Dame i gospodo, molim vas zauzmite svoja mjesta. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 66. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Koleginice i kolege poslanici, dame i gospodo, pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam, takođe predstavnike medija. Prema informaciji službe, na sjednici je prisutno 30 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Kašnjenje su najavili uvaženi poslanik Vinko Zorić i Sefer Halilović. Gospodin Zlatko Lagumdžija je opravdao izostanak. Prije nego što pređemo na raspravu o dnevnom redu, u okviru prethodnih pitanja, želim vas upoznati o sljedećim stvarima. Klub poslanika SDP-a je imenovao gospođu Mirjanu Malić za predsjedavajućeg Kluba poslanika SDP-a. Čestitam na izboru i želim sreću u radu. S druge strane, kao što vidite, Kolegijum je postigao saglasnost o Prijedlogu zaključka poslanika Šefika Džaferovića i to će danas da bude tačka dnevnog reda 17., s tim da želim da vam napomenem, to sam i na Proširenom kolegijumu rekao da, iako ovako glasi tačka dnevnog reda, mi smo dobili samo od Ministarstva civilnih poslova ovaj izvještaj. Iz tehničkih razloga, Savjet ministara nije održao sjednicu tako da možemo da raspravljamo o Informaciji ministra civilnih poslova, ako se slažete, i da tu tačku dnevnog reda na taj način uradimo. S dnevnog reda se skida Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja BiH. Predlagač je Komisija za spoljnu trgovinu i carine, jer je Komisija za finansije i budžet tražila produženje a Kolegijum odobrio do 29. 12. 2009. godine, s namjerom da se ta tačka dnevnog reda nađe 30. na sjednici. Zahtjev poslanice Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu po hitnom postupku, 127., se dodaje i tačka 7. Po istom članu Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Sudu BiH kao i juče naša Komisija za spoljne poslove 2 je razmatrala dva sporazuma za ratifikaciju i smatrali smo da bi bilo dobro da ih danas imamo na dnevnom redu. Istovremeno, nažalost, iako je Dom naroda juče razmatrao tri zakona, koja su usvojili u različitom tekstu nego što je to uradio Predstavnički dom, mi nismo dobili i pored našeg urgiranja od Doma naroda napismeno o kojim zakonima se radi i koje su delegate imenovali u ovu komisiju, tako da to nismo danas mogli staviti na dnevni red. Otvaram raspravu o dnevnom redu.
Prvi se prijavljuje uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Naime moj potpis nema na ovom novom izmijenjenom dnevnom redu iz dva razloga. Jedan razlog je što smo do zadnjeg časa čekali da od Doma naroda, čak i jutros, dobijemo izvještaj o kojim zakonima se treba postizati saglasnost i praviti ova zajednička komisija za usaglašavanje, a drugi je što se nisam slagao da na ovaj način bude stavljena 6. i 7. tačka dnevnog reda, a to je zahtjev poslanice Azre Hadžiahmetović da ovi zakoni idu po članu 127. Naime, činjenica je da ovi zakoni su odlukom Visokog predstavnika nametnuti. Činjenica je da u ovom parlamentu nismo mogli da razmatramo zakone koji nisu prije toga ako ih je Visoki predstavnik nametnuo bili potvrđeni ovdje u Parlamentu, pogotovo ako se to tiče istih članova. Smatram da iako poslovnički je obavezna tačka jer je naveden član 127. da nisu poslovnički ispunjeni prethodni ... uslovi, a to je da uopšte ima pravne mogućnosti da ova tačka dođe na dnevni red. Stoga smatram da ona ne može biti tačka dnevnog reda ili se makar mora drugačije formulisati. Istovremeno, iako smo mogli to da raspravimo kada dođemo do tih tačaka dnevnog reda, ja predlažem da tačke 4. i 5. osim toga što treba da se objedini diskusija za te tačke dnevnog reda i rasprava, znači da se vodi jedinstvena, ja bih rado predložio Parlamentu da se odlože, s obzirom da imamo informaciju da trenutno predsjedavajući Savjeta ministara nije u BiH, a smatram da bi za kvalitetnu raspravu o toj tački dnevnog reda mogli da raspavljamo kad on bude tu, tako da ostaju tačke dnevnog reda, ali da se rasprava odloži za 30. decembar kada bi se stvorili uslovi da kvalitetno obavimo raspravu za te tačke dnevnog reda. Evo, to su dva moja prijedloga i smatrao sam da trebam da objasnim zašto nisam stavio potpis na ovaj dnevni red. Hvala. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 3
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, u uvodnom izlaganju predsjedavajućeg je kazano da je Dom naroda Parlamentarne skupštine na jučerašnjoj sjednici usvojio tri, između ostalog i tri zakona koja je ranije usvojio ovaj dom ali u različitom tekstu i da je izvršen odabir članova Doma naroda koji će raditi u Zajedničkoj komisiji za usuglašvanje teksta, ali naša današnja obaveza određivanja članova ove komisije ispred ovog doma nije uvrštena u dnevni red zato što ne postoji napismeno dokument iz Doma naroda o kojim se zakonima radi i o kojim ljudima se radi. Vidite, mi svi znamo da je jedan od tih zakona zakon koji se tiče liberalizacije viznog režima i svi znamo da je to ovaj zakon o antikorupcionom timu, jel' tako, i bilo bi jako dobro ukoliko bi BiH do konca ove godine imala taj zakon. Ukoliko budemo ovo danas izostavili sa sjednice i to imali tek da 30. formiramo ovu komisiju, onda je definitivno jasno da u toku ove godine taj zakon ne možemo imati. Zbog toga ja predlažem da ne robujemo nekom, ja slobodno mogu kazati strogom formalizmu, ovo nije forma ovo je formalizam; forma je dobra ali kad postane formalizam ona onda ometa sadržaj, pa da mi danas uvrstimo ovo kao posljednju tačku dnevnog reda, a da sekretar se potrudi da iz Doma naroda danas dobijemo ovdje nazive tih zakona i imena ljudi koje su oni odabrali, tako da i mi možemo na kraju danas u popodnevnom dijelu rada imenovati ove ljude. Mislim da nema smetnji da ovo budu tačke dnevnoga reda i da je ovo zaista formalizam kojem ne bi trebali da podliježemo, ako hoćemo da ove zakone imamo do konca ove godine. Toliko, hvala vam.
Uvaženi prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, nije replika. Naravno, ja isto mislim. Dakle, apsolutno isto mislim, ali činjenice su sljedeće, ja ne znam da li je Vaš predsjednik Kluba Vama prenio. Mi smo jučer na Proširenom kolegiju čak odredili ljude, dakle apsolutno razumijevajući hitnost stvari, ova poruka treba da ide na Dom naroda; dakle, da li ima iko živ ovdje ko ima vezu sa Domom naroda, da čuje, pretpostaviti je da oni apsolutno to isto znaju kao i mi. Dakle, ja podržavam ovaj Vaš prijedlog ali istine radi, dakle jučer je Prošireni kolegij već i predložio ljude za usaglašavanje teksta za dva zakona, za treći nismo jednostavno znali ono što smo pratili. Mi smo pratili sjednicu šta se dešava gore da bismo mogli na Proširenom kolegiju uraditi. Sjednica nije bila završena do 15,00 sati kada smo mi imali Prošireni kolegij i sve do tada što je učinjeno na Domu naroda mi smo pratili, ali najmanje što su trebali učiniti trebali su reći, ljudi, dostavit ćemo vam u toku dana neki papir itd. Dakle, ja podržavam ovo, ali hoću javno da kažem, dakle, za očekivati je i od Doma naroda koji ravnopravno odgovara za naše obaveze da i on ima neku vrstu inicijative, istine radi, ništa drugo. 4
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Uvaženi kolega Belkiću, zamjeniče predsjedavajućeg, nije ovo replika. Dakle, mi se slažemo nas dvojica, nema tu problema nikakvih, ja samo pozivam, evo javnost je već čula, čuo je svako ko je imao šta da čuje, je l', ali da mi uradimo ipak ovaj dio posla, da mi to stavimo kao dnevni red, a neka se sekretar pobrine ili evo bilo ko od nas može otići, ja ću otići u Dom naroda i tražiti od njih da dobijemo taj papir, samo da završimo svoj dio posla. Na kraju krajeva, nema niko potrebe od zastupnika da to radi, imamo ovdje sekretara Doma koji to vrlo dobro zna napraviti i uraditi. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Kad su u pitanju ova dva zakona, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, dakle ovo što smo predložili da se razmatra po hitnom postupku, treba uporediti Odluku Visokog predstavnika i ovaj naš prijedlog, ova dva zakona da se razmatra po hitnom postupku, mi smo apsolutno ispoštovali proceduru po Poslovniku i ova dva zakona su predložena u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma. Dakle, kad se uporedi Odluka Visokog predstavnika i ova naša intervencija, one nisu identične. Prema tome, ovi zakoni što smo predložili, predložili smo u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja ću prvo postaviti jedno kratko pitanje, jer je vezano za moju diskusiju o tačkama dnevnog reda. Naime, tiče se tačaka 4. i 5. a to je: 'Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća 5 ministara o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara' i 'Informacija Vijeća ministara o razlozima kašnjenja ratifikacije'. Da li je Kolegij dobio dopis ili zahtjev predsjedavajućeg Vijeća ministara da se danas ne razmatraju ove dvije tačke dnevnog reda? Dakle, moje pitanje je: Da li ste dobili ovaj zahtjev predlagača, odnosno ove odluke, odnosno onog ko je donio ovu odluku, da se danas o njoj ne raspravlja? Ja sam postavila pitanje jer je moja diskusija vezana za pitanje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Predsjedavajući, ja sam se referirala na Vašu diskusiju ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, oko ovih prijedloga, ako prevedemo maloprije na naš jezik, jel' se to ne može naći niko u Domu naroda da završi ono što nam je jutros trebalo. Čini mi se da je gospodin Tihić predsjedavajući Doma naroda i valjda nije da njemu ovo oko viza ne ide onako kako treba, ako sam ja dobro razumio stvari. Mislim da ne vidim razloga, jednim dijelom se slažem oko ove priče o formi i formalizmu, ali istovremeno da pričamo o odgovornosti svih ako smo već u ovoj priči. Mislim da je bilo prostora da Dom naroda juče i jutros uradi svoj dio posla. Mislim da nema razloga da se to ne uradi. Što se tiče ovih prijedloga Kluba Stranke za BiH, mi smo i ranije kazali svoj stav, a evo sada pogotovo u svjetlu ovih novih okolnosti mislim da malopre je to predsjedavajući obrazložio 6 zašto se to ne bi trebalo naći. Mislim da ovakav odnos Parlamenta u prizivanju stranaca nije dobar, pogotovo da nema nikakve veze sa liberalizacijom viznog režima, sa evropskim putem, mislim da je ovo potpuno jedna destruktivna aktivnost i destruktivna poruka Parlamenta da onaj posao koji mogu da rade domaći ljudi i domaće institucije da je ovaj parlament uporan u prizivanju stranaca. Ako se može dodati s obzirom da su jutros putevi jako neočišćeni, ako imaju ikakvu putarsku službu da nam dostave uz ovo, jer ovi naši izgleda to ne rade dobro i još nekih ako imaju viška resursa da nam to dostave ako ćemo već mijenjati ono što kod nas nije dobro. Možda bi mogli ubaciti po kog poslanika u ovaj parlament da promijene krvnu sliku pa da isto tako dođemo do rezultata nekih koji se priželjkuju ovakvim mjerama. U suštini, mi smo protiv ovoga i ...
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Da, da, pa da, pa vjerovatno kad bi se sad u ovom parlamentu predložilo ... kakva je razlika između sudija i poslanika. Oba su to dva stuba vlasti, zašto smo ovako horski da jedan stub damo strancima, a da drugi koji je isto tako bitan za funkcionisanje države, vjerovatno nijedan glas ovdje ne bi bio za to da dobijemo evropske poslanike da nas zamijene malo. Ovo sa nama ne ide. Evo jedno možda, koliko bi, jedno 12 poslanika bi omogućilo drugačiju ovdje krvnu sliku i
Vrijeme!
i mi bi imali vjerovatno takvu priču. Ali ja bih prije toga ovu putarsku službu da nam ovo što sa našima ne ide da oni riješe ovo. Ovih par kilometara autoputa nismo uspjeli jutros očistiti pa bio bi red odatle da krenemo.
Replika, uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Naravno, evo da krenem od uvaženog kolege Šefika Džaferovića i zamolim ga da ono što on kao predsjedavajući Parlamenta ne bi nikad dozvolio da to od mene i od Kolegijuma ne traži. Znači, pokazali smo dobru volju u više navrata, kršeći svjesno i Poslovnik ovdje, stavljajući između sjednica i tačaka dnevnog reda neke konvencije itd., itd. Čekali smo juče Dom naroda i 7 dobili smo obavijest da su dva zakona u pitanju za usaglašavanje. Imenovali su svoje poslanike za to da bi nakon toga dobili informaciju da su u stvari tri zakona. Molili smo ljude da nam bilo kakvu pismenu informaciju o tome dostave i Vi tražite od nas da bez ikakve informacije od Doma naroda na čistu riječ i ono što smo čuli u hodnicima stavljam na dnevni red. Pa to je previše ovdje od ovoga parlamenta tražiti, i ako je od Vas. S druge strane, kada kažem gospođa uvažena poslanica Hadžiahmetović me pitala da li smo dobili nešto od predsjedavajućeg. Nismo dobili ništa od predsjedavajućeg. Ja sam se referirao na član 68. stav (2) da u slučaju odsustva predlagača sa sjednice Doma, Dom može da odluči da raspravu vodi i bez prisustva predlagača. Moje je mišljenje i to sam htio da predložim ovdje, mada sam to mogao da predložim, kada smo otvorili tačku dnevnog reda da se izjasnimo o tome. Smatrao sam da ne trebamo komplikovati sjednicu, svako pitanje, da to o dnevnom redu odmah se dogovorimo kako bi danas uradili važna pitanja, važno pitanje je budžet, da bi bilo dobro da predlagač bude prisutan i da nam razjasni ako nam nešto nije jasno u vezi sa njegovom odlukom. To je moje mišljenje. Nije bio moj cilj da komplikujem to nego da razjasnimo stvar do kraja. I to je prijedlog oko kojega mogu čak i odustati ako Vi se slažete da odustanem. Ja sam smatrao da je to i Vaš cilj da dobijete od predlagača dovoljno informacija i da obrazloži svoju odluku. Ja sam mislio da je to zajednički cilj. Istovremeno, samo dva člana mogu da navedenom uvaženom poslaniku Kadriću, to je član 19. i član 2. i vaših prijedloga i Visokog predstavnika u članu 19. vi dodajete 19.a) član, znači mijenjate ga, dirate taj član i u članu 2. stupanje na snagu direktno mijenjate član koji je Visoki predstavnik nametnuo. To je znači konkretno diranje u članove koje je Visoki predstavnik nametnuo, a ova skupština nije potvrdila. Pravno i pravnički ne može se na taj način staviti to na dnevni red, i to je moje mišljenje. Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja se slažem s gospodinom Kalabićem da je snijeg i da danas ne bi trebali praviti neku vrstu atmosfere, međutim ljudi na neki način ne vode računa koju vrstu izraza upotrebljavaju kada izražavaju neko neslaganje sa nečijim stavovima, nečijim inicijativama itd. Dakle, što bi gospodin Špirić rekao, gospodine Kalabiću, Vi odoste u Dubalj ... Dakle, rekli ste da je naša inicijativa destruktivna, dakle, naša inicijativa predlaganja izmjena i dopuna dva zakona u smislu da se obezbijedi produžetak mandata sudijama i tužiocima u Odjeljenju za organizirani kriminal. Mi mislimo da to nije destruktivno, da je to jednostavno jedna aktivnost koja obezbjeđuje neku vrstu kapaciteta, pa evo da kažem i kompetentnosti dvije važne institucije u BiH. Evo, to je sav motiv bio ove naše inicijative, apsolutno ne dovodeći u pitanje bilo šta drugo, niti implicirajući bilo šta drugo. 8
Zahvaljujem. Uvaženi Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući Živkoviću, Vi ste sami kazali da znate, da ste čuli, da to znate, da su zakoni usvojeni u različitom tekstu Doma naroda, da su ljudi imenovali komisije, kazali Vi sami da to znate. Ja samo kažem, hajde ljudi, ..., evo ja ću otići tamo da kažem dajte taj papir više da završimo. Šta je tu problem? U čemu je problem? Zaista ne vidim u čemu je problem, osim ako problem nije zato što sam ja ustao i to predlažem. Ja se opet bojim da to nije problem. Ako to nije problem, pa dajte da završimo taj posao. Dobijamo, sad ozbiljno, dakle dobijamo zakone do Nove godine. Taj zakon o antikorupcionom timu konačno dobijamo do Nove godine. 30. je sjednica, imat ćemo usaglašene tekstove zakona, dvije će se komisije usaglasiti i gotovo. Ako ne bude ovako, 30. ćemo tek formirati ovu komisiju, pa ćemo onda u janurau imati taj zakon i onda kažemo da se odgovorno odnosima prema tom, obavezama iz bezviznog režima. To je samo, ništa više. Šta je to, u čemu je tu problem? Zaista ne vidim.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, pa mi moramo u ovom domu konačno izaći iz zamke, stalne zamjene teza. Ovaj dom je jedino mjesto u ovoj državi koje je odgovorno za sve, znači, ali nismo, mi nismo nadređeni ni drugom domu, ni mnogim drugim koji donose odluke i kad treba i kad ne treba. Znači, predsjedatelju, ja ovo želim i radi kolegija, i u užem sastavu i u proširenom sastavu. Znači, mi ne moramo po hodnicima tražiti informacije je li Dom naroda se sastao uopće, šta je odlučivao, kako je odlučio i treba li nešto raditi što je Dom naroda uradio ili nije uradio. Dom naroda ima obvezu i, uvaženi kolega Džaferoviću, nemojte samo reći da je Domu naroda potpuno svejedno hoće li građani ove zemlje dobiti liberalizaciju viznog režima. Mi smo prije nepunih sedam-osam dana izvanrednu sjednicu zakazali da bismo evo ispoštovali zahtjev jedne značajne populacije građana u ovoj zemlji. Međutim, to našim kolegama u Domu naroda nije ništa značilo, oni su tek jučer to raspravljali. I sad smo mi ko odgovorni zato što su oni tek jučer raspravljali. Mi smo odgovorni zato što oni jučer nisu stigli obavijestiti drugi dom da su uradili šta su uradili. Ja ne želim nagađati, evo ja ne znam koja su tri zakona usvojena u različitom tekstu. Znači, ja ne znam. Stvarno ne znam. Jedan od tih sam čuo, ovaj koji ste pomenuli, ali nisam siguran je li i to. Znači, postoji jasna korespondencija između ovih domova, ona treba biti blagovremena. Mi smo jučer tražili od drugog doma, ravnopravnog doma, da nam dostavi do sjednice našeg doma informaciju, jer smo čuli po hodnicima da su nešto različito usvojili. Međutim, interesantno je da nisu. I sad do same sjednice Doma, 9 predsjedatelj je radi korektnosti, radi vaše informiranosti, znači sve smo učinili što smo mogli učiniti, međutim drugi dom nas nije obavijestio. Hoćemo li mi ulaziti u nekakve lakrdije, imenovati povjerenstvo koje možda ne treba, a ne imenovati možda neko koje treba? Mislim, moramo voditi i o tome računa. Znači, ovaj dom sigurno, znači, ničim neće doprinijeti da dođe do kašnjenja, međutim moramo jasno više govoriti adrese. Znači, ne možemo mi preuzimati odgovornosti za neažurnost Doma naroda. To hoću da kažem. Dom naroda je trebao, ja se slažem, jučer dostaviti obavijest, nije dostavio, što, ne znam. Ako postoji poslovnička mogućnost, nisam siguran da postoji, evo da nakon rasprave o dnevnom redu ako u toku zasjedanja stigne bilo kakva obavijest, ja sam zato da mi to uradimo, jer smo sve učinili da to uradimo, znači. Međutim, na temelju čega ćemo uraditi, ja pitam, evo ne znam napamet, onako, znači, pa da vodimo računa i o svom dignitetu i o dignitetu ovog doma, sve ćemo učiniti ali da obvežemo i druge da rade svoj dio posla.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Replika, predsjedavajući, dakle jeste tačno je da je Visoki predstavnik intervenisao na član 19. Zakona o Tužilaštvu i na član 24. Zakona o Sudu i mi se u ovom prijedlogu nismo miješali u te stvari kad su u pitanju izmjene toga člana 19. i 24. nego smo dodali nove članove i u Zakonu o Tužilaštvu i u Zakonu o Sudu. Prema tome, poslovnički smo ispunili sve mogućnosti i zaista tu ne treba da bude ništa sporno. I kad su u pitanju ovi stranci ...
A član za stupanje na snagu?
i kad je u pitanju ovo, nisam razumio.
Stupanje na snagu zakona, da li su isti članovi?
Kažem, govorim o ovom članu 19. i 24.
A ovaj drugi član? 10
To su suštinski članovi o kojima je Visoki ....
Pa nije u pitanju suštinski, pitanje je da li ste se referisali na član na koji se član referisao i Visoki predstavnik? To je pitanje.
Suštinsko je pitanje 19. i 24., to su suštinska pitanja u ovome zakonu. I kad su u pitanju ovi stranci, mi bi trebali jednom ovdje da otvorimo raspravu ko su sve stranci u ovoj državi. Da li je stranac kad dođe Boris Tadić u Banja Luku i daje upute kako će se ponašati Milorad Dodik. Dakle, ko su sve stranci u ovoj državi, treba jednom da otvorimo raspravu.
Dobro, ali to nije sad tačka dnevnog reda.
Evo govorimo o strancima, govorio je Drago Kalabić o strancima u ovoj državi.
O tome ćemo otvoriti raspravu.
Ko je sve stranac, a ko nije?
Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gdje sad nađe Tadića u cijeloj ovoj priči, ali dobro, progutao je, pa ja znam da gospodin Kadrić to govori iz razloga što žali što mu Tadić nije predsjednik pa iz tih razloga to priča, ali dobro, ima pravo da želi i može dobiti, može on lako tu želju sebi ispuniti, ja znam da on ima mehanizme da dođe do toga. Nema nikakve veze priča sa predsjednikom jedne susjedne suverene države kojih ima više i koji dolaze ovdje u Sarajevo, i jedni i drugi i treći, sa onim što se nas tiče ovdje i priče oko stranaca po jednom važnom segmentu ovog društva kao što je pravosuđe, kad sam maloprije rekao da je destrukcija, obrazložiću to činjenicom da ja Visokog predstavnika mogu razumjeti. Unazad 500 godina ovdje neko dolazi i radi nešto i odlazi. Radi ono što mu narede oni drugi van ove zemlje i on se tako i ponaša. I to nije sporno. Ali mi ovdje, mi ovdje ostajemo i mislim da smo jutros možda pokušali više napora uložiti u pravcu da mi preuzmemo stvari nego pojačati još više ono što radi Visoki predstavnik koji će jednog dana otići, valjda smo bar oko toga saglasni da treba da ode zato što njegove poteze neću da komentarišem, oni mi se ne sviđaju, ali mislim da ovaj parlament nema pravo na destrukciju već 11 da je uvijek u obavezi da pokuša stvari napraviti onako kako je najbolje za ovu državu. Mislim da je, gospodine Džaferoviću, Vi znate, Vi niste čovjek od povjerenja gospodina Tihića i da Vama neće dati taj papir. Možda da je Kadrić Remzija otišao njemu, on bi i dao na hodniku, ako hoćete da tako komuniciramo. Mislim da nije uredu. Nije uredu. Zna se kako se dostavljaju ti dokumenti. Ako je pukla ta komunikacija između predsjedavajućeg Doma naroda i njegove stranke, imaju službe Parlamenta koje mogu da to odrade, završe, kao što je to za sve ostale. Nemojte nam to sa sijela uvoditi: čula, kazala. To je previše za ovaj parlament, znate: rekla da je bila i slično. Mislim da nije uredu. Nije sporna naša dobra volja, ali na ovaj način mislim da je neprihvatljivo. Mislim da uvodimo, ipak je u pitanju sačuvati iole obraz ovog parlamenta. A kad je u pitanju ovo što je maloprije zamjenik predsjedavajućeg pomenuo što se dešavalo na protekloj posebnoj sjednici, mi imamo danas situaciju da nemamo ni predsjedavajućeg Vijeća ministara ni ministra, a bogami ni invalida. A ono što se prošli put spremalo trebalo bi danas da to razriješimo, nema nijednog aktera te priče. Ostali samo mi koji smo inače bili ni krivi ni dužni u njoj. Ja mislim da je potpuno uredu ovaj stav predsjedavajućeg, da to nije uredu. Ja mislim da sve tri aktera treba da budu tu, i predsjedavajući, i ministar i gospoda iz udruženja da nam, evo sad da oni nama pomognu da mi utvrdimo šta se to kod nas dešavalo, zašto je to kasnilo. Mislim da je trebalo biti fer ljude pozvati pošto i oni imaju informacije ...
Vrijeme!
i sasvim je logičan prijedlog predsjedavajućeg da bez ijednog aktera te priče da je to zrelo za odložiti,
Vrijeme!
sem ovog koji nama treba.
Uvaženi poslanik Savo Erić, replika. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani gosti, evo ovako, ja baš sad razmišljam i divim se dokad će da traje ovaj uvod, i uvijek tako, kad imamo neke važne stvari na raspravi, onda mi smo tako majstori da ubacimo neke sporedne stvari i onda to proširimo na jedno dva i po sata rasprave, zamorimo se, odemo od teme da bi jednostavno pobjegli od dnevnog reda, a još veći smo majstori prije svake sjednice da mijenjamo. Ja vas zaista molim ubuduće kad utvrđujete dnevni red da ga utvrdite onako kako treba, da onaj dnevni red koji dogovorite na Kolegijumu ispoštujemo i da sebi date za pravo da nas ne zamarate nekim 12 razvodnjivim pričama. Ako se uključimo u ovu priču, onda ćemo doći do pozicije da raspravljamo zašto BiH nije otišla na Svjetsko prvenstveno, pa da malo smijenimo i trenera tamo i sve ovo ostalo, znači najvjerovatnije da ide do te tačke. A ono što je za nas najvažnije, trebali smo se upitati, imamo danas raspavo o budžetu i najvažnija stvar kako ćemo preživjeti sljedeću godinu, pa bih vas ja molio zaista da prekinemo ove uvode, rasprave, da se vratimo dnevnom redu i da počnemo raditi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, moja replika se odnosi uvaženom kolegi Kalabiću. Naime, uobičajena i poslovnička komunikacija između dva doma ne ide stranačkom linijom, prema tome ne treba očekivati da gospodin Tihić kao predsjedavajući Doma naroda nama kao Klubu zastupnika SDA dostavlja bilo kakav papir ili bilo kakvu informaciju. Naravno, ukoliko postoji dobra volja u Kolegiju ovog doma, može se obezbijediti da evo i taj papir dođe u ovaj dom i da eventualno uvrstimo tu tačku dnevnog reda. Prema tome, nema potrebe da se pominje bilo kakva korespondencija stranačkom linijom u ovom domu, niti između ova dva doma i, evo, ako dozvolite, ovo je jedan moj skromni doprinos ovoj jalovoj raspravi koju mi zastupnici vodimo prilikom utvrđivanja dnevnog reda svake sjednice. Prema tome, ja vas molim da malo uozbiljimo stvari i da krenemo da utvrdimo dnevni red i da ... realiziramo tačke dnevnog reda, jer imamo vrlo važnih tačaka danas. Hvala lijepo.
Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ovu moju intervenciju možete smatrati diskusijom, jer ja sam se prijavila, ali replike su preuzele prioritet pa evo dozvolite da na jedan način i kroz diskusiju repliciram. Prvo, predsjedavajući, moje pitanje maloprije da li ste dobili od predsjedavajućeg Vijeća ministara zahtjev da se ove dvije tačke 4. i 5. skinu s dnevnog reda ja sam više povjerovala zaista kad ste se javili da je predsjedavajući svoju odluku koju je donio u afektu povukao. Ali evo očito da nije. Mislim da nema razloga da odgađamo ovu raspravu, jer ja se potpuno slažem s Vama da ne treba ovaj parlament da raspravlja ni o čemu ako nije prisutan predlagač, ali 99% rasprava u ovom parlamentu je bilo bez predlagača. 13 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li mogu nastaviti? Dakle, 99% rasprava je bilo bez predlagača. Drugo, ukoliko govorimo o formulaciji ovih tačaka 4. i 5., ja ću vas samo podsjetiti, a evo ujedno ću se i referirati na diskusiju, odnosno repliku kolege Kalabića kad kaže da je logično ili da bi bilo logično da je predsjedavajući danas prisutan ovdje, s obzirom na njegove prijedloge. Bilo bi sasvim logično da je predsjedavajući Vijeća ministara bio ovdje kad su bili invalidi. Predsjedavajući Vijeća ministara se nije pojavio u ovoj sali Parlamenta i nije se pojavio maltene nekoliko dana ovdje. Ja ću vas isto tako podsjetiti, dakle, da se oglasio predsjedavajući Vijeća ministara povodom ... predloženih tačaka i potrebe o raspravi Informacije Vijeća ministara BiH o razlozima kašnjenja, kako je to formulisano. Nije samo bio zahtjev invalida da se ratificira Konvencija. Zašto ne govorimo otvoreno: da se donese zakon o osobama sa invaliditetom, da se osnuje fond za finansiranje, da se donese porodični zakon na državnom nivou, da se donese zakon na nivou države o penzijsko-invalidskom osiguranju itd. Evo, tim više i potrebe zaista da raspravimo generalno o jednoj stvari koja je tehničke prirode, a pretvorena je u političko pitanje. I, utoliko cijenim zaista da danas treba završiti tu priču, odnosno da Vijeće ministara ukoliko eventualno danas, a vjerovatno nećemo završiti tako priču, ispoštuje odredbe Ustava i podnese izvještaj o radu Vijeća ministara ovdje koji će nam poslužiti kao osnov za raspravu o eventualnim razlozima kašnjenja, kao što je navedena ova tačka dnevnog reda, ili o eventualnim problemima koji se pojavljuju u komunikaciji između institucija. Vidite, ja nemam namjeru da bilo kome adresiram krivicu. Mi smo možda pošli pogrešnim putem da pronalazimo krivca u nečemu. Ja generalno mislim da postoji problem u komunikaciji između institucija koja nije institucionalizirana. Jednako tako cijenim da postoje problemi u provođenju i možda čak i prevaziđenim odredbama nadležnih zakona koji regulišu ovu oblast i mislim da ovaj parlament treba o tome da raspravlja. Mi smo bili i ranije inicijatori promjene zakona i podržavali smo promjenu nadležnih zakona koji regulišu ovu oblast, ali ću vas podsjetiti da u ovom paralmentu nije bilo dovoljno sluha da se promijene te odredbe i učini i ovaj postupak efikasnijim u cijelom procesu. Da vas samo još i podsjetim,
Rasprava o dnevnom redu.
rasprava o dnevnom redu, upravo o dnevnom redu, predsjedavajući.
Molim Vas! 14
I evo završavam. Ali evo još i da vas podsjetim, mi smo u 2009. godini ratificirali jedan sporazum koji je potpisao uvaženi kolega Zlatko Lagumdžija 2002. godine. Radi se o sporazumu sa Kinom, pa nam se nisu ovde pojavili milijardu i nešto Kineza. Dakle, hajmo pričati o suštinskim problemima koji su doveli do ovoga, što je bio problem, u šta je uvučen ovaj parlament, ja se potpuno slažem sa kolegom Kalabićem, uvučen ovaj parlament, iako ne nosi teret krivice. Zahvaljujem. Evo da zaključim, nema razloga da skidamo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adem Huskić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću replicirati na neki način, gospodine predsjedniče, Vama i kolegi Kalabiću. Prvo ću naravno kolegi Kalabiću, on je, znam, dvije replike, zato sam te čekao. On je rekao da tri uslova bi trebala da budu ispunjenja: ovdje da bude gospodin predsjedavajući, gospodin ministar i invalidi. Evo ministar je došao, invalida nema, vjerovatno neće ni biti. Ja očekujem da će predsjedavajući doći. A inače da smo čekali dosada predsjedavajućeg, mislim da bi održali do sada jedno tri, eventualno, četiri sjednice. Znači, mi smo i dosada radili bez predsjedavajućeg. Ne vidim razloga zašto bi sada pravili presedan. A što se tiče predloženog dnevnog reda i vaše diskusije, gospodine predsjedavajući, ja mislim da treba da postupimo u skladu sa Poslovnikom, a ne da pričamo o sadržaju predloženih zakona. Znači, sve što je predloženo u skladu sa Poslovnikom, ja mislim da imamo obavezu da stavimo na dnevni red. Zahvaljujem.
Replika, uvežni predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Upravo govorimo i o suštini toga. Znači, ja smatram da nije predviđena u skladu sa Poslovnikom i da ćemo prekršiti ili napraviti problem sa Poslovnikom ali sa pravom u ovoj državi da mijenjamo članove koje ova Parlamentarna skupština nije potvrdila, a od Visokog predstavnika su nametnuti odlukom. Ja upozoravam ovaj parlament i oni koji govore da ovde đaba pričamo – mislim da ne razumiju suštinu onoga mog izlaganja. Ja sam veoma ozbiljno, veoma ozbiljno upozorio ovaj parlament, molim vas, gospodine Džaferoviću, sjedite na svoje mjesto. Ako ste našli po hodnicima neke papire, recite svima da čujemo i da znamo da ova dva 15 doma funkcionišu na taj način. Hoću da upozorim Parlament da na način na koji su predložene ove dvije tačke dnevnog reda, onda ćemo prekršiti Poslovnik i doći u veliki problem od i zakona u ovoj državi i Ustava ali i od Visokog predstavnika, ako budu slučajno prošli ti zakoni, da ih on stavlja van snage. I zato je ozbiljna moja primjedba. S druge strane, poslovnički se nisu stekli uslovi, iako je bila naša velika namjera da od Doma naroda dobijemo papire kako bi to stavili na dnevni red jer ne možemo staviti na dnevni red nešto bez materijala. Poslovničke mogućnosti nije bilo. Ne pada mi napamet da vučem bilo koga u ovoj zemlji da radi svoj posao, pa i Dom naroda da dostavi ono o čemu su oni juče raspravljali. To je stvar između dva parlamenta i ako treba otvoriti tu tačku dnevnog reda, otvorićemo tu tačku dnevnog reda. I treća stvar, ja sam za to da dođu svi kojih se tiče tačka 4. i 5. ovdje na sjednicu i da otvoreno, bez politikanstva raspravljamo o toj temi. Ako neko ne želi da na takav način raspravlja, to treba samo da kaže. Ja sam izrazio svoju želju da otvoreno raspravljamo o tome. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik, Slavko Jovičić, replika. Izvoli.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, dame i gospodo, pa kada je u pitanju direktno ova tačka 5., tek sad se vidi pozadina zašto su uopšte i bili protesti. Ja neću nikoga da krivim što su bili, ni ko je to, ali se vidjelo da nije bio glavni cilj ratifikacija Konvencije UN o pravima invalida. Nakon ratifikacije u ovom parlamentu i naše najbolje volje i sve što smo uradili, pa na kraju ispali da smo mi vršili opstrukciju dok oni ne izađu, kao mi ih nešto istjerali. Pa nismo mi njih istjerali. Oni su izvršili ovdje invaziju na Parlament. Izvršili blokadu Parlamenta, pa prijetili da će nas uzeti kao taoce, i baš zbog te prijetnje sam otišao sa njima da razgovaram jer sam znao da me neće uzeti, nemaju razloga. Svako me uzimao negdje za taoca ali sam se oslobađao na volšeban način. Dakle, sad je u pravu profesorica Hadžiahmetović i rekla je suštinu šta je. I ja sam znao tu suštinu. Nije to bila ratifikacija ove konvencije. To je bilo stvaranje jedinstvene organizacije, pa ovo, pa ono, ima tamo niz stvari o čemu se radi. Dakle, sasvim je druga pozadina toga bila. I da mi danas raspravljamo ko je sve tu zakazao, bez pravih i drugih podataka, iluzorno. Druga stvar oko ovih papira što sad stalno svi pominjete po hodnicima. Pošto ću sada napustiti Parlament za jedno dva sata, skupiću raznih papira od svakoga pa ću onda to negdje oko dva sata kandidovati kao tačku dnevnog reda i da se cijeli dan danas o jadu zabavimo, umjesto da raspravimo o ključnim stvarima koje su u interesu ove zemlje. Hoćemo li budžet usvojiti do kraja ove godine? Imamo li vremena? Možemo li danas o njemu išta reći, bez obzira što je samo o proceduri riječ? I tako niz nekih stvari. Dalje, oko ovih prijedloga, slažem se. Naravno, oni su prije došli u proceduru nego što se znala ova odluka Visokog predstavnika šta će on uraditi. Ali i te dvije su u koliziji. Visoki predstavnik je ono uradio što je predložio, čini mi se, Savjet ministara, tako potvrdio odluku, ovi 16 drugi prijedlozi su sasvim drugačiji, traži se da ostanu stranci i u Odjeljenju za kriminal. Dakle, sasvim različite dvije stvari. Sad raspravljati o Visokom predstavniku šta je on uradio, na koji način predložio, sad ovo novi sasvim drugi tekstovi šire cijelu priču. Ja mislim da ćemo se mi zapetljati i ništa uraditi nećemo. Hajmo raditi, ljudi, ono što je maloprije gospodin Erić rekao i što stalno ponavljamo ovdje. Hoćemo li usvojiti budžet i hoćemo li iduću godinu preživjeti, šta će nam se dešavati? Hoćemo li opet ići za privremeno finansiranje, pa čekati šta će biti u idućoj godini? Imamo li pravo to odugovlačiti? Dajte da uradimo ono što je na dnevnom redu, što je normalno i oko čega možemo postići konsenzus i oko čega možemo voditi raspravu. Ja vam kažem, sad ću po hodnicima skupiti jedno 10 papira, pa ću reći evo ovo je odluka ovog, ovo je odluka onog, pa dajte da uvrstimo. Svaki put imamo problema sa naknadnim uvrštavanjem ili neslaganjem jednog od članova Kolegija koji nije stavio potpis, naravno iz određenih razloga, jer je ovo kandidovano i o čemu danas da raspravljamo?
Vrijeme! Zahvaljujem. Pravo na repliku po Poslovniku ima uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović ima pravo na diskusiju, dvije replike su ispunjene.
Dakle, još jednom samo da ponovim. Ova dva zakona koja smo predložili, predložena su u skladu sa Poslovnikom, Ustavom i Odlukom Visokog predstavnika i ovi članovi i stupanje na snagu, znači sve je predloženo u skladu sa Poslovnikom, Ustavom i Odlukom Visokog predstavnika.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam cijelo vrijeme razmišljao kako da reagiram na Vaš nastup prema meni kad sam se vratio ovdje u salu i odlučio sam da ništa ne kažem, osim da Vas zamolim da pogledate stenogram i da još jedanput vidite šta ste kazali i da vas zamolim da to više nikad ne radite, kada sam ja u pitanju. I tu ću staviti tačku. Druga stvar, obavještavam Dom da sam bio u Domu naroda i ušao sam na sjednicu Kolegija Doma naroda i obaviješten sam od svih članova Kolegija i sekretara da je dopis o tome koji su zakoni jučer usvojeni u različitom tekstu i koji su ljudi imenovani u njihovu komisiju upućen i da se nalazi u Pisarnici Parlamentarne skupštine BiH. Toliko, hvala vam. Jutros. 17
Zahvaljujem. Prelazimo, ako nema više rasprava, na izjašnjavanje o dnevnom redu. Gospodine Genjac, Vi se često javljate na kraju. Je li ima potrebe? Dozvolite da glasamo o tome. Stavljamo na glasanje moj prijedlog da se tačke dnevnog reda 6. i 7. skinu sa dnevnog reda jer nisu ispunjeni poslovnički uslovi, po meni. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ devet glasova, „protiv“ 17, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da prijedlog nije usvojen i da ostaju tačke dnevnog reda. Ovaj prijedlog bih ja sad stavio na glasanje, da ne bi stavljali na glasanje kad dođu tačke dnevnog reda na razmatranje, a tiče se tačaka 4. i 5. da odložimo njihovo razmatranje dok predsjedavajući koji je donio tu odluku ne bude tu. I to je moj prijedlog sad. Možemo o tome glasati sada ako se slažete ili da glasamo kad budu se otvarale te tačke dnevnog reda, ali mislim zbog efikasnosti sjednice bolje da sad glasamo o tome. Znači moj prijedlog je da ne raspravljamo o tim tačkama dnevnog reda, da one budu tačke dnevnog reda iduće naše sjednice, kada predsjedavajući Savjeta ministara bude prisutan. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 11 glasova, „protiv“ 14, „uzdržanih“ četiri , nema opštu većinu. Konstatujem da ćemo danas raspravljati o tim tačkama dnevnog reda. I, ja sam upravo sad dobio Obavještenje sa 39. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i, s obzirom da nisam pročitao o čemu se ovdje radi, dajem pauzu od 10 minuta u kojoj molim predsjednike klubova da sazovemo Prošireni kolegijum i da ovu tačku dnevnog reda razmotrimo kako ćemo staviti na dnevni red, jer potrebno je imenovati poslanike u zajedničke komisije. Zahvaljujem. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. U međuvremenu održali smo Prošireni kolegijum i, kao što vidite, u novom prijedlogu dnevnog reda Prošireni kolegijum je većinom glasova odlučio da se stave tačke dnevnog reda 22., 23. i 24., koje se tiču usaglašavanja teksta sa Domom naroda i imenovanja tri člana u Zajedničku komisiju. Želim da vas obavijestim da smo ovaj dopis dobili u 10,45 časova i da samo volja Proširenog kolegijuma da stignemo da uradimo sve zakone koji se tiču liberalizacije viznog režima do Nove godine je prevagnula iznad onoga što je obaveza ovog parlamenta da se po 18 Poslovniku radi. U svakom slučaju, odlučili smo i da ne glasamo ovdje u Parlamentu o tome da se skinu ove tačke dnevnog reda, tako da mogu da konstatujem da su one u dnevnom redu trenutno već pribilježene. I, s obzirom da smo glasali o svim prijedlozima za izmjenu i dopunu dnevnog reda, dozvolite mi da pročitam izmijenjeni i dopunjeni dnevni red 66. sjednice Predstavničkog doma.
Zahvaljujem se, predsjedavajućem. Ja sam postavio na 59. sjednici jedno jednostavno pitanje, a ono je glasilo: 'Koji su razlozi osim nacionalnih da je javna televizija sa puno više pažnje pratila prvaka Njemačke Wolfsburg nego prvaka BiH Zrinski iz Mostara?' Pa sam dobio jedno 10-tak odgovora. Ja nemam šta reći nego da je to čista demagogija. Odgovori moraju biti jasni i precizni kao što je i pitanje. Oni mogu odgovoriti da nema drugih razloga osim nacionalnih, i ne trebaju me uvjeravati da nisu nacionalni. Ja znam da jesu. Ja sam pitao ima li ih još i koji su još razlozi osim nacionalnih. Onda oni meni tamo spominju Olića, Klasnića, ovo – ono, mislim mene to ne zanima. Mene ne zanima ko igra u Njemačkoj ligi. Ja sam samo pitao zašto se više prati prvak Njemačke, nego prvak, onda sad se je konačno uključio i Federalna TV kaže da oni ne bi se miješali u posao BHTV, ne bi im pravili konkurenciju itd. Mislim, zaista, na ovakve četiri stranice, toliko demagogije ja još nisam vidio u svom životu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 21 Uvaženi poslanik Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Na 63. sjednici ovog doma, postavio sam pitanje Vijeću ministara: 'Šta je i u kojoj su fazi zaključci Parlamentarne skupštine BiH vezano za angažiranje sredstava u iznosu od 400 miliona KM za realiziranje programa povratka u razdoblju 2009. - 2014. godina?' I, pitanja vezana za Strategiju povratka, dobio sam od Ministarstva financija odgovor na ovo prvo pitanje. I, mogu reći evo da ne budem maliciozan, zadovoljan, djelimično sam zadovoljan odgovorom, i to samo u onom dijelu gdje se navode aktivnosti koje je Ministarstvo financija poduzelo na realizaciji ovog zaključka. A kako se zaključak i pitanje nisu odnosili samo na Ministarstvo finansija nego na obvezu Vijeća ministara da provodi zaključke Parlamenta BiH, u konačnici, na pitanje koje je postavljeno znači 4. 11. na zaključke koji su usvojeni točno prije godinu dana, dobio sam odgovor da bi za realizaciju tih sredstava i njihovo angažiranje trebalo osigurati projektnu dokumentaciju na engleskom jeziku, što je naravno početak uopće priče. To smo trebali znati prije godinu dana, a ne sada, i koja je procedura da bi se ta sredstva mogla angažirati. Nema odgovora na pitanje 'u kojoj mjeri je to realno i kada će to biti ostvarivo, što je ključno pitanje i što ljude i javnost, ovu zemlju, sve one koji se žele vratiti zanima?', tako da ću obnoviti svoje pitanje i tražiti poziciju Vijeća ministara oko projekcije kada misle i koliko sredstava, ako ne mogu angažirati 400 miliona, moraju realizirati ovaj zaključak na način da osiguraju relevantna sredstva da se proces povratka u ovim godinama koje su definirane realizira. U odgovoru se navode i sve međunarodne institucije i agencije koje je Ministarstvo financija kontaktiralo i taj dio odgovora je zaista precizan. Govori se i trebamo jasno znati zašto Evropska investicijska banka, Razvojna banka Vijeća Evrope ne odobravaju i nisu zainteresirane za ovu vrstu potpore. To treba neko debelo obrazložiti ovdje. I zašto su samo ovako reducirana međunarodna financijska infrastruktura spominje kao moguća za angažiranje tih sredstava. Ja mislim da mi ovdje trebamo svi skupa biti odgovorni prema onome što je naš zaključak, gdje smo se obvezali da ćemo raditi na osiguranju značajnih sredstava za pitanja povratka, da je prošlo godinu dana, da nemamo relevantnog odgovora zašto to nije urađeno i na koncu nemamo ni odgovornosti zašto taj zaključak nije realiziran. Prema tome, obnovit ću pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, komentar. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 22 Poštovane kolege i kolegice, poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara, međunarodne zajednice, nevladinih organizacija, predstavnika sredstava informisanja, ja sam poslaničko pitanje postavio na nedavnoj 15. sjednici, i to nedavne 2007. godine, i dobio sam ga prije par dana i to pitanje više nema ni smisla, ali ima smisla barem reći da vodimo računa barem kad ga dobijemo. Jer, da sam prećutao, onda bi se ta praksa nastavila vjerovatno da se poslaničko pitanje treba odgovarati dvije do tri godine. Ovo je potpuno neozbljno. Ova informacija meni više i ne vrijedi i zato ja postavljam pitanje ... da mi se odgovori: 'Zbog čega je ova informacija, odnosno odgovor na moje poslaničko pitanje trebalo da bude preko dvije i po godine u proceduri za odgovor?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Željko Kuzmanović, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, članovi Savjeta ministara, na moje pitanje postavljeno na 62. sjednici Predstavničkog doma, koje glasi 'postoji li unutar Agencije za istrage i zaštitu jedinica koja nadgleda eventualne zloupotrebe u korištenju interneta i da li se poduzimaju akcije protiv lica koja vrše takve zloupotrebe?', dobio sam odgovor iz Vijeća ministara, koji su mi odgovorili da u Krivičnom zakonu BiH na kome se temelji nadležnost Suda BiH nisu predviđena krivična djela u vezi sa internetom niti onim što se u savremenoj terminologiji naziva u širem smislu higte crime ili ti cyber crime. Naravno, u tom smislu Državna agencija za istrage i zaštitu i nema uspostavljen organizacioni dio. Ja sam zadovoljan odgovorom, međutim moram ažurnošću odgovora ... moram podsjetiti kolege poslanike da čak i među nama prisutnima postoje kolege koje svakodnevno zloupotrebljavaju internet, objavljujući neautorizovane snimke pojedinih poslanika, koje se kasnije prenose u dnevnim medijima. Naravno, šalu na stranu, krajnje je vrijeme da se u Krivični zakon ugradi ova odredba i ja se nadam da će u daljnem usklađivanju pravosuđa sa evropskim pravom i ova odredba biti uključena u Krivični zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Od generalnog direktora BHRT-a Mehmeda Agovića ja sam dobio odgovor na moje pitanje: 'Zašto nije pokrivenost BHTV-om na mnogim područjima, posebno na području Mjesne zajednice Janja?' Dobio sam jedan zadovoljavajući odgovor. Ja samo podsjećam ponovo TV da 23 ispoštuje ovaj rok, da se kako stoji da će montažnu opremu, tj. oni priznaju da Janja nije pokrivena ovom TV, a postoji interes povratnika, tamo je preko 10.000 povratnika koji žele da gledaju BHTV. I, on u ovom odgovoru govori da se vrši postavljanje montažne opreme i njeno puštanje u rad će biti završeno do kraja decembra ove godine. Dakle, ja ga ponovo podsjećam da se ispoštuje ovaj rok i da ljudi u Mjesnoj zajednici Janja kao i u mnogim drugim područjima BiH gledaju BHTV. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Rifat Dolić, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam potrebu da komentiram dva odgovora koja sam dobio. Prvo, 30. 9. postavio sam pitanje: 'Kojim propisima je u BiH regulisan segment finansiranja i kontrole finansiranja vjerskih zajednica?' Odgovor koji sam dobio od Vijeća ministara u prvom redu kaže da pitanje finansiranja i kontrole finansiranja vjerskih zajednica uopće nije eksplicitno regulisano, izuzev dijela koji se odnosi na sredstva koja vjerske zajednice koriste iz te rezerve. Jasno je da ovaj odgovor nema puno veze sa stvarnim stanjem stvari. Jasno je da su vjerske zajednice u BiH država u državi i da je njihovo finansiranje izvan bilo kakvog nadzora institucija sistema, pa čak i izvan nadzora samih vjernika. Nema nikakvog nadzora čak ni nad trošenjem sredstava koje vjerske zajednice dobivaju iz budžeta. Logično je da vjera i vjerske zajednice budu odvojene od države ali nema nikakve logike da finansiranje vjerskih zajednica bude izvan zakona, kao što je to slučaj u BiH. Drugo pitanje na koje sam dobio odgovor odnosilo se na regulisanje javnog prikupljanja pomoći građanima BiH ili porodicama za liječenje socijalno i stambeno zbrinjavanje i drugo. Od Ministarstva civilnih poslova dobio sam odgovor u kojem je jedino ispravno konstatirano da je to složeno pitanje i da je od sporadičnih slučajeva preraslo u masovnu pojavu. Naravno, nisu problematične humane akcije prikupljanja pomoći koje su transparentne i uređene. Problem su masovna prikupljanja pomoći koja su potpuno izvan zakona i kojima se građani obmanjuju, a u ulozi onih što prikupljaju sredstva su osvjedočeni prevaranti koji od prikupljanja pomoći prave biznis. Nažalost, država također nema efikasne mehanizme suzbijanja prevara i prevaranata koji u ulozi humanitaraca i ljudi kojima je potrebna pomoć pljačkaju građane i narušavaju javni red i mir. Moja poenta je bila dakle da postavljanjem ovog pitanja ukažem na ovaj problem koji prerasta i u novi model kriminala. Hvala lijepa. 24
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jerko Ivanković. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, moje pitanje se odnosilo u kontekstu mišljenja na Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o trošarinama. Kako nas Vijeće ministara lažno informira o jako bitnim zakonima, evo kroz odgovor na ovo pitanje i ovo mišljenje se može vidjeti. Pa o mišljenju o izmjenama ovog zakona se kaže sljedeće: 'Treba imati u vidu da predložena izmjena Zakona kojom se planira uvođenje dodatne specifične trošarine od 50 KM na tisuću cigareta, odnosno 1 KM na pakovanje od 20 komada, uz nepromijenjenu razmjenu stope trošarine od 42% i PDV-a od 17% rezultira maloprodajnom cijenom za najjeftiniju kutiju cigareta od najmanje 3,5 KM.' To znači da ukoliko bi marku povećali trošarine, najjeftinija cigareta bi bila 3,5 KM, a za cigarete iz tzv. najpopularnije cjenovne grupe 4,5 KM, što ja čak tri puta više od trenutnih maloprodajnih cijena za te iste cigarete u Crnoj Gori i Srbiji, a značajno više nego u Hrvatskoj. I ja na osnovu toga postavim pitanje u kojem kažem: 'Na osnovu koje kalkulacije ste došli do podataka da će u slučaju usvajanja ovog Prijedloga zakona o trošarinama u BiH najjeftinije cigarete u BiH koštati 3,5 KM, a što je više nego u Republici Hrvatskoj? Molim vas da dostavite otvorenu kalkulaciju sa svim stavkama iz Republike Hrvatske i BiH za iste cigarete kako bi potkrijepili navode navedene u mišljenju. I dobijem odgovor: 'Prema našoj evidenciji, najniža prijavljena cijena cigareta za jednu paklicu nakon početka primjene predmetnog Zakona o trošarinama u BiH iznosi 1,20.' Znači, kad nam daju mišljenja na zakon, daju 3,5 KM informaciju, a kad su to provjerili stvarno je to 1,20. To znači i kad bi povećali za 1 KM trošarine, ta kutija cigareta bi bila maksimalna 2,5 KM. A mi na osnovu takvih mišljenja ovdje donosimo vrlo važen odluke i odgovorni smo za vođenje poreske politike koja je jedna od najbitnijih u državi. A sljedeći podatak kaže: 'Zvanični podaci o kalkulaciji najjeftinijih cigareta u Republici Hrvatskoj nisu nam poznati, pa ni izjašnjenje u tom pogledu nije moguće.' Znači, u pitanju nam kažu da ne znaju kalkulaciju u Republici Hrvatskoj, a u ovom mišljenju nam kažu da je to značajno više nego u Hrvatskoj. Ja se slažem da je politika poreska jako bitna da se posmatra regionalno; ako je posmatramo na ovakav način kao što smo dobili u ovom mišljenju i odgovoru na pitanje, da to ne znamo, onda očito to sve govori kako je vodimo, zapravo kako ćemo je voditi kad od Vijeća ministara dobivamo takve odgovore, tako da ću ja zatražiti još jedno pitanje da ovo dvoje nam samo razjasne zašto nas lažno informiraju, a onda mi na osnovu lažnih podataka logično da donosimo pogrešne odluke. Hvala. 25
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo dozvolite da u komentaru prvo se zahvalim na promptnom odgovoru Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Razlog prije svega leži u činjenici da je ovo ponovljeno pitanje. Ja ću vas podsjetiti, pitanje je postavljeno prije više od dvije godine. Odgovor koji je utvrdilo Visoko sudsko i tužilačko vijeće prije više od dvije godine, putovao je više od dvije godine do Parlamenta. Iz tog razloga ja sam prošli put zamolila da kad sam ponovila pitanje da odgovor pošalje se DHL-om, evo da se zahvalim, nije DHL-om, ali od 12. 11. dopisom Parlamentarne skupštine Visoko sudsko tužilačko vijeće reaguje 18. 11., u Parlamentu je već 23. 11. Dakle, ovo je pozitivan jedan primer, obično se žalimo kako putuju odgovori malo duže, evo i jednog dobrog primjera. Naime, ja nisam nezadovoljna odgovorom, ali ima potrebe da vam skrenem pažnju na dio odgovora na pitanje: 'Koliko ima imenovanih sudija sa mandatom koji su navršili starosnu dob propisanu za obavezni odlazak u penziju i koji su razlozi rukovodili Visoko sudsko i tužilačko vijeće da se opredijeli za imenovanje, odnosno mandat sudija i zašto se ne primjenjuje pravilo o starosnoj dobi za prestanak mandata? Dobila sam odgovor da starosna dob za obavezni odlazak u penziju za sudije i tužioce je navršenih 70 godina života. Međutim, u skladu sa članom 33. Zakona sudije i tužioci mogu u penziji biti imenovani na mjesto dodatnih sudija do navršene starosne dobi od 72 godine života. I evo, u ovom najsvježijem odgovoru prema evidenciji Vijeća, stoji da se trenutno nalazi šest sudija koji su navršili starosnu dob od 70 godina života a koji su u skladu sa članom 33. imenovani kao dodatne sudije. Samo sam htjela da skrenem pažnju na ovo kao argument za tačke koje slijede. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halid Genjac. ___________(?) Greška. Greška. Uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović, izvolite. 26
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja nemam komentar na odgovor, ali bih imao jedan prijedlog za ovu tačku dnevnog reda: pod b) bih predložio da, s obzirom na to da smo izgubili prilično puno vremena, jednostavno uradimo kao na jednoj od prethodnih sjednica, prikupimo sva pitanja i pošaljemo ih u proceduru i mislim da neće ništa izgubiti na efikasnosti, a mi ćemo dobiti na vremenu.
Zahvaljujem. Po okončanju ovoga pod a) ćemo staviti vaš prijedlog na glasanje. Uvaženi poslanik Husein Nanić, izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja prije komentara želim da dam komentar na ovaj prijedlog i mislim da je on potpuno neprihvatljiv iz razloga što mnogi poslanici se zaista detaljno pripreme za postavljanje poslaničkih pitanja, a mi imamo ovdje replike i diskusije jalove sat vremena koje izgubimo i onda ključne stvari, one koje smo dobili da postavljamo pitanje, nemamo mogućnosti da to uradimo i da se to prezentira javnosti. Zbog toga ja ne bih podržao takav način rada i preskakanje ove tačke dnevnog reda i mogućnosti kao poslanik da postavim pitanje. Ono što ja želim komentarisati ... kao odgovor na svoje pitanje sa 61. sjednice vezano je za dostavljanje informacije Vijeća ministara o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obaveza u vezi s primjenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ... kada će biti dostavljen u parlamentarnu proceduru, s obzirom da je usvojen zaključak oba doma o potrebi dostavljanja takvog dokumenta. Ja se zaista zahvaljujem Vijeću ministara na iscrpnom odgovoru kojeg sam dobio. I cijenim da su potezi koje Vijeće ministara i Direkcija za evropske integracije poduzima po tom pitanju jako kvalitetni i očekujem da će biti ispoštovan zaključak Vijeća ministara koji je naložio Direkciji za evropske integracije da dostavi informaciju o napretku vezano za evropske integracije od 2005. do 2009. godine kada ćemo mi kao poslanici dobiti jednu cjelokupnu informaciju. Ono što bih ja vezano za Parlament komentarisao jeste da je iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u odnosu između Evropske komisije i BiH trebalo biti definisano kroz formiranje određenih tijela koja su ovdje navedena. Između ostalog, ono što se tiče Parlamentarne skupštine jeste formiranje parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje. Ja kao poslanik nemam informacije i mislim da po tom pitanju se ne vode aktivnosti i ovom prilikom iniciram znači Kolegiji i zadužene institucije da pokrenu proceduru formiranja parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje koje je naša i obaveza da to uradimo. 27
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Ja sam na pitanje 'šta će konkretno učiniti Ministarstvo spoljnih poslova BiH kako bi se u što kraćem roku potpisao bilateralni sporazum o dvojnom državljanstvu sa Australijom?' dobio odgovor australijske vlade, a ne našeg ministarstva. Taj odgovor sam znao jer sam sa našom delegacijom bio tamo i potego to pitanje, što se u odgovoru i navodi, i mene ne zanima ovaj odgovor, mene zanima odgovor koji ću predefinisati: 'Šta će konkretno učiniti Ministarstvo spoljnih poslova kako bi se što u kraćem roku obezbijedila mogućnost našim građanima da zadrži i dalje bosanskohercegovačko ali i australijsko državljanstvo?' Očigledno da u odgovoru ima mogućnosti da se to uradi, ali očigledno nema spremnosti ni volje u Ministarstvu spoljnih poslova da se to uradi. Mene zanima način na koji oni misle da to obezbijede. Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, mi prelazimo pod b) ovu tačku dnevnog reda 'Nova poslanička pitanja' i stavljam .. pod b) da znači stavljamo na glasanje uvaženog poslanika Mehmeda Suljkanovića prijedlog: da ne idemo na ovu vrstu pitanja, nego da pismeno dostavimo pitanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Znači, glasamo o tome da li ćemo odložiti ovu tačku dnevnog reda i pismeno dostaviti ili, molim vas da slušate, pa to smo već raspravili. Ponovićemo, 30, ne, ne, ponovićemo ovo nije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 19 glasova, „protiv“ 11, 'uzdržanih' dva, nedovoljna entitetska većina. Idemo u drugi krug glasanja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 19 glasova, „protiv“ 12, 'uzdržan“ jedan glas, nedovoljno glasova 'protiv'. Konstatujem da smo ovu tačku dnevnog reda odložili na način da se pismeno mogu dostaviti pitanja. I prelazimo na tačku 3. 28 Ad. 3. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2010. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj 01, 02-02-4-110/09, od 24. 11. 2009. godine (prvo čitanje) Predsjedništvo je Prijedlog zakona o Budžetu dostavilo 24. 11. Ustavopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 7. 12. Komisija za finansije i budžet Mišljenje o principima dostavila 10. 12. i predlaže dva zaključka: '1.Zadužuje se Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Ministarstvo finansija i trezora da u saradnji sa resornim ministarstvima u amandmanskoj fazi utvrde Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2010. godinu sa strukturom prihoda koja bi bila u okvirima koje je utvrdio Fiskalni savjet BiH i strukturom rashoda u kojoj bi bili uvaženi u granicama mogućnosti prijedlozi Predsjedništva BiH. 2. Zadužuje se Savjet ministara BiH, Ministarstvo finansija i trezora BiH da obave dodatne konsultacije sa Centralnom bankom BiH, s ciljem razmatranja mogućnosti obezbjeđenja većeg iznosa sredstava na stavci Prihodi iz dobiti Centralne banke BiH neophodno potrebnih za pokrivanje rashoda institucija BiH u 2010. godini.' Imamo veoma optimistične zaključke, međutim ministar finansija je trenutno na potpisivanju jedne konvencije ili ugovora i zamolio je da se obrati u vezi ovog budžeta. Međutim, to ne znači da mi ne možemo da nastavimo, kada ministar dođe imaće priliku da se obrati Parlamentu. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam sve kolege i kolegice, goste, predstavnike Vijeće ministara. Dobili ste Mišljenje, znači Komisija je većinom glasova prihvatila Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2010. godinu, sa dva zaključka. Jedan zaključak: Da Komisija zajedno sa Ministarstvom finansija utvrdi znači strukturu sa institucijama u granicama koje je Fiskalni savjet odredio. I drugi je: Da se zadužuje Vijeće ministara i Ministarstvo finansija i trezora da obave dodatne konsultacije sa Centralnom bankom, s ciljem razmatranja mogućnosti osiguranja većeg iznosa sredstava na stavci Prihodi od dobiti Centralne banke. Ja ću kratko u par minuta kazati, znači dobili smo od Predsjedništva BiH Prijedlog zakona o Budžetu, ono uputilo u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o Budžetu u iznosu od 1.052.534.000. U odnosu na Vijeće ministara Predsjedništvo je povećalo Budžet za 24,5 29 miliona sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje, i to za izbjegla i raseljena lica. Fiskalni savjet je znači donio okvir da prihodi sa Jedinstvenog računa budu 40 miliona, sad su znači manji za 25. Po, po meni, ovaj budžet kao svake godine vidi se da imamo da smanjenje budžeta ide nauštrb države, jača entitete, a slabi državu. I to nije dobro. Također, po neslužbenim informacijama, doći će tu vjerovatno i ministar Vrankić, u Fiskalnom savjetu državni ministar Vrankić je preglasan, znači preglasan je. Najveća smanjenja se odnose tamo gdje ima najviše broja uposlenih: Ministarstvo odbrane 8% (30.154.000), SIPA 8%, Uprava 3%. Neki su povećani unutrašnjom preraspodjelom: Ministarstvo za ljudska prava, Izborna komisija zato što je izborna godina, MIP. Moram da istaknem ovdje zbog recesije, štednje, da su u odnosu na 2009. godinu naknade troškova uposlenih u državnim institucijama manje gotovo za 40 miliona, za 39.297.000, znači za 22% što je jako pozitivno u ovoj recesiji. Servisiranje vanjskog duga, vidili ste da je manji ove godine cirka oko 42.333.000, ... prenesena sredstva iz 2008. godine i 2009. godine u ovu iduću godinu su 120 miliona, znači prenos ostatka neutrošenih sredstava po usvojenom Izvještaju o izvršenju Budžeta 40 miliona. Prenos uštede na rashodima po Sporazumu sa MMF-om standbaj-aranžman je 40 miliona, višak sredstava Centralna banka uplatila 120 umjesto 100, znači 20 i još je bilo uštede 20, znači 120 miliona što je sasvim dobro. I ja to više ne bi, imamo drugu fazu i ja pozivam sve poslanike da u prvom čitanju usvojimo, znači prijedlog Komisije, a da u drugoj fazi pokušamo da amandmanskim djelovanjem popravimo neke stvari i da se ovaj grant i ova stavka za izbjegla i raseljena lica ne dira nikako. Jer ima Strategija povratka gdje otprilike treba preko 200 miliona godišnje za izbjegla i raseljena lica. Smatram da je ovo dobro i mislim da imamo relativno velike šanse da usvojimo ovaj budžet na sljedećoj sjednici, 30. i da bi to bio bi veliki pomak. Znači, pozivam vas da danas usvojimo u prvom čitanju i da usvojimo ovaj budžet do Nove godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Rifat Dolić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, cijeneći vrijeme i cijeneći da se radi o Prijedlogu zakona o Proračunu institucija BiH za 2010. godinu u prvom čitanju, ipak, osjećam potrebu da se kratko osvrnem na tri stvari u ovom prijedlogu o kojima tražim odgovor i mišljenje predlagača i, naravno, korekciju za drugo čitanje. Prvo, u ovom vremenu kada ekonomska kriza i recesija, slobodno se može reći galopira, u BiH očekivao sam bar u pristojnom obimu antikrizni budžet. Umjesto antikriznog budžeta dobili smo ovaj budžet po kojem bi se reklo da je u BiH stanje u najmanju ruku normalno. Gospodo, ako mi mislimo da je stanje u BiH normalno, onda smo u velikoj zabludi, ne znam koliko je ko u kontaktu sa onima koji se još uvijek u ovoj zemlji bave proizvodnjom, ali je sasvim sigurno da nas u 2010. godini očekuje eskalacija krize i nastavak otpuštanja radnika, unatoč što neki imaju neke druge optimističke prognoze koji, nažalost, nemaju održivu argumentaciju. Umjesto antikriznog budžeta, mi pred sobom imamo Prijedlog zakona o Budžetu 30 za 2010. gdje su gotovo svi izdaci u ovom budžetu u porastu kao da nam teče med i mlijeko. U porstu su i planirani izdaci za putne troškove za 2 miliona, izdaci za PTT usluge za 1,5 milion KM, izdaci za usluge prevoza i goriva su u porastu za čak 6 miliona KM itd. Mislim da ovakvim prijedlozima šaljemo lošu poruku radnicima u proizvodnji, penzionerima, socijalnim kategorijama i drugima koji su direktno na udaru posljedica ekonomske krize i recesije. U ovom budžetu mi nismo planirali i bar tako ispada da nismo planirali da osjetimo taj udar što nije, rekao bih, ni korektno ni moralno. Drugo moje pitanje odnosi se na kategoriju tzv. Prenesenih namjenski raspoređenih ili nenamjenskih viškova i sredstava iz prethodnih godina. Prilikom usvajanja Budžeta za 2009. godinu imali smo ove prenesene namjenski raspoređene prihode iz 2007. i 2008. godine u visini od 102 miliona KM. Naravno, nisam iz materijala tada uspio vidjeti za koje namjene su ti prihodi raspoređeni. U ovom budžetu za 2010. godinu u bilansi prihoda po izvorima i namjenama imamo stavku Preneseni višak sredstava iz 2008. i 2009. godine u iznosu od 121 milion KM. Molio bih da mi se objasni o čemu je ovdje riječ i valjda je za ovakve slučajeve zakon predvidio rebalans budžeta, a ne višak prihoda ili prenos viška prihoda itd. Na ovakav način očito da mi lažemo i sebe i krademo sami sebe; ja razumijem da mi na ovakav način obezbjeđujemo rezervu za sigurnost finansiranja institucija, ali možda je ta rezerva potrebnija na nekom drugom mjestu. Treća stvar, koju moram pomenuti bar, da iz godine u godinu u budžetu vršimo gimnastiku sa povratnicima i sredstvima za povratak, tako da to zbunjuje i nas poslanike i povratnike. Kada se usvaja budžet, svima su nam puna usta povratka i povratnika, a onda u budžetu na kraju planiramo sredstva za te namjene daleko ispod potreba i na kraju i ta sredstva ne utrošimo. Dakle, na kraju, moja ključna primjedba se odnosi na princip da ovaj budžet za 2010. godinu nužno mora imati karakter antikriznog budžeta gdje se mora osjetiti doprinos institucija BiH u borbi i suzbijanju posljedica ekonomske krize i recesije u BiH. Za ovakav Prijedlog zakona o Budžeta se to ne može reći i za mene je takvo globalno opredjelenje u ovom trenutku neprihvatljivo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. S obzirom da je ministar došao, ja bih vas zamolio da pustimo ministra Vrankića da kaže par riječi o ovom budžetu. Izvolite, ministre.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici, moja isprika za malo kašnjenje. Upravo smo potpisivali u drugoj sali Sporazum sa EBRD-om za Mahovljansku petlju i vodili razgovore vezano za Agenciju za osiguranje depozita. Vidim da ima i ovaj zakon tu danas, pa evo moja je 31 molba da i to danas apsolviramo kako bismo postigli i te preduvjete za novi aranžman koji želimo sklopiti. Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza za 2010. godinu, usvojen od strane Predsjedništva BiH. S obzirom da se radi o prvom čitanju, ovom prilikom želim vas upoznati sa ustavnim i zakonskim osnovom, te ciljevima i prioritetima Prijedloga zakona o Proračunu. Mislim da ustavni osnov posebno ne treba vama naglašavati: članak 3., 4., članak 8. Ustava. Polazni osnovi za izradu 'Prijedloga zakona o Proračuna institucija' su odredbe Zakona o financiranju institucija BiH, osnova izrade sadržaja dokumenta Okvirnog proračuna institucija za razvoj 2010. do 2012. godine, mjere štednje institucija BiH koje smo usvojili na Vijeću ministara, operativne upute za pripreme zahtjeva za dodjelu sredstava iz proračuna date instrukcijama za pripreme proračunskih zahtjeva za 2010. godinu koje je Ministarstvo financija i trezora uputilo svim institucijama BiH, zatim dostavljeni prijedlozi zahtjeva za odobrenje rashoda institucijama BiH iz Proračuna za 2010. godinu i izmjene Nacrta proračuna Vijeća ministara od strane Predsjedništva BiH. Zakonske procedure: Zakon o financiranju institucija BiH definira postupak izrade donošenja usvajanja proračuna institucija, i to da Ministarstvo financija do 1. listopada Vijeću ministara dostavlja nacrt proračuna institucija BiH, a da zatim Vijeće ministara do 15. listopada Predsjedništvu dostavlja usvojen nacrt, a Predsjedništvo usvojeni prijedlog proračuna dostavlja Parlamentarnoj skupštini 1. studenoga a Parlamentarna skupština, evo kao što znate, je li, do kraja ovoga mjeseca. Ciljevi ... Prijedloga zakona o Proračunu za 2010. godinu ... na sljedećim prioritetima: izgradnja državnih funkcija vezanih za ispunjavanje uvjeta za Europsko partnerstvo, prilagoda programa i aktivnosti Ministarstva obrane i drugih resornih ministarstava uključenih u implementiranje prijema BiH u Partnerstvo za mir i pristupanje NATO-u. Činjenica da u uspostavljenim institucijama nije izvršena adekvatna popunjenost, a da se u Proračunu za 2009. godinu nisu odobrila sredstva za upošljavanje, te se u ovome prijedlogu predviđa popunjavanje jedne trećine nedostajućih radnih mjesta za 2010. godinu. Pod 4. Osiguranje dijela sredstava za prošlogodišnja ulaganja proračunskih korisnika. 5. Osiguranje sredstava za nove proračunske korisnike. 6. Davanje prioriteta Programu povratka razbjeglih i iseljenih lica. Iako je zvanični predlagač proračuna Predsjedništvo BiH, dozvolite, kad sam ovdje došao, da kažem i nekoliko riječi o osnovnim karakteristikama ovog proračuna, jer neminovno se i već vidim otvorila rasprava o samim elementima ovog proračuna. Ukupni okvir Proračuna institucija i servisiranje vanjskog duga je 1.390.389.000 maraka i manji je za 26.274.000 ili 2% u odnosu na 2009. godinu. Sastoji se od Proračuna institucija, ono što nas faktički najviše interesira, iznosi 1.052.034.000 maraka i veći je za 17.176.000 ili 2% u odnosu na 2009. godinu i servisiranje vanjskog duga koji iznosi 341.655.000 i manji je 42.333.000 ili 11% u odnosu na 2009. godinu. Znači, unutar okvira prihoda, primitaka i financiranja institucija BiH, struktura se odnosi na 713.500.000 od neizravnih poreza, što predstavlja pad od 15,5 miliona ili 2% u odnosu na 2009. godinu; 160.273.000 od neporeznih prihoda što predstavlja pad od 38.792.000 ili 19% u odnosu na 2009. godinu zbog smanjenja udjela dobiti Centralne banke za 40 miliona maraka ili 32 40% na temelju njihove analize koju su nam dostavili; 500 tisuća maraka od tekućih potpora; 121 milion maraka sredstava od prenesenog viška iz 2008. i 2009. godine; 17 miliona maraka primitaka od sukcesije; 261 tisuća od primitaka prodaje, najviše prodaje starih vozila i druge sitne opreme i inventara, i 40 miliona maraka kreditnih sredstava, sukladno zaključku sa 103. sjednice Vijeća ministara, održane 5. studenog 2009. godine. Ukupni rashodi institucija i servisiranje vanjskog duga za 2010. godinu iznose 1.390.389.000 i u odnosu na Proračun za 2009. godinu manji su za 2% ili 26.274.000 maraka. Plaće i naknade su ukupno manje u odnosu na 2009. godinu za 48.101.000 maraka ili 7%. A na promjenu u odnosu na usvojeni Proračun za 2009. godinu utjecale su sljedeće okolnosti: smanjenje osnovice za plaće u odnosu na 2009. godinu, te smanjenje toplog obroka i regresa. Smanjenje kod Ministarstva obrane zbog planiranog otpusta vojnika i povećanje usljed činjenice da se u ovome prijedlogu predviđa popunjavanje jedne trećine nedostajućih radnih mjesta u 2010. godini. Ukoliko poredimo ukupne materijalne troškove, u prijedlogu za 2010. godinu dolazi do povećanja od 21% u odnosu na 2009. godinu ili 41.394.000 maraka. Ukoliko poredimo ukupne tekuće grantove financirane Prijedlogom zakona o Proračunu za 2010. godinu, one su na približno istoj razini u odnosu na 2009. godinu, ima samo povećanje od 160 tisuća maraka. Ukoliko poredimo ukupne kapitalne izdatke financirane Prijedlogom zakona o Proračuna za 2010. godinu, dolazi do povećanja od 31% u odnosu na 2009. godinu, povećanje za 14,5 miliona maraka. Još na kraju da kažem da je bilo ukupno još 243 miliona maraka zahtjeva proračunskih korisnika gdje nismo mogli se suglasiti, odnosno gdje nismo našli argumentaciju za ugrađivanje u ovaj proračun iz zakonskih osnova, a jednim dijelom iz nedostajućih sredstava u ukupnom gabaritu onoliko koliko nam je dokument Okvirnog proračuna dozvolio. Evo to bi bile osnovne karakteristike, mi stojimo ovdje sa osobljem za sve dodatne informacije ili obrazloženja koja budu neophodna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu repliku, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dakle, ja nemam ovdje više dugmadi osim replike i prijave za diskusiju. Da ima neko drugo treće dugme, ja bih vjerovatno njega pritisnuo. Dakle, nije ovo replika, ja nemam šta replicirati ministru. Ali ... htio sam da zamolim ministra da nam ovdje kaže još nekoliko podataka koji se tiču ukupnog priliva sredstava na račun Uprave za indirektno oporezivanje, dakle sredstava na račune iz kojih mi i finansiramo budžetske korisnike u toku ove godine: Koliko je on manji u odnosu na prošlu godinu, npr. kada su prihodi od indirektnih poreza u pitanju, posljedica čega je to, koliko su na to uticale ... carine koje smo mi isključili, je li tako, koliko umanjenje poreza ovoga PDV-a, koliko ukupna privredna aktivnost i kakve su ministrove projekcije kada su ovi prihodi u pitanju za iduću godinu? Da li njegove projekcije, odnosno, procjene govore hoćemo li mi ukupan budžetski okvir i u državi i u entitetima i u 33 kantonima i u općinama, dakle sve ono što se finansira, uspjeti isfinansirati u idućoj godini na ovakav način kako je to postavio ovaj budžetski okvir? Mislim da taj dio izlaganja, jedan generalni dio izlaganja nedostaje ovom uvodnom izlaganju koje je podnio ministar i ja bih zamolio da prije nego što otvorimo raspravu dobijemo informaciju, on sigurno to ima, ministar sigurno ima te informacije i o ovom dijelu, pa tek onda ova rasprava o kojoj je govorio ministar kada je kompletan budžet u pitanju, njihova prihodovna i rashodovna strana. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ima li potrebu ministar da odgovori na ovo pitanje? Dobro. Da li još neko od poslanika ima potrebu da bilo šta ministra pita prije otvaranja rasprave kako bi pojednostavili ovu raspravu, a ministar odgovorio odmah na početku? Ako ima neko, molim vas da pita. ... Molim Vas, ministre, samo malo, možda ima još neko da bi trebao da pita neko pitanje, pa da vi zajedno to odgovorite, a onda da otvorimo raspravu o tome što su poslanici htjeli da Vas pitaju. Uvaženi poslanik Husein Nanić je imao pitanje. Molim Vas samo kratko, što kraće, a onda ćete imati diskusiju.
Zahvaljujem se. Moja diskusija je upravo bila koncentrisana samo na jednu oblast ovdje i jednu stavku u ovom budžetu, a tiče se već dugo vremena prenošene stavke i povećavane stavke. Evo, u ovoj godini 28 miliona maraka je predviđeno sredstava za zakup prostorija, od 19 u 2008., 27, sada 28 miliona, mi smo i kao Dom donijeli zaključak da se uradi plan i program kako Vijeće ministara želi da to riješi. U ovom dokumentu ne vidim u kapitalnim izdacima, samo dvije stavke imaju za izdvajanje sredstava vezano za kupovinu u DKP mreži, Zagreb, Beograd, i smještaj i opremanje sjedišta Državne agencije za istrage i zaštitu nešto sredstava. U tom smislu u ovom uvodnom izlaganju generalno znači tražim podatke od ministra: Na koji način Vijeće ministara prilazi rješavanju ovog problema?
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Uvaženi ministar će pokušati odgovoriti na ova pitanja prije nego što krenemo na raspravu. Izvolite.
Evo, hvala lijepa na ovim pitanjima. 34 Mislim da pitanja su namjestu i mogli smo prići drugim pristupom kad je u pitanju ovaj proračun, ali to je onda dokument Okvirnog proračuna u kojem je ovo sve razrađeno i decidno, tako da evo ja sam cijenio da to nije potrebno, s obzirom da mi u 2009. godini imamo pad od 12% prihoda na Upravi za indirektno oporezivanje u odnosu na plan i to se adekvatno znači odrazilo iz dva razloga. Jedan od velikih razloga je i pad prihoda od carina u odnosu na prethodnu godinu, ono što bi narod rekao za duplo, ali moram reći da je to jedna činjenica koju se mora uvažiti, da je jedan dio toga i planiran, znači nije to nešto što se desilo slučajno, mi znamo zbog Sporazuma da se i očekivao taj pad prihoda. Međutim, zbog pada ukupnih ostalih aktivnosti, znači, znamo da nam je recimo, je li, uvoz i izvoz prepolovljen, odnosno po 20%, po 25% prosječno su smanjeni, da je došlo zbog ove krize umanjenih ukupnih aktivnosti u gospodarstvu i da zbog toga imamo znači i obrazloženje zašto je došlo do ovoga pada prihoda na Upravi za indirektno oporezivanje. Dok mi za 2009., 2010. godinu išli smo sa projekcijom rasta od 5% prihoda u odnosu na ovu godinu kako smo izvršili da će biti projekcija do kraja godine, znači u tom nekom konsolidacijom, a to sve baziramo na činjenici da smo u dokumentu išli sa GDP padom od 3,5% u 2009. godini, a da smo za 2010. planirali rast od 0,5%, evo simbolično, ali da ćemo ga zaustaviti i, ako to bude tako, uistinu će biti i dobro. Ono što je isto tako bitno u svemu ovome naglasiti, svjedoci smo, mislim da ste imali i dokument koji je potpisan sa Međunarodnim monetarnim fondom. Naime, mi smo ocijenili da s obzirom na događanja koja se dešavaju u okruženju i na ove trendove koje imamo smatrali smo da je neophodno pozvati, kako se to ovako narodnim kaže, u pomoć MMF da pokušamo zaustaviti ove negativne trendove. I jednostavno, ono što je najvažnije u svemu tome, nisu, ono što se svakodnevno spominje, prihodi, odnosno kredit, odnosno kratkoročna pozajmica bolje ili korektnije rečeno koju nam daje MMF, nego više da mi prepoznamo politike koje moramo provesti u zemlji da bismo faktički zemlju držali u makroekonomskim stabilnim okvirima i da bi ona mogla ići, ploviti, što bi se reklo sigurnim putem. A sam Sporazum sa Međunarodnim monetarnim fondom je jasna poruka svim međunarodnim faktorima da zemlja je na ispravnom putu kad se govori o ekonomiji i u tom smislu da možemo raditi daljnje aranžmane i jedan od tih je evo sad potpisani Sporazum sa EBRD-om, prije deset minuta. Jedan od tih je Sporazum sa Svjetskom bankom 185 miliona eura za DPL projekt i svih drugih činjenica koje se dešavaju. Mi smo ove godine planirali deficit 4,5%, znači taj deficit pokrivamo i mislim da ... ove godine smo ga zadržali na 5,1%. Mislim da to i nije neki prevelik deficit, međutim s obzirom na okolnosti, s obzirom na mogućnost naše privrede, mi smatramo da smo ga zadržali u realnim okvirima, da imamo izvore finansiranja za njega i da ga možemo pokriti i u tom ... se moramo tu i zadržati. Što se tiče ovog još jednog pitanja, ako sam na početku shvatio uvaženi zastupnik Dolić je pitao oko prenesenih sredstava, onda mogu reći da ovih 121 milion, to nam se činjenica ponavlja već evo iz godine u godinu i mislim da je to dobro pitanje i da je potrebno ga dobro obrazložiti. Znači, zbog nekoliko faktora, jedan od faktor je planiranje, jedan od faktora je opstrukcija u potrošnji, jedan od faktora je nesposobnost potrošnje, jedan od faktora je neuspostava institucija, jako puno toga može biti. Ja bih rekao da sve to ima pomalo ovaj svoj elemenat, svoje učešće u tom. I mi s obzirom da ne radimo rebalanse, jedino šta je ostalo normalno da te prihode prenosimo u narednu godinu, a za taj iznos smanjujemo učešće sa Jedinstvenog računa tako da je nama učešće sa Jedinstvenog računa, ne znam, sa 14,8% spalo 35 sad na 12%. To je dobro da ono što nismo potrošili nismo rasipali nego i dalje koristimo namjenski u narednom periodu, ali nije dobra činjenica da nam se iz godine u godinu smanjuje učešće sa Jedinstvenog računa i mi smo već došli ove godine i mislim da je to zadnja godina, da će taj prenos biti simboličan. Mi smo iz 2008. prenijeli samo 41 milion maraka, da smo 40 miliona maraka uštedili ovim sporazumom o štednji kad smo potpisivali stendbaj-aranžman i da smo 20 miliona maraka uštedili još jednom našom aktivnosti u Ministarstvu gdje smo svim proračunskim korisnicima faktički napravili upute kako dodatno da štede i šta smo smatrali da su prioriteti potrošnje i to je rezultiralo sa uštedom od 20 miliona maraka. I Centralna banka BiH je prošle godine umjesto 100 uplatila 120 miliona, i to kad saberemo to je 121 milion. I sad kad vidimo narednu aktivnost i dinamiku realizacije proračuna sasvim je izvjesno da ćemo mi ove godine to privesti, ono što bi rekli, pozitivnoj nuli i da nećemo imati prenosa sredstava u 2011. godinu, ali onda će to imati jedan, ako mogu tako reći, problem za entitete jer će se morati povećati drastično učešće, znači sa 12% vjerovatno na 14% ili 15% sa Jedinstvenog računa. A to će onda direktno ugrožavati proračune entiteta i imat ćemo onda problem u konsolidiranoj bilanci koju ćemo raditi sa entitetima i evo na jedan takav način mislim ... da sam objasnio ... kojim to smjerom ide. I kad su u pitanju, što je gospodin Nanić pitao, zakupnine: mi smo predvidjeli i 10 miliona maraka ima u rezervama za kapitalnu izgradnju. Znači, 10 miliona marka je predviđeno, ja znam da to nisu dostatna sredstva, međutim mislim, a ja sam to osobno mislim i prošle godine, kad se usvajao proračun, zagovarao da moramo napraviti jednu strategiju zamjene zakupnine za anuitet, umjesto da plaćamo zakupninu, mi trebamo faktički ... anuitet. I, u tom smislu, mislim da ima jedna izmjena u Zakonu o izvršenju Proračuna da skupa s ovim sredstvima pokušamo u narednom periodu to napraviti, a zajedničke službe su napravile jedan prijedlog, jedno viđenje ukupno šta bi to sve trebalo napraviti. I, moram reći, kada sam vidio cifru koliko treba prostora, malo mi se zamantalo, to se vrti na desetine tisuća, čini mi se 70 tisuća četvornih metara prostora, proračunski korisnici su iskazali zahtjev, ali to u svakom slučaju zaslužuje poseban pristup i modalitet i način rješavanja u narednom periodu i mislim da ćemo izaći sa jednim takvim prijedlogom. Hvala.
Zahvaljujem, ministre. Idemo na diskusije. Uvaženi Vinko Zorić, replika. Izvolite.
Pa ovo se zove replika jer nemam drugog načina se javiti. Da imam nekoliko pločica, ja bih sigurno podigao neku drugu, ali evo potakla me rasprava uvaženog ministra o 28 miliona maraka i inače evo predlažem ministru da on ili predsjedatelj Vijeća ministara iziđu barem za zadnja tri usvajanja proračuna. Što je sa zaključcima? Čini mi se da ih je bilo barem sedam- osam, a ja se vrlo dobro sjećam kolege Nanića kada je predložio ovaj zaključak. I, mislim da po tom pitanju u zadnje dvije godine nismo ništa napravili. Ali 28 miliona maraka, kad bi plaćali rate kredita, mislim da bismo puno, puno mogli prostora namaknuti za taj novac i evo neka ministar do završetka amandmanske faze i Vijeće ministara razmisli o toj jednoj mogućnosti. Mi 36 moramo u jednoj godini napraviti jedan iskorak. Hoće li se Vijeće ministara možda negdje zadužiti pa da umjesto ovih 28 miliona koje plaćamo kirije neka to budu rate kredita ali barem to plaćamo za svoj prostor i imat ćemo svoj prostor. Da se dakle negdje komercijalno zadužimo, a da taj prostor konačno počnemo rješavati, a ne samo to ako bi se moglo prilikom drugog čitanja kazati, i šta je sudbina svih ostalih zaključaka. Evo nećemo ići daleko unatrag, prilikom usvajanja zadnja dva proračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na diskusiju. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović, diskusija. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri i ostali. Htio sam iznijeti samo stavove Saveza nezavisnih socijaldemokrata koji su se odnosili vezano za ovu komisijsku fazu, dakle Prijedloga zakona o Budžetu institucija za 2010. godinu. Naime, kao što vam je poznato, mi smo glasali protiv principa ali istovremeno podržali smo ova dva zaključka. Mi smatramo da obzirom na ukupnu situaciju, dakle u SNSD-u mi smatramo da je bilo neophodno poštovati budžetski okvir predložen od Savjeta ministara, što ne znači da se ne bi mogli ispuniti zahtjevi Predsjedništva BiH u smislu određenih korekcija. Dakle, dramatično stanje koje je izazvano smanjenjem prihoda na Jedinstvenom računu Uprave za indirektno oporezivanje upozorava nas da Budžet institucija BiH, s obzirom da on još uvijek nije niti razvojni, niti socijalni, morao bi biti objektivniji i primjereniji vremenu u narednoj godini. Mišljenja smo takođe da je neophodno prihodovnu stranu svesti na nivo koji je bio predložen, to je dakle da to bude 1.028.534.000 KM i da se prihod od 24.500.00 KM treba transferisati dakle ... ka prihodovnoj strana budžeta entiteta, kako i onako moguću tešku socijalnu situaciju, čak ni sa tako malo sredstava, nećemo moći kontrolisati u narednoj godini. Mi smo mišljenja takođe da treba imati puno razumijevanje kada su u pitanju sredstva za finansiranje, odnosno programe izbjeglih i raseljenh lica. Logično bi bilo u čitavoj toj situaciji, bez obzira na prijedlog koji je bio od Savjeta ministara da on ne bude značajnije, da ta sredstva ne budu značajnije odstupala od prihoda, od plana sredstava za ovu godinu. Ali, želim istaći u određenom smislu stavove SNSD-a, mi smatramo da ova sredstva, nažalost, najčešće u najvećoj mjeri se neadekvatno koriste. Mi ćemo zahtijevati da se ozbiljno preispitaju ta ulaganja u prethodnim godinama i da se uradi potpuna revizija učinka utroška ovih sredstava. Najmanju korist od ovih sredstava imaju oni koji su najviše pogođeni. Nedovoljan dio sredstava je i 35 miliona, ali treba se ozbiljno pozabaviti načinom utroška. Stiče se utisak da često izvođači radova i različiti načini ugovaranja postavljaju u određenom smislu sumnju. Ovakav način trošenja budžetskih sredstava u BiH neprimjeren je u bilo kom segmentu, pogotovo u ovim koje smo naveli. 37 Mi mislimo da postoji više načina da se ovaj budžet svede u okvir od 1.028.534.000 KM. Jedan od načina je smanjenje sredstava. Svakako, to ćemo govoriti kada bude amandmanska faza, ali da iznesem samo neke od stavova. Jedan od načina je dakle smanjenje sredstava za kapitalne investicije. Drugi od načina, što je uvaženi ministar rekao i prethodne kolege, koji se odnosi na godinama ogromne rashode u segmentu zakupa prostora. Mislim da Ministarstvo finansija i Savjet ministara mogu izaći sa konstruktivnim prijedlogom da u ovoj godini makar poboljšamo, da recimo, jedna trećina od predviđenih sredstava bude kao dio anuitetne ili kreditne linije u tom smislu, a dvije trećine za zakup, jer ne možemo odjednom ni riješiti, ukoliko budemo u tom smislu išli. Mi bismo željeli jasno poslati poruku javnosti i građanima BiH da ovaj budžet bude usvojen 30. decembra. Danas će vjerovatno i Narodna skupština RS usvojiti Budžet entiteta RS. Nadamo se da će i Federacija na vrijeme, prije svega, kako bismo našim partnerima, to prije svega mislim na Međunarodni monetarni fond, poslali jasnu poruku da smo odlučni poštovati dakle stendbaj-aranžman i kako bismo bili u situaciji da se druga tranša kredita povuče na vrijeme, kako budžeti ne bi bili u dramatično teškoj situaciji. U tom smislu smatram da svi zajedno snosimo odgovornost. SNSD će u amandmanskoj fazi izaći sa prijedlozima. Želimo konstruktivno u tom smislu djelovati i želimo poslati jasnu poruku da evo u ovom mandatnom periodu po prvi put bismo mogli do Nove godine usvojiti ovaj budžet prije Nove godine, dakle onako kako nas i zakon u određenom smislu upućuje i obavezuje, ali postoji niz pitanja o kojima trenutno nismo dakle saglasni, a mislim da je moguće uraditi. I, takođe, jedan od načina je linearni način smanjenja ove rashodovne strane u svim stavkama do iznosa od 24.500.000 KM kako bi ova stavka za povratak bila ispoštovana. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Sljedeći je drugi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Ja se na neki način izvinjavam članovima Komisije za finansije i budžet, jer sam prekinuo niz prijavljenih. Dakle, ja ću nešto još reći jer je gospodin Bahtić već jedan dio principa, dio naših pozicija, kada je riječ o principima ovog budžeta iznio. Ali prije toga želim istaći, vrlo je važno da imamo resornog ministra, kad se radi o važnim dokumentima. Barem, meni je vrlo koristilo prisustvo gospodina Vrankića, jer je on pored ovog obrazloženja kojeg mi imamo, ipak, dao nekoliko informacija i, što se mene tiče, otklonio neka pitanja koja sam ja imao. Dakle, govorimo o principima ovog budžeta. Za Klub poslanika Stranke za BiH, mi imamo praktično rezervu da dva principa nisu u potpunosti ispunjena, principa na kojima bi trebali budžeti da počivaju. Dakle, princip obezbjeđenja minimalnih sredstava za ostvarivanje 38 funkcija ili nekih prioriteta ako smo ih utvrdili. O tome je nešto ministar i govorio, o prioritetima i ciljevima. I drugi princip, mislimo također da nije do kraja ispunjen, dakle maksimalna izvjesnost prihoda, dakle moguća procjena prihoda. Kada je riječ o ovom prvom principu obezbjeđivanja tih minimalnih sredstava za funkcije, tu prije svega mislimo na Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, o tome je već nešto bilo govora. Također, mislimo na Ministarstvo odbrane i mislimo na Sud i Tužilaštvo BiH, pogotovo pod uslovom ako strane sudije i tužioci ne ostanu u punom kapacitetu u Odjelu za organizirani kriminal, iz prostog razloga jer je njihovo prisustvo bilo podržano sredstvima iz međunarodne zajednice, dakle zamjena bi morala biti finansirana iz budžeta, naravno, ako se to desi. Kada je riječ o maksimalno mogućoj izvjesnosti prihoda, mi imamo rezervu na neki način i na ovaj zaključak 2. Komisije za finansije i budžet, gdje se kaže da treba obaviti dodatne konsultacije sa Centralnom bankom u cilju razmatranja mogućnosti osiguranja većih sredstava. Dakle, Zakon o Centralnoj banci jasno kaže da je princip 60:40%. U korist je budžeta 60%, 40% je kapital Centralne banke. Procjena je da će profit Banke biti negdje oko 90 miliona. Ja čak mislim da i ovih 60 nije izvjesno, da će prije biti 55 nego 60. Dakle, ne može se ići u realizaciju, barem ja tako mislim, ovog zaključka jer ..., jednostavno, mi imamo jedan automatizam. Jednostavno bi morali mijenjati Zakon o Centralnoj banci, ali tada bismo zaista došli u jednu opasnost da počinjemo ugrožavati poziciju i funkciju Centralne banke. Dakle, to su razlozi što mi na ova dva principa na neki način imamo rezervu i mi ćemo pokušati, naravno, kao i svi ostali u ovoj drugoj fazi amandmanski neke stvari ispravljati. I na kraju, ... gospodine ministre, mislim da bi trebalo pokrenuti inicijativu da napravimo taj sklad, odnosno tajming izvještavanja. Mi imamo rokove juni tekuće godine za prethodnu godinu, a vi već počinjete prve projekcije praviti itd. To bi za vas bilo, mene čudi da niste pokrenuli inicijativu, pa barem skratiti do marta mjeseca ili aprila da se mora. Pa ja razumijem, ali vidite u koju situaciju dolazimo. Vi to bolje razumijete od mene. I na kraju oko ovih pritiskanja dugmadi, viška i manjka dugmadi, javljanja itd., mislim da treba onda u Poslovniku riješiti je li pitanje, je li replika, je li, jer polako to počinje prelaziti u neku vrstu neću reći zloupotrebe, ali nekorektnosti.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Velimir Jukić.
Gospodine predsjedatelju, članovi Vijeća ministara, gosti, kolegice i kolege, ja na početku svog govora o ovom proračunu za narednu godinu želim najprije reći nekoliko konstatacija, a to je, evo i pohvala Vijeću ministara, odnosno resornom ministarstvu, Ministarstvu financija i trezora što je ispunilo one svoje preuzete obveze iz razgovora Fiskalnog 39 vijeća a i resornog ministra sa predstavnicima MMF-a i da smo postigli one uštede na razini Proračuna institucija BiH u ovoj tekućoj godini i time dali svoj doprinos u nastavku razgovora sa MMF-om oko Stendbaj-aranžmana i, nadam se, njegove uspješne realizacije. S druge strane, moram reći neka svoja nezadovoljstva, a to je činjenicu da je maloprije ministar rekao da učešće Proračuna institucija BiH sa Jedinstvenog računa svake godine sve manje i manje. Znači, trend je smanjenja učešća u financiranju institucija BiH, sa nekih 14%- 15% došlo je na 12%. I još jednu konstataciju, a to je moja zabrinutost zbog velikog pada prihoda na Jedinstvenom računu, koja je nesrazmjerno velika u odnosu na .... Ja vjerujem da je i realno ocijenjen pad ukupne aktivnosti a time i osnove za ubiranje ovih prihoda. Naime, u dokumentu Okvirnog proračuna BiH rečeno je i vidi se iz jedne tablice kako se kreću prihodi od neizravnih poreza, a vidimo da je pad prihoda od PDV-a 6,2%, a maloprije ministar reče i veći. Ovo treba zabrinuti jer nije došlo do nikakve zakonske promjene, dakle promjene stope niti su neke robe izuzete iz ovog sustava oporezivanja. S druge strane, isto tako treba primijetiti i visoki pad prihoda od carina. I ja mislim da ovako visoki pad prihoda od carina nije samo rezultat, ono što je već rečeno, a to je da su neke robe oslobođene carina, sukladno našim preuzetim obavezama itd. Mislim da treba postaviti pitanje da li je možda došlo do određenog opuštanja ili popuštanja ljudi koji rade na ubiranju ovih prihoda. Naime, poznata je opet činjenica da je u ovoj godini istekao mandat direktoru Uprave za neizravno oporezivanje, međutim, isto tako ne smije to biti razlog da se dogodi eventualno smanjenje odgovornosti svih zaposlenih u smislu vršenja njihovih poslova pa time što može rezultirati i što je možda rezultiralo i smanjenjem prihoda. Dakle, mislim da bi trebalo poraditi na tome ukoliko su projekcije da je došlo do smanjenja ukupnog prihoda od nekih 3-3,5% a da smanjenje ovih prihoda je negdje blizu 10%. Visina ovog proračuna, ja ću reći, možda je realna, a možda ipak i mala. Odnos našeg ministra resornog prema ovom iznosu rečen je kroz činjenicu da se nije složio na sjednici Fiskalnog vijeća gdje se određivalo koji će to iznos sredstava biti predviđen za financiranje institucija BiH. Međutim, isto tako obvezni smo prihvatiti ono što Fiskalno vijeće sukladno sa ovim zakonskim ovlaštenjima donese, kao okvir u kome se svi moramo kretati. Ako promatramo i prihvatimo da je ovaj proračun jedan od najvažnijih instrumenata za izradu politika svake vlade i realizaciju strateških ciljeva, onda znamo da je važnost ovog dokumenta izuzetno bitna i važna i u vremenima recesije mislim da se vodilo računa kod izrade prijedloga našeg budžeta za narednu godinu, možda čak u nekim stvarima i previše. Evo, zašto ovo govorim. Ako smo postigli uštede od 40-tak milijuna maraka i više u ovoj godini, pitanje je da li možemo sve predviđeno realizirati u narednoj godini u okviru ovog proračuna. Tu prije svega mislim na evo i ovde rečene neke dodatne troškove koje imamo, koji se procjenjuju da su 40-tak milijuna maraka, pa je predviđeno da nije osigurano primarno financiranje nego ćemo osigurati financiranje tih projekata i tih troškova zaduživanjem. Pa će biti moje pitanje upućeno ministru da odgovori: Koliko je izvjesno i da li već imamo dogovoreno i osigurano te izvore i koji će to biti uvjeti? 40 Isto tako, na troškovnoj strani, naime nije nadležnost po Ustavu BiH naša da govorimo o ukupnom fiskalnom okviru i trošenju javnih sredstava na cijelom prostoru BiH. Međutim, poznato je i ja smatram ovde potrebno to spomenuti da su pojedini proračuni nekih tijela vlasti, prije svega ovde mislim na entitet Federaciju BiH, zatim nekih kantona naročito, u vrlo teškoj situaciji, u vrlo velikim deficitima. Ja nisam uvjeren, nisam siguran da se ti deficiti proračunski mogu jednostavno riješiti. Proračunski deficit Proračuna Federacije BiH je vrlo visok i ja ne znam je li to 10-20 ili koliko postotaka ali jako visoki proračunski deficiti nekih kantona mjere se u desecima postotaka tih iznosa i stvarno pitanje je da li će te institucije vlasti osigurati stabilno poslovanje i likvidnost u narednoj godini. Međutim, naravno, oni koji žele ovom oponirarati imaju pravo pa reći da to nije naša nadležnost. I ja se slažem, ali je usko povezano i sa stabilnošću financiranja ovog proračuna institucija BiH za narednu godinu. Naravno da je potrebno (svi govorimo o tome, ministar je o tome govorio maloprije) svesti i ove deficite u realne okvire i ja očekujem da će svi oni koji su zaduženi za realizaciju ovih ciljeva o tome voditi računa. Javna potrošnja je velika, međutim još je veći problem struktura javne potrošnje. Naime, poznato je da je struktura javne potrošnje vrlo nepovoljna i da veliki postotak ide na tekuću javnu potrošnju a da vrlo malo sredstava ide na kapitalna izdvajanja ili investicije ili neke potpore u privredu, koje bi onda se vratile u narednom periodu. I još ću samo nekoliko riječi reći o intervenciji Predsjedništva na paredloženi proračunski okvir Fiskalnog vijeća i Vijeća ministara. Smatram da je Predsjedništvo BiH dobro uočilo problem, a to je nedovoljno sredstava za povratak. Međutim, isto tako siguran sam da i ovo povećanje koje se predlaže od 24,5 milijuna maraka za stavku povratka nije dovoljno da se napravi nešto značajnije u narednoj proračunskoj godini. I mislim da bi trebalo ponovo značajnije se angažirati da se ova strategija povratka koja nije nažalost prošla i usvojena da se ponovo uradi ili ta ista ili revidirana strategija i da se ona usvoji da bude ona osnov za stvarno otpočinjanje, ja bih rekao, ozbiljnijeg bavljenja problemom povratka, iako do sada što je urađeno ne treba potcjenjivati, ali to nije dovoljno. I naravno, u okviru te strategije, već se govorilo i ... vrlo neprecizno jer je to procjena da je potrebno osigurati ne znam 400 milijuna maraka, 500 milijuna maraka, neki kažu da je i to malo, da i to treba udvostručiti, ali koliko god bilo, to je puno više nego što je to iznos predviđen i ovim povećanim od Predsjedništva iznosom, predviđenim za povratak u narednoj godini. Dakle, ovo pitanje treba rješavati na ovakav način, a ne samo da se to poveća za par desetaka milijuna maraka, jer bojim se da neće biti onog efekta koji mi svi očekujemo. Ja mislim da je situacija takva a o tome nas može obavijestiti i resorni ministar: o raspoloženju potencijalnih donatora ili kreditora da se osiguraju ovakva sredstva u narednoj godini i u narednim godinama, a bilo je predviđeno da se implementacija tih sredstava iz ove strategije vrši u narednih nekoliko godina, narednih možda četiri do pet godina. Evo i za kraj, reći ću, mislim da su oni najvažniji principi ispoštivani. Neka pitanja na koja nije dat potpuno odgovor očekujem da u ovoj fazi do zaključenja amandmanske faze dobijem odgovor na ta pitanja i da možemo ovakav proračun podržati u njegovim principima, a o detaljima kroz ovu narednu fazu ćemo popraviti i amandmanima. 41 Zahvaljujem se.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jukiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Savjeta ministara, koleginice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, ja ću pokušati da budem kratak u ovoj svojoj priči i nastojaću zaista da ne ulazim mnogo u detalje, no neke stvari čini mi se da moramo u startu razjasniti. Naime, počeću od prijedloga zaključka naše komisije koji je prilično nejasan i konfuzan. Kako sam ja shvatio ovaj zaključak broj 1, ova komisija predlaže da je zadužimo da ona zajedno sa Ministarstvom za finansije i trezor i svim ostalim dakle ministarstvima u amandmanskoj fazi dođe do novog rješenja budžeta, sa novom strukturom rashoda, koja bi trebala na neki način da zadovolji i zahtjeve Predsjedništva. Da li to znači da će se raspravljati i o onim stavkama na koje poslanici neće imati amandmane? Ja sam shvatio da hoće. Da li to znači da ćemo mi onda doći do nekog novog budžeta koji danas nemamo pred sobom, bar kada se radi o strukturi rashoda. I ako to znači to, onda bojim se da smo mi poslanici u tom smislu u jednom drugačijem položaju nego što je uobičajeno, evo da to nazovem, jer mi raspravljamo sada o ovom budžetu koji možda nije u svojoj strukturi rashoda onakav kakav će biti. Zbog toga ja imam rezervu prema ovom zaključku i smatram da je Komisija za finansije i budžet taj posao trebala završiti i bez našeg zaključka u, naravno, koordinaciji ili u komunikaciji sa Ministarstvom za finansije i trezor BiH. Zbog toga ja neću podržati ovaj prvi zaključak Komisije jer mislim da veliko je pitanje da li je na ovaj način moguće voditi raspravu, evo poslovnički moguće voditi raspravu o budžetu. Kad se radi o prihodovnoj strani ovog budžeta, pa reći ću samo, obratiću pažnju samo na ovu stavku, ova sredstva MMF-a od nekih 40 miliona maraka – kako je to ministar onako lijepo objasnio, ja sam imao dojam da je ovaj aranžman sa MMF-om u stvari donacija. Tako je to lijepo izgledalo kako je to ministar rekao, a ne da su to sredstva koja mi dobijamo pod jako nepovoljnim uslovima sa kamatama koje su ravne komercijalnim kamatama bez grejs perioda itd. Dakle, naravno, možemo mi ovo nazivati kako god hoćemo i da to nije pokrivanje deficita, i da to nije ovako, i da nije onako, činjenica jeste znači da bez ovih 40 miliona i onih u stotinama miliona koje idu prema entitetima mi ne možemo realizovati strukturu rashoda. Kako god mi to nazivali, to je znači to. Dakle, da nema toga imali bi manji budžet. Evo nećemo reći da bi imali deficit budžeta, imali bi manji budžet, i ne bi mogli pokriti troškove. I to treba nazvati pravim imenom. Nije, ovaj budžet dakle zavisi, kad kažem budžet mislim na sve konsolidovane budžete pa i ovaj, zavisi dakle od aranžmana sa MMF-om, odnosno od stedbaj-aranžmana. I to je tako. 42 Šta je još problem ovdje? Pazite, mi smo dobili sada ovaj budžet koji je iznad budžeta utvrđenog na Fiskalnom savjetu. Sjećate se kad smo razgovarali o Zakonu o Fiskalnom savjetu, pa, između ostalog, ili možemo reći ključni i osnovni zadatak Fiskalnog savjeta je upravo ovo. Znači da mi sada u ovoj raspravi nemamo ovaj problem. I pazite, naša komisija onda predlaže da mi bez onog ko nam je zakuhao kašu hladimo kašu. Dakle, bez Predsjedništva koje nam je zakuhalo ovu kašu, sad bi trebali mi, naša Komisija za finansije i budžet sa Ministarstvom za finansije i trezor to pitanje riješiti. Ako i prihvati se ovaj zaključak, onda on nema nikakvog smisla bez Predsjedništva ili bez prisustva ovlaštenog pregovarača Predsjedništva kad se radi o onoj tamo navedenoj strukturi rashoda. Ovdje se postavlja nekoliko ozbiljnih pitanja. Evo ja ću postaviti nekoliko. Prije svega, šta je sa Agencijom za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije? Naime, radi se o Agenciji koja će biti ili najvjerovatnije je novoosnovana Agencija. Koliko sam ja shvatio, usvojen je i ovaj zakon u Domu naroda i za tu agenciju nisam uspio pronaći da su predviđena sredstva. Hoćemo li mi znači štediti kao na način kako je to Vlada RS, znači da umjesto da se smanje plate, odluči da ne formira ovu agenciju za oduzimanje nelegalno stečene imovine i na taj način pomogne širokim narodima masama. Samo ja se nadam da mi nećemo na ovaj način pomagati ljudima i da ćemo to, ako ništa drugo, iskazati kroz ovaj budžet dobru volju da se upustimo u borbu sa korupcijom, naravno, potpuno svjesni da nam slijedi sada formiranje ove agencije itd. ali, kako stvari stoje, ona po ovome neće profunkcionisati 2010. godine. Dalje ima još nekoliko nejasnih pitanja. Prije svega da li su sredstva za Tužilaštvo BiH nakon Odluke Visokog predstavnika dovoljna, s obzirom da ćemo znači umjesto stranih tužialaca imati domaće tužioce sljedeće godine. Znamo kad smo raspravljali o ovom pitanju, kad su bili zakoni na dnevnom redu da je jedan od uslova tada koji se nametao jeste da mi moramo preuzeti i finansiranje, dakle prvo moramo institucionalno ojačati ovo, znači personalno ojačati, onda naravno preuzeti i finansiranje ovih institucija kako ne bismo ušli u problem da jednostavno ovakvom odlukom dobijemo institucije koje nisu sposobne da odgovore svojim zadacima. Nisam siguran da smo mi ovim budžetom sa onih 10% rasta plata predvidjeli, tamo je 10% za plate i naknade, predvidjeli dovoljno sredstava ili uopšte predvidjeli sredstva za ove namjene. Sljedeće jeste što takođe nismo jedan od ključnih uslova, pa čak i dogovora, na nivou parlamentarne većine predvidjeli sredstva za popis stanovništva 2011. godine. Naime nisam našao u stavci Agencije za statistiku bilo kakva sredstva predviđena za pripremu popisa. Da li to znači da smo odustali od tog posla, odnosno da li su oni koji su nam to stavili kao uslov za približavanje EU da li su oni odustali i rekli da nam to više ne treba pa mi onda to u budžetu nismo ni planirali? I na kraju, ovdje smo mi donijeli jedan zaključak raspravljajući o mojoj inicijativi, a vezanoj za pomoć ili rješavanje pitanja radnika otpuštenih sa posla u periodu od '91.-'95. godine u Hrvatskoj. Mi smo ovdje donijeli zaključak i zadužili Savjet ministara da u budžetu za ovu godinu predvidi sredstva za pomoć za vođenje sudskih sporova pred organima u Hrvatskoj kako bi dotle dok se ne obezbijedi mogućnost da sami, znači ili imaju besplatu pravnu pomoć itd., a u uslovima kada su odustali i američka i španska fondacija za pomaganje ovih procesa, omogućimo da naši ljudi ostvare svoja prava. Taj zaključak smo ovdje donijeli i taj zaključak otišao prema Savjetu ministara i nisam našao ovdje u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, 43 niti u tekućim grantovima, a nismo tako ni u programima posebne namjene da su predviđena sredstva za te namjene. Sve ove primjedbe koje su konkretne ja ću naravno u amandmanskoj fazi kroz amandmane, znači uložiti, ali ponavljam, posebno ostaje pitanje šta je sa ovom Agencijom za prevenciju korupcije i šta je sa sredstvima za Tužilaštvo. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Savo Erić.
Meni je drago da se ovaj budžet našao u decembru, evo sredinom decembra u raspravi, a žao mi je što se to nije desilo u oktobru pa, hajde da kažem, u novembru pa da imamo vremena za amandmansku fazu. To je jedno pitanje i drugo postavljam vam sad pitanje da li smo spremni da kao i sve druge evropske zemlje donesemo budžet do 31. 12., a prošle godine, podsjećam vas, u aprilu, tj. ove godine u aprilu smo obećali da ćemo na vrijeme donijeti budžet i da ćemo spasiti jedno 200 miliona maraka na vrijeme donošenjem budžeta, tj. da smo donijeli prošli budžet u decembru prošle godine, znači, sigurno da ne bi nam trebalo ovih 40 miliona o kojima je gospodin Novaković govorio. Ono što je evidentno da imamo smanjen ovaj budžet, a moram vas podsjetiti kad smo donosili ovaj budžet da je potrošačka korpa bila nekih 450 maraka. Tad smo i mi imali manje plate pa je neki prosjek u Bosni bio tu negdje 450,00. Sad je neka potrošačka korpa znači po zadnjim ispitivanjima 1.500,00 – 1.600,00 maraka, to je tri puta veća, znači te plate bi trebale biti tri puta veće, a nisu. Budžet bi trebao da bude najvjerovatnije po inflaciji i po suficitu koji je obećavan i programima koji su dati u predizbornim kampanjama, znači realno bi trebao da bude, hajde da kažemo, tu nekih 3 miliona. Znači, to je taj neki omjer 3 milijarde, izvinjavam se, to bi trebao da bude neki omjer znači kretanja potrošnje i kretanja u svemu. S obzirom da mi pored ove svjetske ekonomske krize imamo svoju krizu, ne bih se dalje zadržavao na toj prihodovnoj srani, samo malo bi analizirao ove rashode. Znači, troškovi zakupa 27 miliona, a rekli smo da ćemo raditi na tome da se to ne dešava, znači. Izdatke za usluge prevoza i goriva sad smo povećali sa 15 na 22, to je realno, znači imamo inflaciju, imamo potrošnju a kupili smo i nekih vozila dodatno pa onda najvjerovatnije da treba malo više i potrošnje u tom pravcu. Ono što meni ovdje nije jasno, gospodine ministre, zanima me ova nabavka opreme ali najvjerovatnije ćemo vidjeti kakvu opremu smo planirali od 38 miliona i ostalo. A najvažnija stvar o kojoj želim razgovarati jeste znači rashodi budžetskih korisnika. Ministarstvo odbrane BiH: u 2009. godini budžet je bio 154.237,268 miliona, a sad je 341.080 miliona, znači više nego duplo. Postavljam pitanje: na osnovu čega smo došli na ideju, pored ovolikih problema, ovolike sirotinje, i svega da podižemo tu borbenu gotovost i da dižemo budžet preko 150 miliona, ili smo u namjeri da kupujemo neke avione; ako jesmo, da i to znamo, red bi bio da se to objasni, znači. 44 I pored ovog ministarstva imamo Ministarstvo inostranih poslova: sa 32 miliona koma nešto otišlo je na 62. Isto postavljam pitanje: znači šta se to dešava u Ministarstvu inostranih poslova, kakve to pregovore treba da vršimo i čime zaslužuju dupli budžet. Sljedeće je pod 27. Državna agencija za istrage i zaštita. Tu smo ponovo dali 61.367 milion. Mislim da je i ovo suvišno i da ne bi sad analizirao još mnoga ministarstva. Ako već imamo priču da narod sve teže živi, da je privreda u kolapsu, da nemamo priliv PDV-a koji je planiran, znači najvjerovatnije postavljamo pitanje smanjenja, i zašto ne bismo ova sredstva dali u obrt. Da smo imali investicije, ja vam tvrdim da ne bi sad imali ovih problema da namičemo po 5 miliona, po milion, po dva. Znači, sve obećane investicije su ostale prazna priča i zbog toga imamo ovakav budžet. Ono što bih želio na kraju da kažem, ja zaista želim podržati ovaj budžet ako će on doći 31.12., znači da nađemo načina normalno za amandmane kojim ćemo ispraviti. Ako to bude aprilska priča u sljedećoj godini, onda mi ne pada napamet i stvarno vi vidite sa čim ćemo pred narod. Ako zakasnimo sa budžetima, onda su svi zakasnili drugi koji planiraju u odnosu na budžete države, oni će planirati u maju sljedeće godine, a to će nam biti slika iz ove godine. Znači, mi tenderišemo tamo juni-avgust, radimo oktobar-decembar, i tu nam se završava kalendarska godina. Kad svi planiraju sljedeću godinu, mi onda svodimo račune u februaru iz prošle godine. Znači, da li ima smisla da na ovakav način se odnosimo, to postavljam pitanje onima koji sigurno imaju većinu u ovom parlamentu. I moja podrška će biti sigurno za izbjeglice, tu podrazumijevam sve one ljude koji su i povratak i ostanak i svi oni ljudi koji su, gospodine ministre, za izbjeglice, znači svaki put smo ... neki povratak, znači nismo imali obzir da ujednačimo sve ljude koji su obeštećeni na neki način a drugi nisu, a u istom su položaju. I podržavam i ove ostale prijedloge koji su bili, a prvenstveno se odnosi na popis; znači, definitivno moramo početi da planiramo, a da bi planirali moramo da znamo, znači gdje smo, koliko imamo stanovnika i sa čime raspolažemo. I moje sljedeće pitanje će sigurno biti, a nadam se da ćete ga dati Komisiji kad budemo raspravljali, gospodine ministre, zanima me zaista stvarni naš dug. Hvala najljepša. Spoljašnji dug mislim.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Hvala, predsjedavajući. Evo malo sam htio da se konsultujem ali došao sam sada na red. ... Mislim da je gospodin Savo Erić, moj uvaženi kolega, ovdje napravio jednu grešku pa samo da ne bude nedoumica da ovaj budžet Ministarstva odbrane za ovu godinu u prijedlogu nije veći nego za prošlu godinu; ovo je tabela koja je bila izvršenje Budžeta od prvog od šestog mjeseca za prošlu godinu i zato je došlo do greške. Znači, on je manji u prijedlogu nego za iduću godinu. 45 Dalje, gledajući ovaj budžet u cjelini i razmišljajući o Mišljenju koje je dala Komisija za finansije i budžet, nije mi nešto jasno, a to je da smo govorili ovdje o dva zaključka Komisije koje je ona usvojila i o njima se već i raspravljalo, međutim ja ne vidim ovdje uopšte razloga da mi trebamo raspravljati o ovim zaključcima Komisije zato što kaže ovako: 'Komisija je sa pet glasova „za“ i jednim glasom „protiv“ usvojila prvi zaključak koji glasi', pa da ga ne čitam. Takođe je usvojila i drugi zaključak koji glasi, da ga ne čitam. Ja ne vidim uopšte razloga zbog čega mi ove zaključke trebamo da komentarišemo, ukoliko su ovi zaključci Komisije koji ne obavezuju ništa ovaj parlament, a ukoliko je to nekakva greška pa ukoliko je Komisija mislila da ove zaključke predloži Domu da ih Dom podrži, to je već nešto sasvim drugo, ali to tako ovdje ne piše. Ovdje piše samo da su to zaključci Komisije za finasije i budžet, a ne zaključci koje ova komisija predlaže ovom domu da usvoji prilikom usvajanja ovog budžeta. Toliko o tome. Što se tiče ovog budžeta mnogo je toga rečeno i ja ću pokušati reći nešto sasvim malo, zato što nema potrebe da se ponavlja. Šta je po meni sporno u ovome budžetu, odnosno pokušaću reći šta je sporno s moga aspekta a da ne gledam, odnosno ne govorim ono što su rekle ranije kolege ili što će možda reći kasnije, a to je popis i zakup, nešto što je potpuno za mene sporno. Popis ćemo vjerovatno dobiti, odnosno za popis ćemo dobiti vjerovatno odgovor do kraja rasprave o ovom budžetu da vidimo zbog čega je ovako popis tretiran u ovome budžetu za iduću godinu kada znamo da bi on trebao, evo, da se desi u vrijeme kada je predviđeno ili je to kroz ovaj budžet pokušalo da se opstruiše da do njega i ne dođe. Zatim zakup. Mi smo i nekoliko zaključaka davali prošle godine i usvajali prilikom donošenja Budžeta ili ove godine, nije bitno, za ovu godinu ili pretprošle ili prošle godine za usvajanje Budžeta za prošlu godinu, u smislu smanjenja izdvajanja iz Budžeta za zakup. Ja nisam zadovoljan tim smanjenjem i nisam znači zadovoljan onim što smo mi trebali da uradimo u prethodnim godinama, a to je da smo trebali da iznađemo kako smo i zaključili na ovom parlamentu, iznađemo način određenih mogućnosti da se zakup smanji nauštrb nekih drugih aktivnosti, ... a to je da smo raspravljali tada i razmišljali o određenom kreditnom zaduženju za kupovinu vlastitih prostora jer smo tada rekli a i dan-danas, ja iza toga stojim, da otprilike naša zaduženja iznosa sredstava zakupa bi mogao da pokrije otprilike kamate koje bi mogle da otplaćuju kredit koji bi mi trebali ili eventualno mogli da dignemo za kupovinu tih prostora. Zakup je, po meni, bačena para ili bačena marka ili, kako god hoćete, niz vodu i ne možemo više mi nikako uhvatiti. Trebamo doći do toga da barem u idućoj godini, znači u 2010. godini, napravimo jednu kvalitetnu strategiju za zakup, odnosno za prostor koji mi zakupljujemo za državne institucije i DKP-e mreže itd., itd., i da se očitujemo o tome prije donošenja budžeta od nekog novog parlamenta, ali evo možda je to i bilo kasno, to je trebalo uraditi u ovom mandatu mnogo ranije da bi možda za ovu godinu kroz ovaj budžet bio nekakav efekat. Ovako mislim da nismo postigli svoj cilj koji smo ranijih godina govorili prilikom usvajanja budžeta, a isto tako mislim da je to nešto o čemu bi morali voditi računa u narednom periodu prilikom donošenja budžeta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Okoliću. Sljedeća je uvažena zastupnica Milica Marković. 46
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja neću dugo govoriti s obzirom da je bilo već dosta govornika i da se dosta toga reklo. Ja želim samo nekoliko stvari da kažem, ono što je moje lično zapažnje. Dakle ovaj Prijedlog zakona o Budžeta institucija za 2010. godinu za mene kao poslanika SNSD-a je sporan iz razloga što je došao i ušao u proceduru bez saglasnosti srpskog člana Predsjedništva, dakle gospodina Radmanovića. To je jedna opšta opaska i možete to smatrati i glavnom primjedbom na ovaj prijedlog budžeta Kluba SNSD-a. Što se tiče ostalih, dakle ovdje pobrojanih korisnika ovog budžeta koji su planirani da koriste sredstva u 2010. iz ukupne mase Budžeta BiH, ja imam nekoliko pitanja za ministra. Prije toga da kažem da je za mene jedino opravdano, ima nekoliko stavki, odnosno korisnika kojima je povećano enormno, enormno su povećana sredstva u 2010. u odnosu na 2009. godinu. Moj lični stav jeste da se to može smatrati jedino opravdanim za CIK, s obzirom da je iduća godina izborna godina, a što se tiče ostalih tražim pojašnjenje od ministra. Dakle, ovdje sam zapazila da Ministarstvo inostranih poslova ima prilično povećanje sredstava na 62 miliona, a vidimo da je za 2009. bilo planirano 56 miliona i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH gdje je takođe povećano na 48 miliona, a vidimo da je Fond za povratak BiH smanjen sa prošlogodišnjih 35 miliona na 610 hiljada. Ja tražim dakle objašnjenje zašto je došlo do ovakve disproporcije i da li znači da nama više ovaj Fond za povratak i ne treba ako ovih 600 hiljada znači da je to ono po principu 'ostavite 10 maraka na tekućem računu da vam se račun ne bi ugasio'. I naravno, ono što su moje kolege prethodnici napomenuli, ja takođe želim da potenciram pitanje popisa stanovništva. Zašto nisu planirana sredstva u 2010. i da li to znači mi da, da li to znači za Vijeće ministara i uopšte za BiH da mi odustajemo od tog posla? Dakle, koji su razlozi zašto nisu bar aproksimativno planirana sredstva za tu namjenu. Toliko i hvala.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Marković. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici, htio bih da istaknem da je tok rasprave o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH pokazao danas da nam je svima stalo da ovaj budžet BiH bude usvojen do kraja ove godine. Vjerovatno zbog dva razloga, a to je da povećamo odgovornost u raspolaganju javnim sredstvima blagovremenim donošenjem ovog budžeta i obavezom da se u skladu s tim ponašamo u trošenju tih sredstava i vjerovatno drugi važan razlog je da i dalje ostanemo na liniji očuvanja stendbaj-aranžmana u smislu podrške MMF-a BiH. 47 Htio bih na početku da se zahvalim gospodinu ministru na uvodnom izlaganju i obrazloženju principa po kojima je urađen ovaj budžet, a pogotovo da se zahvalim na ovakvom obrazloženju koje se nalazi u dokumentu budžeta jer se čitanjem tog obrazloženja može ući u skoro sve detalje koji prate izradu budžeta BiH. Mislim da je jako važno da smo čuli da ovaj budžet neće ni po čemu ograničiti napredak BiH na evropskom putu, niti napredak BiH na njenom putu ka Atlantskom savezu. Htio bih ovdje da ipak istaknem nešto što nije dovoljno, može biti potcrtano, iako to svi znamo. Mislim da svi vidimo da je došlo do povećanja odgovornosti u planiranju budžeta, ali ne bi trebalo bježati od ocjene da to povećanje odgovornosti nije dovoljno za ono što se čini u ovom parlamentu, a da dođemo do odgovornijeg planiranja budžeta. S druge strane, mislim da je važno da istaknemo da smo stvorili pretpostavke da uvedemo koncept programskog budžeta u BiH. I u ovom dokumentu stoji da je BiH još uvijek u početnoj fazi uvođenja koncepta programskog budžeta. Za punu implementaciju ovakvog pristupa planiranja budžeta potrebno je i razumno vrijeme i da se osiguraju sve tehničke pretpostavke i da budžetski korisnici steknu adekvatna znanja i iskustva u pripremi i dostavljanju informacija u formatu programskog budžeta. Nakon obuke koja će biti planirana i planirana je u narednim godinama, za očekivati je da će se poboljšati kvalitet dostavljenih informacija od strane budžetskih korisnika i u smislu definisanja i mjerenja učinaka i troškovne opravdanosti programa i efiktivnosti budžetskih korisnika u institucijama BiH. Vrlo je važno da smo u ovom dokumentu dobili tabele u kojima vidimo prve informacije koji su budžetski korisnici dostavili i iz kojih se odista vidi da je to sami početak i da će biti potrebno vršiti daljnju edukaciju ljudi u institucijama BiH, ali će se morati podići i odgovornost rukovodilaca institucija i rukovodilaca programa u tim institucijama da bismo skratili to vrijeme unapređenja odgovornosti u planiranju budžeta. Ono što bi dobro bilo da ovdje se dogovorimo kad rasprava ide na ovako odgovoran način je da je vrlo važno da smo našli snage da zakonom oformimo Fiskalno vijeće BiH. Mislim da je važno da smo i u proteklim godinama poštivali odluke Fiskalnog vijeća. Mislim da je važno dati potporu Fiskalnom vijeću i ove godine spram odgovornosti koja je pred njim u narednim godinama, jer smo svjedoci da i niži nivoi vlasti s razlogom gledaju u odluke Fiskalnog vijeća kad su u pitanju budžetski okviri nižih nivoa vlasti. Mislim da je važno da istaknemo da smo pokazali razumijevanje predlaganjem ovakvog budžeta za finansiranje nižih nivoa vlasti prema ustavnim nadležnostima. Ne bi bilo dobro da očekujemo razumijevanje MMF-a i drugih finansijskih institucija, a da jedni za druge nemamo dovoljno odgovornosti. Moglo bi se reći uz sve što je izneseno ovdje kao primjedba da je Fiskalno vijeće donijelo odgovornu odluku spram situacije u BiH. Na kraju, imamo tu predsjednika Komisije za finansije i budžet, ali evo i ja ću sebi uzeti za pravo da nešto kažem. Mislim da je Komisija predložila da Dom ove zaključke podrži. Dakle vjerovatno, pregledao sam i sam i mislim da je nespretno tu navedeno da su to zaključci Komisije, ne, dakle Komisija je predložila Domu da usvoji ove zaključke. Ne piše tako i trebalo bi dakle da predsjednik ustane i da to, vjerovatno, ali evo i sam sam htio da to prokomentarišem. Ono što mi svi znamo da ovo je treći put kako prolazimo istu proceduru. Razlikuje se okvir ovog 48 budžeta od Vijeća ministara, od Predsjedništva i odgovornost je na ovom parlamentu da na kraju donesemo budžet, bez da bih htio nešto posebno da Komisija ima neku zaslugu, nema nikakvu zaslugu. Ali je važno da istaknemo da je ovo jedini put da usvojimo ovaj budžet, svi dugi putevi vode neusvajanju ovog budžeta. Nije moguće kod principa razriješiti različito gledanje na ovaj budžet. Moguće je u amandmanskoj fazi razriješiti ove razlike. Nije moguće obaranje principa preko Vijeća ministara i ponovo Predsjedništva doći sa onim što bi dobilo podršku Parlamenta. Moguće je prihvatiti principe sa obavezom da u nestandardnim razgovorima, i to su kolege poslanici u pravu, situacija traži nestandardne procedure, ali će se one na kraju svesti na poslovničke procedure, da se dođe do jedne matematike koja će uvažiti zahtjeve Predsjedništva, i uvažiti amandmane poslanika koji budu naravno i imaju pravo da ih tamo dostave, ali da se proba uvažiti činjenica da bi dobro bilo da poštujemo te okvire koje Fiskalno vijeće je utvrdilo zbog onoga što imamo kao Parlament BiH odgovornost i spram institucija BiH, ali i spram ustavne nadležnosti nižih nivoa vlasti. Jedini način, dakle ne postoji drugi. Ako postoji, trebalo bi i taj drugi način predložiti. Nije moguće samo dostavljanjem amandmana doći do podrške većine da se usvoji ovaj budžet, ali je vrlo važno da će se moći na kraju reći: neće biti ugrožena nijedna funkcija u institucijama BiH, neće biti ugrožen put BiH ka evropskim integracijama i imat ćemo ovaj budžet onda kad to od nas traži MMF, steći ćemo pravo na ona sljedeća sredstva, dakle sljedeće tranše da bi svi budžeti u BiH kojima je to neophodno dobili injekciju i da se popravi ukupna situacija na terenu. Ovaj prvi zaključak dakle poziva Parlament da Parlament zaduži Komisiju i Ministarstvo. ... Ja mislim da ima već formula kako ćemo doći do dodatnih sredstava za ove amandmane i ovaj prijedlog Predsjedništva, i ja sam uvjeren da ćemo na vrijeme dobiti ovaj budžet s kojim svi možemo biti jednako nezadovoljni, ali ćemo imati ovaj budžet koji će omogućiti da otklonimo neke probleme iz prošlosti kad smo ga kasno usvajali i na kraju vidjeli da razlike koje su kočile donošenje budžeta nisu nikako imale efekt zbog koga smo trebali to odlagati jer su efekti pravovremenog donošenja daleko veći, i to svi koji se time bave jasno ističu. Zato pozivam, nekad sam mislio da je važno da ga usvajamo jednoglasno ali sad vidim da nije realno, jer pojavljuju se ... ove razlike koje ne treba miriti do konačnog usvajanja ovog budžeta. Dakle, predlažem da danas podržimo principe i ove zaključke Komisije i da Komisija aktivno sa Ministarstvom radi. Mi smo mislili, kad nije bilo predstavnika Predsjedništva, trebamo li zbog formalnih razloga zaustaviti raspravljanje o ovom budžetu, pa smo onda razumjeli da ne treba; onda mislim da će Komisija umjeti, imati snage da to iznese do kraja i da ćemo na narednom zasjedanju koji je ovdje zakazno za 30. imati budžet koji će se podržati. Može biti tad podržan jednoglasno ili velikom većinom. Hvala lijepa.
Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite. Replika.
I replika i nije replika, samo da pojasnim. Znači, ovi zaključci podrazumijevaju da Parlament usvoji ove zaključke. Ja sam glasao protiv ovih zaključaka iz razloga što i ministar 49 Vrankić nije glasao za tamo tu odluku Fiskalno vijeće i nisam zato da iz godine u godinu državni budžet ide dole. Iz tih razloga sam bio protiv ovih zaključaka. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Ja se zahvaljujem i ujedno se izvinjavam onima koji su na redu tamo iz jednostavnog razloga što je najzad Dom naroda i Kolegijum u susjednoj sali; očekuju me da dođem da napravimo zajednički sastanak i birao sam između toga da napravimo pauzu i toga da prvo diskutujem pa da ja odem tamo, a da nastavi uvaženi drugi zamjenik voditi ovu sjednicu, prvi zamjenik i onda sam odabrao taj način. Ako se ne slažete, ja mogu i na drugačiji način to uraditi. U svakom slučaju želim da kažem svoj stav u vezi sa ovim budžetom jer smatram da je činjenica da ovaj budžet nije u skladu sa okvirima uspostavljenim od strane Fiskalnog savjeta. Činjenica je da već četvrti put zaredom Predsjedništvo preglasavanjem člana iz RS poveća prihod sa Jedinstvenog računa za 24,5 miliona i, kažem, ne znam na osnovu kojih informacija su se rukovodili da će taj prihod biti veći u 2010. godini na Upravi za indirektno oporezivanje i da shodno tome može da se skine više za skoro 25 miliona, jer je to očigledno imaginarna stavka i da smatram da način na koji budžet svake godine dolazi ovdje u Parlament, odgovornost za sve ostale vraća se ovdje u Parlament i mi preuzimamo odgovornost za sve one koji nisu uradili ovaj posao. Možemo takođe da definišemo i našu poziciju ovdje gdje ne može se podržati ovaj budžet koji nije u skladu sa ispoštovanim globalnim okvirom, ne može se poštovati ili izglasati ovaj budžet koji nije usaglašen sa konačnom projekcijom prihoda od indirektnih poreza i pogotovo se ne može podržati ovaj budžet kada je prekršen član 5. Zakona o Fiskalnom savjetu BiH. Postavlja se pitanje zašto će nam taj Savjet. Podsjećam na sve one koji su ovdje strasno branili taj zakon, glasali za zakon, smatrajući da se nikad neće doći u poziciju u BiH da pričamo o okvirnom budžetu i okviru budžeta, nego da će se ovdje u ovoj sali voditi rasprava o pojedinim stavkama i premještanje iz jedne stavke u drugu. Istovremeno, vidim da principi ovog budžeta kao makroekonomski osnov ali isto tako i zaključci koje svake godine u ovom parlamentu donosimo su narušeni. Nepojmljivo je da svake godine, 28 miliona ove godine dajemo za iznajmljivanje prostora. Ako projeciramo to na 10 godina, to je 200 miliona maraka za iznajmljivanje prostora, a da nemate svoje prostore. To je u ovoj državi koja nema dovoljno novca jednostavno neprihvatljivo. Čak i prostori čiji su zakupi u svim ostalim privatnim mjestima smanjeni, začudo u BiH sa 24 miliona stavka je podignuta na 28. Svi su ostali znači smanjivali zakup prostorija, samo je BiH i zajedničke institucije spremne da po većoj cijeni zakupljuju prostore širom BiH, i to u poziciji kada nedostaje para na mnogim stavkama nije prihvatljivo i nije način na koji ova BiH može da radi. 50 Želim da kažem da mi iz Kluba SNSD-a nećemo podržati ovaj budžet i tražimo da se usvoji zaključak da Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2010. godinu se vraća na usaglašavanje Fiskalnom savjetu BiH radi utvrđivanja novog fiskalnog okvira institucija BiH. Nema potrebe da dajemo zaključak da se vraća Predsjedništvu, jer to je praktično obaveza nakon toga što se ne usvoji ovaj budžet, ali mislim da ovaj zaključak vodi ovaj budžet ka Fiskalnom savjetu da on napravi projekciju okvirnog budžeta insitucija BiH kako bi olakšalo da Predsjedništvo u dugom navratu pokuša da donese budžet prikaladan za trenutne socijalekonomske prilike u BiH i prikladan za ovu zemlju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege,
Ima replika.
Nemam prijavljenih replika.
Javio sam se ja.
Ispričavam se onda, nije bilo registrirano. Replika, uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovane kolegice i kolege, žao mi je što je gospodin Živković izašao i što nema gospodina Laze Prodanovića. Lazo Prodanović je rekao ispred SNSD-a da će podržati, ali da će amandmanima raditi na ..., a sad je Živković rekao, tako da bih volio da znam, hajde da kažem, vaš usaglašeni stav. Ne tražim ni da bude za ni protiv, nego jednostavno mislim da taj dio moramo znati.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević. 51
Pa moram reći da sam iznenađen stavom predsjedavajućeg Živkovića, zato što to nije nuđenje rješenja za nastalu situaciju. Ne znam zašto Fiskalnom vijeću, kad u proceduri donošenja zakona nije propisano da Fiskalno vijeće raspravlja o tome šta je napisano u budžetu. Vratiti to u ponovnu proceduru ili obaranjem principa pa vraćenjem Vijeću ministara, to je poznata procedura. Mi dakle trebamo danas oboriti ove principe i vratiti ponovo Vijeću ministara koje će na prijedlog Ministarstva finansija uraditi to što je već uradilo. Dostavit će Predsjedništvu koje će vjerovatno uraditi to što je uradilo i mi ćemo ponovo imati ovdje odgovornost da između dva ponuđena budžeta nađemo budžet koji će zadovoljiti jedno i drugo. ... i Komisija je imala to na umu, dakle lakše bi bilo bez zaključaka glasati, preglasavati se i nemati budžet. Kad je cilj da se nema budžet, onda je puteva beskonačno. Ali, kad je cilj da se ima budžet, onda ima jedan put: da se u okvirima koje je zadalo Fiskalno vijeće, i to piše u našem zaključku Komisije, proba naći struktura budžeta koja će uvažiti zaključke Predsjedništva. Evo, bio je danas prijedlog doktora Prodanovića u prošlogodišnjem iznosu sa čime se možda Ministarstvo finansija i ne slaže, ali to jeste jedan od prijedloga da se nađe zajedničko rješenje. Ja mislim da ne bi trebalo doći do toga da na budžetu tjeramo inad. Mi njega jedva možemo donijeti i kad je normalno vrijeme, a kamoli kad je ovo teško vrijeme. Posljedice njegovog neusvajanja su teške za BiH i niže nivoe vlasti, ne za institucije, niže nivoe vlasti. Njegovo ponovno vraćanje u proceduru neće dakle poboljšati situaciju, uglavnom ćemo doći do iste ove koju već imamo danas na raspolaganju. Dakle, ja pozivam (e, sad nema gospodina Živkovića) da još jednom razmisli o ovom zaključku i da podrži zaključke Komisije i SNSD i da onda svi zajedno radeći na tim zaključcima dođemo do budžeta koje je moguće izglasati do kraja ove godine. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Milica Marković.
Ja moram da repliciram na ovo što je rekao gospodin Bešlagić. Vi, gospodine Bešlagiću, morate malo bolje slušati kad govore Vaše kolege. Gospodin Prodanović nije rekao da će Klub SNSD-a podržati ovaj budžet zato što još Klub nije ni zauzeo stav, mi ćemo zauzeti konačan stav nakon amandmanske faze, nego je rekao da je moguće ovaj budžet popraviti u amandmanskoj fazi. Tako je rekao i malo bolje slušajte kad neko govori. To je jedno, a drugo, ja sam već rekla u svojoj diskusiji da je za Klub SNSD-a potpuno sporan i diskutabilan ovaj prijedlog budžeta iz razloga što je u njegovom predlaganju srpski član Predsjedništva gospodin Radmanović preglasan. I mi smo vama jednom davno rekli da svi zakoni koji budu predlagani u Vijeću ministara tako što se preglasavaju ministri iz RS neće nikad proći, što se tiče nas poslanika iz RS. Ali neke kolege očigledno ovdje misle da šta god da mi 52 pričali biće tako kako neka druga strana hoće, ali vidjećete da neće biti tako i ja mislim da prethodnik moj je rekao da je vrlo loše i da je loša poruka ako se ne usvoji ovaj budžet. Ja mislim, poštovani kolega, da je mnogo gora poruka ako se neke stvari donose i odlučuju tako što se preglasava i tako što se pravi dominacija jedne strane na drugoj. To je najgora varijanta za BiH i mi smo vidjeli šta se desilo '91 godine u novembru kada je bio preglasan srpski narod u BiH, kada je neka druga strana odlučivala, a drugi bili minorizovani u ovoj zemlji. E, nemojte da živite u iluziji da je moguće, mi ćemo to preglasati, mi ćemo to dominacijom uraditi, a drugima kako i bude. Neće moći tako.
Zahvaljujem. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Evo, ja se zahvaljujem gospođi Milici na replici jer ste potvrdili ono što sam ja rekao. Gospodin Lazar je rekao da će kroz amandmansku fazu ići na to da se ovaj budžet poboljša i da se ...
nije uključen mikrofon
Ne, on je rekao da ide, uzmite zapisnik, ali dobro. Evo, neka je i moguće, to je potpuno drugačije nego što je gospodin Živković rekao. I druga stvar, ono što sam vidio i primijetio da je faktički na ukupan budžet u Predsjedništvu BiH preglasan srpski član Predsjedništva iz razloga što je gospodin Silajdžić predložio da u ovom budžetu za povratak izbjeglih i raseljenih lica se poveća za 20 miliona maraka. Evo, uzmite samo podatke, prošle godine Fond, i Vi ste to sami dobro konstatovali, Fond za povratak i ovaj budžet ministarstva je iznosio 49 miliona 346 hiljada, a danas sa tih 20 miliona koji su danas ovdje sporne i o kome govorite sa političkog aspekta taj fond i to ministarstvo ima 48 miliona 780 hiljada, što znači da za povratak izbjeglica predviđa se čak milion maraka manje. Eto, ja Vam samo iznosim podatke, a gdje će on biti preraspoređen to mene uopšte u ovom trenutku ne interesuje, nego ćemo amandmanskom fazom to dotjerivati. Prema tome, nemojte, ništa nisam rekao. Samo sam rekao da bih volio da imam pojašnjenje, jer ako telefonom se dobije znak da ne treba glasati za to, neka se onda dogovori na početku da ne bismo u sredini imali ovakve raspave. Ništa više. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeću repliku ima uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević. 53
Htio bih da ovo istaknem da nije moguće donijeti budžet, a da se pored donošenja budžeta ostvare i neki drugi ciljevi. On je sam po sebi tako složen, svuda je složen, da sad ne možemo ovdje razriješiti jedno složeno pitanje preglasavanja predstavnika jednog naroda i u Vijeću ministara i u Predsjedništvu. I niko zbog toga nije sretan. Dakle ne postoje, čini mi se u ovom parlamentu ovo što dosad znamo, ljudi koji likuju, koji su zbog toga nešto specijalno sretni. Zato i jesu ova rješenja da se dalje razgovara i jedina moguća rješenja da se iz toga izađe. Ne možemo donijeti nikakvu odluku, nikakav zakon, ništa drugo osim da uvedemo više razgovara među nama i da dođemo do konačnih rješenja. Dakle, ja uvjeravam [[evo ja ponovo pozivam pa nemam više niti replika]] da SNSD do glasanja razmotri. Efekti od tog preglasavanja ovog budžeta ne vjerujem da će biti negativni, evo po interese i one koje zastupa SNSD ovdje, ne vjerujem. To je jedna slika koja nije dobra, ali efekti toga neće biti, jer postoji mehanizam koji smo već prolazili u prethodnim godinama, koji će dati ukupne rezultate. I imam obavezu iz ranijeg perioda da kažem: popis stanovništva, ako budemo donijeli zakon o popisu stanovništva, ministar ne mora ni razmišljati, reći će ima novca, ne zato što ova zemlja ima novca nego zato što je popis stanovništva tako važan da će se novac roditi. Ali ni jednom nismo sjeli od razmatranja zakona da se dogovorimo kako da ga uradimo, a nije sporan zakon, sporna su dva do tri člana. I danas ovaj Kolegij tamo sjedi sa Komisijom za ekonomske reforme i razvoj pokušavajući da član 5. i član 6. i još član 2. iza toga proba usaglasiti da dođemo do zakona o popisu. Hoće li on biti ovdje? Neće biti ako ne budemo se dogovorili kako ćemo donijeti zakon. Ali ako budemo se dogovorili kako ćemo donijeti zakon, dakle evo ministar ako bude izlazio on će to i reći, novac za popis stanovništva će biti sve dok ima smisla ga tražiti spram vremena koje treba za pripremu popisa stanovništva. Ne znam zašto se brinem za taj popis stanovništva i ja ću trebati tamo biti s ovom komisijom, ali ja ponovo pozivam da mi podržimo principe ovog zakona i kroz amandmane probamo vratiti početne pozicije. Uvjeren sam da imamo dovoljno iskustva i hrabrosti da donesemo ovaj budžet. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika.
Pa hoću da kažem da ne znam zašto kolege poslanici imaju potrebu da komentarišu nešto što neke druge kolege poslanici postavljaju kao pitanje. Ja sam postavila pitanje u vezi sa Fondom za povratak i ne znam zašto Vi, gospodine Bešlagiću, odgovarate kad ja nisam tražila od Vas objašnjenje, ja sam tražila od kompetentnog ministra da to pojasni. Što će Vam to? Zašto to radite da mi Vi objašnjavate šta je to, kad ja to od Vas ne očekujem? Možda Vi sebe vidite jednog dana u fotelji, možda se već vidite u fotelji ministra finansija i trezora ali mislim da imate vrlo male šanse realno govoreći o tome. 54 A ... isto se to odnosi na popis stanovništva. Zašto Vi komentarišete naše primjedbe u vezi sa popisom stanovništva kad mi to od Vas ne tražimo, mi tražimo stav Vijeća ministara, a ne stav kolega poslanika. I ne znam zašto sad Vi potencirate, doduše, i ja sam potencirala preglasavanje, za nas je to krupna politička primjedba zašto se ovaj budžet tako predlaže i donosi u toj formi. Ali nismo mi samo rekli da je stvar zašto mi nećemo podržati budžet preglasavanjem, to jeste prva stvar, odmah poslije toga slijede suštinske naše primjedbe. Je li Vi mislite da je opravdano predložiti da se napravi zahvat sredstava iz Uprave za indirektno oporezivanje, a da niko nema realne procjene da li će biti porast tih sredstava u Upravi za indirektno oporezivanje za onoliko koliko se predlaže da se uzme ili da se poveća ovo o čemu je kolega Živković govorio sa 24 na 28 miliona pitanje zakupa prostorija za institucije BiH. Je li Vi mislite da to nisu suštinske stvari? Eto, to su neki naredni razlozi koji su za nas sporni u ovom prijedlogu, ali Vi uporno pokušavate: dajte da mi to sad prelomimo preko koljena da mi njih ubijedimo da je to državni problem ako nema budžeta. Pa, ako nema dobrog korektnog i kvalitetnog budžeta, onda i ne treba da ga bude.
Prije nastavka samo nekoliko napomena. Mi smo u Kolegiju bili malo optimistično raspoloženi, u jednom trenutku bila je samo još jedna prijava za raspravu i mislili smo u 13,30 napraviti stanku, inače uobičajenu. Kako vidimo da je sad nepredvidivo, odnosno ako vidimo da je nepredvidivo, kad bi moglo biti kraj rasprave po ovoj točci dnevnog reda, a i da se malo relak- siramo prije nastavka rasprave, pauza do 14,45 sati. U 14,45 nastavak rasprave po ovoj točci dnevnog reda. [[PAUZA]]
Kolegice i kolege poslanici, molim vas za malo srpljenja da pokušamo nastaviti tačku dnevnog reda, rasprava je o Prijedlogu zakona o Budžetu i nije završena. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. U stvari, profesore, jeste li Vi, a dobio je već riječ. Onda, uvaženi poslanik Remzija Kadrić, diskusija. Izvolite.
Ja ću samo kratko, ja sam imao namjeru da pitam ministra dok je tu, a u pauzi sam dobio neko objašnjenje, ali evo zbog drugih poslanika. Dakle, htio sam, pitao sam šta je sa ovim, kada su u pitanju prihodi od sukcesije, primjenom ovog Sporazuma o sukcesiji bivše SFRJ, pa sam dobio pojašnjenje da su ta sredstva entiteti već uzeli sebi i ovo je samo potraživanje entiteta. Molio bih ministra finansija da nam malo da detaljnije obrazloženje ako bude u prilici. Dakle, ... ovaj sporazum koji je prije 10 godina potpisan, kakvo je stanje kada je u pitanju ova dioba sredstava od sukcesije, ali evo, nažalost, mislim da smo tih para izuzetno malo dobili i ovo što je planirano, ... to su pare koje su već navodno entiteti preuzeli i ovo je samo potraživanje od entiteta. 55
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, nadam se da neću biti sad prekinut, mada ću biti dosta kratak, jer danas su mnogi poslanici rekli ono zapravo i što je osnovno u korist donošenja budžeta. Ipak, moram da kažem nekakvo svoje mišljenje. Neke stvari mi možemo odgađati i neke stvari možemo donositi ako ne ove godine onda iduće godine, a neke stvari nemaju vremena da čekaju. I prema tome, te stvari moraju se prioritetno rješavati. Po meni, najvažnija stvar koju mi uopšte u BiH treba da uradimo, a to je što prije vratiti ljude na njihova ognjišta, znači forsirati povratak raseljenih ljudi, prognanih, i kako god hoćete da ih nazovete, nije bitno. Nema veće moralne ni etičke vrline nego to da uradimo. I zato mislim da u ovoj sali nema čovjeka koji će se usprotiviti da za povratak izbjeglica dadnemo određenu sumu koja treba da bude. I ovo što je predloženo od Predsjedništva, po mom sudu je vrlo malo. Neki su danas diskutanti govorili iste diskusije koje su govorili prošle godine oko donošenja budžeta. Fiskalno vijeće treba se držati svojih stvari, a ja bih rekao da je tada bio Prudski dogovor oko usvajanja budžeta. Pričalo se o bajkama da ćemo 500 hiljada maraka, 500 miliona dobiti kredita i naći kredit za povratak izbjeglica. Nikad se nijedna marka nije našla. I mi sebi ne smijemo dozvoliti da tu stavku nauštrb bilo koje druge stavke da je ne povećamo. Možda ima krivice i među nama i mi snosimo dio odgovornosti. Stalno se govori o Fiskalnom vijeću. Sad se uspostavilo da su oni ljudi koji su govorili protiv onakvog rješenja za Fiskalno vijeće da su bili u pravu. Bili su u pravu jer smo stvorili Fiskalno vijeće od ministara finansija koji svaki vuče samo sebi da bi riješio svoj problem. Ja sam bio u vladi, držao sam resor zdravstva, zna se, i normalno, uvijek čovjek nastoji da riješi svoj problem. I mene ne čudi da su dva ministra finansija iz dva entiteta bila i rješavali probleme entiteta nauštrb države. Ali se postavlja pitanje kakvu ćemo mi poruku poslati, svi koji se zaklinjemo u Evropu, da hoćemo da uđemo, da idemo i uđemo u Evropu, hoćemo da BiH bude član UN, kako se zove, Vijeća sigurnosti ili kako ga već zovete, ja više i ne pratim te strane međunarodne organizacije, kakvu ćemo poruku napraviti ako ne obezbijedimo određena sredstva, jer ne može se ući u Evropu a bez rada. Moraju se napraviti određene stvari. Moramo omogućiti tim ljudima koji će zastupati da napravimo evropske integracije i mi smo se zaklinjali sve za to da na neki način riješimo. Ovdje se ne mora i bez obzira na to, bez obzira na te principe budžeta i ovakav budžet, ja ću podržati, ali moram da kažem svoje osobno mišljenje da se mora pregledati dobro rashodovna strana. Treba iz ovog budžeta izbaciti sve ono što može samo sebe da izdržava. A ja vam tvrdim da ima agencija dosta koje mogu same sebe izdržavati. Ako evo iz oblasti koju ja najbolje poznajem, a to je, mislim, to mi je profesija, Agencija za lijekove. Ako je ona regulatorno tijelo, a treba da bude i treba da bude nezavisno, ona ne treba da bude u budžetu, ona sebe sama može da izdržava. I to ako pogledate, Agencija za hranu, pa u SAD Institut za hranu i lijekove je 56 zajednički. To je Institut koji ima najveća primanja u SAD. To i kod nas može da bude. Ovdje je mnogo govornika danas izgovorilo dobre stvari, dobre stvari. I ja se veselim tome jer je danas pokazano da ipak ima nade u ovaj parlament. Ima sigurno nade među nama da donesemo određene stvari na jedan određeni i dobar način. A ima jedna druga stvar, ja sam optimista, po prirodi sam optimista ... ne može biti iduća godina gora od ove godine, ali pod jednim uslovom, ne trebaju se zaustavljati projekti koji donose zapošljavanje i dobit. A mi, neću da kažem, ja općenito kažem mi, više gledajući na političku stranu zaustavljamo određene projekte koji su mogli da izdržavaju BiH u punom kapacitetu. Prema tome, dajmo pustimo da kada se radi o ekonomiji, dajmo pustimo na stranu politiku, dajmo gdje god možemo više da uradimo nešto da krene. Da vam kažem iskreno, ja niti volim niti mrzim Dodika, ali njegove neke poteze ne volim, to je jasno. On ima svoju politiku i to neće niko reći, ali ipak postoje određene stvari koje čovjek je uradio u nekom momentu i bez obzira što su ga pravili ovakvim ili onakvim, rafinerija nafte je počela da radi neku proizvodnju. A kada je rafinerija nafte počela da radi neku proizvodnju, onda je i firma koja je iz Tešnja dobila koncesiju da izvozi tu određenu tešku naftu u inostranstvo. Znači, ekonomija stvara međusobne dobre odnose, ekonomija nas udružuje i ekonomija stvara napredak. I, molim vas, svi oni koji svojim politikantskim igrama nastoje da zaustave određene projekte, protiv njih se trebamo boriti. Protiv medija, protiv novina, bile one privatne ili ne, nije bitno, mene nema čime nisu proglašavali kada sam bio ministar u Vladi, hajmo reći, Alijanse. Bio sam u Vladi. Ali se ja nisam plašio. Ja sam projekte pravio i u ministarstvu, i iza mene su ostala djela koja i danas stoje. Nisam se libio ni od toga što su mi pravili krivične prijave, jer se ja nisam plašio. Znam da nisam ukrao i baš me briga. Prema tome, uz dobru volju političku i dobre i mi da pregledamo određene zakonske projekte koje smo već napravili, možemo u određenu stranu ovu dohodovnu povećati, a svakako ima mjesta za smanjenje rashodovnih stvari. Za mane je nezamislivo, uvijek mi je bilo nezamislivo da ljudi dođu u ministarstvo, kupe nova kola, ... ne kupi sekretaricu ali dobije novu sekretaricu i troše se pare. Prema tome, tu možemo da nađemo određene rezerve i ko kod kaže da se tu ne mogu naći rezerve, taj ne govori istinu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Samo malo. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti,
Molim vas, samo malo. 57 NIKO
: ja ... o makroekonomskim aspektima ovog proračuna nemam namjeru govoriti jer ovdje ima puno pozvanijih od mene da na tu temu govore, pa ću se suzdržati da se bavim tim dijelom. Ja ću pokušati nešto reći o ... razlozima koji mene evo i Klub HDZ BiH motiviraju da danas podržimo Prijedlog zakona o Proračunu i da, nadam se, do kraja ove godine imamo proračun prije završetka kalendarske godine. Svaki proračun kad god da se usvaja, i prije i poslje Nove godine, i u općini i u svim razinama vlasti koje mi imamo u BiH, pa i na državnoj razini je sigurno najinteresantnija tema i uvijek je više onih koji su nezadovoljni onim što je u rashodovnoj strani, rijetko ko se bavi, moram reći, onom prihodovnom stranom. I to je apsolutno legitimno i svi imaju pravo i mogućnost da svoja zadovoljstva i nezadovoljstva iskažu. Ovaj proračun je jedan u nizu proračuna koji kako mu sam naslov govori 'Proračun institucija BiH i vanjskog duga', znači mi imamo dvije zadate stvari kroz ovaj proračun, moramo osigurati financiranje institucija BiH i moramo uredno servisirati vanjski dug. Nešto što ne stoji u naslovu ovog proračuna, što je možda specifikum ove godine jeste činjenica da je usvajanje proračuna prije kraja ove kalendarske godine, jedan od uvjeta .. koje smo se mi obvezali u razgovorima sa Međunarodnim monetarnim fondom, jedan od uvjeta od kojih ovisi realizacija daljih tranši i daljih aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom. I taj treći uvjet nadilazi više samo financiranje institucija BiH i servisiranje vanjskog duga. Taj treći uvjet u biti podvlači našu crtu odgovornosti i za kompletno stanje u državi, a ne samo za financiranje institucija. Potezom jednim ili drugim, mi ćemo pomoći svojim kolegama u entitetskim parlamentima i vladama, ili ćemo im odmoći. To moramo, mislim, jasno znati. Mi znamo da iz različitih razloga, ja neću o tome uopće raspravljati sad ..., imamo strahovite dubioze, ja ću reći u oba entitetska proračuna, bez obzira da me niko ne uvjerava, nemam namjeru ja evo sad licitirati koji je entitet bolji, gori itd. Znači, oni prije svega imaju potrebe za ovim aranžmanom sa Međunarodnim monetarnim fondom. Imamo jednu kvakicu na koju stavljam primjedbu, a ona je vjerovatno s pravom stavljana, a koja se tiče: je li ovaj proračun koji je stigao iz Predsjedništva kao Prijedlog proračuna, u skladu sa preporukama, odlukama, sad nisam siguran, Fiskalnog vijeća? I mi znamo da nije. Mi smo usvojili zakon, ovaj parlament i o Fiskalnom vijeću i red je da svima drugim uputimo poruku da i entitetima i svim drugim razinama, je li tako, da je red poštivati zakone dok su oni na snazi, pa kakvi god su i koliko god nam se oni dopadali, je li dobro što su tamo ministri, premijeri, je li trebao neko drugi, to je sve tema za raspravu oko tog zakona. Međutim, mi taj sad zakon imamo i red je da i kroz to promoviramo vladavinu prava i ja sam apsolutno uvjeren da ni Predsjedništvo u predlaganju, evo ja bih rekao, i malo iskakanja iz tog okvira nije imalo namjeru kršiti zakon, nego je jednostavno htjelo uputiti poruku i nama ovdje da bi bilo dobro ili da bi bilo vrlo loše, hajde da budem precizniji, da u ovom proračunu nemamo predviđena makar simbolična sredstva, jer uistinu ovo su simbolična sredstva za pitanje raseljenih osoba i izbjeglica. Znači, da ne ponavljam, ... neke su kolege podsjetile na naše zaključke, na naše obveze, mislim da je i današnji komentar jednog zastupničkog pitanja i 58 odgovora dao svjetlo na to pitanje i mislim da to treba ostati i dalje obveza, znači, bez obzira na probleme. Međutim, možemo mi sada kriviti i Ministarstvo financija, Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica zašto nije realiziran kredit, ali za bilo koji kredit, vi ekonomsti to bolje znate od mene, morate imati nekakav program. Ne možete samo reći - hoću ja kredit. Kad u banci kao privatna osoba podižete kredit, traže vam nekakav program. Znači, mi ovdje u ovom paralmentu nismo usvojili onu revidiranu strategiju koja je pretpostavka da program povratka, koja je opet pretpostavka da bi se mogli s nekakvim programom neko ko je dobronamjeran pojaviti se i tražiti kredit za te namjene. Znači, opet je loptica u našem kaznenom prostoru, da tako kažem. Znači, ali da ne bismo, znači, evo i kroz ovaj proračun dovodili one koji, moram reći, nemaju sad mogućnost da utječu na nas ovdje ... u jednu nezavidnu poziciju, a ja vjerujem da će se proračuni oba entiteta naći u vrlo nezavidnoj poziciji, ukoliko ne bude došlo do realizacije daljnjeg ovog programa iz stendbaj-aranžmana, i da vodimo računa znači da ne dovedemo ..., ne znam ni ja, nekih 20-30 miliona koji su mogući za usuglašavanje, ja sam danas zaključio iz rasprave velike većine zastupnika da nema dileme, da treba tražiti način kako da to svedemo u fiskalne okvire, odnosno u odluke Fiskalnog vijeća, a kako da osiguramo istovremeno znači da zadovoljimo, evo i ja kroz to najviše vidim ovo što je rečeno, zahtjeve Predsjedništva. Da, to je i naša obveza, da Predsjedništvo to nije predložilo, ... da vidimo je li to moguće i više od tih 20, 30 ili ne znam koliko je miliona za ... raseljene osobe i izbjeglice. Ali uvažavajući, znači, ono što je trenutačno stanje. Ima puno pitanja: je li osigurano financiranje svih institucija i svih očekivanih procesa u narednom razdoblju za institucije za koje nisu još uvijek ni zakoni doneseni, ne može se planirati kao stavka, jel? Recimo, ova Agencija za prevenciju korupcije, bilo je pitanje, mi tek usuglašavamo s Domom naroda, danas ćemo, ja se nadam, izabrati to povjerenstov koje će usuglasiti taj zakon. Pa kad to uradimo, onda ćemo stvoriti obvezu Ministarstvu financija da i financira tu agenciju, ja vjerujem da će kroz rezervirana sredstva za te namjene se naći i prostora za to. Ista pitanja su i za neke druge teme, ali ne bih želio otvarati to, znači, tako da ne vidim razloga da mi danas uistinu, uistinu, ne uputimo kad je proračun u pitanju, prije svega, jednu pozitivnu poruku, spremnost da u razgovorima sami sa sobom međusobno uvažavajući sve i razlike, uvažavajući i sve potrebe, uistinu, do kraja ove godine dođemo do proračuna da time pomognemo svojim kolegama u oba entitata i da na taj način damo svoj doprinos za jednu stabilizaciju financijskih tokova u BiH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi ministar Vrankić je htio na kraju rasprave o ovoj tački nešto da kaže. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, ja zahvaljujem na svim pitanjima i komentarima i ... posebno uvaženom zastupniku Jašareviću koji je kroz svoje obrazlaganje primijetio da je napravljen veliki napor u poboljšanju ovog obrazloženja proračuna i da samo ovih 260 stranica, koliko je obrazloženje ove godine, 59 govori dosta o sebi i koliko smo napravili. I odgovori na mnoga vaša pitanja se upravo nalaze u tom obrazloženju i ja bih volio danas da ovdje sjedi i revizija, iz puno razloga. Volio bih zbog sebe, volio bih zbog vas i volio bih zbog njih. Svi skupa bi izašli za još jednu stepenicu kvalitetnije i napravili sigurno sve intervencije za još jednu stepenicu kvalitetnije i ukoliko tako budemo radili svake godine po stepenicu onda sam ja siguran u konačni cilj. A svako ko to misli da se može napraviti preko noći ili ne poznaje materiju ili ima druge namjere da to drugačije kvalificira. Kad vidim ovaj dio postavljenih pitanja, evo pokušat ću malo što sam ja uspio taksativno da napravim, a onda možemo i kroz ostala potpitanja ili kroz naknadni period, znači do ove druge faze dati posebne odgovore. Uvaženi zastupnik Novaković upitao vezano za MMF i za moje obrazlaganje i za kamate. Ja ću samo još jedanput podvući, mislim da je to jedan dobar i šlagvort da još malo serviram, kad je u pitanju MMF i aranžman potpisan s njima, još jedanput podvući, nas niko ni na šta nije obvezao. Mi smo tražili Međunarodni monetarni fond, s obzirom da smo članica, da nam pruži usluge one koje imamo pravo temeljem potpisanog ugovora, odnosno pristupanjem Međunarodnom monetarnom fondu ... da iskoristimo određena prava ... iz toga, jedna su prava koja mi zovemo mrkva, a druga često nazivamo ... batina. A batina je ono da prepoznamo politike koje mi smo prepoznali i mi smo ih stavili taksativno u naš program da ih mi provedemo, i to ono narod zove batinom. Ali ova mrkva o kojoj ste vi pitali, to uistinu nije kredit, to je jedna samo kvalitetna pozajmica, ja sam tako i prethodno objasnio i vjerovatno ste me krivo shvatili. Znači, to je jedna kvalitetna pozajmica, kratkoročna na period od tri godine i sa vrlo niskom kamatom. Kamata je nešto malo viša od 1%, ali je ona u ovom momentu dobra, jer mi vodimo politiku makroekonomske stabilnosti zemlje i postizanje od ciljnog deficita koji je u ovoj godini 5,1%, a 2010. 4,7%. I, koristeći sredstva Međunarodnog monetarnog fonda, mi faktički zatvaramo taj deficit i imamo konsolidiranu bilancu gdje nam je lijeva i desna strana jednaka i izlazimo faktički na zelenu granu da možemo provoditi i politike za naredni period koji se zove, jednostavno rečeno, smanjenje javne potrošnje, a povećavanje investiranja. I sva filozofija ekonomije je u tom. ... Ukoliko znamo da smanjimo javnu potrošnju, a stvorimo sredstva za investiranje, mi imamo šansu, zaduženje nije problme, nego je problem u strukturi zaduženja. Neko je pitao i taj dio i sad ću vam reći da (Prodanović ili ne znam ko je pitao) naš javni državni dug je 4,2 milijarde. Naše zaduženje privatno koje uglavnom ide preko komercijalnih banaka je nešto manje od 10 milijardi, to je negdje oko 58% GDP-a. Ja sam imao prije 10 dana američkog veleposlanika i direktora Agencije za razvoj Japana koji, ustvari zamjenik direktora koji sjedi u Beču i došao čovjek u ova područja i interesira se za investiranje u BiH i u razgovoru s njim mi je rekao podatak koji nisam znao, ali vjerovatno se može jednostavno doći do njega, zaduženje Japana je 185% GDP-a. Spram našim 50% ili 58%, je li, sad bi mi trebali reći kako smo mi to malo zaduženi, da smo stabilni itd. Nije problem u visini zaduženja nego u strukturi i kvaliteti zaduženja, jer su oni se zadužili da bi proizvodili, izvozili itd. i zaduženje za izvoz apsolutno je pravo zaduženje. Zato apeliramo još jedanput, sve što budemo morali raditi u našem proračunu ne činimo to nauštrb investiranja, rađe to učinimo nauštrb potrošnje, i to će sigurno dati u konačnosti puno bolji rezultat. Jedno pitanje je bilo Agencija protiv korupcije – ima li je u ovom proračunu? Nema je u ovom proračunu jer nije uspostavljena u potpunosti. Mi imamo predviđena sredstva rezerve za 60 uspostavu novih institucija, znači ukoliko dođe do kapacitiranja i uspostave apsolutno sredstva su osigurana za tu instituciju. Bilo je pitanje i oko ovog dijela kredita, znači, ono što se tiče 689 miliona maraka sa Jedinstvenog računa. Ja moram reći da istina je to da sam ja bio na Fiskalnom vijeću protiv ove odluke kad se smanjilo učešće sa Jedinstvenog računa u korist države na 689 miliona, odnosno da ostane isti nivo kao prethodne, prošle, odnosno ove tekuće godine. Ali isto tako smo našli kompromisno rješenje: 40 miliona maraka smo kompenzirali sa sredstvima DPL kredita, to je ipak jedan kredit koji je vezan i za daljnji nastavak aranžmana sa MMF-o, isto tako povoljnih kredita Svjetske banke i u tom kontekstu mislim da smo imali potpuno razumijevanje. Jer neko je ovdje prethodno govorio kad smo mi sagledali ukupne bilance entiteta, onda smo vidjeli da su oba entitata zadužena: Federacija ima deficit 750 miliona maraka, RS 730 miliona maraka. I u tom kontekstu smo postavili sebi zadane ciljeve da to 2009. bude 5,1%, a 2010. da idemo na 4,7% i kroz ove sve instrukcije i ovo sve što smo napravili faktički smo zatvorili deficit, ali jedan od velikih uvjeta, ja bih rekao sad, prolazno vrijeme ili prolazna kapija je upravo usvajanje proračuna po onome kako smo se obvezali, znači do kraja proračunske godine, jer onda mnoge stvari padaju u vodu i sasvim će imati nove pozicije, nove zadatke, nove zadaće i sigurno nećemo ostvariti deficit od 4,7% nego će biti puno veći. A to nas onda dovodi u strašno velike i nove probleme koje nisam siguran da ćemo moći riješiti. Bilo je pitanje za Sud i Tužiteljstvo BiH. Ja sam u nekoliko navrata i sa resornim ministrom Čolakom imao susret sa predstavnicima Suda i Tužiteljstva i rekao da sredstva neće biti problem za financiranje Suda i Tužiteljstva. I mi smo ove godine intervenirali iz tekuće rezerve, čak i ta sredstva nisu potrošena, iako smo ih osigurali. I mislim da ima čak i višak sredstava koji je ostao. Ali smo pozicionirali u ovom proračunu u punom kapacitetu i Sud i Tužiteljstvo, pod uvjetom da budu sve domaći i suci i tužitelji, tako da apsolutno znači nema problema u financiranju, to je bio naš principijelan stav, tako da apsolutno je u tom dijelu i informacija vama svima da je znate u potpunosti. Bilo je pitanje Centralne banke – da li Centralna banka može ili da li je to normalno, koliko je ona osigurala? Da, to je apsolutno tako. Mi samo tražimo pismeno očitovanje od njih, ono što su oni planirali. Ja bih volio da bude i da ne idu na niže, a znate da je to razlog, stanje na financijskom tržištu, znači smanjenje kamate kod plasiranja naših sredstava, znači našeg agenta, naše Centralne banke koja radi to za nas. Kad je u pitanju sukcesija, isto tako, to je po meni već određen posao, 169 miliona mi smo predložili, Fiskalno vijeće donijelo odluku. Bio je zakon, ne znam je li ovdje prošao ili je povučen. Onda je OHR donio odluku, znači on je nametnuo zakon i iz tog zakona 10% pripada nama, to je 17 miliona maraka, i mislim da tu ne možemo ništa više popraviti. Kad je u pitanju Ministarstvo vanjskih poslova, mi smo, jel', ima povećanje sredstava, jer su u ovom proračunu predviđene dvije zgrade, zgrada u Zagrebu i Beogradu. Znate da i tu plaćamo veliku zakupninu i da smo na takav način evo pozicionirali da se ta dva objekta trajno riješe u ova dva središta i, evo, to je zbog tog to povećanje. E sad, ono što je isto tako bitno, kad je u pitanju Fond za povratak. Istina je da su sredstva na Ministarstvu, prošle godine su bila u Fondu za povratak. Po zakonu je Fond za povratak taj 61 koji implementira, a Ministarstvo će morati to grantom doznačiti Fondu za povratak koji je implementator sredstava. I ona jednako tako mogu ići odmah i na ovaj fond, nećemo praviti nikakvu grešku, mislim da je to više tehnička stvar i moramo se samo opredijeliti prema njoj. I odmah da iskoristim priliku da kažem da kad su u pitanju ova sredstva koja smo mi ili imali zadaću da ih osiguravamo, ja sam obavio razgovore i to pismeno argumentirao sa financijskim institucijama, od Svjetske banke, ..., EBRD-a i CBA, a oni apsolutno nisu zainteresirani više za povratak. To je bila prva dekada poslijeratna u BiH kad su oni imali to u svojim planovima i programima, apsolutno tih sad sredstava nemaju. Ja sam onda išao prema OPEK fondu, išao sam prema Saudijskom fondu i tu sam dobio pozitivne odgovore, gdje eventualno se sigurno možemo zadužiti, imamo i eksplicite takav odgovor. Međutim, oni traže konkretnu dokumentaciju i konkretne projekte. I mislim da je to na nama da napravimo konkretne projekte, da dostavimo dokumentaciju i mislim da možemo osigurati, mislim, već u prvoj godini nekih sigurno između 50 i 100 miliona maraka da bi mogli osigurati tijekom ove godine ukoliko osiguramo potrebnu dokumentaciju koju oni traže. Kad je u pitanju Agencija za statistiku, vi znate da nije donesen zakon, i to sam prethodno maloprije rekao, i ono, kad sam inicirao ideju, volio bih da je tu i revizija, onda se postavi ono stalno pitanje, pa možda i vi zastupnici, da ne budem ja sad opet nekorektan prema vama, odjedanput mi se učini da je za sve krivo Ministarstvo financija. A kad Ministarstvo financija nešto predlaže, sugerira, onda nema tog eha da se to uvaži i da se na jedan takav nači prihvati. I ne možemo staviti u proračun ništa što nije utemeljeno na odlukama i zakonima. I apsolutno sve to što napravimo tako imamo onda taj Dan D kad dođe revizija koja nas upućuje, pa nam da uvjetno mišljenje ili loše planiranje. Onda svi kažu: kriminal je u Ministarstvu, kriminal je ovdje, kriminal je ondje, pa smo tako prošle godine završili kao Ministarstvo na SIPA-i, pa evo, drago mi je da koliko imam informacije odgovor je povoljan po nas, da nije bilo kriminala. Ali kad se to uzme u eho javnosti, onda se morate pravdati pred tim je li ... a sve u dobrim namjerama da pomognete i da se realiziraju određeni zahtjevi proračunskih korisnika. Znači, kad je u pitanju statistika, nije donesen zakon, ali bez obzira na to mi smo akceptirali povećan broj zaposlenih upravo zbog priprema za popis i ima milion maraka koji smo prenijeli iz prošle godine, jer su to bila sredstva koja su bila donirana i ona su prenesena za 2010. godinu tako kao osnovna sredstva. Mislim da se mogu iskoristiti i ukoliko budemo došli do zakona onda, ono što ste rekli, morat ćemo naći načina kako ćemo osigurati sredstva. Evo, ja stojim na toj dispoziciji da će to tako biti. Spominjalo se isto tako Ministarstvo obrane. Moram reći da je puno bilo kad se uđe u strukturu i promatranja i gledanja, ali mislim da to dobro piše u obrazloženju ovog proračuna da su sredstva povećana, ali se vidi zbog čega su sve povećana. Upravo zbog našeg opredjeljenja za pristupanje Partnerstvu za mir i NATO-u da se moramo adekvatno pripremiti, obučiti, da moramo imati određenu opremu. Prvo, u tom smislu došlo je do povećanja tih troškova jer, ne znam, samo uniforme su na desetine miliona maraka koje moraju biti i uglavnom su najveća povećanja u tome dijelu. A s druge strane, ona primjedba koja je išla da nismo dovoljno pratili Ministarstvo obrane, moram reći da nisu napravili još dosta procedura koje po zakonu moraju napraviti, nisu postupili po našim uputama, niste nam odgovorili na određena pitanja i zbog toga su bili uskraćeni za određena sredstva. I na kraju, nema odluka nadležnih institucija koje prihvataju njihove programe koje su oni tražili da se financiraju, niti Vijeća ministara, niti Komisije za obranu i sigurnost, ne znam ko sve ... može sve da to odobri. 62 Evo, ja sam samo ovo u kratkim crtama, što sam ja mogao zabilježiti i dati odgovore. I ja bih još jedanput zamolio da u ovome proračunu i sa onim primjedbama koje smo dali imamo načina da udovoljimo svima. Amandmanski period je pred nama i dajte učinite sve da ne bude do nas. Državne institucije su prednjačile u ispunjavanju uvjeta kad je u pitanju stendbaj-aranžman, nemojte sad zbog ovako malo sredstava i ovo malo vremena što je ostalo već da napravimo prolaz i da osiguramo da usvojimo proračun i damo svoj obol na realizaciji i uspješnom iskoraku BiH kroz ove mjere i programe koje smo i sami predložili. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. I prelazimo na tačku 4., ja bih rekao i 5. U diskusiji o dnevnom redu imali smo prijedloge da spojimo raspravu o tačkama 4. i 5. Ako neko ima protiv toga da glasamo o tom zahtjevu. Naime, tačka 4. je: Ad. 4. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara BiH Predsjedavajući Savjeta ministara BiH je 4. 12. dostavio Odluku o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara. Prijedlog Proširenog kolegijuma je da se vodi jedinstvena rasprava o ovoj tački i tački 5. U tački 5. je: Ad. 5. Informacija Savjeta ministara BiH o razlozima kašnjenja ratifikacije Konvencije UN-a o pravima lica sa invaliditetom i Opcionalnog protokola (u skladu sa zaključkom Doma sa 65. sjednice, održane 7. 12. 2009.)
Zahvaljujem, predsjedavajući. Bilo bi logično da možda imamo nekog iz Vijeća ministara, ako ništa drugo, povodom Informacije Vijeća ministara, ne ... prijedloga odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ali evo, mi smo dobili materijal i jedan i drugi. Oni su konkretno vezani za konkretan problem, a to je pitanje ove informacije, jel', vezane za poduzete aktivnosti u vezi pristupanja BiH Konvenciji UN o pravima osoba sa invaliditetom i Opcionog, odnosno fakultativnog protokola. Informacija koja je ovdje tehnički posložila i datumima i brojevima odluka obrazložila itd. slijed događaja. Ono što sam prilikom rasprave o dnevnom redu pomenula, mi cijenimo u Stranci za BiH da je jedno tehničko pitanje ovdje pokušano da se prevede na politički teren, da poenta ovdje i nije uopšte u samoj ratifikaciji Konvencije, o kojoj se naravno može i razgovarati sa pozicije datuma koji su ovdje posloženi, već sa onim što je proizašlo ili što treba da proizađe iz ratificije Konvencije UN-a vezano za osobe sa invaliditetom. Naravno, da se i podsjetimo na inicirano i sve ono što se događalo ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, da se podsjetimo i dopisa koje smo mi svi kao članovi Parlamenta dobili od strane osoba sa invaliditetom, gdje su pobrojani, naravno, zahtjevi od kojih je jedan od zahtjeva ratifikacija konvencija i slijed ostalih zahtjeva koji se odnose na potrebu donošenja zakona o osobama sa invaliditetom na nivou države, fonda za finansiranje naknada proizašlih iz gore pomenutog zakona, porodični zakon na nivou države, zakon na nivou države o penzijsko-invalidskom osiguranju, da Vijeće ministara obezbijedi u budžetu sredstva za normalan rad udruženja invalida, da se izmijeni Izborni zakon itd., da ne nabrajam u detalje. Ali, ono na šta skrećem pažnju jeste upravo i fokusiranje na jedan nevješti, ja ću tako nazvati, fokusiranje na jedan ... od zahtjeva, odnosno jedno područje čime bi se izbjegla, naravno, i priča o drugim zahtjevima, odnosno drugim temama koje su ovdje pobrojane. I ono što sam pomenula maloprije prilikom rasprave o dnevnom redu, tačno je i logično bi bilo da je predsjedavajući Vijeća ministara ili resorni ministri da su prisutni kad se raspravlja o tačkama koje predstavljaju prijedlog, je li, ili nekog ministarstva ili Vijeća ministara u smislu i obrazloženja, kao što smo i maloprije od cijenjenog ministra finansija u dva navrata čuli i obrazloženje diskusija i pitanja koja su ovdje kroz raspravu o budžetu bila pokrenuta. Logično bi bilo, je li, da je i kad smo imali vrući krompir ovdje u Parlamentu ni krivi ni dužni, da smo imali Vijeće ministara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara i da se očituje o svim zahtjevima koji su ovdje navedeni. Dakle, mi cijenimo da, opet da se vratim na suštinu problema, postoji i mi smo u više navrata i upozoravali da postoji nesklad i neinstitucionalizirana koordinacija i možda već prevaziđene odredbe zakona koji regulišu postupke o kojima je ovdje riječ. I mi smo čak i bili zato da se u ovom parlamentu usvoje izmjene zakona upravo da bismo cijeli sistem učinili efikasnijim. Nažalost, nije bilo dovoljno sluha u ovom parlamentu da taj zakon dobije dovoljnu većinu. Znamo i iz kojih razloga ga nije bilo i evo ja ću, iako se ne bih referirala na tehničke detalje i informacije o Vijeću ministara, upozoriti da su upravo najveća, ako je neko i nazvao ovo kašnjenjem u postupku ratifikacije, ali najveći gubitak vremena od prve odluke ili prvog koraka koji je BiH poduzela u pravcu okončanja ovog postupka ratifikacije ove konvencije i učinjene tamo, na šta smo i upozoravali kao potrebu da se izmijene odredbe zakona i da ova država ne 64 bude talac entiteta i saglasnosti entitetskih itd. koje znaju trajati u avanturističkom putovanju duha. Dakle, mi smo zato da se odbije ovaj prijedlog odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara, prijedlog odluke koja nema uporište barem u ovakvim obrazloženjima koje je dato ovdje, ne sporeći naravno zakonski osnov, ali možemo, naravno, postaviti i pitanje ovdje o zakonskim osnovama drugih ratifikacija, drugih konvencija, međunarodnih sporazuma i zakonskim osnovama koje se ovdje generalno poštuju ili temelje u procedurama. Možemo i razgovarati o načinu rada i odnošenju prema pojedinim pitanjima i temama koje dolaze iz pojedinih ministarstava. Evo ja ću vas samo recimo podsjetiti i možemo i postaviti, naravno, i pitanje Vijeću ministara. Ja, iako ne diskutujem s pozicije bilo kakvog adresiranja krivice, ali moja diskusija i jeste više da riješimo ili možda ukažemo na suštinu problema, ukoliko lutanja ili eventualno neinstitucionalizirane koordinacije postoje zbog čega imamo ili možemo imati kvalifikacije ovakve vrste kao što je to bio slučaj. Ali evo ja ću vas podsjetiti, recimo, iz ovog ministarstva koje je ovdje ocijenjeno kao neradno, neažurno, nanesena šteta itd. kakve su kvalifikacije ovdje date u obrazloženju: Vijeću ministara su upućene 16. januara 2008. godine prijedlozi odluka koje nikad nisu stavljene na dnevni red, 16. januara 2008., urgencije su upućene 8. aprila 2008., 24. juna 2008., 15. septembra 2008., 6. januara 2009. godine i nikad ti dokumenti nisu stavljeni na dnevni red Vijeća ministara; drugi, recimo, dokument koji je upućen Vijeću ministara 29. 12. 2008. koji još nikad nije uvršten na dnevni red; treći koji je upućen 18. jula 2008. koji još nikad nije uvršten kao tačka dnevnog reda. Dakle, možemo na različite načine diskutirati, možemo se naravno možda i našaliti, pa reći i dovesti ovu odluku, odnosno prijedlog odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara u pitanje i sa ovom posljednjom stavkom da za realizaciju ove odluke nije potrebno izdvajanje dodatnih sredstava iz budžeta institucija, što nije tačno. Jer, koliko ja znam, bivši ministar Sadović još uvijek prima platu iz budžeta, korigujte me ako to nije tako. Dakle, ovdje se govori o šteti, govori se o izostalim aktivnostima, o brizi predsjedavajućeg Vijeća ministara o vrlo osjetljivom pitanju osoba sa invaliditetom itd. na jedan način koji upućuje i na opredijeljenost Vijeća ministara, prije svega predsjedavajućeg Vijeća ministara da izađe u susret i zahtjevima osoba sa invaliditetom. I evo, i u tom smislu možda i da u ime kluba izrazimo nadu da će zahtjev broj 2., 3., 4., 5., 6., nakon što je zahtjev 1. već okončan u proceduri, vrlo brzo naći svoje mjesto ovdje u parlamentarnim klupama. Dakle, predsjedavajući, odnosno uvaženi članovi Kolegija, u nedostatku obrazloženja ove informacije od strane Vijeća ministara, a za ovu odluku, zaista, što se nas tiče, nije ni potrebno nikakvo obrazloženje. Mi predlažemo da se ova odluka odbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite. 65
Gospodine predsjedavajući, uvažena kolegice Hadžiahmetović, normalno, ne propusti priliku da ne ubaci tu sintagmu oko entiteta i države i talaca, ali to mi uvijek liči kao na priču da djeca mogu biti taoci roditelja i, obrnuto, da roditelji mogu biti taoci djece, ali dobro, nije to sad tema. Ne znam kako neko može na neki način stvarati neku neprijateljsku atmosferu prema dijelu države u kome živimo, ali to je neka stara priča naša. Javio sam se da repliciram iako sam čekao i složio se jutros i mislim da ovo neće biti rasprava kompletna, jer smo mi smatrali da predsjedavajući Vijeća ministara vjerovatno treba da kaže neke detalje koji nisu u ovoj informaciji i zato smo mi insistirali da on bude tu, i dobro, nismo dobili za to podršku i iz tih razloga ... neće biti vjerovatno kompletna rasprava. Ali je sasvim dovoljno ovo što ovdje piše da ne možemo prihvatiti navode kolegice Azre da se radi o tehničkom pitanju. Ljudi okupirali Parlament, nas držali ili pokušali nas držati na neki način kao taoce zbog tehničkog pitanja. To ne ide, mislim da to nije uredu i da ne možemo mi ono što se dešavalo u Parlamentu proglasiti sad tehničkim pitanjem. Što to jutro neko gospodin Arapčiću nije rekao - to je tehničko pitanje, izađite napolje! Nego tad je rečeno da je to užasno važno pitanje i da smo mi skupljani sa svih strana i da to mora da se riješi, jer će biti još većeg belaja. I da mi treba da riješimo neku krivicu, tako je nama rečeno, da je neko negdje nešto zabrljao, daj da ne otvaramo to pitanje, da mi uradimo što je do nas, pa ćemo vidjeti ko je zabrljao, ko nas je doveo u tu situaciju, tako je nama rečeno. Mislim, ja znam da vi imate najbolje informacije što se tiče njihovih namjera i radnji, ali ovdje dovoljno piše da je neko kriv. Ali prebaciti to na domen tehničkog pitanje je nemoguće. I evo, svejedno nam je da je neko kriv, ali nije realno da izađemo iz ovoga da nije niko kriv. Imali smo ovdje situaciju kakvu smo imali, znam ja ovo što dobacuje kolega Bahtić, nekad to i moj uvaženi kolega Huskić zna reći - uvijek te snađe ono što nisi dočekao. Vjerovatno iz SBiH najradije bi voljeli da ministra Halilovića smijeni neko drugi što se tiče vašeg stava, ali je nemoguće, da, da, za ono sinoć da, jer ste uvijek govorili - kad bi to neko mogao riješiti a da vi ne morate ... oko toga da se patite. Kad smo Sadovića smjenjivali, nije bilo tehničko pitanje, tad je to bilo važno državno pitanje. I tad je bilo priča da to treba da razmotrimo.
Molim vas, molim vas, slobodno se javite, nema problema.
Znači, ja ću kasnije vjerovatno diskutovati, očekujem da će ministar ovdje prisutni objasniti vjerovatno mnogo toga, i što mi ne znamo. Ne ulazeći u ovom momentu u odgovornost, ali činjenica da se iz ovih dokumenata vidi da je neko kriv i činjenica da smo mi bili svjedoci atmosfere da je neko kriv.
Vrijeme! 66
I mi smo zamoljeni, time završavam, mi smo zamoljeni da iako nismo bili krivi da uradimo svoj posao da bi spasili na neki način i naknadno nečiju krivicu utvrđivali, tako nam je ovdje rečeno i tako je obećano.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Krivi navod, ispravka krivog navoda.
Računaće se kao replika, samo izvolite.
Pa, da li postoji i krivi navod, ispravka krivog navoda? Postoji, je li? Dakle, referiram se na dio diskusije kolege Kalabića koji je dio moje diskusije adresirao na potpuno drugi teren. Ja sam rekla da je predsjedavajući Vijeća ministara, ... ovakvim obrazloženjem odluke, jedno tehničko pitanje pokušao da prebaci na politički teren. Dakle, to je jedno. Drugo, ja nisam ni slučajno rekla da su zahtjevi osoba sa invaliditetom koje sam ovdje djelimično samo pobrojala – tehničko pitanje. I evo u tom smislu ispravljam krivi navod.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adem Huskić.
Pa evo, samo bih htio da kažem da mi je drago da je kolega Kalabić rekao da on ipak ne bi, nije za smjenu ministra Halilovića, i ja to znam, Drago, da nisi, ali šta ću ti, moraš završavati zadatak, ali predlažem ti jedanput otkaži i ti poslušnost više, pusti ... centralizam, to je puklo davno, nema od tog ništa. Misli svojom glavom i samo naprijed.
nije uključen mikrofon
Molim vas! 67
Evo rekao sam, slažem se stobom. Nemoj ti pa ćemo vidjeti, pusti nas.
Zahvaljujem. Rifat Dolić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodo predsjedavajući. Cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, mi smo od ovoga Vijeća ministara navikli da nam umjesto reformi i reformskih zakona priređuju kadrovske sapunice koje na pravi način oslikavaju i stanje koje vlada u vladajućoj koaliciji, ali i sliku vlasti u BiH. Nakon svega mislim da više nikoga ne treba čuti što smo dotakli evropsko dno i što napredak ostvarujemo jedino na rang-listi kojom se mjeri stepen kriminala. Takozvana invalidska kriza jeste samo mali dio sramote kojom nas je izložilo ovo Vijeće ministara i da je predsjedavajući Vijeća ministara ovako ekspeditivno smjenjivao odgovorne u Vijeću ministara za sramotu kojoj su nas do sada izlagali, Vijeće ministara bi vjerovatno do sada ostalo, ne bez ministara, zamjenika i pomoćnika, već i bez čistačica. Ako ministar Safet Halilović zaslužuje smjenu što na vrijeme nije ratificirana Konvencija UN o pravima lica sa invaliditetom, zamislite onda koliko ljudi i ko sve treba biti smijenjen za poniženje koje je građanima priređeno neispunjavanjem obaveza za ukidanje viza, izostavljanjem BiH u MAP-u za NATO, zaostajanjem na evropskom putu, titulom najkorumpiranije zemlje u Evropi i drugim neslavnim titulama. Neću ništa novo reći ako kažem da ovo Vijeće ministara od prvog dana funkcionira kao neuređeni radio u kojem je svaki ministar personifikacija uređivačke politike stranke iz koje dolazi i svira muziku po notama svoga lidera. Ja sam od malih nogu pčelar i naučio sam da košnica u kojoj pčele puno zuje i zuje različitim i neodmjerenim tonovima ima prvo problem sa maticom, ili je loše ili je uopće nema. Kad otvorimo ovakvu košnicu, obično u njoj nema meda i ima puno trutova. Pčelarskim rječnikom rečeno, u našem Vijeću ministara odavno se puno zuji, a meda uopće nema. Neću da licitiram ko su trutovi i neću da kažem da nema i radilica, ali objektivno, gospodo, ova vlast je ponizila BiH i sve njene građane bez obzira kako se oni zvali i kako se molili Bogu ili se uopće ne molili Bogu. Koliko god neko omalovažavao i obezvlašćivao Vijeće ministara, za mene je to vlada ove zemlje, a ova zemlja zaslužuje i ima potrebu za boljom vladom koja će služiti građanima, a ne strankama kao što je to kod nas slučaj. Ja danas neću glasati za potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministra Halilovića jer je takva odluka prije svega rezultat odnosa i stanja u Vijeću ministara, odnosno unutar parlamentarne većine, a tek onda rezultat onoga što piše u ovoj odluci o smjeni. Za potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara neću glasati i iz razloga što je Vijeće ministara u takvom stanju da ne pomažu ove pojedinačne operacije jer je očito cijeli organizam neizlječivo bolestan. 68 Dakle, bez imalo dileme bi danas glasao za da je u pitanju smjena cijelog Vijeća ministara, ali ovakve pojedinačne kadrovske sapunice ne želim podržavati jer vladajuća parlamentarna većina vjerujem da ima dovoljno kapaciteta da to sama riješi ili ako nema onda bi bilo moralno da sami odstupe sa vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Je li to prvo obraćanje danas? Jeste, dobro. ___________(?) Kad se ne obraća teško vam, kad se obraća teško, pa šta hoćete.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i koleginice, obično to prvo kažem, ali evo, prije svega kad otvaramo ovu tačku dnevnog reda bilo bi dobro da konstatujemo da je Parlament BiH i Vijeće ministara BiH, vlast u cjelini ušla u posljednju godinu četverogodišnjeg mandata. Kormilari koji su upravljali brodom koji se zove BiH uglavnom su prethodnih godina lutali i u ovih 10 mjeseci ne vjerujem da možemo nešto specijalno dobro očekivati, bilo bi dobro samo da taj brod ne udari u neki ledeni brijeg. Ostalo nam je 10 mjeseci do izbora i obično u razvijenim demokratijama to vrijeme se, između ostalog, utroši i na pitanje da vidimo kakav je rezime rada određene vlade, šta je to obećala, šta je uradila, šta je propustila eventualno da uradi itd. Međutim, mi umjesto godišnjeg pregleda rada Vijeća ministara, što i po Poslovniku našem treba da dobijemo, umjesto toga, dobili smo novogodišnju čestitku u vidu prijedloga odluke o smjeni ministra za ljudska prava Ta odluka nam je dostavljena. U toj odluci koju je potpisao predsjedavajući Vijeća ministara, u njenom obrazloženju stoje vrlo teške optužbe. Između ostalog, čitavo ministarstvo i ministar optužuju se za nemaran i neodgovoran rad, za rad koji je škodio, citiram: 'ugledu Vijeća ministara BiH i da resorni ministar ne pokazuje dovoljno zainteresovanosti za pomoć osobama sa invaliditetom'. To su ocjene u obrazloženju koje je stavio predsjedavajući Vijeća ministara BiH. Ja danas neću ulaziti u tačnost ili netačnost ovih kvalifikacija zbog toga što ću na kraju svoje diskusije predložiti jedan konkretan zaključak. Međutim, sasvim je jasno da se postavlja pitanje kada je riječ o ovim kvalifikacijama nerad, odgovornost, nezainteresovanost, nepostojanje rezultata itd. koliko se takve ocjene mogu odnositi samo na jednog ministra u Vijeću ministara ili, bolje rečeno, koliko su to ocjene koje važe za sve ili za cijelo Vijeće ministara BiH. Međutim, ja danas neću o tome govoriti. Želim reći da nije dobro da kontinuirano imamo proizvođenje kriza unutar Vijeća ministara BiH zbog kojih vrlo često ne može da se bavi onim poslom koji je Ustav BiH odredio. Podsjećam, nije to bilo tako daleko kada je predsjedavajući Vijeća ministara BiH podnio ostavku pa smo mjesecima raspravljali šta će biti i šta neće biti i na kraju je povukao 69 predsjedavajući Vijeća ministara ostavku, a da se u međuvremenu od termina kada je podnio ostavku do termina kada je povukao ostavku ništa suštinski nije promijenilo. Zatim smo imali epizodu gotovo pet mjeseci sa ministrom sigurnosti iz SDA, sa gospodinom Sadovićem, i jako dobro znamo kako je sve to teklo. Evo sada otvaramo novu epizodu sa ministrom iz Stranke za BiH, a da ne govorimo o dopunskim nekim stvarima kao što je povlačenje PDP-a iz Vijeća ministara, izmjene unutar HDZ-a 1990 itd. Što se tiče SDP-a, mi vrlo jasno želimo reći da nećemo u ovih posljednjih 10 mjeseci učestvovati u kreiranju lažnih, vještačkih kriza i pokušaja destabilizacije državnih organa vlasti, bez ikakve spremnosti da nakon određenih kadrovskih promjena dođe do ozbiljnih i korjenitih promjena rada Vijeća ministara, pristupa radu, ponašanju, jednostavno bez promjene političkog koncepta. Mi u SDP-u, evo za ove nepune četiri godine, nekoliko puta smo javno tražili ovdje u Parlamentu smjenu pojedinih ministara i nije tajna da smo tražili, između ostalog, i smjenu ministra za ljudska prava. Međutim, u to vrijeme predsjedavajući Vijeća ministara je ovdje, o tome postoje stenogrami, uvijek govorio o tom prijedlogu SDP-a da ne može on smjenjivati niti pokretati tu proceduru za smjenu bilo kojeg ministra, kako su njegove ovlasti male, kako on nema te kapacitete itd. Zbog toga se i postavlja pitanje šta se promijenilo u međuvremenu pa evo sada ipak predsjedavajući Vijeća ministara, ali sada na kraju mandata, ima ipak mogućnost da pokrene određene smjene. Šta je to bilo prijepodne, a šta je to bilo poslijepodne? Bilo bi dobro da imamo danas predsjedavajućeg Vijeća ministara da nam kaže. Dakle, u četvrtoj godini mandata, lično mislim da političkom pincetom izvlačiti jednog po jednog ministra i raspravljati pojedinačno o bilo kojem ministru, mislim da nećemo postići pravi efekat. Umjesto toga bilo bi dobro ako se možemo danas složiti, a nema razloga da se o tome ne složimo da pokušamo svi zajedno na jedan sveobuhvatan, objektivan i argumentovan način sagledati rad Vijeća ministara u cjelini. Podsjećam, predsjedavajući Vijeća ministara je prilikom svog uvodnog ekspozea, između ostalog, rekao da ministri i zamjenici ministara moraju biti timski igrači. Također, predsjedavajući Vijeća ministara je u svom ekspozeu rekao da je, citiram: 'Ja sam odgovoran za akciju vlade.' Imajući to u vidu, imajući u vidu odredbe našeg poslovnika koji također u članu 163. stav (1) govori o obavezi Vijeća ministara da nam dostavi izvještaj o svom radu, ja predlažem da danas usvojimo jedan konkretan zaključak kao Predstavnički dom i da današnju priču, koliko je moguće, usmjerimo u jednom pravcu gdje ćemo dobiti zaista jednu sveobuhvatnu i cjelovitu sliku o svim ministarstvima. Prijedlog zaključka glasi: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana dostavi navedenom domu izvještaj o radu Vijeća ministara u dosadašnjem dijelu ovog mandata od janura 2007. do januara 2010. godine, sa posebnim osvrtom na sljedeće: - Odgovornost Vijeća ministara BiH za izrazito nizak stepen realizacije planiranih sopstvenih godišnjih programa kao i planova po ministarstvima, 70 - Odgovornost predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH za neefikasan rad Vijeća ministara BiH, - Odgovornost Vijeća ministara BiH za kašnjenje BiH u procesu realizacije obaveze iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima, - Odgovornost Vijeća ministara BiH za nepostojanje preciznog akcionog plana za ispunjavanje obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i - Odgovornost Vijeća ministara BiH za neprovođenje više od stotinu usvojenih zaključaka Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, predlažem kolegama i evo taj zaključak dostavljam odmah predsjedavajućem da usvojimo ovaj zaključak i da u narednih 30 dana dobijemo ... jedan kvalitetan izvještaj od Vijeća ministara, da otvorimo jednu raspravu, ponavljam, u skladu sa Poslovnikom i da onda cjelovito razmotrimo ovu problematiku i donesemo određene sudove i o Ministarstvu za ljudska prava, ali i o radu drugih ministarstava u skladu sa onim timskim radom o kojem nam je govorio i sam predsjedavajući Vijeća ministara kada je počinjao mandat ovdje, odnosno kada smo ga izabrali, ili kada ste ga izabrali prije više od tri godine. Ovaj zaključak dakle dostavljam u pisanoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa ne znam da li je bliže replika ili poslovnička intervencija u smislu diskusije dvojice mojih kolega prethodnika. Naime, evo skrećem vam pažnju da mi raspravljamo o tački 4. i 5. Tačka 4. je Odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice i tačka 5. Informacija Vijeća ministara o razlozima kašnjenja ratifikacije Konvencije UN-a o pravima lica sa invaliditetom, a ne o izvještaju o radu Vijeća ministara niti informacija o radu Vijeća ministara itd. Kada bude to na dnevnom redu, vrlo rado ćemo se uključiti u diskusiju i dat ćemo svoj doprinos. S obzirom da sam se javio, evo iskoristit ću priliku da kažem i stav Kluba zastupnika SDA u pogledu ove tačke 4. Naime, čitajući Odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministra, doktora Halilovića, mi smo dobili i prateću dokumentaciju iz koje je vidljivo da ne postoji ni minimum odgovornosti gospodina Halilovića u pogledu kašnjenja sa ratifikacijom ove Konvencije UN-a. Da je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara dostavio odluku o vlastitoj smjeni, vjerovatno bi objeručke podržali, jer je očigledno da postoji njegova puno veća odgovornost u pogledu kašnjenja ratifikacije ove Konvencije UN-a. Odnosno, ... da je obrazloženje Odluke o smjeni utemeljeno nekim drugim razlozima, mi kao Klub bi vjerovatno ozbiljno razmotrili to i možda bi čak i podržali Odluku o smjeni. Ali, s obzirom da ovi elementi u obrazloženju ne stoje, nećemo moći danas podržati takvu jednu odluku. To je prvi razlog. A drugi razlog je što nismo stekli povjerenje u predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ako se sjećate, odluku o imenovanju novog ministra mi smo ovdje u Zastupničkom 71 domu čekali oko tri mjeseca, možda i više. Prema tome, nismo sigurni da bi novog ministra dobili ni do kraja mandata predsjedavajućeg Vijeća ministara. Stoga Klub zastupnika SDA neće danas moći podržati ovu odluku o smjeni gospodina Halilovića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, vidite, kad imate ovakvu poziciju, onda vam i ne treba opozicija. Naime, dovoljna je pozicija sama sebi. A opet, kad imate ovakvu opoziciju, onda ćete dugo i mirno biti pozicija. Sasvim je prirodno da opoziciji odgovara što lošije stanje u poziciji, ne u društvu nego u poziciji, što lošiji odnos u poziciji. I ako je to tako, onda ja ne razumijem kolege iz opozicije koje su prije mene govorili zbog čega oni neće podržati ovu odluku predsjedavajućeg. Jasno mi je, naravno, neće podržati Stranka za BiH. Bilo bi dobro da je umjesto obrazloženja koleginice Azre sve to rekao ministar. Da je on poredao te datume i potpuno jasno i glasno rekao ovdje šta se to dešavalo u ovom periodu od momenta za koji ga optužuje predsjedavajući Savjeta ministara da nije reagovao, odnosno od momenta kad je mogao reagovati do momenta kad je reagovao. Vidite, ja kad sam pročitao ovu odluku, odnosno obrazloženje, odnosno razloge za donošenje ove odluke, moram reći da, kad se napiše ovakva rečenica, onda ... bi to trebalo biti veoma ozbiljno, kad bismo mi postupali na način da se prema ministrima odnosimo uvažavajući njihove rezultate rada, a ne njihovu etničku pripadnost. A evo, ne može me danas niko razuvjeriti da se mi danas upravo tako ne ponašamo prema ovoj odluci. Nažalost, ove dosadašnje diskusije idu u tom pravcu. Vidite, predsjedavajući smatra da ministar je tri mjeseca imao vremena da riješi neki posao, i on to nije uradio, a onda kad je uradio drugom ministarstvu je trebalo mjesec i po da uradi nešto što je možda mogao uraditi za sedam dana. Ja se čudim zašto predsjedavajući nije predložio još jednog ministra za smjenu ovdje gospodina Alkalaja koji je kasnio još mjesec i po dana na ovo. Naravno, to bi tad bio udar na Stranku za BiH. Ja sam više nego siguran da mi ne bismo smjeli ministre, jer Stranku za BiH ne može iz vlasti istjerati niko, a kamoli Nikola Špirić, tako da jednostavno nije moguće potvrditi ovakvu odluku, ponavljam, iz niz razloga. Ja zamjerim gospodinu Špiriću što je predložio ovu odluku o smjeni ministra Halilovića upravo zbog toga što je kao predsjedavajući Savjeta ministara bio dužan da zna da ova odluka neće dobiti podršku Parlamenta i da će se ona pretvoriti u jednu političku igru i da će ona samo pogoršati očito već loše stanje unutar Savjeta ministara, da ne kažem, loše odnose između ministra i predsjedavajućeg jer ne znam kakvi su odnosi između ministra i predsjedavajućeg, ali će ako su i bili dobri nakon ovoga biti loši, a faktički se neće promijeniti ništa. Mi bismo danas raspravljajući o odgovornosti za nepotpisivanje, odnosno neblagovremeno rješavanje jednog akta trebali doći sada do situacije koja nas je i natjerala da danas o ovome raspravljamo, a to je ona prošla sjednica. To je ona situacija u kojoj smo mi 72 praktično ovdje bili ucjenjivani, da li s pravom ili ne, to su odlučivali oni koji su nas ucjenjivali, oni su mislili da s pravom nas treba ovdje, valjda im je najlakše nas ucjenjivati. I, ako uzmemo da o tome vodimo raspravu, onda mi nije jasno kako je moguće da mi tako olako, svi mi ovdje kolege koji sjedimo oprostimo tu situaciju u kojoj smo se našli, pri tome ne misleći ni na koga konkretno, jer očito je da ovdje mi ne možemo utvrditi ko je zašto odgovoran, jer ono što jedni smatraju odgovornošću, drugi ne smatraju odgovornošću. Ono što drugi smatraju ovi prvi ne smatraju, tako da mi danas nismo u situaciju da utvrdimo ko je odgovoran za kašnjenje i na kraju ćemo doći do konstatacije da i nije bilo kašnjenja, nego da je sve to išlo normalnim i uobičajenim tokom kao što ide i za sve druge stvari, ali su oni ljudi tamo malo nam skrenuli pažnju da to što je uobičajeno nije uvijek uobičajeno i da ne bi trebalo biti uvijek uobičajeno. Zbog toga ja mislim da je ovo danas više jedna blamaža, nova blamaža Parlamenta sasvim nepotrebna, jedna nova blamaža Savjeta ministara sasvim nepotrebna. Naravno, kao neko ko je iz opozicije podržaću što gore stanje u Savjetu ministara i samo iz tog razloga ću glasati, znači za ovu odluku koju je predložio predsjedavajući Savjeta ministara.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Predsjednik našeg kluba je govorio o našoj argumentaciji, o našem viđenju ove odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara, međutim, zbog ozbiljnosti ukupne situacije, barem mi je tako u Stranci za BiH doživljavamo, ja imam potrebu još nekoliko riječi da kažem. Stranka za BiH je svoje najbolje ljude kandidirala u Vijeće ministara, vjerujem da su to činile i ostale stranke. Dakle, profesor doktor Safet Halilović je ozbiljan čovjek i predan poslu. Ishitrena odluka, tako je i naš kolega Halilović nazvao, dakle u prvom svom komentaru on je vrlo uljudno i uzdržano rekao da se radi o nesporazumu i ishitrenoj odluci. Dakle, ishitrena odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara bez ulaženja ... i ovu svu zavrzlamu datuma o kojim vi govorite, ja pozivam svakog od vas da pregleda ovih 50 stranica materijala i da pokuša razumjeti proceduru ratifikacije, razumjeti gdje je moglo brže, gdje je moglo sporije, ali takva jedna odluka je dovela Stranku za BiH, prvenstveno profesora Halilovića, u jednu vrlo neugodnu situaciju. Dakle, ovo nije za nas sapunica, gospodine Doliću, ovo je za nas jedna vrlo ružna i neugodna i nepravedna situacija prouzrokovana ovom ishitrenom odlukom, gdje je jedan ozbiljan čovjek doveden u ovakvu situaciju i neki ljudi pozivaju da nam Halilović objasni neke procedure itd., kao da svi vi ne znate i svi mi koji ovdje sjedimo kako se te ratifikacije vode, ko ih vodi itd. Mi i dalje tvrdimo da ratifikacija jeste tehničko pitanje sa stanovišta da ugovori obaveze, opredjeljenje države su prije toga već učinjeni i potpisani. Dakle, ovdje se radi o jednoj vrsti potvrde ranije iskazane spremnosti i volje da se rješavaju neka pitanja. Prisustvo ovih ljudi ovdje u Parlamentu za koje je također optužena Stranka za BiH, to nas je jako povrijedilo. Mi se zaista takvim stvarima ne bavimo, manipulacijom ljudi u nevolji 73 itd. Nije bilo prouzrokovano samo ratifikacijom, odnosno uopšte ratifikacijom nije prouzrokovano, oni su tražili ratifikaciju kao oruđe da imaju ... ratificiran dokumenat i da onda traže državne zakone, ujednačavanje svih invalida u državi, 'Institut za ocjenu radne sposobnosti' na nivou države i niz državnih rješenja za koja očigledno i sigurno je neće biti razumijevanja ovdje jer je to isključiva entitetska nadležnost. Sve je to govoreno i u dijalogu i gospodin Halilović je na desetine puta pokušavao ljudima da objasni, pojasni itd. Mi smo danima provjeravali datume, ministar je provodio istrage u Ministarstvu itd.. Dakle, mi zaista stojimo na stanovištu da je ova odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara zaista bila ishitrena i nepotrebna i zasnovana na argumentima koji nemaju snagu niti potrebu za ovakvim činom. Baveći se, da tako kažem, provjerama cijele situacije, dakle mi smo u stranci ovo vrlo ozbiljno shvatili kao jednu uvredu za nas sve koji tamo radimo ... Mi smo pribavljajući dokumentaciju utvrdili niz stvari koje zaslužuju jednu drugu vrstu diskusije. Vidite, dakle kada se radi o nadležnosti entiteta, država treba da pribavlja mišljenje. RS šalje saglasnost. Dakle, Zakon o postupku zaključivanja međunarodnih ugovora govori o mišljenju, jer se radi o isključivoj nadležnosti države kad je riječ o zaključivanju međunarodnih ugovora. Ali kad je riječ o nadležnostima koje su stvar entiteta, tada se pribavljaju mišljenja. Međutim, mi vidimo u predmetima dokumente, jer Vlada RS zasjeda i kaže dajemo saglasnost državi, ali to je jedno drugo pitanje, ali je ovo pitanje za Ured za zakonodavstvo da se vidi šta treba u predmetu da bude: ili mišljenje ili saglasnost. Ovako imamo mišljenje ili saglasnost. Ovako imamo mišljenje Federacije, a saglasnost Vlade RS. Dakle, Ured za zakonodavstvo Vijeća ministara je propustio da harmonizira stvar i da stvar uskladi sa Zakonom o postupku zaključivanja međunarodnih ugovora. Naravno, u ovom trenutku ja i razumijem da opozicija ima potrebu i u ovakvim trenucima i da se bavi pčelarstvom i da kaže da nas niko istjerati iz vlasti ne može, ja zaista, u ovom trenutku koji je za nas ozbiljan, nemam namjeru polemizirati s takvim stvarima, ali nije fer.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Može diskusija, sad oboje. Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, u svakoj državi smjena ministra je ozbiljna stvar. Smjena ministra od strane šefa vlade, Vijeća ministara, kako god hoćete, i rasprava o tome u Parlamentu je vrlo ozbiljna stvar i ja iščitavajući kompletan ovaj predmet i vidjevši i znajući šta se sve oko toga dešavalo i šta je unutar svega toga sadržaj, znajući da je smjena ministra u svakoj državi vrlo ozbiljna stvar, s druge strane moram da kažem da se osjećam vrlo tužno i nesretno što povodom ovakvog zahtjeva i ovakve situacije uopće moram da raspravljam o ovoj temi u Parlamentu BiH. Hoću da kažem da je ovo sve skupa od početka vrlo neozbiljno i sa raznoraznim kalukalacijama isplanirano i dostavljeno ovdje u Parlament, jer ako je iskrena namjera i ako je 74 tačno da treba ministra smijeniti zbog propusta koji su ovdje navedeni, a i o kojima također možemo govoriti, onda ja mislim da su u pravu oni koji kažu da je svaki ministar u Vijeću ministara, svaki ministar u entitetskoj vladi ili u bilo kojoj drugoj vladi, kantonalnoj vladi, pa evo možemo to proširiti i na Parlament, zaslužio da bude smijenjen. Ja sam nesretan što je stanje u bosanskohercegovačkoj državi i bosanskohercegovačkom društvu takvo. Nama nedostaje odgovornost, nama treba više odgovornosti, i to je jedno posebno pitanje o kojem mi svi skupa treba da raspravljamo, ali ja sam tako ubijeđen da je jedna nesretna situacija u ovom slučaju iskorištena da se Parlament zabavi i da se Parlament evo bavi, iako svaka naša minuta treba da bude dragocjena u ovakvim stvarima. Da nije bilo protesta invalida, mi danas ne bi bili u ovoj situaciji, ja sam siguran, dakle ne bi. Dakle, da nije bilo protesta invalida, mi danas uopće ne bi bili u ovoj situaciji, niko se ovoga ne bi sjećao, niko ne bi pokretao, procedura bi vjerovatno išla iz Vijeća ministara i još ... iz Ministarstva vanjskih poslova, jel' tako, prema Vijeću ministara, dalje prema Parlamentu još nekih mjesec dana, mi bi završili ovu ratifikaciju i ovo uopće ne bi bio problem. A kad se već desio problem i kad su invalidi upozorili na ovo, umjesto da se uradi ono što treba da se uradi, evo to je jel' urađeno, onda se nalijeva ulje na vatru, ja to ne mogu drugačije razumijeti, i onda se pokušava napraviti još jedan problem. Zbog toga ja mislim da ovo nije uredu, da motivacija zapravo za smjenu ja nemam, ne mogu kopati po glavi predsjedavajućeg Vijeća ministara i ne mogu nikad tačno znati šta je on uradio, ali sve činjenice, sve okolnosti, jer vi znate šta neko misli iz onoga šta radi, kakve poteze poduzima, jel' tako, šta mu je umišljaj, vidite iz onoga šta praktično čini, vidite iz činjeničnog stanja. Iz svega ovoga ja vidim da motivacija za smjenu zapravo nije za odgovornost nego nešto drugo – da se stvar problematizira. Je li to ovo o čemu je govorio gospodin Mehmedović, je li to nešto drugo, ja to dakle ne znam, ali u svakom slučaju jeste da se eto mi zabavimo, da se stvari zakompliciraju, to je ono što se čini, povodom ovako ozbiljne stvari, jer ponavljam, smjena ministra je vrlo ozbiljna stvar u svakoj državi i u svakom društvu, a mi ovdje u Parlamentu BiH zabavljamo. A da se htjelo zaista utvrđivati odgovornost, onda se ovdje odgovornost mogla utvrđivati na masi strana. Evo recimo, u maju mjesecu Ministarstvo pokreće aktivnosti i piše pismo entitetskim vladama. Iz jedne vlade 16. 7. stiže mišljenje, a iz druge stiže saglasnost o kojoj je govorio gospodin Belkić, i to je također samo po sebi razlika, ali tek u 12. mjesecu. Pa duže je od maja do 12. mjeseca 2008. godine nego što je od 29. 7. ili 1. 8. kada je ministar Halilović to potpisao u Njujorku do 22.10 kada je sudski tumač dostavio to u Ministarstvo. To je duže. Veća je odgovornost onda tamo. Zašto o tome ne govorimo? Sve ovo upućuje na zaključak da je vrlo, vrlo neozbiljno i ja ovo ne samo da neću podržati, jer ovo nije dovoljno ne podržati, ovdje se treba protiv ovoga glasati, glasati protiv ovoga. Jer, ako se kaže da se samo ne podržava, onda je to nešto što može da bude i uzdržano, jel' tako, to je onda podrška ovome svemu. Treba glasati protiv ovoga i Klub SDA će glasati protiv ovoga, ja se nadam da će i većina Parlamenta. Toliko, hvala vam.
Sljedeći je uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković. 75
Zahvaljujem, kolegice i kolege poslanici. Očigledno je iz diskusije koju smo čuli i ove informacije koju imamo pred sobom da postoji odgovornost. Postoji odgovornost i za način na koji smo Konvenciju u ovom parlamentu usvojili i nešto što se zove rad pod pritiskom i nešto što se zove da ti se to više nikad ne desi, i stoga moramo da razjasnimo situaciju. Postavlja se pitanje samo da li je imenovan pravi krivac i onaj ko je odgovoran za to i da li je adekvatna kazna izrečena time što se traži smjena. Ja mislim da imaju najmanje dva krivca. Da je krivac u Ministarstvu spoljnih poslova i da je krivac u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice. Istovremeno, neću da polemišem o tome da li je kriva Vlada RS, jer to nije naša nadležnost i mi ovdje trebamo da raspravljamo ono o čemu mi možemo da utvrdimo odgovornost i da kažemo svoje mišljenje u vezi toga. Neka o tome raspravlja NS i neka invalidi odu pred Vladu RS ako smatraju da je ona kriva za Konvenciju. Ministarstvo spoljnih poslova najmanje (jer u Informaciji koju smo dobili u tački 12. gdje je i Savjet ministara ustanovio da je tek 3. 12. dostavio ovu UN Konvenciju) je krivac što to nije ubrzao. I to nije prvi put. Mi ćemo, a žao mi je što nismo dobili iako smo po Zaključku koji smo usvojili 7. 12. ovdje trebali da dobijemo informaciju zašto i ostale konvencije kasne. Očigledno da u Ministarstvu spoljnih poslova stoji krivica od prije, pa evo i sad. Istovremeno, u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, ja ću vas podsjetiti da, evo, možemo ići od najsvježijih 14. 10. – uvaženi poslanik Vesna Šain je pitala šta je sa tom UN Konvencijom, da sam ja 3. 12. 2008. godine isto tako pitao šta je sa tom UN Konvencijom, da je 3. 12. uvaženi poslanik Lijanović pitao šta je sa tom UN Konvencijom, na tri poslanička pitanja nismo dobili nijedan odgovor. Ja istovremeno, zbog toga što smatram da je ovo ozbiljno pitanje, neću glasati za smjenu ministra. Neću glasati zato što se nije prihvatio moj prijedlog da ovdje dođe i predsjedavajući Savjeta ministara da čujemo i drugu stranu. I neću glasati zato što nije praksa u ovome parlamentu da se smjenjuju ministri zato što ne odgovaraju na poslanička pitanja. Kad to bude praksa u ovome domu, onda ću glasati i za odgovornost ministra. Dok god mi parlamentarci dopuštamo da se tako odnosi Savjet ministara prema Parlamentu, nemamo pravo da tražimo njihovu smjenu na osnovu samo toga. Iz tog razloga neću glasati za smjenu. Uvaženi poslanik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, evo, ja ću svoje izlaganje, znači po rasporedu po ove dvije tačke, započeti sa čitanjem jednog pasusa jedne od tačaka dnevnog reda kojih danas imamo 23., odnosno zadnju 'Davanje saglasnost za ratifikaciju Konvencije'. Podsjećamo da je Predsjedništvo BiH na svojoj 99. sjednici, održanoj 18. maja 2001. godine, donijelo Odluku o prihvatanju Štokholmske konvencije o postojanju organskih 76 zagađivača i ovlastilo Svetozara Mihajlovića, ministra civilnih poslova i komunikacija, da potpiše Konvenciju 2001. godine, a mi je danas imamo na dnevnom redu. Druga i danas na dnevnom redu Konvencija koju imamo za ratifikaciju i završena procedura (a vi znate i gospodin predsjedavajući gospodin Živković je postavljao to pitanje kao i ja i još neki poslanici) vezano je za Sporazum o privremenom uvozu ili tzv. ATA Karnet, maj 2009. godine; Predsjedništvo je završilo proceduru oko Konvencije, decembar je, mi je imamo sada, a jako je bitna za naše umjetnike, za biznismene, za ljude koji imaju potrebu da koriste prava iz Konvencije. To pokazuje da do sada gotovo nemoguće je bilo ukoliko bi se primijenio ovaj princip da ... jednostavno vlade ne bi mogle biti na svom mjestu, nijedan dan, nijedan ministar. Sljedeća stvar na što ja želim da podsjetim nas sve jeste da smo imali priliku prije par mjeseci raspravljati o Zakonu o postupku zaključivanja međunarodnih ugovora ..., zna se o čemu se radi. Znači, mi smo ovdje utvrđivali procedure i zaista smo vidjeli kroz rasprave i u ovoj komisiji smo vidjeli da postoji neopravdano duga procedura kod ratifikacije međunarodnih ugovora. Nažalost, većinom glasova poslanika iz RS taj dokument je oboren i mi imamo i danas ovaj zakon iz 2000. godine koji definiše način kako se potpisuju međunarodni sporazumi, zaključuju međunarodni ugovori. To je jedan od uzroka, ja vidim da je ovo jedan od glavnih uzroka zašto nama i ovaj sporazum iz 2001. godine čeka i mnogi sporazumi minimalno čekaju po šest i više mjeseci na ratifikaciju. Ono što želim još pomenuti ovdje u svom izlaganju jeste da ... zaista bih volio kao poslanik kada smo raspravljali o Konvenciji o pravima invalida da smo mogli dobiti podatke od Vijeća ministara. Šta znači ta UN Konvencija za BiH? Šta znači preuzimanje obaveze o pravima invalida? Koliko je to novca? Koliko je to zakona, koliko propisa? Šta sve proizilazi iz toga i šta su čije obaveze? Ja sam čuo od jedne od zaposlenih u ovom ministarstvu da se radi o stotinama miliona maraka. Da mnoge države ciljano iz nemogućnosti da ostvare mogućnost, znači sudski je onda da se otvori proces, znači da prvo stvari te riješe unutar države i onda krenu u te procedure. Mi nismo nikakvu informaciju dobili o tome. Radili smo pod pritiskom i na način kako je to usvojeno i mi nismo apsolutno dobili podatke o tome koliko to košta BiH, šta je to u obavezi koji entitet šta da uradi, šta je to obaveza BiH da uradi i koliko je to sredstava. I sljedeće smo čuli da to jedno nesređeno stanje u BiH po pitanju invalida: da imamo u RS 7.000, u Federaciji sto i nešto hiljada invalida, da je 400 maraka izdvajanje u Federaciji, 40 maraka u RS, što pokazuje da je to jedno stanje potpuno nesređeno i da je potrebno bilo pristupiti zaista ozbiljno ovoj UN Konvenciji i onim obavezama koja BiH iz te UN Konvencije preuzima. U tom smislu, ja zaista ovaj potez ovako jednostrano, ovako kratkovidno, ne vidim da je urađen za dobrobit niti funkcionisanje Vijeća ministara niti Parlamentarne skupštine, niti institucija BiH i nije za dobro niti naroda niti BiH u cjelini, i u tom smislu Klub SDA je rekao svoj stav, a evo ja sam imao potrebu da i kao poslanik dopunim sa ovim stvarima koje smatram da su korisne i da ih je bilo potrebno iznijeti. 77
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Neko reče da zamjeri predsjedavajućem Savjetu ministara što je donio ovakvu odluku, eto ja mu ne zamjerim jer znam da je ovo poluizrežirano, ako je možda preteška riječ reći izrežirano, zato što je gospodin Špirić znao da ova odluka o smjeni ministra Halilovića neće dobiti većinu u Parlamentu i, naravno, opet pored toga se odlučio da je napiše. A razlog je sljedeći. Zato što je on, gospodo draga, dio odgovornosti za neefikasnost Savjeta ministara za koje ste ga vi iz pozicije više prozivali nego mi i više mu postavljali pitanja nego mi u vrijeme sjednice koja je bila posvećena za postavljanje pitanja Savjetu ministara, on je dio odgovornosti sa Savjeta ministara prenio na ovaj dom. Nekad će on reći vama - ja sam vama predlagao da vi smijenite meni tog i tog ministra i Savjet ministara zbog toga nije mogao da radi. Vi niste to htjeli, izvolite gospodo, dijelite odgovornost sa nama! E, to je ta odgovornost, odnosno težina svega toga koja je prenesena na Parlament. Ovdje je bilo bitno ili je bitno inače kod nas doći u poziciju da budeš imenovan, i to je svima poznato da je to tako teško, i nije baš tako izbor ili imenovanje lagano ovdje sprovesti, ali evo nekako se većina dogovori i odradi to na početku mandata. A isto je tako poznato da nema boga, odnosno samo bog može izgleda završiti smjenu nekoga ukoliko ne radi svoj predviđeni posao kako bi trebalo da radi. To je nemoguće uraditi u ovakvim okolnostima sa ovakvom većinom u ovoj skupštini, i to je svima poznato. Moguće je jedino izvršiti ako stranka iza nekoga ne stane kao kod slučaja ministra bezbjednosti Tarika Sadovića. Tada je bilo moguće zamijeniti nekog iz Savjeta ministara, drugačije to nije moguće. Prema tome, iz ovoga je vidljivo da je sve ovo jedna određena, hajde da kažem ... Savjet ministara sa sebe skida odgovornost na ovaj parlament. Ako mu to ponekada i nekada zatreba, vjerovatno ćemo se sjetiti ovih mojih riječi, pa će one biti tada aktuelne zato što će neko iz Savjeta ministara reći da smo i mi odgovorni za njihovu neefikasnost kada ih budemo kritikovali zbog toga što nismo evo podržavali nekakve prijedloge iz Savjeta ministara itd., tako da, mislim, nema potrebe oko ovoga mnogo diskutovati. Neko je tu mala koleterarna šteta samo zato što se njegovo ime pominje u svemu ovome, a sve je to ostalo stvar koja se danas neće pomaknuti sa tačke na kojoj je bilo i ja sam siguran, bez obzira na neke koji će glasati za ovu odluku, da ona neće dobiti zeleno svjetlo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. 78 Dame i gospodo, vrlo kratko. Znači, mi u HDZ-u 1990 nećemo podržati ovu odluku iz tri razloga. Prvo, mi poštujemo pravo predsjedatelja i njegovu spremnost da prakticira odgovornost u Vijeću ministara. Načelno to podržavamo, ali smatramo da za prakticiranje te vrste odgovornosti trebala bi jedna cjelovita ocjena o radu Vijeću ministara koju smo trebali dobiti od predsjedatelja Vijeća i zato smo danas i glasovali da to bude kad on bude tu da obrazloži. Ulazak u ovakav parcijalni i selektivan pristup mislim da bi otvorio pandorinu kutiju, pogotovo što se pozivanjem ovdje na razloge za donošenje gdje se kaže kako je ministar za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara svojim neažurnim odnosom prema radu itd. Ja imam nekoliko primjera neažurnosti unutar Vijeća ministara koji su imali dugosežne implikacije. Jedna od njih je neimenovanje dopredsjedatelja Vijeća ministara i ministra sigurnosti u skladu sa zakonom što je zakonska obveza predsjedatelja, i mislim, ako neko želi prakticirati odgovornost iz svog domena odgovornosti, morao bi početi od sebe pa onda dalje, a zato nam treba jedna ozbiljna i cjelovita rasprava. Ali to ne znači da amnestiram bilo čiji nerad ili neodgovornost, ali o tome nam treba stvarno ozbiljna podloga i izvješće. I mislim da smo trebali sačekati predsjedatelja Vijeća ministara, čuti ga, dati mu mogućnost da obrazloži ukupne odnose u Vijeću ministara u skladu sa odgovornošću koje je Vijeće ministara preuzelo i on kao predsjedatelj, i onda ulaziti u odgovornost, jer mi smo ipak dali povjerenje tom Vijeću ministara i mi imamo tu vrstu odgovornosti prema ukupnom funkcioniranju Vijeća ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, izuzetno uvažavam mišljenje, ovo što je govorio gospodin Raguž. Ali, gospodine Raguž, šta bi to bilo nešto bolje da je danas prisutan predsjedavajući Savjeta ministara? Šta bi on to obrazložio? Šta bi obrazložio? Napisao je što je mislio. Jedino nema pravog obrazloženja. Da je napisao ili da je nekom rekao ja, gospodo, kao predsjedavajući Savjeta ministara, ali to je bezbroj puta i rekao pa tako da ne ispadne da ja njega branim ili nešto jer ja ne mogu nikoga smijeniti ni postaviti i tačka. I da ja sad ne bi ispao da branim gospodina Špirića, pa neko mu prenese, kaže, Slavuj je bio na tvojoj strani, pa oni mu drugi prenesu, aha, Slavuj je glasao da se ne smijeni ministar, pa ja uđem u sukob sa cijelim ovim redom, a neću. Ja ću isto kao predsjedavajući, ne što to nemam svoje mišljenje, javno reći da neću podržati smjenu ministra Halilovića zato što, podržao ja nepodržao, on neće biti smijenjen, e, onda je bolje da ja to ne podržim pa da ovaj red mene pozdravi i ministar Halilović da nema ništa protiv mene, neće biti smijenjen, nije moguće. A to, je li odgovoran nije li, gospodine Raguž, Vi ste potpuno u pravu i ne treba nam nikakvo obrazloženje. Ovaj red pozdravljam.
Replika, uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 79
Gospodinu Slavuju, neće ovaj red bez obzira kako Vi glasate doći u tu poziciju kako ste je Vi definisali, sigurno. Ovaj red neće doći u tu poziciju kako ste je Vi definisali, kako god Vi glasali, jer ovdje nije riječ, kao što i Vi i mi dobro znamo, ni o gospodinu Haliloviću ni o onome što je ovdje obrazloženo. Mi to dobro znamo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, replika. Izvolite.
Evo gospodinu Jovičiću replika i iz nje se vidi da sam ja bio izgleda maloprije u pravu. Neće podržati da se ne naljute kolege poslanici iz ovoga reda bez obzira što bi ga možda trebalo podržati zbog njegovog rada ili nerada ili obratno. Meni bi bilo drago da sam ja čuo ovdje nekoga da kaže: neću ga podržati zato što mislim da je radio kako treba ili podržaću ovu odluku zato što je radio kako ne treba. A ovdje mi nećemo podržati da se neko nekome ne zamjeri, i to je ono što sam ja maloprije govorio da sve je to režija. I druga stvar, šta ćete, gospodine Jovičiću, sad ako Nikola bude Vam zamjerio? Evo Vi ste procijenili, on je sam, ovdje je sedam-osam, pa cijenite šta je bolje. Znači, bolje neka jedan zamjeri nego ovih sedam-osam, dobro. Ne znam, bolje da ništa više ne govorim. Vidi se, vidi se da je to.
Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. Samo malo, molim vas.
Klub poslanika SNSD-a će glasati za smjenu ministra Halilovića. Zahvaljujem se kolegici Azri što je gospodinu Jovičiću kazala, bez obzira kako on glasao, da će oni o tebi misliti isto. Znači, pokušaj ove komunikacije nije uspio da popravi. Mi ovdje očito kad saberemo ove rasprave, imajući u vidu i odnose u Vijeću ministara, one jasno ukazuju na duboke razlike među nama i one sad idu po jednom drugom principu koji ima dalekosežne posljedice, i to je sad potpuno jasno. Ali ja se vraćam na jednu drugu situaciju, da smo prilikom rasprave o Konvenciji, tada je bio pritisak na Klub SNSD-a, jer svi su tada tvrdili da je neko dogovoran za ovo. I evo sad kažem da mi smo pogriješili što nismo vezali odgovornost za ratifikaciju Konvencije. Sad mnogi ćute ovdje i sad, normalno, kao ono kad se sa poljane pobjegne, eh da sam. Znači, tad je situacija bila takva gdje su ovdje bili apsolutno svi ubijeđeni da je neko odgovoran. E, danas svako ima svoje razloge zašto se izvlači zašto nije niko. Mi smo samo trebali vezati ratifikaciju Konvencije, 80 jer oni koji su doveli invalide su išli s namjerom da smijene gospodina Halilovića i preko njih su njemu nanijeli štetu. I to je činjenica. I neka neko razrađuje taj scenario dovođenja, ne znam neke vrste manipulacije, već čega je bilo. Ali kako je moguće da kao u masi slučajeva da je odjednom za par dana iščezla odgovornost. Iščezla je odgovornost, meni je rečeno direktno, dajte samo da to napravimo. Mnogi su tad po hodnicima pitali šta će biti, kako će biti, ovako, onako, ko je to uradio, ko je to kriv, ko je to doveo u ovu situaciju. Ljudi su bili tu nekoliko dana. Nisu oni bili dva sata tu. Stvorena je jedna situacija koju je ovaj parlament spasio. Ali, da li je moguće sad da poravnamo na taj način sa pričom da zaista niko nije odgovoran i da ćemo poslati poruku i za dalje da u takvim situacijama ili će neki drugi istjerivati odgovornost na drugačiji način. Ja nisam čak rekao ni ko. Ali ako mislite da je fer kad se vratite u onu situaciju da danas kažemo da zaista niko nije odgovoran, a mi nismo potencirali danas pitanje zato što to nije na dnevnom redu šta se sve dešavalo unutar Parlamenta i kakve su posljedice dolaska invalida i njihovog odlaska i njihove logistike. Mi smo to danas otvorili, a vidim da nema ni volje, jer tad su neki prebrodili tu situaciju i danas se već više ne sjećaju tih događaja i već više nisu u tom filmu.
Zahvaljujem. Slavko Jovičić, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, gospodine Okoliću, ja znam da ste Vi opozicija, ja to podržavam, da biste Vi smjenjivali svaki dan svakog ministra. I tu ste Vi u pravu. Ali znate šta je poenta bila u onome što sam ja rekao da je nemoguće, bez obzira što mi činimo dio parlamentarne većine, da mi glasamo za smjenu ministra iz reda druge političke partije koja čini tu parlamentarnu većinu. Evo da ne govorim po etničkoj pripadnosti, valjda je i to nekad bitno. Žalosno je što se mi stidimo reći ko smo i šta smo i kome pripadamo. Dakle, samo je to bio razlog i, ponavljam, ni jedan ministar nikada ne može biti smijenjen, može pod jednim uslovom ako ga njegova stranka povuče, samo to, i naravno mi kao parlamentarna većina ćemo podržati prijedlog te stranke. U ovom slučaju, kad njegova stranka brani, s razlogom i bez razloga, to se vidi, svog ministra i za njega kaže da je uspješan, koji je način kad bi svi mi koji smo nezadovoljni evo recimo radom tog ministra glasali. Šta ćemo dobiti? Nećemo dobiti ništa. A to je uzgred ono bilo, izvinite vi, gospodo, što sjedite u ovom redu, jer ja ne želim zaista ni sa kim sukobe, a pogotovo sa vama. Nije to bilo dodvoravanje vama. Ja se nikome ne dodvoravam, evo vidite. Ali, gospodine Okoliću, još jedna stvar, nemojte vršiti insinuacije šta će mi reći gospodin Špirić, šta će mi reći ovaj, Vi slušajte šta ja kažem. A gospodin Špirić, rekao sam na početku, ja njega ne branim i on zna da ovo nije moguće na ovaj način izvršiti niti on ima ovlaštenja, i više puta je za govornicom, slušali smo ga, rekao nemam ja funkciju predsjednika vlade kao neki drugi u državama pa da mogu sad smijeniti ministra. To je govorio. I to je jasno nama svima. Ali 81 je se ponosim u jednoj stvari koja nije predmet danas rasprave, što Vi, gospodine Okoliću, kažem, iz opozicije bi smjenjivali svakog ministra, a što hvala Bogu nemate primjedbe ni na jednog ministra koji dolazi iz SNSD-a, barem oni dobro rade, ali bi i tu priliku iskoristili pa nam danas natovarili pa eto kako ja branim sad ovog ministra, pa evo vidim nemate primjedbe ni na ministre iz HDZ-a 1990, mog kolegu i nekad našeg ovdje kolegu, nego nađete jednog pa biste Vi sad iskoristili tu priliku u obračunu sa SNSD-om, kao mi tražili da se smijeni ministar, a eto danas podijeljenost u Klubu pa neće gospodin Živković glasati za smjenu, pa neću ja, i kao mi se nešto pocijepali. Naprotiv, mi smo samo shvatili da nije moguće smijeniti ministra i nećemo da učestvujemo u tome, i to da zapamtite, tako da nema tu podjela, nemojte se brinuti za nas.
Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Ja moram konstatovati zaista da sam prilično iznenađen dobrim dijelom diskusija poslanika koji predstavljaju parlamentarnu većinu na državnom nivou. Svašta se danas moglo čuti u okviru ove rasprave, od toga da je ovo ishitrena odluka, od toga da je ovo uvreda za zemlju itd., itd. Međutim bilo bi pošteni reći, prije svega, da jedina uvreda za ovu zemlju je činjenica da imamo ministarstva u Vijeću ministara koja realiziraju sa 20% ili 30% svoj godišnji program rada, jedina uvreda je liberalizacija viznog režima gdje BiH stoji, a građani BiH zbog toga trpe, i jedina uvreda za ovu zemlju je stanje u ovoj zemlji. Ogromna većina je ipak konstatovala u raspravi ... i iz opozicije van pozicije da evidentno ima problema u radu Vijeća ministara, da ima propusta, da ima i nerada i neodgovornosti. Jedino izlazno rješenje, pokazuje se evo na kraju gotovo ove rasprave, jeste u stvari ovaj prijedlog koji smo predložili, a to je da danas parcijalno ne donosimo neke zaključke već da dobijemo cjelovit izvještaj o radu Vijeća ministara i da na bazi toga zauzmemo stav. U slučaju da ne prihvatimo ni taj prijedlog da dobijemo od strane Vijeća ministara takav jedan izvještaj koji ja ne prejudiciram kakav je, pozitivan ili negativan, oni će ga sastaviti i dostaviti Parlamentu, u tom slučaju od današnjeg dana pa do kraja mandata više odgovornost uopšte nije na ljudima u Vijeću ministara već na poslanicima iz vladajućih stranaka koji će onda omogućiti ljudima u Vijeću ministara i da ne realiziraju svoje planove, ali čak ni da ne podnose izvještaje Parlamentu BiH. Da ne bi došli u tu poziciju, jedino izlazno rješenje je u stvari da prihvatimo ovaj zaključak da dobijemo jedan izvještaj od strane Vijeća ministara kojeg će oni zajednički sastaviti i dostaviti nam cjelovitu informaciju na bazi koje ćemo mi onda donijeti određen stav kao najviši zakonodavni organ u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Replika druga, Mirko Okolić. Izvolite. 82
Ma znao sam ja, gospodine Jovičiću, da ovaj ... će pokušati nekako to odbraniti, ali nisam ja tvrdio uopšte da ste vi podijeljeni i ... znači to je Vaša tvrdnja, na osnovu čega ne znam. Ali sam ja tvrdio, a Vi ste to sami potvrdili kroz Vašu diskusiju, da je ovo sve dogovoreno, izrežirano, izblamirano. Nekoliko ste puta ponovili da je i gospodin Špirić znao da ne može doći do smjene, a napisao ovu odluku. Pa je znao da ne treba ga mijenjati kao ako ga njegova partija podržava itd., itd. Još sve šta ste rekli neću uopšte da polemišem. Ali ja lično stičem dojam, mnogi će građani to stići dojam, da ovo ... kako ćemo mi izaći ove situacije, malo bilo ono invalidi kod nas u Parlamentu, napravila se oko toga zbrka itd. Nekako moramo to prevazići. E, slušaj, sad ću ja tamo predložiti da budete Vi, gospodine ministre, smijenjeni, Vi ne možete biti smijenjeni naravno u ovakvim odnosima snaga, a ja ću čak reći i onima svojima da ne podrže tu smjenu, pa čak malo i da javno kažu da ne treba smijeniti itd. Ako to nije režija, onda ne znam kakva je ova priča, na šta to liči itd. Vidi se da je to režija, providno je to što se radi, a to sam ja jedino govorio, ja nisam govorio o vašoj pocijepanosti. Naprotiv, Vi ste vjerovatno dogovorili da ... ja nemam ništa protiv, tako i treba klub i treba da bude jedinstven itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Slavko Matić.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, Klub HDZ BiH neće podržati ovu odluku predsjedatelja Vijeća ministara iz više razloga, a prije svega iz razloga što držimo da je ova odluka ishitrena, nedovoljno argumentirana i u ovom trenutku, devet mjeseci do narednih izbora, apsolutno nepotrebna i nesvrsishovita. Današnja rasprava ako ništa drugo pokazala je da nije dobro što nam je nedavno u parlamentarnoj proceduri pao 'Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku sklapanja i pristupanja međunarodnim sporazumima i konvencijama'. Jer te izmjene i dopune su na puno jasniji i precizniji način određivale rokove za sve nadležne institucije koje sudjeluju u procesu od momenta donošenja odluke od strane Predsjedništva da se pristupi određenom međunarodnom sporazumu do momenta ratifikacije. Nažalost, taj zakon je pao pa, ako ništa drugo, možda će ova rasprava poslužiti Vijeću ministara ili nekome od nas zastupnika da ponovno stavimo u proceduru taj zakon, koji bi na puno jasniji način precizirao obveze i rokove pojedinih nadležnih institucija. Mi ne želimo braniti nekoga za koga se može utvrditi odgovornost, ali je činjenica da ... u ova dva akta, u kojima smo objedinili raspravu, odgovornost je vrlo šarolika, odnosno činjenica je da to više subjekata može podijeliti tu odgovornost. Već je neko konstatirao da je najviše vremena potrošeno do momenta dobijanja pozitivnog mišljenja ili suglasnosti od entiteta, od Federacije dva mjeseca, a od RS sedam mjeseci, pa onda zastoji i u samom ovdje imenovanom Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, pa zastoj u Ministarstvu vanjskih poslova itd. Ali činjenice govore i nešto drugo, da većina, nažalost, konvencija i sporazuma, velika većina, 83 njihov postupak od donošenja odluke za pristupanje do ratifikacije traje i puno duže vremena negoli što je trajalo vrijeme za ovu konvenciju. To nije dobro, iako vjerojatno tu ima i objektivnih razloga uz sve subjektivne slabosti koje postoje. Možda je to još jedan od razloga da uistinu razmislimo o kvalitetnim izmjenama i dopunama zakona koji preciziraju ovaj postupak i ovaj proces. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 6., ja bih rekao i tačku 7. ako se slažete, s ozbirom da su zahtjevi u pitanju i danas raspravljamo samo o zahtjevima: Ad. 6. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02–5-119/09 od 15. 12. 2009. i Ad. 7. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01–02–5-118/09 od 15. 12. 2009. Kao što sam rekao, raspravljamo o zahtjevima. Otvaram diskusiju, izvolite. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, i kad smo govorili, raspravljali o dnevnom redu, mnoge stvari smo dotakli po ovim pitanjima. Dakle, razlog za hitni postupak ... Klub SBiH je napisao zato što je nama svima poznato, dakle krajem ove godine, 31. 12. 2009. godine ističe prelazni petogodišnji mandat međunarodnim sudijama koji još uvijek rade u predmetima koji su dodijeljeni Posebnom odjelu za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju, kako u Tužilaštvu BiH tako i u Sudu BiH. Dakle, Visoki predstavnik je svojom odlukom produžio mandat sudijama koje rade u Odjelu za ratne zločine, dakle mi ovdje predlažemo uvođenje novih članova da se produži takav mandat i ovim sudijama koji rade, međunarodnim sudijama koji rade u predmetima u Odjelu za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju. 84 Dakle, ponavljam, razlog za hitni postupka je samo zato što za desetak-petnaest dana ističe rok tim sudijama i mi predlažemo produženje tog roka i zbog toga tražimo i predlažemo da se ovi zakoni razmatraju po hitnom postupku. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa evo ja neću dugo, iako sam namjerno u komentaru na odgovor na postavljeno pitanje skrenula pažnju na stanje, između ostalog, i u institucijama na koje se odnose predloženi zakoni. U međuvremenu još jedan argument, pored ovoga što je izneseno u obrazloženju, bi vezala i za poziciju BiH kada je riječ o korupciji i potrebi da se zaista na jedan ozbiljniji način sa dobrim institucionalnim kapacitetima uhvatimo ukoštac sa problemom sa kojim se BiH suočava. Dakle, mi smo najvećim dijelom fokusirali izmjene ovog zakona ... na Odjel za organizirani kriminal i korupciju iz razloga koji su već i ranije pomenuti. Mislim da nema potrebe dalje obrazlagati ono što je već navedeno u obrazloženju. Ja mogu samo da izrazim nadu da će kolegice i kolege u ovom parlamentu imati dovoljno sluha za ovu problematiku i za zakone koji su u proceduri.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
U skladu sa onim što sam govorio kada smo raspravljali o dnevnom redu, ja smatram da ovaj zahtjev nije u skladu sa Poslovnikom došao na dnevni red, smatram da pravno će pogriješiti ovaj parlament ako bude glasao o tom zahtjevu i smatram da smo trebali i prethodno staviti Odluku Visokog predstavnika na glasanje i da nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“ smo mogli da djelujemo amandmanski na ovaj zakon. Stoga ću sigurno glasati protiv ovoga zahtjeva, ali sam želio da upozorim Dom još jednom na opasnost koja vreba ovim zahtjevima. Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Mi ni u kojoj varijanti ne bi željeli da ovo ostane na neki način neraščišćeno, odnosno da imamo dilemu da smo nešto radili što nije u skladu sa zakonom ili sa Poslovnikom. Dakle, SBiH, odnosno predsjednik kluba u ime kluba Azra Hadžiahmetović je prije donošenja ove odluke Visokog predstavnika, da još jedanput ponovim, podnijela Zahtjev za hitni postupak, 85 intervenirajući na način da se u punom kapacitetu, dakle sudijama i tužiocima i u jednom i u drugom odjelu, produži mandat do 31. 12. 2012., ne znajući šta će se dešavati. Dakle, u međuvremenu je Visoki predstavnik donio odluku kakvu je donio i mi smo je vrlo precizno proučili i na osnovu toga podnijeli zahtjeve za hitnu proceduru za izmjene i dopune ova dva zakona. Sadržaj naše intervencije, prvo, odnosi se na osnovni zakon i o Sudu BiH i o Tužilaštvu BiH i odnosi se na uvođenje novih članova – ne na članove koji su mijenjani, nego na uvođenje novih članova 19.a. i 24.a. I dakle, mi smo u uvjerenju (naravno, nije mi namjera da ovdje ja i gospodin Živković polemišemo), ali jedna vrsta logike mene uvjerava da mi ne intervenišemo na ono što je Visoki predstavnik radio, nego intervenišemo na članove, intervenišemo na način da dodajemo nove članove na postojeći zakon.
Ispravak netačnog navoda, predsjedatelj doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Naime, nisam siguran kako tumačimo šta znači izmjena i dopuna zakona i da li ako se tretira član 19. i ako se dopunjuje to smatra se diranjem u taj član, ali sam siguran da u članu 2. stupanje na snagu prijedloga koji smo dobili od uvažene poslanice Azre Hadžiahmetović dira direktno član 2. koji je Visoki predstavnik nametnuo. I time se sigurno krši uobičajna praksa u ovome domu da se prethodno odluke Visokog predstavnika moraju ovdje potvrditi, da se u „Službenom glasniku“ objave i da se nakon toga mogu mijenjati ti članovi. Prema tome, stoji iza toga da ovo nije proceduralno uredu i da je trebalo se prvo staviti Odluka Visokog predstavnika na glasanje. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik, Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, potpuno je jasno kako će danas završiti ove dvije tačke dnevnog reda. Možemo slobodno već u ovom trenutku kazati, imajući u vidu iskazane ili izrečene stavove, da ovi zakoni neće biti usvojeni. Volio bih da to ne bude tako, ja bih volio da ovi zakoni budu usvojeni, ali šta je tu je. Nisam ja toliko ni ustao samo zbog toga da ovo kažem. Potpuno dakle svjesno da ovi zakoni danas neće proći, ja želim ovdje u Parlamentu, a nekad će neko čitati šta se govorilo ovdje u Parlamentu, šta se zaključivalo, je li, da kažem povodom ovoga jednu stvar koja se tiče nezavisnosti pravosuđa i koja se tiče odnosa sudske, zakonodavne i izvršne vlasti. Ja se zalažem za koncept potpune samostalnosti ova tri segmenta vlasti. Mi od ranije imamo tradiciju jake izvršne vlasti, pa možemo da kažemo da imamo i tradiciju tako poprilično jake zakonodavne vlasti, ali nemamo u BiH tradiciju nezavisne, samostalne i u tom segmentu jake sudske vlasti. Mi u BiH izgrađujemo taj sistem i radi izgradnje tog sistema osiguranja nezavisnog, profesionalnog i samostalnog pravosuđa, između ostalog, uključili smo i sudije strance u određene odjele u Sudu i 86 Tužilaštvu BiH, kako bismo ove principe u BiH na najkvalitetniji način uspostavili i kako bi oni postali praksa u ponašanju sudova i tužilaštava u BiH. Za mene je nezavisno pravosuđe ono pravosuđe koje je u stanju da svakog pojedinca koji živi u ovoj državi dovede pred lice pravde. Ja nisam siguran da danas kod ovakvog sistema, a pogotovo nakon ovih zakona koje je nametnuo Visoki predstavnik, mi imamo takvo pravosuđe u BiH. I ovdje nije problem do pravosuđa, nego je problem do ljudi koji se osjećaju da su iznad zakona. Mi danas imamo u BiH ljude koji se osjećaju da su iznad zakona. I to je nešto što je najopasnije. Ovo će se obit o glavu kad-tad i onima koji su protiv da stranci ostanu u Sudu i Tužilaštvu BiH, jer će to neminovno, bez obzira koliko naše sudije i tužioci bili stručni i sposobni, uticati i ticat se principa samostalnosti i nezavisnosti pravosuđa. Bojim se da ovom odlukom Visokog predstavnika i neusvajanjem ovih današnjih zakona se neće doprinijeti toj negativnoj pojavi. Ja želim da BiH ima izgrađen ... sistem odgovornosti, u kojoj niko neće biti iznad zakona, u kojoj će svako u svakom momentu, u svakom trenutku se morati povinovati naredbama, odlukama tužilaštava i sudova, dakle nezavisnog sistema vlasti, a ne prijetit da će rasturiti državu ako do toga dođe. Ovo je opasna stvar na koju i o kojoj se u ovom trenutku u BiH, nažalost, ni od međunarodne zajednice koja je zadužena da pomogne BiH da uspostavi jedan normalan sistem ne vodi računa. Jednog ćemo dana platiti cijenu ovoga; kad?, ja ne znam, ali sam siguran da hoćemo. Toliko, hvala vam.
Samo zato što sam cijenino da imate izuzetnu želju da kažete ovo, iako je bilo izvan tačke dnevnog reda i raspravljamo o ovim zahtjevima, ja sam Vas pustio da govorite i da Vas ne prekidam. Ali sad imamo i replike. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, izvolite.
Replika predsjedavajućem. Dakle, prijedlog ovog našeg zakona i ova odluka Visokog predstavnika se razlikuju, u tekstualnom dijelu se razlikuju. Znači, govorimo o ovom prijedlogu zakona i ovoj odluci Visokog predstavnika da je jedna riječ predložena različito u našem prijedlogu, ona je različita u odnosu na Odluku Visokog predstavnika. Znači, u cjelini gledano, ovaj prijedlog zakona se razlikuje u odnosu na ovu odluku koju je donio Visoki predstavnik. Član 2. jeste isti, ali je u cjelini sam prijedlog zakona u odnosu na Odluku Visokog predstavnika različit. Iz tih razloga je ova stvar urađena po Poslovniku. I tu ne treba da bude nikakvih dilema.
Jednostavno, dopustite da kažem da je problem u tome da se djeluje na član koji je Visoki predstavnik nametnuo, ništa drugo. Ne govorim o istovjetnosti tekstova. Uvažena poslanica Milica Marković, replika. Izvolite. 87
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moja replika se odnosi na izlaganje kolege Džaferovića. Ima se utisak kad on ovako nama govori o Sudu i Tužilaštvu BiH da, kao što bi narod rekao, slušate priču kojom vam neko baca prašinu u oči i pokušava da vam to sve idealizuje kako treba da je pravosudni sistem kao jedna od poluga vlasti u jednoj državi, treba da bude takav kako on priča o tome i kako ga on zamišlja i, naravno, ovo što je rekao da je opasna stvar ako se pojedinac izdiže iznad pravosudnog sistema u jednoj državi! I ja isto to mislim, gospodine Džaferoviću, ali mislim da je još opasnija stvar i stvar koja još više razgrađuje jednu državu ako imate sud koji se zove sud i tužilaštvo jedne države, a toliko je pristrasan i toliko je predodređen i instruisan kako da radi i kako da sudi. To je pojava koja direktno potkopava temelje jedne države i ako imate još goru situaciju da taj isti sud zna vrlo dobro i te sudije o kojima evo se ovdje i pominje zbog kojih se i predlažu ... ovakve intervencije na zakon, ako imate da sudije znaju vrlo dobro da postoje tri konstitutivna naroda i u predmetima u toj državi u kojoj oni sude i od ta tri naroda u predmetima koji sude jedan narod osude na 1400, 1500 godina zatvora, a jedan od tih naroda osude na 60-tak godina zatvora. Onda se postavlja logično pitanje: Što će taj sud i to tužilaštvo uopšte jednom narodu koji je diskriminisan, koji je proskribovan da je a priori kriv i da je za sve kriv u ovoj državi? I kako onda očekujete da predstavnici tog naroda podrže takav zakon? Tako da mislim da bi trebalo malo uravnoteženije da govorite, odnosno da budete realni i objektivni kad pričate o ovim stvarima. Jer nemojte misliti da to što Vi kažete da će neko slijepo prihvatiti, da ćete još manje nekoga ubijediti sa tom pričom.
Zahvaljujem. Ja vas upozoravam da je tačka dnevnog reda rasprava o ovom zahtjevu i molim vas da se pridržavate tačaka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika.
Uvažena koleginice Marković, ja nisam diskutovao da bih Vas razuvjeravao u vašem uvjerenju, Vi imate vaše uvjerenje. Ja sam precizno i jasno kazao zbog čega sam ustao i zbog čega sam kazao ono šta sam kazao. I nikada neću pasti u zamku da za ovom govornicom ja govorim o procesu suđenja u koju ste vi pali ili zapali, i sudovi ne sude narodima, sudovi sude pojedincima koji su optuženi, a tužioci ih istražuju i optužuju za određena krivična djela.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, diskusija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. 88 Ja ću reći da ja ne podržavam danas proceduru hitnosti, odnosno po članu 127., i to je ono o čemu sad i raspravljamo. A razlog zbog čega ne podržavam ću reći u sljedećih par riječi, pokušaću da budem kratak. I neću ulaziti uopšte u suštinu zakona, jer to nije tema rasprave. Meni sad nije jasno ako mi po 127. usvojimo ili recimo usvojimo ovaj zahtjev da bude po članu 127. ovaj zakon, pa poslije toga kaže - hajmo ga i usvojiti. Imamo onda zakon koji je recimo danas usvojen, a imamo zakon koji je nametnut od strane Visokog predstavnika, koji mi treba da potvrdimo ovdje u ovom parlamentu. Gospodin Remzija Kadrić reče da se ta dva zakona razlikuju u određenom dijelu i tačno to. I šta ćemo onda imati? Imaćemo jedan zakon koji je nametnuo Visoki predstavnik i imaćemo mi koji smo usvojili, recimo, danas na ovoj sjednici izmjene i dopune Zakona po članu 127., a to jedno s drugim ne ide. Ovdje je gospodin Živković u pravu i ja mislim da po 127. ili po bilo kojoj drugoj proceduri mi možemo ulaziti u izmjenu i dopunu ovih zakona na osnovu, odnosno nakon potvrđivanja Odluke Visokog predstavnika od ovoga doma. Ako to ne uradimo, onda ćemo imati eventualno prilikom usvajanja ovoga zakona ili ovih zakona imati na snazi i Odluku Visokog predstavnika, a imaćemo i ono što bismo danas eventualno usvojili. Čini mi se da nema potrebe za ovoliku žurbu, naročito posle objavljivanja Odluke Visokog predstavnika o izmjenama povodom ovoga zakona, odnosno ovih zakona. I dobro, možda je to SBiH imala namjeru da uradi prije nego što je Visoki predstavnik nametnuo, pa onda on nametnuo, pa da ne bi baš odustali, ajmo sad nešto reći, tačno jeste, bilo je prije ovoga, jest. On jeste nametnuo, ali evo, aj, da ne propada naša inicijativa, mi ćemo ići i dalje u tu inicijativu, malo ću to izmijeniti juče, kao dan ovaj pred sjednicu, a dan odmah poslije objavljivanja. Tako da mislim da je ovo besmislena stvar da danas ide po 127. Ja ne podržavam 127.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, diskusija. Izvolite.
Ja ću zbilja vrlo kratko iznijeti svoje skromno mišljenje o ovom pitanju. Najprije smatram da pitanje procedure i ovdje nije zapravo najbitnije, iako je ono sad trenutno tema. Ja želim govoriti o biti ovog problema, odnosno ovog pitanja, dakle, i opet ne bih govorio ni o ovoj drugoj dimenziji, dakle proceduralne ispravnosti ili neispravnosti, čak i to nije toliko bitno za mene. Ovdje je zapravo biti i ono je što ja želim reći je to, dakle mislim da je opće stanje, odnosno ocjena svih koji se bave ocjenom stanja organiziranog kriminala i korupcije u BiH takva da je BiH na vrlo zavidnom visokom mjestu. To pokazuju zadnja istraživanja Transparency Internationala gdje su nas stavili na 109. mjesto, odnosno prvo u regiji i samo iza Rusije u cijeloj Europi itd. Dakle, to nas treba zabrinuti. Sadašnje stanje, dakle koje uključuje i rad stranih tužitelja i sudaca u ovom odjelu, je na snazi i ovo stanje koje danas ovdje jeste, koje imamo, jeste stanje, odnosno rezultati jesu i u takvom stanju. Ja neću reći da su možda doprinos i tih ljudi stranaca, nije, ne znam koliki je velik itd., ali ako je i velik ukupni rezultat je slab i vrlo mali. I zato ja mislim da se mi trebamo držati usvojene Strategije za borbu protiv korupcije i 89 organiziranog kriminala i vidjeti je li ona dovoljno dobra. Ako nije dobra, najpre nju revidirati, ako je dobro, a rekli smo da je, onda trebamo se držati te strategije i stvarno krenuti u odlučnu borbu, razračun sa organiziranim kriminalom i korupcijom u BiH. I ne samo Sud BiH, Tužiteljstvo BiH nego sva tužiteljstva i svi sudovi u BiH. Ja mislim da ćemo samo na taj način dobiti bitku sa ovom pošasti i sa ovim velikim zlom. I ja sam već jedanput rekao i ovdje u ovoj zgradi iza ove govornice ili sa ovog mjesta da je moje viđenje korupcije i kriminala u BiH da je već u toj mjeri uznapredovalo da zapravo prijeti urušavanju društvenog sistema u BiH. Dakle, kod nas je postala, nažalost, tolerancija prevelika prema korupciji i kriminalu, kod nas je postalo sasvim normalno da mi, ne znam, da se događa kriminal i, što je najgore, ljudi to vide, u tome sudjeluju aktivno, ali jesu pasivni. Dakle, vide to, a niko ne poduzima ništa da, ne znam ni ja, pomogne tijelima, organima vlasti, tužiteljstvu i istražnim agencijama, da im pomogne da istraže, dokažu i osude nadležni sudovi taj kriminal i korupciju. Dakle, problem je puno širi i ja ga ne bi nikako sveo na pitanje da li trebaju i u kojoj mjeri stranci u ovom odjelu, odnosno odjelima Suda i Tužiteljstva BiH, problem je puno širi, problem je puno ozbiljniji i ja mislim da se mi trebamo prihvatiti i onih rješenja iz ove strategije i da trebamo na njima raditi. A o samom zahtjevu da ga i usvojimo ili ne usvojimo, ja evo reći ću svoje, ponovit ću skromno mišljenje, smatram da rezultati neće biti veliki u slučaju jednog ili drugog rješenja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Selim Bešlagić (o ovim zahtjevima raspravljamo), izvolite.
Ja ću veoma biti kratak. Ne želim govoriti o zakonu već o proceduri. Mene interesuje jedna stvar – da li uopšte imamo u Parlamentu pravnu službu koja bi mogla da nam da razjašnjenje mogućnosti da ovakav zakon ubacimo u sistem glasanja? Zašto to govorim? Bit ću jasan. I ja sam glasao da ovaj zakon dođe, znači bio sam protiv prijedloga koji je bio da se skine. Želja mi je to bila. Međutim, ja kao poslanik moram reći da sam u jednoj velikoj dilemi zbog toga što znam da smo sve zakone koji su nametnuti od strane Visokog predstavnika prvo morali ovde ratificirati, da bismo ih mogli mijenjati. Suština je sljedeća. Stranka za BiH nije prekršila Poslovnik. Ona je predala svoje zahtjeve prije nego što je Visoki predstavnik donio svoju odluku. To je suštinsko pitanje, jedna nova situacija koja bi tražila pravno razrješenje. I ako možemo dobiti jedno takvo pravno tumačenje, ali relevantno tumačenje za nas, mi bismo ovdje vrlo brzo mogli da dođemo do određenog rješenja. Ako postoji pravna solucija koja znači ovu proceduru o kojoj smo pričali isključuje, onda sam za to da ovaj zakon uđe u raspravu i da se usaglasimo sa procedurom ili da se ne usaglasimo. Ako ne može, onda mislim da je apsurdno pričati, jer ne bih želio da uđemo u kontraverzu ovoga o čemu sada sam ja govorio. Ako je to moguće, ja bih volio da dobijem odgovor. Hvala velika.
Zahvaljujem. 90 Prvi zamjenik predsjedavajućeg ... A, prvo replika, uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite. Je li to druga? Jeste.
Ma ovo samo pojašnjenje uvaženom poslaniku Bešlagiću. Selime, rekao sam i maloprije, dakle, imamo Zakon o Tužilaštvu BiH i Zakon o Sudu BiH. Visoki predstavnik je svojom odlukom izvršio intervenciju, odnosno izmjene Zakona o Tužilaštvu BiH i Zakona o Sudu BiH. Ove naše intervencije, prijedlozi da se izvrše isto tako i izmjene Zakona o Tužilaštvu su različite u odnosu na ono što radi Visoki predstavnik, i iz tiz razloga je ovaj naš zahtjev i naše izmjene su u skladu sa Poslovnikom.
nije uključen mikrofon
Zna gospodin Remzija šta vi mislite, ali zna, zna
nije uključen mikrofon
Gospodine Bešlagiću, samo malo molim vas. Možda vam ja mogu pomoći u tome. Prošireni kolegijum utvrđuje dnevni red, u Kolegijumu nismo imali saglasnost, Dom donosi odluku. Dom je donio odluku i time nema više pravne službe. Da smo tražili zaključak pravne službe, onda bi išli u prethodno pitanje. Prema tome, time je završen sav proces koji smo mogli da imamo. Uvaženi prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ovdje naizgled rapravljamo o jednostavnom pitanju, samo Zahtjevu za proceduru, ali Zahtjev za proceduru je nemoguće razdvojiti od i same suštine zakona i od ove dileme, evo neko će reći pravne, neko će reći poslovničke, neko će reći političko-pravne, nisam siguran koji je baš pravi naziv. Mi smo imali stanje u kome je uvažena zastupnica Hadžiahmetović, u poslovnički predviđenoj proceduri, uputila prijedlog izmjene dva zakona, sa zahtjevima da se razmatraju po žurnom postupku, što je apsolutno u skladu s Poslovnikom. I onda se dogodilo nešto što je problem inače u funkcioniranju BiH u ukupnom smislu. Onda je Visoki predstavnik, druga zakonodavna vlastu u ovoj zemlji, uklizao u Poslovnik ovako, oprostite mi na izrazu ali uklizao, i donio ovu odluku, sa kojom sad se meni čini niko nije zadovoljan a ona se tiče sudjelovanja stranih državljana u našem pravosudnom sustavu. Te strance ... nismo mi doveli u pravosudne institucije, to moramo znati. Znači, njih su doveli Vijeće za implementaciju mira i Visoki 91 predstavnik u BiH. Sad to Vijeće za implementaciju mira za koje ja vjerujem da daje zadatke Visokom predstavniku, ja ne vjerujem da gospodin Incko samostalno donosi i ovakve odluke, bez obzira koliko se one meni ili nekom drugom dopadale, znači ja vjerujem da je ovo odluka Vijeća za implementaciju mira kroz koju je Vijeće za implementaciju mira jasno iskazalo svoje opredjeljenje, bez obzira ja ili neko drugi bio zadovoljan tim opredjeljenjem i reklo je da u ovom trenutku, što se nas tiče, mi smo spremni da ... stranci ili, hajde da kažem ovako, njihovi državljani da budu angažirani u toj i toj mjeri. Sad mi možemo ... želja izmijenjenog zahtjeva je u sukobu sa tim stavom Vijeća za implementaciju mira, to moramo reći. Mislim, bez obzira ..., ja ne znam ima li kakvih razgovora, dogovora mimo ovoga što ja govorim i što su moje nekakve logičke spoznaje. Znači, ja nemam drugih spoznaja. Ali, kad logički tumačim, znači ovaj prijedlog je u sukobu sa stajalištem Vijeća za implementaciju mira. Ja znam da je bilo dilema i kao argumentacija, podsjećam vas, jer je slična materija: mi smo imali jedan prijedlog Vijeća ministara iz ove materije, jedan dio je bio tad apsolutno nezadovoljan, jedan apsolutno protiv, jedan relativno, evo, a ja sam tad govorio da, čini mi se, to je nešto što je moguće u ovom trenutku. Taj prijedlog nažalost je prošao kako je prošao u parlamentarnoj proceduru, ali tada je argumentacija korištena da ukoliko strani suci i tužitelji ne ostanu u institucijama pravosudnim BiH da mi nećemo moći isfinancirati te svoje domaće suce. Tad nije puno spominjano da mi nemamo kompetentnih itd. nego nećemo moći financirati. Danas smo čuli ... iz usta ministra financija da nemamo problema sa financiranjem, znači taj argument je otpao. Čuli smo, uvažena zastupnica je postavljala pitanje koliko sudaca (čini mi se samo sudaca a nije tužitelja) radi i u sudovima i tužiteljstvima, čini mi se, u BiH iznad 70 godina starosti, pa je spomenuto da ima nekih pet-šest iznimaka. Ja ne vjerujem da je to zbog toga što mi nemamo kvalificiranih sudaca pa moraju neki raditi i nakon 70-e godine. Mislim da tu ima nekih drugih pitanja ali to sad više nije tema ... da tako kažem. Znači, mi imamo jedan stub vlasti u BiH koji poodavno, poodavno je vrlo samostalan i neovisan o bilo kojoj instituciji u ovoj zemlji. To je činjenica, bez obzira što se može dopasti bilo kome ili ne dopasti, ali to su fakti. Vi ste imali za ovom govornicom i predsjednika Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća i glavnog državnog tužitelja, pa se malo prisjetite kako su vam rekli: mi nemamo potrebe vama ni dostavljati inforamciju. Vi možete prihvatiti i ne prihvatiti, vi se ne pitate, gospodo, ovdje. Ja to znam. Pročitajte zakone pa ćete vidjeti. Znači, mi i kad bi htjeli, ja ili bilo ko od vas, da na bilo koji način utječemo na Sud i Tužiteljstvo BiH, mi tu mogućnost nemamo, nemamo po zakonima koji su na snazi u BiH, koje su neki od saziva ovog parlamenta donijeli i ja sam apsolutno sa tom činjenicom zadovoljan. Ja nemam ni želje ni volje da se miješam u rad tih institucija i želim da oni budu odgovorni javnosti ove zemlje, građanima ove zemlje i za učinkovitost i za neučinkovitost. Uvaženi kolega Jukić je pripomenuo da smo mi na stepenicama korupcije i svih negativnosti u svijetu vrlo visoko pozicionirani, odnosno po stepenu sprečavanja tih negativnosti vrlo nisko pozicionirani. Znamo da reforma pravosuđa traje poprilično dugo i znamo da je ona dobrim dijelom dugo izvan okvira, izvan utjecaja onoga što građani biraju na izborima. Mislim, to znamo i bez obzira, opet kažem, koliko nam se to dopadalo, ja vih volio da je drugačije. Ova dva zakona i kad bismo mi danas prihvatili i kad bismo ih danas usvojili, prema meni poznatom rasporedu rada Parlamentarne skupštine (opet iz hodnika, moram reći, ne znam 92 zvanično), ali nema šanse da budu razmatrana u drugom domu prije kraja ove godine. Znači, nema šanse da bude razmatran. Kakvu će sudbinu doživjet ...? I ja moram reći da je i predlagatelju, ja sam uvjeren, vrlo dobro poznato i kad bi evo danas bio razmatran i u jednom i u drugom domu kakva je sudbina ovog zakona. Znači, imali smo jedno puno fleksibilnije rješenje koje nije dobilo prolaz. Da budemo iskreni, ... razmišljam sad šta je motiv, na koji način uistinu mislite da ovi prijedlozi prođu? A je li namjera uistinu da ovi prijedlozi budu prihvaćeni ili je u pitanju, hajde da kažem, svojevrstan alibi? Ne znam pred kim, ali evo mi smo pokušali, jer vrlo čudne se rasprave vode na ovu temu. Ja sam apsolutno ali za puno, kako bih rekao, primjereniji, evo da koristim taj termin, međutim to je sad nešto izvan ove teme, pravosudni sustav na razini države BiH. Znači, ima tu puno nekih ali to je za priču o ustavnim promjenama, pa ne bih sad opterećivao. Znači, jesam apsolutno za reformu pravosuđa, međutim mi smo danas i ovih dana, ne mislim samo danas, u jednoj posebnoj atmosferi u kojoj ako je neko za ostanak stranaca u pravosudnim institucijama, onda je to veliki borac protiv korupcije, protiv svih zala itd. Ako je ne daj Bože evo na isti način za pojačavanje kapaciteta tih institucija uz pojačan angažman domaće pameti, domaćih ljudi koji znaju to raditi sigurno dobro, onda je on zaštitnik korupcije i svih negativnih zala. A mi moramo nekakve principe uspostaviti. Vjerujemo li mi sami sebi? Vjerujemo li mi uopće institucijama ove zemlje koje bi trebale samostalno preuzimati svoje obveze, svoje odgovornosti izvršavati ili, ne daj Bože, neko je doduše jutros malo karikirao pa rekao hajmo onda po jednog stranca u Vijeće ministara, pa hajmo jednog stranca u ne znam ili koliko treba u Parlament, pa hajmo ... Mislim, ako treba i to, ali pazite, dolazimo u kontradikcije. Mi ispada da ne vjerujemo ničemu što je naše. Znači, mi promoviramo jednu svijest o sebi, vrlo negativnu. Ja moram reći vrlo negativnu, a opet kažem da ovaj proces reforme pravosuđa koji se vodi, ja ću reći po mojoj prosudbi strogoj, vrlo neuspješno, a nije produkt domaće pameti. Znate, mislim, e sad, zašto je to tako. Nisam ja siguran da kad mi spominjemo, često se volimo kleti (ovo nije možda ni mudro s moje strane što ću reći) u međunarodnu zajednicu u najširem smislu, često svako na svoj način podrazumijeva šta misli pod tom, pa ne znam ja jesu li baš svi dobronamjerni prema nama ili prema BiH i u toj međunarodnoj zajednici, u koju se mi toliko kunemo. Znate, ... ja sam imao susrete sa različitim predstavnicima međunarodne zajednice i svašta sam se naslušao. Mnogo toga nisam baš shvatio dobronamjernim, tako da budemo malo obazriviji. Ja sam za to da mi puno više gradimo povjerenje međusobno i da pokušamo sebi u ovoj državi praviti kredibilne institucije koje će nama i svim našim građanima osigurati sve ono najbolje što se može poželiti samom sebi. Hvala lijepo.
Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetovi, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi član Kolegija se u nekoliko navrata tokom svoje diskusije pozvao i upitao šta je predlagač, šta je pisac ovim htio da kaže, je li, da skratim. Između ostalog, recimo da li u svojim elaboracijama da li je ovo, da li je ono, i pomenuto je, između ostalog, da li treba alibi nekome. 93 Ja ću odgovor na oba Vaša pitanja ostaviti Vama – da li nekome za nešto treba alibi, kada je u pitanju ovo. Ja se u potpunosti s Vama slažem da trebamo ojačati naše institucije, da trebamo vjerovati sami sebi. Vi ste u nekoliko navrata, između ostalog, i pomenuli da vjerujemo i sebi i da gradimo povjerenje itd., u potpunosti se slažem. Ali, isto tako, savršeno dobro znam institucionalnu kapacitiranost i jedne i druge institucije, posebno u ovom vremenu. Zašto sam maloprije naglasila stanje vezano recimo za organizirani kriminal, rang BiH kada je u pitanju i regionalni i međunarodni, kada je u pitanju korupcija itd. Kada sam komentarisala i odgovor na moje pitanje: ja sam htjela skrenuti pažnju upravo na to da naše institucije nisu kapacitirane da u ovom vremenu odgovore obavezama koje su pred tim institucijama. Evo, ja u potpunosti se slažem s Vama da to treba da rade domaći ljudi ali, dok mi ne osposobimo i ne budemo imali domaće ljude, šta u međuvremenu, jer mi smo već broj jedan na ovim crnim listama – šta u međuvremenu? Drugo, ja sad zaista moram, ja Vam moram replicirati citatima. Gospodine Belkiću, mogu li ja samo, pošto gospodinu Lozančiću govorim. Ja Vam moram replicirati citatima kad ste rekli da su ovi prijedlozi protivni odlukama Vijeća za implementaciju mira. Mislim zašto zahtijeva repliku. Visoki predstavnik ne bi nametnuo ovu odluku da su domaće institucije uradile očekivani posao. A evo koji je očekivani. Citiram, dakle ne govorim svojim ili bilo čijim argumentima: 'Visoki predstavnik EU za vanjsku i sigurnosnu politiku, gospodin Solana, 23.7.2009. je pozvao' između ostalog, je li, 'i obrazložio da su prisustvo i uloga koju imaju međunarodne sudije i tužioci u odjelima za ratne zločine i organizirani kriminal, ekonomski kriminal i korupciju faktor od kritičnog značaja u progresivnom uspostavljanju vladavine zakona' itd. (OHR, odnosno pismo visokog predstavnika od 19. augusta ove godine kojim smo pozvani da usvojimo amandmane kojim se osigurava produženje mandata za sudije i tužioce imenovane u odjele za ratne zločine i za organizirani kriminal).
Vrijeme!
Privredni kriminal i pismo OSCE-a, evo ovdje ima u obrazloženju koje nas također na to poziva. Gospodo, izostala je naša reakcija. I zbog toga je reagovao Ured visokog predstavnika. Ja neću komentrisati ni PIK ni odluke Visokog predstavnika, ni ništa. Mi ih prihvatamo, ali u skladu i sa ovim što smo trebali uraditi ranije, ovi prijedlozi su uslijedili i sa zahtjevom da idu po hitnoj proceduri.
Odgovor na repliku. Prvi zamjenik Niko Lozančić, izvolite. 94
Meni je, kako bih rekao, posebno nezahvalno i nemam namjeru, ne bih volio da dođem u takvu poziciju, konfrontirati se sa uvaženom zastupnicom Hadžiahmetović koju osobno cijenim u svakom pogledu, i kao osobu i kao zastupnicu i kako god hoćete, i pokušat ću uistinu najkraće moguće. Osnovne zakone na koje Vi pokušavate intervenirati, na koje je intervenirao Visoki predstavnik i proglasio je Visoki predstavnik. Visoki predstavnik je proglasio i izmjene tog zakona, tih zakona u kapacitetu u kojem je, što se mene tiče, mogao proglasiti i opet ponovo donijeti nove zakone, znači, jer on ima kapacitet za to, on ima ovlasti. Da ja imam njegove ovlasti, ja bih možda potpuno drugačije uradio, ali nemam. Ja sam ... podržao prijedloge ovih zakona koji su puno širi od onoga što je Visoki predstavnik proglasio, znači podržao ih kao prijedlog našeg Vijeća ministara, kao naš pokušaj da uradimo. I evo, želio sam da to uradimo. Ja sam samo jedan. Ali nisam Visoki predstavnik. Znači pisma, koja nam šalje ovako ili onako, mora se opredijeliti. Nažalost, ovo nije rasprava o Visokom predstavniku ali nažalost evo govorim i PIK-u; mora se ili pisati pisma ili donositi zakon znači ovaj, a i Vi i ja, znači svjesni ovlasti i mandata Visokog predstavnika, možemo biti zadovoljni ili nezadovoljni onim šta je on proglasio, međutim tako je kako je.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Sefer, jeste li se Vi prijavili, odustali?
Ma nisam, ja sam pokušavao da repliciram Lozančiću pa eto nisam oko ovih dugmadi, ne snalazim se najbolje.
Izvolite.
Vrlo kratko. Zaista nisam mislio da govorim mada sam imao puno šta kazati i o onoj prethodnoj tački dnevnog reda i ovoj i on me povukao sa ovim – rušimo kredibilitet ovih domaćih postojećih institucija! E sad, moje je pitanje: što ih rušite? Što ruši predsjedavajući Vijeća ministara svoj kredibilitet i kredibilitet Vijeća ministara kad predlaže smjenu ministra za kojeg zna da mu neće proći? Što treba ovdje gubiti dva-tri sata? Ima mnogo prečih stvari o kojima bi ovaj parlament trebao razgovarati, a ne o tome. Ili, ne mogu da pitam poslanike, ali zašto predlažete zakone za koje unaprijed 100% znate da neće proći? Razumio bih to da prenosi TV pa sad da se nekako dodvoravamo narodu i da nešto oko toga ... pričamo. Ja neću ni o jednoj stvari diskutovati, hoću samo kratko da kažem vezano za nešto što je opet Lozančić rekao. Oprostite, nema ovde ničeg ličnog, radi se o nekim principijelnim stvarima kad su u pitanju ratni 95 zločini i kada je u pitanju opstanak sudija u Sudu BiH za ratne zločine i haosa u pravnom sistemu. Mi zapravo u BiH imamo četiri pravna sistema koji funkcionišu: Sud BiH, Federacije, kantona, RS-a, Distrikta Brčko. Ispade pet. I sad je opšta gužva pred ovim kantonalnim sudovima da im se sudi za ratne zločine zato što Sud BiH sudi po jednom zakonu, a kantoni i Fedracija sude po drugom zakonu. Mi smo tome doprinijeli, nije Visoko sudsko i tužilačko vijeće, mi smo te zakone usvojili, mi smo usvojili zakone sa retroaktivnim dejstvom (ne kažem mi, mislim na ovaj parlament) i mi smo doveli u situaciju da naše sudije i tužioci vrlo malo ili gotovo ništa ne znaju. Imaju fakultativna znanja o ... odgovornosti a zato su nam potrebni stranci da to objasne, a na Kantonalnom sudu za istu stvar, za isto krivično djelo dobijaju se mnogo blaže kazne nego na Sudu BiH. To su neka pitanja o kojima bi mi nešto kao ovaj parlament mogli da uradimo, a ne da gubimo vrijeme na rušenju vlastitih institucija. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja prvo želim reći da izbacivanje tužilaca iz Posebnog odjela za organizirani kriminal predstavlja postavljanje dinamita u temelje pravne države BiH. I na kraju ove priče stvari su sada prilično jasne. Tu se potpuno slažem sa prethodnim kolegom. Jedan dio onih koji čine vlast na državnom nivou bio je za opstanak tužilaca u Posebnom odjelu za organizirani kriminal, drugi se borio grčevito da oni odu. Na kraju, evo svjedoci smo da su bili uspješniji oni koji su željeli da tužioci odu iz Posebnog odjela za organizirani kriminal i, na kraju, svi smo evo svjedoci da ova zemlja evidentno ne ide u dobrom pravcu. A da je to tako potvrđuju činjenice koje su nesporne u ovom trenutku. Prvo su nam politički moćnici u ovoj zemlji vrlo jasno poručili da im ne mogu suditi sudije druge nacije i vjere, zatim su poručili i uspjeli u tome da im više ne mogu suditi ni međunarodne sudije. Rade na tome da im ne mogu suditi ni nepodobni tužioci iz njihovog sopstvenog naroda i sva suština priče je u tome da pojedinci pokušavaju da im niko u ovoj zemlji nizašta ne može suditi a da oni mogu raditi šta hoće kako bi na kraju realizirali konačni cilj, a i to su javno rekli, da nema nikako ni Suda BiH ni Tužilaštva BiH. Prema tome, ishod je jasan. Ovaj prijedlog koji trenutno razmatramo, ma kako to bio dobar prijedlog, on je evidentno osuđen na propast na ovoj sjednici. Bilo bi dobro da je to eventualno usaglašeno, s obzirom da je došlo od, ipak, stranke koja je u vlasti među koalicionim partnerima. Ja mislim da opozicija može nuditi neke stvari a većina može odbijati, jer opozicija nema taj kapacitet da nešto izglasa osim što može predlagati i kad dođu izbori, reći narodu: mi smo to predlagali, ovi su to odbili. Ali oni koji obnašaju vlast, po meni, prije nego što bilo kakav prijedlog upute u parlamentarnu proceduru, morali bi pogledati da li postoji većina za to. Ako ne postoji, onda je to, ipak, kako god saberemo i oduzmemo, gubljenje vremena. 96 Nama evidentno trebaju i međunarodna zajednica i međunarodni tužioci jer pojedinci ovu zemlju evidentno vuku u jednu, suzdržat ću se, ipak, da kažem, u ovom trenutku samo u jednu veliku nesreću, sve ljude u ovoj zemlji.
Sljedeća je replika, uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Replika je svima nama. Upozoravao sam nekoliko puta da se držimo tačaka dnevnog reda. Očigledno to nije uspjelo. I da ne ispadne da sam samo nezadovoljan i da sam upozoravao ovaj parlament zbog načina na koji želimo da raspravljamo o ove dvije tačke, smatram da je to mimo uobičajene prakse u ovome parlamentu, iako, to je tačno, ne piše u Poslovniku. Nigdje ne piše da se, prvo, odluke Visokog predstavnika moraju potvrditi u našem poslovniku, pa da nakon toga možemo da raspravljamo o tim tačkama dnevnog reda. I, stoga ste u pravu, nije Poslovnik prekršen. Ali isto tako nije takva praksa do sada bila u ovome parlamentu. Ali kad smo već o tome počeli da raspravljamo, Sud i Tužilaštvo nisu dejtonska kategorija i nema u Ustavu BiH i tačka. I isto tako, ako ćemo da raspravljamo o tome, Savjet minstara je podnio kompromisni prijedlog, masakriran je na Ustavnopravnoj komisiji ovoga parlamenta, da bi se udovoljilo ljudima koji su ovakav prijedlog danas podnijeli i nismo uspjeli oko toga da se dogovorimo i tu je tačka. Zahtjev za ovaj, danas vidim, samo kao jednu cifru više koji će savjetnik Stranke za BiH pisati da je entitetskim glasanjem odbijeno dva zakona, i ništa više. To je jedan jedini razlog ovdje. Takvi zakoni se ovdje daju, znajući da neće proći, da bi se ta cifra na entitetskom glasanju povećala. Ali se isto tako neće da kaže koliko je isto tako zakonskih projekata preglasavanjem ovdje prošlo. I ja vidim tako te zahtjeve ovdje. Htio sam da ne otvaram tu raspravu, htio sam da na način na koji sam ovdje predložio da izađemo iz ovoga. Niste htjeli, onda, molim vas, otvorite i čujte i drugu stranu ovih zahtjeva. Molim vas, idemo po redu. Berize, da li imaš potrebu da sačekamo Lazara prvo?
Mogu ja sačekati Lazara, kako ne.
Evo Beriz, izvoli.
Dakle, samo da kažem da mi nemamo te evidentičare, kako se to kaže, i nemamo apsolutno potrebe da vodimo neke posebne evidencije kako ovaj parlament glasa. Evo imaju neke organizacije koje se time bave. Dakle, uvjeravam te da se mi ne bavimo tim.
Zahvaljujem. 97 Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, moja replika se odnosi na jednu konstataciju uvaženog poslanika Denisa Bećirovića. Ne bih se složio sa konstatacijom da je isključivanje stranih sudija, odnosno tužilaca iz Odjeljenja za organizovani kriminal, postavljanje dinamita u temelje ove zemlje. Naime, ako ova zemlja nije u stanju 14 godina poslije Dejtonskog mirovnog sporazuma da se suoči sa stvarnošću i da se sa domaćim kapacitetima obračuna sa svim oblicima kriminala, onda je to potpuno neshvatljivo da će to učiniti ... za naredne tri ili četiri godine. Dakle, i kada nemamo strane tužioce, ja uvjeravam vas, jako veliki broj sudija i tužilaca, dakle državljana BiH, domaćih sudija i tužilaca nemaju ništa manji kapacitet od stranih tužilaca. Koje ćemo mi standarde morati primijeniti da bismo išli evropskim putem, to je drugo pitanje. Ne vjerujem da će nam iko dati pozitivne ocjene za naredne korake ka članstvu u EU i niz drugih pitanja ukoliko ne budemo ispunjavali ovo. Ako čekamo da nam pet ili šest ljudi to riješi, onda to nikada nećemo završiti. Iako se ja, odmah moram reći, uz puno uvažavanje i sadašnjem predlagaču vezano za ovo ne slažem, kao što smatram, ne slažem se ni s tim, normalno, mi na to ne možemo uticati, nametanjem ovih izmjena i dopuna oba ova zakona, ali uvjeren sam, nije rješenje naše stalno, evo sada će se, da li će za tri godine ... ili četiri godine riješiti sa stranim sudijama ili tužiocima ovo. Dakle, nije budućnost BiH u stranim sudijama i tužiocima, već je u standardima koje ćemo morati ispuniti ako želimo biti članica EU i NATO pakta, to nam je jedina budućnost. Ako to ne možemo sami uraditi, onda smo mi zemlja koja apsolutno nije u stanju da ima potpuni suverenitet. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da zaista ne vidim svrhu sada ovih rasprava. Pazite, mi smo o ovome već raspravljali jednom kad smo imali ove zakone. Mi vodimo ponovo istu raspravu. Ja ne vidim zaista ni motiv predlagača ali evo ni nas ne razumijem koji sada učestvujemo u čitavoj ovoj priči i zbog čega učestvujemo. Na kraju krajeva, mislim da je Visoki predstavnik sa ovim nametnutim zakonima napravio bolju poziciju za strance nego što je bila. Oni kroz savjetovanje imaju uticaj, nemaju odgovornost. Dakle, oni će imati daleko veću i jaču poziciju nego što su imali do sada, a neće biti nizašta odgovorni. I, mislim da predlagač je to trebao imati u vidu i da je vjerovatno to imao u vidu, ne bi ni predlagao ovaj zakon. Zbog toga smatram da zaista ova rasprava ne vodi ničemu. 98
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja mogu da kažem da su ovo zakoni kvalitetni i kvalitetniji nego što ih je donio Incko. I ako mi danas donesemo i usvojimo ove zakone, onda će svijet pričati o našem kvalitetu i postizanju konsenzusa, više nego što je pričao o Prudu. A najsretniji će biti Karl Bilt koji će kazati, evo, vidiš, oni se mogu dogovoriti. Zato glasajmo za ove zakone i pokažimo da smo mi ... homogeni, da možemo donositi sami zakone. I s druge strane, moram još jednu stvar da kažem. U Tuzli postoji institucija Kardio centar, koji vrši vrhunske operacije srca, i u Sarajevu postoji, a opet se angažuju stranci u Kliničkom centru Tuzla i u Kliničkom centru Sarajevo da operišu srce i nikome to ne smeta. Prema tome, kakva je razlika između tužilaštva, prava i medicine? Nikakva. Sretni su oni ljudi koji rade zajedno sa strancima, koji su kvalitetniji nego što smo mi, dok dostignemo mi taj nivo. I prema tome, po mom sudu, strani tužioci i sudije mogu samo pomoći stvaranju kvaliteta našim sudijama. A kako radi naš sud, ja sam se najbolje uvjerio. Opštinski sud, nije bitno u kojem gradu, donese po članu 371. o obligacionim odnosima presudu u moju korist, a drugostepeni sud po istom članu 371. donese presudu protiv mene. Znači, postoji sudijsko ubjeđenje bez obzira šta piše tamo ili ne piše. Zato mi trebamo ipak još da imamo i strane ljude i da se učimo određenim stvarima, jer ne zaboravite da svi mi i koji nismo sudije i naša djeca nosimo ... gene još uvijek u glavama i ne možemo da se razlučimo od toga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujemo raspravu. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, predlagač: poslanik Bajazit Jašarević ( drugo čitanje) Izvještaj Kolegijuma ste dobili. Kolegijum nije postigao saglasnost. Izjašnjavamo se u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, kad dođe na red glasanje. Prelazimo na tačku 9. 99 Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02–02–105 /09, od 17. 11. 2009. (prvo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ono što imamo danas na dnevnom redu je ustvari realizacija Zaključka ovog doma još negdje od početka ove godine. U razlozima za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona koji nam je dostavljen u proceduru, kaže se: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je na svojoj 44. sjednici, održanoj 21.1.2009. godine, zadužio Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da u saradnji sa Vanjskotrgovinskom komorom BiH sačini listu proizvoda prema potrebama proizvođača i prerađivača iz oblasti metalne i tekstilne industrije i sl., te oblasti poljoprivredne proizvodnje, koji imaju potrebu za dobijanje olakšica, bez plaćanja carine za uvoz određenih kvota sirovine, s ciljem podsticanja i konkurentnosti domaće proizvodnje.' Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je Zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH shvatilo kao poziv da sačini prijedlog izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi BiH. Lično mi nije jasno ... zašto ova rečenica posljednja u razlozima za donošenje zakona, kad je sasvim jasno šta je trebalo uraditi i ovdje je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa bilo relativno ažurno jer je u aprilu mjesecu dostavilo Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje spisak ovih proizvoda, sa ciljem podsticanja konkurentnosti domaće proizvodnje, međutim Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje trebalo je sedam mjeseci da da odobrenje, nakon čega su ove izmjene i dopune Zakona puštene u proceduru. Postavlja se pitanje, nakon isteka skoro godinu dana, kakvi će se efekti postići u podsticanju i povećanju konkurentnosti domaće proizvodnje. Tako da je ovo ovdje još jedan od razloga za donošenje izmjena i dopuna zakona u oblasti indirektnog oporezivanja i imamo sad jedan apsurd. Mi smo pod tačkom 11. prvobitnog dnevnog reda imali Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, izglasali smo da to bude skraćena procedura, međutim to je skinuto s dnevnog reda zato što nije postojala saglasnost Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, tako da će umjesto skraćene procedure biti možda novi termin, bit će prolongirana redovana procedura, jer je pitanje kada će Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje dati saglasnost. 100 Ovo sve govori o tome da se sigurno nešto na ovom polju treba uraditi, jer ovakve ovlasti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje zaista reduciraju sve ono što mi pokušamo učiniti na polju zaštite domaće proizvodnje i određenih poticaja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, diskusija. Izvolite.
Evo, ja ću vrlo kratko. Ovih dana sam razgovarao sa nekim ljudima kojih se tiče ova problematika, dakle uzgajivača svinja koji se žale i meni postavljaju pitanje, a ja postavljam pitanje ovdje svima nama, nažalost, nema resornog ministra niti nekoga iz ministarstva, ako ne griješim. Mislim da nema dakle nitko. Kako se moglo dogoditi ovde, što u obrazloženju piše među razlozima za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona, propust da se kod odobrenja uvoza svinja za tov, dakle manje od 50 kg, nije stavilo domaće vrste nego se to ispustilo ili namjerno ispustilo, pa se onda to kasnije kod uvoza ovih životinja po ovim kriterijima kaže, to nisu te, nego su to divlje svinje. Pazite, mislim, vrlo zanimljivo. I to tako traje, otprilike je na snazi nekih, koliko, već evo 10 mjeseci. Dakle, ja postavljam pitanje ovde svima nama - je li ovo slučajno ili namjerno? Mislim, vrlo zanimljivo. U međuvremenu se dogodilo otprilike da jedna sezona uzgoja svinja, ne znam ni ja, je protekla tako da je bilo vrlo upitno kako naći načina uvesti svinje za tov. A u isto vrijeme, ja se bojim da je bilo moguće iako to iz ovog ovde zakona ne stoji i ne proizilazi, nego se ... kao slijedilo implicitno zaključiti a može da kao ne bi moglo se uvesti utovljene svinje za klanje, međutim ... nije tako. Dogodilo se upravo suprotno. Dakle, da zbog nekakvog propusta, nazovimo ga tako kako ovde piše, i nepreciznosti nije bilo moguće uvoziti svinje za tov, što je sasvim logično da se omogući pod povoljnim uvjetima, a ja imam informacije, istina nisam istražio, nemam kad se baviti istražnim radnjama i ne mislim se baviti, ali ljudi kažu da su se pojavile svinje za klanje, utovljene svinje, neki kažu uvezene i po uvjetima bez carine i prelevmana. Dakle, ali evo sada se s time to će popraviti, međutim ja evo htio sam znači ukazati na činjenicu da se ponekad događaju neke nelogične stvari, da li samo slučajno, upitajmo se svi skupa. U biti, drugi dio što sam se javio jeste da ovo podržim i mislim da je bilo krajnje vrijeme, a trebalo je i ranije reagirati da se ovo popravi. I još da informiram, sad kad sam se već javio. Ovih dana sam u razgovoru ponovo sa nekim ljudima koji se bave ovim poslom, dakle uzgajivači, proizvođači žive stoke, kažu da ima i drugačijih zahtjeva. Dakle, da se zabrani uvoz malih svinja za tov a da se odobri uvoz utovljenih svinja, i to se traži bez carina i prelevmana. Dakle, potpuno suprotno logici i onom kako bi trebalo biti. Dakle, i takvih zahtjeva ima od legalnih udruga poljoprivrednih proizvođača koji se čak ponekad kite da su i razina udruge BiH. 101 Dakle, na ovom tržištu i ovim poslovima ima puno problema i puno raznoraznih interesa. I stvarno, mi kao Parlament, mislim da bi trebali možda malo imati i više saznanja i informacija šta se događa kako bi mogli iskoristiti svoju priliku i svoju obvezu da pomalo utičemo i da kroz pitanja i prijedloge i rješenja usmjeravamo tijekove u onom pravom smjeru, a ne da se događaju evo apsurdi kao što je do sada bilo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje za predlagača. Ne znam ima li neko ispred predlagača, izgleda da nema. Naime, kad se radi o ovim ostalim uslovima, evo pročitaću konstatacije koje u potpunosti derogiraju sve ovo što prije toga piše. Pa kaže ovako: 'Savjet ministara BiH u zavisnosti od situacije na domaćem tržištu može mijenjati pojedine navedene omjere.' Dakle, to što piše 700, 1100, 100 i 80, Savjet ministara u zavisnosti od situacije na tržištu može mijenjati. Naravno, ide dalje pa kaže: 'Savjet ministara može maksimalno dva puta godišnje ponoviti utvrđene kvote za pojedine oznake ili u potpunosti ukinuti utvrđene tarifne kvote.' Opet, znači ako je to od interesa za privredu BiH. Dakle, mi ispunjavamo jednu zakonsku obavezu da donesemo 'Zakon o carinskim tarifama' koji Savjet ministara može mijenjati, a da ne donosi 'Zakon o izmjenama i dopunama Zakona' na način kako on to odluči. Dakle, naravno, podrazumijeva se da Savjet ministara vodi računa o potrebama tržišta, znači potrebama privrede, a oni to, na primeru šećera smo vidjeli, ite- kako dobro rade. Dakle, ovo je dobra prilika da sada ljudi polako ali sigurno u zavisnosti od ovih stavova počnu da reketiraju proizvođače, naravno potpuno legalno i legitimno u skladu sa zakonom. Ja mislim da ovaj dio zakona znači, govorimo sada o principu, pošto se radi o principima zakona, o prvom čitanju, ovaj dio zakona ne može ići na način da Savjet ministara ima eksplicite pravo da to odluči, a da čak i evo ne obavještava Parlament, koji je utvrdio sad stopu 0 za 700 tona. Savjet ministara kaže - ok, ne mora biti 700 tona već 0 tona jer mi smo utvrdili, nisu nam ovi što žive svinje, što mesoproizvođači nisu ispunili neke naše zahtjeve i mi nećemo sada da to radimo. Dakle, ja ću djelovati, ne znam, zato bih volio da ima predlagač ovdje da vidim koji su sada mehanizmi koji kontrolišu Savjet ministara ili pojedince u Savjetu ministara da ne rade evo ovo što sam ja sad pretpostavio da rade, a mi im zakonom omogućili. To ću pitati i, naravno, nadam se da će ministar biti ovdje, jer ministar ne voli da prisustvuje prijedlozima zakona koje on predlaže. Ja to eto vidio na šećeru, pa sad evo i ovdje. Znači, bilo bi dobro zaista da vidimo koliko je ovo mudro uopšte sa ovim ovakvim stavovima donijeti zakon. 102
Ne morate, Jovičiću, replicirati. Ministra nije bio na šećeru, ministar je opravdano odsutan i ne može legalno reketirati u skladu sa zakonom, mislim, to je mala digresija, ali evo. Slavko Jovičić, izvoli.
Poštovani predsjedavajući, ja sam mislio da smo mi ovdje i zasladili i presladili i da šećer više nije toliko aktuelan, al' vidim da će se to stalno do kraja mandata ponavljati. Ovo je neka, gospodine Novakoviću, druga priča i Vama potpuno jasna. Dakle, Vi ćete ministra moći pitati, ali ćete prije toga iskoristiti pošto je zakon u prvom čitanju i ima mogućnost da amandmanski djelujete i mi ćemo kao nadležna komisija Vas pozvati, kao što to redovno radimo, i uvjerili ste se da Vi svoje amandmane koje ćete pretpostavljam uložiti, a evo uložiću i ja neke amandmane, pa ćemo tamo vidjeti kakva će biti sudbina. Naravno, vrlo važno je i slažem se sa gospodinom Suljkanovićem da smo trebali davno imati ovaj zakon jer evo, šta nas čeka od Nove godine, danas su me neki novinari pitali. Oko hiljadu proizvoda od Nove godine carinska stopa 0? Koliki će biti prilivi u budžetu? Vodimo li mi računa kako ćemo narednu godinu i šta će se to sve izdešavati? Pa će doći kod ovih tarifnih brojeva do smanjenja carina, pa koliki će to biti priliv? Mi dakle nemamo uopšte tu zaokruženu finansijsku konstrukciju šta to znači za punjenje budžeta. Dakle, gospodine Novakoviću, ja nisam shvatio vašu aluziju oko šećera da je to upućeno prema meni ali dobro, slaže se, klimanje glave odobrava, nisu svi vidjeli, evo ja ću potvrditi klimali ste glavom. Dakle, nema veze sa mnom i već sam o tom šećeru srećnom ili nesrećnom govorio dvadeset puta. Čak sam, kad je prvi puta bila ta kvota jedina, govorio da niko neće zasladiti, bilo je pred Novu godinu nešto, evo i sad sticaj okolnosti je pred Novu godinu. Pa za onaj srpski sveti januar, pa kako je ono krenulo, ali eto izglasali smo da pomognemo našoj privredi. Ja bih volio takođe da znam koji su pokazatelji što smo mi to tada uradili, kao i za ovo što ćemo uraditi, da vidim šta to doprinosi punjenju budžeta. Osnovno je da punimo budžet. Dakle, ponavljam, imaćete priliku, prvo je čitanje, pa amandmanska faza, vi to najbolje znate procedure, pa ćemo vidjeti kako će to proći. Hvala ... ministar je napravio dobar posao.
Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: 103 Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02–02–7-104 /09, od 9. 11. 2009. (prvo čitanje) Savjet ministara je dostavio u redovnu proceduru 9. 11. ovaj zakon, a Ustavopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima 3. 12. Otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01–02–02–4–106/09, od 18. 11. 2009. (prvo čitanje)
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Cijeneći naš današnji rad i vrijeme u kom se sad nalazimo, ja ću zaista u najkraćem reći samo da je u međuvremenu došlo Mišljenje Direkcije za evropske integracije koje ...afirmativno govori ... o potrebi da se donese ovakav zakon. I ja bih zamolio sve kolege da ga danas podržimo u prvom čitanju, da omogućimo javnu raspravu i da vidimo kakav će biti stav onih kojih se najviše tiče ovaj zakon i onda imamo amandmansku fazu pa da popravljamo. Eto, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Vesna Šain, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam nekoliko primjedbi na Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima u BiH koji se odnosi na kaznene odredbe. Smatram da su te kaznene odredbe možda malo neadekvatne i nerealne, jer su nedorečene. ... Ove mjere zbog svog represivnog karaktera treba da imaju preventivno dejstvo. Ali ujedno smatram da se ne mogu ispoštovati, jer te kaznene mjere predviđene za navijača, odnosno gledaoca, u visini od 5 do 10 hiljada maraka su zaista previsoke. Znači, nerealne kazne nemaju preventivno dejstvo, tako da se ne mogu ispoštovati. I još jedna primjedba, zašto niste predvidjeli kaznu zatvora?
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Matić. Izvolite.
Hvala. Evo ja želim čestitati i pohvaliti predlagatelje ovog zakona, čestitati im na zakonu za koji evo mnogi kažu da je bio potrebit i vrlo pozitivne ocjene i od Direkcije, pozitivno mišljenje nadležne komisije itd. A zahvaliti im se na trudu koji su uložili, a osobno imam određenih nejasnoća i dvojbi da li predlagatelji zakona imaju ambiciju da zakon se provodi i vrijedi na svim razinama natjecanja – državnog ranga, entitetskog, županiskog, općinskog i onim najnižim. Ne znam kako u ovim svim stavkama, evo jednu problematiku je kolegica maloprije u svojoj raspravi iznijela, u vezi kaznenih odredbi, je li moguće da se može jedinstveno primijeniti kaznena odredba za nered na sportskom natjecanju međunarodnog ili državnog karaktera sa onim, da ne kažem, seoskim, ne vrijeđajući nikoga. Dalje, ovdje se kaže da se sportsko natjecanje treba prijaviti 72 sata prije. Koliko znam, današnji propisi uređuju da je to 48, neki kažu i samo 24, ali evo možda je nužno i to regulirati 105 da bude više vremena ostavljeno do početka tog natjecanja. I ono što je akcent bačen u ovom prijedlogu zakona, to su sportska natjecanja visokog rizika. Ali nigdje ja u ovom prijedlogu zakona nisam vidio tko je nadležan da za nekakvo buduće natjecanje koje će se odvijati kaže da ima karakter visokog rizika. Ne kaže se tko je to, je li to nekakav sportski savez, je li koje tijelo odlučuje o tome da će neko natjecanje biti proglašeno visokim rizikom. A uistinu, imam veliku dvojbu da li se misli da se ovo može primijeniti na sve razine natjecanja od međunarodnog, državnog, pa do onog najnižeg, da ne kažem seoskog.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, predlagači: Klub poslanika SNSD-a, zakon broj: 01, 02–4–35/09, od 10. 4. 2009. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Na 63. sjednici drugi put nije prihvaćeno negativno Mišljenje Komisije. Zakon je vraćen u Komisiju radi dostavljanja novog mišljenja, ova komisija evo po treći put 18. 11. dostavlja Mišljenje koje je ponovo negativno. Glasamo danas o Mišljenju Komisije. Ukoliko se prihvati, zakon pada; a ako ne, ponovo se vraća ovoj komisiji. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH, predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01, 02–0–5–93/09, od 13. 10. 2009 godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, s obzirom na dosada potrošeno vrijeme ... dozvolite da samo par riječi kažem. Prije svega, zahvaljujem ministru civilnih poslova što je zaista ekspeditivno i promptno reagirao na inicijativu za podnošenje ove informacije, jer tako ozbiljni problem i zaslužuje odgovoran odnos. Dobro je da ovaj ... gorući problem svijeta danas, od koga je do sada u svijetu život izgubilo preko 10 hiljada građana, na vrijeme izazove reakcije onih institucija koje su od vitalnog značaja za njegovo suzbijanje i ublažavanja posljedica toga. Ja nemam šta posebno dodati ovoj informaciji i informaciji koju je ministar podnio na prošloj sjednici, ali bi bilo dobro da znamo kakva je situacija sa aktivnostima na preventivnoj zaštiti u smislu nabavke i upotrebe odgovarajućih vakcina protiv gripe i kakva je snabdjevenost sa lijekovima za liječenje oboljelih od virusa. Dobro bi bilo da informacija sadrži i statistiku rasprostranjenosti bolesti, odnosno broj i stanje oboljelih i broj smrtnih slučajeva od posljedica oboljenja od virusa H1N1, kako u BiH tako i u okruženju. Jer tu ima i određenih obmana i manipulacija i dezinformacija, ovisno od kojeg medija ili od koje institucije informacije dolaze. Davanje ovih podataka zvanično je bitno, ne iz razloga da bi se širila određena psihoza i strah od ovog virusa već iz razloga da bi se uozbiljila preventivna zaštita i borba za suzbijanje pandemije. Ono što kao građanin i kao poslanik moram posebno naglasiti da edukaciju i informisanje građana o ovom virusu treba još intenzivirati. Ja sam kao laik za medicinu razumio da u borbi protiv ovoga virusa najviše mogu učiniti sami građani koji jednim discipliniranim ponašanjem daju manje šansi da obole i da budu prenosioci ove bolesti. Radi toga je dakle neophodno sugerisati da se maksimalno i na sve načine intenziviraju informativne i edukacijske aktivnosti o ovome virusu. Jer građani sa velikom pažnjom i velikom potrebom prate ove aktivnosti, prate ove informacije, rekao bih, sa većim interesom od bilo čega danas u BiH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Selim Bešlagić, diskusija. Izvolite. 108
Prije svega, na prošlom zasjedanju Parlamenta dobili smo informaciju gospodina ministra i ja se zahvaljujem jer je promptno djelovao. Sada smo dobili to u pisanom obliku i dozvolite mi da samo (ja sam onda htio da govorim ali znajući da je danas ima rasprava) kod preventivne zaštite ja ne mogu nikako da shvatim da shvatajući ovu gripu kao nešto što je opasno za BiH, u eri kada se već o tome mnogo priča, jednostavno kod nas učenici idu na ekskurzije u ona mjesta gdje se to javlja. Idu u Barselonu, idu u Rim i onda se vrate i bolesni su. Evo vidite, sada je gotovo, sad je ona došla, znači preventivno djelovanje nije bilo u mogućnosti, tako da bih zamolio u sljedećoj analizi da se to naglasi kako bismo eventualno u nekakvoj drugoj pandemijskoj bolesti mogli da kažemo da u programu mora da stoji i zabrana odlaska na ekskurzije. Zašto to govorim? Govorim iz razloga što na moje pitanje zašto je to, zašto se nije spriječilo, znate šta sam dobio odgovor: turističke agencije se bunile ... protiv toga da djeca ne mogu ići na ekskurzije. Pa zar je nama važnija turistička agencija nego zdravlje građana BiH? Evo, to je jedno pitanje koje bih volio da ovako ima svoje mjesto u preventivi da se ne ide tamo u žarište gdje je ta pandemija, a ne nikako da spriječim turističke agencije da normalno rade.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, izvolite.
Hvala. Gospodin Selim Bešlagić reče da bi trebalo zabraniti te ekskurzije i samo se na tome zadržao. Međutim, ja mislim da je to nemoguće i da to je protuustavno zato što nije epidemija te vrste kada se može zabraniti nešto slično tome. I pored toga što bi se zabranila recimo školska ekskurzija, nije to dovoljno zato što se ne mogu zabraniti pojedinačni odlasci u ta mesta koja su eventualno sporna i koja bi mogla da donesu zarazu. I to ne bi bilo rješenje ni za jednu državu i vjerovatno se ministarstva nisu ni na to odlučivala zbog toga što to sigurno ne bi bila preventiva koja bi donijela rezultate da se ne donese zaraza u državu. Moj predlog je da se ubuduće kada se bude o tome raspravljalo, a već to govorimo u toj informaciji, na drugi način izvrši preventiva, a to je kontrola prilikom dolaska u zemlju itd., što je sasvim moguće i sasvim opravdano dok, recimo, ovakvim mjerama zabranjivanja odlaska na ekskurzije ... u nemogućnosti da spriječimo određene druge odlaske itd., bilo privatne, bilo organizovane itd. – to je sasvim nešto što je apsurdno. I onda će se napraviti jedna diskriminacija prema tim školama, da li bile osnovne, srednje ili neke druge itd., itd. Prema tome, nemoguće je zabraniti i ne trebamo se mi oslanjati na preventivu zabranjivanja, jer to je nešto što je najmanje popularno i nešto što će se uvijek provući lijevo-desno i zloupotrijebiti, nego jednostavno trebamo preventivu na drugi način pokušati da osmislimo. A jedna od tih preventiva je, recimo, praćenje ulazaka u zemlju, obavezan kontrolni pregled ili tako nešto, već to stručnjaci znaju. Hvala lepo. 109
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, diskusija. Izvolite.
Vrlo ću kratko. Ovdje imamo najviše kolega liječnika ali, čini mi se, svih profesija između nas zastupnika i niko se od tih ljudi nije javio, što je vrlo ovako interesantno i indikativno. Ali ja ću ipak postaviti jedno pitanje koje je ovako meni zanimljivo. Dakle, slušajući vijesti i čitajući iz sredstava priopćavanja o virusu H1N1 u naše ... su i u zemljama Europe pa i šire i upoređujući BiH sa tim zemljama o broju oboljelih, mi smo ne znam barem pet puta bolji od svih drugih ili čak i deset puta od ostalih, jer smo mi, izgleda, dobro otporni i izdržljivi pa nama taj virus ne može ništa. Jer evo, ovdje piše da je to ukupno 983 osobe, a ne znam ni ja, susjedna Srbija čini mi se 25 tisuća davno prešlo, Hrvatska isto tako 90-ta, pa stvarno evo jedno pitanje svim ovdje kolegama zastupnicima, a liječnicima – kako oni objašnjavaju ovako mali broj ili je to pomanjkanje kvalitetnog izvješćivanja i praćenja ili je stvarno razlog da su građani BiH otporni na ovaj virus ili evo ovdje se već pominje da slabo putujemo itd., evo šta su razlozi?
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Mirjana Malić, replika. Izvolite.
Ja se izvinjavam.
Molim vas, samo malo.
... nema potrebe da na jedan ovako promptan i izvrstan Izvještaj Ministarstva civilnih poslova uopće reagujemo i ne reagujem na njega, reagujem na nedemokratsku zabranu koju spominje kolega Okolić. Još od stare medicine se poznaje karantin kao potpuno efikasna bez obzira koliko nedemokratska zabrana kad je širenje bolesti u pitanju, ali ja mislim da naše Ministarstvo civilnih poslova na nekakav način makar ima ingerencije, koordinacije u slučaju pogoršanja situacije da može ovu proglašenu pandemiju iskoristiti i da sugeriše nadležnim entitetskim ili kantonalnim ministarstvima da zatvore škole, da zabrane komunikaciju, velike skupove itd. A ovo o čemu je kolega gospodin Jukić govorio u smislu otpornosti Bosanaca, nisu nažalost Bosanci otporni, oni su samo toliko siromašni da jako malo putuju u odnosu na susjedne zemlje i imaju daleko manje šanse da dođu u situaciju da se razbole. Ali šalu na stranu, ovo je suviše ozbiljno pitanje da bi se mi mogli igrati sa sudbinom djece i mladih koji su najizloženiji, izgleda i najmanje otporni. I zato mislim da nije naodmet imati podršku našeg doma da Ministarstvo iskoristi sve svoje koordinacione ili druge ingerencije da koordinira sa nadležnim 110 nivoima zaduženim za brigu o zdravlju našeg naroda i da vjerujem da ćete kao i do sada poduzeti sve mjere koje će biti i efikasne i u preventivnom smislu.
Uvaženi poslanik Mirko Okolić, replika. Izvolite.
Uvažena poslanica me nije dobro vjerovatno razumjela ili čula. Nisam ja rekao da će biti diskriminacije u slučaju kada se za to steknu uslovi i kada se proglasi takvo stanje koje može biti ...
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Pa pazite, oko pandemije, morate uzeti pa pogledati šta je pandemija, šta je epidemija,
Molim Vas, nemojte da idemo u tu vrstu razgovora.
Da, jer pazite, ja koliko sam nekidan slušao, a mogu Vam to donijeti da vidimo, kažu da postoji izolacija pa tek onda iza izolacije karantin, pa se posebno odluke donose. Ja sam samo rekao ukoliko se želi samo preventivno djelovati na školskim ekskurzijama, to nije uredu, a kada se donese zakon, odnosno na osnovu ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tako je. Onda to važi za sve. Tu nema onda diskriminacije, to je nešto sasvim što je drugačije, da se pogrešno ne shvatimo, jer ja sam branio preventivu samo na školskim i đačkim ekskurzijama. Hvala lijepo. 111
Zahvaljujem. Završavamo ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 18. Ad. 18. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu rezolucije o istorijskoj vrijednosti i važnosti Prvog zasjedanja ZAVNOBiH-a (25. novembar 1943.) za državnost Bosne i Hercegovine (predlagač: Denis Bećirović) Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Kolegijum nije postigao saglasnost. Danas ćemo glasati u drugom krugu o Prijedlogu rezolucije. Prelazimo na tačku 19. Ad. 19. Razmatranje zaključaka o smanjenju plata i ostalih materijalnih prava poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH (usvojen prijedlog za razmatranje na nastavku 64. sjednice Doma, održane 7. 12. 2009.)
S obzirom da ste svi dobili prijedlog ovih zaključaka, te sam ja poprilično o ovome govorio i o zaključcima i o obrazloženju ovih zaključaka kad smo uvrštavali, da ne bih ponavljao i diskusiju i zaključke, sve je jasno, tako da ostaje da glasamo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: Ad. 20. Izjašnjavanje o Zahtjevu Istražne komisije za provjeru navoda o raspodjeli CEMT dozvola za produženje roka za dostavljanje izvještaja 112 21. 11. 2009. godine dobili smo Zahtjev Istražne komisije za produženje roka do 30. 12. Otvaram raspravu o Zahtjevu, izvolite. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja u principu nemam ništa protiv ovog zahtjeva, ali vidiš da se situacija, Drago, komplikuje, da ljudi praktično prave jednu vrstu pritiska i vrlo su nezadovoljni što nema odgovora. Da li je moguće u onom ranijem roku nekako, odnosno u sljedećih sedam, osam, deset dana, neki odgovor dati ljudima. Ja ću podržati ovaj zahtjev apsolutno. Međutim, vidim da se u međuvremenu stvari kompliciraju, upravo o ovim stvarima. Ako nije moguće, naravno, ja ću podržati i ovo što se traži.
Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Pa ja nemam nešto posebno reći sem da je zamjenik predsjedavajućeg gospodin Belkić u pravu. Mi smo tek prije par dana dobili prvu dokumentaciju iz Ministarstva saobraćaja, znači opstrukcija je ponovo otvorena i mi nemamo drugog načina nego da evo preko ovog sad produženja roka narednih dana, evo mi smo se danas konsultovali i dogovorili se oko sjednice Komisije, nakon što smo dobili na nekoliko urgencija. Znači, ja stojim iza toga da Ministarstvo saobraćaja, koje je nama ključno u ovom poslu, iz određenih razloga nije željelo ni da sarađuje, ni da dostavi dokumentaciju. Znači, nakon ovog zahtjeva za produženje roka mi smo prvu dokumentaciju tek prije par dana dobili, koju ćemo sada odmah na Komisiji razmatrati. Jer mi bez toga nismo mogli napraviti nikakav napredak, da se razumijemo. Jedino nam je bio izlaz da tražimo produženje roka. Zašto je to tako, vjerovatno ćemo imati prilike ovdje kada dobijemo nalaz i izvještaj Komisije zašto se to sve dešava. Mi smo upozorili, ja sam Ministarstvo i ministra upozorio u nekoliko navrata usmeno i pismeno da ja jednostavno ne razumijem, ali da budem iskren na ono sve što se dešava tamo ja i razumijem zašto je opstrukcija. Ali evo, mi ćemo svoj dio posla sigurno, ako ova odluka bude usvojena, užurbano sigurno završiti do roka, a rezultat kakav god bude biće.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Martin Raguž, replika. Izvolite. 113
Koliko ja imam informacije, znači ovo pitanje je pokrenuto od uvažene zastupnice Dušanke Majkić u Domu naroda još davno i, koliko ja znam, Ministarstvo prometa i komunikacija je preko 400 stranica dokumenata tamo dostavilo odavno. I to je točno, to je jedina istina. Dakle, nema nikakvog govora o bilo kakvoj opstrukciji i mislim da kad se daju te ocjene treba vladati određenim informacijama. To mogu govoriti odgovorno, jer znam da ministar gospodin Vidović je promptno reagirao oko ovih pitanja i u javnom smislu i svakom drugom, tako da ne mogu prihvatiti navode o opstrukciji ovog.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Pa gospodin Raguž nije samo, u stvari čini mi se da je i rekao kome je uputio. Nije nama. Apsolutno me ne zanima šta je uputio gospođi Majkić. Znači, nije nama. Gospođa Majkić nije član ovog doma. Odgovor na poslaničko pitanje je ono što ja znam, sad da ne budem ovo kao gospodin Džaferović po hodnicima da sam čuo, ali sam čuo da je ona dugo čekala na jedan takav odgovor. Ne znam zašto se toliko čeka i šta je problem sa CEMT dozvolama? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma jutros smo čuli po hodnicima ovu priču, pa i ja sam ovo čuo za gospođu Majkić, isto tako. Znači, to je ono što ali, ponovo kažem, nama se, bar mi smatramo da je Istražnoj komisiji ovog doma dužno dostaviti tražene podatke. Ako mislite da ja to trebam da preuzimam od gospođe Majkić, je li ona ima povlašteni status kod ministra pa je ona to nekako, ja ne želim da na takav način, to sam rekao i ministru. Komisija ima tri člana i mi ne mislimo, mi tu dokumentaciju nismo znači dobili za koju ja iz kuloara mogu da čujem da je odgovor na poslaničko pitanje upućen, ne znam šta je ona u svom pitanju tražila, ali znam šta smo mi tražili da bismo došli do valjanog ... Nas čeka ovdje, znamo mi, težak posao i ja ću ponoviti da je riječ o opstrukciji, da je riječ o kupovini vremena, da je riječ o činjenicama da se ponovo napravi nezakonita i kriminalna raspodjela, što i jeste normalno nastavak te prakse u ovom ministarstvu. Mi to nismo proizveli, taj problem. Ko ne želi da ga vidi, onda mislim da nije korektan i ja mislim da mi svi trebamo da radimo u pravcu da taj problem riješimo. Ako hoćete da ga zataškamo, evo možete sad ne produžiti rok, rasformiramo ovu komisiju i nije problem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Martin Raguž. Izvolite. 114
Dobro, možemo se igrati riječima, možemo mijenjati teze, znači niko ovdje nije za zataškavanje i ne znam iz čega se moglo zaključiti da je neko za zataškavanje ovdje, nego naprotiv. Želim reći da je dokumentacija na uvidu u Parlamentu već dugo vremena, i to opsežna i iscrpna. Znači, da je neko želio to opstruirati, ne bi tu dokumentaciju dostavljao u Parlament. I druga stvar, ja sam apsolutno za to da se to istraži, i ako nešto kao Klub možemo uraditi, gospodine Kalabiću, da pomognemo, recite, a ja ću na Proširenom kolegiju tražiti da se međusobno informiramo o stanju u određenim strankama, kad su u pitanju zastupnici u oba doma pa da smanjimo ovu međusobno potrebu za replikama. Kod mene se podrazumijeva ako je stranka u Parlamentu da je to ista stranka i da su zastupnici isti, da nećemo šest mjeseci raditi u Domu naroda, pa onda šest mjeseci; ako to treba tako da se utvrdi istina, i to možemo prihvatiti, ako se ne vjeruje ljudima koji su tamo i to ćemo prihvatiti, ali dakle nemojte da manipuliramo da hoće neko da stavlja stvari pod tepih, naprotiv, i da želi neko to opstruirati. E, to želim odbaciti.
Uvaženi poslanik Drago Kalabić, druga replika. Izvolite.
Pa mislim da nema potrebe za ovim, ali moram par činjenica još jednom kazati. Znači, vaš klub, gospodine Raguž, ima privilegiju da u ovom slučaju ima člana Komisije i sve ovo što ja Vama govorim mogli ste da čujete od člana Komisije gospodina Zorića zašto mi ne možemo raditi. Znači, apsolutno neću da budem nekorektan. Ne ulazim apsolutno u to šta radi drugi dom i šta rade drugi poslanici. Mi smo korektno zatražili od Ministarstva i mislim da je red da mi to dobijemo, uz puno uvažavanje da je red i da to drugi dobiju, da li kroz odgovor na poslaničko pitanje, da li na neke druge upite. Ali ja ponovo Vama kažem, nije korektno da mi to skupljamo po, kao što smo imali jutros situaciju, po hodnicima. Mi smo to zatražili da to dobijemo i da možemo kao Komisija razmotriti. Tu su članovi Komisije koji znaju da je tu. Evo, da skratimo diskusiju, ono što smo dobili, mi ćemo sigurno, a evo pred nama je, otvorićemo sigurno taj postupak, imaćemo javna saslušanja, zovnućemo sve te ljude koji imaju različite stavove pa ćemo vidjeti na čemu smo. Ali mislim da do ovoga nije trebalo doći, ali evo ako bude produženje roka mislim smo spremni da to završimo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Selim Bešlagić, diskusija. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja sam član ove Komisije za saobraćaj i komunikacije već sedma godina. Sedam godina se ispituju CEMT dozvole i ovo je ozbiljan problem. Ovo je ozbiljan problem. Gospodin Morankić, inače poslanik, on je neprekidno na tome radio i mislim 115 da smo mi na Komisiji donijeli odluku o formiranju ove komisije za ispitivanje CEMT dozvola, tim prije što je evo u zadnje vrijeme u RS, ja bih rekao, Udruženje vozača pokrenulo ponovo pitanje CEMT dozvola i smatram da je ovo pitanje koje se mora riješiti. I zbog toga mislim da je Kalabić u pravu, ali odmah da kažem da gospodin Vidović je korektan i mislim da je tu negdje falinka. Treba dostaviti ukupnu dokumentaciju, vama treba produžiti mandat i da vi dođete sa rješenjem kojim bi se konačno riješilo ovo pitanje CEMT dozvola, počev od toga zašto ... tamo nije uvedena, ja bih rekao, automatska obrada do toga zbog čega se govori o tome da se tim CEMT dozvolama masovno šverca. Mislim da trebamo uvažiti ovaj zahtjev zbog korektnosti i gospodina Vidovića kao ministra kojeg smatram veoma korektnim, možda ... je napravio nešto što nije dostavio, ali vam tvrdim ja, poznavajući čovjeka, nije imao nikakvu tu namjeru, a ovo je pitanje vrlo bitno i zbog toga se zalažem da se produži, ja bih rekao, da se prihvati ovaj zahtjev za produženje.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Prijedlog za imenovanje Mirsada Salkića, diplomiranog inženjera elektrotehnike, za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju (prijedlog Vijeća ministara BiH, akt broj: 03-28-1119/09, od 3. 11. 2009.) Prijedlog smo dobili od Savjeta ministara 3. 11. Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je Mišljenje 15.12. i jednoglasno odlučila da predloži Domu da prihvati ovaj prijedlog o imenovanju Mirsada Salkića za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 22. Ad. 22. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije 116
Odustaću ...
Zahvaljujem. Prelazimo na tačku 24. Ad. 24. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH Zakon je usvojen u različitom tekstu, potrebno je imenovati tri člana. Prijedlog u Proširenom kolegijumu je bio: uvaženi poslanici Kadrić, Živković, Jukić. 117 Otvaram raspravu. Imate li nekih drugih prijedloga? Izvolite. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Mi smo jedanput diskutovali pa je kao rečeno da će se to uvažiti. Malo je simptomatično da nikada u opoziciji nema nijednog člana u ovim komisijama i mislim da nema razloga da u ovakvim komisijama i ne bude i opozicije ponekada.
Zahvaljujem. Smatramo da nije bilo drugih prijedloga. Tačka 25. Ad. 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Štokholmske konvencije o postojanim organskim zagađivačima – Štokholm, 22. maja 2001. godine, b) Konvencije o privremenom uvozu – ATA Karnet, Istanbul, 26. juli 1990. godine Juče smo dobili Mišljenje Komisije o ovim sporazumima. Nadležna Komisija za spoljne poslove je dala pozitivna mišljenja i predlaže Domu da se da saglasnost za ratifikaciju ovih akata. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Da li je dovoljno 15 minuta za konsultacije? U 18,45 časova glasanje. [[PAUZA]]
.... s obzirom da sam ja predložio ovaj zaključak broj 4., nisam naznačio da je u okviru ove tačke. Ja vas samo molim, evo kao i u prethodnoj, da prvo o ovom zaključku, a onda ... ovaj zaključak 'da dobijemo izvještaj o radu Vijeća ministara cjelovit'.
Mislim da on neće, (samo malo, ovdje se radi o potvrđivanju Odluke), on ne derogira ovu odluku i mi ćemo glasati o tom zaključku bez obzira kakva ova odluka bude. 119
Ali, ja Vas samo molim ako je moguće prvo o ovom zaključku a onda o ovoj odluci, evo, radi Kluba SDP-a, mi bi volili da vidimo prvo kakav je stav.
Evo, u Kolegijumu nemamo saglasnost o tome da to stavimo na početak. Moraću pitati Dom da li je saglasan sa time da se prvo glasa o Vašem zaključku. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 11 glasova, „protiv“ 22, „uzdržanih“ tri. Glasamo prvo o potvrđivanju ove odluke. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! O potvrđivanju ove odluke glasamo. „Za“ 12 glasova, „protiv“ 21, „uzdržanih“ četiri. Konstatujem da ova odluka nije potvrđena. Glasamo o Zaključku Denisa Bećirovića. Ima li potrebe da ga čitam? Zahvaljujem. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 10 glasova, „protiv“ 24, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da ovaj zaključak nije dobio većinu. Prelazimo na tačku 5. Glasamo o primanju k znanju ove informacije Informacija Savjeta ministara BiH o razlozima kašnjenja ratifikacije Konvencije UN-a o pravima lica s invaliditetom i Opcionalnog protokola (u skladu sa zaključkom Doma sa 65. sjednice, održane 7. 12. 2009.) Ja ne znam da li ima potrebe o tome da glasamo, jer to se prima k znanju. Ja nemam običaj da to stavim na glasanje. Mislim, ... da konstatujemo da smo primili k znanju Informaciju. Ima li neko drugi prijedlog? Nema. Zahvaljujem. Prelazimo na tačku 6. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj 01-02-5-11909, od 15. 12. 2009. Molim vas, pripremite se za glasanje. 120 Možete glasati, sad! „Za“ 24 glasa, „protiv“ 12, „uzdržanih“ jedan, nedovoljna entitetska većina. Dom će biti obaviješten o tome kako se Kolegijum na usaglašavanju odlučio. Ja moram još neke konsultacije da uradim u međuvremenu. Prelazimo na tačku 7. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj 01-02-5-11809, od 15. 12. 2009. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 25 glasova, „protiv“ 12, „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem nedovoljnu entitetsku većinu. Ista meta isto odstojanje, u roku od tri dana ćete biti obaviješteni. Prelazimo na tačku 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, predlagač poslanik Bajazit Jašarević (zakon u drugom čitanju) Glasamo u drugom krugu o ovom predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad!
nije uključen mikrofon
Glasamo o Izvještaj Kolegijuma o tome da se usaglašava. U drugom krugu je glasanje. Hoćeš da ponovimo?
U drugom krugu.
U drugom krugu, u stvari, Kolegijum je imao negativno usaglašavanje. Ima li potrebe da nastavimo glasati, ili ponovimo, ili je to uredu? ___________(?) Ponovi, ponovi glasanje. Molim? 121
Pa nema deset glasova „protiv“ i ovaj zakon je prošao. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema zahtjeva, molim vas dopustite da vodim sjednicu. Nema zahtjeva za ponovnim glasanjem. Je li ima Klub SDS-a zahtjev za ponovnim glasanjem? Nema. Prelazimo na tačku 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01-02-02-105/09, od 17. 11. 2009. (prvo čitanje) Glasamo za zakon u prvom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 22 glasa, nema glasova „protiv“, „uzdržanih“ 14, nedovoljna entitetska većina. Parlament će biti obaviješten o usaglašavanju. Prelazimo na tačku 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02-02-7-104/09, od 9. 11. 2009. (prvo čitanje) Glasanje je o Predlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 34 glasa, bez glasova „protiv“, „uzdržanih“ tri, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon. Prelazimo na tačku 11. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02-02-4-106/09, od 18. 11. 2009. (prvo čitanje) Prijedlog zakona je u prvom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 31 glas, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ šest, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon. 122 Prelazimo na tačku 12. Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima u BiH, predlagači: poslanici Adem Huskić, Remzija Kadrić i Mehmed Suljkanović, zakon broj: 01,02-5-101/09, od 3. 11. 2009. (prvo čitanje) Glasamo o Predlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 24 glasa, „protiv“ devet, „uzdržanih“ tri, nedovoljna entitetska većina. U Kolegijumu nemamo saglasnosti. Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 24 glasa, „protiv“ 12, „uzdržanih“ nije bilo; iz RS ima dvije trećine glasova „protiv“. Konstatujem da ovaj zakon nismo usvojili. Tačka 13. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, predlagači: Klub poslanika SNSD-a, zakon broj: 01,02-4-35/09, od 10. 4. 2009. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Mišljenje Komisije za finansije i budžet je negativno, glasamo o Mišljenju Komisije. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 20 glasova, „protiv“ 17, „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da ...
Usaglašavanje.
Molim?
Ma jedan iz RS.
Samo jedan iz RS. Prelazimo u drugi krug glasanja, nemamo saglasnosti. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 123 „Za“ 20 glasova, „protiv“ 17, „uzdržanih“ nije bilo; dvije trećine iz RS. Konstatujem da se zakon vraća ovoj komisiji na ponovno davanje mišljenja. Prelazimo na tačku 14. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH, predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01, 02-0-5-93/09, od 13. 10. 2009. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Takođe, glasamo o Mišljenju Komisije na isti način. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 20 glasova, „protiv“ 14, „uzdržanih“ jedan, nedovoljna entitetska većina. Nemamo saglasnost. Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 22 glasa, „protiv“ 14, „uzdržanih“ jedan; dvije trećine glasova „protiv“ iz RS. Konstatujem da smo ovaj zakon vratili Komisiji na ponovno davanje mišljenja. Prelazimo na tačku 15. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH Glasamo o Izvještaju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Izvještaj jednoglasno usvojen, oba doma su se složila. „Za“ 22 glasa, „protiv“ 12, „uzdržanih“ jedan, dovoljna entitetska većina. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, (?) nije uključen mikrofon