Gospodine predsjedniče, moj hrvatski nije savršen i to je sve što ja znam. Dame i gospodo, gospodine premijeru, gospodo ambasadori, ekscelencije. Veliko mi je zadovoljstvo što se mogu obratiti ovom Visokom domu i dopustite mi da se nečega sjetim na početku. 1992. na početnoj sjednici barcelonskih igara, gdje sam ja bio, vladao je entuzijazam, bili su veliki aplauzi, upravo za vašu olimpijsku hrvatsku ekipu i vaša je zastava defilirala Barcelonom. To je bio trenutak mira za vas poslije svih onih među onim događajima koji su se naravno odvijali do neovisnosti, a i oni koji su bili i kasnije u ratu gdje ste uspostavili integritet zbog teritorija. Ali u tom trenutku 92. godine Španjolci su oduševljeno dočekali vašu olimpijsku ekipu i vašu zemlju. Nisam mogao zamišljati tada da ću nekoliko godina poslije toga, 14 godina poslije toga biti ovdje i kao predsjednik Europskog parlamenta obraćati se hrvatskim parlamentarcima i to u trenutku kada su već u tijeku pregovori za pridruživanje Europskoj uniji i doista vaša je zemlja u ključnoj fazi odnosa sa Europskom unijom. Pregovori su već započeli i naš predsjednik Barroso je to rekao ovdje prije nekoliko mjeseci. Razumijem da ćete vi reći, i vrijeme je konačno. Vrijeme je da taj proces konačno započne. Ja razumijem vaše nestrpljenje, imate potpuno pravo. Dugo ste čekali za to, ali vi morate shvatiti također i da za Europu, za Europsku uniju i za europsko mnijenje također je bilo važno da Hrvatska ispuni sve uvjete za početak tih pregovora. To je već napravljeno. Mi radimo negdje na 35 poglavlja, to nije malo. 18 od tih 35 poglavlja već su pregledani. Moramo održati taj ritam, taj stalni radni ritam. Upravo završeno je poglavlje znanost i istraživanje, doći će druga poglavlja kao što su obrazovanje, kultura. Prema tome sve teče sasvim normalno što ne znači da to teče jako brzo. U Europi stvari imaju neki ritam koji nije uvijek brz, ali mogu vam sasvim iskreno reći, koje odlikuje nas parlamentarce, da u tom procesu da će biti svakako poteškoća ne naravno više od onih koje su imale druge zemlje, ali naravno taj materijal koji stoji pred nama je velik i naravno njegovo proučavanje zahtjeva vrijeme i veliki napor. Moramo primijeniti sve dispozicije sporazuma za stabilizaciju i pridruživanje. Naravno, mislim pri tom na ukidanje svake diskriminacije prema građanima Europske unije koje žele kupiti posjete u vašoj zemlji. Dopustite mi također da iskoristim svoje prisustvo ovdje i da vam iskreno iznesem pitanje koje mogu pobuditi teškoće. Ja kao Španjolac znam i jasno mi je da vaša osjetljivost, vi koji imate tako bogatu kulturnu i prirodnu baštinu i vodite brigu o teritoriju i ne biste htjeli da to padne u ruke nekome tko nije … [[Govornik se ne razumije.]] Naravno to postoje problemi, postoji politički senzibilitet i to ćemo riješiti. Ne radi se pri tom o tome da će vaša baština, nacionalna, biti smanjena ili da će vaša obala biti smanjena kupnjom u okviru nekakvog turističkog razvoja koji će donijeti stranci. Ali u svakom slučaju taj koncept stranca mora se ustupiti mjesto terminu "europski građanin". Što više budete napredovali na tom putu, na putu integracija u Europu. Ja kao Španjolac znam da taj put određuje i budućnost, upornost, inzistiranje. Prema tome, sve one poteškoće koje će se javiti, ali morate imati i strpljenje. Španjolska je utrošila 12 godina od smrti generala Franca sve dok nismo potpisali ugovor o pridruživanju. Ja sam siguran da će to vas manje koštati, da neće biti tako teško kao u našem slučaju. Ali želim iz historijske perspektive reći da je to Španjolsku koštalo 12 godina teških pregovora i to često o vrlo prozaičnim problemima, kao što su ne znam, rajčice i salata, prije nego što smo postigli primanje u društvu europskih država. Nismo mogli imati od 1986. godine do 2006. one uvjete koje su imali drugi. Proces Hrvatske i uključivanje Hrvatske na dobrom je putu. Želim reći da Europski parlament kojim predsjedam, on će imati i zadnju riječ o tom pridruživanju, kao što je u svakom drugom slučaju riječ. Što se tiče tijela koje odlučuje o, na zadnjem mjestu, to je Europski parlament koji određuje supranacionalnu politiku koju mi europske zemlje nastojimo izgraditi i da prevladamo naše stare podjele. Prema tome, važno je mišljenje europskih parlamentaraca i želim iskoristiti ovaj trenutak da uklonim sumnje i mogućnosti nesporazuma. Da bude sve jasno. Naravno, europski parlamentarci sa svojim glasanjem odlučuju o pridruživanju bilo koje nove članice. Zato je važno da vi znate njihovo mišljenje. Pogotovo se, naravno, misli pri tom na reakcije koje su nastale u Hrvatskoj i nekim drugim Balkanskim zemljama kao posljedica onog izvještaja što ga je usvojio Europski parlament 16. ožujka. Znam da je vaš premijer imao direktne kontakte sa pojedinim zastupnicima i znam da je taj, to zasjedanje mješovite komisije koja je bila u Dubrovniku, naravno najbolje mjesto za to, nedavno. Ti problemi su potpuno uklonjeni, razjasnili su se. Ali ja inzistiram, Europski parlament ne predlaže nikakav treći put niti neku alternativu koja bi bila drugačije od vašeg potpunog pridruživanja Europskoj uniji. Slušajte, naravno, o tome i znate ono što je odlučeno u Solunu gdje je Europsko vijeće odlučilo da će zapadni Balkan biti integralni dio Europske unije. Pa neka onda bude potpuno jasno da je odluka zvana BROK ne odnosi na Hrvatsku jer upravo je riječ o zemljama koje nemaju danas otvorene perspektive, jasne perspektive za pridruživanje Europskoj uniji. Ali to nije slučaj Hrvatske. Hrvatska je već trasirala i zacrtala nedvojbeno put koji vodi prema potpunom pridruživanju Europskoj uniji. Naravno, to je potpuno jasno. Europska unija i Hrvatska moraju dijeliti zajedničku budućnost jer negdje 90-ih godina prošlog stoljeća vi ste bolje nego mi mogli uočiti koje su kobne i tragične posljedice nepripadanja Europskoj uniji i nedjelovanja Europske unije u ovom dijelu Europe. Srećom, nismo počinili tu istu grešku što se tiče drame na Kosovu. Prvi put u povijesti Europska unija obvezala se raditi pored Međunarodne zajednice da bi se izbjeglo da ljudska drama još više pojača. Uobičava se reći da vanjska politika i politika sigurnosti je rodila upravo ondje. Da bi mogla intervenirati na Kosovu i danas je prisutna na terenu ondje i u svim pregovorima koji se tiču sudbine republika i država koje su rođene u bivšoj Jugoslaviji. Naravno, za našu Europsku uniju to je i interes. Nije to nekakva blagonaklonost koja nekome daje tek tako neko pravo. U interesu je Europljana da ovaj dio Europe bude politički stabilan, gospodarski razvijen i integriran. Samo europska perspektiva može omogućiti da dostignemo te ciljeve. Ja sam uvjeren da Europsku uniju zanima da Hrvatska postane njezin dio i da poslije Hrvatske to također učine i možda na duži rok i njezini susjedi, ali naravno u skladu sa svojim mogućnostima i zaslugama i u skladu s ritmom koji svatko od njih može razviti. Mislim da smo ovim riječima razjasnili neke nesporazume u ovom vremenu sada kad smo započeli pregovore. Dopustite mi da nešto kažem o procesu koji je pred nama. Ja sam nedavno govorio s vašim premijerom, mene naravno zanima hrvatsko javno mnijenje koje je dosta kolebljivo, ono je podijeljeno, nije jednodušno i izgleda da još i u ovom trenutku polovica hrvatskog stanovništva ne vidi jasno koje su prednosti ovog procesa. Naravno tu je vaša zemlja različita od moje, Španjolci su ne znam 70 i 80%, bili smo uvjereni da je povijesna nužnost da budemo dio Europe i 20 godina poslije toga mi smo još više u to uvjereni nego onda. Mislim da bi bilo pozitivno da svi političke stranke imaju, budu u konsenzusu, da se oko toga slažu, ali ja vas pozivam da naravno obavite političku pedagogiju da tako kažem da i građani, jer u Europi imamo, u Europi dosta primjera kako se razilaze i mišljenja političara i mišljenja građana što ih oni izražavaju u raznim prigodama. Naravno mi moramo to razilaženje izbjeći, te razne perspektive između političara koji su odgovorni i građana i to je naravno i također dužnost parlamentaraca, zastupnika, a i mene. Ja vam želim čestitati što ste također i uklonili brojne prepreke za otvaranje pregovora. Ja sam bio na Cipru kad sam čuo da je Savjet odlučio da se otvore pregovori, da se započnu pregovori i možemo konstatirati sa zadovoljstvom da Hrvatska surađuje sa Međunarodnim sudom u Haagu i zahtijeva od Hrvatske da i dalje sudjeluje u toj suradnji i da pojačava svoje pravosudne i administrativne kapacitete. Upravo u okviru javne uprave i okviru pravosuđa ta reforma je najnužnija da bi se moglo učvrstiti pravna država i da bi se moglo uključiti sve ono što spada u pravni i ostali materijal Europske unije. U prvom redu pravosuđe. Mislim da je riječ negdje oko otprilike milijun i 500 tisuća zaostalih sudskih slučajeva. Naravno stranci zahtijevaju pravnu sigurnost da bi mogli doći u ovu zemlju i oni moraju biti sigurni da pravosuđe funkcionira i ako to nisu sigurni onda je to velika prepreka za gospodarsku integraciju u supranacionalni kontekst. Također mora se za gonjenje ratnih zločina nezavisno sudstvo mora suditi o činjenicama, a ne o etničkim raznim konsideracijama u stranaka. Prema tome, znamo da zakonodavni okvir vaše zemlje mora osigurati potpunu zaštitu manjina, mora garantirati njihovu stvarno sudjelovanje na svim razinama javnog i društvenog života. Želim također i nešto reći o povratku i zaštiti izbjeglica u prvom redu možemo reći da se puno na tom sektoru uradilo pogotovo od pripartitne deklaracije u Sarajevu 2005. između Bosne, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne gore. Vaš premijer je osobno se zauzeo za ubrzavanje toga procesa i da se nadoknade zaostaci. Negdje stotinu tisuća izbjeglica se vratilo, ali njihov povratak mora biti trajan. Oni bi morali doći da ostanu jer ako to tako ne bi bilo to bi bio, bili bi veliki problemi za … [[Govornik se ne razumije.]] reintegraciju, a ja inzistiram da Europski parlament trajni povratak izbjeglica smatra nužnijom i uvjetom za stabilitet cijele ove regije, a naravno treba pripremiti i gospodarstvo i društveni ambijent da bi se omogućio taj povratak. Ne mogu ljudi živjeti u pustinji, gdje ne mogu raditi, gdje ne mogu zarađivati. Oni moraju raditi u ambijentu gdje postoji potpuna integracija. Naravno to je tzv. ambijent tržišne ekonomije. Komisija je to podsjetila kad je napravila prvi izvještaj za vašu kandidaturu. Vaše gospodarstvo je dobroga zdravlja i reforme se moraju nastaviti pogotovo što se tiče privatizacije. Naravno iz Europske unije se zapaža da negdje postoji 40% što se tiče izvoza, ali dopustite mi da privatizacija nije cilj sam za sebe i da nema ništa u Europskoj uniji protiv javnog vlasništva državnog vlasništva pojedinih poduzeća, nema nikakvih ugovora protiv toga, naravno ako se osigura uredno poslovanje. Ali postoji također i način da se na taj način obogati neka zemlja jer novac koji se dobiva od prodaje samo je zapravo protuteža onom dobiti i koja se dobije, tj. transformacija dobara i prema tome mi moramo imati financijske mogućnosti za to i taj proces privatizacije u nekim sektorima može poslužiti da se bolje, da veći impuls kompetitivnosti i stabilnosti radnih mjesta. S druge strane vi imate otvorenu ekonomiju, otvorenu ekonomiju prema Europskoj uniji, gotovo dvije trećine izvoza ide u Europsku uniju. Prema tome, trgovački govoriti vi ste već prilično integrirani u naše tržište. Više i 2/3 vašega uvoza dolazi iz Europske unije a to je pozitivna posljedica primjene Ugovora o stabilizaciji, ali moram govoriti da razmjena s vašim bliskim susjedima nije razvijena i da se mora raditi na regionalnoj integraciji i to u vremenu mundijalizacije nije lako povjerovati da će tržišta stagnirati, da nemaju veze jedni s drugima, pogotovo oni koji su geografski bliski i to naravno me vodi na točku koja govori o odnosima sa susjedima. Vi morate sa susjedima probleme rješavati dijalogom, vaši susjedi također moraju to raditi ali ni jedni ni drugi ne smijete misliti da će Europska unija rješavati probleme koje vi međusobno morate rješavati kroz bilateralni dijalog sa onim državama koje su nastale poslije raspada Jugoslavije. Prema tome, regionalna suradnja mora imati novu dimenziju, treba poticati bilateralne sporazume i stvarati zonu na Balkanu jer ne možemo pomislite da biste se vi mogli integrirati i ući u Europsku uniju ako ne postoji napor integriranja na regionalnoj razini i kad to kažem želim naglasiti da se ne radi ni o nikakvom čudnom pokušaju ponovne izgradnje bivše Jugoslavije. Ja sam tu čuo neke komentare ali mislim da to nema nikakva smisla. Mi u tom pozivu na regionalnu suradnju jačanja odnosa sa susjedima nema nikakav pokušaj rekonstrukcije ili ponovne izgradnje bivše Jugoslavije. Povijest naprosto se ne može vratiti. Povijest nije everzibilna. Vi već idete prema Europi i na tom putu vi morate pojačati razmjenu sa susjedima i to može samo pomoći vašim odnosima i zato vam čestitam što ste se uključili na proširenje SEPTA-e gdje ste vi članovi od 2003. Ja pozdravljam sastanak koji je održan u Bukureštu koji je udario temelje novoj zoni slobodne trgovine. To je dobar primjer dobre volje i suradnje i također pozdravljam nedavnu regionalnu konferenciju o društvenoj sigurnosti i napore koje vi poduzimate sa Europom i s drugim susjedima da biste razvili energetsku zajednicu za ovaj dio Europe. Gospodo zastupnici, gospodine predsjedniče! Ova suradnja je zapravo dio vaših obaveza kao budućeg člana Europske zajednice. Vi već to možete početi raditi. Hrvatska će imati na neki način ulogu pivota igrača, to je termin naravno iz košarke. Vi ste na neki način most, jasan primjer što netko može napraviti da bi poslužio kao primjer. Vi ste zainteresirani da vi ne budete jedini niti posljednji kad je riječ o integraciji. Vi morate sve poduzeti da potaknete i napredak vaših susjeda, njihovu stabilnost, to je u vašem interesu i nemojte u tome vidjeti neki pokušaj da vas trpamo u istu vreću kao ostale. Svaka zemlja mora biti naravno tretirana i promatrana prema vlastitom ritmu i kontekstu. Ali, u procesu u kojemu se živi ti susjedi također imaju interes i oni i ono što je … [[Govornik se ne razumije.]] želim vas podsjetiti također da u Srbiji i Crnoj Gori već je također otvoren put pridruživanje i stabilizaciju i da mi čekamo održavanje referenduma u Crnoj Gori na temelju sporazuma gdje je Europska unija aktivno sudjelovala. Također vas podsjećam da je Kosovo centralna osnovna tema i to je silno važno, strateški važno za Europu pa je ministarsko vijeće odlučilo poslati stručnjake koji će proučiti moguću zamjenu … [[Govornik se ne razumije.]] europskim snagama koje bi se zvale misija pravne države. Europski parlament također je razgovarao o Kosovu i mislim da se Kosovo može jedino opstati kao multietična cjelina a Bosna i Hercegovina mislim također ima hrabrih i dobrih koraka što se tiče ustavnih reformi i europska perspektiva te zemlje doživljava bitnu reformu svojih institucija. Dopustite mi da istaknem da Hrvatska mora imati važnu ulogu pri tom procesu zbog svojeg iskustva, svojih društvenih i povijesnih veza s tim zemljama na Balkanu a kad je riječ o kompletnoj stabilizaciji te zone. Današnji Europljani odnosno članovi Europske unije moraju također poduzeti sve moguće napore da se priključe tom cilju. Ja ne volim govoriti o širenju unije. Nije unija ta koja se širi nego Europa se ponovno udružuje. Ja bih htio govoriti ne o širenju nego o unifikaciji, udruživanju. Dakle, na taj način mi uklanjamo, uništavamo ono žalosno nasljeđe poslije drugog svjetskog rata. Prema tome, da se vratimo tamo gdje smo uvijek bili treba samo vidjeti urbanu fizionomiju Zagreba pa da vidimo da je to Europa. Ne treba dakle širiti Europu. Europa se susreće sa sobom samom. Jer ste vi dio te iste Europe. Ali znajte da Europska unija se nalazi u situaciji koju bismo mogli nazvati kriznom ako se ne bojite te riječi, ali to nas ne mora prestrašiti jer kriza znači i priliku jer i danas Europa, barem se, nalazi se u recimo u stadiju dubokog premišljanja i promišljanja o svojoj situaciji, o svojim dimenzijama, o svojim načinima funkcioniranja, o svojim ciljevima. Europska unija rođena je da se izbjegne rat među zemljama koje su se nekada itekako međusobno klale a taj je cilj postignut i povijest unije je povijest uspjeha, ali može se čovjek i poslije uspjeha umrijeti. Kad nešto postignete, neki cilj postignete možda niste više kadri dati neke nove ideje i propadate. Danas Europska unija poslije odbijanja Francuza i Nizozemaca o projektu konstitucije Ustava sad razmišljaju o tim preprekama i o ciljevima koje mi Europljanima želimo, mi Europljani želimo postići zajedno jer samo zajedno mislim da smo jači, da se možemo jače osposobiti za izazove koji nas čekaju. Ja vas pozivam da se pridružite tom razmišljanju, otvorenom razmišljanju ne samo političkih predstavnika i građana i recite svima da razume svijet u kojemu živimo i ulogu koju može Europa odigrati. Moramo znati što to znači kad razgovaramo o tim problemima. Na koji način Europska unija ima kapacitet da pridruži sve svoje članove. Naravno postoje granice. Europa ima granice jer ne može sve primiti. Teško je povjerovati da Europska unija može funkcionirati lagano sa 28, 29 članova, a sa onim pravilima koja su bila donesena kad je bilo samo 8 ili 10 članova. Naravno svi ti problemi su još uvijek ondje. Moramo ih rješavati. Mi moramo imati institucionalna sredstva da bismo mogli funkcionirati s većim brojem članova jer norme funkcioniranja koje imamo danas nisu efikasne da bismo funkcionirali tako kako treba. I mislim da to nije samo ekonomski ili gospodarski problem. Svi me pitaju a gdje je tu Hrvatska? U perspektivi 2006., 2014.? Mislim to nije nikakav problem. Te perspektive će se naravno proučiti kad bude potrebno, kad dođe vrijeme i kad Hrvatska bude u tom. Nije problem u nekoliko milijuna EUR-a naravno. Problem je mogućnost da se bolje funkcionira, da se bolje odredi svoje ciljeve i da postignemo da građani vide u tome, tom udruživanju svoj interes. Ne samo zato da Europa bude što veća nego da Europa bude što jača. I zato moramo govoriti iskreno jer je to jedini način da dođemo do konstruktivnih zaključaka među nama parlamentarcima a znajući da smo poduzeli važne korake za našu buduću budućnost, da vi idete u dobrom smjeru i mislim da moramo ubrzati reforme, da moramo jedni drugima iskazivati povjerenje a da ne slušate glasove koji mogu sijati neku neslogu i da moramo zajedno raditi kako bi jaka Europa mogla odigrati u svijetu onu ulogu koju je odigrala i kod kuće prvo radi mira a onda u suradnji i onda u zajedničkoj podjeli one sudbine koju možemo bolje sačuvati ako je zajednička … [[Prijevod se ne razumije zbog pljeska.]]
Gospođe i gospodo zastupnici, zahvaljujem predsjedniku Borellu na realističnom, iskrenom, otvorenom i poštenom i korektnom osvjetljavanju proeuropske budućnosti Hrvatske na svim onim realitetima koju nosi hrvatska današnjost ali i hrvatska budućnost i u realitetima, u okruženju Hrvatske. Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče još jednom na, i časti koju ste iskazali hrvatskom Parlamentu, Hrvatskom saboru na obraćanju u ovim trenucima davanja i potpore Europskog parlamenta i vas osobno na proeuropskom putu Hrvatske. Gospođe i gospodo zastupnici zaključujem i 19. sjednicu Hrvatskog sabora. [[Pljesak.]]