Poštovane kolegice i kolege, dobar dan vam želim. Prelazimo na točke dnevnog reda predviđene planom. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa, kojim se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba (EZ) br. 1907/2006 drugo čitanje, P.Z.E. br. 685 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molim državnog tajnika Ministarstva zdravstva gospodina Željka Plazonića da nam da dodatno obrazloženje? Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske kolegice i kolege. Dakle ovim zakonom i ovim zakonskim prijedlogom propisuju se obveze u vezi sa usklađenim informacijama povezanih sa hitnim zdravstvenim intervencijama te preventivnim mjerama za uvoznike i daljnje korisnike koji na tržište stavljaju smjese razvrstane kao opasne, a na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili na njihove fizikalne učinke. Propisuje se i način dostavljanja tih informacija elektroničkim putem HZJZ putem centraliziranog portala Europske agencije za kemikalije te se propisuju također i obveze HZJZ za stavljanje na raspolaganje informacija o smjesama Centru za kontrolu otrovanja Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada te se određuju i troškovi podnošenja informacijama o smjesama koje snose uvoznici i njihovi daljnji korisnici. U odnosu na tekst zakona u prvom čitanju izvršene su manje nomotehničke izmjene sukladno prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora te je tekst dodatno nomotehnički uređen. Hvala vam lijepo, toliko.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a, nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče. Evo govorimo o pakiranju tvari i smjesa temeljem Uredbe EU-a jer smatram i to sam zadnji put govorio da tvari, smjese u Hrvatskoj se ne kontroliraju i čudi me izjave hrvatske Vlade poglavito što se tiče glifosata da te tvari koja je otrovna koja je povezna sa GMO proizvoda poglavito Monsanta i ostalih tvrtki jel Austrija je čak i zabranila tu tvar. U nas je ona dozvoljena u Americi u SAD-u i u drugim državama imamo brojne tužbe ljudi koji su oboljeli od tumora i drugih bolesti po pitanju te tvari, jednostavno sjeme koje se tretira u biti okolo ništa, trava jednostavno ne more ništa uspijevati. I dokazano je tj. Svjetska zdravstvena organizacija upozorava 2013. i prije već da je to otrovna tvar. Međutim ministrica Austrija kao što sam rekao njihov donji Parlament je zabranio upotrebu glifosata. Tko to kontrolira taj uvoz u biti? Oni nama pakiraju i spakiraju svega kao što nam i vi spakirate i zbog toga imamo povećan broj tumora poglavito u poljoprivredi i zasadima imamo nekontrolirano ta sredstva. Kako ćete vi stati tome u kraj? Ako smo mi jednakopravni u EU, Austrija je zabranila, čak u EU su dugo vremena govorili tj. raspravljalo je se i razmatra se da 2023. se zabrani glifosat. Što Hrvatska poduzima po tome jel izjava ministrice je bila prije nekoliko tjedana da ona to neće zabraniti u poljoprivredi, dok druge države EU to zabranjivaju. Možete li reći što vi poduzimate po pitanju zaštite zdravlja o zaštiti naših pčelara koji imaju mogućnost proizvoditi eko med, međutim u nas se tretiraju površine i uvoze se ti proizvodi koji su kontaminirani ovakvim spojevima herbicidima, pesticidima koje drugim državama zabranjuju, a spomenuo sam u ovom slučaju Austriju? Tako da ste vi prepisali ovu uredbu u biti dok druge države EU tu uredbu počeli su poštivati, evo nabrojao sam primjer Austrije. U RH ta tvar je dozvoljena i ministrica poljoprivrede kaže da ne triba zabraniti tu tvar. Zbog čega u Hrvatskoj može ta štetna tvar koristi se, prevoziti se, uvoziti se, koja je povezana isključivo sa Monsantom i tvrtkama koje proizvode glifosat, naravno i druge tvrtke koje upotrebljavaju tu štetnu tvar? Međutim vi apsolutno ništa ne poduzimate nego samo za zaštitu ljudi i zaštitu zdravlja vi to apsolutno ne kontrolirate. Nama se čak kroz proizvode i mesne čak uzgoj svinjetine, ta tvar hranjeni su ljudi tom smjesom, poglavito sa sojom, kako vi to kontrolirate? Kontrolira li se to u RH? Ja sam i dao zakon o zabrani glifosata međutim Vlada je dala negativno mišljenje, ne vidim razlog zbog čega je dala negativno mišljenje kad ponavljam, mi još jednom kada Svjetska zdravstvena organizacija upozorava na ovu tvar a vi jednostavno prepisivate ove dokumente pred ovaj naš Sabor donosite tko zna šta ste vi nama sve spakirali u ovome pakiranju pustih uredbi a u biti u provedbi apsolutno ne štitite zdravlje naših građana. Vi ne štitite zdravlje naših građana jer da štitite zdravlje naših građana, onda bi Vlada na zakon o zabrani glifosata koje sam ja dao, dala bi barem pozitivno mišljenje ili bi naglasila da razmatraju to što se razmatra i u Europskom parlamentu, bile su dugogodišnje rasprave. Evo poslije ću iznijeti i podatke o tome koliko je država, u pojedinačnoj raspravi, koliko je, što se događalo u EU-u, što kaže Svjetska zdravstvena organizacija jel je to štetno međutim mi donosimo zakone o opasnim tvarima, prijevozu, uvozu a u biti u nas možete raditi šta god hoćete. U nas se ta tvar još uvijek koristi i to u velikim količinama, ministrica poljoprivrede kaže da ona to ne želi razmatrati, da to je dobro za tretiranje međutim za zdravlje ljudi to očito nije najbolje. Evo ja očekujem da će uskoro doći taj moj prijedlog zakona o zabrani glifosata u sabornicu i da će saborski zastupnici napraviti ono što je napravio europski, pardon austrijski parlament koji je zabranio glifosat. Ja vjerujem da mi to možemo napraviti i da možemo zaštititi zdravlje naših građana i da se možemo oduprijeti Monsantu i njihovim proizvodima koji kontroliraju iz sjeme i kontroliraju i tretiranje jer to su znači otporno sjeme i biljke na glifosat a sve okolo postane crno, zemlja. Ako ste ikad vidjeli kad se upotrebljava cidokor, u nas je to ... [[Govornik se ne razumije.]] ništa nema, ne raste a krumpir raste, uzgojen je normalno. Prema tome, smatram da ako Austrija može, ako smo mi članica EU-a, ako druge države razmatraju, da mi isto trebamo zabraniti te opasne stvari jer je zdravlje ispred svega. Moramo zaštititi i proizvodnju naših pčelara meda, oni se protive također, i brojni drugi se protive uvozu takvih tvari. Pa možete li vi objasniti nama što činite za zabranu evo u ovome slučaju i drugih pesticida, herbicida, opasnih otvora, tko to kontrolira? Da li to itko kontrolira? Koja je tu kontrola? Postoje li, ja znam da se ovo koristi kod nas sasvim normalno, osim šta se uvode nekakva ograničenja, ali ta ograničenja jednostavno nitko ne kontrolira. Opasne tvari su ono što treba zabraniti, ono štose trebamo ugledati na druge države EU-a i očekujem od vas i od ove Vlade a pošto Vlada neće to prihvatiti, da će zakon koji sam uputio prije 2 mj., Vlada je dala negativno mišljenje da ćete prihvatiti Zakon o zabrani upotrebe glifosata u RH zbog zdravlja naših građana, evo ja očekujem da ćete mi dat odgovore, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Vlatko Kopić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovim zakonom o provedbi uredbe EZ br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa kojom se izmjenjuju, dopunjuju ukidaju Direktiva 67/548 i Direktiva 1999/45 EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba br. 1907/2006 utvrđuje se nadležno tijelo i zadaće nadležnog tijela za provedbu Uredbe br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2006. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa kojom se izmjenjuju, dopunjuju ukidaju Direktiva 67/548 i Direktiva 1999/45 EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba br. 1907/2006. Zakon se dosad mijenjao dva puta i dosad i to 2013. i 2018. g. kako bi se hrvatsko zakonodavstvo uskladilo s pravnom stečevinom EU-a. Uredba 1272/2008 usklađuje prethodno zakonodavstvo EU-a sa sustavom poznatim GHS odnosno globalno usklađen sustav razvrstavanja i označavanja kemikalija, sustavom UN-a za utvrđivanje opasnih kemikalija i obavještavanje korisnika o tim opasnostima. Brojne su zemlje u cijelom svijetu usvojile globalno usklađen sustav razvrstavanja i označavanja kemikalija i on se sada upotrebljava kao osnova za međunarodne i nacionalne propise o prijevozu opasnih proizvoda. Ovim prijevozom utvrđuje se HZJZ kao imenovano tijelo u RH za provedbu čl. 45. Uredbe EZ-a br. 1272/2008 prema kojemu će uvoznici i daljnji korisnici koji stavljaju smjese na tržište EU-a, dostavljati takve informacije. Ovaj zakonski prijedlog utvrđuje obvezu za uvoznike i daljnje korisnike koji stavljaju smjese na tržište RH da postupaju u skladu sa čl. 45. stavkom 3. uredbe broj 12/72 iz 2008. kao i s odredbama priloga 8. Uredbe Komisije 2017/542. Ova uredba zahtjeva od industrije da razvrsta, označi i pakira opasne kemikalije prije stavljanja na tržište upravo s ciljem zaštite radnika, potrošača i okoliša. Prijedlog sadrži naravno i prekršajne odredbe vezano uz obveze uvoznika i daljnjih korisnika koji stavljaju smjese na tržište RH. Tako upravo Članak 12. predviđa novčanu kaznu od 50.000 kuna do 100.000 kuna za prekršaj pravne osobe koja je dobavljač ili daljnji korisnik ako ministarstvu i HZJZ-u ne dostavi sve informacije ili dostavi određene informacije koje su manjkave i koje nisu u potpunosti istinite. Ovim zakonskim prijedlogom omogućit će se lakši prijenos informacija o sastavu smjese i podupiranje statističke analize povezanih slučajeva otrovanja s kemikalijama, a sve u svrhu zaštite javnog zdravlja. Iz svega ovoga Klub zastupnika HDZ-a smatra da je ovaj konačni prijedlog zakona dobar i poduprijet će njegovu daljnju proceduru.
Zahvaljujem kolega Kopić. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Opasne tvari i smjese u RH se upotrebljavaju dok druge države to zabranjuju i EU o tome raspravlja, a mi smo donijeli sada ovdje ovaj prijedlog tj. ovu uredbu koju jednostavno dignut ćemo ruku i neće nitko ništa poduzeti. Svjetska zdravstvena organizacija odnosno njezina međunarodna agencija za istraživanje o karcinomu objavila je u ožujku 2015. da je herbicid glifosat vjerojatno karcogen i to novija izučavanja ukazuju. Međutim, evo sutra je sv. Ambrozije dan zaštitnika pčelara, sutra ću još jednom naći načina da upozorim javnost o i u zaštiti zdravlja, zaštiti bilja, zaštiti pčela koji se i bune pčelari jednostavno ta tvar, glifosat jedostavno utječe loše tj. ugrožava i pčelare i ekološku proizvodnju meda, a također i ekološku proizvodnju u RH jer mi smo država koja ima 700.000 hektara neobrađenog zemljišta, poljoprivrednog zemljišta ekološki očuvanog. I sad Austrija brani, to ste upoznati uvaženi tajniče, stavit ćeju zabranu i naravno da bi tribala i RH to zabraniti, to što je štetno, što je opasno za ljude. Ako je ta tvar opasna ja ne vidim niti jedan razlog kako ministrica kaže da to nije dokazano do sada kad znamo da nova izučavanja o mogućnosti utjecaja glifosata na zdravlje, posebno na znači na utjecaj na okoliš jer ispitivanja koje je naručila mreža ekoloških organizacija za zaštitu prijatelji zemlje Europe, pokazuje se da tragovi glifosata mogu pronaći u tijelima ljudi. Pa tako su u istraživanja znači ovaj u 18 država u laboratoriju u Njemačkoj znači rezultati su, naručena su znači ispitivanja uzoraka mokraće skupljenih u 18 europskih zemalja. Rezultati su pokazali da je tragove glifosata moguće pronaći u uzorcima iz svih zemalja, to znači i iz Hrvatske. Kada se u obzir uzeli svi prikupljeni uzorci, tragovi glifosata je pronađeno u čak 44% uzorka. I ovdje se postavlja ključno pitanje zašto Austrija to brani, zašto EU o tome raspravlja, zašto su, pa čak je Hrvatska u početku bila, europski parlamentarci su bili protiv, pa su bili malo suzdržani jer jednostavno lobiji koji ima te jake korporacije Monsanto jer je usko vezano uz proizvodnju GMO proizvoda Monsanto i ovaj herbicid jer su oni otporni na ovaj herbicid njihovo, smjese i ovaj njihovi proizvodi, njihovo sjeme. Zbog zaštite zdravlja kao što sam rekao zbog svega navedenoga Republika Austrija je zabranila upotrebu iz tog kemijskog spoja. Istraživanje i na životinjama pokazuju da se prilikom konzumacije biljaka na kojima se nalazi glifosat, da se oko 15 do 30 apsorbira u tijelu te životinje. U istim istraživanjima dokazano je da je glifosat pronađen u krvi i tkivima ispitanih životinja u procesu raspada od manjih količina glifosata može nastati znači brojne posljedice, dokaz ukazuje da je 1% glifosata ostaje u tijelu i tjedan dana nakon izlaganja znači toj tvari. Ponavljam ako je mogla Austrija ne vidim razloga zašto ne Hrvatska. I naši pčelari upozoravaju na to da ugibaju i pčele jer je to opasno. Prema tome smatram da mi moramo pratiti te trendove, a ne samo donositi ovu za u smjesu opasnih kemijskih tvari, herbicida, pesticida, sve što ne, a najopasniji ovaj hebicid koji proizvodi znači Mosanto, gdje upozoravaju i međunarodne agencije, gdje pokazuju svjetska istraživanja zdravstvenih organizacija, gdje studije pokazuju kako herbicidi koji sadrže glifosat djeluju kao endokrini prekidač i time znači uzrokuju lučenje hormona, znači potiče i evo ovde i razvoj tumora utječe i ugrožava plodnost kod ljudi. Sve su to istraživanja koja su objavljena. I o tome se raspravlja, zaista se raspravlja u EU, u Americi, SAD-u imamo brojne tužbe ljudi koji su i dobili od Mosanto kompanija, međutim njima je bitno ovladati sjemenom i ovladati znači tretiranjem i stvoriti ovisno cijeli svijet. Međutim u Hrvatskoj, opet ponavljam, imamo mogućnost to da zabranimo. Čudi me da ministrica to u svojoj izjavi govori da ona nema nikakvih dokaza, ministrica poljoprivrede. Ja ne znam jeste li se vi savjetovali s njom jel ona prati uopće događanja što se događaju? Naši euro zastupnici su jedno vrijeme bili protiv pa jedno vrijeme suzdržani pa jedno vrijeme kada se … odlučivalo, ali već je to otišlo daleko. Ja vjerujem da će se poslušati i Europska agencija za sigurnost hrane koja je naznačila svoju kritičnu zabrinutost, činjenicu da je 8 od ukupno 24 podnositelja zahtjeva uključujući Monsanto predstavilo specifikaciju za glifosat koji nisu podržane toksološkom procjenu, drugim riječima podaci ispitivanja koja su pružili podnositelji zahtjeva tj. kompanije koje proizvode ovu tvar nisu odnosile na tvari koje su htjeli prodati. U izvješću Europske agencije za sigurnost hrane navela je 22 rupe u dokazima, znači oni čak i prikrivaju Monsanto i te kompanije prikrivaju gdje koriste ovu opasnu kemijsku tvar koja se koristi u herbicidima. I ne samo da postoje rupe u dokazima već ključne studije bivaju skrivane od javnosti, od javnog mijenja. Glavni zaključci ove sigurnosne agencije Europske sigurnosne agencije je izvješće u vezi … glifosata temelje se na tim neobjavljenim studijama koje su izradile same industrije, znači oni su sami radili studije i naravno neshvatljivo je da te neobjavljene studije prevagnu u odnosu na javno dostupnu informaciju. Ja ću napomenuti da je RH još 2017. godine bila jedna od država koja je zajedno sa Belgijom, Grčkom, Francuskom, Italijom, Luxembourgom, Maltom, Austrijom, Slovenijom, Švedskom usprotivila produžavanju dozvola za korištenje glifosata. Tada je pokrenuta Europska građanska inicijativa koja je prikupila 1,3 milijuna potpisa kako bi se odluka EU o njenom korištenju smanjila s 15 na 5 godina. Nažalost, Hrvatska se nije pridružila službenoj listi država koje su podržale inicijativu jer joj je malo nedostajalo da ispuni kvotu od propisanih potpisa. Prema tome ja mislim da sve ovo što sam rekao, a ima toga još i ono što je poznato da moramo zabraniti mi u RH ono što je sve opasno po ljude, životinje i što utječe na zdravlje ljudi, a sve u korist Monsanta i sličnih tvrtki koje guraju svoje proizvode, koji guraju svoje sjeme i kontrolu nad tim svim. I ne smijemo zaboraviti da je proizvodnja GMO proizvoda da je GMO i glifosat su usko vezani i korporacije koje ovo proizvode tj. uglavnom Monsanto oni znadu šta rade, a očito mi ne znamo jel nam vi spakirate neku uredbu Europske komisije, EU neku direktivu, spakirate nam je ovdje, dođete ukravatimo se ovdje i glumimo, a niste ništa napravili nego prepisali ste nekakvu uredbu, dok Austrija je prihvatila ovu uredbu u svom parlamentu ali je zabranila ovu tvar koja je opasna po zdravlje ljudi. EU razgovara ima godinama o tom problemu, naša ministrica kaže ma nije to problem, ministra Vučković. Ma kakav je to problem, nema to veze. I zato evo sutra je sv. Ambrozije zaštitnik pčelara. Ja ću sutra još jednom ponoviti ovaj svoj prijedlog, ako treba još ću ga jednom i uputiti bez obzira šta je Vlada negativno dala mišljenje samo da jednom stanemo na stranu naroda, a ne stranih multinacionalnih kompanija koji isisavaju novac i zdravlje naših ljudi.
Zahvaljujem kolega Bulj. Replika, poštovani kolega Ivan Kirin. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Dakle raspravlja se o deklariranju i označavanju masa i proizvoda koja se stavljaju u promet. Ali iz vaše rasprave nisam uspio shvatiti odnosno vi uspoređujete štetnost GMO-a i štetnost pesticida. Mislim da su pesticidi daleko štetniji posebno pesticidi koji imaju dulje … vrijeme raspada te se kumuliraju u tlu. Gliofosfat koji spominjete sigurno je štetan i dokazan je Non-Hodgkins koji je posljedica dugog izlaganja gliofosfatu. Japan, Kina, Francuska i Iran možda to ne znate pesticide su zamijenili sa patkama koje jedu kukce, korov i jednostavno ne zagađuje se zemlja.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa. Nadam se kolega zastupniče da ćete podžati ovaj moj zakon koji Vlada nije podržala o zabrani glifosata. I slažem se, a da je povezan uz GMO proizvod velikih multinacionalnih kompanija i štetnih tvari kao i glifosat kao što ste rekli koji se dugo zadržava u organizmu i životinja i prehrambenih proizvoda i sve površine koje se tretiraju to je opasno. Ali uglavnom evo drago mi je da vi sa razumijevanjem govorite ono što govori cijela Europa i cijeli svijet i da ćete podržati ovaj zakon koji sam dao u proceduru, a to je zabrana glifosata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da mi ovdje raspravljamo o pakiranju tvari koje su opasne međutim postoje tvari koje su vrlo opasne a koje se pakiraju u ampulama i koje se uopće posebno ne označavaju kao opasne niti se upozorava one kojima se daju, o čemu se radi? Konkretno ću reći o sastojcima cjepiva. Znači vi u cjepivima imate aluminijeve soli, mi znamo neurotoksičnost aluminija je poznata, ako date štakorima, ubrizgate aluminij, pojavit će neurološki problemi kod njih, motoričke itd. Nažalost nitko u ovoj zemlji a usudio bi se reći da se radi o globalnom problemu, ne dovodi u pitanje to i jasno je da formaldehid koji je također u biti otrovan, ljudi ga ne smiju konzumirat, također se nalazi u cjepivima i ono što je jako bitno jest da kada recimo netko oralno bi recimo progutao aluminij, taj aluminij bi se izlučio iz organizma u većoj mjeri međutim kada date živi aluminij preko injekcije u tijelo, tada se on ne izlučuje, ostaje u tijelu i zapravo ljudi stradavaju. O tome se ne raspravlja, znači kad je otrov se daje djeci u cjepivima onda o tome nema rasprave a što se tiče europskih direktiva, pa EU dozvoljava herbicid glifosat. Poznato je na osnovu mnogih sudskih presuda da se radi o otrovu koji je štetan za ljude i to ne u maloj mjeri kako ono bi rekli ovi iz industrije cjepiva, rekli bi da su nuspojave male ili zanemarive, radi se o Ne-Hodgkinovom limfomu, radi se o smrtnim slučajevima, radi se o tisućama tužbi. Mi već imamo pravomoćne presude. Umjesto da Vlada zabrani taj glifosat, Vlada jednostavno dozvoljava trovanje našeg naroda ali ono što hoću reći je da ova Vlada je zapravo marionetska, ona je u službi Bruxellesa, u službi farmaceutske industrije i samim time ona sve što farmaceutskoj industriji odgovara, Vlada će to gurati. Kemijska industrija, herbicidi, bum, farmaceutska industrija, bum. Najveća zarada, najveći rast tržišta ima upravo industrija cjepiva a koliko je to sve skupa opasno, navest ću vam na slijedećem primjeru. Možete li vi g. Brkić, g. Bulj ili kolega iz HDZ-a koji je raspravljao, istovremeno razgovarao sa sedmero ljudi i razumjeti sve što vam oni govore i istovremeno im odgovarat? Odgovor je teško. Nemoguće. Međutim djeci od 2 mj., 4 mj. i 6 mj. se daju cjepiva 601+1 odnosno 7 tzv. ajmo reći antigena odjednom na kojem bi djeca od 2 mj. trebala dat nekakav imunološki odgovor. Kako da dijete od 2 mj. koje nema uopće razvijen imunitet daje imunološki odgovor istovremeno na 7 različitih bolesti? Pa to je nemoguća misija za to dijete i naravno da posljedično mnoga djeca ne razviju imunitet ili pak obole od tih bolesti protiv koje su cijepljena ali ono što je još gore, razlog zašto se aluminij stavlja u cjepivo a to ne piše kad oni vama daju cjepivo niti vas upozoravaju da vam daju aluminij je u tome što su mnogi ti bacili ili virusi, šta već, umrtvljeni. Budući da su umrtvljeni, kad bis eoni dali u ljudski organizam, oni ne bi izazvali imunološku reakciju jer jednostavno ne bi agresivno djelovali, tijelo jednostavno bi ih izignoriralo. Međutim kad se daje aluminij u cjepivo, aluminij je tzv. pojačivač reakcije, nespecifične imunološke odnosno oprostite kolega Bulj, ako želite razgovarati, molim vas da odete van razgovarat ako vas ne zanima šta pričam, hvala. Znači aluminij je po svojoj prirodi smišljen zato odnosno stavlja se u cjepivo da izazove nespecifični imunološki odgovor. Što to u prijevodu znači? To u prijevodu znači da izaziva imunološku reakciju koja nije konkretna jer tijelo ne može razvit, ne znam, antitijela za aluminij, ne, tijela će ić razvijat antitijela za nešto što ona ne znaju. Naravno, industrija cjepiva očekuje da kad se ubrizga aluminij sa 7 tih bacila ili virusa umrtvljenih ili živih, da će organizam razvit antitijela upravo na njih. Možda hoće u praksi, može neće međutim što ako razvije antitijela na hrskavicu, što ako razvije antitijela na živce odnosno na mijelin ili što god već ili na gušteraču, vi ćete imati poplavu autoimunih bolesti gdje organizam sam sebe napada. Znači neposredno nakon cijepljenja počinje dijete imati probleme sa zglobovima, djeca od svije 2 g. razviju artritis ili pak neposredno nakon cijepljenja, mjesec dana nakon povišen šećer, razviju djeca mala dijabetes ili pak razviju multiplu sklerozu ili pak što je najgore, razviju neurološke probleme, razviju autizam, prestaju pričati. Imate bezbrojna svjedočanstva roditelja čija djeca su nakon cijepljenja pričate, imate dijete sa 6 mj. dobije cjepivo, prestane gugutat, prestane pratit pogledom ali jednostavno farmaceutska industrija sve to negira. Vlada se time ne bavim jednostavno je Vlada rekla i farmaceutska industrija, svi vi roditelji koji to govorite, vi svi lažete, vi koji tvrdite da vaše dijete nije prije cijepljenja imalo tikove a nakon cijepljenja ih ima, vi lažete. I u konačnici što je najgore, ne samo da recimo encefalitis, upala mozga, koliko je djece ostalo nepokretno zbog cjepiva. Oni navode u nuspojavama da je moguće encefalitis ali doktori ne upozoravaju roditelje djece kad im daju ta cjepiva na moguće nuspojave. I u konačnici što se događa? Iako su mnoge nuspojave priznate, iako je evidentno da se povezane s cjepivom, odštete se ne isplaćuju. To je zapravo glavni problem koji mi imamo u Hrvatskoj. Ako bilo tko od vas zastupnika ima kravu, kozu ili ovcu koja nakon cijepljenja izgubi mliječnost, prestane davati mlijeko, pobaci ili krepa vam životinja vi imate pravo na odštetu. Međutim ako vaše rođeno dijete se nakon cijepljenja razboli ili čak i umre jer čak zavod za zdravstveno, odnosno Zavod za javno zdravstvo priznaje da imamo smrtne slučajeve od cjepiva svake godine država nikakvu odštetu ne isplaćuje. Znači djeci se u prijevodu ubrizgavaju otrovi, posljedice su stravične, znači hrpa stradale djece, odštete nema, nekakvih posebnih obilježja da se radi o otrovima nema, ljudi ne znaju zapravo što primaju i što im se daje i onda mi sad raspravljamo o nekakvoj europskoj direktivi koja bi tobože trebala riješiti nekakve probleme. A što ne rješava probleme na način da zabrani, da zabrani glifosat Monsanto nego se samo bavi načinom pakiranja tog u biti otrova. Međutim, kako god vi pakirali otrov jednom kad se on aplicira on će imati otrovno djelovanje, ljudi će se razboljeti, stradati će, ali to nikog ne zanima. Vi kad, neki dan sam bio u kafiću na medu piše proizvodnja med iz 4 zemlje porijekla, Hrvatska, Ukrajina, Kina i Poljska. Znači mi pijemo, tj. jedemo med iz 4 zemlje svijeta. Vi raspravljate o pakiranju, vi uopće ne raspravljate o sadržaju. Bit vas ne zanima. Vas ne zanima što se djeci daju otrovi u cjepivima, vas ne zanima što je glifosat u uporabi, što velik dio naših građana ima taj otrov u svom organizmu, vas ne zanima kvaliteta meda koji dolazi iz četiri zemlje svijeta uključujući Kinu i Ukrajinu. Ne, vas zanima samo pakiranje, vama je bitna forma. Ako je forma dobra, sve je u redu a kakav je sadržaj hoće li ljudi ostati živi ili mrtvi nakon njega, biti otrovani, razboljeni, o tome se ne raspravlja, čak se i negira. Pa koliko ste recimo samo industrija azbesta koliko je bila jaka, desetljećima je trovala ljude diljem svijeta dok konačno tom ludilu se nije stalo na kraj. Koliko je ljudi moralo se razboljeti da bi se stalo, zaustavila proizvodnja azbesta. A mi ovdje sa farmaceutskom industrijom imamo puno veće milijarde, sa kemijskom industrijom uključujući i te globalne korporacije poput Monsanta odnosno Bayera, imamo enormnu lovu u igri, javnog interesa tu nema. EU za to nije briga, hrvatske političare za to nije briga ali postoji jedan kandidat u ovoj predsjedničkoj utrci koja je pred nama, kojeg je briga i kojem je stalo za te teme. Hvala vam.
Zahvaljujem g. Pernar. Prije nastavka na galeriji su nam se pridružili učenice i učenici Prve gimnazije iz Splita i njihove profesorice i profesori, želim vam dobrodošlicu i ugodan boravak u Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Imamo repliku poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Evo drago mi je da će i učenici čuti moju repliku jer u izlaganju kolege Pernara opet smo čuli čitav niz potpuno nestručnih, neznanstvenih, neutemeljenih izjava koje se tiču cijepljenja. Dakle kolegice i kolege, dragi učenici i svi koji prate ovaj rad Hrvatskog sabora trebate znati da je cijepljenje jedno od najvećih medicinskih dostignuća u povijesti čovječanstva i da je cijepljenje javnozdravstvena intervencija koja je spasila više života nego bilo koja druga medicinska intervencija. Dakle govoriti na ovaj način kako je to učinio kolega Pernar je zapravo neoprostivo jer na taj način širi laži, dezinformira javnost i potiče neke ljude koji će mu povjerovati na necijepljenje čime nanose nemjerljivu štetu svojoj djeci i cijelom društvu.
Zahvaljujem kolega Jovanoviću. Poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Jovanović, ja kad govorim protiv cjepiva ja govorim na osnovu mojeg osobnog iskustva. Moj prvi sin nakon cijepljenja razvio je razne simptome, razvio je među ostalim dermatitis, tikove, imao je oštećenje govora, nije mogao slovo K recimo izgovarati, govorio je o sebi u trećem licu, nije rekao ja se zovem Mathis, govorio je on se zove Mathis itd., itd., ali to nikog ovdje ne zanima. Svjedočanstva svih drugih roditelja čija su djeca stradala ili prestala govoriti također ne zanimaju. Za vas je to sve laž, za vas je to sve propaganda, za vas to sve govore zli ljudi. A to što u Hrvatskom saboru sjedim ja, to što u Hrvatskom saboru sjedi i gospodin Beljak koji kaže Ivane ja imam snimku djeteta gdje govori prije cijepljenja i gdje prestaje govoriti nakon cijepljenja. To vas ne zanima. Ima i zastupnika u HDZ-u čija su djeca stradala ali to se sve šuti. To se sve skriva radi nečijeg interesa mladi čovječe. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Imamo kolega Pernar razglas tako da ne morate jako povisivati ton, dobro vas čujemo. Sljedeća rasprava poštovani kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege. Pa u ovom Hrvatskom saboru ja sam se stvarno svega i svačega naslušao. Naslušao sam se polemika kada neki, neću spominjati struke raspravljaju o stočarstvu a da nikada nisu vidjeli niti jedno grlo, niti ne znaju njegove performanse ni čemu možda čak pojedini dijelovi služe osim onog kada dobiju na tanjuru onda, malo s uljem nauljene. Ali kada govorimo o herbicidima moramo znati da je to kao prvo, prvo sintetizirano kemijsko sredstvo koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] još '40-te godine uspio sintetizirati i dati na upotrebu. Na koji način? Upravo za što je i namijenjeno da bi selektivno utjecalo kako na korove a i na usjeve koji su nam potrebni za ishranu kako ljudi tako i stoke. Zašto selektivno djeluje? Imamo selektivne herbicide i neselektivne. Neselektivni herbicidi gospodine Bulj to su oni o kojima ste govoriti o TOTAL-u i drugima dakle koji uništavaju znači sve biljke na površini zemlje. Ti herbicidi koriste se prije, za vrijeme, poslije sjetve a neki čak i poslije skidanja usjeva i svi ti herbicidi imaju određeni, određeno vrijeme u kojemu se razgrađuju i nestaju. Zato se neki špricaju poslije, neki prije kiše, neki tj. nema takvih za vrijeme kiše. Upravo to za to su i namijenjeni. Da nije bilo herbicida koje je …/nerazumljivo/… dakle još '40. godine između drugi, prvi pokrenio mi bismo još uvijek živjeli u gladi, još uvijek bi naše njive bile pune seljaka koji bi sa motikama na ramenu špartali po redovima kukuruze gdje bi im ambrozija bila veća od kukuruza pored drugih usko i širokolisnih korova. Govoriti o herbicidima moramo reći da nije bilo njih u Hrvatskoj, a i u cijelome svijetu bilo bi gladi. Zašto su neke zemlje naprednije u poljoprivredi, a neke zaostalije? Pa upravo zato što su neke zapadne zemlje imale prve kontakt sa herbicidima i kemijskim supstancama koje su upotrebljavali u poljoprivredi dok su u Jugoslaviji još uvijek u to vrijeme drveni plugovi orali i po vašoj Zagori, a i po mojoj Slavoniji. Moram reći da nije bilo Nijemaca u mojoj Slavoniji možda ne bi bilo ni željeznih plugova, ali ja neću cijelu ovu priču potrošiti na ovo da opravdavam nečije proizvode i reklamiram, nego ću se osvrnuti na jednu drugu stvar. Nije problem ako je nešto kontrolirano, da li je to Bayern ili da li to neka druga kuća, svi dobro znamo, tj. netko zna, a netko ne zna. Prvobitni ljudi su se koristili solima i metalima da bi u pokušajima da bi suzbili korove, ali to se pokazalo da nije baš bilo i uspješno. Ali da bi mi kontrolirali ili ne kontrolirali moramo znati koje kuće i koje proizvode proizvode. Pored ovog Bayerna i neki drugih Monsante da ih ja ne bi ovdje previše reklamirao i vjerojatno ima nešto dobro, možda se nešto provuče i loše što ćemo tek otkriti. Ni Goebbels nije znao kad je krenio koliko će zla napraviti, ali nije sve tako crno. Znate gdje je crno? Crno je tamo gdje je crno tržište. Odakle dolazi crno tržište? Crno tržište dolazi preko naših hrvatskih granica, a to je ono što se ne može iskontrolirati. Ono što se kriminalnim radnjama provlači u Hrvatsku. Ja ću vam ispričat jednu priču. U Slavoniji ima jedna tvrtka koja ima 1.500 hektara hrvatske zemlje, a tvrtka je iz Srbije. U Slavoniji ima jako puno OPG-ova čiji su vlasnici staračka čak i nepokretna domaćinstva, stvari vlasnici papirnato, a oni drugi koji to koriste nalaze se preko granice. Ti preko granice u svojim vikendaškim posjetima svojim oronulim roditeljima na koje su prebacili te OPG-ove koji primaju od Hrvatske države poticaje, koji koriste neregistrirana poljoprivredna sredstva, traktore, kombajne i prikolice, koji te iste sredstva koriste da bi obradili tu zemlju. A tko obrađuje tu zemlju? Tu zemlju obrađuju mještani tih mjesta, a koji su na socijali, na hrvatskom proračunu, a ti isti koji ih koriste za obradu zemlje ne plaćaju vaučere da bi Hrvatska država bar nešto dobila u povratu. A na kraju i kad proizvedu te žitarice i šta već proizvode onda se to mimo svih kasa fiskalnih provlači kroz neke papire i žitarice nestaju. To se važe u dvorištima, donjim dvorištima, a to ide na način da se u po sela otvori jedna kapija, jer ne ide se putom nego se traktori i prikolice provlači kroz ta dvorišta. Dolaze na vagu koja je instalirana jednokratno, nije to stalna vaga, nego se iznivelira na jednoj betonskoj površini i tu se samo odvaga, razvaga, isplata je iz džipa, iz gepeka iz najlon vrećice. To je jedan dio. Na koji način putuju herbicidi? Pa poznato je da pogranična mjesta idu u Bosnu i Srbiju, Šid, Ruma, Orašje, koridor kako li se već zovu, idu i kupuju coca-colu, fanta, e onda šta se može napravit, herbicid se istrese coca-cola i onda se herbicid prespe u te boce, da li od coca-cole, da li od fante ovisno o boji herbicida i onda to lijepo sve pređe preko granice. Isto tako putuju i druga sredstva, to su medikamenti koji se koriste za liječenje stoke. Da bi se tome stalo u trag moralo bi se vidjeti koliko netko ima hektara, a koliko je herbicida i sa kojim računima ih je pravdao, a da ih je kupio u Hrvatskoj. Ne može netko imati tisuće hektara, a koristiti herbicide kao da je 100 hektara upotrijebio, a dobiti prinose kao da je maksimum maksimuma uložio. U tom je stvar. I to se sve može iskontrolirati na taj način. A herbicidi i njihova kontrola što se tiče unošenja u tla su iskontrolirani na način da oni koji se s njima bave i upotrebljavaju ih da su morali ovoga završiti određenu obuku putem naših poljoprivrednih savjetnika i za istu dobiti potvrdu, koju su oni uredno i dobili. Znači imaju potvrdu za herbicide, imaju sredstva za apliciranje herbicida u biljke i na površine, ali da li imamo kontrolu ovih herbicida koji nekontrolirano dolaze iz drugih neprovjerenih centara u Hrvatsku. To je upitno. Još jednom ponavljam, kako je moguće, a to se može utvrditi na jedan jedini način. Na granici, na samoj granici gdje rade policajci i gdje rade carinici. Na koji način oni kontroliraju vozila koja cijeli dan dolaze i odlaze. Da li pretresaju, da li propuštaju, da li su u dogovoru sa nekim, a ko što mi je poznato da u Hrvatsku može svašta ući i svašta izaći nekontrolirano, mislim da je tu najveći problem i opasnost i za ono što će moguće nanijeti štetu kako poljoprivredi, a tako i nama samima. Hvala.
Zahvaljujem kolega Culej. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Culej u vašoj raspravi smo danas čuli jednu teoriju na koji način se po vama potkrada i iznose tvari iz Hrvatske u susjedne zemlje, ali nevjerojatno da ste krenuli od toga da je netko odnio vreću gnojiva negdje, ali niste krenuli od toga da se godinama i desetljećima dodjeljuju potpore za neobrađenu zemlju i u vašem susjedstvu itd. Znači te stvari uopće niste dotaknuli, ljudi se kupuju, kupuju se glasovi, socijalni mir itd. na krađi javnog novca iz državnog proračuna, a ne obrađuje se uopće zemlja. A zasmetala vas je mogućnost da je neko stavio vreću gnojiva i negdje ju odnio. Mislim to je nevjerojatno da ste krenuli od takve stvari i uvijek imate istu priču. Prema jednoj nacionalnoj manjini imate takav odnos da to nije dostojno člana vladajuće koalicije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Culej. Izvolite.
Kolega Maras, gnojivo je kabasta tvar, teška i golema i jako je teško prošvercati. Radi se o onim skupim medikamentima i skupim aditivima i herbicidima koji se prebacuju. A kada govorimo o tim površinama i o poticajima, nemojte zaboraviti da je vaš kolega ministar Jakovina, upravo on je izmislio poticaje na gorske pašnjake, na stoku, plutajuća, plivajuća goveda gdje samo markice šetaju, a goveda nema nigdje ni papka se ne vidi. Upravo je Jakovina, gdje je Jakovina, gdje je danas taj gospodin vaš uvaženi ministar koji nije mogao voditi jednu poljoprivredu apoteku u poljoprivrednom mjestu u vlastitoj kući? Kako je moguće da je takav čovjek postao ministar poljoprivrede? To je isto bio ministar ko što ste i vi bili ministar obrta i poduzetništva, a ni s jednim ni s drugim niste imali nikad veze. Uspješno je jedino to što se Bjelolasica zapalila dva puta.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Culej, vi ste u svojoj raspravi istakli da nije bilo tehničko tehnološkog napretka da bi dan danas ljudi svoje poljoprivredne površine obrađivali doslovno drvenim plugom i da bi daleko veći broj današnje svjetske populacije bio gladan. Prema podacima UN-a za prošlu godinu od 7,6 milijardi stanovnika njih 820 milijuna gladuje ili je pothranjeno odnosno svaki 9. stanovnik. Iz ovoga se vidi koliko je bitna poljoprivredna proizvodnja, pa između ostalog i kada govorimo o stanju u RH iz jednog sigurnosnog aspekta. Danas kada bi zatvorili granice, čisto sumnjam da bi duže od tri mjeseca doslovno mogli preživjeti s ovom poljoprivrednom proizvodnjom. Stoga smatram da trebamo poduzeti sve da se poljoprivredna proizvodnja podigne. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Culej.
Kolega Stričak, da je ovdje bilo više Pankretića poljoprivreda bi bila na vrhu. Da je ovdje bilo više stručnjaka inženjera strojarstva pa ne bi se to događalo u Đuri Đakoviću. Da su nam ministri bili ljudi od struke, ne bi sredstva koja su dobivali kao odštete za zapaljena odmarališta koristili za plaće nenamjenske nego za ono za što je bilo isplaćeno, da se ponovno obnovi to na osnovu čega su i podigli. Ovdje su prošpartali, ja to volim tako reći, mnogi oni predstavnici hrvatskoga naroda koji od naroda nikada nisu bili izabrani, koji s tim narodom nisu nikada popričali, koji se poskrivećki voze automobilima od Sabora do svojih stanova i bježe kući u neke stanove gdje ih niko ne pozna i ne vidi jer treba doć u svoju sredinu gdje te pozna cijelo selo, cijeli kraj. Treba doć među 10.000 ljudi, izać pred njih i reći šta si govorio ovdje.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Lenart. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Culej vi govorite o sveukupnim pesticidima bez kojih nažalost današnja poljoprivreda masovna ne bi bila moguća u ovom obliku koji je i to je istina. Svi su oni otrovni i bilo bi bolje da ih nema, no međutim bez njih je nemoguće raditi. Međutim, kolega Bulj ovdje govori o glifosatu, o glifosatu kojega je proizveo Monsanto pod trgovačkim nazivom Randap i za kojega je nedvojbeno utvrđeno da je kancerogen i nezamislivo štetan za ljudski organizam. Tragedija je što se on koristi i dalje, nažalost današnja industrija nije dala niti kemijska odgovor za totalni herbicid umjesto njega. A naša tragedija u Hrvatskoj što zbog skupoće desekanata kojima se vrši desikacija soje pred žrtvu, naši poljoprivrednici pribjegavaju korištenju upravo glifosata za tu namjenu što nije dozvoljen, ali nemaju … dovoljne zamjene.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Culej. Izvolite.
Kolega Lenart, ja kada idem u poljoprivrednu apoteku da bi suzbio glodavce dal u svom ambaru ili na svojoj njivi koja mi je odmah do mog salaša jer ja držim i svinje, imao sam ovce, konje i svašta, ali imam i pse imam i mačke i da bi potrovao glodavce ja ne odem i ne kupujem faciron zato što se na jako loš način manifestira u želucima od mačaka i od mojih pasa nego uzimam one meke. Dakle uzimam meke koji nisu kao faciron, ne utječu na krvne sudove i na unutarnje organe pasa i mačaka. Dakle, ciljano svakome je od volje šta će uzet i ono što će njemu koristiti, neka si sam odredi da li s time nanosi štetu ili ne nanosi.
Zahvaljujem kolega Culej. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem državnom tajniku Željku Plazoniću i njegovoj suradnici. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ br. 1272/2008 EU parlamenta i vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju i označavanju i pakiranju tvari i smjesa kojim se izmjenjuju dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba EZ br. 1907/2006, drugo čitanje, P.Z. br. 685. Predlagatelj Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 za, 40 suzdržanih donesen navedeni zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama, drugo čitanje, P.Z. br. 657. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika u Ministarstvu uprave, g. Darka Nekića da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Evo, kao što je već i u uvodu rečeno, znači pred vama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Dakle, osnovni zakon donesen je još 1993. g. kada je stupio na snagu. I do sada je bio podvrgnut tek manjim izmjenama tako da su neke njegove odredbe danas zastarjele ili su nedovoljno usklađene s ključnim promjenama do kojih je u međuvremenu došlo u našem zakonodavstvu. S obzirom da se radi znači o drugom čitanju, ja ću se ovdje ukratko samo osvrnuti na ono što se dogodilo u međuvremenu između ova dva čitanja. Mi smo dakako, pažljivo analizirali sve one primjedbe koje ste vi dali i u raspravi i kroz odbore. Razlika između ovog rješenja koje je danas na klupama i onog rješenja kojeg smo imali u prvom čitanju je sljedeća. Dakle, ona se prvenstveno odnosi na nomotehničku doradu. Znači članaka 11., 40. i 45. te na brisanje dosadašnjeg čl. 50. Dakle dodane su i nove odredbe kojima se u pojedinim odredbama ovog zakona iza riječi „registar“ briše riječ „ustanova“, sukladno primjedbama Odbora za zakonodavstvo. Dosljedno tome izvršena je i renumeracija ostalih odredbi konačnog prijedloga zakona uz odgovarajuće prilagodbe u nenormativnom dijelu. Osim toga, u raspravi koja je održana na 12. sjednici HS-a 10. srpnja 2019. g. uvaženi zastupnik g. Batinić predložio je znači da se dorade čl. 4. i čl. 46., što smo mi u ovom obrazloženju i doradili, a također, je bilo i rasprava koje su bile usmjerene znači na doradu čl. koji regulira izbor ravnatelja, odnosno imenovanje ravnatelja. Taj dio nismo prihvatili zato što bi ušli u ozbiljnu koliziju s posebnim propisima kojima je regulirana pojedina djelatnost. Znači ovog trenutka posebni propisi različito reguliraju izbor i imenovanje ravnatelja, znači problematika je previše raznorodna i ta problematika rješavat će se, znači kroz posebne zakone odnosno nakon određenog vremena kad sazrije vrijeme da se ovaj zakon u cijelosti promjeni, možda će biti vrijeme i da se potpuno novim zakonom riješi i ova problematika koja je bila spominjanja znači u raspravi na spomenutoj sjednici HS-a. Ono što bih još rekao, evo u ovom našem uvodnom izlaganju, dakle ova novela koja je pred vama jest opsežna, no ona je primarno usmjerena na usklađivanje odredbi kojima je uređeno osnivanje i ustrojstvo ustanova s odredbama znači Zakona o Sudskom registru, Zakona o općem upravnom postupku, Zakona o upravnim sudovima, Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, Zakona o pravu na pristup informacijama i Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka. S novim Zakonom o sustavu države uprave je također, morala biti usklađena kojeg smo relativno nedavno znači u 7. mj. je stupio na snagu i donijeli ste ga u HS-u. Uz te znači materijalne intervencije vezane uz ove zakone koje sam spominjao, iskoristili smo naravno i priliku da nomotehnički i terminološki doradimo cijeli tekst zakona. Ono što bi možda posebno naglasio u ovom trenutku, dakle uvažili smo i inicijative socijalnih partnera, posebno u određenoj se mjeri znači liberalizirano poslovanje ustanova koje obavljaju određenu javnu službu prema posebnim propisima, a kojima su osnivači znači druge pravne i fizičke osobe, dakle privatnopravne osobe. Konkretno, takve ustanove ostvarenu dobit mogu i dalje reinvestirati u svoju djelatnost, ali im je sada ostavljena mogućnost da ju upotrijebe i na druge načine. Uz odgovarajuću naravno primjenu propisa o trgovačkim društvima, a sve u skladu s posebnim zakonom, aktom o osnivanju ili njihovim statutima. I za kraj, ono što bih istaknuo znači posebno, ovaj zakon, Zakon o ustanovama odnosno ova izmjena i dopuna nalazi se, osim što se nalazi u planu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva uprave za ovu godinu, uvrštena je i u nacionalni program reformi za 2019. g., ali i kao jedna od mjera u okviru pristupanja RH u europski tečajni mehanizam, tzv. ERM2 i Bankovnu uniju i slijedom svega iznesenog, ja se nadam da ćete ovaj zakon poduprijeti, s tim zakonom bi mi ispunili i sve mjere koje su u domenu Ministarstva uprave, a vezane su uz ove reformske mjere. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Za riječ se javio poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo, ja bih tražio stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta na ovaj prijedlog zakona u izmjenu i dopuni Zakona o ustanovama. Na ovo treba ozbiljno upozoravati, glasno govoriti jer ove nomoteničke izmjene koje mi spominjete, one neće utjecati na ništa, neće utjecati, ovo što ste rekli, nit ste dirali, nit mu planirate dirati način izbora ravnatelja kao što je npr., a kolki je to problem govori vam primjer imenovanja ravnatelja doma zdravlja u Splitsko-dalmatinskoj županiji, to, sjećate se one snimke koja je izašla kako je župan Boban, dr. Nasić je na toj snimci koja je bila objavljena u medijima, dr. Nasić je tada jasno kazao da je kao član upravnog vijeća te ustanove znači tijela koje je biralo ravnatelja, sve je rečeno, znači vi ne želite minjati apsolutno ništa, domove zdravlja ste na taj način uništili ovim kadroviranjem, o školama i izboru ravnatelja u školama u obrazovnim institucijama je katastrofalna, na primjeru Sinja, ja bi sad moga govoriti dva sata, odakle ja dolazim, na koji način dolaze, čak imaju i svoje vlastite portale, župan im plaća da hvale sami sebe ti ravnatelji da bi se zaštitili i toliki pritisak stvaraju, pa zdravstvo je uništeno, način imenovanja je kriv. Zašto? Jel se imenuju ljudi koji su pouzdani županima, koji su, poglavito govorim ovo u slučaju doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije kod imenovanja g. Petrica, al je izvršen pritisak, pa nakon pritiska više nije taj gospodin ravnatelj, nego je on savjetnik bivšem svom savjetniku koji je postao ravnatelj, a dom zdravlja i zdravstvene usluge tonu u toj ustanovi. Narod [[Upadica: Zahvaljujem]] nema usluge, zdravstvene [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj]] tražim stanku.
Nema više nitko, ne javlja se, određujem stanku do 10,50 sati. STANKA U 10,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Replika, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na početku bi htio čestitati Ministarstvu uprave na postignuću nevjerojatnom koji su uspjeli evo u ovom mandatu riješiti, jučer su se pohvalili na svojim web stranicama da više mrtvi neće moći glasati u Hrvatskoj, znači to treba zbilja priznati ministru Malenici da je napravio nevjerojatan iskorak i da po prvi puta kaže neće moći mrtvi glasati na izborima. Možda bi bilo dobro da je HDZ dozvolio da imamo kvalitetan nadzor izbora kako ih ne bi ukrali ali to nisu, evo taj korak nisu napravili za predsjedniče izbore tako da barem ćemo se zadovoljiti tako da mrtvi više neće moći glasat. Sa druge strane me zanima da li je ministarstvo ovim zakonom omogućilo kvalitetan nadzor zakonitosti odnosno smjenjivanja uprava u ustanovama, vidimo da u gradu Zagrebu imamo jedan dramatičan slučaj gdje samovoljom gradonačelnika se smjenjuje uspješni ravnatelj ustanove [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] g. dr. Nogalo, zanima me šta se tu može napraviti sa strane ministarstva da se ta samovolja onemogući?
Kolega Maras, ja bi vas lijepo molio da pripazite malo na vrijeme. Prelazim na slijedeću repliku, poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, rekli ste da je ovaj Zakon o ustanovama usuglašen sa nizom drugih zakona a ja postavljam pitanje da li je usuglašen i regulira dovoljno područje Zakona o javnim ustanovama pogotovo na onim ustanovama koja su osnivači regionalna samouprava odnosno županije jer činjenica je da imamo i Lonjsko polje javnu ustanovu u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Gajni u Brodsko-posavskoj županiji gdje sigurno bi trebalo ovo područje kvalitetnije regulirati. U fokusu je donošenje ove Strategije razvoja poljoprivrede, mislim da i ove površine moramo i kroz ovaj Zakon o ustanovama regulirati da se definira što se tamo može proizvoditi, na koji način se može gospodariti da naši poljoprivredni proizvođači to znaju, da naši ribiči znaju smiju li pecati i kako pecat a najvažnije kako ćete financirat te javne ustanove da to ne bude samo zbog ravnatelja i članske iskaznice?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vlaoviću. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, čini mi se čl. 30. ali tu negdje, propisuje dakle da će se uz osnovnu djelatnost koja se upisuje, u registar moći obavljati i neke sporedne djelatnosti koje nisu pretežite ali su uobičajene pa me zanima na koji način će se o tome odlučivati koje su to ostale djelatnosti koje će se na taj način moći obavljat u osnovnu i kako će se to procjenjivat, da li će se ipak nečim propisat ili će ostat ovako? Hvala.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Odgovor na repliku hoćete ili šta? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Odgovor na repliku? Izvolite, državni tajniče.
Zahvaljujem. Dakle, uvaženi zastupniče Maras, ako ste pažljivo pogledali, ministarstvo je već sinoć objavilo ispriku zbog pogrešno objavljene informacije što ste vi naravno propustili pogledat ili ste možda i vidjeli niste spomenuli u svom izlaganju tako da se ministarstvo ispričalo zato što je pogrešna informacija objavljena na web stranicama ministarstva. Što se tiče ovih drugih pitanja vezanih znači za Zakon o ustanovama, Zakon o ustanovama radi jedan okvir a problematika koja je bila postavljena kroz pitanja uvaženih zastupnica i zastupnika rješava se znači posebnim zakonom. Znači Zakon o ustanovama radi okvir. Zakonom o kazalištima, muzejima i svim ostalim zakonima, rješavaju se znači sva ova pitanja koja ste vi postavili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Još uvijek pod dojmom veličanstvenog uspjeha Ministarstva uprave da po prvi puta mrtvi neće moć glasati na predsjedničkim izborima koji će biti za 2,5 tjedna, moram reći da je pod takvih uspjehom i dojmom teško i raspravljati ali ajde treba im odati priznanje. Bilo bi dobro da je HDZ prihvatio i Ministarstvo uprave da su prihvatili prijedlog SDP-a i svih oporbenih klubova da imamo kvalitetan nadzor predsjedničkih izbora jer znamo da to jedino na predsjedničkim izborima nemamo s obzirom na to da nisu u mogućnosti kontrolirati sudionici procesa kroz biračke odbore, iz kojih je to razloga, ne znamo ali znamo da omogućuje HDZ-u šta imamo ozbiljnu sumnju da pokuša aktualnoj Predsjednici ukrasti izbore a to nije dobro i žao mi je šta HDZ to nije jučer dopustio, to bi bio još jedan iskorak uz ovo da mrtvi ne mogu više glasati u Hrvatskoj. Ali kada govorimo o Zakonu o ustanovama, znači nešto je što moramo malo šire zahvatiti a ne samo semantiku odnosno kako su određeni izrazi u zakonu, da li su zastarjeli, da li se više koriste u drugim zakonima pa se onda recimo mijenjaju riječi „organi“ sa riječima „tijela“. Bitno je vidjeti šta ovaj zakon regulira i kako se on u praksi u RH odnosi prema određenim situacijama. Znači mi smo svjesni da nažalost niti ministarstvo a niti Vlada a niti ja bi rekao cjelokupni okvir koji je definirao prostor djelovanja ustanova, nema zaštitni mehanizam protiv nepravilnosti, korupcije i korištenja određenih ovlasti u krive svrhe. Reći ću samo jedan primjer koji se evo, dogodio u Zagrebu prije 2 dana kada je uspješni ravnatelj bolnice na Srebrnjaku, dr. Nogalo, koji 23 godine pod svim mogućim vlastima, znači krenuo je od gđe. Dropulić, gradonačelnice HDZ-a i nakon toga nastavio pod gradonačelnikom, znači 23 godine je čovjek u kontinuitetu na čelu bolnice da bi ga se naprasno, praktično preko noći smijenilo sa obrazloženjem da su bile određene nezakonitosti pronađene u njegovom radu. Te iste navodne nezakonitosti za koje on govori da ne postoje su bile poznate gradskoj upravi, vlasniku, čitav niz godina i nije im to smetalo nikada nego im počinje smetati sada, odnosno danas. A smeta im iz vrlo jednostavnog razloga. Zbog toga što bolnica na Srebrnjaku je dobila projekt od 60 milijuna eura kao jedan kvalitetan projekt kojim su se svi, by the way ti koji ga danas mijenjaju, smijali, a kolega Nogalo je vjerovao u njega. I treba sada kontrolirati tko će provoditi taj projekt od 60 milijuna kuna, a kolega Nogalo je rekao ne tim interesnim skupinama oko gradonačelnika. I sa druge strane, naravno famozna žičara i Sanatorij Brestovec, koji se nalaze na obroncima Medvednice i za koje ovdje javno govorim i DORH-u i svima istraživačkim novinarima da provjere čija su zemljišta u okolici tog sanatorija, ne samo od bolnice Srebnjak, zbog čega je Nogalo morao otići nego privatni vlasnici oko sanatorija pa će im onda postati jasno zašto gradonačelnik Bandić inzistira na izgradnji međustanice, svega 100-njak metara nadmorske visine ispod vrha Sljemena i zbog čega nekome na taj način diže u nebo vrijednost zemljišta u okolici te međustanice. I sada vidimo da oko te ustanove u gradskom vlasništvu, znači bolnice Srednjak postoje ogromni interesi i praktično da danas na sutra gradska vlast ili možda sutra, županijska ili bilo koja druga, može smijeniti bilo kog uspješnog ravnatelja na način na koji to želi pod izlikom kojom želi, a da ministarstvo i zakon nemaju kontrolni mehanizam da vide da li je netko na taj način prekoračio ovlasti odnosno, da li je iskoristio određene stvari da nekoga smijeni koje nisu dovoljne za smjenu tijekom njegovog mandata koji traje po imenovanju 4 g. I sada se postavlja pitanje, mi usvajamo zakon, mi definiramo određena pravila, mi ćemo zamijeniti organe za tijela, to uopće nije problem u zakonu i čitav niz drugih odredaba, ali da li ćemo dobiti mogućnost da Ministarstvo uprave i određena tijela, a to nije, netko će sad reći, ovdje se zadire u autonomiju jedinice lokalne samouprave. Gledajte, da li su ispoštovana određena pravila i da li su razlozi sukladni onim zakonskima ili statutima tih ustanova, mora netko moći ispitati i moje pitanje ovdje je da li je Ministarstvo uprave napravilo takvu vrstu nadzora kada vidimo da 3 dana u medijima ne prestaju te rasprave i da nema nikakvog suvislog objašnjenja zbog čega je dr. Nogalo smijenjen, osim ovoga da se ogroman interes u zadnjem mandatu gradonačelnika Bandića u svesrdnu pomoć HDZ-a de facto u gradu Zagrebu pokušava zgrabiti svaki mogući projekt na kojem ima i nešto novaca kako bi ti interesni lobiji to dobili ispod sebe. I sada se postavlja pitanje, znači na taj način možeš smijeniti svakoga napišući tamo nešto što i ne stoji ili ako stoji nije dovoljno za smjenu jer ukoliko tražite doktora, a ne javlja vam se određena struka i ukoliko na određenom mjestu možete zaposliti drugog doktora koji će moći kvalitetno obavljati svoj posao, ja ne vidim zbilja u tom problem, pogotovo ne vidim problem kada je g. Stavljenić Rukavina bila upoznata s tim situacijama jer nijedno zaposlenje ja mislim da u bolnici odnosno toj ustanovi ne može proći da upravno vijeće o tome nije obaviješteno i sada nakon tih svih godina, 23 godine, odjednom je to gospodi na Srebrnjaku i gospođama postalo problematično. Nije im postalo to problematično, nego im je problematično tko će graditi, tko će zaraditi, tko će upravljati sa prostorom, pogotovo ovim vrijednim prostorom gore u sanatoriju i dok ne riješimo taj problem, znači Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama nećemo riješiti, nećemo riješiti ništa. Znači sa te strane apeliram od ministarstva da nadzor nad provođenjem i tih i drugih specifičnih zakona, ako je u nadležnosti drugih ministarstava da imamo malo kvalitetniju priču jer zbilja smo dopustili lokalnim šerifima, ovdje se zbilja radi o jednom par excellence slučaju u gradu Zagrebu, koje okupirao medijski tri dana cijeli medijski prostor i vidi se da pobuđuje veliki interes javnosti i nevjerojatno je da nitko iz središnjih državnih tijela ne reagira, nevjerojatno je da iz vladajuće koalicije u gradu Zagrebu druge stranke ne reagiraju pogotovo jer je HDZ pun doktora. Znači na čelu gradske skupštine dr. Prgomet i da on nema ni a ni be reći o pitanju Srebrnjaka i načinu na koji se to tamo odvija je za nas neprihvatljivo i nevjerojatno. Znači da praktično možemo zaključiti da su gradonačelnik Bandić i g. Prgomet odnosno HDZ direktno tu u dealu i da jedni drugima drže leđa, a to nije dobro i mislim da na kraju krajeva cijenu će plaćati građani, cijenu će plaćati djeca s obzirom na značaj te ustanove u kojoj je vrlo vjerojatno deseci tisuća zagrebačkih, zagrebačke djece proteklih godina prošlo, a ne samo zagrebačke nego i šire kroz, kroz cijelu, kroz cijelu RH i kada imate takvu potporu zaposlenika koja se praktično manifestira da ne mogu ni naći v.d. ravnatelja jer niko to ne želi prihvatiti i 90 i nešto % zaposlenika, bolnica stoji iza svog ravnatelja, vidite da nije problem u njima, da nije problem u dr. Nogalu, da je problem u gradonačelniku Bandiću odnosno vladajućoj većini u Gradu Zagrebu, da je problem u ovakvim zakonima koji jednostavno ne sprečavaju tu vrstu samovolje koja je, koje ovaj provodi u ovom slučaju Grad Zagreb, a ne za interes građana i, i naše djece u Gradu Zagrebu, nego za interes nekolicine vjerojatno još nepoznatih, ali možda široj javnosti nepoznatih pojedinaca i poduzetnika, ali, ali gradonačelniku Bandiću i njegovoj sviti vrlo poznatim i još jednom pozivam sve da odu na registar, znači katastar, neka pogledaju ko su vlasnici parcela oko Brestovca, vrlo brzo će im sve postati jasno, nemojte se iznenaditi ako neke, po principu kućica na Adventu, zateknete i gore jer nažalost u Gradu Zagrebu gdje god zagrebeš je isti model upravljanja, je isti model podjele kolača, prostora, novca, uvijek ide odabranima koji su na ovaj ili onaj način nalinkani na negradsku vlast, žalosno je da to imamo evo u 2020.g. skoro, ali uvjeren sam da ćemo vrlo brzo 2021. se sa takvim modelom upravljanja pozdraviti i onda ćemo sve ove nepravde mijenjati. Znači mogu odma u startu reći da bi bilo dobro da se niko ne hvata ovog posla dr. Nogala jer čovjek zaslužuje rehabilitaciju, uvjeren sam da će 2021. kako god nju i doživjeti, na ovaj ili onaj način vratit će se na svoje radno mjesto i završiti projekt ovaj koji je, koji je, koji je započeo, a ko sada to preuzme trajat će kratko, znači godinu i nešto dana i vezat će se sa gradonačelnikom Bandićem, kome je to u interesu nek to i radi, nažalost HDZ se u Gradu Zagrebu vezao, meni potpuno nejasno, ali to je dobro za njihove političke protivnike. Tako da, evo kolegice i kolege mi ćemo ove izmjene podržati, znači nemamo apsolutno ništa da se ove tehničke stvari ovaj promijene, ali moramo napomenuti da je ključ problema u RH i, i načina kontrole šta se dešava u ustanovama, a neko je to dobro maloprije ovdje primijetio, te ustanove se nerijetko osnivaju i isključivo da bi pojedinci mogli zadovoljiti stranačke potrebe, da imamo situacije kao što smo imali u Splitu gdje se župan direktno miješa na način da govori da će bit poništen natječaj dok ne bude kandidat koji je njemu po volji stekao sve uvjete odnosno mogao biti izabran, znači kad imamo takve eklatantne primjere kao i u Gradu Zagrebu sad oko dr. Nogala, a da niko ne reagira osim javnosti, a imamo mogućnosti da to možda reguliramo i određenim zakonskim odredbama, dotle ćemo imati i problema u tim ustanovama, znači bilo na županijskoj, bilo na gradskoj ili bilo na državnoj, na državnoj razini, tako da ne očekujemo previše od ovoga, znači očekujemo možda tehnička poboljšanja, očekujemo određene stvari koje bi se mogle popraviti, ali što očekivati u državi gdje u 2019.g. dva i po tjedna pred izbore nakon što imamo 30.g. skoro demokraciju u RH, nebrojeni broj izbornih ciklusa se Vlada RH pohvali sa činjenicom da po prvi puta mrtvi neće na izborima moć glasati, ako je to brzina sa kojom radimo, ako je to nešto što bi nam trebalo biti forte, a to ne govorim ja, to govori ministarstvo koje je jučer na svojim mrežnim stranicama objavilo tu informaciju i prenijeli su je mediji, gotovo nestvarno sve to skupa izgleda, ali da RH je nažalost po pitanju razvoja demokratskih procesa i nadzora i određenih stvari koje trebamo imati za sebe još uvijek nažalost na niskoj, na niskom stupnju razvoja, tako da i ovo izgleda kao monumentalno, monumentalni uspjeh, a to je da mrtvi neće moći glasati, evo hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu, prije nastavka rasprave na galeriji su nam se priključili članice i članovi Izaslanstva njemačko-hrvatskog društva, srdačno ih pozdravljam, želim dobrodošlicu i ugodan boravak u HS. … [[Pljesak]] U ime predlagatelja državni tajnik g. Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, moram još jedanput spomenut, znači očito ili me g. Maras nije čuo ili je propustio vidjet, znači ministarstvo je sinoć objavilo na našim mrežnim stranicama ispriku, ispričalo se znači jer je došlo do pogreške da je prenesena u biti stara vijest iz 2014.g., dakle sinoć smo se ispričali javnosti zbog toga što je došlo do pogreške o svemu ovome što ste vi govorili. Međutim, evo htio bi još jedanput prokomentirat zbog daljnjeg tijeka ove rasprave činjenicu da sam i u svom uvodnom izlaganju rekao da ovaj zakon koji je danas na klupama, znači o kojem danas raspravljate je okvirni zakon koji regulira znači pitanje između ostalog, i upravljanja ustanovama. Dakle i po trenutno važećem zakonu, a o slučaju koji ste vi govorili, ravnatelj se imao pravo izjasniti, imao mogućnost izjasniti o razlozima za razrješenje, a uostalom, ostaju mu i sve mogućnosti sudske u zaštiti svog interesa. Dakle, ovaj zakon ne regulira to pitanje. To pitanje regulirano je Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, isto kao što su pitanja iz domene muzeja regulirana Zakonom o muzejima, kazališta Zakonom o kazalištima i da ne nabrajam dalje. Znači ne možemo svu problematiku o kojoj ste vi govorili rješavati ovim zakonom koji ustvari stara okvir za rješavanje problematike o kojoj ste govorili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Znači koliko sam shvatio g. Nekiću, imamo vaše čvrste garancije da mrtvi ne mogu glasati na ovim izborima i to smo svi čuli i to nas, moram priznati veseli s obzirom na HDZ-ova iskustva s prethodnih izbora. Ali, ovo šte ste sad malo prije rekli, da se dr. Nogalo može na odluku gradonačelnika Bandića žaliti sudovima. Ja ne vidim što će čovjeku to pomoći s obzirom da je gradonačelnik Bandić još u godinu i pol dana mandata, da je više praktično na Zrinjevcu po sudovima nego na svom poslu u uredima i da svi njegovi postupci traju već 6, 7, 8 godina. Znači g. Nogalo nema nikakve šanse protiv mreže g. gradonačelnika koja se proteže i na pravosuđe i sa te strane on nema ništa od te žalbe. Prije će se vratiti promjenom [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] vlasti na svoje mjesto nego [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] žaliti se hrvatskom sudu. Hvala lijepo.
Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Vidite g. državni tajniče, u ovoj sabornici se može svašta čuti, različita mišljenja. Ono što su nekada bili visoki i veleumni dosezi, sad najedanput su predmet sprdnje. Inače, 2014. g. vam je bila radi vas i hrvatske javnosti, godina prije parlamentarnih izbora i zato su se neki hvalili kako mrtvaci više neće glasati i sad ova vijest koja se pojavila na web stranici Ministarstva uprave naprosto ukazuje da određene kadrovske promjene u ministarstvima su potrebne jer takve objave vrlo često mogu biti i zlonamjerne. Pa prema tome, meni je drago da je nas kolega Maras danas sve podsjetio na jednu od veleumnih i vrhunskih izjava SDP-ove Vlade iz 2014. g. jer ovakve stvari naprosto trebao se netko sjetiti i reći da se to više neće događati, ali vrlo interesantno kad se to potkrade nekome drugove, kad ustvari isti ljudi to objave, onda to izgleda jako smiješno.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, g. Šuker je govorio neke neistine u svom govoru, a zaboravio je ključnu stvar. Kad se to dešava za vrijeme SDP-ove Vlade, to je normalno jer svi mandati HDZ-a su obilježeni glasanjem mrtvih i onda je to prava vijest. Jer ako 2010., 2011. mrtvi glasaju, pa normalno da smo vam se morali pohvaliti da mrtvi više neće glasati jer HDZ nije na vlasti. Pa to je najnormalnija vijest [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Ali sada to ponovno [[Upadica Brkić: Kolega.]] više nije normalno. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Ja bih vas lijepo molio da pročitate dobro čl. 238. Nigdje se u tom čl. ne spominje neistina tako da molim vas, nemojte se pozivati na taj čl. i nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika. Izvolite kolega Šuker. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. Maras je povrijedio čl. 238. Naprosto ne dozvoljava kolegi zastupniku da hrvatskoj javnosti iznese činjenice i istine, a nekada istina boli. Nekada promašaji bole, ja znam da je njegova vijest da mrtvi više neće glasati podsjetila na lijepa vremena kad je bio ministar, ali to su prošla svršena vremena.
Kolega Šuker. Vi jako dobro znate poslovničke mogućnosti, mogli ste uzeti stanku, pa ste onda mogli govoriti o tim temama i prenijeti poruku kolegi Marasu, a ne zloupotrijebiti institut povrede Poslovnika kao kolega Maras. I ja zaista apeliram na sve kolegice i kolege da ne zloupotrebljavaju te institute bespotrebno i smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Izvolite kolega Maras, javili ste se za riječ.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo moram se javiti za stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a jer nakon ovih nekih rasprava trebamo još dodatno konzultaciju vezano uz Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Znači nakon činjenice da kolege iz HDZ-a ne prihvaćaju opće poznatu notornu činjenicu da je za vrijeme svih izbora kada su bili organizirani za vrijeme vlasti HDZ-a bilo poznato da mrtvi trče na glasališta i glasaju i na taj način pune se biračke kutije. Mi moramo raspraviti vezano uz ovaj zakon oko toga da vidimo da li je u biti i Ministarstvo uprave svjesno da na neki način cjelokupni sustav državne uprave u RH, pa i Zakon o ustanovama treba temeljito protresti, treba analizirati određena rješenja jer nažalost imamo situaciju u RH da nemamo povjerenje, dame i gospodo u HDZ na izborima za predsjednika RH. Jer da ima namjere HDZ da ti izbori budu pošteno organizirani i da se ne krade, ne bi se samo ovako sprdali i stavljali na web stranice ministarstva da mrtvi više neće moći glasati i na taj način sebe sramotili nego bi dali da stranke i oni koji su sudionici izbora, ne govorim za bilo koga od ovih 11 koji su skupili potpise i za g. Škoru i za sve ostale predstavnike stranaka, dali bi mogućnost nadzora što oni nemaju. Znači oni žele da samo HDZ nadzire izbore i boji se da je ovo bila, kako bi rekao, spontana i nenamjerna greška Ministarstva uprave jer se bojim da će na ovim izborima u biti mrtvi i glasati. I zbog toga smo to danas toliko isticali jer želimo upozoriti hrvatske građane na krađu koja se sprema na predsjedničkim izborima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, kolega Maras. Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. G. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, u ime kluba HDZ-a tražim stanku da bi podsjetio na neke dosege koji su bili tamo 2010., 2011. oko imenovanja čelnih ljudi, državnih tvrtki, ustanova kad se to provodilo na javnom natječaju a onda SDP kad je preuzeo vlast 2012. g., jednostavno je rekao, mi se toga nećemo držati, mi smo dobili vlasti i mi ćemo onda birat ljude s kojima ćemo tu vlast provoditi. To je naprosto činjenica. E sad, mi u klubu naprosto moramo konstatirati i moramo se dogovoriti da je ona odredba o tome da se čelni ljudi ustanova, čelni ljudi državnih poduzeća biraju i članova nadzornih odbora, biraju putem javnog natječaja, od tada je prošlo već 9 g., sad možete misliti koliko bi taj proces evaluirao i napredovao a nas je SDP vratio u vremena političkog imenovanja. To je naprosto činjenica, činjenica od koje se ne može pobjeći. Ista priča sa ovim glasovima mrtvih. Dakle kad se bojite zbog svojih vlastitih neuspjeha da ćete izgubiti izbore, onda idete sa nekakvih marketinškim i PR-ovskim forama, glasaju mrtvi, ovako, onako i onda hotimice budete poraženi na izborima i sad tu istu mantru želite ponoviti ponovo. Međutim, ova vijest koja je objavljena, govori o tome kako zlonamjerne poruke koje neki ljudi u ministarstvima gurnu na web stranice, mogu nanesti silnu štetu, i političku štetu a i stručnu štetu, da tako kažem jer vi građane Hrvatske kad se pojavi takva vijest, kako ćete njih vi uvjeriti da su birački popisi u redu? Naprosto a sad se postavlja pitanje tko je to napravio i zašto je to napravio. A sad gledajte, ako već netko ima iskustva iz nekih prethodnih godina da je to nekakva vijest koja može postići neke političke poenčiće, onda vjerojatno to rade isti ljudi, to su naprosto činjenice od kojih se ne može pobjeći ali kažem, što je, tu je.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a i Demokrata također tražim stanku da bi se konzultirali vezano za Zakon o ustanovama jer želimo još jednom razmotriti činjenicu da ovim zakonom će se napraviti i da pravni okvir. I rekao je državni tajnik da se ostala područja u okviru pojedinih djelovanja javnih ustanova reguliraju posebnim zakonima pa je spomenuo i Zakon o kazalištima. Činjenica je da je sve ovo skupa jedno veliko kazalište jer činjenica da mi imamo zakone, čak smo i prenormirani, imamo previše zakona koji se ne provode ili se selektivno provode prema određenim skupinama koje su pred zakonom zaštićeni, gdje se sudski procesi vode 10, 15 g. i na kraju se te iste presude ponište i vraćaju na početak, znali jednostavno pravosudni sustav ne funkcionira a kad je riječ o javnim ustanovama, mi počesto ih osnivamo samo da bi se zadovoljila forma, da bi se izabrao ravnatelj, da bi se zadovoljio stranački interes jer ako nisi član određene političke opcije koja je vlasti, ne može postati ravnatelj, to je primjer bio i u NP Krka, evo i župan u Splitsko-dalmatinskoj županiji jer rekao, a vidimo i na primjeru u Zagrebu da se g. ravnatelja Nogala sa jedne uspješne bolnice mijenja samo iz političkih razloga, to će istraga pokazati jer činjenica je da ga mijenjaju i oni koji su bili u upravnom vijeću i koji su zajedno s njim vodili tu ustanovu i nisu tada primijetili nepravilnosti. Znači treba riješiti i financiranje javnih ustanova, dati im pravni okvir da oni rade u okviru svojih ovlasti a ne samo da budu tamo osnovane zbog tog ravnatelja a onda ako vam politički nije po volji, da ga i promijenite. To nije politika koju HSS zagovara i mislim da mi svi skupa se moramo uozbiljiti da to ne bude kazalište ubuduće, hvala.
Zahvaljujem. Određujem stanku do 11 sati i 35 minuta. STANKA U 11,23 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Replika, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče. Iskoristio bih samo ovu priliku s obzirom da je navedeno u obrazloženju ovoga zakona kako je potreba za određenim stupnjem liberalizacije uvjeta poslovanja javnih ustanova kojima su osnivači druge pravne i fizičke osobe. Pa bih ja zamolio jel nam možete reći primjerom koliko imamo takvih javnih ustanova koje su u potpunosti ili djelomično u vlasništvu i možda neke najpoznatije koje su ako znate da znamo o čemu je tu točno riječ. Ja pretpostavljam da ustanove da ona tijela koja imaju drugačiji oblik ustrojstva kao dionička društva, društva kapitala itd. ne potpadaju pod ovaj zakon, one nisu ustanove iako obavljaju javne ovlasti, imamo i takvih, a zanima me na koje ovdje se točno misli i koliko ih takvih ima? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Dakle, točan broj vam dakako mi ne možemo dati niti vodimo evidenciju, ali radi se prije svega o ustanovama znači iz zdravstvenog spektra odnosno poliklinikama koje su organizirane kao ustanove, s time ako ste čitali ovo obrazloženje, a jeste, vezano uz članak 42. ono nije primjenjivo na one ustanove kojima su osnivači javnopravna tijela nego isključivo na te kojima su osnivači privatne osobe. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a poštovani kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom. Neću dugo. Vi ste državni tajniče u svom uvodnom obrazloženju spominjali imenovanja ravnatelja ustanova po posebnim zakonima i ja danas ovdje želim ustvari ukazati na probleme koji se događaju na lokanim razinama, upravo o upravljanju i upravo o odgovornosti onih koji bi trebali upravljati javnim ustanovama. Imamo dojam da mnoge stvari prolaze ispod radara, da nema dovoljne kontrole, da nema mjera koje bi sprečavale neupravljanje ustanovama i mjerama koje bi sankcionirale možebitne vrlo teške posljedice kada se nešto događa u skladu sa zakonom i što nije u krajnjem slučaju dobro, što je štetno za građane koji u nekoj lokalnoj sredini žive. Mi danas imamo situaciju, evo malo prije je u ime kluba SDP-a govorio kolega pa je spočitavao raznorazne propuste po njegovom stranačkih ustvari nekih drugih stranaka. Ja ću ovdje vrlo konkretno ovdje u ovoj raspravi o izmjenama Zakona o ustanovama govoriti o konkretnim problemima jedne lokalne samouprave gdje je na vlasti SDP o gradu Križevcima u kojem je na vlasti SDP. Dakle tri mjeseca u gradu Križevcima dječji vrtić sa 250 djece nema ravnatelja ili ravnateljice, tri mjeseca je javna ustanova bez ravnatelja, kažem u gradu gdje je na vlasti SDP. Preko dva mjeseca javno vatrogasna postrojba kao gradska ustanova nema ni zapovjednika ni zamjenika, nema odgovorne osobe u gradu gdje je na vlasti SDP. Postavljam pitanje, zašto to nitko ne kontrolira, što se poduzima? Radi se o dvije ustanove, jednoj u kojoj su smještena djeca predškolske dobi i drugoj koja treba brinuti o zaštiti života građana i njihove materijalne imovine. Ništa se ne događa. Svi to znaju, sve je uredu, ali nema nikakvih poteza. I onda postavljam pitanje, što je sa odgovornim osobama u lokalnoj samoupravi? Da li oni imaju kakvu odgovornost u tom dijelu? Da li će netko potegnuti neko pitanje da se vidi tko je odgovorna osoba zbog koje javna ustanova ne funkcionira ili ćemo čekati da se to samo po sebi riješi kroz koji mjesec dok netko nekoga namjesti, dok se pronađe netko tko mora biti tamo ili ne dao Bog da se dogodi nekakvo zlo onda će se to krenuti rješavati. Takvih sigurno situacija i problem ima još u Hrvatskoj. I ja koristim ovu raspravu o izmjenama Zakona o ustanovama da ukažem upravo na taj problem. Dajte pokrenite mehanizam kontrole i mehanizam i sustav odgovornosti ljudi koji trebaju time upravljati. Mi imamo slučaj da lokalni čelnik kaže kod imenovanja upravnog vijeća JVP ne trebam ja tu ljude koji nešto znaju o tome, ja trebam ljude koji slušaju ono što ću ja reći i tako ih postavlja upravno vijeće, pa onda postavljam pitanje da li je Zakon o ustanovama doskočio takvim ludim izjavama, al ne izjavama nego potezima, pa da se spriječe tako, da se tim posebnim zakonima, da se ovim temeljnim zakonom praktički definira da posebnim zakonima mora bit nešto decidirano jasno navedeno, pogotovo u ustanovama koje brinu o djeci i koje brinu o sigurnosti građana i zaštiti njihove imovine. Mi ćemo podržati ove izmjene zakona, al evo iskoristio sam priliku da ukažem na nelogičnosti i ludosti i nebuloze koje se događaju, kažem u gradu gdje je na vlasti SDP, da ne bi sad bilo ovako tko je gdje, koja je stranka je ovdje, koja je ondje, eto ovo je konkretan slučaj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Stipo Šapina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice saborske zastupnice i kolege zastupnici, kao što je u uvodnom obrazloženju predlagatelj pojasnio, danas je pred nama u proceduri Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama kojim se definira ocjena stanja, osnovna pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom, te posljedice koje će donošenjem ovog zakona proisteći na osnovu toga. Na temelju Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama, a koji je u HS predložila Vlada RH aktom od 7. studenog 2019.g. vidljivo je da ovaj konačni prijedlog zakona sadrži temeljne izmjene koje su bile nužne. Obzirom da je izvorni tekst Zakona o ustanovama donesen još 1993.g. i da od tada je doživio tek 3 neznatne izmjene i to 1997., 1999. i 2008.g. Postojeći Zakon o ustanovama sadrži niz zastarjelih i neusklađenih odredbi koje su suvišne obzirom da se već detaljno uređene drugim zakonima. Posebni pravni režim javne ustanove dolazi do izražaja osobito u činjenici što javna ustanova može dobiti javne ovlasti, te zakonodavac u čl. 44. ovog konačnog prijedloga zakona upravo definira kako se ona i osniva. U tom slučaju kada je ustanova osnovana kao javna, njezin je statut, njezin se status bitno razlikuje od onog što imenuje druge, što imaju druge ustanove, javna ustanova mora prije svega obavljati i javne ovlasti samo pod uvjetom i na način u postupku koji je određen zakonom. Osim toga javnopravna tijela su uvijek osnivači javnih ustanova. Kao primjer navodimo čl. 74. Zakona o cestama koji propisuje koje to javne ovlasti obavlja pravna osoba koja upravlja javnom cestom, dakle vezano za javne ovlasti pravnih osoba, one ovise isključivo o posebnim zakonima i drugim propisima donesene na temelju tih zakona. Pored spomenutog, ovim Konačnim prijedlogom o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama otvara se mogućnost da javne ustanove koje obavljaju javnu službu sukladno posebnom zakonu, a čiji je osnivač druga pravna ili fizička osoba ostvaruju dobit, upotrijebe i na druge načine, uz to u odgovarajuću primjenu propisa u trgovačkim društvima temeljem odluke osnivača, a u skladu sa aktom osnivanja i statutom ustanove. Ovdje kao primjer možemo spomenuti vrtić čiji osnivač nisu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili RH, a osnovane su u skladu sa Zakonom o predškolskom odgoju i obrazovanju. U odnosu na prvo čitanje predloženog zakona, a na sjednici održanoj 10. srpnja 2019.g., a nakon rasprave zastupnika, izvršena je dorada čl. 42. kojim se mijenja čl. 57. Zakona o ustanovama na način da se iz st. 3. sada jasno iščitava iznimka predviđena tom odredbom, te da se ona može primijeniti na ustanove kojima su osnivači javnopravna tijela. Dalje treba spomenuti izmjenu čl. 11. postojećeg Zakona o ustanovama koji izmjenom dobiva pravu formu iz koje je jasno da osobe koje se zapošljavaju u ustanovama ne stupaju na službu odnosno zaposlenje ustanova ne dobivaju rješenje o rasporedu, već sa ustanovom kao poslodavcem zasnivaju radni odnos i sklapaju Ugovor o radu, te se na zaposlene u ustanovama primjenjuju Opći propisi o radu odnosno Zakon o radu, za razliku od zaposlenih u državnoj službi odnosno u jedinicama lokalne i regionalne samouprave na koje se primjenjuje Zakon o državnim službenicima i namještenicima odnosno Zakon o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. U ovom spomenutom članku bilo bi dobro možda još to naglašavam doraditi da ga, na način da se propiše kako je zaposleni u javnim ustanovama koji vodi postupak ili rješavaju u upravnim stvarima sukladno posebnom propisu obaveza polaganja državnog stručnog ispita temeljem ovo, za ovo, temelj za ovo tj. za ovu doradu vidimo u čl. 23. Zakona o općem upravnom postupku koji jasno definira službenu osobu obzirom da se javne ustanove prema spomenutom zakonu tretiraju kao pravne osobe sa javnim ovlastima, Zakona o ustanovama bi trebao propisivati polaganje državnog ispita, također spomenutu dopunu bilo bi dobro napraviti zbog izmjene postojećeg čl. 10. Zakona o ustanovama koji sada taksativno javnoj ustanovi povjerava poslove državne uprave u jednom ili više upravnih područja odnosno poslova iz djelokruga jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Novina ovog konačnog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama je da i u članku 35. iza stavke 2. se dodaje stavak 3. kojim se točno određuje tko imenuje predstavnike osnivača upravnog vijeća ustanova i to na način da ukoliko je osnivač ustanove RH to čini Vlada RH, ukoliko je osnivač jedinica lokalne ili regionalne samouprave općina, grad ili županija to čini izvršno tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, tijelo pravne osobe je određeno aktom o osnivanju ustanove za ustanove kojima je osnivač druga pravna osoba ili fizička ili druga osoba određena aktom o osnivanju za ustanove kojima je osnivač fizička osoba. Također izmjenom članka 6. zakona javne ustanove mogu se osnovati i za obavljanje poslova državne uprave u skladu sa zakonima koje uređuje sustav državne uprave i posebnim zakonima, a upravno vijeće ili drugo kolegijalno tijelo spomenute ustanove može se ovlastiti za donošenje provedbenih propisa. Nove odredbe Zakona o ustanovama predložene u Konačnom prijedlogu Zakona o ustanovama predviđaju objavu natječaja za imenovanje ravnatelja na mrežnim stranicama ustanove, objavu akata o osnivanju statuta i drugih općih akata na web stranicama ustanove na lako pretraživ način i u strojno čitljivom obliku. Ustanova je prema odredbama novog Zakona o ustanovama na svojim mrežnim stranicama će objaviti podatke o uvjetima i načinu pružanja usluge i obavljanje poslova iz svoje djelatnosti. Naglasak u ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama daje se na pitanja kao što su način osnivanja, ovlasti upravnih vijeća i drugih … tijela, odgovornost za zakonito i pravilno obavljanje poslova i način raspolaganja o ostvarenoj dobiti javnih ustanova koji je jedini osnivač RH, a temeljem posebnog zakona ili isključivo obavljaju povjerene poslove državne uprave u cijelosti i u skladu sa novim Zakonom o sustavu državne uprave. Svakako Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama kako je predložen Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovim prijedlogom Zakona o ustanovama u biti to su nomotehničke izmjene, način tko imenuje, na koji način imenuje i to je to. Međutim, činjenica je u stvarnosti sasvim drugačija, ja mislim da bi o tome trebalo progovoriti i tu bi tribao zakonodavac raditi na tome jednostavno u RH u ovim ustanovama da postanete ravnatelj, a da nemate stranačku iskaznicu je ravno gotovo nevjerojatno. Ja mogu spomenuti sada ovdje još jednom slučaj Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije koji je u biti od kada postoji županija uništio najbitnije zdravstvene usluge na području Splitsko-dalmatinske županije. To je najveća županija, liječnici odlaze jer … specijalizacije, ali se ti ravnatelji imenuju i to je potvrdio dr. Nasić Ivan u onoj snimci koja je izašla u medijima gdje tvrdi da bez premijera Plenkovića ne da se neće imenovati ravnatelj nego da se za portira zaposliti u toj ustanovi doma zdravlja ne može bez njegovog odobrenja. I ne samo to, druga stvar je vrlo bitna šta je činjenica da kao što je Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije gdje je bio Dragomir Petica da je gospodin Rađa u biti njegov savjetnik postao ravnatelj, a sada je Petrica njegov savjetnik bez obzira šta niko ne snosi odgovornost za loše stanje zbog zdravstvenih usluga. Tako da na županijskoj i lokalnoj razini, a kada govorimo o županijskoj razini onda u tim ustanovama nitko stvarno doslovno ne može bez stranačke iskaznice doći blizu. Tako je imenovanju u školama, što se tiče imenovanja ravnatelja 99,9, tu ima možda iznimka koje potvrđuju pravilo jer sa stranačkim iskaznicama, ja sam maloprije spomenuo i u mome gradu Sinju, jednostavno ljudi koji su najaktivniji u strankama i visokopozicionirani pa čak koji nemaju veze s prosvjetom nego su naknadno nešto rješavali postaju ravnatelji i škola. A što se tiče domova zdravlja to je apsolutno rasulo je to je ključni problem. Mi ovdje govorimo o problemu funkcioniranja ustanova koje su značajne za naše građane. Evo pošto ja često govorim o domu zdravlju, pošto je moj kraj Cetinski kraj i Splitsko-dalmatinska županija ostala bez brojnih zdravstvenih usluga, da vam to opišem na koji način funkcionira to je više nego sramotno. Sve šta je znači svi liječnici, doslovno nemamo pedijatra, ostali smo bili na jednome pedijatru 3.500 ljudi, a dok je u domu zdravlja koji je imenovan čisto isključivo politički sa stranačkom iskaznicom tj. koalicijski partner u županiji HDZ, ali ne znam na koji način uglavnom to vam je trgovina kao i sa koncesijama pomorskoga dobro, tako to funkcionira doli i najvjerojatnije to funkcionira i u županijama gdje je SDP. Ali tako je na lokalnim razinama u dječjim vrtićima, evo samo u ovom kraju koliko ima problema sa imenovanjima ravnatelja, sa ponižavanjem djelatnica, djelatnika, teta prema tome jednostavno funkcioniranje osnivača u RH isključivo po stranačkoj iskaznici se zapošljava i imenuje ravnatelje i sve ostalo ispod je po tom ključu. I to je činjenica, od škola do domova zdravlja. I zato imamo ovaj slučaj da su se dvije trećine Hrvatske iselile, nažalost. I zato ja pozivam s ovoga mjesta da svi ljudi koji, da se uključe i da se bore i da ostanu na ovome području, da se zbog stranačkih iskaznica i zapošljavanja onih koji nemaju stranačku iskaznicu da ne odlaze vanka nego da se bore na razno razne načine jer ako išta odgovara ovome sustavu i sistemu je da ti ljudi odlaze. Njima je bitno da oni ostaju koji su tu zaposleni po političkome ključu sa stranačkom iskaznicom u ustanovama, ma slično je i u, to vam je primjer kao u nacionalnom parku, on nije ustanova ali je sličan primjer pa evo ja ga mogu usporediti. Vi znate kod imenovanja ravnatelja u, Nacionalni park Krka, premda on nije vezan s ovim ali je sličan, samo radi usporedbe da napravim, bilo je više kandidata ali dvije kandidatkinje su ušle u uži izbor. Jedna je bila, imala je znači stranačku iskaznicu HNS-a i HDZ-a u isto vrijeme a druga je gđa. Zmijanović je imala status i branitelja ali i bez toga imala je doktorat i bolji status, bolje kvalitete, višeg stručnog obrazovanja. Međutim bolje kriterije je ispunjavala, međutim izabrana je ova sa dvije stranačke iskaznice. Tako vam je isto i u ustanovama. Ovdje su bile bitnije dvije stranačke iskaznice HDZ-a i HNS-a, tako vam je i u ovim ustanovama. Ja mislim da ovaj način upravljanja ustanovama je strašno loš. Izražava ogromno nezadovoljstvo jer tu ne dolaze stručni ljudi nego dolaze podobni kadrovi politički imenovani i jednostavno cijeli sustav se zbog toga urušava i u zdravstvu i u obrazovanju a poglavito, ovdje ja napominjem zdravstvu Splitsko-dalmatinske županije, moje Dalmatinske zagore koje se urušilo doslovno do te crte da nemamo više liječnika, kao što sam rekao nemamo pedijatara. Na 3,5 tisuće djece u jednom trenutku je bio samo jedan pedijatar. Žene za UZV dojke su čekale mjesecima, 6 mjeseci da se upišu na UZV dojke. I ako imaju sreće da se upišu onda izvrši se pregled u tih 6 mjeseci ako ne onda opet čekaju. Neke su u redovima čekale doslovno, doslovno, brojne su vjerojatno i umrle da im nije ni otkriven tumor dojke. Prema tome, smatram da ovdje trebamo ozbiljno pristupiti ovome. Liječnici nam odlaze, prosvjetni radnici nam odlaze, svi kvalitetni ljudi nam odlaze isključivo zbog toga što se u ustanovama imenuje po stranačkom ključu. Isključivo i samo zbog toga. I naravno kad dođe u taj Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije ravnatelj da je on dužan onda zaposliti HDZ-ovih 20, ... [[Govornik se ne razumije.]] 10 pravnika, 15 administrativnih radnika a najmanje se ulaže u ono što je potrebno a to je potrebno u liječnike, u medicinske sestre. Čak sam i davao ovdje amandman i čak i u županiji sam o tome govorio, znači nedostatak medicinskog osoblja, medicinskih tehničara, medicinskih sestara, znači imamo jedan ogroman problem, ogroman problem u ustanovama, u bolnicama, neću ni govoriti, imamo problem evo Splitske bolnice gdje jednostavno ne može se bez stranačke iskaznice doći na čelno mjesto. I zbog toga se događa da Splitska bolnica druga po značaju u RH 500 tisuća ljudi ima Splitsko-dalmatinska županija. Znamo da je Zaleđe dijelovi Hercegovine, Livanjski kraj, Tomislavgrad, Hercegovina, svi dolaze na ta područja u turističkoj sezoni, u Splitu bude turista barem onoliko koliko ima stanovnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Imamo problem i naravno da ja sam dao 10 milijuna za uređaje i opremanje, dao sam, nemamo parkirnih mjesta, naravno da ovdje nitko nije htio dignuti ruku za bolnicu splitsku. Ja bih volio da su to predložili Petar Škorić, ja bih volio da je to predložio moj kolega i susjed iz Trilja Ivan Šipić, ja bih volio da su to predložili oni pa i Ante Sanader, Miro Kovač koji dolje dođe kada su izbori, uredno obilazi te krajeve, međutim apsolutno nema ništa. Također kad govorim o tim ustanovama i o zdravstvu onda je problem i što se događa zbog ovoga imenovanja i ovakvog načina. Vi danas imate, na Hvaru nemate laboratorij. I ljudi kad obave tu uslugu u Hvaru nema liječnika oni moraju u Split slati svoju krv ili ne znam sve što treba. Sada vi zamislite kada je bura, kada jednostavno nema mogućnosti. Ili iz Makarske 120km u Kaštele se šalje. Znači apsolutno ovaj način imenovanja ravnatelja je isključivo krivac za, ovaj politički podobni način imenovanja ravnatelja kako u obrazovanju, tako u školstvu, tako u bolnicama, tako u zdravstvu, tako u svim ustanovama javnim, jednostavno je dovedeno do toga da su najkvalitetniji ljudi otišli i zato imamo onaj efekat kad se premijer ovdje hvali, imamo gospodarski rast i to potvrđujem i ja da Hrvatska ima gospodarski rast jer to su službene činjenice. Međutim, gdje je gospodarski rast? Zbog ovakvog načina imenovanja ravnatelja a kasnije zbog koalicijskih i stranačkih podmirenja u ustanovama nestručnih ljudi, u biti su stručni otišli vanka i zato imamo 5% BDP-a od uplata iz znači inozemstva. I to je znači rezultat, to je posljedica a uzrok je ovaj način imenovanja ravnatelja, političkih podobnih i to tako nažalost većinom. Vjerojatno ima iznimka ali 90% je to tako. Ja sam rekao primjer Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije ili većinom imenovanja ravnatelja u škole. A Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije je uništen koji je bio organiziran dobro, koji je bio dobro organiziran i imali smo zdravstvene usluge relativno pokrivene a danas nemamo. I sada se oni 10 godina nisu raspisivali specijalizacije ti ravnatelji i sad nemamo liječnike e sad ćemo mi raspisati 60 specijalizacija. A šta ćemo tih 5, 6 godina dok liječnici ne završe specijalizaciju? Prema tome, ovdje je bilo najmanje općega dobra i to je rezultat. Evo, rezultat je da su nam najkvalitetniji ljudi otišli i to je rezultat gospodarskog rasta što ti ljudi sad šalju novac svojim obiteljima, najkvalitetniji liječnici, najkvalitetniji, svi koji su otišli, medicinsko osoblje, medicinske sestre, njegovateljice, profesori, taj novac šalju svojim obiteljima i zato imamo gospodarski rast. U isto vrijeme kada 130 000 imamo Vlada je odobrila zahtjeva za stranom radnom snagom, mi smo ispraznili 2/3 Hrvatske i to je ključni problem. Mi saborski zastupnici o tome trebamo govoriti a od potkusurivanju, da li je bitno u biti, bitno je onima koji su na vlasti da ti njihovi ostaju koji su tamo i u biti su županije, njihove ustanove su nukleusi stranačke vojske, stranačke vojske i zbog toga stvarno treba, ja kad sam se kandidirao za župana, ja da sam i bio izabran za župana, ja bi bio zadnji župan i vjerujem da će doći jednoga trenutka, vidjet će se da su županije ogroman problem u decentralizaciji RH, da su oni kočnica razvoja RH jer sve ustanove i sav novac koji ide prema županijama, decentralizirana sredstva prema županijama i tim ravnateljima je usko stranačko stranački se upotrebljava. Isključivo usko stranačko. Najmanje za dobrobit zdravstva, obrazovanja, djece, profesora, zdravstvenih djelatnika, u tome treba tražiti rješenja. I zato se mi zastupnici moramo izboriti, da svaka kuna decentraliziranih sredstava dođe na svoje mjesto, dođe u najnerazvijenije krajeve a ne da načelnik ili gradonačelnik neke općine na ruralnom području, na marginama da mora bit ako nije dobar sa županom neće dobiti uopće novac ili od doma zdravlja neće dobiti nikakve usluge. To je činjenica. Ja evo gledam vrgorački, imotski, drniški, kninski, šibensko zaleđe, Ravni kotari, Liku, Lika donekle tako rasprostranjena, mala pa donekle ima 4 doma zdravlja, tako recimo Splitsko-dalmatinska županija je fuzirana, čak sjećam se kad su nam ukidali rodilište, vaš tajniče bivši sef a sada vam je drago što to govorim, prvo vam je bilo teško jer je bio, Jadranka Kosor je ukidala rodilište, stacionar, sve su nam htjeli ukinuti u Sinju, u Sinju koji je veći od Međimurske županije površinski a po broju stanovnika, cetinski kraj je veći od Ličko-senjske županije i meni je drago da Lika ima, u te krajeve treba ulagati međutim faraonski sustav upravljanja u Lici je napravio štete, jedino šta ste bili uredni kad su bili oni izbori za lokalne, iza svakoga busa, iza svake one bukve je bio po jedan ministar, ja ne znam tko ih je kopirao u ono vrijeme a sad ih nema, naravno. Ja mislim da smatram da je ključni problem upravljanja ustanovama u vlasnicima i u osnivačima, to su politička imenovanja ravnatelja, poglavito u županijama naravno i lokalnim samoupravama, ali županija su ključna kočnica razvoja, propasti zdravstvenih usluga, propasti školstva i sad ste ih još nagradili sa pripajanjem državnih ureda. Još ste im dali nagradu sada, državni ured, upravu, iako nemaju mjesta u županijama. Pa ljudi doslovno koliko ih ima u županijama, doslovno draga moja gospodo, doslovno nemaju gdje sjediti. Ja sam jedanput 4 stolice donio, čak sam amandman dao, nedavno je bila županijska skupština, oni ga neozbiljno shvaćaju da se u Splitu digne di je županijska zgrada dva kata za novozaposlene. Jednostavno ljudi su po hodnicima, ljudi su dole po ledini, po travi, poglavito ovi mladi pa mi ih je žao, dao sam amandman, sramotno. Vrijeme je da oni koji osnivaju te ustanove a poglavito županija da se ukine i da se novac decentralizira pravično i pravedno, da stručni ljudi ostaju na našim područjima. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Dakle, vrlo kratko, uvodno iako moram se samo osvrnuti na kolegu Bulja, uvijek govorimo o javnim službama, ovlastima, ustanovama pa onda dođemo do tih županija koje su u jednu ruku ako sam ja dobro shvatio besmislene a u drugu imaju nepotrebno, jel tako, a druge imaju neke faraonske opet ovlasti pa onda sad to jedno s drugim nije da se odlučimo šta zapravo time mislimo reći no kad govorimo o ustanovama, mi moramo znati da je to zapravo onako jedna inicijalna namijenjeno kao temeljni oblik za obavljanje negospodarskih javnih službi u RH, dakle to je ajmo reći jedan poseban oblik, organizacijski oblik za obavljanje upravo općih korisnih ciljeva itd. Znači cilj je ovdje bitan. Mi razlikujemo ustanove i javne ustanove danas. dakle, apsolutno mi ovdje govorimo o svojevrsnoj ajmo reći povećavanju, omogućavanju stupnja liberalizacije upravo tih javnih ustanova pogotovo kojima su osnivači fizičke i druge pravne osobe. E sada, ovim zakonom se rješavaju primarna intencija je zapravo i način osnivanja, ovlasti upravih vijeća, drugih ... [[Govornik se ne razumije.]] tijela, odgovornost za zakonito i pravilno obavljanje povjerenih poslova itd., i način raspolaganja sa ostvarenom dobiti javnih ustanova kojima je jedini osnivač RH. Dakle tu govorimo prije svega što mora biti cilj ali otvara se mogućnost da javne ustanove koje obavljaju javnu službu sukladno posebnom zakonu a čiji je upravo osnivač kako sam rekao, druga pravna ili fizička osoba odnosno čiji su jedini osnivač druge pravne ili fizičke osobe, ostvarenu dobit upotrijebe i na druge načine sukladno ne mijenjajući propise trgovačkih društava. Dakle svojevrsna liberalizacija ali kaže se da se time ne isključuje mogućnost da te javne ustanove i nadalje ostvarenu dobit koriste za obavljanje razvoja svoje djelatnosti ako osnivač to smatra potrebnim što je prije bilo jedini način korištenja ostvarene dobiti, samo ulaganje u daljnje poslovanje i to je onaj glavni cilj da se pruža bolja javna usluga. Mi danas u javnom sektoru govorimo o primarno 6 različitih vrsta, agencije, udruge, komore, zaklade, fundacije, trgovačka društva i ustanove. Znači njima je zapravo država povjerila obavljanje određenih javnih poslova odnosno ispunjivanjem javnih interesa davanjem upravo tih javnih ovlasti. Mi koliko sam ja uspio pronaći imamo trenutno 1870 ustanova izvan proračunskih fondova u RH, tu je samo radi javnosti znači sve vam spadaju i kulturne od muzeja, glazbenih škola itd., odgojne, vrtići i sve ono što spada u odgojne ustanove, zdravstvene, socijalne itd., znači sve ono što država prepušta nekom određenu ovlast da istu, istom se i ispunjava zapravo javni interes preko toga. Ono što se ovdje mijenja dakle u Članku 1. za razliku od onoga što je bilo, zapravo utvrđuje se da se ustanova osniva za trajno obavljanje djelatnosti od javnog interesa sukladno posebnom zakonu. Dakle, ne ide se precizirajući kao što je dosad bilo jer se navodi da nije bilo dovoljno sve precizno, da nisu sve bile djelatnosti navedene. I ono što mogu reći da mi je drago da je prihvaćena sugestija kolege Batinića u Članku 4. i Članku 46. di je on zadnji puta tijekom prvog čitanja zapravo zamolio da se napravi jasna distinkcija koje su to javne ustanove i da se to ne odnosi na agencije koje naprosto moraju biti neovisne temeljem postojećih hrvatskih zakona i to je sad još ovdje pobliže ostvareno. Ono što je meni također bi skrenuo pozornost bitno da mi smo i Ustavom u Članku 117. propisali da određeni poslovi državne uprave mogu zakonom povjeriti pravnim osobama, znači nekom drugom tipa javni bilježnici itd., pa i onda Zakonom o sustavu državne uprave u Članku 2. da određeni poslovi upravo državne uprave mogu se povjeriti pravnim osobama koje na temelju zakona imaju javnu ovlasti. I to je sve dobro, no moramo tu paziti da se tu pojavljuje i određeni, određeni sustavi koje bi volio da se malo preispitaju dodjele istih takvih javnih ovlasti nekim pravnim osobama u privatnom vlasništvu, dapače recimo dioničkim društvima. I da se dodjeljuje ne samo ovlast nego i monopolistički zapravo omogućuje se njima monopol. To vam je kao da imamo jednu tvrtku koja se bavi javnobilježničkim uslugama u Hrvatskoj. Znači jedna tvrtka, ne koliko imamo propisano koliko maksimalno može biti javnih bilježnika u odnosu na broj stanovnika u Hrvatskoj nego da je to jedan tvrtka koja pruža putem svojih ispostava javnobilježničke usluge. Mislim da bi to bilo svetogrđe kad bi sada rekao, doduše ako govorimo o nekim ovlastima što se tiče isto u javnom interesu tehničkog pregleda vozila, onda nije, takvu imamo situaciju. Jedno dioničko društvo ima javne ovlasti monopolske da to odrađuje. Ja ne kažem da ono ne treba biti, ne kažem da nešto loše radi, ali zašto ne bi to malo preispitali i otvorili i tu tržište i tu liberalizirali priču ako već idemo s tim ciljem da određene javne ustanove sada mogu se malo drugačije ponašati na tržištu, drugačije raspolagati sa svojom dobiti u krajnjoj liniji isplaćivati svojim vlasnicima dobit to je suština ovog zakona koji mi danas donosimo. Ako će to dovesti do većih ulaganja, do veće pozicije u tržištu, do veće konkurencije i konačno do bolje usluge i ispunjavanju cilja zašto oni imaju određenu javnu ovlast onda to mi pozdravljamo i ovim putem ćemo, im najavljujem da ćemo ju prihvatiti. Ali volio bi malo da se ovo više, više porazgovara o takvim nekim, nekoliko takvih situacija gdje neke odluke iz povijesti samo prenosimo dalje i uzimamo ih zdravo za gotovo, a ne znamo da li to radi sve u najboljem interesu i da li tu treba možda liberalizirati i taj dio priče da se taj dio djelatnosti i ispunjavanje javnog interesa što je državi izuzetno, izuzetno bitno. Tako da možda je i to jedan povod za onu određenu analizu što bi to donijelo, određena liberalizacija u ovom konkretnom primjeru. Ne kažem da trebalo možda, da ne bi, ali da netko napravi određenu analizu da li bi se time otvaranjem neke tržišne konkurencije dovelo do, uz istu kvalitetu do smanjivanja određenih cijena što mislim da bi bio konačni cilj, evo treba odrediti i vidjeti. Još jednom Klub HNS-a će podržati ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo pozdravimo na galeriji učenice i učenike Osnovne škole „Šime Budinića“ iz Splita. [[Pljesak.]] Oni upravo ulaze. Hvala lijepa. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo ono što sam rekao u ime kluba samo mogu iskazati svoje nezadovoljstvo ovim šminkanjem Zakona o ustanovama. Ustanove su vrlo važne za naše građane, koje daju vrlo važne usluge, spominjao sam Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije, spominjao sam način imenovanja ravnatelja, možete se sjetiti još jednom ću vas upozoriti na snimku koju je dao član upravnog vijeća Splitsko-dalmatinske županije kod imenovanja ravnatelja gdje je uključen bio u toj kraljevini županiji, s jedne strane se suprotstavio Boban, župan aktualni i bivši župan Sanader, svaki je gurao svoga. Imali su čak za župane za svoje poštare, oni su uništili domove zdravlja zbog političkog imenovanja ravnatelja. I zbog toga kvalitetni ljudi u zdravstvu odlaze, a isti način je i kod imenovanja ravnatelja u školama. Točno triba biti u 99,9% politička iskaznica. Ako nemate iskaznicu stranke koja je na vlasti u Splitsko-dalmatinskoj ili koalicijskog partnera Kerumove stranke nema šanse da taj čovjek napreduje. I to je poruka da mladi ljudi liječnici odlaze i zbog toga imamo demografski slom, imamo prazne dvije trećine Hrvatske, imamo praznu Dalmatinsku zagoru, praznu koja je perspektivna, koja se naslanja na Split. Zbog čega? Zbog političkih imenovanja ključnih ljudi i ravnatelja ustanove. I to je problem o tome treba razgovarati, a ne isključivo o nomotehničkim izmjenama. Jer osnivač županija, ponavljam, Splitsko-dalmatinska vjerojatno je druga politička opcija u Istri IDS ili ne znam di da je to tako da je sustav funkcioniranja, žao mi je što nisu ovdje kolege jel u IDS u Istarskoj županiji također tako funkcionira. Uništili ste, uništili ste doslovno političkim, isključivo političkim imenovanjima uništili ste razvoj RH. Zbog ovoga imamo 100.000 ljudi, evo od kada je Splitsko-dalmatinska županija i Šibensko-kninska osnovane iz Dalmatinske zagore u području Zaobalja od Krke do Neretve iselilo je 100.000 ljudi, a u zdravstvu nemamo pedijatara, nemamo radiologa, kao što sam rekao radiologa žene u redovima umiru ne mogu izvršiti pregled u Zagori mojoj pregled dojke, ne mogu jel im niste omogućili jel su liječnici otišli. niste ulagali u specijalizacije tih liječnika, nema pedijatara. Zamislite kako se osjećaju ti liječnici koji je sam, a ima 3.500 djece na stotine o 3.000 djece vodi brigu, njihovi su pacijenti, a na stotine djece čekaju da riješe njihov problem. To je problem. Problem je imenovanje ravnatelja koji je po političkoj i on je dužan u Splitsko-dalmatinskoj županiji, tako u svim županijama, on je dužan kasnije zapošljavat samo u administraciju svoje koalicijske partnere koje imaju stranačku iskaznicu, svoje kolege iz stranke i zbog toga su otišli mladi liječnici stručnjaci van. I zbog toga imamo onih 5% BDP-a od naših ljudi koje ste ciljano ovakvom politikom imenovanja uputili vani i sada vam kroz doznake koje uplaćuju svojim obiteljima vraćaju 5% BDP-a. Uzeli ste dostojanstvo hrvatskom narodu da najstručnije, najkvalitetnije ljude ako nemaju stranačku iskaznicu ne mogu biti ravnatelji ustanova, ne mogu, vrlo mali je primjer, vrlo malo je ljudi koji su bez stranačke iskaznice imenovani na ta mjesta u zavode, u ustanove di god se imenuje, imenuje se po političkom ključu isključivo trgovinom. Ja govorim o županijama kao o onima koje triba pod hitno ukinuti. Ja sam se kandidirao za župana naravno zbog jel ne dobijaju izbore oni koji glasaju i glasači kandidati nego oni koji broje, a znate ko broji na područjima tim koji imaju infrastrukturu to će biti i u budućim izborima u Hrvatskoj nažalost tako. Mi smo daleko od demokracije. U Hrvatskoj dobijaju izbore oni koji broje glasove i nadomiruju koliko im triba. To je jednostavno, ja to mogu obrazložiti. Znači vi jednostavno niti će ikada dati kontrolu da se kontroliraju ti procesi. I vama odgovara ovaj zakon ovdje. Nije gospodine … to smišno jel vi funkcionirate i vaša županija tako, vama to funkcionira. A što je moja Dalmatinska zagora izumrla to vas apsolutno ne brige, šta je Lika izumrla to ne brige vas. Pa dakako funkcionirajte, evo dajte mi repliku pa recite kako funkcionira županija odakle vi dolazite. Isključivo se imenuje po stranačkom ključu ravnatelje i ove nomotehničke izmjene o ustanovama su toliko nebitne. Pa čak ravnatelje koje imenujete u školama koji nemaju veze sa prosvjetom, bili su neki pravnici pa su kasnije otišli na sveučilišta van Hrvatske, riješili su bibliotekare, pa im čak župan daje za nagradu da imaju svoje portale da šta veći pritisak stvaraju i hvala im za to, uglavnom ti mene napadaju, hvala im i postaju ravnatelji škola. I ne bi vi dali te županije za ništa. Jel sva decentralizirana sredstva koja bi trebala biti u interesu ove djece, ovih gore učitelja oni odlaze apsolutno za vašu administraciju. Ne odlaze gdje triba ići, zato imamo prazne škole u Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru, Ravnim kotarima, Slavoniji zbog toga imamo prazno neobrađeno zemljište u selima. Zašto? Zato što su ljudi iselili. Zašto u Slavoniji imamo najviše neobrađenog zemljišta u RH 700.000 hektara, zašto? Zato što ste iselili te ljude zbog imenovanja isključivo političkim načinom ravnatelja i čelnih ljudi. Ustanove su tako organizirane da osnivač ima tolike ovlasti. I naravno ona snimka u koji dr. Ivan … govori potvrđuje sve da u domovima zdravlja, u školama, bilo gdje ne može se zaposliti portir bez znanja premijera. To ne tvrdim ja. Tu je bio poštar od gospodina sada tajnika političko Sanadera Ante jel to ti je borba, to su kraljevine, to su feudi, županije su feudi, to su borbe lobija za prevlast. A to šta će biti sa školskom djecom, šta će biti sa učiteljima, šta će biti s nastavnicima, dal će odseliti najstručniji i najkvalitetniji liječnici? Da. I sada imamo problem, gospodo imamo ozbiljan problem, ovo nije smišno, ovo je problem. Problem je šta nemamo zdravstvene usluge, problem je šta imamo sve prazne škole jel ljudi odlaze zbog načina imenovanja i to najkvalitetniji ljudi koji su dodatne vrijednosti mogli stvarati. Jel ne mogu u hrvatskim ustanovama se zaposliti bez iskaznice stranačke. To je ključni problem. Razumljivo je da na politička mista dođu političari, ljudi iz stranaka koji su osvojili vlast, ali na svaku funkciju trebaju biti u domovima zdravlja u tim ustanovama koje su bitne, u školama, u obrazovnim institucijama moraju biti ljudi koji su najstručniji i tribamo pronaći način da tu dođu najstručniji ljudi jel nećemo spasiti ovu Hrvatsku, iselit ćemo Hrvatsku. 130.000 radnih dozvola je premijer potpisao, Vlada je potpisala za strane osobe dok naši iseljavaju. Ispraznit ćemo Hrvatsku, Hrvatska je bez naroda. Šta će nam država bez ljudi? Ali isključivo zbog ovoga imenovanja i načina jel ne može bez stranačke iskaznice, vi to znate, evo mi mene demantirajte, ja ću vam donit popis svih u Splitsko-dalmatinskoj županiji u ustanovama, institucijama vidit ćete da svi moraju imati iskaznicu HDZ-a, vjerojatno gdje je SDP, SDP-a, vjerojatno gdje je IDS, IDS-a nije uopće bitno, ovdje uopće nije bitno … nego je bitno da bez stranačke iskaznice, bez obzira na stručnost i kvalitetu ljudi odlaze. Ja bi vas još jednom kolegice i kolege zamolio da je ovo vrlo bitna tema. Znam da vam se žuri, da bi išli kući petak je, vikend je, svi želite malo produženi vikend. Netko ima možda svinjokolju, neko ima svojih, ali mi kao saborski zastupnici koje je narod poslao ovdje moramo razmišljati o ustanovama. Pa šta se događa na razinama dječjih vrtića evo samo u mom Sinju oko imenovanja ravnatelja. Kakav je odnos ravnatelja prema tetama da moraju dječjoj pravobraniteljici pisati, tete koje se bore za dobrobit naše djece. Ali zašto? Jel politika ima prevelik utjecaj. Ja znam da političke funkcije, nemoguće da političke narod koga izabere da mora imati na ključnim mistima. Pod hitno bi Hrvatska morala donijeti popis političkih funkcija i onih koji …
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Kolega Bulj, dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije je vjerojatno jedan od najgorih domova zdravlja zato što je samo rukovodstvo koje je postavljeno od HDZ-a nije shvaćalo problem zdravstvene zaštite u Dalmaciji, dok recimo evo u Međimurskoj županiji imamo također dom zdravlja koji funkcionara dobro i svi su zadovoljni što očito govori da nije problem u ljudima koji rade, nije problem u samom domu zdravlja nego je problem u ljudima koji su postavljeni, a znamo da u Splitsko-dalmatinskoj županiji HDZ postavio ravnatelja i borio se nogama i rukama da taj ravnatelj ostane iako niko nije bio zadovoljan s njime niti djelatnici, a niti građani. Još jedan problem koji se sada javlja u dalmatinskoj županiji je ova famozna Bolnica u Zagvozdu gdje ljudi trebaju ići na specijalističke preglede pa recimo moji iz Makarske kada trebaju otići u Zagvozd imaju autobus koji se vraća negdje u šest i po navečer, dakle morali bi prespavati u Zagvozdu da bi dobili zdravstvenu zaštitu.
Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Pa složio bih se, Makarska doslovno nema laboratorij oni moraju kod pregleda slati uzorke u Kaštela, koliko je to ponižen dom zdravlja, Makarska turističko mjesto. Ja sam čak na tematskoj sjednici tražio da bude turistička ambulanta, jednoglasno je prihvaćeno, ali ništa nije poduzeto poglavito u turističko vrijeme. Znači izglasano je jednoglasno skupština i to njih nije briga, nema turističke ambulante u sezoni. Pa stani, ljudi koji vade krv ili ostale potrebe imaju za uslugama tim zdravstvenim moraju u Kaštela u laboratorij slati na pregled. Iz Hvara u Split kada puše jugo, kada ne idu brodovi šta će? A ta bolnica, ja znam da je problem županija, ali Splitsko-dalmatinska županija pa i Šibensko-kninska. Evo bolnica u vlasništvu županije Šibensko ova Bolnica u Kninu Hrvatskih veterana i Opća bolnica Hrvatski ponos, jednostavno se raspada jel županije nije briga, decentralizirana sredstva su isključivo za uhljebljivanje političkih podobnih i zbog toga je moja Dalmatinska zagora iselila.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Dotakli smo se mnogih tema, ali u svim raspravama je više-manje jedinstven stav da ima mnogo stvari koje u sustavu i ustanovama i u sustavu javne uprave u RH treba mijenjati i mnoge nelogičnosti koje nažalost još dan danas nismo ispravili. Danas se malo u raspravi i kroz smijeh i ja bih rekao nevjericu dotaklo i ove teme birača odnosno glasovanja mrtvih i možda bi kako bi rekao to bilo i zanimljivo i nasmijali bi se svi skupa kada bi u Hrvatskoj postojala elementarna sigurnost i uvjerenje da su izbori pošteni. A zašto to uvjerenje ne postoji? Zbog toga što vladajuća stranka, vlast ne želi dati mogućnost kontrole na predsjedničkim izborima. Opravdano se ovdje bojimo, ne zbog toga što neko ima ovog kandidata ili onoga pa sada ajde pomoći će se, HDZ će pomoći preko biračkih odbora predsjednici RH, ona će biti u prednosti u odnosu na druge. Bojimo se za demokratski sustav i za ono što bi trebalo biti najvrjednije u zemlji, a to je da glas birača bude presudan, ne krađa na izborima nego glas birača. Zašto HDZ ne želi dati kontrolu nad biračkim procesom? Zbog čega inzistiraju da oni u jedinici lokalne samouprave, a u ruralnim dijelovima Hrvatske u pravilu HDZ odlučuje o tome tko će gdje biti član biračkog odbora, tko će napraviti kontrolu nad tim postupkom. I upravo zadnji puta su neki na to upozoravali prije pet godina, razlika je bila jako mala, sve se čini da će i na ovim izborima biti razlika u drugom krugu mala, a i u prvom vrlo vjerojatno. I kandidati i ljudi koji sudjeluju u procesu su opravdano sumnjali u to da će biti poštena izborna utakmica i mnogi sada i neovisni analitičari govore da se HDZ sprema na krađu. Na krađu izbora, na način da ne dopuštaju nadzor i višestranačke biračke odbore po RH. I lakonski jučer kaže kolega Bačić da SDP traži izgovor za izborni poraz Zorana Milanovića. Pa ukoliko nemate šta skrivati kolege iz HDZ-a dajte da budu višestranački birački odbori pa nitko neće imati nikakav izgovor za bilo šta. Ali ne, predsjednica je svjesna da će njoj trebati ta vrsta podrške već u prvom krugu jer opasno joj puše za vrat Miroslav Škoro a u drugom krugu kad bude de facto svaki glas bitan, apsolutno će joj trebati ta vrsta podrške. I sa te strane ne smijemo kao građani RH i svi vi koji nas danas gledate, ne smijemo dopustiti krađu koju spremaju na predsjedničkim izborima. Jer nema nikakve, nikakvog drugog razloga da se ne dopusti višestranačke biračke odbore, oni žele samo kontrolu HDZ-a nad time. I jasno je svima i jasno je ovdje i potpredsjedniku Reineru i svima o čemu se tu radi. I jasno je da to jednostavno ne smijemo dozvoliti svima da se uključe, svima da jednostavno izađu i ne dopuste da gđa predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović otme drugi mandat. Sa te strane kada govorimo i o ustanovama, o njihovom djelokrugu jasno je da treba i veća kontrola u tom segmentu. Govorio sam o tome kako u gradu Zagrebu prijatelj gđe. Grabar Kitarović, gradonačelnik Milan Bandić koji se vidim danas hvali da je advent njegovo dijete, čedo i da je on ponosan na njega. Ne znam na šta možete biti ponosni kada je to najkorumpiraniji advent koji postoji u EU gdje ljudi iznajme kućicu po 3, 4 tisuće kuna od grada i preprodaju je za 50 do 100 tisuća kuna nekome tko će tamo prodavati kobasice ili bilo šta drugo. Znači g. gradonačelnik se čak i hvali sa time kako je uspio korumpirati cijeli zagrebački advent i postaviti jedan model koji ne postoji nigdje u Europi i on kao prijatelj i najbliži suradnik gđe. Grabar-Kitarović nama govori o transparentnosti. Ali ne samo to, nego pokazuje svojim primjerom kako u ustanovama ne treba raditi. Znači smijenio je uspješnog ravnatelja bolnice g. dr. Nogala koji je vodio jednu od značajnijih bolnica dječjih u RH na Srebrnjaku, koji je tu ustanovu digao na jedan zavidan nivo, koji je toj ustanovi osigurao europski projekt vrijedan 60 milijuna eura. I to bi bio jedini takav referentni centar za djecu u EU. Takav čovjek je morao otići pod pritiskom g. gradonačelnika Bandića, prijatelja od naše predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović, morao je otići sa svoga mjesta zbog toga što nije mogao više trpjeti pritisak, odnosno imao je ogroman pritisak da taj projekt i određene stvari vezane uz taj projekt interesne skupine koje su očito bacile oko na to dođu do određenih interesa i ja bih rekao poslova koje ovako ne bi mogle doći. I kada govorimo o ustanovama treba još jednu stvar reći. Meni je državni tajnik rekao da g. dr. Nogalo ima pravo sudske zaštite i žaliti se na sudu i ostvariti svoja prava. Nažalost povjerenje u pravosuđe u Hrvatskoj je na najnižim mogućim razinama. Pa mi vidimo da i Državno izborno povjerenstvo nije neovisno od kandidata koji su u izbornom procesu. Pa gđa. Kolinda Grabar-Kitarović je imenovala g. Sessu, gđa. Kitarović je de facto na čelu pravosudne, odnosno čovjeka je postavila koji je na čelu pravosudne vlasti u RH a ljudi su užasno nezadovoljni i pravosudni sustav u RH dobiva najniže moguće ocjene za posao koji obavlja. I sa te strane apsolutno sam siguran da ukoliko želimo mijenjati stvari u Ministarstvu uprave, u ustanovama, ukoliko želimo mijenjati stvari u pravosuđu, ukoliko želimo mijenjati stvari da nemamo korupciju u gradu Zagrebu, da nemamo korumpirani advent u gradu Zagrebu, ukoliko želimo mijenjati stvari u RH da se ne napravi nepravda povijesnih razmjera prema nenastavnom osoblju u školama kao što je napravljena i ljudi se opravdano bune i nezadovoljni su i prema nekim čelnicima sindikata ali neću sada ulaziti u njihove razmirice, bitno je da tim ljudima koji tamo kuhaju i rade za našu djecu ili i održavaju škole za našu djecu budemo pošteni i da im se vrati dio ponosa, ne može se na njih zaboraviti. Ukoliko sve to želimo mijenjati u RH onda moramo simbole tih nepravdi mijenjati na izborima. A jedan od najvećih simbola nepravdi u Hrvatskoj je po meni predsjednica Grabar-Kitarović koja samim društvom koje bira od g. Mamića, Bandića itd., bira upravo one točke koje ljudi vide kao najproblematičnije vezano uz transparentnost i vezano uz ponašanje i društvenu svijest i društvene okolnosti koje se dešavaju kod nas. Znači, sa te strane uvjeren sam da ni ovaj, i ovaj pokušaj krađe preko ne kontrole izbora na predsjedničkim izborima na kraju neće uroditi plodom i da ćemo konačno Hrvatsku početi mijenjati na bolje i činiti je normalnom zemljom. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića, izvolite.
Kolega Maras, povjerenje u institucije je najvažnije povjerenje koje građani trebaju imati ali očito da na ovim predsjedničkim izborima tog povjerenja neće biti jer gledajući prošle predsjedničke izbore u drugom krugu je bilo preko 60.000 nevažećih listića i možemo reći da su ti nevažeći listići odlučili i o pobjedniku tih izbora. Tražili smo da birački odbori budu višestranački očito HDZ se boji gubitka izbora pa onda to ne želi napraviti jer bez obzira tu je državni tajnik, da birački odbori koje će imenovati državna uprava odnosno županije neće biti ne stranački jer bit će de facto stranački jer će unutra biti većina ljudi koji su na ovaj i na onaj način vezani za HDZ. HDZ će pokušati ukrasti ove izbore, ali ono što pozivam sve građane da izađu na izbore i da ne daju da HDZ ukrade i predsjedničke izbore.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić ne samo da ne daju nadzor nad izborima, nego čak i logičan zahtjev da se prilikom podizanja listića osoba potpiše vlastoručno su odbili. Zašto? Pa zato što je puno lakše nekom ukrasti listić i glas ukoliko samo zaokruži nekoga i onda ubaci listić, nego još da mora potpisati. Znači, prijedlog koji je vrlo razuman i jednostavan za objasniti, aplikativan i koji bi osigurao veću, veće povjerenje građana da ništa nije sumnjivo su odbili iz HDZ-a. I zato naravno vrlo je bitno da svi građani budu svjesni toga da je predsjednica pobijedila za prst zadnji put, a sada je u puno težoj situaciji nego što je bila tada i sad će pokušati na taj način kompenzirati svoje nedostatke. Građani moraju izaći na izbore i suprotstaviti se [[Upadica: Hvala lijepa.]] ovom lopovluku koji HDZ sprema na tim predsjedničkim izborima. Hvala vam lijepa.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, da povjerenje u institucije je jako važno, ali upravo vi šireći ovakve maliciozne optužbe stvarate populistički nepovjerenje građana u institucije, a kao saborski zastupnik trebali biste upravo činit suprotno. Vi ste jako dobro svjesni kako zakon glasi i da su birački odbori nestranački, ne određuje ih HDZ, niti ih određuje državna uprava, niti županije. Određuje ih DIP odnosno druga izborna povjerenstva po vertikali. HDZ nema straha od izbora, niti od rezultata izbora. Ima dovoljno svojih volontera koji će biti promatrači i promatrati da li se i kako se izbori provode, a vi u SDP-u očito nemate dovoljno ljudi koji žele biti vaši promatrači. Isto tako svaki kandidat može imati svoje promatrače, a isto tako i druge nezavisne organizacije. Na ovaj način sve ove koji sudjeluju u procesu optužujete da su lažljivci.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Pa nevjerojatno je da predstavnica stranke koja skoro 30 godina Hrvatske vlast drži 20 godina optužuje neke druge za to što građani ne vjeruju institucijama. Pa nisam ja srušio povjerenje u pravosuđe gospođo Jelkovac, nego reforma pravosuđa a la Šeks '90.-tih godina kad su potjerani svi suci ili umirovljeni, a dovedeni neki drugi. Pa nisam ja i ne rušim ja povjerenje gospođo Jelkovac kada premijer Plenković ne dostavlja dokumentaciju Povjerenstvu za sukob interesa jer ne želi da se o njemu tamo raspravlja, ne poštuje zakon, krši zakon i šalje poruku građanima da je sve dopušteno, pa on ruši povjerenje u sustav i u institucije ove države. Ukoliko nemate straha da će se na izborima desiti nešto što nije primjereno, zbog čega ne dozvolite da imamo izbore kao i na drugim izborima sa višestranačkim biračkim odborima? Zbog toga što zbilja u to ne vjerujete. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite. Ajde kolega Maras, nemojmo premašivati vrijeme jel kontinuirano. Izvolite, da ja sam vas prozvo samo što je kolega Maras govorio svoje pa je ionako se ne može čuti.
Potpredsjedniče ja nisam čula, prema tome nit sam vidjela, nit sam čula [[Upadica: Da, ne, ne, naravno, naravno.]] hvala lijepo. Dakle, hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Maras, svatko bira društvo u kojem se dobro osjeća. Prema tome ne treba ništa čuditi da naša predsjednica je odabrala društvo gospodina gradonačelnika Grada Zagreba jer je to društvo u kojem se dobro osjeća i u kojem nekako ima sugovornika koji očito razmišljaju odnosno razmišljaju i žive na iste ili slične načine. Oko Adventa smo govorili jako puno, ali da se vratimo na on što cijelo vrijeme govorimo, govorimo vezano uz predsjedničke izbore. Dakle, ne vidimo nikakav razlog da ova izmjena zakona ne bude jer to nema razloga da bilo kom smeta, čak štoviše u toj jednoj horizontalnoj usklađenosti svih zakona ako su isti birački odbori na svim izborima nema razloga da budu i na ovima. I ako su kolege iz HDZ-a tako sigurne da imaju tako dobru kandidatkinju ja ne vidim uopće razloga da pokažu, pa ne, svejedno je kakvi su birački odbori, mi imamo [[Upadica: Hvala.]] odličnu kandidatkinju, ali očito ima problem.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Pa jasno je kao dan o čemu se tu radi. Zadnji puta, a to ne govorim ja nego ugledni analitičar Krešimir Macan koji govori da ima osjećaj da su izbori ukradeni. I to govori javno kroz medije, ako tada kada je predsjednica Grabar Kitarović predstavljena kao mlada nada izvrsnog CV-a koja je došla izvana da pomogne Hrvatskoj i koja je tada jedva pobijedila na izborima za desetak ili nešto više tisuća glasova kako će sada nakon što je okružena najvećim, ja bih rekao, pod sumnjom korumpiranim ljudima poput gradonačelnika Bandića ili prijatelja Zdravka Mamića koji je organizirao rođendane i kada ljudi su upoznati sa tim društvom koje je ona izabrala kako će sada doći do 50% a napravila u zadnjih 5 godina nije apsolutno ništa. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sad smo završili sa replikama koje nisu uopće imale veze naravno sa temom ali to je tako uobičajeno. Izvolite kolega Maras.
Povrijedili ste članak 232. g. potpredsjedniče vezano uz vođenje sjednice. Ja vas molim da ne komentirate izjave zastupnika, to nije dužnost. Ukoliko mislite da je povrijeđen Poslovnik dajte opomene ali nemojte vi sad komentirati šta je tko smio ovdje reći.
…/Upadica Reiner: U redu. Ja vam sad, ja vam sad dajem opomenu./…
Znači ovo je Hrvatski, ovo je Hrvatski sabor i imamo pravo ovdje govoriti.
Nemate pravo govoriti izvan teme i vi to znate, vi ste zlorabili, …
…/Upadica Maras: Ali dajte opomenu./…
ja sam vas pustio da zlorabite…
…/Upadica Maras: Dajte opomenu gospodine./…
…Poslovnik. Dajem vam drugu opomenu sada sa oduzimanje riječi.
[[Upadica Maras: A zbog čega?]] Zbog čega mi dajte opomenu?
Temeljem članka 240. stavak 2. izričem vam opomenu oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Dobro, a zbog čega?
Temeljem članka 241. stavak 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice.
Čekaj zašto to radite? Što želite incident?
Temeljem članka 241. stavak 3. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju.
Ja vas zbilja ne razumijem, zbog čega to radite?
Zato jer konstantno kršite Poslovnik.
Pa niste, sad ste me prvi put upozorili.
Upozorio sam vas nekoliko puta vi i dalje govorite, pokušavate samnom se sporiti itd., znate da kršite Poslovnik, vrlo dobro znate da kršite Poslovnik.
Ovo je neviđeno, ovo je neviđeno.
Je stvarno, neviđeno je takvo ponašanje vaše, nije baš često viđeno.
Vi kad sjednete na tu stolicu kao da nešto uđe u vas, evo, to ja stvarno ne mogu razumjeti, kao da je ukleta stolica. Ne vodite korektno, evo samo, samo vam to želim reći, ne vodite korektno.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Želio bih iskoristiti ovu priliku samo kratko, još jednom ponoviti zapravo da mi ovdje omogućavamo svojevrsnu liberalizaciju javnih ustanova da raspolažu sa svojim prihodima odnosno u svrhu stjecanja dobiti i isplate iste sa nadam se ciljem što boljih usluga i onoga svega za što im je povjereni javni interes. Mi u javnom sektoru imamo danas i to želim samo napomenuti ovdje i iskoristiti priliku što su predstavnici Ministarstva uprave tu, agencije, ustanove, udruge, komore, različite zaklade, trgovačka društva dakle plus sav državni aparat. Ono što ja već nekoliko puta predlažem, ističem, nadam se da se nešto i radi na tome je jedan dio koji nam je možda rak rana svih tih i što imaju zajedničko a to je sustav primanja upravo u tu državnu službu. Naime, prijedlog je da se to napravi na jedan najmogući transparentniji i efikasniji način, da to provodi neovisno, vanjsko tijelo poput Agencije za vrednovanje obrazovanja po uzoru na ustanove EU, odnosno Europske komisije i da postoji tzv. EPSA ustanova koja provodi testiranja, rangira polaznike i na temelju tih rezultata oni imaju pravo prijave na otvorene natječaje. Tko je prvi imati će uvijek prvenstvo. Što će nam to donijeti? Pa jednom za svagda bi time otklonili sumnju kod prijema u bilo koji oblik državne službe barem u onom što država ima ingerenciju, javnog sektora da nema, da se otklone bilo kakve sumnje, nepotizma, prijateljstva, stranačke podobnosti, pripadnosti, svega toga. Jednostavno ljudi se prijave za određeni sektor, odrade svoja testiranja, jedinstvena rang lista, kada se pojavi potreba za poslom, natječajem, oni se prijave, koristi se to rangiranje i pozove se prvih 5, 10, 15 sa te liste. Svejedno tko su i što su. Treba krenuti, bilo bi ideja da se prvo krene od ministarstva pa da se to ide dalje, da počnemo jednom uvoditi reda u onaj osnovni dio problema javne uprave a to je kod prijema a onda u drugom koraku da govorimo o vrednovanju rada unutar tih uprava. To su dvije ključne teze, to su dva ključna smjera kojima mi moramo ići u reformu javne uprave. I da vratimo natrag povjerenje građana u institucije na kojima su na čelu političari odnosno politika. I to ne mislim kao loša stvar jer danas reći da je nečem na čelu politika je odmah sinonim za nešto loše što de facto ne bi smjelo biti ali povijest nas uči da to tako i je i sa punim pravom ljudi to i misle. Idemo početi ispravljati takve stvari na onome što se vidi da zbilja najkvalitetniji, najsposobniji, najbolji prolaze i bivaju primljeni u državnu službu. Ja samo žalim što smo mi danas još uvijek u situaciji da je najpoželjniji poslodavac država. To nam govori o stanju gospodarstva u kojem jesmo, to ne smije tako biti. Je li to sigurnost, je li to primanja dobra, sve ono što nosi time. Gospodarstvo, realni sektor, kako god ga hoćete nazvati bi trebao biti poželjniji za one koji su uspješniji jer može nuditi veća primanja a to nažalost još kod nas ne dolazi. Ali kad već je tako onda je potreba više da osiguramo da tu dolaze najkvalitetniji i da omogućimo taj efikasni servis građanima a ne da uvijek imamo ono od 10 zaposlenih njih 4 koji znaju i nešto rade i njih 3 koji onako ajde reći mogu dobiti neke prolazne ocjene a 3 koji baš ono su tamo eto ne možeš ih istjerati van ni puškom. I onda ta 3 i ova 4 daju tako negativnu sliku a ima ljudi koji znaju, hoće i mogu raditi samo su onda ispadaju budale jer dobivaju svi istu plaću, al to je onaj drugi dio vrednovanja. Zato kažem iskoristio sam još jednom ovu priliku, vrlo je jednostavno, maknimo to, dajemo neovisnoj agenciji koja provodi državnu maturu po istim principima kako se provodi državna matura, tajnosti, svega ostaloga i jedinstvena rang lista, neka vrijedi taj test godinu dana i u tih godinu dana samo nek se s te liste jedinstvene ljudi prijavljuju i formiraju kako tko se prijavi i onda nema više nikakvih potreba za bilo kakvim poznanstvima vezama ne znam čemu, tko šta kako gdje, jer onda se zna da prvo na interviu može doći onaj koji je zadovoljio i koji ima najbolje rezultate ili prvih 10 ili kolko već se prijavi. I tu bi već krenulo nešta vraćanju povjerenja ovoga naroda u institucije, a to nam je jako bitno. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Čuraj, dakle i zbog uvaženih kolega iz oporbe koji su od samog početka kada je državni tajnik govorio o konačnom prijedlogu ovoga zakona tek ste se vi sada zapravo vratili na temu, a treba reći glede izmjene i dopune ovoga zakona u drugom čitanju tri po meni vrlo bitne stvari. Prvo, mi smo se i normativnim programom reformi, nacionalnim programom reformi zapravo to smo i obećali i to radimo sada do samoga kraja, dakle to ništa nije novo niti nepoznato to smo govorili u prvom čitanju. Drugo, ovim izmjenama i dopunama zakona se zapravo uređuju pitanja i osnivanja i zakonitosti i ovlasti upravnih vijeća, dakle ono što je bitno i treća stvar, vrlo bitna stvar je sada kada osnivači kao fizičke osobe zbog liberalizacije tržišta svoju dobit ne moraju reinvestirati već je mogu koristi na način koji to njima na tržištu [[Upadica: Hvala.]] najprihvatljiviji, to je bit ovog zakona.
Odgovor poštovanog zastupnika, nema. Hvala lijepa. Sad ću dati stanku od 10 minuta kako bi kolega Maras mogao napustiti dvoranu. STANKA U 12,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,56 SATI]] Evo možemo onda nastaviti sa radom. Završno će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu uprave Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo na kraju ove rasprave zahvaljujem dakako i svima koji su sudjelovali u prvom i u drugom čitanju na svim konstruktivnim prijedlozima koje su dali i čiji smo jedan dio ugradili u ovaj konačni prijedlog zakona. Dakle ja sam na samom početku u svom izlaganju naglasio da se radi o ograničenim promjenama i shvatili znači sva izlaganja zastupnika koji su predlagali i praktično donošenje novoga zakona da bi se napravili sve ono što zastupnici su tražili u svojim raspravama, znači trebalo bi dakako napraviti potpuno jedan novi zakon a u samom uvodu sam i rekao da je ove izmjene i dopune ograničene, da su ograničene i da se tiču i ispunjavanja nacionalnog programa reformi i usklađenja pokušajem Hrvatske da uđe u europski tečajni mehanizam ERM2 tako da evo, još jedanput zahvaljujem i na tome što ćete podržat zakon u ovom obliku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo gladovat kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama, drugo čitanje, P.Z. br. 657. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 105 za, 7 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Pardon, 7 suzdržanih i 10 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici dobro jutro. Prije nego što krenemo s dnevnim redom podsjetio bih vas da je prije 20 godina umro prvi hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman. Upravo smo bili na Mirogoju gdje smo u ime RH, predsjednica Republike, predsjednik Vlade i predsjednik Hrvatskog sabora odali počast prvom hrvatskom predsjedniku i utemeljitelju Hrvatske države. Ja bih vas sada pozvao da i Hrvatski sabor minutom šutnje oda počast dr. Franji Tuđmanu. Minuta šutnje. Neka mu je vječna slava i hvala mu! Slava mu!