu nego vas kao dužnosnika. Smanjili ste u ovom proračun zato što ste dobili nalog, a da niste se uopće pokušali izboriti za poljoprivrednike i za selo. 600 milijuna poticaja za poljoprivrednike i prekršili zakon RH, vlastiti zakon koji obvezuje da nacionalna omotnica mora biti 2 milijarde 214 milijuna kuna, a vi ste išli na milijardu 600 milijuna kuna. I ovakvim odnosom prema hrvatskom selu, prema hrvatskim poljoprivrednicima a osobito prema slavonskobaranjskom selu i slavonskobaranjskoj poljoprivredi vjerujte mi da kolokvijalno u narodu ste već dobili naziv grobara hrvatske poljoprivrede i hrvatskoga sela [[upadica: Vrijeme.]] [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] U cijeloj RH a vi ništa po tome ne činite. Samo slijepo slušate dižete ruku na Vladi i nikome ništa.
Hvala.
Ovo što radite gospodine ministre vi ste krivi čovjek na krivom mjestu.
Hvala lijepa. Da li želite da se glasuje o ovom amandmanu? Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 10 zastupnik Branko Kutija i amandman broj 10. Molim ministre da se očitujete.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada RH ne prihvaća amandman. Iz razloga što su predviđena sredstva dostatna za realizaciju druge faze sustava navodnjavanja … planiran za 2013. godinu. Izgradnja druge faze sustava navodnjavanja za nju je tek predan zahtjev za izdavanje potvrde glavnog projekta odnosno građevinsku dozvolu i početak radova očekuje se tek sredinom, odnosno u drugoj polovici iduće godine tako da 2 milijuna planiranih će biti dostatno za ovu fazu. Ostala sredstva planirana su u 2014. godini.
Hvala lijepa ministre. Poštovani zastupnik Branko Kutija, predlagatelj amandmana. Nema ga u dvorani. Molim da se glasovanjem izjasnim o prijedlogu amandmana Branka Kutije, zastupnika, kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 11 Kluba zastupnika HDSSB-a. Ministarstvo poljoprivrede, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što ja za predmetni projekt za koji Agencija za razvoj Osječko-baranjske županije provodi i koordinira aktivnosti za izradu studijske dokumentacije, u tijeku je izrada studije utjecaja na okoliš koja bi trebala biti završena negdje u proljeće 2013. godine, a nakon prihvaćanja te studije i donošenja rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš pristupi će se izradi idejnog projekta i provođenju dijela istražnih radova. Planirana sredstva za 2013. godinu iznose 12,5 milijuna kuna, u omjeru sufinanciranja 10% Ministarstvo, 37,5% HEP i Hrvatske vode te 15% Osječko-baranjska županija, biti će dostatna za završetak ovog projekta, odnosno za ono što je planirano za 2013. godinu.
Hvala lijepa ministre. U ime predlagatelja Kluba zastupnika HDSSB-a poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Dakle radi se o dokumentu, o projektu koji je od strateškog značaja ne samo za Osječko-baranjsku županiju nego i za Republiku Hrvatsku. Silni novci koji su već bili uloženi do sada i onda zaustavljeni ne opravdavaju niti prethodnu Vladu HDZ-a, a niti današnju Vladu da se ovaj projekt na ovakav način obezvređuje. Radi se o projektu od nekoliko milijardi kuna koji je u svakom pogledu važan i za vaše Ministarstvo, dakle Ministarstvo poljoprivrede, a koji je važan i za cijelu Slavoniju i Baranju. Ovo što ste vi sada rekli, to su, idemo kap po kap, nagodinu ćemo dobit nešto pa ćemo onda dobit iza toga još nešto pa ćemo dobit nešto. To vam je kao kanal Dunav-Sava, ako se vi odnosite kao što se HDZ-ova vlast bila odnosila prema kanalu Dunav-Sava, obećavali ga svake četiri godine, a nikad ga nisu niti završili. Da postoji ozbiljna namjera da se ide u ovaj projekt, ja želim vjerovati da će on biti realiziran ali iz ovoga što vi govorite pa mi nismo tražili nerealne i ne znam kako velike novce. To je Vlada Republike Hrvatske mogla osigurat da je htjela, ali vi nas uvjeravate da ćete ići sada opet sa nekim financiranjem dokumenata. Ja znam da se mora poštivat procedura ali zašto niste osigurali one novce koje smo tražili amandmanom da se konačno krene u realizaciju tog projekta. Time biste pokazali dobru volju prema Slavoniji i Baranji i prema našoj županiji, ali i prema cijeloj Slavoniji i Baranji i jasno je da nisam zadovoljan ovakvim odgovorom jer nema opravdanja za ovo što vi pokušavate opravdat, neobranjivo. Nijedan amandman koji dolazi evo iz Slavonije i Baranje vi ne prihvaćate, a vi ste Slavonac. Pa mislim ja stvarno nemam na to šta dodat. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 12, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Prvi amandman je zastupnice Branke Juričev-Martinčev i zastupnika Ante Kulušića. Izvolite poštovani zamjeniče ministra Jakša Puljiz.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Stajalište Vlade Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvaća. Naime, predlagatelji nisu naveli proračunsku poziciju koju namjeravaju povećat. Naveli su program neaktivnost, a u spomenutom programu se nalazi ukupno 12 aktivnosti. Osim toga, po procjeni Ministarstva u okviru ovoga programa su planirana sasvim dovoljna potrebna sredstva za realizaciju svih započetih i planiranih projekata utvrđenih strateškim planom Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije za razdoblje 2013.-2015.
Molim da se izjasnim o prijedlogu amandmana zastupnice Branke Juričev-Martinčev i zastupnika Ante Kulušića kojeg nema u dvorani. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 13. zastupnika Šime Đurđevića. Izvolite poštovani zamjeniče ministra Jakša Puljiz.
Stajalište Vlade je da se amandman ne prihvaća. Naime, svrha programa integralni razvoj lokalne zajednice je izgradnja, obnova i sanacija objekata socijalne, komunalne infrastrukture, a preduvjet za prihvaćanje projekata je pripremljena projektna dokumentacija. Nominacija projekata je provedena u lipnju 2011.godine, a projektna dokumentacija kao što spominju nije prihvatljiva aktivnost te se stoga ne može financirati.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Pošto zastupnika Šime Đurđevića nema u dvorani molim da se izjasnimo tko je za amandman zastupnika Šime Đurđevića kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 14 Kluba zastupnika HDSSB-a i poštovani zamjenik ministra Zdenko Antešić u ime Ministarstva prometa, pomorstva i infrastrukture, odnosno Vlade Republike Hrvatske. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo uvaženi zastupnici. Vlada ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje. Izgradnja nadvožnjaka preko željezničke pruge u Slavonskom Brodu D423 planirana je na poziciji K2008 Program denivelacije i osiguranja cestovno-željezničkih prijelaza.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Gospodine zamjeniče ministra, ja po šesti puta u ovom Hrvatskom saboru ulažem amandman za izgradnju ne nadvožnjaka nego podvožnjaka u Osječkoj ulici, vi ste krivo pročitali. Dakle, ne radi se o nadvožnjaku nego o podvožnjaku. Ali evo, reklo bi se kad već gledamo te serije da ste vi zaslužili muštuluk. Ako je tako da je napokon predviđeno na poziciji K2 008 u Hrvatskim cestama izgradnja toga podvožnjaka. Pa onda, ne znam ima li smisla tražiti glasovanje o amandmanima. Da bismo mi to potvrdili ja tražim glasovanje o ovome amandmanu.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 15. Kluba zastupnika HDSSB-a. Poštovani zamjeniče ministra Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje. Predloženi projekt se odnosi na županijsku cestu kojom upravlja Županijska uprava za ceste Osječko-baranjske županije. Iz tog razloga navedeni projekt nije uvršten u Financijski plan Hrvatskih cesta.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi zamjeniče ministra. Nisam zadovoljan vašim obrazloženjem imajući prije svega nekoliko činjenica u vidu. Grad Osijek je do sada uložio na projektnu dokumentaciju za navedeni projekt negdje oko milijun i 600000 kuna uz ugovornu obvezu unaprijed dogovorenu sa Hrvatskim željeznicama koju su trebali financirati dati projekt sa 18%. Niti su Hrvatske željeznice koje su imale ugovornu obvezu do sada isfinancirale niti jednu kunu za projekt, niti je taj projekt osim grada Osijeka dobio potporu od nadležnih ministarstava do sada. Treba reći da je vrijednost projekta oko 63 milijuna kuna. Mi smo ovim amandmanom tražili 61 milijun kuna. Vi ste ga odbili, a o važnosti projekta treba reći nekoliko još važnih činjenica. Kolika je to opasnost za građane grada Osijeka u jutarnjim satima, u prijepodnevnim satima, 1700 ljudi prođe tim prijelazom, u poslijepodnevnim satima negdje oko 2000 naših građana hoda tim prijelazom. Oko 25000 vozila dnevno prolazi tim prijelazom, oko 30 puta dnevno stane promet ulicom Leopolda Mandića zbog prolaska vlakova što je negdje u prosjeku oko 150 minuta dnevno i to je zaista jedan od projekata koji ne samo da ugrožava sigurnost građana u gradu Osijeku, nego je projekt koji je važan i za infrastrukturu grada Osijeka, a ne samo Osijeka nego i šire okolica i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 15 Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 16 poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Molim zamjeniče ministra poštovani Zdenko da date stajalište Vlade.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje. Za realizaciju predmetnog zahtjeva nisu stvorene osnovne pretpostavke, dakle nije izrađena projektna dokumentacija, nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi i nisu ishođene potrebne dozvole, te slijedom toga nije moguće za sada pristupiti realizaciji predmetnog projekta.
Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
A ja bih očigledno trebao sad kazati da sam izuzetno zadovoljan ovim obrazloženjem. Ovo je katastrofa od vašeg obrazloženja obzirom, ja ću vas podsjetiti da upravo radimo grad Đakovo za ovaj dio ceste D46 koja je najstarija cesta u Republici Hrvatskoj jer prolazi kroz Đakovo. Istovremeno, ovom cestom D515 spajaju se Vukovarsko-srijemska županija i Osječko-baranjska županija. Ona je izuzetno važna za razvoj gospodarstva, za povezivanje dviju županija, a ta cesta vam je izdana je i građevinska dozvola za rekonstrukciju i došla je na toj D515 do Bračevaca i treba ju od Bračevaca do Vinkovaca rekonstruirati. Prošle godine sam vas pozvao da i Vladu RH isto tako i vas, da se svi zajedno provozate u ovim novim Mercedesima. Vjerujte da bi na toj cesti jednoj i drugoj bi vam bubrezi ispali, ako ne i mirovine. S druge strane, u ovom drugom dijelu ovog amandmana radi se o državnoj cesti D46 o dvije najvažnije koja prolazi kroz grad Đakovo gdje stanovnicima u Ulici Petra Preradovića i u Pavićevoj ulici pucaju kuće od izuzetnog stanja te ceste. Obzirom da nisam zadovoljan, obzirom da je grad puno uložio sredstava i u osvjetljavanje tih dviju cesta, u rekonstrukciju tražim glasanje o ovom izuzetno važnom amandmanu i za Vukovarsko-srijemsku županiju, isto tako i za Osječko-baranjsku županiju. A vas sve zajedno pozivam provozajte se malo tom cestom Našice – Đakovo – Vinkovci ako budete poslije toga bili zdravi plaćam vam janjetinu. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu zastupnika Zorana Vinkovića kojega Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 17. Kluba zastupnika HDSSB-a. Molim zamjenika ministra Zdenka Antešića da se očituje o stajalištu Vlade.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje. Člankom 86. Zakona o cestama definirano je da je jedan od izvora financiranja javnih cesta naknada za financiranje građenja i održavanja javnih cesta koja se uplaćuje iz državnog proračuna na račun Hrvatskih autocesta d.o.o. i Hrvatskih cesta d.o.o. u istim iznosima od 0,60 kn po litri naplaćene trošarine na energente. Navedena tvrtka za HAC d.o.o., navedena sredstva za HAC su predviđena u prijedlogu Državnog proračuna za 2013. godinu na poziciji A570014 u iznosu od milijardu 300 87 milijuna 872 tisuće kuna i mogu se trošiti samo namjenski za građenje i održavanje autocesta a prema 4-godišnjem programu Vlade RH sukladno Zakonu o cestama člankom 94. Prijedlogom Plana građenja i održavanja Hrvatske autoceste za 2013. godinu predviđeno je ulaganje na Koridoru VC granica Republike Mađarske-granica BiH iznosi ukupno 554 milijuna 775 tisuća kuna i to granica RH Beli Manastir-Osijek u iznosu od 450 milijuna 275 tisuća kuna i Sredanci granica BiH u iznosu od 104 milijuna i 500 tisuća kuna.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. U ime predlagatelja Kluba zastupnika HDSSB-a poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Gospodine zamjeniče ministra nisam baš siguran jesam li sve razumio, ali prema našem amandmanu mi smo tražili 500 milijuna kuna za Koridor VC za nastavak mosta preko rijeke Drave koji bi povezalo koridor dalje prema granici sa Republikom Mađarskom. Pa ako mi možete još reći da li ste vi u obrazloženju spomenuli taj dio predviđenih sredstava na poziciji Hrvatskih autocesta.
Samo završite poštovani zastupniče. Što, niste zadovoljni ili jeste?
Djelomično sam zadovoljan ukoliko je ovo uvršteno u iznose koje smo mi tražili. A s obzirom na obrazloženje nisam razumio je li na ovoj poziciji koju je gospodin zamjenik rekao za poziciju Hrvatskih autocesta predviđen dio sredstava za nastavak gradnje mosta preko rijeke Drave. Evo, samo to je pitanje. Ako je tako onda sam djelomično zadovoljan amandmanom.
Da li želite glasovanje ili ne želite?
Želimo.
Onda da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg Vlada ne prihvaća, a obrazloženje ćete dobiti neposredno od ministra. Hvala lijepa. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Na redu je amandman br. 18. zastupnici Branko Bačić i Frano Matušić. Poštovani zamjeniče ministra molim da se očitujete u ime Vlade RH.
Hvala lijepa. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman uz obrazloženje kako glasi, financiranje izgradnje pomorskog putničkog terminala u Vela Luci planira se provesti uz učešće strukturnih fondova EU. Predmetni projekt uvršten je u prioritete izgradnje infrastrukturnih građevina u pomorskom sektoru prometa, a početak realizacije se planira čim budu zadovoljeni osnovni uvjeti tj. ulazak RH u EU, odobrenje predmetnog projekta od strane mjerodavnih tijela EU.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Poštovani zastupnici Branko Bačić i Frano Matušić nisu u dvorani pa ćemo se glasovanjem izjasniti o prijedlogu amandmana. Molim tko je za amandman zastupnika Branka Bačića i Frane Matušića kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 19. poštovani zastupnici Božidar Kalmeta, Branko Kutija i zastupnica Ana Lovrin podnijeli su amandman. Molim zamjenika ministra da se očituje u ime Vlade RH.
Hvala lijepa. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture i Lučka uprava Zadar u 2013. godini planiraju pojedine građevinsko-tehnološke cjeline projekta izgradnja Trajektne luke Gaženica u pogledu izvora financiranja prilagoditi mogućnostima Državnog proračuna za 2013. godinu na način smanjenja troškova i to prolongiranjem otplate zajmova, smanjenjem obima izgradnje cjelina koje još nisu ugovorene i uključivanjem koncesionara za korištenje pojedinačnih građevina.
Pošto zastupnika Božidara Kalmete, Branka Kutije i Ane Lovrin nema u dvorani molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženi amandman kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije nitko za taj amandman. Hvala lijepa. Idemo na amandman br. 20. poštovanog zastupnika Branka Bačića. Zamjeniče ministra, poštovani Antešić Zdenko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman uz sljedeće obrazloženje, Agencija za obalni linijski pomorski promet nadležna za odvijanje javnog obalnog linijskog pomorskog prometa u suradnji s Ministarstvom pomorstva, prometa i infrastrukture priprema prijedlog mjera racionalizacije i ušteda o održavanju učestalosti broja putovanja na državnim linijama u javnom obalnom linijskom pomorskom prometu kako bi se planirani troškovi održavanja ove djelatnosti prilagodili raspoloživim proračunskim sredstvima. Spomenutim mjerama neće biti ugrožena povezanost otoka s kopnom, odnosno redovito i nesmetano odvijanje javnog obalnog linijskog pomorskog prometa sukladno Zakonu o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu.
Hvala lijepa. Pošto zastupnika poštovanog zastupnika Branka Bačića podnositelja amandmana nema u dvorani molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 21. poštovanog zastupnika Ante Babića. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja u ime Vlade RH, ministrica Anka Taritaš-Mrak.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Navedeni amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva na predmetnim aktivnostima Vlada samo povećala za 62 milijuna kuna i na taj način su osigurana sredstva za plaće u tijelima Državne uprave, odnosno u nadležnim tijelima za izdavanje lokacijskih dozvola i građevinskih dozvola u županijama i velikim gradovima za 2012. i 2013. godinu.
Hvala lijepa poštovana ministrice. Pošto podnositelja amandmana poštovanog zastupnika Ante Babića nema u dvorani, napustio je dvoranu, molim da se dizanjem ruke izjasnimo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nitko. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 22. poštovanog zastupnika Branka Bačića. Molim ministricu Anku Taritaš-Mrak u ime Vlade RH stajalište.
Hvala lijepo. Navedeni amandman se ne prihvaća iz razloga što je člankom 1. Zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita propisan način postupanja, osigurana su sredstva za iduće tri godine koja su isključivo za podmirenje obveza po potpisanim ugovorima, a Vlada Republike Hrvatske se opredijelila za Projekt poticajne stambene stanogradnje i osigurala odgovarajuća sredstva za isti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani podnositelj amandmana zastupnik Branko Bačić je napustio dvoranu. Moramo se izjasniti o amandmanu. Molim dizanjem ruke da se izjasni tko je za amandman Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 23, ne, to ćemo preskočiti čekamo ministra. Dobro. 23 i 24 amandman preskačemo. Idemo na amandman broj 25 poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića, Ministarstvo zdravlja poštovani ministar Ministarstva zdravlja Rajko Ostojić. Izvolite. u ime Vlade RH.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospodo zastupnici, dame zastupnice. Amandman broj 25 se ne prihvaća jer kao što znate u rujnu se u ovom Saboru usvojila Strategija hrvatskog zdravstva 2020.godine iz koje će iznići cijeli niz akcijskih planova, jedan od njih je već izišao, Akciji plan razvoja javnog zdravstva, a sada će ubrzo doći akcijski plan Mater plana bolnica. Sukladno uobičajenoj proceduri na osnovu analize ne samo bolničkih nego i vanbolničkih kapaciteta uključivo naravno i rodilište između ostalog i Đakovo će se utvrditi konkretne mjere restrukturiranja i reorganizacije. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Sjećam se predizbornih, predizbornog skupa kukuriku koalicije u Đakovu gdje je obećano vratit ćemo rodilište ako nam date povjerenje i glasove. Slično kao i prošle, ali ovo je praktično isti amandman kao i prošle godine ponovno se upoznajemo sa određenim akcijskim planovima. Pa ovdje nismo da snimamo akcijske filmove nego prije svega da osigurano sredstva u proračunu RH za jedno rodilište i za jedan grad koji ima 30 tisuća stanovnika, u kojem je zadnji rođeni Đakovčanin se rodio 2008.godine, slučajno nosi i moje prezime, čak smo i u rodu, ne bliskom bratić, ali u svakom slučaju to je najmanje što Vlada RH ove godine i Ministarstvo zdravlja može napraviti za Đakovo i za Đakovačko rodilište. No, budući u amandmanu Vlade stoji kako će se smanjiti pozicija i novčani iznos za 29 milijuna kuna sa Ministarstva zdravlja kako bi se mogle pokriti rupe u javno-privatnom partnerstvu onda je meni gospodine ministre jasno vaše obrazloženje i jasno da ponovno svoje obećanje sada više ne prolongirate za godinu dana nego prolongirate kada se bude snimao Rambo 7 ili 8 pa ćemo vjerojatno onda imati akcijski plan koji će biti vezan ne samo za rodilište u Đakovu nego i ono Sinjsko. A sada budući da rodilište ima itekakve veze u Đakovu sa još jednom institucijom gospodine ministre poljoprivrede, onih 8 milijuna vam neće biti dovoljno za plaće, a neće biti dovoljno da završite … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Pustite vi mene da ja završim. Ponosu čitave Hrvatske. To je amandman koji nisam htio pisati ali vas podsjećam na njega. Tražim glasanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 26 poštovanih zastupnika Davorina Mlakara i Đure Popijača. Molim ministra zdravlja poštovanog Rajka Ostojića da se očituje u ime Vlade RH.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva na aktivnosti K797000ABRD učešće RH potrebno za završetak zajma te ga je praktički nemoguće, nemoguće izvršiti prenamjenu sukladno naravno međunarodnim ugovorima.
Hvala lijepa ministre. Zastupnici Davorin Mlakar i Đuro Popijač su napustili dvoranu moramo se izjasniti glasovanjem. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman zastupnika Davorina Mlakara i Đure Popijača kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 27 poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Molim ministre Ministarstva zdravlja poštovanog Rajka Ostojića da se izjasni u ime Vlade RH.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i amandman 26.dakle to je praktički nemoguće kao što je gospodin ministar financija Slavko Linić već rekao mi smo u svim ovim amandmanima raspravljali, a ova dva a i sljedeći su zoran primjer amandmana koje ni trebalo raspravljati jer je praktički to nemoguće prenamijeniti sukladno postojećim zakonskim aktima. Dakle raspravljali smo a nije ni trebalo.
Hvala lijepa ministre. S obzirom da je zastupnica Sunčana Glavak podnositelj amandmana napustila dvoranu molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženi amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobila potrebnu većinu za svoj amandman. Amandman broj 28 poštovanog zastupnika Darka Milinović. Ministar zdravlja poštovani Rajko Ostojić u ime Vlade RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Prethodna dva nismo mogli prihvatiti jel je to nemoguće a ovaj je za Guinnessova knjigu vjerovali ili ne. Ovo je zbilja za Guinnessovu knjigu vjerovali ili ne. Dakle u rujnu kada smo raspravljali o strategiji ja mislim jedan veliki klub je tražio projekt sjednice jer je kolega Milinović tada čitao staru strategiju iz srpnja odnosno lipnja pa su tražili prekid sjednice pa su shvatili u biti da strategiju iz rujna nisu ni čitali. Znači nije čitao. Sada postoji značajan napredak kolega Milinović je čitao ovaj proračun ali čitao je pogrešnu godinu i pogrešnu kolonu. Značajan napredak postoji ali evo ja ću vam da vas vrlo lijepo i jasno provedem. Dakle čitao je 2012.godinu i predlaže da se informatizacija sa 52 milijuna snizi, a to je bilo 2012.godine, dakle ne na '13.godini, čitao je lijekove na recept za 2012., čitao je pogrešne kolumne u biti posebno skupe lijekove i to je zbilja za Guinnessovu knjigu vjerovali ili ne. Svi znamo i ovo je dokaz da kolega Milinović, a to znamo već mjesecima, ima problema sa brojkama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama poštovani ministre. Pošto je poštovani zastupnik Darko Milinović napustio dvoranu molim da se o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća izjasnimo dizanjem ruku. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 29 poštovane zastupnice Branke Juričev-Martičev i zastupnika Ante Kulušića, Ministarstva pravosuđa. Poštovana zamjenica ministra Sandra Artuković-Kunšt.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani saborski zastupnice i zastupnice, poštovani ministri i zamjeniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer se njime predlaže uravnoteženje međusobno neuravnoteživih stavki, odnosno neprispodobivih stavki. Naime, amandman se svodi na povećanje stavki na izvoru sredstava za učešće za zajmove, a ta pozicija ulazi u limit, odnosno ulazi u izračun ukupnog deficita dok se povećanje predlože na stavci 41 na izvorima od prihoda od igara na sreću koji ne ulaze u limit pa se iz ovih razloga tehničko-pravne neprispodobivosti ovih dvaju izvora ne može prihvatiti povećanje na stavci koja je u limitu i ove koja nije. Iz tog razloga se amandman ne prihvaća.
Hvala lijepa poštovana zamjenice ministra. Pošto su zastupnici poštovana Branka Juričev-Martinčev i zastupnik Ante Kulušić napustili dvoranu moramo se izjasniti o predloženom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Vraćamo se na amandman broj 23 i 24. Hvala lijepa. Amandman broj 23 poštovane zastupnice Jadranke Kosor. Poštovani ministar financija Slavko Linić u ime Vlade Republike Hrvatske.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što ocjenjuje da su planirana sredstva na poziciji prevencije ovisnosti u školama dovoljni za realizaciju planiranih aktivnosti.
Hvala lijepa poštovani ministre. Predlagateljica poštovana zastupnica Jadranka Kosor napustila je dvoranu. Moramo se izjasniti o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. I amandman broj 24 poštovanog zastupnika Dražena Đurovića. Molim ministra financija u ime Vlade.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta nije jedino nadležno tijelo zaduženo za izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje škola, već to čini zajednički sa županijama i gradovima. U isto vrijeme sačinjen je program javnoprivatnog partnerstva za izgradnju i dogradnju škola za ovu godinu gdje je utvrđeno da će Ministarstvo obrazovanja, znanosti i sporta učestvovati u sufinanciranju takvih projekata sa 55% tako da će se osigurati daleko značajnije ulaganje kroz ovakav vid financiranja nego što je to bilo u dosadašnjim godinama.
Hvala lijepa. Predlagatelj amandmana poštovani zastupnik Dražen Đurović, očitovanje.
Hvala. Pa u 30-tak amandmana koliko sam priredio evo ostao sam na ovome jednom jedinom jer jednostavno vidjelo se i unaprijed da nema velikog smisla. Ovo je jedan toliko skroman, sitan amandman za 2 milijuna kuna za projekt izgradnje školske sportske dvorane u Požegi. Grad Požega nema zapravo nijednu školsku sportsku dvoranu, dakle nijednu. Ima dva neadekvatna, tri prostora. Zašto, radilo se o poziciji koja je u prethodnom proračunu postojala i gdje je bilo 240 tisuća kuna za pripremnu dokumentaciju, dakle pripremljena je dokumentacija i ishođena je pravomoćna građevinska dozvola koja vrijedi za početak izgradnje te višenamjenske sportske dvorane koja bi bila za potrebe tri srednje škole, dakle opće gimnazije, katoličke gimnazije i srednje glazbene škole. Dakle taj projekt je u cijelosti završen, ali ne postoji ni želja ni volja ni grada ni županije, a evo sada ni države da ni na koji način zapravo započne projekt izgradnje te škole. Prema tome, vrijednost investicije je oko 10 milijuna kuna, a ovdje je bila intencija da jednostavno dakle kad već postoji projekt, građevinska dozvola, prostor, sve je riješeno da jednostavno s nekim iznosom zapravo izgradnja pa da se onda u godinama, jednu, dvije, tri koje slijede traže daljnji modaliteti da zapravo taj projekt uopće krene jer nijedna od te tri srednje škole nema baš nikako riješeno problem provođenja tjelesnog odgoja za svoje učenike. Molim glasovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman poštovanog zastupnika Dražena Đurovića kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Time smo iscrpili amandmane. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Za donošenje proračuna potrebna je većina glasova svih zastupnika u Hrvatski saboru tj. 76 ruku u skladu sa člankom 91. Ustava Republike Hrvatske. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za predloženi proračun? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova 83 glasa za, 6 protiv i 6 suzdržanih glasova donijeli Državni proračun Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa. Sada idemo dalje. U skladu sa člankom 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti na Financijske planove izvanproračunskih korisnika. Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Republike Hrvatske. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem da smo većinom glasova 83 glasa za, 6 protiv i 4 suzdržana prihvatili prijedlog Vlade Republike Hrvatske da raspravljamo i odlučujemo o amandmane Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog ministra financija, nije. A Tihomir Jakovina, o.k. Ministra poljoprivrede Tihomira Jakovinu da obrazloži amandmane Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Vlada RH amandmanom na prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. godinu i projekcija za 2014. i 2015. godinu predlaže preraspodjelu rashoda u ukupnom iznosu od 11 milijuna kuna raspoređenih po kapitalnim projektima. Točnije rashodi poslovanja, pozicija K20386 kapitalne pomoći za projekte povećavaju se za 11 milijuna kuna dok se rashodi za dodatna ulaganja na nefinancijskoj imovini pozicija K20451 smanjuje za 11 milijuna. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani ministre poljoprivrede. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika u Hrvatskom saboru. Ima li zainteresiranih? Nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske sa 83 glasa za, 10 protiv i jednim suzdržanim glasom. Na klupe je podijeljen prijedlog amandmana i molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Amandman broj jedan poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina u ime Vlade RH, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što je u tijeku izrada tehničke dokumentacije za projekt rekonstrukcije lijevo obalnih nasipa Gornji Hrašćani – Pušćina na rijeci Dravi, te će se po pribavljenim svih potrebnih dozvola, a što se planira završiti tijekom 2013. godine uvrstiti u narednoj godini u program investicijskih aktivnosti Hrvatskih voda.
Hvala lijepa ministre. Pošto je poštovana zastupnica predlagateljica amandmana napustila dvoranu molim dizanjem ruke da se izjasnimo o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije amandman dobio potrebnu većinu. Amandman broj dva zastupnika Branka Bačića i zastupnika Frane Matušića. Molim da se, ministre poljoprivrede, izjasnite u ime Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što je financiranje regionalnog vodoopskrbnog sustava Neretva – Pelješac – Lastovo – Mljet predviđeno kroz poziciju K2005 ulaganje u obnovu i razvitak vodoopskrbe. Hrvatske vode u 2012. godini financiraju ovaj projekt te je upravo u tijeku spajanje otoka Lastova, a tijekom 2013. godine preko Pelješca se planira spajanje Mljeta i završetak ostalih objekata.
Hvala lijepa. Pošto su predlagatelji amandmana poštovani zastupnici Branko Bačić i Frano Matušić napustili dvoranu molim da se dizanjem ruke izjasnimo o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2013. godinu i projekciju za 2014. i 2015. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 5 protiv i 4 suzdržana donijeta odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dva, prijedlog Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Na prijedlog Financijskog plana amandman su podnijeli zastupnici Branko Bačić i Frano Matušić. Molim predstavnika Vlade RH, ministar financija poštovani Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Amandman br. 1. poštovani zastupnici Branko Bačić i Frano Matušić.
Samo da nađem obrazloženje.
Polako, polako. Tu smo da radimo.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman. Sredstva za financiranje istražnih radova i izradu projektne dokumentacije Županijskog centra za gospodarenje otpadom za predviđeno razdoblje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji rezervirana su na stavci K2009. - Gospodarenje otpadom, izgradnja Centra za gospodarenje otpadom. S obzirom da za navedeni centar nije izgrađena ni osnovna projektna dokumentacija to je studija izvedenosti, idejni projekt studije utjecaja na okoliš tijekom 2013. godine ne planira se početak gradnje, a za istražne radove i projektnu dokumentaciju osigurana su dovoljna sredstva.
Hvala lijepa poštovani ministre. Nema ih u dvorani, poštovanih zastupnika predlagatelja amandmana Branka Bačića i Frane Matušića. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženi amandman kojeg Vlada ne prihvaća. Nitko. Utvrđujem da nisu dobili potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 za i 9 suzdržanih donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Tri, prijedlog Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Na klupe je podijeljen prijedlog amandmana. Molim da se izjasnimo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.
Samo malo, samo malo da nađem sad ja amandmane. Amandman br. 1. poštovanog zastupnika Šime Đurđevića. Molim zamjenika ministra poštovanog Zdenka Antešića da se izjasni u ime Vlade RH.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske amandman ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, gradnja južne obilaznice Nove Gradiške planirana je u 2013. i 2014. godini na poziciji K2005. – Ostali programi zahvata na državnim cestama.
Hvala lijepa. Poštovani podnositelj amandmana zastupnik Šimo Đurđević napustio je dvoranu. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo za amandman kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 2. zastupnici Davorin Mlakar i Đuro Popijač. Molim zamjenika ministra poštovanog Zdenka Antešića da se izjasni u ime Vlade RH o prijedlogu amandmana.
Hvala lijepa. Vlada Republike Hrvatske amandman ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, ne postoji potreba za uravnoteženjem financijskih iznosa navedenih programa jer se u oba slučaja radi o kapitalnim ulaganjima u državne ceste, odnosno nema suštinske razlike između ulaganja u jedan ili drugi program.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Poštovani podnositelji amandmana zastupnici Davorin Mlakar i Đuro Popijač nisu u dvorani. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandmane poštovanih zastupnika koje Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Nitko. Nisu dobili potrebnu većinu. Amandman br. 3. poštovane zastupnice Ivanke Roksandić. Molim zamjenika ministra Zdenka Antešića da se izjasni u ime Vlade RH.
Hvala lijepa. Vlada Republike Hrvatske amandman ne prihvaća uz obrazloženje, ostali programi zahvata nad državnim cestama planirani su u skladu mogućnosti realizacije projekta te nema potrebe za povećanjem iznosa, pozicija K2001. – Informatizacija ne može se umanjiti jer je u tijeku implementacija i integracija novih softverskih rješenja i informacijskih sustava. Ulaganje na poziciji K2003. – Poslovne zgrade važno je zbog investicijskog održavanja objekata koji služe za održavanje cesta po ispostavama Hrvatskih cesta.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Poštovana podnositeljica amandmana zastupnica Ivanka Roksandić nije u dvorani. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 4. poštovanog zastupnika Šime Đurđevića. Molim zamjenika ministra poštovanog Zdenka Antešića da se izjasni u ime Vlade RH.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada RH amandman ne prihvaća uz obrazloženje. … Osječka ulica u Slavonskom Brodu je planirana na poziciji K2008 program denivelacije i osiguranja cestovno-željezničkih prijelaza. Produžena Svačićeva ulica u Slavonskom Brodu je planiran na poziciji K2005 ostali programi zahvata na državnim cestama. Rekonstrukcija D423 u dionici ulica Đalskog, MIlanovićeve i Vrazove planirana je na poziciji K2012 investicijsko održavanje državnih cesta i u tijeku je ugovaranje.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. Pošto je zastupnik podnositelj amandmana poštovani Šimo Đurđević izvan dvorane da se izjasnimo o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 5 istog zastupnika poštovanog zastupnika Šime Đurđevića. Molim zamjenika ministra Zdenka Antešića da se izjasni u ime Vlade RH.
Hvala lijepa. Vlada RH amandman ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. U tijeku je izrada flexibility studija o povezivanju Dubrovačko-neretvanske županije s ostatkom RH financiranje od strane EU. Po završetku izrade studije Hrvatske ceste će osigurati svoj udio financijskih sredstava u osiguravanju financiranja odabranog projekta.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. Pošto je zastupnik podnositelj amandmana poštovani Šimo Đurđević izvan dvorane da se izjasnimo tko je za o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepo. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 6 poštovanog zastupnika Igora Češeka. Molim zamjenika ministra Zdenka Antešića da izjasni u ime Vlade RH.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada RH amandman ne prihvaća uz obrazloženje. Izrada projektne dokumentacije za izgradnju brze ceste Bjelovar-Virovitica planirana je na poziciji K2004 program izgradnje i rekonstrukcije brzih cesta. za navedenu dionicu planirano je u 2013.godini započeti s izgradnjom idejne projektne dokumentacije.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. Poštovani zastupnik Igor Češek obrazloženje. Izvolite.
Dobro je da je to tako uistinu, međutim ja to nisam vido u stavki pa sam zato podnio taj amandman jer brza cesta Bjelovar-Virovitica nije puka želja već potreba. Stanje prometne infrastrukture posebno državne ceste D2 tzv. Podravske magistrale neodrživo je što se posebno manifestira u velikom broju prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama zbog čega se ova cesta zove cestom smrti, a gustoća i intenzitet prometa iz godine u godinu znatno se povećava. Izgradnja brze ceste Bjelovar-Virovitica, a nastavak na cestu Vrbovec-Bjelovar omogućiti će daleko bolju povezanost toga dijela Hrvatske sa ostalim regijama te Europom što će zasigurno značajno povećati gospodarski razvitak Bilogore, Podravine, a u konačnici i Slavonije i Baranje. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Igora Češeka kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o prijedlogu Financijskog plana Hrvatskih cesta. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 9 protiv i 1 suzdržan donijeta je odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2013.godinu i projekciju za 2014. i 2015.godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Prijedlog Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu. Rasprava o tekstu prijedloga je zaključena. Dajem na glasovanje o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 6 protiv i 3 suzdržan donijeta je odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. 5. Financijski plan Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti za Financijski plan Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013.godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 6 protiv i 4 suzdržan donijeta je odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Agencije za upravljanju državnom imovinom 2013.godini i projekcije za 2014. i 2015.godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. U skladu s prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem sljedeći zaključak: "Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015.godinu prije njihove objave u Narodnim novinama." Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženi zaključak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za i 8 suzdržanih donesen predloženi zaključak.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 202. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za poljoprivredu, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za Hrvate izvan Hrvatske, Odbor za obranu, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Zahvaljujem ministre. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja samo čitam ono što piše, da li je greškom napisano u redu je. Hvala na primjedbi kolega Šuker. Imamo za raspravu prijavljenog Valtera Boljunčića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Hvala vam na strpljenju i sutra nastavljamo u 9,30 sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 205.
Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, PZE br. 202, rasprava o tekstu konačnog prijedloga je završena. Vlada je podnijela amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 84 glasa za i 4 glasa protiv i 4 suzdržana prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži amandman Vlade Republike Hrvatske. Poštovani ministar financija Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Vlada Republike Hrvatske predlaže amandman na taj način da se iza članka 9. dodaje novi članak 9.a i to amandman koji glasi: "1. Ministar financija daje suglasnost proračunskim korisnicima državnog proračuna za preuzimanje obveze po ugovorima koji zahtijevaju plaćanje u sljedećim godinama ako ukupna obveza po ugovoru ne prelazi 10 milijuna kuna. 2. Ako ukupna obveza po ugovoru koji zahtijeva plaćanje u sljedećim godinama prelazi iz iznosa iz stavka 1. ovog članka suglasnost proračunskim korisnicima državnog proračuna za preuzimanje navedenih obveza daje Vlada Republike Hrvatske, a na prijedlog Ministarstva financija sukladno članku 44. Zakona o proračunu." Kratko obrazloženje, s obzirom da se inače donose odluke o proračunu i projekcijama za naredne dvije godine da bi Vladu učinile efikasnijom prijedlog je ovdje da se eventualne ugovore na naredne dvije proračunske godine i pravo da se terete naredne dvije godine, a u skladu sa projekcijama daje ministru financija do 10 milijuna kuna, a ako se prelazi taj iznos onda ocjenjujemo da bi o tome trebala donijeti Vlada. Znači usklađujemo projekcije sa operativnošću Vlade.
Hvala lijepa poštovani ministre financija Slavko Liniću. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika u Hrvatskom saboru. Ima li interesa za raspravu? Utvrđujem da nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga i to 84 glasa za, 4 protiv i 4 suzdržana. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za i 6 protiv, 2 suzdržana, donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Hvala lijepa. Time smo glasovanje završili. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo sa radom u plenumu. Počinjemo sa - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 205 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. U skladu s člankom 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možete podnositi do kraja rasprave u skladu sa člankom 164. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o zakonu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Boris Lalovac, zamjenik ministra financija. Izvolite.