Dame i gospodo predlažem da radimo, ako ste saglasni otvaram 28. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja počinje uobičajeno himnom. [[INTONIRANJE HIMNE]] Dame i gospodo sa današnje sjednice odsustvo je pravdao narodni poslanik Dženan Đonlagić, primjećujemo da nedostaje još jedan broj poslanika, ali nisu prijavili svoje odsustvo. Kad su u pitanju gosti predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija obavijestio je da neće moći prisustvovati sjednici. U skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, poslanici postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 168. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Šemsudin Mehmedović ministru pravde, Nikola Lovrinović predsjedavajućem Savjeta ministara, Mirko Šarović predsjedavajućem Savjeta ministara, Zukan Helez predsjedavajućem Savjeta ministara, Denis Zvizdić predsjedavajućem Savjeta ministara, Damir Arnaut ministarki inostranih poslova i Mirjana Marinković-Lepić predsjedavajućem Savjeta ministara. Ove najave su u skladu sa članom 168. dostavljene predsjedavajućem Savjeta ministara i onom članu Savjeta ministara na koga se pitanje odnosi. Podsjećam da imamo direktan TV prenos u skladu sa članom 167. Poslovnika za ovu tačku dnevnog reda. Riječ dajem gospodinu Šemsudinu Mehmedoviću, dva minuta pitanje. Izvolite.
Hvala gospodo predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, moje pitanje odnosi se na ministra pravde u Vijeću ministara BiH, a ono glasi – Da li su urađene sve formalno-pravne pretpostavke da se presude međunarodnih krivičnih sudova koje su postale pravosnažne upisuju u kaznenu evidenciju u BiH? Mislim da obrazloženje nije potrebno, ja sam u pisanoj formi dostavio ministru i obrazloženje, ali ukoliko imamo na umu da oni koji su osuđeni na višegodišnje kazne zatvora i koji su odslužili kazne u zatvorima diljem Evrope i svijeta, oni se danas mogu pojaviti kao ravnopravni kandidati za bilo koju funkciju na izborima koji slijede, to je jedna stvar. I druga stvar, siguran sam da postoji zapreka za oni koji su osuđivani u određenim i upravnopravnim stvarima u BiH, stoga pozivam i tražim od ministra pravde da obazloži, odnosno da informiše 2 javnost da li se upisuju u kaznene evidencije, ako da kada je to krenulo, ako ne zbog čega ne i kada će to biti završeno. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin, ministar Grubeša.
Poštovani predsjedatelju, uvaženi članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo, poštovani mediji. Aktom Ureda specijalnog predstavnika Evropske unije u BiH od Ministarstva pravde BiH je zatraženo da inicira proces unosa i čuvanja kaznenih podataka iz pravomoćnih presuda za osobe rođene u BiH i državljane BiH koji je izrekao Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju za koji ću u daljnjem izlaganju korsititi skraćenicu Međunarodni sud. Po primitku navedenog akta izvršene su nužne analize i utvrđeno je kao nesporno kako trenutačno postoji zakonska prepreka za rješavanje ovog pitanja, najprije jer Pravilnik o postupku Međunarodnog suda, kao ni Mehanizma, niti drugi normativni akti ovog tijela ne definira ovo pitanje, a također ni relevantni zakoni u BiH ne definiraju pitanje tko bi trebao poduzeti radnje za dobivanje konačnih presuda od Međunarodnog suda ili Mehanizma kako bi podaci iz istih bili uneseni u kaznenu evidenciju. Na sjednici održanoj 02.06.2020. godine Vijeće ministara je nakon razmatranja informacije donijelo zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo pravde da s nadležnim institucijama BiH, entiteta i Brčko distrikta predloži pravilno definiranje prava i obveze u rješavanje ovog pitanja i pripremi tekst sporazuma, tj. memoranduma o pitanjima predaje i preuzimanja presuda Međunarodnog kaznenog suda kojim bi se uredila predaja i preuzimanje podataka iz osuđujućih presuda tog suda koje glase na državljane i osobe rođene u BiH radi evidentiranja u kaznenoj evidenciji u BiH. Radna skupina formirana je na temelju zaključaka Vijeća ministara od strane ministra pravde, održala je više sastanaka i pripremila prijedlog memoranduma pri čemu je ostalo da se precizira obrazac, aneks memoranduma s podacim koje je potrebno da Mehanizam unese u obrazac, a na temelju koje bi nadležna tijela u BiH, sukladno svojim propisima, izvršila unos podataka u kaznene evidencije u mjestu rođenja osuđenih osoba. Po usuglašavanju teksta od strane članova radne grupe, tekst ovog važnog dokumenta će biti dostavljen registraru Mehanizma na suglasnost, odnosno mišljenje i eventualne sugestije kojima bi se precizirali pojedini prijedlozi. Nakon očitovanja registra Mehanizma na pripremljeni tekst ovaj bilateralni sporazum će, sukladno odluci Predsjedništva BiH, biti dostavljen u proceduru za zaključivanje. Hvala vam, prijatno.
Hvala Vama. Gospodin Mehmedović, komentar. 3
Hvala lijepo. Hvala ministru na odgovoru, ali kada hoćete nešto da ne uradite onda formirate radnu skupinu ili komisiju da se bavi time, evo, kao što je, nažalost, slučaj i sa našim Vijećem ministara koji su formirali tu radnu skupinu koja treba da riješi, a vrlo je jednostavno rješenje, dobili ste evidencije na stiku, potrebno je izmijeniti samo član 1. Pravilnika o kaznenim evidencijama i riješen problem, ali očigledno je da ne postoji želja, ni volja da se to brzo riješi, obzrom na sve ove bremenitije političke probleme unutar BiH. Ali evo ako je to rješenje, evo, sačekaćemo i to, ali biću slobodan da Vas podsjetim, ako treba svaki mjesec dana, da se ovo pitanje riješi. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima narodni poslanik, gospodin Nikola Lovrinović, pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara.
Dobar dan, lijepi pozdrav koleginicama i kolegama i svim nazočnim u dvorani. Dakle, ja sam najavio postavljanje zastupničkog pitanja u usmenom obliku gospodinu predsjedavajućem Vijeća ministara koji, evo, koliko sam čuo, je ispričao se da neće danas moći biti, ne znam da li je možda nekoga zadužio, jer ja sam ovo dosta rano dao na znanje, tako da se nadam da je možda nekog zadužio da mi odgovori. A radi se o tome, naime, da početkom svibnja vam je poznato da se diljem Europe upražnjava obilježavanja Dana Europe, pa čak i mjeseca, je li, 09. svibnja i kao i zastupnik, ali i kao čovjek koji je predsjedavajući Povjerenstva za europske integracije htio sam malo, a da ne kažem probuditi nego ponukati, dakle, Vijeće ministara da provede neke zaključke koje smo davno donijeli, a tiču se i ovoga dana, i datuma, i događaja, pa znači pitanje glasi – Što je Vijeće ministara BiH, ovaj, kakve je odluke donijelo da bi omogućilo ubuduće obilježavanje Dana Europe? Naime, podsjetiću da smo na sjednici od 10.06.2021. godine na prijedlog ovog Povjerenstva, koje vodim, u raspravi oko infromacija o statusu BiH na europskom putu predložio jedan zaključak koji je glasio tada: Parlamentarna skupština BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od šest mjeseci, znači, govorim 10.06.2021. godine, donese potrebne odluke koje bi omogućile da Vijeće ministara BiH ubuduće obilježava Dana Europe. Naime, ja sam pokušavao da se raspitam ima li kakvih aktivnosti, je li se što priprema, hoće li se nešto događati, nisam ništa dobio kvalitetne informacije koje bi me upućivale da će se oko toga nešto poduzeti, osim nešto iz DEI-a, ali mislim da bi bilo konačno vrijeme i red da tome danu posvetimo neku pozornost na jedan prigodan način, ako ne u punom kapacitetu ovaj put, jedan put bi se to moralo dogoditi i ja mislim da bi se s tim aktivnostima moralo krenuti. Dakle, evo, očekujem odgovor ima li ikakvih aktivnosti, s obzirom da ima do toga vremena još petnaestak dana. Ne znam ima li danas iko, ovaj, predviđen da mi da odgovor, ako nema, evo, onda ću predložiti nešto da poslije toga. 4
Nema predsjedavajućeg Savjeta ministara, nema odgovora.
Ima li netko ispred Vijeća ministara da da? Nema.
Niko se ne javlja.
Dobro, dobro ako nema, dakle, ja onda, ne preostaje mi ništa drugo nego da, naravno, dobijem pismeni odgovor na ovo za narednu sjednicu. Ali ajde na stranu odgovor koji ću ja dobiti, nego bih volio da ovo moje danas pitanje ponuka kolege iz Vijeća ministara, predsjedavajućeg i ostale, da nešto učine da se pripremi određeni događaj, prigodan događaj da se obilježi Dan Europe koji je, kako sam već rekao, početkom svibnja mjeseca. Ja se nadam da će nešto učiniti, a imaju za to resursa i agencija i ministarstava i ovaj DEI na koncu konca, pa evo očekujem da se nešto dogodi i očekujem, naravno, pismeni odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Naredni narodni poslanik Mirko Šarović, nije tu, pitanje treba postaviti predsjedavajućem Savjeta ministara, nije takođe tu. Riječ ima narodni poslanik Zukan Helez, pitanje je za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući i dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici iskoristiću priliku da kažem da mi je jako drago, gospodine Radmanoviću, da ste se vratili u insitucije BiH poslije onih tvrdih stavova, da zajedno gradimo ovu našu domovinu, jer druge nam nema. Upravo i ovo pitanje koje ću postaviti, ovaj, dotiče se nerada i odlaska ljudi iz ove države. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji, a odnosi se na popis stanovništva BiH naredne godine. Znači, 2023. godine navršava se deset godina od popisa i u svakoj državi na svijetu početkom svake nove decenije, prva godina u novoj deceniji, vrši se popis stanovništva. Puno razloga ima što, što ovo postavljam, a to je jednostavno demografska pustoš u BiH i ja ću samo nekoliko činjenica da, ovaj, iznesem. Po popisu iz 1991. BiH je imala 4,4 miliona stanovnika, po pisu 2013. godine, znači, dvadeset i koliko, 22-23 godine nakon toga BiH je imala 3 miliona i 550 hiljada stanovnika. Znači, u tom periodu rata i postratnom periodu, 18 godina poslije rata u obnovi izgubila je nekih 850 hiljada stanovnika. Međutim, procjene ovih službi koje se bave statistikom, statističkih zavoda, u zadnjih deset godina od popisa do danas u Republici Srpskoj procjene su da živi svega između 700 i 800 hiljada stanovnika, u Federaciji između milion i po i milion i sedamsto hiljada, što sve skupa u BiH danas kaže da živi između 2 i 2,5 miliona stanovnika. Znači, ova vlast, ova 5 koalicija za dva mandata uspjela je više otjerati građana BiH van ove države, znači preko milion, nego li sva ratna dešavanja i sav period poslije obnove ove države od 18 godina. Ja ću samo još nekoliko gradova nabrojat gdje je prava demografska pustoš, gdje je jako, jako izražen negativni prirodni priraštaj, a gdje je egzodus stanovništva izvan BiH, to su Tomislavgrad, Ljubinje, Kalinovik, Han Pijesak, Rudo itd. mogao bi nabrajat. Znači, nijedna opština u BiH nema koja ima pozitivnu stopu prirodnog priraštaja, što znači da u svim opštinama više ljudi umre ili ode iz tih opština nego li što se rodi nove djece u tim opštinama. Hvala lijepo.
Hvala. Nema predsjedavajućeg Savjeta ministara. Naredno pitanje, narodni poslanik gospodin Denis Zvizdić, takođe predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite.
Hvala najljepša. Pozdravljam sve prisutne i uvažene zastupnice i zastupnike. Moje pitanje se odnosi na pristupanje BiH Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, mislim da ne treba posebno objašnjavati značaj i važnost prisustva BiH ovoj izuzetno važnoj organizaciji, Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, riječ je naime o brojnim benefitima koje bi BiH imala u sektoru privrede, posebno u aspektu lakšeg pristupa stranim tržištima pod ravnopravnim uvjetima. Bosna i Hercegovina u ovome trenutku prednjači u odnosu na druge zemlje kada govorimo o pristupu Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. U prethodnom mandatu Vijeća ministara napravljen je vrlo značajan i kvalitetan progres i napredak, završeni su pregovori, bilateralni pregovori sa skoro svim preostalim državama sa kojima je trebalo postići potrebne saglasnosti i završiti pregovore i potpisati protokole i sad treba napraviti još samo par koraka da BiH konačno postane članica ove značajne organizacije, a ključni je odluka o kvaliteti naftnih i tečnih goriva, koja je i danas na dnevnom redu. Pa evo ja pozivam zastupnike da danas usvojimo inicijativu kojom bi konačno BiH, odnosno Vijeće ministara usvojilo odluku o kvaliteti naftnih i tečnih goriva i zadovoljilo taj zadnji ključni uvjet da BiH pristupi Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Pošto vidim da nema uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara, da ne izlazim ponovo, ako niko ispred Vijeća ministara nije zadužen da da odgovor na ovo pitanje onda tražim da mi se dostavi u pisanoj formi. Hvala.
Hvala. Naredno pitanje je narodnog poslanika Damira Arnauta gospođi ministarki inostranih poslova i prije nego što gospodin Arnaut dobije riječ, samo da pročitam obavještenje koje smo dobili sad kad je počela sjednica. Obavještenje je gosođe Bisere Turković – obavještavam vas da zbog ranije preuzetih obaveza i službenog putovanja u SAD neću biti u mogućnosti da prisustvujem 28. sjednici Predstavničkog doma. Gospodine Arnaut izvolite, imate riječ. 6
Hvala predsjedavajući. Da konstatujemo da je gospođa Turković prisustvovala sjednici Predstavničkog doma samo jednoj, kada je imenovana, i drugi put je ušla u ovu salu kada je bila zajednička sjednica – Poslanici i delegati pitaju Vijeće ministara odgovara, a i tad je otišla ranije, a ovo je prvi put da je Dom dobio pisano obavještenje da neće doći. Vidio sam u medijima juče da je imala sastanak sa kongresmenom jednim ili senatorom, tako da ćemo vidjeti sve efekte njenog putovanja, ako bude ikakvih, kad se vrati. U svakom slučaju moje pitanje se odnosilo na odnos, odnosno poteze poduzete od strane Ministarstva vanjskih poslova prema Ruskoj Federaciji zbog agresije na Ukrajinu, nisam očekivao da dobijem neki dug odgovor pošto ne vidim iz sredstava javnog informisanja da je ministrica preduzela bilo kakve korake po tom pitanju, uključujući prema diplomatama zemlje, Ruske Federacije u BiH koji eventualno se bave aktivnostima koje nisu u skladu sa Bečkom konvencijom o diplomatskim odnosima. To je, naravno, potpuno u skladu sa izjavom ministrice Turković – da je Rusija, citiram, je sretna zemlja jer ima Sergeja Lavrova za ministra vanjskih poslova. Još uvijek nisam vidio da je gospođa Turković pojasnila svoje stavove ili se, što bi zaista bilo prikladno, ogradila od njih i ja očekujem odgovor u pisanoj formi, a takođe očekujem da se gospođa Turković udostoji pojaviti pred Domom koji je imenovao bar još jednom u ovom mandatu, dakle, nakon tog imenovanja njenog nije se više nikada pojavila pred samim Domom. Kako sam već rekao očekujem odgovor u pisanoj formi i molim Kolegij da ga pribavi. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospođa Mirjana Marinković-Lepić, takođe pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara.
Ma evo meni je zaista žao što smo vrlo rijetko počašćeni prisustvom predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji, evo čini mi se, uvijek ima obaveze kada su sjednice ovog Doma. Moje pitanje se odnosi na činjenicu da nisam dobila pismeni odgovor na poslaničko pitanje – Ko je konačno nadležan da uklanja nelegano postavljene table i druge simbole i oznake na graničnim prelazima BiH suprotno Zakonu o graničnom nadzoru? Dakle, moja aktivnost vezano za to traje, evo, skoro godinu dana, jer započeta je 17.05.2021. godine i nažalost u našoj zemlji, na kraju krajeva poslije, evo godinu dana aktivnosti ne znamo i neodređeno je koja je to institucija čija je obaveza da to uradi. Dakle, Ministarstvo komunikacija i prometa se oglasilo nenadležnim, Uprava za indirektno oporezivanje, Ministarstvo sigurnosti je takođe dostavilo odgovor da zakonom i pravilnikom to tačno nije određeno i evo, da se tako izrazim, na kraju balade mi ne znamo ko će ukloniti nelegalne table i druge simbole, naglašavam, zastave itd. sa graničnih prlaza, a koje su u suprotnosti sa Zakonom o graničnoj kontroli. Vidimo da se ta aktivnost i dalje nastavlja i da se apsolutno niko ne osvrće na ovaj Zakon i ja bih zaista molila da mi se u što kraćem roku dostavi pismeni odgovor, jer vjerovatno će onda Vijeće ministara znati ko je nadležan, obzirom da su 7 se tri institucije koje se spominju u Zakonu o graničnoj kontroli, dakle, ova dva ministarstva i Uprava za indirektno oporezivanje oglasili nenadležnim.
Hvala. Došao je gospodin Šarović, iako smo već prošli to, taj period kad on treba postaviti pitanje, ali ako ste spremni gospodine Šaroviću za ovo pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara možete sad imati riječ.
Hvala predsjedavajući i izvinjavam se zbog kašnjenja. Moje pitanje je usmeno predsjedavajućem Savjeta ministara, a odnosi se na aktuelnu krizu posebno, znači, ne samo pandemiju, nego i krizu izazvanu ratom u Ukrajini i imamo činjenice da je inflacija mart-mart ove i prošle godine skoro 10% ili 9,1% koliko znam, da je na mjesečnom nivou više od 2,5 %, da su osnovne životne namirnice značajno poskupile, da je životni standard stanovništva ugrožen i moje je pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara – Šta je Savjet ministara preduzeo, koje ekonomske i druge mjere je preduzeo iz okvira svoje nadležnosti kako bi umanjio efekte krize, koje jeste globalna nije samo bosanskohercegovačka, kada je o tome raspravljao Savjet ministara, koje je mjere doprinijeo i šta će te, donio i šta će te mjere i na šta i na koje ekonomske, pa rekao bih, i životne tokove i standard stanovništva da utiču? Ukoliko, naravno, može da odgovori sada, ukoliko ne da se onda dostavi pismeni odgovor. Evo, predsjedavajući hvala i još jednom se izvinjavam.
Hvala. Bilo je ukupno pet pitanja za predsjedavajućeg Savjeta ministara koji iz opravdanih razloga nije ovdje, ali potrudićemo se da dobije pitanja i odgovore da dostavi. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Sa ranije dostavljenog, iz ranije dostavljenog materijala skinute su sljedeće tačke dnevnog reda: Tačka 16. Informacija o radu Tužilaštva BiH na zahtjev Ustavnopravne komisije. Tačka 22. razmatranje poslaničke inicijative Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova, da u roku od 90 dana, koriguje cijenu takse koja se plaća prilikom odricanja od bosanskohercegovačkog državljanstva te je uskladi sa taksama država u regionu na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava. Tačka 5. Zahtjev poslanika Adila Osmanovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. 8 Tačka 17. Informacija Upravnog odbora Javnog RTV sistema BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a. Izmjenjene su: Tačka 6. Prijedlog zakona o dopuni Krivičnog zakona BiH, predlagač: gospodin Denis Zvizdić, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije, koje je negativno. Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, predlagači poslanici: Adil Osmanović, Halid Genjac, Alma Čolo, Safet Softić, Šemsudin Dedić, Nermin Mandra, Šemsudin Mehmedović, Edin Mušić, Edita Đapo, Saša Magazinović, Nermin Nikšić, Zukan Helez, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija, Damir Arnaut, Predrag Kojović i Denis Zvizdić, skraćeni postupak s Mišljenjem Ustavnopravne komisije, koje je takođe negativno. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Dobili smo u međuvremenu pismeno prijedlog gospodina Arnauta. Izvolite gospodine Arnaut.
Hvala Vam, predsjedavajući. Ovo je već bilo, bio pokušaj da se ovo uvrsti na hitnu sjednicu koja nije održana zbog nedostatka kvoruma. Dakle, uzimajući u obzir zaista novu i potpuno neutemeljenu praksu Doma naroda, koju su na prošloj sjednici zastupali Dragan Čović i Dušanka Majkić, da je potrebno posebno odobrenje Predstavničkog doma da se poslanik koji je bio predlagač zakona u Predstavničkom domu, kad Predstavnički dom usvoji taj zakon i pošalje ga Domu naroda na usvajanje, da može prisustvovati u svojstvu predlagača samo ako ga eksplicitno Dom za to ovlasti. To nije bio slučaj u prošlom sazivu, ja sam kao predlagač u Predstavničkom domu ukinuo bijeli hljeb, ukinuo naknade za rad u komisijama, uveo pravo prvenstva vozila hitne pomoći nad vozilima političara pod pratnjom itd. itd. i u svakoj pojedinačnoj situaciji sam bez ikakvih problema pred Domom naroda se pojavio u svojstvu predlagača i to niko nije osporavao. Gospodin Čović je to, znači, potpuno neutemeljeno, ne pozivajući se na bilo koji konkretan član Poslovnika to na prošloj sjednici Doma naroda osprio. Gospodin Bosić, koji je bio predsjedavajući Predstavničkog doma u prošlom sazivu, je vrlo argumentovano mu ukazao da nije u pravu, međutim ta sprega između HDZ-a i SNSD-a u Domu naroda je takva da čak ne da ni poslanicima koji su bili predlagači zakona da se obrate. Stoga predlažem da se uvrsti tačka dnevnog reda – Odluka Predstavničkog doma: Predstavnički dom obavještava Dom naroda da ispred Predstavničkog doma u svojstvu predstavnika predlagača može sjednicama Doma naroda, komisija tog Doma i zajedničkih komisija prisustvovati bilo koji poslanik koji je bio predlagač datog zakona u Predstavničkom domu ili drugi poslanik kojeg Predstavnički dom posebnim zaključkom odredi. Ovim se samo afirmiše dugogodišnja praksa u Parlamentarnoj skupštini BiH i otklanja se ova samovolja gospodina Čovića iskazana na prošloj redovnoj sjednici Doma naroda. Hvala. 9
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite. Molim vas da uključite gospodina Lovrinovića i da se isključi gospodin Arnaut. Dobro, može?
Može, zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, dakle, koleginice i kolege, ja sam se javio ovdje da pokušam na jedan način jednim zaključkom da, dakle, stvorim jednu pretpostavku o nekom našem budućem radu kad je u pitanju poštivanje Poslovnika, a odnosi se na točke koje se tiču drugog kruga glasovanja. Naime, mi danas imamo od 32. točke pa sve do 88. drugi krug glasovanja, tako ste sad nadjeli, nadjenuli ime ovim točkama, prije su to bila izvješća i ovaj mogu reći da se meni više sviđa ovakav naslov, znači, da se zna o čemu se radi. Međutim, dakle, mi smo u ranijoj praksi dobivali pisana izvješća od Kolegija kad raspravljamo u drugom, odnosno odlučujemo u drugom krugu glasovanja o točkama koje nisu dobile dovoljan broj glasova u prvom krugu glasovanja. Nažalost, gospodin Zvizdić je prije jednu ili dvije sjednice, dakle, uveo jednu novu praksu u kojoj nije dostavljao pisana izvješća, dakle, od Kolegija o tim, o pokušaju dogovora, dakle, za drugi krug glasovanja. Ajde sve to i nije problem kada ne postoji dogovor, znači, kad uglavnom ne postoji pa ide se u drugi krug glasovanja, ali kako će zastupnici znati da ako se Kolegij dogovori o nekoj točci, znači, moraolo bi postojati pisano izvješće u svakom slučaju ja preferifam da postoji pisano izvješće. Pa ne znam kako da se javim kod 32. točke ili bilo koje druge iza, jer ne postoji mogućnost rasprave o tim točkama pošto smo završili samo će se glasovati, ako sam ja dobro s Poslovnikom, pa zato sam se javio kod dnevnog reda i predlažem jedan zaključak koji bi, dakle, na neki način dogradio Poslovnik ili bar nam uveo nekakvog reda u ponašanju kad je u pitanju ovo pisano izvješće, a zaključak bi se mogao glasovati kod, recimo, 32. točke ... kod dnevnog reda kad se bude na kraju sjednice glasovalo. Zaključak bi glasio: Povjerenstvo Kolegija Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je sukladno članku 85. Poslovnika Zastupničkog doma dužno dostaviti pismeno izvješće o dogovoru za prihvaćanje točke dnevnoga reda za koju u prvom krugu glasovanja nije bilo dovoljno glasova iz entiteta, a prije glasovanja u drugom krugu. Dakle, predlažem taj zaključak ako se on može, a mislim da teško kod dnevnog reda, ali se može kod 32. točke kao zaključak probati usvojiti, dakle, da bi na neki način nadopunio nejasnoću u Poslovniku koja trenutno postoji o potrebi dostavljanja pisanog ili ne dostavljanja izvješća Kolegija nakon glasovanja u prvom krugu. Hvala lijepo.
Hvala. Imam jedan prijedlog za gospodina Lovrinovića koji bi nam olakšao današnji rad, da ovaj Vaš prijedlog zaključka bude upućen Kolegiju, pa ćemo mi razmotriti to i na idućoj sjednici ili uvrstiti kao tačku ili informisati šta smo uradili, da ne opterećujemo današnji dnevni red sa tim zaključkom, ako se Vi slažete. 10
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Imamo samo jedan prijedlog dopune, nema više prijavljenih, to je prijedlog odluke koju je pročitao maloprije gospodin Damir Arnaut i koji ste dobili i o njemu se izjašnjavamo. Dakle, treba se pripremiti za glasanje oko prijedloga dopune dnevnog reda odlukom koju je predložio gospodin Arnaut. Od 37 prisutnih – 21 za, protiv 7, uzdržanih 9. Opšta većina ima, entitetska većina nema. [[konsultacije Kolegija]] Dobro, ostavljamo za drugi krug za narednu sjednicu. Hvala. Konstatujem da pred sobom imamo dnevni red koji je utvrdio Prošireni kolegij, na koji nije bilo ni primjedbi i smatram u skladu sa Poslovnikom da je on usvojen. Dnevni red je sljedeći. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Ja imam primjedbu na 27. redovnu sjednicu, tačka 3. gdje je Klub Demokratske fronte glasao protiv, međutim u izvodu pri glasanju na ovoj tački dnevnog reda vidi se da ispod mog imena stoji „za“, pa bi želio da se ovo promijeni. Hvala lijepo. 19
Hvala. Gospodin Niko Lovrinović.
Zahvaljujem. Dakle, imam primjedbu na Zapisnik sa 27. sjednice, na točci 1. ne znam koja stranica, nije mi ovdje numerirano, dakle, kaže rečenica – Nikola Lovrinović pod ovom je točkom imao primjedbu koja nije vezana za sadržaj zapisnika. Da ona ne bi bila bezvezna, dakle, ja predlažem da se, dakle, iza riječi „primjedba“ ostali tekst briše i zamjeni sa sljedećim tekstom – a odnosi se na obvezu povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o dostavljanju pisanog izvješća o dogovoru za točke dnevnoga reda koje u prvom krugu glasovanja nisu imale dovoljan broj glasova iz entiteta za njihovo prihvaćanje. Dakle, glasilo bi onda, potupni tekst bi glasio – Nikola Lovrinović pod ovom je točkom imao primjedbe, a onda ovo dalje što sam rekao, a odnosi se na tako. Ja mislim da ste ovo, da je ovo zabilježeno tonski i da će eto moći to, ovaj, ugraditi u zapisnik, tako da ne bi ovo, ružno mi zvuči, koja nije vezana, kao da je bezvezna bila priča, istina nije bila vezana za samu točku, ali je bila priča, je li, tako da predlažem da se to dopuni. Hvala lijepo.
Hvala. Nema više prijavljenih, radi se o greškama koje je moguće ispraviti, jer su tehničke, iako mijenjaju suštinu, predlažem da to uradimo u sljedećem zapisniku i da obavijestimo Dom u cjelini. Hvala, zaključujem tačku 1. Tačka dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Nermin Nikšić tri pitanja; Borjana Krišto pet pitanja; Mirjana Marinković-Lepić četiri pitanja, tri inicijative i zatražila upućivanje urgencije povodom pitanja na koje nije dostavljen odgovor; Nikola Lovrinovića dva pitanja; Damir Arnaut tri pitanja; Saša Magazinović šest pitanja; Aida Baručija postavila 14 pitanja, te zatražila upućivanje urgencije povodom pitanja na koje nije dostavljen odgovor; Edin Mušić dva pitanja; Branislav Borenović dva pitanja; Edita Đapo i Branislav Borenović postavili po jedno pitanje; poslanici: Aida Baručija, Saša Magazinović, Edita Đapo, Dženan Đonlagić, Jasmin Emrić, Mirjana Marinković-Lepić, Šemsudin Mehmedović uputili su inicijativu Kolegiju Doma. Do današnje sjednice dostavljeni su odgovori na sljedeća pitanja: na pitanja Aide Baručije dostavljena su dva odgovora; na pitanje Mirjane Marinković-Lepić dostavljena su dva odgovora, na pitanje Borjane Krišto dostavljena su četiri odgovora; Nermina Nikšića dva 20 odgovora; Damira Arnauta dva odgovora; po jedan odgovor dostavljen je na pitanje Nikole Lovrinovića i Branislava Borenovića. Ima li komentara na dobijene odgovore? Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Moj komentar se odnosi na odgovor, ustvari na nedobijanje odgovora od Ministarstva za promet i komunikacije uz navod da je odgovor dostavljen Sekretarijatu Vijeća ministara i da je odgovor zaprimljen, pazite, 07.12.2021. godine, a do dana današnjeg, dakle, odgovor nije razmatran na sjednici Vijeća ministara. Ovdje se radi o eklatantnom kršenju ljudskog prava na rad gospođe Altumbabić Zinete o kojoj sam ja već govorila pred ovim Domom i koja vodi preko 20 godina bitku za rješavanje svog radnopravnog statusa. Dakle, ovdje smo svjedoci koliko smo ustvari zaboravili, uslovno rečeno, na malog čovjeka kojem su prekršena prava, iako ja smatram da je svaki građanin i građanka BiH koji se za svoja prava bore da su to veliki građani i građanke, pa tako i gospođa Zineta. I uz, ja ne bih, ja ne znam ustvari kako da ovo nazovem, ovo je obrazloženje zašto nisam dobila odgovor, ali je prikačen odgovor koji je Vijeću ministara dostavljen od strane Ministarstva komunikacija i prometa i još jednom sam začuđena bahatošću i ustvari izbjegavanjem teme za koju i odgovora dacidnog na poslaničko pitanje, a to je – Zašto Ministarstvo komunikacija i prometa nije posupilo po zaključku Vijeća ministara, a to je da da model rješavanja radnopravnog statusa Altumbabić Zinete? Dakle, taj zaključak je donijelo Vijeće ministara i nikada nije dobijen odgovor, odnosno nije dat model za rješavanje njenog radnopravnog statusa. Ono što takođe želim da naglasim, da u ovom prikačenom odgovoru, koji još uvijek nije razmatran od strane Vijeća ministara, mi je dato svo moguće obrazloženje, ali nije dat odgovor zašto nije dat model. I drugo, spominju se presude iz nekih ranijih perioda, a ne spominje se presuda Ustavnog suda BiH po kojem se izvršni postupak mora okončati kada je u pitanju radnopravni status gospođe Zinete. Dakle, ja ovdje tražim da mi se decidno odgovori – Zašto nije dat model rješavanja radnopravnog statusa po odluci zaključki, po zaključku Vijeća ministara, koji je donijet na osnovu zahtjeva komisije, Zajedničke komisije za ljudska prava i da se kaže zašto se ne izvršava odluka Ustavnog suda o kojoj se ne raspravlja i zašto se ne rješava o radnopravnom statusu gospođe Altumbabić? Dakle, ovdje u ovom slučaju se čak u svojim obraćanjima gospođa Altumbabić je pokušala da nađe i neku vrstu dogovora sa Ministarstvom za ljudska prava, bila je spremna i na određena poravnanja itd. međutim, ovo je zaista, zaista, mislim, jedan od presedana da se preko dvadeset godina vodi nečija borba za radnopravni status, postoji odluka Ustavnog suda i ponovo se po njoj ne postupa, niti po zaključku komisije, niti po zaključku Vijeća ministara. Tako da ja zahtjevam da mi se decidno odgovori na pitanje – Zašto nije po zaključku Vijeća ministara postupljeno, dakle, zašto nije dat model rješavanja ovog pitanja i zašto se ne izvršava presuda Ustavnog suda, koja uopšte u ovom odgovoru nije ni spomenuta, a koja je bila povod za sve ovo što smo dosad uradili, počev od odluke Zajedničke komisije za ljudska prava, zaključka Vijeća ministara itd.? Dakle, 21.12.2020. se gospođa obratila Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, znači, preko dvije godine Vijeće ministara ćuti. 21
Hvala. Riječ ima gospodin Nermin Nikšić, komentar.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dobio sam odgovore obje agencije za bankarstvo, a tiče se pitanja prodaje Sberbanke, zahvaljujem se na odgovoru, od ostalih valjda će doći. U muđuvremenu su mi se javili iz uprave ASA Banke i objasnili svoju poziciju, naravno da moje pitanje nije imalo veze ni s njima, niti sa Novom bankom ... čak sam tada rekao da kad je već došlo do prodaje da mi je drago da se jača domaći bankarski sektor. E sad želim da prokomentarišem malo odgovore obje agencije. Obje agencije uglavnom se pozivaju na zakon koji im omogućava prodaju banke u cilju očuvanja stabilnosti sektora bez znanja i odobrenja vlasnika ili bilo koje treće osobe. Međutim, kako je rečeno prodaja se vrši po tržišnim uslovima uzimajući u obzir jednak tretman svih zainteresiranih strana i tu nastaje spor. Federalna agencija spominje razgovor sa 12 bankarskih grupacija, a Agencija Republike Srpske ni to. Volio bih vidjeti te druge ponude u cilju osiguranja transparentnosti. I evo mogu razumjeti da to spada i u neki domen poslovne tajne, ali ne može biti nedostupno abencijama koje su zadužene za ispitivanje transparentnosti i zakonitosti cijelog postupka, ako je već nedostupno za javnost i zastupnicima. Dakle, ako se ti podaci ne mogu učiniti dostupnim javnosti ili bar nama zastupnicima onda pozivam i očekujem da to provjere i ispitaju nadležne agencije. U odgovoru Federalne agencija se navodi da je Agencija pred same, pored same cijene uzela u obzir i druga parametre koji će osigurati kontinuitet ulaganja u banku i unapređivanje njenog poslovanja. Eksperti koji su me kontaktirali oko ove prodaje tvrde da je to u ovom slučaju nemoguće osigurati, ali to neka prati Agencija prilikom, i jedna i druga, prilikom realizacije ugovora, odnosno nadležna tijela koja treba da kontroliraju zakonitost rada svih, pa i agencija za bankarstvo. Vlade se, naravno, nisu udostojile odgovoriti, pa me interesuje – Da li je Vlada Federacije bila uključena u ovaj proces i šta su učinili po pitanju prouzimanja Sberbanke od strane Union Banke? Agencija kaže Vlada je sve znala, Union Banka imala je mogućnost kao svi ostali, a onda odmah idu i ograničenja o kojima je izgleda jedinon Union Banka morala voditi računa, a tiču se ulaganja u finansijskom sektoru i sticanja vlasničkih udjela u drugim bankama. Preporuke Evropske unije su samo preporuke, a ne i nešto obavezujuće što možemo vidjeti na primjeru preuzimanja Sberbanke od strane državnih banaka u Hrvatskoj i Sloveniji. Nije valjda da članice EU ne obavezuju njihove preporuke, a nas kao obavezuju. Naravno, da nisma ni ja mislio kako je novac od prodaje obveznica iskorišten za kupovinu, ali iz odgovora se može vidjeti kako je prodaja obveznica inicirana ranije, tako da je i kupac mogao mirno ponuditi cijenu koja je eto nekim slučajem korenspondira sa iznosom dobijenim prodajom obveznica. Na kraju, znamo da je Nova banka kupila Sberbanku u Banja Luci, saznali smo da je u Federaciji kupac ASA Finance, a ne ASA Banka i da su ASA Finance i ASA Banka različiti poslovni subjekti i postoje jasna ograničenja kod međusobnih odnosa ovih subjekata. I za sam kraj, nema odgovora i insistiram na tome, niti jedna agencija nije odgovorila o mogućim posledicama u slučaju potraživanja prethodnih vlasnika, ko u tom slučaju preuzima odgovornost država ili novi vlasnici. Hvala. 22
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja jesam dobio jedan odgovor, a na nekoliko još uvijek čekam odgovor, da ih sad ovdje ne ponavljam i ne izričem, a na odgovor, na pitanje koje sam dobio odgovor je od Tužiteljstva BiH. Naima, ja sam 28.01. dok su trajali pregovori u Neumu ili razgovori u Neumu oko Izbornog zakona sasvim slučajno svjedočio jednoj emisiji na FACE televiziji u kojoj je gost bio gospodin Vojim Mijatović i ja sam tada doživio, mislim stres, a nisam tako strešljiv čovjek, kako je čovjek nastupao u toj emisiji, šta je govorio i kakve je izričaje rekao, dakle, a da nije bio prekinut. Neke kolege koje ovdje sjede sa nama su bile u toj emisiji, ovaj, dok je, dakle, to trajalo, to je takav izljev bio bijesa, mržnje, po meni, dakle, i svega ono neprikladnoga što tretira Kazneni zakon i nije mi ništa drugo preostalo nego da upitam Tužiteljstvo kakve imaju zakonske konsekvence za takvu vrstu ponašanja. I ja se zahvaljujem Tužiteljstvu BiH koje je zaprimilo moj upit, dakle, pitanje i oni su rekli da, dakle, nisu ništa poduzeli jer, razumijem, nisu pratili, nemaju informaciju dok je nisu dobili eventualno od mene i od nekoga drugoga, ali su mi odgovorili da je naloženo formiranje krivičnoga spisa radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti u svezi sa navedenim događajem, te ću biti obavješten o načinu okončanja predmeta nakon što postupajući tužitelj donese konačnu tužiteljsku odluku. Dakle, ja se zahvaljujem Tužiteljstvu na relativno brzom odgovoru i očekujem, dakle, da ću dobiti, kako su mi i obećali, dakle, konačan odgovor što će se dogoditi s tim predmetom, ali mi je stvarno, dakle, ne znam kako bi iskazao to, evo, da kažem najjednostavnije i najblaže žao takovog jednog, takvog jednog izričaja u jednoj emisiji dok su trajali dole razgovori da, ja ne znam ko je od vas to uspio upratiti, ako nije neka pogleda 28.01.2021. godine kako je gospodin, pa i kolega, on je zastupnik, dakle, ako se ne varam u jednom od županija, nevjerojatno, dakle, kakve vrste sebi izričaja je dopuštao i šta je sve u eter izrekao tog trenutka i kako je se ponašao u emisiji da ja ne mogu da vjerujem da se to uopće dogodilo. Zahvaljujem Tužiteljstvu još jedanput i očekujem odgovore. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Borjana Krišto, izvolite.
Hvala kolegi predsjedavajućem. Lijep pozdrav svim kolegicama i kolegama Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, svim uvaženim članovima Vijeća ministara i svim onima koji su nazočni. Što se tiče mog pitanja, ono se tiče zapravo svakodnevnog našeg svjedočenja i naglog porasta cijena, pa shodno tome možemo kazati da u zadnje vrijeme su zapravo cijene divljale, ne samo po pitanju osnovnih životnih namirnica i naftnih derivata, nego zapravo i ostalih, drugih proizvoda i usluga zapravo, a imajući u vidu da su i cijene određenih proizvoda u zadnjih 23 godinu dana porasle preko 50%, pa čak i do 100%, ja sam postavila zastupničko pitanje prema Instituciji ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH i Federalnoj upravi za inspekcijske poslove. Moja pitanja su se odnosila da li je bilo zloupraba od strane gospodarskih subjekata, znači, prilikom formiranja cijena i marži, da li je bilo žalbi građana, na šta su se te žalbe građana odnosile i šta su zapravo konkretno ove institucije uradile po ovim pitanjima kako bi u konačnici zaštitile krajnjeg potrošača u BiH? Ono što mogu reći, prije svega, ja sam dobila odgovor i od jedne i od druge institucije i zahvaljujem se na odgovor i iz ovih odgovora koji su poslali vidi se da su institucije obavile u protekloj godini dana, odnosno do ovog momenta dok sam dobila odgovor negdje oko 1041 žalba u zadnjih godinu dana i u ovo uključujući i prigovore potrašača, da porast cijena, iz ovog odgovora se vidi, zapravo nije uzrokovan samo promjenama na tržištu nego velikim dijelom željom ili voljom trgovaca za ostvarivanjem ekstra marži. Naravno, da zbog utvrđenih ovih nepravilnosti koje su institucije uradile, one su izdale i prekršajne naloge, koji će biti, naravno, i predmetom preispitivanja u sudskim postupcima ukoliko se, naravno, poslovni subjekti odluče i misle da nisu prekršajno odgovorni. Al' što želim reći, pošto je ovo važno pitanje i tiče se svih koji se nalaze u ovoj jednoj teškoj situaciji u ovom vremenu, ja bih htjela reći da Federalna uprava za inspekcijske poslove, kao i Institucija ombudsmena za zaštitu naravno da rade u okviru svojih nadležnosti, ali sa ovog mjesta bi pozvala i sve druge nadležne institucije da ulože maksimum napora i da naravno u skladu sa svojim zakonodavnim kapacitetom zaštite krajnjeg potoršača, koji zapravo u ovom trenutku plaća najveću cijenu ovih poremećaja na tržištu. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Gospodin Branislav Borenović je stigao i prijavio se za komentar. Izvolite.
Hvala. Evo, hoću da iskoristim ovu priliku da dam jedan komentar na poslaničko pitanje koje sam postavio, a koje ja mislim da je urgentnije od možda svakog drugog pitanja o kojem nekada nažalost i ovi parlamenti oba doma diskutuju već godinama. Krajem marta ove godine ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac iz Savjeta ministara, koji je toliko nevidljiv da smo zaboravili kako ti ljudi izgledaju, je najavio pompezno uvoz 30 hiljada tona mineralnog đubriva u BiH iz Turske i to 25 hiljad tona KAN-a i 5 hiljada tona NPK đubriva. Kao čovjek i kao poslanik ja mislim i svi mi ovdje treba da podržimo ovu inicijativu i smatramo je dragocjenom za našu poljoprivredu i ratare pogotovo, ako se ima u vidu ova kriza u svijetu koja je posebno manifestovala se na proizvodnju i cijenu mineralnog đubriva. Svjesni činjenice da danas ratari i poljoprivrednici plaćaju skoro 210, 220 maraka za metar đubriva, to je za 100 kg đubriva, a da je prije godinu dana ta cijena bila četiri puta manja, negdje oko 50 marak po, na sto kilograma. Poučeni vrlo lošim iskustvom oko nabavke vakcina u režiji ovog nevidljivog ... Savjeta ministara, molim vas tražio sam informaciju oko konkretnih rokova za nabavku mineralnog đubriva imajući u vidu da je proljetna sjetva uveliko u toku i da primjena mineralnih đubriva ima svoju dinamiku i optimalni period za prihranu. Ja mislim da je vrlo važno da poljorivrednike i javnost obavijeste o rokovima isporuke ovog đubriva, odnosno da li je dogovor obuhvatio ovogodišnju sjetvu ili je možda Savjet ministri mislio na sledeću godinu. Pošto je to tako pompezno najavljeno da koliko sam ja shvatio, to je trebalo biti u roku nekoliko 24 dana u BiH. Prošlo je više od mjesec dana ni traga, ni glasa o toj najavi Savjeta ministara da će doći 30 hiljada tona đubriva iz Turske u BiH. A ponavljam, svjedoci smo da cijene svakim danom sve više i više divljaju ili su dostigle neke rekordne nivoe i uopšte ne padaju. Danas je, tj. prije Vaskrsa je cijena brašna, vreća brašna je bila skoro 40 KM, ulje je preko pet konvertibilnih maraka, cijena goriva je oko tri ili nešto više od tri konvertigilne marke i to zahvaljujući ovoj vlasti, primarno ljudima iz SNSD-a, koji su srušili ukidanje akcize na gorivo i na taj način onemogućili da se gorivo plaća za skoro 50 feninga niže već duži vremenski period. Moram reći da sam jako nezadovoljan što Savjet ministara ignoriše odgovor, ne dajući odgovor na ovako važna i pitanja i do dana današnjeg ja još nisam dobio, predsjedavajući, odgovor na pitanje kada će konačno u ovu zemlju doći to obećanje koje je izrečeno prije više od mjesec dana vezano za 30 hiljada tona mineralnog đubriva, koje je 28. marta 2022. ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac najavio da će bez ikakvih carina u skladu sa ugovorima koji postoje sa Turskom biti dostupni BiH. Ponavljam, odgovora nema, informacije nema, sve se to ide u neku vrstu zaborava i to se dešava ne samo sa ovim obećanjem, nego sa brojnim drugim obećanjem aktuelnih vlasti koje skoro ništa ne rade da pomognu građanima u ovako teškim ekonomskim i svakim drugim vremenima.
Hvala. Nema više prijavljenih za komentare, zaključujem tačku 2. Tačka tri, Ad. 3. Zahtjev poslanice Mirjane Marinković Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-505/22 od 31.03.2022. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje. Prije nego što otvorim raspravu u skladu sa članom 27. Poslovnika, a vodeći računa o obimnom dnevnom redu, skraćujem raspravu na pet minuta. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Pa, evo, ja samo da obrazložim vezano za hitni postupak, a naravno da zadržavam pravo na dalju raspravu o ovom Zakonu. Naime, ovaj Zakon ispunjava sve uslove koji su utvrđeni Poslovnikom vezano za hitni postupak, a to je da se radi zaista o visokom stepenu hitnosti, obzirom da smo na pragu godišnjeg doba u kojem nam se zaista javljaju požari i druge elementarne nepogode. I drugo, da je, dakle, jednostavan i da zbog toga ispunjava sve uslove za donošenje po hitnom postupku. 25
Hvala. Nema prijavljenih. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. 32 prisutna – za 18, protiv 11, uzdržanih 3. Opšta većina ima, nema entitetske većine. Naknadno ćemo se usaglašavati, nema gospođe Krišto. Pristupamo glasanju o skraćenom postupku... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, nije usvojeno, imamo drugi krug glasanja. Pardon gospođo Marinković, dakle, ne, ne može. Zaključujem tačku 3. Tačka četiri, Ad. 4. Zahtjev poslanika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o upisu pripadnosti konstitutivnom narodu, nacionalnoj manjini i ostalim u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 529/22 od 05.04.2022.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, pred vama je, koleginice i kolege, jedan prijedlog, što je maloprije koleginica Marinković rekla, jednostavan sa par članaka, koji doduše, moram priznati, rješava jednu ozbiljnu materiju, a koja, po meni, nije riješena godinama. Dakle, ovo su pitanja koja nas opterećuju i neregulirana su možda od samog Dejtonskog mirovnog sporazuma. Naime, vidjeli ste danas kod uvoda u dnevni red, kad sam govorio o izješćima koja se dostave od Kolegija kad u prvom krugu nije neka točka dnevnog reda prošla, pa onda, dakle, nepostojanje precizne odredbe u Poslovniku dovodi do toga da mi ili pojedinci od nas, zavisno šta obnašaju u Parlamentarnoj skupštini, uzimaju si za pravo da tumače ili vode sjednicu onako kako hoće, to je samo primjera radi. Tako i mnoga pitanja koja nisu regulirana do kraja ili nacrtana, što se kod nas kaže, pa čak kad su i nacrtana izazivaju, pod znacima navoda, među nama probleme, ovaj, i nedoumice, ne mogu se nekada riješiti, a kamo li kad nisu dovoljno precizno izražena onda jednostavno radi šta god ko zapravo hoće. Kada je u pitanju ova tematika koju sam, koju tretira ovaj Zakon koji sam ja predložio po hitnom postupku, ja moram reći, dakle, da sam posebice u ovom mandatu, a možda je trebalo to i ranije riješiti, ne možda trebalo je sigurno, 26 čekao i davao šansu, dakle, mogućem dogovoru o izmjenama i dopunama Izbornoga zakona koji bi i riješio pitanje legitimnog predstavljanja i možda na neki način riješio i ovo pitanje, iako ga opet do kraja ne bi riješio, jer ovaj Zakon, dakle, predviđa dvije moguće situacije u kojima se primjenjuju ovi podaci o kojima je predloženo u Zakonu, a to je kod zapošljavanja i raspoređivanja u institucijama BiH i dakle u sudjelovanje na izbornim listama u izbornom procesu. Moje kolege iz Kluba su imale i imaju i sad strpljenja, a evo vidite i ova dva dana što se događa, dakle, sa prijedlozima izbornog, izmjena Izbornoga zakona, da se da šansa i ja sam imao strpljenja za takvo što čekajući Godoa, međutim ja sam izgleda prvi popustio i nemam više strpljena da to čekam. Nemam strpljenja zato što, dakle, nam se izravno prijeti, od onih kojim najmanje to treba, da će nam se uzeti Dom naroda. Dakle, ovo su situacije koje se posebice, dakle, preferiram onaj dio ovoga Zakona koji se odnosi na sudjelovanje u izbornom procesu, da će nam se, dakle, kako se tamo kaže, u izričajima određenih kolega i zastupnika i izaslanika, oteti Dom naroda, da ćemo biti kažnjeni. Dakle, nema smisla više nepreciznosti koje su u Izbornome zakonu, pa i u Ustavu, dakle, da se zlorabe, naročito i osobito poslije 2000-te godine kad je nametnut Izborni zakona i kad su nametnute određene izmjene Ustava. Zbog toga ja, dakle, predlažem i samo zadržavam sebi, gospodine predsjedavajući, pravo, ovo sad govorim kao predlagač Zakona, da poslije može da sudjelujem u raspravi, ako je bude, pošto je o hitnom postupku, zbog svega toga, a zbog prestojeće mogućnosti da se raspišu i da se krene u izborni proces, da bismo koliko toliko, dakle, ipak došli u situaciju da se ova činjenica više ne zlorabi, ja sam, dakle, bio u prigodi osobno, dakle, ne, nije, nije klub, da predložim ovaj Zakon kako bi se ta materija riješila i kako bismo bar djelomično spriječili zlouporabe kad je u pitanju nacionalno izjašnjavanje kad je, nacionalno izjašnjavanje u procesu, dakle, izbornoga procesa, odnosno sudjelovanje na izbornim listama. Dakle, zbog toga predlažem hitni postupak, sve je na dragovoljnoj osnovi, kao što vidite, regulirano je za ove dvije situacije koje sam naveo, nema razloga žuči kojoj su, ovaj, koja je se u javnosti prosula toliko, al' eto da sad u uvodu ne pričam o tome, koju su možda potakle neke kolege koje ovdje sjede nepotrebno. Dakle, to je sve nešto što se već upražnjava i u entitetima i u nekim drugim situacijama, međutim evo ja sugeriram da se ovo jedanput riješi, a po hitnom postupku prije svega zbog ovoga dijela koji se odnosi na izborni proces, ne zbog onoga drugog dijela kad je riječ o raspoređivanju i zapošljavanju u institucijama BiH. Ja se nadam da ćemo imati razumijevanje, da ovo jednom riješimo zakonski i da ne ostavljamo više mogućnost da se ovo zlouporabljava. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Siguran sam da svi narodni poslanici poznaju dobro Poslovnik, ali dužan sam da podsjetim da govorimo o hitnom postupku, a ne o sadržaju Zakona. Gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Neću govoriti o suštini Zakona jer ne znamo još da li će proći hitni postupak, ali ću govoriti o tome da predlagač nije obrazložio zašto predlaže zaseban Zakon, a ne dopunjuje postojeće zakone da bi eventualno uveo nečiju obavezu etničkog izjašnjavanja u ličnom dokumentu. Sjećam se dva slučaja u kojima je prijedlog jednom kolege Arnauta da se u vozačku dozvolu upiše da li je neko donor organa ili ne, i druge incijative kolegice Nermine Kapetanović 27 iz SDA, čini mi se, u mandatu prethodnom koja je imala i podršku Crvenog krsta da se upiše krvna grupa nosioca vozačke dozvole u dokumente, da su bile tretirane, a i jedna i druga imaju vrlo human karakter i potrebu, bile su tretirane na odgovarajući način od strane političke stranke koja danas predlaže da se po hitnoj proceduri u naše dokumente ubaci etničko opredjeljenje kao obavezni element. Ja smatram, prije svega, pošto govorimo o hitnosti, da to nije hitno, a što se suštine tiče smatram da ono kada tehnologija nije bila ovako napredna, što su bile trake koje su se nosile na ramenu kako bi se u različitim ne baš tako prijatnim okolnostima označavali ljudi koji pripadaju određenoj etničkoj grupi, danas se to radi na tehnološki moderniji način, ali suštinski isti, tako što u čip koji je u ličnoj karti se upisuje, odnosno stavlja ona traka koja je nekad bila na ramenu. Dakle, ne samo da, što se nas u SDP-u tiče, ovo nije hitno, nego je i u potpunosti u vrijednosnom smislu, neprihvatljivo. Hvala.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić. Izvolite.
Ja ću se, naravno, nadovezati na diskusiju kolege. Naime, apsolutno nema potrebe da se o ovome donosi bilo kakav poseban zakon, i mislim da ovaj Zakon ni ne ispunjava uslove koji su Poslovnikom utvrđeni kada je u pitanju hitnost, dakle ne radi se zaista o visokom stepenu hitnosti, a i nije baš tako jednostavan i sa tako malo članova, da bi se ispunio i ovaj drugi uslov. Mi imamo zakone, dakle, koji tretiraju i matične evidencije i ličnu kartu i uvjerenje o državljanstvu itd., tako da ukoliko se nešto željelo trebalo je amandmanski djelovati odnosno izmjenama i dopunama na ove zakone, a nikako o posebnom zakonu.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Lovrinović.
Dakle, kolega Magazinoviću, dakle, pročitali ste Zakon, podaci koji se u njemu traže i predlažu nisu obvezni, dakle, ako ste ga dobro pročitali. Dakle, nisu obvezni i osoba koja to ne želi ne mora se izjasniti, dakle to će biti upisano u matičnom uredu, samo se ne može, dalje, više zlorabiti podatke. I dakle ti podaci, namjera zakona, a to bi kasnije reguliralo svojim podazakonskim aktima ili kroz Izborni zakon bi reguliralo Središnje izborno povjerenstvo. Znači, njih bi koristili samo tijela vlasti, dakle, nisam ja nigdje rekao da ovo mora biti javno dostupno. Oni podaci koje ste vi uspoređivali sa tim podacima bi bili kroz dokumente na kojima bi se pisali bili javno dostupni svakome. Dakle, ovdje se radi izričito o dva postupka, o sudjelovanju u izbornom procesu i na listama i o zapošljavaju i dobivanju funkcija u državnim tijelima vlasti i ništa više. Dakle, samo zahtjev tijela vlasti, dakle, ti podaci bi se mogli dobiti. Prema tome, oni ne bi bilo specijalno javno dostupni, ne znam da li bi mogli biti u nekom čipu ili ne moraju biti ni u kakvom čipu. Vidjeli ste u onome jednom članku u kojem kaže da osoba, dakle, koja sudjeluje u procesu zapošljavanja ili dobivanja funkcije ili na izbornoj listi, da tijela koja provode to mogu zatražiti naknadnu provjeru tih podataka u matičnom uredu odakle osoba dolazi. Ili, ono što se on izjasnio pred tim tijelima mogu dostaviti matičnom uredu da to naknadno upiše i da se onda to u narednih 10 ne može mijenjati, znači jednostavno se s tim više 28 ne manipulira. Prema tome, ne bi to, ne mora to nužno niti to ovaj Zakon traži, potpuno javno dostupan podatak ako osoba to ne želi. Dakle, on bi bio upisan u matične knjige, a osobna iskaznica i državljanstvo je također samo mogućnost, dakle, da osoba koja upisuje te podatke [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] zatraži da bude u sva tri dokumenta, ili da ostane samo u matičnom uredu, u matičnoj knjizi rođenih, dakle, ništa više. A hitnost sam već objasnio gospođo Lepić, dakle, mislim da zbog jednog procesa koji je pred nama, a to je izborni proces, da bi bilo dobro da se ta materija riješi, barem da se dijelom otkloni moguća manipulacija koja je pred nama i pokušavamo da to jednom zaustavimo. Hvala ljepo.
Krivi navod, Saša Magazinović. Podsjećam na vrijeme, da se vodi računa o tome.
Hoćemo predsjedavajući, evo kratko. Dakle, nije obavezno, ali vam treba za zaposlenje i za izborni proces. Dakle, to je predlagač rekao, ja tu više ništa ne bi dodao. Dakle, nije obavezno, ali za zaposlenje i za izborni proces vam treba. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste. I šta to znači? Ko ne upiše, nema posla? Ovo je, hajde, evo, da ne trošim vrijeme, znamo svi o čemu se radi, hajde.
Hvala. Krivi navod, gospodin Kožul. Izvolite.
Pa pokušat ću ispraviti krivi navod, ili vrlo ružan navod kolege Magazinovića koji je ovaj kratki Prijedlog zakona usporedio sa bijelim trakama koje znamo ko je nosio i kada je nosio i na koji način. Ja bih rekao, upravo obrnuto, ovdje se kontinuirano pripadnost etnicitetu, naciji, pokušava pokazati kao sramota i javno iskazivanje nacionalne pripadnosti i na ovaj način pokušava se prikazati kao nešto što je nazadno i što je sramotno, ali se zloupotreba nacionalne pripadnosti, a u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima u BiH tretira kao nešto vrlo razumno, pametno i kad se to bahato koristi bilo u izbornom procesu, a poznato je gdje se to koristi, bilo u zapošljavanju, ondje gdje zakonom definirano pitanje postotka radnih mjesta, ne svugdje. Samo u institucijama države gdje je to jasno definirano postojećim zakonima BiH dok su ovakvi. Dakle, ovaj zakon nije obvezujući, rješenja u ovom zakonu nisu obvezujuća, ali je vrlo jasno kazano zašto su potrebna i gdje su postojala i postojaće ukoliko ovakvog zakona ne bude, i na dalje zloupotrebe nacionalne pripadnosti. Zloupotrebe nacionalne pripadnosti na vrlo 29 jasne načine, ja ih ovdje pošto razgovaramo o hitnoj proceduri neću dalje elaborirati i navoditi, vrlo je jasno, i zato su ove usporedbe koje je kolega ovdje iznio, sramotne. Zahvaljujem.
Krivi navod, gospodin Predrag Kojović. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Odustao je. Odustao. Redovna diskusija, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vidite, kad je u pitanju hitna procedura, ja sam također, pomenuo je to gospodin Magazinović, u hitnu proceduru stavio Prijedlog zakona da se u vozačke dozvole uvrsti ukoliko osoba to izričito želi, donorski status, znači za doniranje organa i gospodin Lovrinović je glasao i protiv hitne procedure i protiv prijedloga zakona. Zakon je čak na kraju prošao Predstavnički dom, ali onda su delegati HDZ-a, između ostalih, u Domu naroda oborili taj zakon. Dakle, gospodin Lovrinović smatra da se po hitnom postupku ne može staviti donorski status na vozačku dozvolu, a da se krvna zrnca mogu stavljati na ličnu kartu. Međutim, hitna procedura, odnosno razlog za hitnu proceduru apsolutno ne postoji što se mene tiče nikako, ali posebno kad je u pitanju HDZ kao predlagač dok god ispred HDZ-a na srpskom mjestu sjedi Goran Opsenica u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije. Znači, Goran Opsenica je neko ko je postao kantonalni ministar tako što se izjasnio kad Hrvat, a zauzeo mjesto u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije tako što se izjasnio kao Srbin. Goran Opsenica je izašao pored kamere i rekao da on to nije uradio. Gospodin Dragan Čović je izašao pred kamere i rekao – Goran Opsenica je Hrvat, međutim mjesto nisu vratili. Znači, uzurpirao je član HDZ-a mjesto koje pripada pripadniku srpskog naroda. I ništa ne bi bilo sporno s tim da se Goran Opsenica zaista izjasnio kao Srbin i stao iza toga. Međutim i Goran Opsenica i Dragan Čović tvrde da je čovjek Hrvat, ali zauzimaju mjesto pripadnika srpskog naroda. Prema tome, na stranu što je ovo jedan strahovito užasavajuće diskriminatoran zakon, takođe ostaje i činjenica da HDZ dok god Goran Opsenica tamo sjedi je zadnja stranka koja ima pravo govoriti o ovakvim stvarima. I sad ovako, ja ću možda tražiti pauzu, ali maloprije je gospodin Magazinović rekao, znamo svi o čemu se ovdje radi i sjeo. Evo da ja dopustim sebi da možda završim ono što je, ali jasno je svima da gospodin Lovrinović želi da se o ovom priča šest mjeseci pred izbore, pa pet mjeseci pred izbore, pa četri mjeseca pred izbore, da se razvuče ova procedura, tako da se ne priča o tome da je HDZ oborio evropske zakone, o tome da je danas HDZ oborio osudu ruske agresije na Ukrajinu itd. Moja sugestija sa kolegama i, evo, uzimam sebi za pravo da kažem, razgovarao sam već i sa gospodinom Emrićem, njegova je ideja čak bila, dajte da ovo, dajte da izglasamo danas hitnu proceduru i da oborimo Zakon odmah. Nemojte da damo gospodin Lovrinoviću da sad sa ovim aparthejdskim zakonom ide na Ustavnopravnu komisiju, pa onda na jedno čitanje ovdje da se osporava mišljenje Ustavnopravne komisije, pa da se vraća na Ustavnopravnu komisiju, jer ako mu oborimo hitnu proceduru otići će u redovnu proceduru i o ovome ćemo i dalje pričati u augustu. A ja već na sljedećoj sjednici hoću da pričam o puno 30 važnijim temama, uključujući i o evropskom zakonima. Tako da, molim sve kolege, hajmo glasati za hitnu proceduru i hajmo mu odmah danas oboriti ovakav Zakon. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Dragan Mektić, diskusija. Hitna procedura.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam kolegice i kolege sve. I dakle, bez ikakve namjere da politizujem Prijedlog ovog zakona jer smatram da je gospodin Lovrinović imao potpuno legitimno pravo da predloži ovakvu vrstu zakona, ali smatram da ovakav Prijedlog treba posmatrati sa jedne druge strane. Zbog toga ja lično mislim da ne bi trebalo podržati ovu hitnu proceduru, a navest ću razloge zašto. Neću se rukovoditi nikakvim političkim motivima, niti da je to zbog izbora, zbog zapošljavanja itd., nego da je lična ili osobna karta, kako god hoćete, javni dokument za utvrđivanje identiteta lica ili osoba. I ona isključivo služi za utvrđivanje identiteta osobe i nikada, koliko ja barem pamtim, a ne znam ni ranije, 50, 60 godina, nije služila ni za šta drugo. I u ličnoj karti se moraju i trebaju nalaziti samo podaci i karakteristike na osnovu kojih se utvrđuje identitet odnosno može dokazati identitet osoba, a tačno je propisano kako se dokazuje procedurama identitet osoba. To je, znači, i ona ima, dakle, snagu identifikacionog dokumenta i šta se sve uzima u obzir kao karakteristika za dokazivanja identiteta. Pa to može biti prepoznavanje, pa to nekad može biti i svjedocima, javnom ispravom itd., da ne navodim. Pa se čak kaže, identitet se može dokazati i drugom javnom ispravom koja je snadbljevena fotografijom, može poslužiti što će reći da to može biti i vozačka dozvola i pasoš. Onda u takvim situacijama, ako uvedemo etničku pripadnost kao karakteristiku za dokazivanje identiteta, svaku javnu ispravu, ovaj, onda bi moralo to se unositi. Ja se samo bojim da s ovim ne skrenemo u neki pravac i da u identifikacione dokumente u ovom slučaju lična karta, ne odemo i ne počnemo dodavati ličnoj karti ne znam ni ja šta. Ajmo je posmatrati kao identifikacioni dokument kojim se dokazuje identitet osobe, a da ne sadrži neke druge dokumente koji uopšte ne služe za dokazivanje identiteta, a već ako postoji namjera za ovakvim nečim, da se onda nađe neki drugi način, o čemu je govorio gospodin Lovrinović. Hvala.
Hvala. Gospođa Alma Čolo. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Razgovaramo o proceduri hitnoj, ali evo, svi smo pomalo ušli u meritum Zakona, ja mislim da i ukoliko ne bi bila prihvaćena hitna procedura i Zakon bio pušten u redovnu proceduru, da se on ne bi mogao suštinski popraviti u redovnoj proceduri. Ja smatram da je ovaj Zakon protivan članu 8. Evropske konvencije o ljudskim pravima koja garantira pravo na privatan i porodičan život, dom i prepisku, jer lični podaci pripadaju segmentu člana 8. 31 Evropske konvencije o ličnim podacima i zaštita ličnih podataka je od fundamentalne važnosti za ostvarivanje prava na privatan život svakog pojedinca. Pogotovo podaci o etničkom porijeklu imaju kategoriju posebno osjetljivih podataka po Evropskoj konvenciji o zaštiti podataka iz 1981. godine. Da bi se procesuirali lični podaci potrebno je da su ispunjena tri kumulativna uslova, da je to izričito propisano zakonom, što u ovom slučaju gospodin Lovrinović predlaže, da se to reguliše zakonom, da je to neophodno u demokratskom društvu, da znači postoji objaktivno i razumno opravdanje da se uvede ova obaveza procesuiranja ličnih podataka koja se odnose na etničku pripadnost. Ja ovdje mislim da nema objektivnog i razumnog opravdanja, jer eventualne zloupotrebe koje postoje prilikom izjašnjavanja pojedinaca u izbornom procesu ili prilikom zapošljavanja se moraju riješiti na drugi način, a ne generalno da svo stanovništvo jedne zemlje treba da se izjasni ili ne izjasni o svojoj nacionalnoj pripadnosti. I treći kumulativni uslov da bi moglo doći do procesuiranja ličnih podataka i da ne bi došlo do povrede prava na privatni život svakog pojedinca, da je cilj koji se želi postići, da je sredstvo koje se preduzima srazmjerno legitimnom cilju. Znači, da je ovo što se propisuje zakonom srazmjerno onome što zakonodavac želi postići, a to je da spriječi eventualne zloupotrebe. Ja nisam sigurna da su ispunjena ova dva uvjeta i zato predlažem da u hitnoj proceduri, glasamo u hitnoj proceduri, barem ja ću tako glasati, za hitnu proceduru i onda ću glasati protiv Zakona. Hvala lijepo.
Još jednom podsjećam da raspravljamo o hitnoj proceduri. Htjeli smo svi da idemo brže i operativnije, a većina se ne pridržava Poslovnika. Riječ ima gospodin Zukan Helez, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma gledajte, u prethodnom obraćaju kod poslaničkog pitanja ja sam izrazio zadovoljstvo što smo ponovo kompletni, što ćemo raditi na dobrobit građana, ovaj kompletan nekako mandat nam je protekao u neradu, u opstrukcijama, mali su rezultati, svi se tu slažemo. I onda kad dođemo na sjednicu Parlamenta, neka mi niko ne zamjeri, onda se počnemo baviti glupostima. Hajde neka bilo ko mi objasni hitnost ovog Zakona adekvatno, argumentovano, jer kaže tamo – hitno se treba usvojiti neki zakon, ako se ne usvoji nastupit će ogromne štete po države, društvo itd., da ne nabrajam, svi znamo o čemu se radi. Ja ne znam kako bi neusvajanje ovog Zakona, kakve bi izazvalo probleme i štete po državu i društvo. Osim što sam protiv toga da to bude i po hitnoj proceduri, ali evo, sad i ove argumente uvažavam, takva nam je nažalost procedura u Parlamentu da se usvoji po hitnoj proceduri, pa da se to obori i samo me zanima, ako idemo prema Evropskoj uniji, neka mi nađe neko u ovom Parlamentu državu koja ima ovako zakonsko rješenje u, ovaj, svom zakonodavstvu. I čini mi se da je ovo još jedna predizborna uidurma kolege Nikole Lovrinovića i ne znam poslije ovoga, kad bismo ovo usvojili, da li bi na sljedećem bilo – da piše u ličnoj karti legitimni predstavnik, pa da onda piše član HDZ-a i tu nema kraja. Ja mislim da je to toliko, toliko neozbiljno da uopšte ne treba uzeti ovo za razmatranje. Hvala vam. 32
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović. Imali ste diskusiju koliko ...
Ja sam, mislim da imam pravo kao predlagač.
Aha, ono je bilo kao predlagač. Dobro.
... Sad, pošto je, dakle, puno toga rečeno, ovaj, i ne može stati možda sve u repliku koja traje koliko traje, je li, ja sam, evo, odlučio se da ovo iskoristim za raspravu, iako kao što ste sami rekli, je o hitno postupku, međutim ne možemo jednostavno izbjeći tu činjenicu da uđemo u raspravu i o, nekim dijelom i o meritumu i to mi je žao. Dakle, gospodin Magazinović je rekao, neće se moći zaposliti. Ja ponovno ponavljam u tijelima vlasti i navest ću nekoliko primjera. Gospodine Magazinoviću, recimo, sjetite se, mislim da ste i Vi sudjelovali u prijemu i u povjerenstvu za prijem naprimjer obdusmana, gdje treba biti obdusman iz reda tri konstitutivna naroda i onda, dakle, izvlači između ostalog što je pravnik, ima određeno radno iskustvo i da pripada nekom o konstitutivnih naroda. Prema tome ...
Hitni postupka gospodine Lovrinoviću. Hitni postupak.
Pa moram, dakle, odgovoriti, na, na, na krive navode, prema tome, dakle, radi se o tijelima, recimo Upravni odbor Agencije za visoko obrazovanje. Također u sva tijela ovog Parlamenta i vlasti postavljamo ljude i poštujemo Popis '91. godine po ustavnim odredbama. Prema tome, odnosi se na to. Ne banalizirajte na zaposlenje svakoga čistača ovdje i bilo gdje. Dakle, govorimo o zapošljavanju u tijelima i zlouporabi toga, a o zlouporabama na listama, to i da ne govorim. Dakle, ako Vam je stalo do toga, kolegama Arnautu i kolegi Helezu, da ostane ta mogućnost, da ljudi, dakle, zlouporabljavajući svoju nacionalnu pripadnost ostvare prevarom, dakle, i materijalno dobro kroz mandat koji obnašaju a ne pripada im, dakle, to je činjenica [[govoronik se upozorava na vrijeme]] ako to ne ugrožava državu, onda ne znam šta ugrožava. Gospodine Radmanoviću je li ovo sad rasprava meni pet minuta ili je?
Hitnost, imate pet minuta ali govorimo o hitnom postupku.
Pa govorim o hitnom postupku.. 33
Dva puta Vas upozoravam, i Vi ništa.
Pa neću imati priliku kad je, ovaj, kad će se glasovati poslije o hitnom postupku. Dobro, dakle, gospodinu Mektiću ću samo još odgovoriti, nema govora. Znači, gospodine Mektiću, dakle, upis tih podataka u osobnu kartu je, također, alternativa, nije obveza. Dakle, po izboru onoga koji prijavljuje podatak. Recimo, podsjetiću Vas da u Belgiji postoji, na osobnoj karti, ovaj, jezik se koristi različit, valonski i flamanski, tako se ljudi dogovorili i tako se prikazuje. Odmah na izbornom mjestu, dakle, kad pokaže osobnu kartu dobije listić za koji će parlament glasati. Ima tih primjera, nije to problem. Ali ja ne insitiram ni na osobnoj karti niti na državljanstvu, nego u matičnom uredu. Dakle, čak ne inzistiram ni u procesu nego kad čovjek dobije mandat, onda mora dokazati da je taj koji se i predstavio i da s tim više ne manipulira. Radi se o tome, a slažem se sa Vama da je to identifikacijski dokument i ja nužno ne tražim da on bude, samo je mogućnost da bude upisano i tamo ako želi. Prema tome, o malverzacijama o kojima govori gospodin Arnaut, pa šta će on govoriti, kompenzacijski mandat, u stranci SBB, napustio stranku, pa koji je, koji je manipulatoru, dakle, pa uopće nije izabran u ovoj Parlament. O čemu mi to pričamo, on će govoriti o nekakvom poštenju o ovom Parlamentu i o svemu ostalom? Koga zastupa uopće, da mi je znati samo koga zastupa? Ali nema veze, zahvaljujem se gospodine Radmanoviću što ste mi dopustili ovoliko, ipak se nismo razumjeli.
Hvala što smo se razumjeli. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Evo, gospodin Lovrinović svaki put traži da dobije po gubici, pa svaki put dobije. 5.000 glasova mojih, 4.000 glasova Borjana Krišto, Vaša šefica. Gospodine Lovrinoviću, mislim stvarno, nikad ne naučite. Gospodine Radmanoviću, molim Vas, kad je Poslovnik u pitanju, dva puta predlagač ima samo da predloži, da obrazloži prijedlog zakona, tad ima čak 15 minuta, a onda drugi put ima kao učesnik u raspravi. Nema predlagač pravo da dva puta govori kad obrazlaže hitnu proceduru. Prema tome, ovo je totalna zlupotreba, cirkus čovjek ovdje pravi, hoće cirkus da pravi još četri mjeseca s ovim, ne odgovara na pitanje šta kako će se Goran Opsenica, šta će njemu pisati u rodnom listu? Hoće li mu pisati Srbin ili Hrvat? Hajmo glasati za hitni postupak, oborit ovu smijuriju. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Lovrinović.
Pa ja ne znam šta bi trebalo još biti jasnije nego da gospodin Arnaut želi ostaviti stanje kakvo jeste. Želi ostaviti stanje krađe, manipulacije u izbornom procesu. Dakle, ne izuzimam 34 ja ni gospodina Opsenicu, ja i zbog Opsenice govorim da to treba donijeti. Ne treba dopustiti nikome, dakle, ne izuzimam ja ni svoju stranku, niti je opravdavam, dakle, tu se s Vama slažem, ali nemojte usta mi trpati nešto što nisam uopće rekao. Ovo se odnosi na svakoga ko se tim služi i zluopotrebljava tu činjenicu. Zahvaljujem.
Hvala. Nema više prijavljenih, izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. Opšta većina postoji, nema entitetske većine. [[konsultacije Kolegija]] Naknadano uslaglašavanje predlažem. Nismo usvojili zahtjev za hitni postupak. Zaključujem tačku četri. Tačka pet, Ad. 5. Zahtjev poslanika Adila Osmanovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-659/22 od 25.04.2022.
Uvaženi predsjedavajući, potpredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici. Ja ću u ovom svom kratkom uvodnom izlaganju se fokusirati samo na hitnost postupka kad je u pitanju izmjena Zakona o javnim nabavkama. Mi smo ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH već u nekoliko navrata imali incijative za izmjene i dopune određenih zakona, kako bismo prije svega našim građanima i privrednim subjektima koliko toliko omogućili da se lakše snađu u ovoj otežanoj ekonomskoj situaciji i stoga i ovaj Prijedlog izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku treba posmatrati na takav način. Trenutno se BiH kao i cijeli svijet bori sa globalnim poremećajima na tržištima, te je potrebno poduzimanje hitnih aktivnosti koje imaju pozitivne ekonomske učinke i razmatranje bez bilo kakvih odlaganja. Naime, mi smo svjedoci da se gotovo na dnevnoj osnovi mijenjaju cijene radova, mijenjaju cijene usluga, roba i time smo suočeni sa problemima da već potpisani ugovori se susreći sa problemima održivosti i treba nešto uraditi da ne bi stali mnogi infrastrukturni projekti širom BiH i stoga predlažemo da se ovaj Zakon razmatra po hitnom postupku. Hvala. 35
Zahvaljujem kolegi Osmanoviću kao predlagatelju zakona. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Snježana Novaković-Bursać. Imate riječ.
Hvala uvažena potpredsjednice. Kolegice i kolege. Ja ću zaista se fokusirati samo na vrstu postupka, dakle, na hitni i reći ću, znači duboko cijeneći i razumjevajući pokušaj Kluba SDA da se pokuša dodatno regulisati oblast javnih nabavki u ovakvo nestabilno vrijeme kada zaista cijene rastu nevjerovatnom brzinom i, ovaj, potpuno imamo nepredvidljivost na tržištu, posebno kada su u pitanju realizacije velikih projekata. Međutim, analizom trenutno važećih zakona u pravnom sistemu Republike Srpske moram da ukažem na Zakon o obligacionim odnosima koji se, naravno, svi znate, nakon što se završi postupak javne nabavke po Zakonu o javnim nabavkama, na scenu, da tako kažem, stupa Zakon o obligacionim odnosima i on u svom članu 637. koji tretira nepromjenjivost cijena kaže da se, recimo, radovi mogu, da se cijene kada su u pitanju radovi, mogu mijenjati ukoliko se promjeni cijena više od 10%. Mi ovdje u Prijedlogu Kluba SDA, u stavu (2) imamo situaciju da se ograničava mogućnost povećanja cijena do 5%. Postavlja se pitanje šta između onih 5% i 10%? Imat ćemo tu neusaglašenost propisa i imat ćemo problem u primjeni i posebno skrećem pažnju da ova oba zakona tretiraju i trebalo je, i tako jeste, izuzetno velike, čak i one velike infrastrukturne projekte, itd., i mi moramo naći načina da ovo, ovaj, pokušavamo dodatno regulisati, ali ovakav prijedlog kako su predložile kolege iz SDA nas uvodi u koliziju propisa i mi ne možemo da prihvatimo iz tog razloga hitnu proceduru.
Hvala. Gospođa Darijana Filipović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedatelju, dopredsjedatelju i poštovane kolegice i kolege zastupnici. Namjera mi je kratko u raspravi oko hitnosti postupka ukazati na jedan detalj koji će možda usmjeriti nečije glasanje o hitnosti postupka, moje osobno, a možda i drugih kolegica i kolega. Naime, iz ovog prethodnog izlaganja predlagatelja, a i čitajući obrazloženje ovog Prijedloga za izmjene i dopune zakona jasna je intencija i možda je i pohvalno da se ovim Zakonom zapravo pokušavaju riješiti određeni problemi s kojima se određeni subjekti kao ugovorne strane susreću oko realizacije prethodno zaključenih ugovora. Međutim, zbunjuje ili postaje nejasno kada se čitaju predloženi članci i obrazloženje, onda se vidi da u članku 1. materija tretira ugovore, a u članku dva se kaže da se Zakon primjenjuje na sve postupke što je u biti nešto drugo. Pa zapravo je nejasno radi li se o tehičkoj greški ili omašci, jer mi se čini da je u članku 2. trebalo pisati da se Zakon primjenjuje, ne na postupke, nego na ugovore. Stoga molim predlagatelja da nam rastumači ovaj dio, jer zapravo ako se radi o greški, onda se to može i izmjeniti u hitnoj proceduri, a ako se ne radi o greški, onda bi se trebalo amandmanski djelovati pa možda nije dobro da se zakon tretira u hitnoj proceduri. 36 Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, nisam se imala namjeru javljati po ovom pitanju Zakona, jer i ja također smatram da se po ovom pitanju moralo nešto uraditi, obzirom, evo, na obrazloženje Zakona, ali sam, evo, slušajući i kolegicu naprijed, nekako se nekima čini da je ovdje ostalo nejasno obzirom da se uistinu na odredbe članka 72. intervenira i govori se o ugovorima, a članak 2., ovaj Zakon se primjenjuje na sve postupke koji nisu okončani prije stupanja na snagu ovog Zakona. Ova Vam je odredba, uvaženi kolega, vrlo jasna i ona otvara mogućnosti za neke nove ugovore, a ovdje danas imamo u situaciji da su veći problem oni ugovori koji su sada na snazi. Znači, oni koji su u posljednjih godinu dana možda zaključeni, a nisu realizirani. Znači, ovdje pravna situacija je vrlo jasna, stoga ovo moramo upravo imati kod ove hitne procedure. Pa u kontekstu ovoga što je kolegica na neki način pokušala reći, možemo, recimo, u članku 2., samo kako tretirati kod hitne procedure kad možemo djelovati samo u smislu tehničkih popravki. Trebalo bi možda da ovaj Zakon se primjenjuje na sve ugovore koji nisu okončani, odnosno realizirani prije stupanja na snagu ovog Zakona, i ona one znači prije. Ili, eventualno izbaciti da se odnosi na sve postupke koji nisu okončani. Znači, moramo biti jasni u preciziranju, jer ovim nećemo riješiti problem za sadašnje zaključene ugovore, nego samo na one koji se odnose na, nakon što stupi ovaj Zakon na snagu. Evo, hvala vam lijepa. Nadam se da ćemo imati razumjevanja jer je interes svih nas da na ovu situaciju barem koliko možemo mi parlamentarci da djelujemo, a da se nekako na tržištu ne dođe do određenih sporova itd., bilo kad su u pitanju jedna ili pak druga od ugovorenih strana. Hvala ljepo.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Nije usvojen hitni postupak, ima opšta većina, ali nema entetska. [[konsultacije Kolegija]] Naknadno usaglašavanje. Zaključujem tačku pet. 37 Tačka šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Denis Zvizdić, broj: 01-02-1-131/22 od 24.01.2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Hvala predsjedavajući. Ja govorim u svojstvu predsjedavajuće Ustavnoprane komisije, mi smo juče imali sjednicu na kojoj je većinom glasova od strane SNSD-a i HDZ-a odučeno da se ne podrže principi ovog Zakona. Ja bih rekla nekoliko riječi o samoj sjednici. Sjednica Ustavnopravne komisije, ja mislim da se tako radi i na drugim komisijama, se pretvorila ustvari u samo sjednicu na kojoj se manifestira broj glasova i broj ruku, nema argumentovane rasprave, nema rasprave da li je neki prijedlog opravdan, zasnovan na Ustavu, da li je dobro da se ide u njegovo usvajanje, nego je bitno koliko je na sjednici prisutno onih koji će glasati protiv, a koliko je prisutno onih koji će glasati za prijedlog zakona. Ja bih rekla juče je zbog nedolaska dvojice poslanika, dvojice članova Ustavnopravne komisije ovakvo danas imate negativno mišljenje i ja izražavam veliko žaljenje zbog toga, jer ovaj prijedlog Izbornog zakona predstavlja jedan cjelokupan paket integriteta u cilju poboljšanja izbornog procesa u BiH, u cilju poboljšanja izbornog zakonodavstva. On je rezultat rada i višemjesečnog truda ne samo predstavnika 38 parlamentarnih stranaka iz BiH, nego i eksperata koji su bili uključeni od strane OSCE-a, od strane Venecijanske komisije, od strane delegacije Evropske unije. Zakon bi trebao da definira govor mržnje u izbornoj kampanji, trebao bi da definira zloupotrebu javnih resursa u izbornoj kampanji, trebao bi da poveća novčane kazne za kršenje Izbornog zakona, trebao bi da reguliše pitanje mirovanja mandata, jer imamo sada nespojivost funkcija kada pojedini pripadnici izvršne vlasti, oni koji obnašaju izvršnu vlast, su dobili mandat u zakonodavnoj vlasti. Trebao bi da ispuni sve preporuke koje nam je dao ODIHR – Odjel za demokratiju i ljudska prava OSCE-a. Bosna i Hercegovina je članica OSCE-a, ima odgovarajuće obaveze po tom osnovu i imamo preporuke koje su date 2010, 2014. i 2018. godine nakon posmatranja izbora. Predsjedavajući pretpostavljam da želite da kažete ....
Pa mišljenje, raspravljamo o Mišljenju Komisije.
Ja sam, ja sam, ovaj, konsultovala Poslovnik...
Bar bi tako trebalo i Vi to odlično znate.
konsultovala sam Poslovnik, tačka dnevnog reda je Prijedlog izbornog zakona sa Mišljenjem Komisije, u Poslovniku nigdje ne stoji da se u diskusiji ne može govoriti o prijedlogu zakona koji je na dnevnom redu. Pretpostavljala sam da ćete mi to staviti kao primjedbu, prema tome to nigdje ne piše što Vi kažete. Zatim, sve te preporuke koje su date odnose se na imenovanje biračkih odbora, na proceduru koja se odnosi na Centralni birački spisak, na tačnost i ažurnost podataka, odnose se preporuke i na prisustvo članova i predsjednika biračkih odbora tokom cijelog glasanja i preporuke koje se odnose na tačnost u prebrojavanju glasačkih listića, što je evo našlo mjesta u ovom Zakonu uvođenjem elektronske identifikacije birača i elektronskog brojanja glasačkih listića koji bi po prelaznoj odredbi iz Zakona trebali da budu primjenjeni nakon što se ispune tehničke pretpostavke za primjenu ovog Zakona. Ja bih samo rekla da je za BiH velika šteta, mislim da ste dobili svi parlamentarci desetine mejlova koji podržavaju ovaj Zakon, puno sati je uloženo u izradu ovog Zakona i Američka ambasada je dala svoje stručnjake, imali smo najbolje stručnjake ODIHR-a, gospođa Megan Fidžerald koja je šefica Odjela u ODIHR-u je bila s nama, bio je sekretar ODIHR-a, bila je sekretarka Venecijnske komisije. Ove, ovi članovi su koncipirani u direktnoj komunikaciji s njima, ali mi u BiH volimo da kažemo da smo mi pametniji od svih, nama ne treba tuđa pamet, mi nemamo podanički mentalitet i mi ovdje treba da kreiramo neku svoju pamet i da izmislimo rješenja koja [[poslanica se upozorava na vrijeme]] pravcu ispunjavanja preporuka. Ja mislim da je velika šteta za BiH što nismo ovo juče uspjeli da izglasamo na Ustavnopravnoj komisiji, svako odugovlačenje, naravno, da će dovesti u pitanje primjenu ovog Zakona na sledećim izborima.
Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. 39
Gospođa Čolo je kao predsjednica povjerenstva, Ustavnopravnog povjerenstva, dakle, iznijela nešto što niti traži zapisnik, niti poznaje, niti traži ovaj Parlament da se tako, dakle, ovdje kaže sa sjednice Ustavnopravnog povjerenstva. Dakle, govorila je kao predsjednica, tako je sama rekla, kao predsjednica Ustavnopravnog povjerenstva, nigdje ne piše poslovnička obveza, niti zapisnička da se kaže koji zastupnici iz kojih stranaka su bili za, koji su bili protiv. Ustavnopravno povjerenstvo je donijelo svoje mišljenje kakvo je donijelo. Prema tome, dakle, ono što je Vama integrite, integritet, dakle, izbornog procesa, a najvažnije stvari i najveće krađe ostavljate izvan tog prijedloga, ti koji su predložili, a i kao predsjednica Ustavnopravnog povjerenstva, a to je lažno nacionalno predstavljanje, to je krađa zastupničkih mjesta, to je, dakle, sve što je najvažnije u Zakonu vi ostavljate po strani, a preferirate nešto sasvim drugo, dakle, ako hoćete da govorite o integritetu Izbornog zakona. Na koncu konca oni na koje se pozivate, sami ste juče na Ustavnopravnom povjerenstvu rekli da je to bio prijedlog, ako sam dobro razumio, ako nisam Vi ćete mene svakako ispraviti, od tri veleposlanika i predstavnice OESS-a, tako ste rekli, dakle, je li nam oni to predlažu Zakon, pa predlagali su ovaj Zakon je i napravljen po prijedlogu OESS-a svojedobno, on je i napravljen takav i zato i imamo problema što se mi nismo oko toga dogovorili. Dakle, od Vas se ne traži ko je i šta i kako kao predsjednice povjerenstva, drugo je kao zastupnice, dakle, Vi ste rekli ka predsjednica povjerenstva podatke koje od Vas nitko ne traži, niti zapisnik poznaje i molim Vas da to ubuduće vodite računa. Dakle, Ustavnopravno je povjerenstvo radilo svoj posao, donijelo odluku kakvu je donijelo i to je tako, dostavlja ovom Parlamentu. Hvala lijepo.
Molim vas da se oboje pridržavate dnevnog reda i Poslovnika i oboje sad niste bili u skladu sa Poslovnikom. Ispravka krivog navoda, gospođa Čolo.
Ja sam rekla da sam govorila u ime Ustavnopravne komisije, u članu 113. stoji da mišljenje Ustavnopravne komisije treba biti obrazloženo, obrazloženo negativno mišljenje, po meni, bi trebalo da sadrži detaljne razloge zašto je negativno mišljenje. Međutim, ovdje su tako paušalni izvještaji komisija, i to je postala praksa, da se samo napiše koliko je ko glasao „za“, kako je ko glasao „protiv“ i prošlo, nije prošlo. Po meni je to neprihvatljivo, za jedan ozbiljan zakon, za jednu ozbiljnu komisiju, Ustavnopravnu komisiju, da se tako kreiraju izvješaji, jer ne možete ni kreirati drugačije izvješaj kad niste imali ozbiljnu raspravu, u toj raspravi ne preovladava snaga argumenata, nego preovladava snaga moći, snaga sile, snaga ruku, e to je problem.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, diskusija. Izvolite. 40
... po drugoj tački dnevnog reda, ali evo i jedna sam od predlagateljica Zakona, ovaj, prisustvovala Ustavnopravnoj komisiji i naravno mi smo svi svjedoci ovoga što gospođa Čolo kaže, da je Ustavnopravna komisija, dakle, postala komisija na kojoj se samo upravo zbrajaju glasovi, što u svakom slučaju zbog važnosti komisije ne bi trebalo da bude tako i u tom smislu, dakle, se u potpunosti slažem sa svime što je gospođa Čolo rekla, jer ovdje imamo samo, dakle, ovaj, većinu, a smješno je da, da, da se kaže da jedan zakon nije u skladu sa ustavnim principima, a da zaista poslanici ne znaju zašto. I takođe, evo, kao i ko zna koji put do sada mi pričamo o tome da, evo, nećemo da usvojimo, znači, prijedloge koji su došli od validnih međunarodnih tijela, da nećemo da usvojimo prijedloge od međunarodnih stručnjaka iz određenih oblasti i da nećemo da prihvatimo neke dobre prakse koje su već uspostavljene i kažemo treba mi da se dogovorimo, a mi nikako da se dogovorimo. Prema tome i ja smatram da je žalosno što, što se odlučivanje Ustavnopravne komisije i donošenje mišljenja svodi samo na prevlast u broju glasova i da je to zaista jedna nelogičnost, jer tačno je da mi ne znamo u čemu se ovaj Prijedlog zakona kosi sa ustvnopravnim principima.
Gospodin Nermin Nikšić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa ja mislim da smo napravili jedan mali iskorak kad je u pitanju Ustavnopravna komisija, jer danas, juče ipak nije osporen ustavni osnov. Sjetićete se svi kad smo imali prijedlog zakona da se unutar liste, onaj cenzus sa 20 na 10 smanji, da je tad rečeno da nije u skladu sa Ustavom. Nažalost, ja sam jedan od zastupnika koji nije bio prisutan, uredno sam pravdao svoje odsustvo, al' pravo da vam kažem nije mi palo na pamet da bi se moglo desiti da neko ospori mogućnost da raspravljamo o tom zakonu ovdje u Predstavničkom domu i naravno da ga podržimo ili ne podržimo kao što su prijedlozi i za sve druge zakone. Nažalost, sistem u Parlamentarnoj skupštini BiH je napravljen tako da se zaista puno stvari ubija na radnim tijelima i ne može doći ono što cijenimo da je korektno i da je dobro ovdje. Mislio sam da nakon nekih obrazloženja, koje sam ranije čuo na Ustavnoj komisiji, nećemo doći u priliku da čujemo jedno ovakvo razmišljanje, ali evo ispravićemo na sledećoj sjednici Ustavne komisije, mada bez obzira koliko ćemo se mi posipati ovdje pepelom i pričati šta hoćemo, ovdje je ustvari jasno kome nije u cilju i ko ne želi da imamo fer i poštene izbore u BiH.
Gospodin Jasmin Emrić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nisam iznenađen mišljenjem Ustavnopravne komisije, jer znamo da Ustavnopravna komisija ustvari ruši one zakone koji nisu po volji vladajuće većine, u ovom slučaju onih članova komisije koji su glasali protiv Prijedloga zakona na način da kažu da principi ovog Zakona nisu prihvatljivi Ustavnopravnoj komisiji, odnosno nisu prihvatljivi onim članovima koji su glasali protiv ovog Zakona. E sad da vidimo koji to principi nisu prihvatljivi članovima 41 Ustavnopravne komisije SNSD-a i HDZ-a koji su glasali protiv ovog Zakona? Šta piše u Zakonu? U ovom Prijedlogu zakona piše pod tačkom 3. obrazloženja principi na kojima je Zakon zasnovan – osnovni principi na kojima počiva ovaj Zakon je jačanje integriteta izbornog procesa. Jačanje integriteta izbornog procesa nije prihvatljiv princip za one članove Ustavnopravne komisije koji su glasali protiv ovog Prijedloga zakona. Evo znači razotkrili smo to. Ali nije to prvi put i prošli put je bio isti scenari, kada je ovaj uvaženi Dom usvojio Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona kojim se također jačao integritet izbornog procesa u prošlom sazivu. Sljedeći princip protiv kojeg su glasali članovi Ustavnopravne komisije je povećanje transparentnosti. Znači, njima ne odgovara povećanje transparentnosti u izbornom postupku. Šta će nam transparentnost, želi se zadržati ovaj način ustaljene prakse kontrole izbornog postupka i naravno zloupotrebe izbornog postupka, a oni koji glasaju protiv ovog principa transparentnosti znaju zašto glasaju, vjerojatno znaju zašto glasaju. A mi se zalažemo za povećanje transparentnosti i pomažu nam i međunarodni eksperti, ali eksperti članovi Ustavnopravne komisije ovog uvaženog Doma su protiv transparentnosti izbornog procesa. Ja znam da Ustavnopravna komisija donosi političke odluke, ali ovo je stvarno ispod svake mjere da na ovakav način obrazlože zašto su protiv ovog Prijedloga zakona kojim se i te kako povećava transparentnost izbornog postupka. I dalje, oni su protiv osiguranja održavanja fer i poštenih izbora. Članovi Ustavnopravne komisije koji su dali ovo negativno mišljenje su protiv fer i poštenih izbora, to su oni pokazali svojim glasanjem, a to je poražavajuće. Ovo su principi koji su navedeni, koji u obrazloženju koje prati ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona i Ustavnopravna komisija kaže da ti principi, odnosno članovi Ustavnopravne komisije da budem precizan, koji su glasali za ovo negativno mišljenje Ustavnopravne komisije, su protiv ovih principa koje sam naveo, a koji su u obrazloženju što je poražavajuće. Hvala.
Gospodin Predrag Kožul, izvolite.
Pa evo nisam član Ustavnopravne komisije, nisam ni pravnik, ali na temelju one uzrečice – nisam doktor, al' mogu pogledati, ja sam isto tako vrlo pažljivo pročitao i prijedlog ovog Zakona i njegovo obrazloženje, ali i cjelokupan tekst Zakona koji se mijenja. Pa sam naišao na članak 10.12. Izbornog zakona na kojem je zvjezdica, zamislite važeći zakon na kojem stoji zvjezdica i dolje u stavku (2) tog Zakona prekrižena rečenica – svakom konstitutivnom narodu se daje jedno mjesto u svakom kantonu. I dolje kod te zvjezdice piše – rješenjem Ustavnog suda BiH, objavljenom u „Službenom glasniku“ tako i tako dalje, odredba članka 10.12. itd. prestala je da važi od 29.07.2017. godine. Opet ponavljam, nisam pravnik al' držim da jedan sistemski zakon u jednoj državi ne može u svom tekstu imati zvjezdice koje obrazložu da ima dio zakona koji je prestao važiti i nikom ništa i predlažemo rješenja koja, pažljivo sam ih čitao da vidim šta će to tu, taj integritet i tu transparentnost u tolikoj mjeri popraviti ovih 130 članaka izmjena i dopuna, zamislite 130 članaka izmjena i dopuna. Pa nisam, možda ja slabo čitam ili vrlo malo znam o izbornom procesu, pa i nisam baš vidio masu odredbi koje će eto tako značajno popraviti transparentnost i integritet izbornog procesa, ali to je moj problem. Ali ja se fokusiram na ovaj članak 10.12. sa zvjezdicom, ako ćemo mi u izbore ići sa Izbornim zakonom koji ima zvjezdicu i naznaku da je dio tog zakona stavljen van snage od 29.07.2017. godine, onda možemo mijenjati kako hoćemo i raditi šta god hoćemo, ali je vrlo jasno da to nisu transparentni i pošteni izbori. 42 Zahvaljujem.
Gospođa Novaković-Bursać Snježana, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, naravno da se nije moglo izbjeći da se kaže nešto o ukupnom procesu u kojem smo se našli, pokušaju izmjena i dopuna Izbornog zakona, ja se tu neću puno ponavljati, osim dobro poznatog stava da se u ovaj posao kod dobronamjernih političkih aktera nije trebalo ući, jer se izgubilo značajno vrijeme i energija bez unaprijed jasnog političkog stava po ključnim pitanjima. Mi jesmo i učestvovali i kao klub poslanika i kao članovi interresorne grupe i jesmo i nismo, i uvijek smo bili vrlo jasni, al' smo se u detalje bavili svim ponuđenim ovim rješenjima, koje neko naziva ekspertskim, pa onda je, ovo kao što kaže gospodin Kožul, dobijemo zvjezdice, pa onda od ovih ponuđenih članova, ja ne bih sada da stvarno zvučim maliciozno, jer mi to nikako nije namjera, jer pozdravljam svaku dobru namjeru i trud i rad koji doprinese nečemu dobrom. Ali imati na ovoliko mjesta izmjene i dopune zakona koji se tiču uvođenja novih tehnologija, a u završnim i prelazinim odredbama prejudicirati rješenje je neozbiljno. Znači, ozbiljan prisput bi bio, onako kako je i trebalo, da se prvo provede sve ono prethodne radnje ispitivanje, studija izvedivosti itd. pa da se onda evntualno ide u izmjene zakona. Ovo ovdje je jasno od početka šta se pokušavalo i šta se pokušava, na to neću da se obazirem, jer je najveći dio izmjena i dopuna se pokušava prikazati, Bože moj, evo mi ćemo sad uvesti nekakve nove tehnologije i eto spriječićemo neke krađe, a onaj dio segmenta izbornog procesa gdje imamo sudske presude, gdje nemamo pojma ko glasa, to svi znate o čemu pričam o glasovima iz inostranstva, eto to ćemo glasno da zažmirimo i još glasnije da zaćutimo i napravićemo se vrlo integritetno da to nismo vidjeli, ni čuli, ni znali, eto važno je, Bože moj, da isfingiramo neku demokratiju, neku elektroniku i skenere itd. I još kad kod ovoga što nama prebacuje da poslanici u Ustavnopravnoj komisiji iz SNSD-a su paušalno glasali, samo ću vam dva primjera navesti. Prijedlog 114. i 124., član 114. i 124. prijedloga, pazite sad ovo, u prijedlogu 114. pa poslednji stav, kaže – Centralna izborna komisija, slušajte ovo, provodi postupak utvrđivanja odgovornosti. Pazite ovo, daje se takva nadležnost tijelu koje treba da provodi izbore, znači utvrđivanje odgovornosti. Pa ljudi ko u normalnim pravnim sistemima utvrđuje odgovornost, koji je ovo zakon? Drugo, slična, slično rješenje, mislim priprema, prava priprema za diskusiju po ovom Zakonu mi nije ovdje, jer smo mislili i očekivala sam da ćemo pričati samo o izvještaju, odnosno da nećemo uopšte razgovarati kao što ni do sada nismo, ali kad ste već započeli diskusiju evo vam još jedno slično. U 124. prijedlogu kaže ovako – u slučaju iznošenja lažnih informacija od strane političkog subjekta putem medija itd. ako te informacije mogu ugroziti integritet izbornog procesa, kaže, Centralna izborna komisija je ovlaštena da provede postupak. Kakav sad ovdje postupak, utvrđuje laž, šta, kako? Jel' vi ovo stvarno smatrate ozbiljnim prijedlogom? Integritetom, znači, smišljate neprovedive stvari, dajete i locirate nekakve nadležnosti i odgovornosti koje nigdje na svijetu, znači, nama centralna, izgleda po ovome vašem prijedlogu treba Centralna izborna komisija da provede neki inkvizicioni, inkviziciju nekakvu pa će sad sutra, ako ja budem ili vi, nije bitno ko je, gospodin Adil, ovaj, i izrekne nešto na nekom mitingu i onda ga lijepo prizove neki preki sud, Centralna izborna komisija da mu utvrdi da li je ovo njegova izgovorena laža ili nije i to je vama integritet. E zbog ovakvih stvari, prvo generalno, znači, stav SNSD-a je nepromijenjen, vrlo jasan po pitanju izborne 43 reforme, a kad smo ušli tek u ove detalje, da ne spominjem ove ključne probleme integriteta, a tek ovakvih detalja koliko hoćete i nemojte molim vas da nama inputirate bilo kakvu neozbiljnost kada je u pitanju glasanje u bilo kojoj komisiji. Hvala lijepa, a pogotovo kad je u pitanju generalni politički stav i pristup.
Krivi navod gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kolegicama Čolo i Lepić, mislim da na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva kažete da ste obje bile, pogotovo predsjedavajuća, i gospođa Krišto i gospodin Radmanović i te kako je iznio razloge za zamjerke na predloženi tekst, dakle, oboje su iznijeli i te kakve razloge koje vi jednostavno ste zanemarili. Prema tome, ja ih neću prepričavati, evo ako želi gospoda neka kažu i neka reknu ono što su rekli na Ustavnopravnom povjerenstvu, samo što se to vama nije svidjelo to je vaš problem, nije dakle problem nas i njih koji su vam to iznijeli. S druge strane gospodine Emriću, integritet nije samo ono što Vi mislite i što je eventualno predloženo u ovim izmjenama i dopunama, on je mnogo širi, on je mnogo širi i mnogo sadržajniji da bi doista bio pravi Izborni zakon. Znači, ovo želite promijeniti, a želite zadržati najveće krađe, lažno predstavljanje, otimanje legitimnog izbora predstavnika, prag, preferencije, kompenzacija, dakle, sve su Vam to integritet izbornog procesa u koji nećete niko da uđe i da dirne, pa mi trećinu Parlamenta imamo kompenzacijske mandate, to niko nije izabrao te ljude, to su predsjednici stranka davali ljude i stavljali nam ih ovdje i oni su nam ovdje, kreiraju skoro rad Parlamenta. Nećete o tome da ... je li to integritet izbornog procesa? Pročitajte tamo u Izbornom zakonu šta znači uopće kompenzacijski mandat, odnosi se na kvote, na kraju se on pretvorio zapravo u trećinu zastupnika ovdje u ovom Parlamentu, nećete o tom integritetu. I na kraju, dakle, hoćete fer i poštene izbore, kako ćete dobiti fer i poštene izbore ako se sve ovo krade i to su najveće krađe, dakle, to su najveći problemi u ovog Izbornog zakona, a o njemu nećete da pričate. S druge strane, zastupnici u Zastupničkom domu ne moraju progovoriti ništa, odnosno u Ustavnopravnom povjerenstvu svojim glasovanjem daju svoj stav, u čemu je problem, jel' ja moram nešto reći da bi nekog zadovoljio, ja svojim glasovanjem iznesem stav kakav imam o tome što je predloženo, ne moram progovoriti ništa, jer je ono što je predloženo nemoguće ispraviti, ovo što je gospođa Novaković govorila. Nemoguće je ispraviti, dakle, 130 članaka i ono što su predložili i kakve su nebuloze predlagali. A evo ako gospoda koja su, dakle, iznosili svoje stavove o predloženim izmjenama hoće kazat, neka kažu, dakle, one su izrečene jasno, glasno i ko ih je htio mogao ih čuti, ko neće da ih čuje šta ću mu ja. Hvala lijepo.
Krivi navod, gospodin Jasmin Emrić.
Gospodine Lovrinoviću, ja nisam član interresorne radne grupe, a vjerovatno Vi ispred HDZ-a imate člana u interresornoj radnoj grupi, a ja sam tražio da budem član interresorne radne grupe, upravo da dam i ja svoj doprinos i ono što ja mislim da bi trebalo ugraditi i 44 popraviti Izborni zakon BiH, kako bi spriječili krađe gospodine Lovrinoviću i ja sam tražio da budem, a vi niste dali, većina nije dala da Jasmin Emrić bude član interresorne radne grupe. Zašto niste dali? Pa možda ne sviđa vam se ono što ja pričam. Ja želim o svemu da razgovaramo i o svim krađama i o svim zloupotrebama i pozivam sve da to rade. Pa imali ste priliku da predložite kroz rad interresorne radne grupe sve ono što ste mislili da treba popraviti u Izbornom zakonu BiH, da ugradite, da predlažete kako vi mislite da to treba da bude i da tražite podršku za to, da o tome razgovaramo, da raspravljamo i da tražimo podršku, to je put da na ovakav način raspravljamo. Prema tome, ja sam govorio u svojoj prethodnoj diskusiji o Mišljenju Ustavnopravne komisije i o tome da je za mene to Mišljenje neprihvatljivo s obzirom da su oni naveli glavni razlog da su protiv principa na kojima se zasniva Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH i naveo sam vam te principe. Ne bih ulazio dalje u raspravu, a kad budemo raspravljali o izmjenama i dopunama Izbornog zakona onda ćemo čuti i moje prijedloge i moje mišljenje i sviju zastupnika koji imaju želju da sudjeluju u ovom postupku, a vi ste i te kako imali priliki da sve ono što mislite da [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Izborni zakon kako bi se spriječile [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da to kažete, da to predložite i ja bih to podržao, znači sve što će doprinijeti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i smanjenju zlouptreba ja podržavam. Hvala.
Gospođa Borjana Krišto, redovna diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Obzirom da na dnevnom redu imamo točku sa Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva negativnog i da smo ovdje čuli silne rasprave i obrazloženje, prvo – zašto je to Mišljenje negativno, je li neko misli da neko može biti nečija i svijest i savjest i da se HDZ BiH treba ponašati onako kako to misle drugi ovdje? Valjda smo mi politički predstavnici hrvatskog naroda koji sjedimo u ovom Domu i zastupamo i imamo jasno definirano svoje stavove. Druga stvar, kad je u pitanju rad Ustavnopravne komisije ili povjerenstva ono ima devet članova, podsjetiću za one koje su danas to pikušali obrazložiti kako im HDZ ruši taj, stavove, ovaj, ustavne u smislu određenih prijedloga zakona. HDZ BiH ima dva svoja člana, pa mi nije jasno kojom matematikom ste došli do toga da dva člana ni na kakav način ne mogu sudjelovati na ishod i na stav Ustavnopravne komisije, uz nazočnost kvoruma vi ste upravo ti, koji ste danas pokušali obrazložiti, kako smo mi to na ovoj sjednici srušili bez argumenata, samo nekom snagom, ste se upravo rukovodili vlastitim stavovima i vlastitim potezima koji do sada radite, ne uvažavate ni principe, ni sadašnji Ustav itd. nego se upravo rukovodite time da ste nekakva većina i da imate ruke i u ovom Domu i u Ustavnopravnom povjerenstvu i da možete određene odluke rušiti. U ovom slučaju kad je u pitanju Mišljenje ovog Ustavnopravnog povjerenstva smo i mi jasno ispred HDZ-a BiH iznijeli svoje razloge kad je u pitanju Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona i naravno da ovi princip koji su napisani, kao samo obrazloženje, apsolutno ne odgovaraju niti principima transparentnosti, niti principima integriteta izbornog procesa. Što to može biti integritet izbornog procesa doli provedba odluka Ustavnog suda BiH koji prvenstveno štiti Ustav BiH, u koji se ovdje svi zaklinjemo, kojem smo svi ovdje prisegli. Što to može biti integritet izbornog procesa doli provedba odluka Evropskog suda za ljudska prava, koji postoji i sadrži diskriminatorske odredbe. Na sve to smo bili spremni. Što to može 45 biti integritet izbornog procesa doli toga da se Centralna izborna komisija imenuje u skladu sa zakonom koji jasno propisuje da se Centralna izborna komisija trebal bi imenovati, i na to smo uložili svoje amandmane, kao što se imenuju u sve druge institucije i tijela vlasti i organi od strane Parlamentarne skupštine. Što to treba biti integritet izbornog procesa u biračkom odboru da se prema javnoj natječajnoj proceduri provodi izbor, a ovdje to radimo mimo na prijedlog određene parlamentarne većine i zato vam je kriv, naravno, HDZ BiH ili možda još neko kao što vi mislite. Stoga vas pozivam, jasno sam kazala i iznijela svoj stav na Ustavnopravnom povjerenstvu, da mi ne prihvaćamo ove prijedloge izmjena i dopuna Izbornog zakona, ali da smo spremili amandmane, amandmane možemo uložiti samo na one prijedloge, odnosno poglavlja i članke koji se mijenjaju i to smo uradili, ali smo jasno na Ustavnopravnom povjerenstvu kazali da ovakav zakon koji je došao nema za nas principe koji zadovoljavaju niti transparentnost, niti integritet izbornog procesa. Molim vas, da li u zakonu, kolegica se Novaković pozvala isto tako kao članica interresorne radne grupe u kojoj i ja sjedim, u kojoj su članovi ODIHR-a jasno rekli da samo nove tehnologije možemo uvesti u definicije i prijelaznim i završnim odredbama kazati kako i na koji način i to kad o tome odluči Parlamentarna skupština kad se mogu izborne tehnologije propisati. Da li je integritet izbornog procesa ono što je napisano u prijedlogu izmjena i dopuna Izbornog zakona identifikacija putem otiska prsta? To imaju Avganistan i Makedonija, čiji su izbori dovedeni u pitanje zbog toga, je li to integritet izbornog procesa? Dalje da ne govorim ostale stvari koje govore o tome o čemu smo mi pričali i zalažamo se, i bili smo jasno stava kroz interresornu radnu skupinu da definiramo i preuranjenu kampanju, i govor mržnje, i zlouporabu, ono sve što je napravljeno u ovim prijedlozima nije definirano na jasan način da omogućava da zakon bude provediv, da jasno definira i odgovornost onoga ko zloupotrebljava. Nego naprotiv, ti prijedlozi upravo idu da se može zloupotrebljavati to što je ondje napisano i to samo od jednog tijela, tijela koje je zaduženo za provedbu izbora. Ja se nadam da sam dovoljno ukazala, ja se zahvaljujem i naravno što god kazali poslije toga imajte na umu da će HDZ BiH uvijek imati svoj jasan i argzmentiran stav, imati svoje prijedloge koji će biti u skladu sa Ustavom BiH. Hvala lijepa.
Ispravka krivog navoda, gospođa Alma Čolo, drugi put.
Hvala predsjedavajući. Ja bih voljela da ste Vi, gospođo Krišto, taj Vaš jasan i argumentiran stav kad je u pitanju integritet izbornog procesa izrazili kroz ove izmjene koje ste predložili po hitnom postupku u Dom naroda, ne vidjeh tamo ništa osim definicije informacionih tehnologija i toga da će se primjenjivati tek kad Parlament o tome odluči. O tome kaće Parlament odlučiti, evo znamo, dvije godine u ovom Domu, u Parlamentu stoji studija izvodljivosti o uvođenju informacionih tehnologija u izborni proces koji je dostavio CIK i nikada Vi i Vaši partneri niste dozvolili da to dođe na dnevni red jednog i drugog doma da mi kažemo šta mislimo o tome. Vi ste rekli da CIK nema pravo to da predlaže. Vaš predsjednik u nekoliko navrata u razgovorima pred međunarodnom zajednicom je rekao da paket integriteta, ovaj o kome smo govorili, ovaj koji je došao u Parlament, nije nikakav problem, da on to prihvata bezrezervno, ali ako se postignu odgovarajuća druga rješenja. 46 Ovo što gospodin Kožul kaže, ima tamo neka zvjezdica. To je gopsodine Kožul neslužbeni prečišćeni tekst u kojem ima zvjezdica da je ta rečenica izbrisana, Vi ste mogli amandmanom na ovaj Zakon tu rečenicu zamjeniti odgovarajućom rečnicom koja je sadržana u Ustavu Federacije. Ja sam je htjela ugraditi u Zakon, ali ovo je paket integriteta i ne može nešto što je suština ući u ovo, ali može u amandmanskoj fazi i rado bih to uradila vjerujte. Kada je u pitanju ovo što je gospođa Novaković-Bursać govorila, kaže odgovornost, CIK utvrđuje odgovornost. Pa gospođo Bursać šest mjeseci .../poslanica se upozorava na virjeme/... mandat, ne podnesite finansijski izvještaj CIK-u [[poslanica se upozorava na vrijeme]] mislite da nećete dobiti novčanu kaznu, mislite da oni neće utvrditi Vašu odgovornost, pa i sad CIK [[poslanica se upozorava na vrijeme]] a Sud BiH ovlašten da preispituje odluke CIK-a. Toliko, nemam puno vremena, puno bih imala više da odgovorim.
Gospodin Predrag Kojović, krivi navod.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa mislim da je gospođa Krišto zapravo prvi put stvarno transparentno objasnila misteriju sa mišljenjima Ustavnopravne komisije, koja, moram priznati, mene je intrigirala svo ovo vrijeme u smislu da dobijem objašnjenje, imali smo prijedlog DF-a za promjene Ustava, koji je dobio ocjenu Ustavnopravne komisije da nije u skladu sa Ustavom, je li, što, mislim radi se očigledno o logičkim nonsesima i bili su nebojašnjivi, iskreno da vam kažem, do ovoga vrlo preciznog i jasnog stava koji je iznijela gospođa Krišto, koja je rekla, mi smo politički predstavnici jednog naroda, to mije, znači, to zaslužuje, gospođo Krišto, jednu diskusiju koja ne pripada, naravno, na ovoj tački, ali jedna ozbiljna politička izjava, koja je mnogo puta već dokazana, ovaj, da ne može da stoji, ali zaista da ne otvaramo tu temu. I Vi ste rekli – mi na Ustavnopravnoj komisiji dođemo sa jasnim političkim stavom i odlučujemo da li je nešto u skladu sa Ustavom ili nije. To je vrlo precizno objašnjenje šta vi pogrešno radite u Ustavnopravnoj komisiji. Ja znam da je to možda teško, ali vi biste u Ustavnopravnoj komisiji, ne znam šta Vam je smiješno, ali recimo, ja kad Vi govorite i puno kažete smiješnih stvari, pokušavam da zadržim obziljnost zbog digniteta Doma u kome govorim, vi biste morali da se ponašate kao pravnici iz ustavne oblasti, da li je neki niži pravni akt od Ustava u skladu ili u suprotnosti sa Ustavom. Međutim, vi tamo očigledno odlučujete na način na koji imate pravo i što treba ohrabrivati, na koji trebate odlučujete kada se radi ovdje i diskutuje o nekom prijedlogu u Domu. Teško je biti, sjediti u Ustavnopravnoj komisiji i biti čuvar Ustava i biti, kako bi rekao, politički aktivista u jednoj osobi, ali to je zahtjev [[poslanik se upozorava na vrijeme]] koji se nekada postavlja pred nas. Tako ja sam, iskreno da Vam kažem, Vama zahvalan, jer sada imamo vrlo precizno objašnjenje da HDZ [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ustavnopravnoj komisiji ne odlučuje da li je nešto u skladu sa Ustavom, nego da li je nešto u skladu sa njihovim političkim jasnim stavom. Hvala.
Gospođa Marinković-Lepić Mirjana, krivi navod. Izvolite. 47
Pa ja bi se složila, naravno, sa Predragom, jer evo i ja sam sebi to zapisala kao jedan krivi navod da je HDZ predstavnik hrvatskog naroda, to uopšte nije, on je predstavnik svojih glasača. I evo još jedna podudarnost, je li, nismo se ništa dogovarali, ali očigledno da nam iste stvari paraju uši, da se kroz glasanje izražava svoj stav i da ne može, da se ne mora apsolutno ništa progovoriti kad ste na Ustavnopravnoj komisiji, to apsolutno ne stoji, jer Ustavnopravna komisija ocjenjuje da li je nešto u skladu sa Ustavom i ustavnim principima. Nakon što se evo ovako izgalamili, ovaj, za govornicom i nekako nas, čini mi se, naružili, ja bih ovdje takođe ispravila jedan krivi navod, odnosno ukazala na činjenicu da Vi se pozivate na odluke Ustavnog suda BiH samo u ovom procesu ili u posljednje vrijeme samo u izbornom procesu i kada su ovi, kada je Izborni zakon i izbori u pitanju. Čudi me da niste uticali da se, recimo, provede odluka Ustavnog suda da se, recimo, Kanton 10 ne zove Livanjski ili da se kanotini ne nazivaju županijama, o čemu takođe postoje odluke Ustavnog suda i da se, evo, i kao pravnica ne zalažete za poštivanje svih odluka Ustavnog suda i odluka Evropskog suda za ljudska prava. O Izbornoj komisiji, mislim, da ne trebamo i njenom izboru ovdje govoriti, obzirom da je sud donio odluku da je i da su, da je izbor nedostajućih članova Izborne komisije bio u skladu sa zakonom, a Vi ste stalno vrtili tu mantru o, i još sa predstavnicima nekih stranaka [[poslanica se upozorava na vrijeme]] da to nije u skladu sa zakonom. I evo, zaista me čudi da je za Vas integritet izbornog procesa da mi piše u ličnoj karti šta sam po nacionalnosti, ali odredbe zakona koje se odnose upravo na sprječavanje [[poslanica se upozorava na vrijeme]] krađa za Vas nije integritet izbornog procesa.
Gospodin Nikola Lovrinović, redovna diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nisam imao više, čini mi se, ovih replika pa sam morao posegnuti za dostupnim mehanizmom. Dakle, gospođi Lepić i kolegi Kojoviću, mi smo, dakle, Ustavnopravno povjerenstvo, govorim mi smo ili evo ja sam, nije bitno, član sam Ustavnopravnog povjerenstva, mi smo radno tijelo Parlamentarne skupštine BiH, mi nismo Ustavni sud. Možete li zamisliti situaciju da u Zastupničkom domu nema nijednog pravnika, tko bi bio onda u Ustavnopravnom povjerenstvu? Dakle, mi ovdje donosimo političe stavove, pa ako hoćete i kad mijenjamo Ustav, dakle, mi nismo Ustavni sud i ne moramo biti svi pravnici, ko kaže da moramo biti svi pravnici u Ustavnopravnom povjerenstvu, mi smo radno tijelo Parlamentarne skupštine BiH koja razmatra određena pitanja i donosi svoje stavove onako kako misli da ih treba donijeti, a ne presuđujemo mi, dakle, ako je nešto sporno ima Ustavni sud pa nek on govori o tome. A, ovaj, ovo što ste govorili za, čiji smo mi predstavnici. Dakle, mi smo Hrvatska demokratska zajednica i ja se stvarno zahvaljujem svima onima koji su glasovali za nas, ali evo zovemo se Hrvatska demokratska zajednica. Izborna komisija, gospođo Lepić, nije izabrana sukladno zakonu i to nas nećete uvjeriti taman da bude deset mandata ovdje i učiniću u budućem periodu, dakle, da se to makne, da sa ta odluka izbriše. Dakle, nije doneseno po zakonu, jer su ljudi morali biti izabrani s liste, a lista nije postojala, po natječaju, natječaj je prekinut. Prema 48 tome, nije točno da je po Izbornom zakonu, neka sud donosi, sud je ocjenjivao nešto sasvim drugo, koliko sam ja upoznat, ali evo o tom potom, dakle, imaćemo šanse razgovarati i o tom. Hvala lijepo.
Hvala. Krivi navod, gospodin Predrag Kojović.
Razumijem ja, gospodine Lovrinoviću, da Vi ne osjećate, da niste dovoljno stručni za Ustavnopravnu komisiju i da postoji mogućnost i da drugi članovi komisije nisu eksperti iz ustavnog prava ili da‚ ne znam, u ovom Domu eventualno i ne sjede ljudi koji su eksperti iz ustavnog prava. I naravno da postoji Ustavni sud koji će odluku koju mi usvojimo u ovom Domu na zahtjev određene grupe preispitati. Od vas se tamo u Ustavnopravnoj komisiji traži jedan od najjednostavnijih logičkih procesa koji se zove dedukcija, gdje vi znači gledate da li je neka, kako bi rekao, pojedinačni prijedlog u skladu sa nekim opštim normama. Pazite, ako ste ušli u ovo tijelo koje broji samo 42 čovjeka, u zemlji od 3,5 miliona ljudi, morate imati neke kvalitete, ... imati, kako bi rekao, vladati logikom je jedan, ja mislim bi trebao biti jedan od prekvizita za boravak u ovako uvaženom domu. Tako da je razumijem taj Vaš argument, ali upravo zato, ja očekujem, iskreno da Vam kažem, da najjednostavnije se izrazim, sljedeću stvar, Peđin prijedlog nekog zakona nije u skladu sa Ustavom zato što član 6. Ustava kaže tako dalje, što je suprotno sa ovim što Peđa predlaže. Znači, ne tražim filozofsku raspravu, kako bi rekao, značenje, smisao života itd. nego samo jednostavnu dedukciju, podvođenje određenih prijedloga pod određeni član Ustava, odnosno suprotnost sa tim članom. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Damir Arnaut.
Pa evo gospodin Lovrinović i gospođa Krišto u suštini su krenuli sa svojom diskusijom i dokazali previše. Znači, s jedne strane gospodin Lovrinović kaže da nije pravni ekspert i da ne treba sudit, ovaj, usaglašenost ovog Izbornog zakona, Prijedloga izbornog zakona sa Ustavom, a s druge strane vrlo detaljno je obazložio zbog čega on smatra, sa pravne tačke gledišta, da izbor članova Centralne izborne komisije nije u skladu sa Izbornim zakonom. Mislim, pa je li ili nije? Al' evo, mislim, stvarno ajmo danas sve ogolit, mislim, ja sam maloprije govorio zašto je predložio ovaj diskriminatorni zakona, ove krvna zrnca na ličnim kartama. O, znate šta je srž problema? Što HDZ ima dva člana Ustavnoprane komisije, a ni po čemu mu to ne pripada. Poslovnik vrlo jasno kaže da stranke u ustavnopravnoj, odnosno klubovi poslanika dobivaju mjesta u komisijama u skladu sa veličinom klubova, HDZ prema tom, toj raspodjeli može imati maksimalno jednog. Jer vidite SDA kad se formirala komisija sa devet članova dobila dva, SNSD i Srpski klub sa mislim više od devet članova u tom trenutku dobili dva, HDZ sa pet članova dobio dva, SDP tad je imao četiri člana dobio jednog itd. Mislim, znači, jasno je bilo. Znate šta se tad još desilo, sjećaju se svi, sjeća se Vlatko najviše, SDA se odrekla jednog svog člana koji joj je pripadao u Komisiji za ravnopravnost spolova da bi Vlatko Glavaš otišao 49 u Komisiju za ravnopravnost spolova, jer je tamo falio, ovaj, član iz hrvatskog naroda, jer je HDZ po svaku cijenu htio ta dva člana u Ustavnopravnoj komisiji da bi onda mogao bez [[poslanik se upozorava na vrijeme]] obarati zakone, na to se sve svodi. Hvala.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu i zaključujem tačku 7. Tačka osam, Ad. 8. Zaključak sa 16. sjednice Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-06-453/22 od 22.03.2022, i Odluka o upućivanju zahtjeva za dodjeljivanje kandidatskog statusa Bosni i Hercegovini po ubrzanoj proceduri, predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-06-453-1/22 od 08.04.2022. Zajednički kolegij oba doma zaključio je da se institucijama Evropske unije uputi inicijativa o ubrzanoj proceduri za dodjeljivanje kandidatskog statusa BiH, te da se u Predstavničkom domu i Domu naroda obavi rasprava o podnošenju navedene inicijative. Dom naroda je prilikom rasprave o navednom Zaključu usvojio Odluku o upućivanju zahatjeva za dodjeljivanje kandidatskog statusa BiH po ubrzanoj proceduri. Zaključak oba doma ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, zaključujem tačku 8. Tačka devet, ide set tačaka o izvještajima, bilo je prijedloga da spojimo raspravu o svim izvještajima, al' praktično može ići ovako brže. Tačka devet, Ad. 9. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2021. godinu, broj: 05/7-39-1-269/22 od 18.02.2022.
.... kao dodatno obrazloženje ovoga o čemu ste rekli. Naime, zajedničko povjerenstvo je na jučerašnjoj sjednici razmatralo ovo Izvješće i kroz raspravu dijelovi Izvješća Neovisnog povjerenstva okarakterizirani su kao prekoračenje ovlaštenja ili u najmanju ruku da dijelovi Izvješća koji su preporuke Neovisnog povjerenstva ne bi trebali biti usmjereni prema Parlamentarnoj skupštini i prema tome Povjerenstvo za ljudska prava je prihvatilo Izvješće, al' uz ovu jednu jedinu preporuka koju ste Vi ovdje čitali, pa je ja neću dodatno elaborirati. Hvala.
Hvala. Nema prijavljenih više. Zaključujem raspravu i tačku 10. Tačka 11. Ad. 11. Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-02-4-369/22 od 08.03.2022.
Zajednička komisija za ljudska prava je u skladu sa članom 64. Poslovnika Predstavničkog doma i članom 54. Poslovnika Doma naroda, članom 21. Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH dostavila navedeni Izvještaj. 51 Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, zaključujem tačku 11. Tačka 12. Ad. 12. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu: „Osnovne pretpostavke za efikasno upravljanje taksama i naknadama institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2201/21 od 17.12.2021.
Komisija za finansije i budžet razmatrala je Izvještaj, prihvatila ga je i uputila u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, zaključujem tačku 12. Tačka 13. Ad. 13. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu: „Elektronsko upravljanje dokumentima u institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucijama BiH, broj: 01/4-16-1-2224/21 od 23.12.2021. Komisija za finansije i budžet razmotrila je Izvještaj, prihvatila ga i uputila u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, zaključujem tačku 13. Tačka 14. Ad. 14. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-402/22 od 10.03.2022.
Hvala predsjedavajući. Pa naime nakon što sam prošle godine ukazao da je Centralna banka BiH sklopila Ugovor o vanjskoj reviziji sa firmom Grant Thornton, koja je u vlasništvu bivšeg SNSD-ovog premijera Republike Srpske Aleksandra Džombića, vidim ovdje jedan pozitivan odgovor na tu kritiku u smislu da je reviziju u decembru 2021. godine završila međunarodna renomirana firma Ernst & Young i to je samo jedan od pokazatelja kako utemeljena kritika u ovom visokom domu može djelovati na službenike da se počnu odgovornije ponašati kada je u pitanju dodjela ovakvih ugovora. Hvala.
Hvala gospodinu Arnautu. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu, zaključujem tačku 16. 53 Tačka 17. Ad. 17. Informacija Upravnog odbora Javnog RTV servisa Bosne i Hercegovine o posljedicama finansijske blokade BHRT-a, broj: 01,02-50-18-476/22 od 24.03.2022. Informacija je uvrštena na dnevni red odlukom Kolegija u proširenom sastavu na prijedlog Komisije za saobraćaj i komunikacije, materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Jasmin Emrić, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. U vezi s ovom Informacijom želim prvo reći da suosjećam s uposlenicima BHRT-a zbog toga što redovno ne primaju zarađenu plaću, naglašavam zarađenu plaću, jer oni svaki dan, kao što vidimo, rade i proizvode program koji svi gledamo, a za to što rade nisu redovno plaćeni. Također želim se osvrnuti i na obraćanje i poziv Samostalnog sindikata RTV BiH nama zastupnicima gdje nas oni pitaju, parafraziraću – je li vas stid što iz svojih udobnih ministarskih i poslaničkih fotelja tri godine mandata niste prstom mrdnuli da se riješi pitanje financiranja jedne institucije BiH? To nas javno pitaju uposlenici BHRT-a. Ja želim odgovoriti na ovo javno postavljeno pitanje. Jeste, mene je stid što do sada nije riješeno pitanje financiranja BHRT-a, iako sam ja zastupnik koji nema ama baš nikakve odgovornosti za nastalo stanje i blokadu računa ove medijske kuće. Kao što znamo, ja nisam bio, niti sam sada dio vladajuće većine SDA-SNSD-HDZ. Ja nisam predlagao članove Upravnog odbora i uprave Javnog RTV servisa, niti imam odgovornost za njihov rad, ali iako nemam odgovornost za rad i odnos prema ovom Javnom RTV servisu ja želim reći da prije svega suosjećam s uposlenicima BHRT-a zbog toga što ne primaju redovno plaću. Uvažene kolegice i kolege, zamislite situaciju da mi ne primimo plaću jedan ili više mjeseci. Pa mi redovno primamo plaću, redovno primamo plaću, a cjelokupna javnost u BiH vidi šta i kako radimo. Ja smatram da je prioritet da se ova financijska situacija BHRT-a rješava kako bi prije svega zbog moralne obaveze hitno pomogli ovim ljudima koji vrijedno rade svoj posao. Evo, oni ne primaju redovno platu, a i danas nas prate i snimaju da se vidi naš rad i isti predstavljaju javnosti. Međutim, moram naglasiti, da nismo svi odgovorni za ovo stanje Javnog RTV servisa BiH, najveća odgovornost je onih koji su imenovali Upravni odbor, a to je sadašnja vladajuća većina SDA-SNSD-HDZ. Upravni odbor tako se i postavlja i poziva one koji su ih imenovali 04.06.2021. godine da se hitno uključe u rješavanje ove velike krize, kako oni to navode. Ja vas kolegice i kolege, koji ste imenovali Upravni odbor, pitam – jeste li se uključili u rješavanje ove financijske blokade koja uništava ovu važnu državnu instituciju, ali i koja utječe na ljudske sudbine onih koji rade, a nisu dobili plaću za svoj rad? Ja postavljam pitanje predsjedavajućem, Vijeću ministara, kojeg nema, i nadležnom ministru, kojeg također nema – šta su poduzeli da se ova financijska blokada bar privremeno otkloni i koji je plan kratkoročnog i dugoročnog rješavanja održivog financiranja javnih RTV servisa? Imate li plan i mjere gospodo iz Vijeća ministara BiH? Naravno da nemaju, svojim nedolaskom i neprisustvom oni pokazuju koliko ih uopće zanima ova tema, odnosno uopće ih i ne zanima ova cjelokupna situacija. Pa također im postavljam pitanje – da li razumiju situaciju i stanje 870 radnika i njihovih porodica kojima je ugrožena egzistencija zbog nerada Vijeća ministara, ali i zbog nerada onih koji su imenovali i 54 Vijeće ministara i upravljačke strukture? Da li vi čujete i razumijete vapaj Upravnog odbora i Samostalnog sindikata BHRT-a da je hitno potrebno riješiti ovu financijsku situaciju i otkloniti mogućnost blokada, jer se ova medijska kuća guši godinama? Da se ovaj državni emiter financijski guši godinama vidljivo je iz ove Informacije Upravnog odbora gdje navode da su njihova potraživanja po osnovu tužbi preko 60 miliona KM. U Informaciji se navodi [[posalnik se upozorava na vrijeme]] tužbe podnijete 2008. godine, te da još nisu riješene. Zašto nisu riješene, to pitanje se treba postaviti i [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. S obzirom da je skraćena diskusija, evo, ja ću još predložiti samo tri zaključka: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo pravde BiH da u roku od 30 dana izrada i dostavi u zakonodavni postupak izmjene Zakona o izvršnom postupku BiH na način da se potraživanje za RTV taksu smatra vjerodostojnom ispravom. - Pradestavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da u najkraćem roku predloži izmjene Zakona o Javnom RTV sistemu BiH na način da se osigura održivo financiranje sva tri javna RTV servisa BiH. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Adil Osmanović. Pardon, ima Damir Arnaut povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vidite, mislim, gospodin Emrić je već ukazao na to, mi nemamo ovdje ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, ni ministra prometa i komunikacija, znači resornog ministarstva, koji je iz SNSD-a, ni zamjenika ministra prometa i komunikacija, koji je iz SDA, gospodina Brankovića. Mislim, ja znam da je sve po zakonu, ali nije po Poslovniku. E sad, možemo li, ovaj, evo što se mene tiče aj da nastavimo raspravu, ali može li neko iz ove vladajuće većine dovest ili ministra ili zamjenika ministra, jer postavljaju se ovdje legitimna pitanja, šta ste uradili po ovom pitanju, ovo je vaš resor. Mislim, pa toliko rijetko se sastajemo, ljudi ne mogu sjediti ovdje. Pa dajte da čujemo šta su uradili evo ovih zadnjih mjeseci da, volio bi čak i vidjeti šta rade danas kad ih nema ovdje, znači, kad je jedna tačka dnevnog reda koja se tiče njihovog resora, njih nema danas, ja hoću da ih pitam šta su uradili po ovom pitanju zadnjih godinu dana i hoću da ih pitam šta danas rade, a nisu ovdje. Evo, da ne trošim ničije vrijeme, da ne tražim pauzu, ali molim vas, nek se šefovi klubova iz datih stranaka organizju, nek dovedu svoje ljude u Vijeću ministara, hoću, imam pitanja. Hvala.
Molim vas da nastavimo raspravu, radi se o Informaciji Upravnog odbora i teško bismo mogli reći da je povrijeđen Poslovnik i tako smo to i koncipirali i prihvatili svi na početku. Ima prijavljenih za raspravu, imaju šta da kažu o ovoj temi i dobro je da vodimo raspravu. Gospodin Adil Osmanović, izvolite. 55
Hvala predsjedavajući. Klub poslanika SDA je 29.03. ove godine dostavio Prijedlog informacije o situaciji, o problemima u kojim se nalazi Javni medijski servis BHRT sa prijedlogom zaključaka. Vidim da ovdje na portalu nema čak ni Informacije Upravnog odbora, ne može se bar otvoriti, pa zamolio bi službe da iskopiraju ovu Informaciju, podijele kolegicama i kolegama poslanicima. Ja ću ukratko proći kroz ovu Informaciju, napraviti jednu retrospektivu. Zakon o Javnom RTV servisu BiH usvojen je 2005. godine, ovim Zakonom su uspostavljena tri emitera sa jednom taksom za finansiranje njihovog rada. RTV taksa u BiH naplaćuje se na prostorima entiteta i Brčko distrikta BiH. Sistem javnog emitiranja u BiH sačinjavaju RTV BiH, RTV Federacije BiH i RTV Republike Srpske i korporacija javnih RTV servisa BiH. Korporacija koju su emiteri trebali konstituisati nakon 60 dana usvajanja Zakona nikada nije uspostavljena. Model finansiranja javnih emitera u BiH je mješovit, uključujući RTV takse i prihode od reklama, naplata RTV takse od 2005. godine do 2017. godine povjerena je telekom operaterima. Podaci su pokazali da pored nedovoljnog stepena naplate putem telekom broja pretplatnika pada što je dovelo do toga da javni RTV servisi trpe milionske gubitke. Stoga je Odbor Javnog RTV sistema u BiH na sjednici održanoj u aprilu 2015. godine jednoglasno usaglasio novi model naplate RTV takse koja bi se naplaćivala uz račune za isporučenu električnu energiju, tu svoju odluku je poslao u Parlament BiH na usvajanje. To podrazumijeva da tri javna servisa BHRT, RTV Federacije BiH i RTV Republike Srpske sklope odgovarajuće ugovore sa elektroprivredama u BiH. Ovaj model naplate RTV takse je poznat u mnogim evropskim državama. Od 01. septembra 2017. godine u jednom dijelu Federacije BiH vrši se naplata RTV takse putem računa za utrošenu električnu energiju, tačnije onom dijelu koji je Elektroprivreda BiH pruža uslugu električne energije. U drugom dijelu Federacije BiH, konkretnije u zapadnoj Hercegovini Elektroprivreda HZ HB je odbila naplaćivati taksu. U entitetu Republika Srpska naplata takse provodi se putem Inkaso službe Pošte Republike Srpske i elektronskim putem. Raspodjela RTV takse se vrši na način 50% pripada BHRT-u dok po 25% pripada entitetskim televizijama. Treba istaći da nije regulisan ni sistem prinudne naplate RTV takse, različita su zakonska rješenja u entitetima Zakon o izvršnom postupku Federacije BiH i Zakon o izvršnom postupku entiteta Republika Srpska. Danas smo svjedoci da se BHRT nalazi u izuzetno teškoj finansijskoj krizi, što je i prouzrokovalo da je Porezna uprava Federacije BiH blokirala račun BHRT-a zbog dugovanja za doprinose. BHRT duguje Poreznoj upravi Federacije BiH 19 miliona KM, a RTRS duguje BHRT-u 63 miliona KM od prikupljene takse na području Republike Srpske, koju naplaćuje od 2017. godine. Ako se hitno nešto ne poduzme moglo bi doći do gašenja Javnog RTV servisa BiH koji pokriva cijelu državu, te dovesti do niza drugih negativnih posledica. Treba napomenuti da je jedan od 14 uvjeta pristupanja BiH u EU je i odgovornost države za rad i stabilno finansiranje Javnog RTV servisa, stoga predlažemo sledeće zaključke: 1. Tražimo od Poreske uprave Federacije BiH da u suradnji sa Vladom Federacije BiH deblokira račun BHRT-a što je već uradio Parlament Federacije BiH. 2. Pozivamo Vijeće ministara BiH da što prije uzme u razmatranje aktuelnu situaciju u vezi sa finansiranjem Javnog servisa. 3. Tražimo da nadležni sud ubrza rješavanje predmeta koji se odnose na povrat duga od prikupljene RTV takse. 56 4. Tražimo od Vlade Federacije BiH i Parlamenta Federacije BiH da uskladi svoj Zakon o izvršnom postupku Federacije BiH u dijelu prinudne naplate sa istim zakonom u Republici Srpskoj. 5. Predlažemo Odboru Javnog RTV sistema BiH da izradi novi model naplate RTV takse kojim bi se na jedinstven način prikupljala RTV taksa na cijelom prostoru BiH. Hvala.
Hvala. Gospodin Nermin Nikšić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zaista je uvijek teško govoriti u situaciji kad ste vi u jednoj poziciji, dakle, kao što su to govorile i prethodne kolege, pogotovo gospodin Emrić, u situaciji kad vi primate i imate uredne prinadležnosti, platu i sve ostalo, a govorite o sudbini ljudi koji već mjesecima rade bez plate. Nažalost, odnos vlasti prema Javnom servisu je očit po tome u kakvom je stanju danas BHRT. Međutim, žao mi je i da se prema sudbini BHRT-a, 870 radnika i njihovih porodica, ne treba zaboraviti da ima bukvalno porodica, dakle, gdje rade oba člana porodice i muž i supruga i pa možete misliti u kakvoj su situaciji kad mjesecima ne primaju zarađene plate. Dakle, ni mi se baš nismo u ovom Parlamentu nešto iskazali u svom odnosu prema ovim ljudima. U razgovoru sa predstavnicima sindikata ključ je bio sporazum, odnosno skidanje blokade Poreske uprave, kao što reče kolega Osmanović, blokada je skinuta, neka sredstva uplaćena na račun da bi se isplatile prinadležnosti tim radnicima, a onda je, onda su pare legle, ovaj, za obaveze Poreskoj upravi, a evo ponovo nisu isplaćene plate. Dakle, sve što bi mi sad ovdje rekli i sve u kom pravcu mogu ići naše diskusije, ne pomaže tim ljudima ništa ukoliko se ne riješi sudbina i ukoliko se zaista ne riješi pitanje dugovanja koja postoje prema BHRT-u, jer i u ovome kad razgovarate o tome o sudbini javnih servisera, javnih preduzeća, preduzeća, ustanova koje su se dovele u negativno poslovanje ovdje ne možemo baš toliko staviti na teret tim ljudima tamo, jer imaju i presude, imaju i evidentirane dugove, ali niko ne čini ništa da bi se realizirali ti dugovi prema BHRT-u, ali smo vrlo revnostni da blokiramo račune BHRT-a i da naplućujemo njihove obaveze koje imaju prema Poreskoj upravi, koje su nesporne i koje niko ne dovodi u pitanje. Ja, naravno, evo kolege su to iščitavale, neću iščitavati ovu Informaciju, ovaj, koju smo dobili od strane Upravnog odbora, vidim i oni su predložili neke od stvari, odnosno apeliraju, traže, pozivaju svoje osnivače da se uključe i pomognu im u rješavanju postojeće krize i ja bi ustvari završio samo sa jednim zaključkom. Evo podržaću i ove zaključke koje je gospodin Osmanović iznio i koje je gospodin Emrić iznio, ali ustvari ovdje je samo jedan zaključak: Da tražimo od Vijeća ministara i resornog ministarsta da učini hitno, ne sve što je u njihovoj moći, da učini sve da se skine blokada BHRT-a, da se normalizira funkcioniranje i da se osigura naplata dugova koji postoje prema tom Javnom servisu. Sve drugo je opet odgađanje agonije, ponovo samo prolongiranje problema koji će eskalirat u naredna, sledeća dva mjeseca. I ovo nije problem samo BHRT-a i zbog toga mislim da ima mjesta da se uključe naročito Vlada Federacije i entitetske vlade, iz prostog razloga što gašenjem, stajanjem ili blokadom rada BHRT-a se zaustavlja proces i u Federalnoj TV, jer 57 podsjećam da sva materijalno-tehnička sredstva su vlasništvo BHRT-a i ono što radi Federalna TV praktično radi na način da iznajmljuje od BHRT-a. Hvala.
Hvala. Gospodin Zukan Helez, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naravno, ja mislim da je ovo jako bitna tema, skoro svi smo objeručke davali podršku ovim ljudima kad su izašli u javnost da će prekinut emitiranje programa zato što, je li, ne primaju plate i zato što se gomila dug, zato jednostavno što ne mogu više da funkcionišu. Ja mislim da je ključni problem, a nisam siguran da je bilo ko prije mene govorio o tome, je što je ovo jedan od zakona koji je donesen u nekom vremenu kad je veliki utjecaj imala, imali su predstavnici međunarodne zajednice i on je donesen s ciljem da se formira neki krovni zakon i to je Zakon o Javnom RTV sistemu i on reguliše sve ove emitere, odnosno servise radiotelevizijske, dva entitetska i ovaj državni. Međutim, ovdje, naravno, ima dosta propusta, a i ovaj Zakon nije doveden do kraja. Po ovom Zakonu je predviđena korporacija koja će, je li, koordinirat rad tri ova servisa, dva entitetska i jednog držvanog i evo u članu 14. stav (7) jasno se kaže – da je korporacija dužna da vodi brigu o tome koliko ima rashoda i da uvijek mora biti više prihoda od rashoda. Samim tim korporacija je u segmentu finansiranja jedna od ključnih elemenata, međutim korporacija nikad nije zaživjela i nije uspostavljena. Ja mislim da je jedini način da pomognemo ovim ljudima tamo, a to je da se izvrši izmjena Zakona o Javnom RTV sistemu i posebno ovi članovi koji regulišu finansiranje. Drugi način kako konkretno pomoći osim da kukamo da je tamo tim ljudima teško, da imaju kredite itd. je ono što nam opterećuje cijeli sistem unutar BiH, a to je pravosuđe BiH. Sad ovaj dug koji postoji problem je zato što ustvari se ne zna ko je nadležan, pa se nekoliko mjeseci prebacuje sa jedne sudske instance na drugu i tako da ovi ljudi dok se to završi jednostavno ne mogu da funkcionišu ni kao Javni servis, a naravno ni oni privatno i njihove i članovi njihovih porodica. Zato bi bilo ozbiljno da se pozabavimo izmjenom, sistemski izmjenom ovih zakona, da bi ljudi trajno riješili, ljudi koji rade tamo trajno riješili ove probleme. Međutim, obzirom da je ovo Vijeće ministara pri kraju mandata, da ne znam da su bilo šta uradili, ne vjerujem da će uraditi i ovo kada je u pitanju RTV sistem. I ono što ne mogu da se otmem utisku, čini mi se, da pomalo ima i namjere u svemu ovome. Ovo je jedna od, jedan od simbola države BiH i naravno nekim ljudima je stalo koji dobro žive od ove države, da ovaj simbol države BiH ugase, to se primjeti svakodnevno i nije samo slučaj sa RTV sistemom, odnosno BHRT-om. Hvala vam.
Gospodin Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, da ne bi ponavljao ovo sve što su kolege rekle prije mene i gospodin Emrić, i gospodin Helez, gospodin Nikšić, ukazaću na činjenicu da su sredstva BHRT-a, govorim o 58 materijalnim sredstvima, dakle, stubovi, druga infrastruktura esencijalni za brojne stvari u državi. Ukoliko se BHRT-u isključi struja na određenom dijelu teritorije BiH i IDDDEA koja svoju opremu postavlja na stubove BHRT-a ne može izdavati lične karte, pasoše, vozačke dozvole itd. Brojni drugi servisi će biti ugroženi. Također, neko od kolega je to već spomenuo, BHRT opslužuje u najmanju ruku Federalnu TV sa opremom, snimateljima i drugim kadrom. Međutim, da ovo zaista ono, najveća opasnost kod ovakvih rasprava je da sve ostane na raspravi i zato je jako bitno da, ja se slažem potpuno sa gospodinom Helezom, da ovo Vijeće ministara, evo, ovim praznim klupama u najmanju ruku demonstrira da ih apsolutno nije briga za BHRT, za ljude koji rade na BHRT-u, za simbol koji to predstavlja, za druge probleme poput ovoga oko ličnih karata i pasoša koje to može proizvesti po čitavu ekonomiju i razne sektore BiH i ne samo da ih nije briga nego oni ne znaju ništa po tom pitanju uradit i to dugoročno rješenje može doći samo ukoliko građani dovedu Oktoberfest u BiH ove godine. U međuvremenu postoji nešto što se može uraditi, imamo situaciju, to je opšte poznato iz sredstava javnog informisanja da RTV Republike Srpske BHRT-u na ime neuplaćenih taksi duguje oko 60 miliona maraka. Redovne su uplate bile do 2017. godine, prema tome očito niko tu ne osporava ni nadležnosti, ni zakonski osnov, već se očito radi o nekim pokušajima krađe i manipulacije. Istovremeno imamo situaciju da Federalna TV RTRS-u duguje oko 15 miliona maraka zbog neprebačenih sredstava na ima RTV takse. S obzirom da je zakon propisao poprilično kompleksan sistem djeljenja naplaćene RTV takse, samo entitetski emiteri mogu na svojim, na teritorijama svojih entiteta prikupljati RTV taksu, izuzetak je Brčko distrikt, a onda 50% oba entitetska emitera su obavezna prebacivat BHRT-u, a po 25% jedni drugima. I pošto naravno FTV prikupi više takse, jer je Federacija brojnija, veća itd. RTV Federacije na kraju duguje više RTRS-u nego obrnuto. E RTV Federacije jedo vrijeme već ne uplaćuje, ne prebacuje ta sredstva RTRS-u, uzimajući u obzir da ni RTRS njima ne prebacuje i kad se to iznivelira, da koristim ovako jedan kolokvijalni izraz, RTV Federacije duguje RTRS-u 15 miliona maraka. Klub Naša stranka – Nezavisni blok predlaže zaključak, koji će vam uskoro biti podijeljen: Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od RTV Federacije BiH da sredstva koja na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse duguje RTRS-u u iznosu od cirka 15 miliona maraka doznači BHRT-u s ciljem saniranja dijela duga od preko 60 miliona KM koji na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse RTRS duguje BHRT-u. Zovite kako hoćete, građani će shvatiti da se radi o poravnanju, prebijanju, kako god hoćete. Drugi zaključak: Takođe traži se od Vijeća ministara, koje ovdje nije prisutno, ni minstar, ni zamjenik ministra, traži se od Vijeća ministara da u roku od 30 dana osigura efikasnu naplatu RTV takse u svim dijelovima BiH, vrlo dobro znamo da se RTV taksa ne plaća ravnomjerno u svim dijelovima BiH, te da osigura isplatu svih dugovanja na ime RTV takse od strane drugih emitera, kao i da dostavi sve informacije o izbjegavanju naplate i isplate dugovanja nadležnim tužilaštvima. Ovdje se takođe slažem sa gospodinom Helezom, da je veliki problem ovdje i to što tužilaštva jednostavno ne rade svoj posao, što ne procesuiraju nesavjestan rad u službi ili zloupotrebu položaja kad neko jednostavno odluči da neće nešto prebaciti i tu takođe 59 uključujem i RTV Federacije. Zaista neophodno je da se stavi jedan pritisak na Federalnu TV da ovih 15 miliona prebaci BHRT-u zato što na kraju krajeva Federalna TV velikim dijelom i egzistira na leđima BHRT-a koristeći njihove snimatelje, njihove druge uposlene, njihovu opremu i to po tarifama, kako sam obaviješten, koje su stare preko 20 godina. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih, Snježana Novaković-Bursać. Prije, izvinjavam se Snježana, molim šefove klubova da pokušaju reći poslanicima da budu ovdje na granici smo kvoruma, a imamo dobre uslove da se približimo pauzi, pa vas molim da pripazite malo na to. Izlovite gospođo Novaković.
Hvala predsjedavajući. Evo, prvo da stvarno izrazim svoje, impresioniranost ovim prijedlogom gospodina Arnauta maločas, da Predstavnički dom pretvori i u, kako se to kaže, u sud koji donosi neke izvršne presude, pa ćemo mi da naredimo jednom nivou vlasti da prebacuje drugim nivoima ..., pardon da neki novac s jednog računa mi nalalažemo i to iz Federalne RTV sa kakvom mi nikakve veze nemamo, da prebacuje BHRT-u, ja stvarno i osjećam potrebu da se, pod navodnike, oduševim ovakvim, ovaj, ovakvim divnim prijedlogom, u šta se sve hoće pretvoriti i šta sve zamišljaju poslanici da mogu i da trebaju. E sad ćemo konkretno, što se tiče oko dugovanja, međusobnih potraživanja i dugovanja itd. između tri javna servisa, oni su kao što vam je poznato, a i navedeno je dijelom, ali vrlo paušalno, u ovoj Informaciji da su oni trenutno stvar sudova, da je u prvom stepenu presuda donesena u korist RTV Republike Srpske i o tome ja više neću nijedne riječi da kažem dok sudovi ne ispetljaju te njihove relacije. Što se tiče ukupno prihoda, interesantno je čak u ovoj Informaciji kako zaboga pođe da se i plasira u ovoj Informaciji stanje tek od 2017. E saću vam reći zašto je to tako. Zato što su ukupno, ukupno prikupljeni prihodi u periodu 2012 – 2016. bili sledećeg iznosa, ne ... iznosa apsolutnog, 110 miliona na nivou Republike Srpske, na teritoriji, a 111 miliona na nivou Federacije, na teritoriji Federacije i to naravno u tom trenutku nikom nije smetalo, jel' to je, to je trebalo tako, pa da građani Republike Srpske, za koje svi znamo da ih ima otprilike duplo manje nego u Federaciji, su prikupljali do te godine isti iznos sredstava kao Federacija. Prema tome, naravno da je RTV Republike Srpske na osnovu, naravno, mnogobrojnih argumenata prikupljenih imala pravo da uradi ono što je uradila, a kako će se to završiti što se tiče njihovih potraživanja itd. to ću, ovaj, to sam rekla da sudovi trebaju da završe. Što se tiče također politike ove kuće ilustrovaću to jednim, i uopšte funkcionalnosti, a i potrebe ove kuće, ilustvoraću sledećim podatkom. Naime, kao što vidite tu ima oko 900 zaposlenih, koji kao što svi znamo imaju jedan TV program, jedan radio i portal. RTV Republike Srpske i treba na ... po ovom trenutnom rješenju da ih pripadne 50% prikupljenih sredstava od RTV takse. Na RTV Republike Srpske, koja trenutno proizvodi dva kanala, ima takođe radio, ima portal, funkcioniše i zaposleno je oko 600 ljudi i rade, znači, rade. Pri tome menadžment ove kuće se uopšte negativno izjasni kada treba, recimo adje da kažem, kada 60 dobije ponudu da se dio nekih prava otkupe i drugi javni servisi itd. što stvarno spada u rubriku vjerovali ili ne. Što se tičke konkretne Informacije, ona je za Klub SNSD-a neprihvaljiva, jer sadrži, ne sadrži relevantne podatke na osnovu kojih bi se eventualno mogli donijeti neki kvalitetni zaključci. Međutim, skrenuću pažnju na ovu jednu neistinu, veliku neistinu, koja kaže – da bi moglo ukoliko se ugasi ovaj Servis da bi moglo doći do potpunog medijskog mraka. Pa imamo mi dva još, je li tako, ima Federalna TV, ima TV Republike Srpske i nije ovo istinito. A o tome šta je ko kome simbol, to je njegova lična stvar i percepcija, ova zemlja funkcioniše kako funkcioniše i što se nas tiče mislim da bi se dugovi ove kuće mogli riješiti sigurno i boljim raspolaganjem i nekakvom imovinom koja je tamo i ovaj da urade nešto, nek taj menadžment se nešto pobrine bilo čim drugim osim zaposlenjem kadrova po odgovarajućoj i teritorijalnoj i nacionalnoj strukturi koja se, naravno, onda odslikava i na programsku šemu. I još bi da kažem, zbog čega sve to zajedno građani Republike Srpske ne doživljavaju kao svoj Javni servis. Hvala lijepo.
Krivi navod, gospodin Damir Arnaut.
Pa mislim suludo je uopšte objašnjavati da je zakon propisao da se RTV taksa dijeli na način na koji se dijeli, prema tome ja apsolutno nisam ništa inovirao time i to je gospođi Snježani Novaković-Bursać potpuno jasno. Međutim, vidite sad ovo, sad govorite o 600 ljudi na RTRS-u na milion stanovnika, otprilike koliko Republika Srpska ima, ubire RTRS svu taksu na teritoriji tog entiteta, ne prebacuje od 2017. godine ni BHRT-u, ni Federalnoj TV i još pri tome nikoga ne opslužuje sa radnicima i sa opremom i onda to poredite, dajete to kao pozitivan primjer 600 uposlenih na milion ljudi prikupljaju svu tu, sav taj novac, nikog ne opslužuju, nikom ne daju taj novac, poredite to sa televizijom koja djeluje na prostoru i odgovorna je za prostor na kojem živi tri i nešto miliona ljudi, u kojoj je zaposleno osamsto i nešto ljudi, dakle, samo dvjesto više nego na RTRS-u, a djeluju na prostor na kojem živi više od tri puta više stanovnika. Nemaju mogućnost da ubiru taksu na teritoriji ni jednog, ni drugog entiteta, ovise, dakle, o dobroj volji RTRS-a i Federalne TV da im taj novac prebace i još pri tome opslužuju sa ljudstvom i sredstvima entitetsku Federalnu TV. E sad meni ovdje isto nije jasno, zašto gospođa Snježana Novaković-Bursać toliko brani Federalnu TV ovdje, zašto toliko brani interese Federalne TV. Jer vidite, neće Federalna TV tih 15 miliona prebacit RTRS-u, duguje ih RTRS-u, ali ih ne namjerava prebaciti RTRS-u. A istovremeno je činjenica da RTRS prema zakonu duguje 60 miliona maraka BHRT-u. Ovih 15 miliona bi pokrilo, bilo bi to samo kapa, znači, ¼ od onoga što BHRT-u pripada, ali ta ¼ jako bi puno značila i za ljude koji tamo rade i za ove stvari o kojima sam govorio, koje su jako opasne. Znači, ukoliko se struja isključi u nekom dijelu BiH nema ličnih karata, IDDEEA, IDDEEA-ini uređaji prestaju funkcionisat zato što ovise o struji tih stubova na kojima su namješteni itd. Prema tome, ja stvarno ne vidim zašto bi ovdje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] SNSD podržao da ovaj novac ostane na Federalnoj TV. Hvala.
Gospođica Sanja Vulić, izvolite. 61
Hvala predsjedavajući. Pa kad je u pitanju stanje u BHRT-u treba reći da jedini i isključivi krivci za stanje takvo kakvo jeste je upravo rukovodstvo BHRT-a, nikakvi članovi Upravnog odbora, niti politika, već isključivo i samo rukovodstvo BHRT-a. Treba podsjetiti da je naplata RTV takse na području Republike Srpske skoro pa u stopostotnom procentu i da je do 2017. godine RTV Republike Srpske svoj dio uredno isplaćivala kako je to zakonom definisano, dok iz Federacije nisu dobijali određeni iznos kako to treba zato što naplativost vrlo niska i o tome treba razmisliti zašto je to tako i zašto Federacija to ne želi da posloži da bi RTV Republike Srpske imala dio koji joj zaista pripada. Kada kažem da je rukovodstvo isključivi krivac, podsjetiću da je revizija 2008. godine dala primjedbu da BHRT nema dokaz da je vlasnik objekata na zemlji koje posjeduje i koje prisvaja kao svoje, istu tu primjedbu i negativnu ocjenu revizija je potvrdila i 2016. godine, gdje su ponovo utvrdili da BHRT opet prisvaja objekte za koje BHRT ne posjeduje dokaze o vlasništvu. Da nikakve inicijative od rukovodstva BHRT-a nije bilo da se stanje popravi jasno pokazuje apatija i potreba njihova i njihovo nadanje da će određeni politički predstavnici da im pomognu u finansiranju i postizanju svojih ciljeva, a da oni pri tome i dalje zastupaju samo jednonacionalnu politiku i programske šeme. Žalim napomenuti da gospodin Arnaut pravno sigurno da ima osnova da predlaže sve ovo što predlaže, ali je pitanje da li je, da li ima moralno i etičko pravo da to radi, imajući u vidu da moja imenjakinja, njegova supruga, je jedan od glavnih urednika baš na ovoj televiziji od aprila mjeseca prošle godine i to ju je imenovao sadašnji aktuelni direktor. Naravno, kažem, da li pravno imate osnova, sigurna sam da da, a da li je to etički, da li je to moralno, da li je to sukob interesa neka o tome procjenjuje javnost. Ono što je meni krajnje neprihvatljivo i što ne mogu nikako da shvati jeste i što bi voljela da čujem od direktora BHRT-a – Zašto je Srbima koji su bili po ugovoru na određeno produžavao od prošle godine ugovore na mjesec dana, a svim Bošnjacima koji su bili na određeno ugovor je produžavao na tri mjeseca? Istina je to su ugovori na određeno, ali čemu diskriminacija i po kom osnovu? Takođe svi znamo da je izuzetno mali broj na nivou statističke greške Srba radi u BHRT-u i to, recimo, nije problem, jer mi Srbi smo krivi što to ne ističemo i za to se ne borimo da imamo nacionalnu kvotu koja nam pripada kada je u pitanju broj zaposlenih. Ali ono što je problem, ovdje je neko pričao od kolega, da li nas je sramota. Ja pitam sve vas – Da li je sramota vas da ćutite kada se javno poziva na ubistvo Srpkinje jedne od zaposlenih u BH radiju? Kada je bio poziv na linč Pejke Medić da se ubije, da se siluje, da se zapali, da treba svi Srbi da nestanu iz BHRT-a vi ste ćutali, vjerovatno to likujete, smatrate da to tako treba i onda postavljate pitanje zašto mi nemamo interes da se borimo za BHRT. Mi i te kako imamo interes da se borimo za BHRT, ali BHRT koja će zastupati interese sva tri naroda koja žive u BiH onako kako je to Dejton definisao, a to je da ovdje žive tri naroda sa jednakim pravima što vi, u dva entiteta, što vi uporno kroz praksu pokušavate osporiti. I za kraju ću samo reći, da je BHRT najbolji primjer BiH, nefunkcionalne države koja i najplastičniji primjer šta treba da se radi sa Srbima, a to je da ih, što više ih šikanirati, omalovažiti, preplašiti i otjerati sa područja BiH, jer očito da Srbi smetaju gdje god se nalaze, pa i u ovom minimalnom statističkom procentu koji je greška. 62
Krivi navod, gospodin Damir Arnaut, drugi put.
Zahvaljujem predsjedavajući i zahvaljujem se na strpljenju, pogotovo sa članovima Vašeg kluba, uzimajući u obzir Vaše visoke moralne vrijednosti. Znate šta, gospođo Vulić, dobro je da se ova rasprava ne vodi na komisiji gdje ljudi sjede, jer bi Vam rekao da kad govorite o mojoj supruzi ustanete, pogotovo neko poput Vas i da Vam više to nikad ne padne na pamet. Moja supruga je postala novinarka prije više od 20 godina, nije, kako ste Vi rekli, je li, tražila platu od pet hiljada maraka. Znači, to su ljudi, Vi ste već svoj stav o novinarima iskazali, nipodištavanje novinara ste već iskazali time što ste rekli da ste htjeli da se baviti njihovim poslom, da manje zarađujete da biste bili novinarka. Prema tome, dobro se uzdržite od ovakvih stvari. Ja vrlo dobro poznajem Zakon o sukobu interesa, vrlo dobro poznajem sva ta pravila i vrlo dobro znam da kad ovdje govorim o nečem što je u nadležnosti Predstavničkog doma kao generalno pitanje, da sam potpuno djelovao i djelujem u skladu sa svim tim principima. I meni je zaista žao što kvalitet diskusija u ovakvim tijelima je sve niži i niži i zbog toga sam ukazao na ovo. Naučite od Vašeg kolege, ne tražim uopšte od Vas da učite od nekoga iz drugih stranaka, naučite od nekoga poput gospodina Radmanovića. Naučite od nekoga ko Vam je bio mentor kad ste bili u Vijeću naroda, a ko je sekretar Predstavničkog doma, gospodin Reljić u bivšem sazivu.
Krivi navod, gospodine Arnaut.
Je, znam, zato sam na početku zahvalio na strpljenju. Naučite od tih ljudi prije nego što se javite, a sad ako ćete opet govoriti o mojoj supruzi ustanite opet.
Nastavljamo raspravu, ali molim vas bez ličnih prozivanja i uvreda tamo gdje to nije mjesto, ako je krivi navod onda se zna zašto se krivi navod navodi i tako odgovori. Gospodin Saša Magazinović, krivi navod takođe.
Ne bih ulazio u ovu diskusiju između kolega, ali želim ispraviti jedan krivi navod. Gospođica Vulić je rekla – Srbi smetaju gdje god se nalaze. Dakle, to je netačno. Glupi, agresivni, isključivi i ljudi koji mrze smetaju, bez obzira da li su Srbi, Hrvati, Bošnjaci ili ostali. Hvala.
Gospođica Sanja Vulić, krivi navod. 63
Hvala gospodine Radmanoviću. Kolega Arnaut je mogao primjetiti privi put da sam takođe ustala kada sam govorila, ustala sam i sada, ali ne iz poštovanja prema Vama, gospodine Arnaut, već baš iz poštovanja prema Vašoj supruzi o kojoj ovdje mogu da pričam sve u superlativu i baš zato je i nisam pomenula u negativnom, već u pozitivnom kontekstu, apsolutno ne ulazim u njene profesionalne i stručne kvalifikacije, jer znam da su brilijantne. Ja sam ovdje govorila o Vašem moralu, da li je sukob interesa i da li je moralno, o Vama, ne o njoj, a njoj svaka čast i u svakom pogledu. I kada je u pitanju ovdje nivo rasprava, Vi ste ti koji ste postavili nivo rasprava, da li Vam ćutanje i ovaj gospodski stav gospodina Radmanovića odgovara, ja u to ne ulazim, ali vidite politike se mijenjaju, način rada se mijenja, pa se naviknite da će u SNSD-u biti sve glasnijih i sve, recimo, borbenijih ljudi, što možda Vam neće odgovarati. I svakako mi je drago da dijelimo mišljenje, da sam imala sjajnog mentora, gospodina Reljića, i od njega i dalje učim, i recimo od njega sam baš sve ovo što sam prećutala i nisam rekla o Vašoj supruzi baš čula od njega da je jedan izuzetan stručnjak, izuzetan radnik i žena za svako divljenje i poštovanje i u svakom slučaju ja joj se divim, ovaj, jer ima strpljenja da sa takvim pravnikom poput Vas dijeli život, tako da pozdrav za Sanju.
Gospodin Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, nažalost jedan dio sam zbog poziva novinara bio izvan dvorane kad ste razgovarali o ovoj Informaciji i nisam pokupio sve što su kolege govorile, ali evo nije to možda ni bitno koliko je bitno u kakvom se stanju nalazi BHRT. Ja hoću samo jedan dio stanja izreći onako kako ja to vidi. Znači, ja sam u prošlom mandatu bio član Povjerenstva za promet i komunikacije i mi smo skoro cijeli mandat pokušavali da riješimo pitanje statusa javnih servisa, imamo Zakonu o Javnom RTV sustavu, imamo Zakon o BHRT-u, dakle. I bili smo nekoliko puta na tragu nekog rješenja, vama je poznato, ne znam je li netko od kolega rekao, ako je već govorio, ispričavam se ako se možda ponavljam, jednostavno zakon koji je regulirao ova pitanja, pa i Zakon o BHRT-u, dakle, nije implementiran. Jednostavno, dakle, institucija koja je trebala se baviti ubiranjem pristojbi za posjedovanje RTV prijemnika je korporacija koja nikad nije uspostavljena. Podsjetiću vas da, dakle, i to zakon koji je uglavnom namtnut. Dakle, što se tiče nas Hrvata, mi smo, evo, možete svjedočiti, znači, u ovom mandatu, možda čak nijednom, a i pred kraj prošlog mandata prestali govoto govoriti o kanalu na hrvatskom jeziku. Znači, mi smo nezadovoljni stanjem da u javnim RTV sistemima, Javnom RTV sustavu i na RTV servisima nema kanala na hrvatskom jeziku. Dakle, i znate našt stav prema savemu tome, da ja sad ponovo ne otvaram neku raspravu koja je nepotrebna ovdje. Ali sam bio u prigodi u prošlom mandatu, dakle, kao član ovoga povjerenstva i kao zastupnik i svojom vlastitom voljom da predlažem neka rješenja da se način naplate RTV pristojbe riješi, čak sam predlagao, sjećam se, jedan austrijski model jedne, formiranjem jedne posebne agencije. Međutim, za sve to se treba promijeniti zakon. Mi smo u prošlom mandatu donijeli zaključak da zatražimo od Vijeća ministara da donese novi Zakon o BHRT-u, odnosno RTV sustavu uopće. Međutim, do toga nikad nije došlo i ja sam siguran da 64 bez novoga zakona ovo se uopće ne može pitanje riješiti. Takođe, smo u prošlom mandatu, u ovome istina Bog nismo nikako, predlagali da se, kad je došlo do jednog neuralgičnog stanja u BHRT-u kao i danas što je ... pomogne jednokratnom pomoći iz proračuna institucija BiH, mi iz HDZ-a nismo imali ništa protiv toga, iako semo nezadovoljni s tim, jednostavno, dakle, da se pomogne. Čini mi se da jedna kuća koja možda najviše zaslužuje našu pozornost sa ovim opredjeljenjima i ... o kojima gospođa Vulić govorila i gospođa Snježana, ne znam već ko, dakle, da se znaju jasno tamo postavke i stavovi, sve se to slažem, ali to doista bez novog zakona ne može, jer jednostavno smo mi tada prečešljavali zakon, on u najvećem dijelu svoga i najvažnijim pitanjima nije proveden. Nije proveden, tamo vam, recimo, stoji da je BHRT, ali naravno i drugi javni RTV servisi su dužni, dakle, emitirati i uređivati program na jezicima konstitutivnih naroda. Kako ćete ga uređivati ako nemate uredništva? Shvaćate, sve je nešto udrobljeno, sve je se bježalo od problema, sve se, ništa se nije rješavalo godinama, zakon je i ovu priču o ovom načinu naplate RTV pristojbe davno, ovaj, prepoznao da treba prestati, znači, preko elektro, ovih, preko elektro dobavljača, odnosno telefona, to je zakon rekao da to ne može postojati dovijeka, dakle, točno ima odredba kad je trebao prestati, trebalo se naći, tražiti neko novo rješenje. Dakle, da sumiram, ja sam za to da, evo vidim neke zaključke ste predlagali, da možda da se traži novi način da se pristupi izradi novoga zakona, inače ovo je, ovaj zakon ne može riješiti, a možda na zahtjev uprave BHRT-a da se pomogne jednokratno, da se prevlada ova teška ekonomska situacija, ja osobno nemam ništa protiv. I na kraju, doista ne mogu a da ne završim, pošto nisam tražio ispravke krivog navoda, da bi stvarno zamolio gospodina Arnauta da ne priča više o poštenju, mislim toliko mi je tog poštenja, ovaj, ja ne znam više šta ću od tog poštenja. Znači, nemojte mi opet govoriti o Borjani Krišto koja je prošla izravno izbore, Vi niste prošli gospodine Arnaut, Vi ste kompenzacijski mandat dobili od gospodina Radončića, pa ste ga napustili, pa ste sad u Našoj stranci, pa sad nam solite ovdje pamet kako treba Ustav, kako treba, dakle, kompenzacijski mandat, niste dobili, to što ste Vi dobili četiri tisuće glasova, koliko je ljudi na vašoj listi dobilo više glasova od Vas pa nisu u Parlamentu. Od Vas više dobili na listi u kojoj ste bili, ali voljom Vašeg predsjednika ste Vi ovdje, ne voljom birača, ne samo Vi, ali pošto Vi inzistirate na tom poštenju, ja stvarno, mislim, prođite se toga. Eto znamo da ste pošteni, znamo da ste spasili državu, znamo da ste bijeli kruh, nikad ne znamo koliko se uštedilo, kud je taj novac otišao, znamo da ste ovo, jer Vi kažete, podsjetiću Vas, danas na početku sjednice – ja sam bijeli kruh, ja sam ovo, ja sam ono [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] dajte bolan, dajte jednom, pustite nas da dišemo.
Povreda Poslovnika, gospodin Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Pa ja ne vidim gdje je ovdje ispravka krivog navoda, čak se čovjek vratio na prethodnu tačku dnevnog reda. Jes, gospodine Lovrinoviću, dobio sam hiljadu glasova više od Borjane Krišto koja sjedi, ali evo u ovom trenutku čak se nije ni udostojila da sjedi u Kolegiju, a Borjana Krišto je, kamenovali su je njeni glasači u Livnu. A mene nije strah proći ulicama, znači, gdje je pet hiljada ljudi više, hiljadu više od nje glasalo za. Gdje je legitimitet Dragana Čovića? Nije ni izašao na prošle izbore, pa dajte o čemu pričate i eno ga sjedi u Domu naroda. Prema tome, nemojte pričat, ovaj, stvari pogotovo zloupotrebljavati ovo za šta sam se javio, za povredu Poslovnika. Hvala. 65
Molim vas da se držimo dnevnog reda. Povreda Poslovnika, gospodin Kojović.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, ja sam stvarno u duhu onoga što ste Vi govorili na početku, uzimajući u obzir praznik koji je, je li, u toku, da pokušamo današnju sjednicu raditi što efikasnije. Ali ja, pazite, ako ćete Vi dopuštati ovo što smo sada vidjeli, onda ću ja imati diskusije na svaku tačku od 15 minuta i nećemo završiti danas. Tako da izbor je sljedeći, Vi ste nam skratili diskusije sa, ono što Poslovnik nam kaže, 10 minuta na 5 minuta i mi smo to prihvatili, zauzvrat od Vas tražim da ne dopuštate izlazak u raspravama izvan dnevnog reda, ako to niste u stanju onda idemo u normalnu sjednicu koja će trajati tri dana, jer ima 88. tačaka.
Krivi navod, gospodin Lovrinović.
Gospodin predsjedavajući dobro zna Poslovnik. Dakle, ispravka krivog navoda je ispravka krivog navoda ono što je rečeno, prema tome, šta god da je rečeno pod bilo kojom točkom ako je neko krivi navod iznio onda ga neko ko želi ispraviti ispravi. Petnaest minuta i ja ću govoriti, al' ne mogu, ne da mi predsjedavajući i na svaku točku, al' ne da mi predsjedavajući. Prema tome, nije ovo po želji. Ja sam samo rekao, dakle, ono što gospodin Arnaut, ja zlorabim, a on ne zlorabi, pa čitav dan nam masira mozak. Njegova izborna jedinica znate kolika je vrijednost ... koliko se glasova može dobiti u njegovoj izbornoj jedinici, a koliko u izbornoj jedinici u kojoj je gospođa Krišto bila.
Krivi navod, gospodine Lorinoviću.
Dakle, mi o tome nismo pričali, ali je ispravka krivog navoda, gospodine Radmanoviću.
Pa šta je ispravka krivog navoda?
Ispravka krivog navoda, dakle, da nije izabran gospodin Čović nije biran izravno, on je izabran, zna se kako u Dom naroda, kao i svi drugi. Gospodin ... Zastupnički dom nije izabran, gospođa je izabrana u svojoj izbornoj jedinici, koja ima toliko glasova koliko ima. Prema tome, to je netočan navod i dosta ga je više nek prestane pričati to. Ima, nakaradni Izborni zakon mu je omogućio da ovdje bude, da nam masira mozak i neka ga i nek šuti više.
Damir Arnaut, povreda Poslovnika, treći put. 66
Jasno Vam je, gospodine Radmanoviću, mislim Vi biste trebali o ovome voditi računa, a ne ja da se javljam treći put za povredu Poslovnika. Mislim, ja stvarno zbog onoga što ste na početku sjednice rekli, ja se suzdržavam da tražim pauzu od pola sata, a mislim Vi ovakvim, dopuštanjem ovakvih, ovakvog ponašanja u suštini prizivate pauzu.
Dobro, razumljivo. Dame i gospodo zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 17. Molim vas da, ako je moguće, budemo skoncentrisani još jedno sat vremena. Procjena je ako efikasno radimo, saglasan sam sa onima koji se bune na učešće u raspravi o nečemu što uopšte nije dnevni red, ali ne možete uvijek da prekinete svakoga. Dakle, nije, dobili smo, da vidimo ko sad šta krši ovdje, niko nije bio prijavljen, zaključio sam raspravu i želio da vas zamolim kako da dalje radimo, a vi ste se prijavili dvojica. Dakle, ako ćemo tako raditi tek onda nema Poslovnika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodine Kojoviću, ja ću Vam dati riječ i Vama i Saši Magazinoviću, ali molm Vas da sad sami sebe kritikujete zbog toga što kršite Poslovnik. Dakle, tačno sam zaključio raspravu jer niko nije bio prijavljen.
Vidite, vrijeme za intervencije, znači, ovo je bio četvrti, peti istup, ali da skratimo priču potpuno, ja u ime Kluba Naša stranka – Nezavisni blok tažim pauzu od pola sata. Hvala.
Trideset minuta pauza, jer sam obavezan po Poslovniku, ali nije fer prema ostalim učesnicima u raspravi. [[PAUZA]] Dame i gospodo predlažem da radimo, nisu svi, ali ima više od kvoruma i možemo početi raditi. 67 Dame i gospodo tačka 18. Ad. 18. Prijedlog odluke o imenovanju Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagač: Ministarstvo komunikacija i transporta BiH, broj: 01,02- 34-1-939/21 od 29.04.2021.
Poštujući dogovor sa Kolegija, posebno kolege koje poste, skratiću maksimalno. Mi smo tada problematizirali više imena, posebno akcenat stavili na Vladimira Jurišića i Antonija Beusa. Vladimir Jurišić je kum Vlado sa snimka iz afere „Potkivanje“, Antonio Beus čovjek koji je u očiglednom sukobu interesa. Tada smo još pomenuli niz osoba koje ne ispunjavaju uslov, odnosno kriteri da članovi Vijeća RAK-a ne mogu biti politički angažovana lica, što se jednostavnim pretraživanjem na Google može vidjeti da postoje ljudi na listi koji svojim biografijama pokazuju da su vrlo politički angažovani, što je njihovo slobodno pravo, ja ih podržavam u političkom angažmanu, ali onda se kosi sa Vijećem RAK-a gdje su predloženi. Zapravo, mi danas završavamo proceduru koju smo započeli na prošloj sjednici, gdje je vladajuća koalicija SNSD-SDA-HDZ predložila zaključak, o kome ste govorili, da obustavimo postupak i da se traži izmjena liste od Vijeća ministara u skladu sa diskusijama, svi smo zajedno to podržali. Tada smo govorili i o tome da nije ispoštovan Zakon o ravnopravnosti spolova, mi ostali smo odustali od svojih zaključaka, Vijeće ministara nije postiglo saglasnost i ovo je zapravo, samo da razjasnimo, odluka Kolegija da završimo proceduru i glasamo o listi koja je već kroz diskusiju, a i kroz vaš zaključak ocijenjena kao neprihvatljiva. Hvala. 68
Hvala Vama. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Pa ja zaista ne znam kako je nama mogao biti dostavljen isti materijal koji smo mi vratili uz navođenje razloga. U dopisu Ministarstva, koji je još iz ljeta prošle godine, stoji da oni nisu nadležni da utvrđuju ispunjavanje uslova, niti da bilo šta rade po tom osnovu, nego samo da su ovlašteni predlagač na osnovu, je li, prijedloga konkursne komisije. Ukoliko je to tako, onda je trebalo zahtjev dostaviti nadležnom organu, dakle, zaključak Parlamentarne skupštine dostaviti nadležnom organu i o tome obavijesiti predlagače, odnosno Predstavnički dom ili se, ovaj, odmah dostaviti taj zaključak, jer ja se ne sjećam da sam ga ikad vidjela, možda nešto griješim, možda griješim, ali ovo sam sad prvi put pročitala da, znači, Ministarstvo komunikacija i prometa se oglašava nenadležnim i da oni to ne mogu uraditi. Prema tome, ja i dalje stojim kod toga da ovdje, znači, nije naš zaključak ispoštovan, ukoliko je trebalo da odlučuje neki drugi organ umjesto Ministarstva onda je trebalo naš zaključak dostaviti tom organu, o tome nas obavijestiti i da imamo onda dalje proceduru, odnosno da se uradi ono što je Predstavnički dom i želio da se uradi. Ovdje je zaista eklatantno prekršen Zakon o ravnopravnosti spolova, sva akta agencije, sva akta RAK-a se pozivaju na ravnopravnost spolova i utvrđena je obaveza kod izbora organa da se poštuje Zakon o ravnopravnosti spolova, a zaista je, zaista već previše da ovom Zakonu apsolutno niko ne pridaje pažnju i da niko ne snosi posljedice kada on nije ispoštovan.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Vidite, nije sve to toliko jednostavno, Vijeće ministara se nije moglo usaglasiti o novoj listi, što ukazuje da je nekima u Vijeću ministara bilo neprihvatljivo da se sa liste skine ili Beus, ili kum Vlado, ili obojica. Ali evo kao predsjedavajući ove Privremene istražne komisije za stanje u pravosuđu, ja ću podsjetiti na ovo što je gospodin Magazinović već pokrenuo, znači, ovaj Vladimir Jurišić to je osoba za koju bivši predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija, sadašnji savjetnik gospodina Dodika, uđe i stranci u postupku kaže – ovo je kum Vlado, pred njim možeš sve. Znači, to je čovjek, kum čovjeka sa američke crne liste i nekome u Vijeću ministara je stalo da on ostane na ovoj listi za Vijeće RAK-a. Na stranu sad to što Vijeće ministara nije sposobno da imenuje Vijeće RAK-a, što je jedan od razloga zbog kojih vlade dolaze u ozbiljne probleme u uređenim društvima, ali ovdje, znači, imamo čovjeka, kuma osobe sa američke crne liste. Doduše, imamo evo već sada dvojicu u Domu naroda iz različitih stranaka. Prema tome vidjećemo isto danas po glasanju, naravno da ćemo mi glasati protiv, al' sramno je što je uopšte u Vijeću ministara bilo dovoljno glasova da se ova lista prvotno uputi u ovaj Dom, a onda da su neki otišli i insistirali da ovi ljudi ostanu na ovoj listi, a vidjećemo danas po glasovima ko je za to da kum Vlado i Beus budu u Vijeću RAK-a. Hvala. 69
Hvala, hvala Vama. Gospođa Alma Čolo, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih samo podsjetila na odredbe Zakona o komunikacijama, koje govore u članu 39. stav (7) – da ako Parlamentarna skupština odbije izbor jednog ili više kandidata sa liste za Vijeće RAK-a ona dostavlja listu nazad Vijeću ministara, koje je dužno u roku od 30 dana da postupi po našem zaključku. Stav (8) kaže – ako Vijeće ministara ne postupi po zaključku Parlamentarne skupštine BiH, Parlamentarna skupština odmah raspisuje novi javni konkurs za izbor članova Vijeća RAK-a. To je član 39. stav (8). Ja predlažem da se odma raspiše novi konkurs. I kad je u pitanju ravnopravnost spolova, to nije generalno odredba koja postoji samo u tom zakonu, to je odredba koja izričito stoji u Zakonu o komunikacijama u članu 36. stav (4) – da u organima RAK-a mora postojati ravnopravna zastupljenosto kandidata oba pola. Hvala.
Hvala. Dostavite pismeno prijedlog zaključka, gospođo Čolo. Zaključujem raspravu i tačku 18. Tačka 19. Ad. 19. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine za usaglašavanje teksta Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1-764/21 od 30.04.2021. Zakon o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom BiH usvojen je u različitom tekstu u domovima Parlamentarne skupštine BiH zbog čega je potrebno formirati Privremenu zajedničku komisiju za utvrđivanje identičnog teksta zakona. Dom naroda je u Privremenu zajedničku komisiju imenova delegate: Sredoja Novića, Muniba Jusufovića i Marinu Pendeš. Kolegijum Predstavničkog doma predložio je da se u Privremenu zajedničku komisiju imenuju poslanici: Predrag Kožul, Alma Čolo i Obren Petrović. 70 Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnatu, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa vidite, ne, ovaj Zakon je sadu ovoj proceduri zato što je Predstavnički dom općom i entitetskom većinom usvojio četiri amandmana na ovaj Zakon, koji su rađeni u saradnji sa OSCE-om. HDZ je glasao protiv tih amandmana na Predstavničkom domu. Dom naroda nije usvojio te amandmane i sad ako se formira komisija za usaglašavanje u kojoj iz reda hrvatskog naroda sjede dva člana HDZ-a, a Poslovnik propisuje da ta komisija za usaglašavanje odluke donosi većinom koja uključuje po jedan glas iz svako naroda, znači da HDZ koji nije podržao te amandmane OSCE-a ima veto na te amandmane, suprotno volji opće i entitetske većine u ovom Domu. Ja zato predlažem umjesto gospodina Kožula, s obzirom da Marina Pendeš je iz Doma naroda već iz HDZ-a, umjesto gospodina Kožula predlažem gospodina Vlatka Glavaša i tražim da se Dom o tom prijedlogu izjasni. Hvala.
Hvala. Zaključujem tačku 19. zato što ne vidim nikoga da se prijavio više. Tačka 20. Ad. 20. Razmatranje poslaničke inicijativa Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić i Damira Arnauta kojom se predlaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji odluku o kvalitetu naftnih tečnih goriva koja je neophodan uslov za članstvo Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i uputi je u parlamentarnu proceduru, broj: 01-50-1-267/22 od 17.02.2022. Kolegij je odredio nadležnu komisiju, Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. Komisija dostavila Mišljenje i podržala inicijativu. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem tačku 20. Tačka 21. Ad. 21. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta kojom se traži od Ministarstva komunikacija i transporta BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, kojim će se značajno pooštriti sankcije za određena djela propisana navedenim zakonom, broj: 01- 50-1-352-2/22 od 07.03.2022. 71
Ja ću samo u dvije rečenice da objasnim zbog čega ova inicijativa. Naime, u dokumentu koji je Ured za reviziju institucija BiH dostavio Komisiji za budžet i finansije Predstavničkog doma naznačeno je da su sve institucije BiH bile u obavezi da do kraja aprila 2014. okončaju aktivnosti vezane za usklađivanje pravilnika o unutrašnjem ustrojstvu sa odredbama Odluke o načelima za utvrđivanje unutrašnjeg ustrojstva organa uprave BiH i Odluke o razvrstavanju radnih mjesta i kriterijima za opis poslova radnih mjesta u institucijama BiH. Znači, punih sedam godina 22 institucije BiH nisu izvršile ovo usklađivanje, tim institucijama sam postavila poslanička pitanja i dobila sam različite odgovore, od toga da Ministarstvo finansija i trezora selektivno daj ili ne daje saglasnosti za pravilnike o sistematizaciji, do toga da su neki pravilnici u izradi itd. Dakle, zbog toga je ova inicijativa da se konačno odredi krajnji rok kada ovi pravilnici treba da se usklade, jer zaista mislim već je osma godina kako to nije urađeno.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i zaključujem tačku 22. 72 Tačka 23. Ad. 23. Razmatranje poslaničke inicijative Mirjane Marinković Lepić kojom se nalaže Ministarstvu finansija i trezora BiH da, u roku od 90 dana, koriguje cijenu takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza, ostalih prihoda i taksi, broj: 01-50-1-543/22 od 06.04.2022. Kolegij je kao nadležnu komisiju odredio Komisiju za finansije i budžet, Komisija je dostavila Mišljenje, podržala modifikovanu inicijativu koja glasi – Predlaže se Upravi za indirektno oporezivanje BiH i Upravnom odboru Upravi za indirektno oporezivanje da, u roku od 90 dana, pokrenu inicijativu prema Savjetu ministara kojom će se korigovati cijena takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza, ostalih prihoda i taksi. Otvaram raspravu. Gospođa Marinković-Lepić, izvolite.
...ovaj dvije rečenice. Naime, Ured za reviziju institucija BiH izradio je reviziju učinka vezano za takse i naknade koje se plaćaju na, dakle, kao vrsta, je li, parafiskalnih nameta i između ostalog tu je konstatovano da nije ni primijenjena odgovarajuća metodologija gdje bi visina takse trebalo da bude srazmjerna učinjenom radu da bi ste dobili određeni dokumenat. Takođe, umjesto da se poštuje moratori koji je uveden na ove namete BiH je povećala broj ovih nameta za čak preko 50, čini mi se 56 i ono što je, evo, upravo u toj reviziji učinka dato kao primjer jeste ovo uvjerenje za, o izmirenim indirektnim porezima. Naime, ta taksa ukupno iznosi 30 KM, naime 10 je samo kod podnošenja zahtjeva, a 20 za izdavanje uvjerenja, što je, što se može ustanoviti jednim običnim pritiskom na dugme, je li, postoji softver za to, i propisani obrazac i ova taksa je nesrazmjerna pogotovu što valjda mi treba da rasterećujemo privrednike od ovih parafiskalnih nameta, a ne da im to namećemo. I plus, ovdje su žrtve ona pravna lica koja ispunjavaju redovno svoje obaveze i već je Ministarstvu finansija i upućivan zahtjev da se ova taksa smanji. Juče smo čuli obrazloženje da su oni vratili samo zbog toga što nije bio ispunjen neki obrazac od strane Uprave za indirektno oporezivanje i evo onda smo modifikovali na sjednici ovu inicijativu, jer smatram zaista da trebamo valjda da nagradimo ljude koji redovno ispunjavaju svoje obaveze, a ne da ih kažnjavamo visinom takse.
Hvala. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem tačku 23. 73 Tačka 24. Ad. 24. Prijedlog rezolucije, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-02-1- 544/22 od 07.04.2022. Rezolucija je ... Prijedlog rezolucije je podnesen u skladu sa članom 163. Poslovnika, Prijedlog rezolucije ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, malo je evo poodmaklo vrijeme, nadam se da imate još strpljenja. Naime, ja ću vam samo pročitati, a i vidjećete da ima razloga zašto to čitam, odredbe Poslovnika, koji kažu, u članku 163. kaže – Dom može rezolucijom izraziti svoj stav o bitnim političkim pitanjima i utvrditi političke smjernice koje će provoditi Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i/ili druge institucije BiH. Naime, evo vidjeli ste i danas, a moram priznati, što bi rekao predsjedavajući, da sam i ja sam u tome sudjelovao, u raspravama koje u ovom mandatu, a možda i više od ovog mandata vode ničemu. Dakle, da ne izuzimam nikoga, svi nositelji dužnosti iz ovih ovdje pobrojanih u ovome Poslovniku vrlo često i što je zabrinjavajuće sve češće se ponašaju neustavno, kad izjavljuju, kad idu negdje, kad iznose stavove i mišljenja bilo gdje na kakvim sastancima, kad se predlažu zakonska rješenja, kad se predlažu inicijative, odluke itd. vrlo često to uopće nije utemeljeno u ustavnom zakonu, u Ustavu. Moj dojam je, ne znam hoćete li ga podijeliti sa mnom, moj dojam je da puno nas je ovaj trenutak u ovom mandatu ili možda zadnji dio ovog mandata, ali ja mislim cijeli mandat, ako ne i dio prošlog mandata, shvatilo kao šansu da dođe do ustavnih promjena onako kako on želi, pa bilo šta da ide u proceduru, bilo koje vrste, bilo na koji način, koristi to i zlorabi i ponašanje i predstavljanje pred međunarodnim institucijama, bilo gdje, kao šansu da se dođe do izmjene Ustava onako kako on ili kako oni žele i hoće. Ja to čak mogu i razumjeti, jer nekad se dogodi politički trenutak, što bi rekao moj kolega Kojović, da ne filozofiram previše, ovaj, dogodi se nekad trenutak kad se mora mijenjati i Ustav, kad se moraju mijenjati neki propisi, neke norme ponašanja, naravno da ne može ništa vječno trajati, slažem se ja s tim, imaju i mogućnosti i procedure predviđene za tako šta. I pokušavalo se, čak se pokušavalo i Ustav mijenjati, ja znam i prijedloge koji su bili i u ranijem mandatu i u ovom mandatu i još su neki u nekakvom proceduri, ali to, dakle, očito ne ide. Doveli smo situaciju, po meni, po meni dakle, i ja ovo ne govorim za klub, po meni, do, ne znam je li teška riječ, usijanja. Zato sam razmišljao kako da pridonesem da se vratimo jednom načinu ponašanja koji bi trebao biti u Parlamentu predvidiv, koji bi trebao u Parlamentu biti prepoznatljiv, koji bi trebao u Parlamenut odražavati stanje itd. itd. odgovornost i svašta nešta. Kao govorim i o sebi, ja govorim i o sebi ne govorim o bilo kome. Ništa mi drugo nije padalo na pamet nego da pokušam da nas sviju vratim, dakle, na odredbe ovog Poslovnika i da je vrijeme, dakle, pogotovo ovo je, eto, izborna godina, kako će biti vidjećemo, prestanemo s tim. Ja sam kritizirao, sjećate se, rad parlamentarne većine od samog početka, pa i u prošlom mandatu, pa nije išlo itd. 74 Dakle, apeliram da se izjasnimo o tome da ova Rezolucija, naravno, neće nikoga nešto specijalno obvezati, ona i doduše izražava naš politički stav o ovome o čem ja pričam, da ne širim dalje priču, mogu čak nabrajati, ovaj, detalje i slučajeve kad se događalo, po meni, apsolutno kršenje Ustava i nikom ništa, apsolutno kršenje Ustav. Čak i kad mi nekad radimo mimo Poslovnika, morate znati da je Poslovnik izvučen neka izravno iz Ustava, kad radimo na ovom Parlamentu. Dakle, predlažem ovu Rezoluciju koja je naizgled vrlo jednostavna, ali poziva nas, dakle, da se vratimo nečemu što imamo između sebe dogovoreno, da se vratimo nečemu kako je predviđeno da radimo, da se vratimo ovom Poslovniku. Ja sad da ne podsjećam i sam koliko sam puta govorio, pa i drugi su govorili šta radimo kako kršimo i kako se ponašamo. Ja se nadam da bi mi usvajanjem ove Rezolucije, eto kojoj sam ja bio dao ime, moram reći, dakle, zaštita ustavnopravnog poretka, pa mi je bio malo pretenciozan naslov, jer ipak ne može jedna rezolucija doći iznad Ustava. Ona nek se ostane zvati ili po meni ili nek se zove o možda o ustavnom ponašanju nositelja vlasti. Dakle, pozivam vas kolege da se, evo, izjasnimo, da ne kažem i da ne banaliziram ni ovu Reozluciju, ni nas, svima su nam puna usta, volimo BiH, uređenu BiH, da se ne glasujemo o tome ko voli Bosnu ili ne voli, dajte da se ovom Rezolucijom obvežemo na neki način da možemo pozivati naše ljude koji i nas same koji se ponašamo nekad kako ne treba na ovu Rezoluciju i šta smo se o njoj izjasnili. Dakle, mi bi trebali se tako ponašati, međutim, po meni, mi smo debelo, debelo otišli od tog. Ja se nadam da ću naići na razumijevanje. Hvala lijepo.
Niko se ne javlja za raspravu. Moram reći da smo imali dilemu kad smo ovo pripremali da li odmah glasamo poslije ove tačke, jer jedan član Poslovnika kaže kada su u pitanju amandmani i rezolucije glasa se odmah. Predlažem da ostavim da glasamo sa, kad bude glasanje ukupno, nećemo pogriješiti. Ne vidim da se neko javio za povredu Poslovnika, pa računam da je to prihvaćeno. Zaključujem tačku 24. Prije nego što pređemo na naredne tačke predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 25. do 30. radi se o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Dakle, prijedlog da se sada izjasnimo glasanjem za objedinjavanjem rasprave o tačkama od 25. do 30. Ima opšta većina, ima entitetska većina, samo su – 2 uzdržana i 1 protiv, 31 za. Konstatujem da smo donijeli odluku da objedinimo raspravu o tačkama od 25. do 30. Ad. 25. – Ad. 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Komisija za spoljne poslove je dostavila Mišljenje i slaže se da su ispunjeni prethodni uslovi da Predstavnički dom da saglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu o tačkama 25. do 30. Gospodin Nikola Lovrinović. 75
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bi htio samo na jednom primjeru jedne od ovih suglasnosti za ratificiranje, iako sam ja nekad, više se ne sjećam možda i u ovom mandatu i prošlom, govorio da mi ovo sve ratificiramo, a nikad nam se nitko ne pojavi da nam nekad nešto pojasni, što imamo pitati itd. Ono jeste prošlo proceduru i Vijeća ministara, i Predsjedništvo, i sve kako je predviđeno i niko ništa nije primjetio i vidio itd. Na primjeru, recimo, ove rezolucije, ratifikaciju sa Saveznom Republikom Njemačkom o obavljanju plaćene djelatnosti članovima porodica članova diplomatskog ili konzularnog predstavništva. Znači, ovdje sam gospodin Ćeranić, koji nam šalje ovu, ovaj, ovo na suglasnost kaže – molimo vas da na sastanke pozovete toga i toga, ko vam može, ko vam kao predlagač pozovete i predstavnika ministarstva koji su, koji poslanicima, odnosno delegatima može dati sve potrebne informacije. Na primjeru ovdje ovoga Sporazuma sa, evo, Saveznom Republikom Njemačkom, recimo, ima ovdje na primjer u perambuli kaže – u želji da za člana obitelji člana diplomatskog ili konzularnog predstavništva poboljšaju mogućnost obavljanja plaćene djelatnosti. Šta to znači poboljšaju, kako to sad imaju? Pa onda kaže u članku 4. – ovaj imunitet neće uživati za bilo koju radnju ili propust u vezi sa obavljanjem plaćene djelatnosti. Ja sam mislio da je ovo sve regulirano tim sporazumima koji se odnose na diplomatski kor. Pa onda dole kaže u članku 5. – međutim ukoliko je izvršeno kazneno djelo država šiljateljica će ozbiljno razmotriti. Šta znači to ozbiljno razmotriti, znači, nekakve poteze ovoga i šta zapravo uopće znači ova, ovaj Sporazum za članove njemačkog... ili naši ako odu tamo, tako sam to razumio? E sad ne znam koga bi pitao predsjedavajući, dakle, ima li iko da to može objasniti? Ili, recimo, ovo što se odnosi na IPA, na ove fondove sa EU, dakle, ja vjerujem da ste čitali svi, ja sam probavao stvarno dva, tri puta, teško je to propratit gdje je šta novca otišlo, kako, koliko, kakvi su ugovori, u kojim oblastima je. Dakle, ima li netko danas da išta ovo može protumačiti ili nema, ako nema ja ne znam šta ću, koga ću pitati. Dakle, i mi dosta nemamo tu praksu da zovemo kad su ovi sporazumi u pitanju, nego samo to računamo da je to sve u redu, možda i jest u redu, ja ne kažem da nije ni u redu, ali evo neka pitanja i sad šta, šta s njima. Imate li vi nekakav odgovr ili nemate, ako nemate ja ću samo onda zauzeti stav o glasovanju, ne znam šta ću drugo. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Lovrinoviću. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po tačkama od 25. do 30. Tačke od 31. do 88. Ad. 31. – Ad. 88. Drugi krug glasanja Tačke 31. do 88. su one za koje nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja, o navedenim tačkama je obavljena rasprava, ostalo je da se o njima izjasnimo prilikom 76 glasanja. Zbog toga i u prvom dijelu čitanja dnevnog reda nisam posebno čitao ove tačke, ali moramo kad se bude glasalo o ovome. Predlažem, pošto smo na ovaj način iscrpili dnevni red, pauzu od 45 minuta, računam da je to dovoljno vremena da se pripremimo za glasanje i dakle, ako bismo počeli u pet računam da nam treba nešto malo više od sat vremena da obavimo glasanje, jer pored ovih 88. tačaka ima još zaključaka koji su u toku rasprave došli, dakle, neće ići tako brzo i ako budemo disciplinovani. Dakle, pauza do 17,00 časova, ali molim vas da svi budu u 17,00 časova da možemo onda efikasno da glasamo. Hvala. [[PAUZA]]
/nije uključen mikrofon/
Nije usvojeno Mišljenje Ustavnopravne komisije, dobro sam pročitao sve, a samo zaključak nisam dobro pročitao, tačno. Vraća se, Komisija treba da izradi novo mišljenje, da, da, dobro to je jasno. Tačka 8. – Zaključak sa 16. sjednice Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-06-453/22 od 22. 03. 2022, i Odluka o upućivanju zahtjeva za dodjeljivanje kandidatskog statusa Bosni i Hercegovini po ubrzanoj proceduri, predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 06-453-1/22 od 08.04.2022. Glasamo o Prijedlogu odluke. 29 za, 6 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojili smo Odluku o upućivanju zahtjeva za dodjelu kandidatskog statusa. Tačka 9. – Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2021. godinu, broj: 05/7-39-1-269/22 od 18.02.2022. Od 39 prisutnih – 25 za, 12 uzdržanih, 2 protiv. Ima opšta, nema entitetske većine. 78 [[konsultacije Kolegija]] Naknadno usaglašavanje. Tačka 10. – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/6-50-15-364/22 od 08.03.2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja uz preporuku, koja glasi: Potrebno je da se kontinuirano radi na unapređenju zavodskog tretmana zatvorenika i pritvorenika u zavodu za izvršenje krivičnih sankcija. 24 za, 14 uzdržanih. Ima opšta, nema entitetske većine. Predlažem drugi krug, naknadno. Tačka 11. – Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-02-4-369/22 od 08.03.2022. Glasamo za usvajanje Izvještaja. 25 za, 13 uzdržanih, 1 protiv. Ima opšta, nema entitetske većine. Nije usvojen Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa. Idemo u drugi krug naknadno. Tačka 12. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu: „Osnovne pretpostavke za efikasno upravljanje taksama i naknadama institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2201/21 od 17.12.2021. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 27 za, 11 uzdržanih i 1 protiv. Ima opšta, nema entitetske većine. Nije usvojen Izvještaj, ide naknadno u drugi krug. Tačka 13. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu: „Elektronsko upravljanje dokumentima u institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucijama BiH, broj: 01/4-16-1-2224/21 od 23.12.2021. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 25 za, 13 uzdržanih i 1 protiv. Ima opšta, nema entitetska većina. Nije usvojen u prvom krugu Izvještaj o elektronskom upravljanju dokumentima. Ide naknadno u drugi krug usaglašavanja. Tačka 14. – Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-402/22 od 10.03.2022. 79 Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od 39 prisutnih – 25 za, 3 protiv, 11 uzdržanih. Ima opšta, nema entitetska većina. Nije usvojen Izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj. Ide naknadno usaglašavanje, drugi krug. Tačka 15. – Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2021. godini, broj: 01,02-50-18-420/22 od 15.03.2022. Glasamo o Izvještaju, o usvajanju Izvještaja. 26 za, 10 uzdržanih, 3 protiv. Nema entitetske većine. Nije usvojen Izvještaj Državne regulatorne komisije za električnu energiju u prvom krugu. Idemo naknadno u drugi krug. Tačka 16. – Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2021. godinu, broj: 01-50- 18-507/22 od 31.03.2022. 19 za, 2 protiv, 18 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Nije u prvom čitanju, odnosno glasanju usvojen Izvještaj Centralne banke. Ide naknadno u drugi krug. Tačka 17. – Informacija Upravnog odbora Javnog RTV servisa Bosne i Hercegovine o posljedicama finansijske blokade BHRT-a, broj: 01,02-50-18-476/22 od 24.03.2022. Glasamo o prijedlozima zaključaka na sljedeći način, dakle, imaju u, četiri seta zaključaka, predlažem redoslijedom kako je predlagano. Zaključci koje je predložio gospodin Jasmin Emrić, dva zaključka, glasamo o oba odjedanput, a ne pojedinačno. Ima li potrebe da čitam zaključke? Ako nema, onda glasamo o zaključcima gospodina Emrića, ako ima potrebe nije teško da pročitam ponovo ako ste zaboravili. Ne treba, dobro. Glasamo. 22 za, 9 protiv, 8 uzdržanih. Ima opšta većina. Jel' se neko buni nešto? Ne, učinilo mi se da neko kaže ponovo, ne. Dakle, ima opšta većina, nema entitetska većina. Zaključci nisu usvojeni u prvom čitanju idu u drugi krug. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 80
/nije uključen mikrofon/
Ne, dobro, naknadno, u redu. Naknadno drugi krug. Glasamo o Prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA. Tu ima pet zaključaka, ima li potrebe da čitam? Ne, gospodin Osmanović je jasno pročitao, svi smo ih zapamtili. Glasamo u cjelini, dakle, za čitav set, pet zaključaka. Ako mislite da treba čitati, vi iz SDA, vi samo recite. Ne treba, dobro. 19 za, 9 protiv, 11 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska. Nisu usvojeni zaključci u prvom krugu, idemo u drugi krug naknadno. Prijedlog zaključka gospodina Nermina Nikšića. Jedan, nema potrebe da čitamo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Glasamo. 20 za, 16 uzdržanih, 3 protiv. Ima opšta većina, nema entitetska. Nije prihvaćen Prijedlog zaključka gospodina Niškšića u prvom čitanju. Idemo u drugi krug naknadno. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Predraga Kojovića, radi se o dva zaključka. 81 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... samo čekao da vidimo, [[zajednička diskusija]]
Pa informacija se prima k znanju, ne, ne, izjašnjava se o njoj za i protiv, je li tako, nego se samo o zaključcima izjašnjavamo. E, možemo, evo ako je to prijedlog nije problem.
Je li bio zaključak?
Ali informacija se u pravilu prima k znanju.
Ma dobro to, ali je bio zaključak Almin. [[zajednička diskusija]]
Dobro, dakle, vraćamo se na tačku 17. Glasamo o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV sistema BiH o posljedicama finansijske blokade. Je li to? Glasamo, izvolite, hajte. 26 za, 9 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, nema entitetska većina. I sad imate zaključak, zato sam i rekao, nemojte da to glasamo, sad kao nismo primili Informaciju k znanju, je li tako? Šta to znači sad? Ali evo, [[zajednička diskusija]] Haj da ponovimo, gospodin Stevandić, drugi put, dobro.
Glasamo o Informaciji sad. 83
Da, o Informaciji. O Informaciji glasamo ponovo. ____________(?) Ponovite glasanje. Dobro, još jednom ponovićemo glasanje. Sad je razlika u jednom glasu brate, evo ajmo ponovo. 24 za, 10 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Kad sam ja u pitanju možemo odma drugi krug. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Čekaj, čekaj, gospodine Arnaut, recite.
... [[nije uključen mikrofon]] Kožula ide Glavaš. Dakle, glasamo o tome da se Kožul izbaci i da se Vlatko ubaci. Da vidimo,
Gospodine Arnaut.
aj da se prebrojimo, da vidimo ko ...
Gospodine Arnaut, pa izgleda smiješno, izglasali smo već, šta ćemo sad glasati?
Al' pogledajte, pogledajte koncipirao sam, znao sam
Dobro, evo slušam Vas, evo.
predsjedavajući, znao sam da ćete prvo ovo staviti, zato sam namjerno ovako koncipirao
Pa logično.
umjesto Predraga Kožula imenuje se Vlatko Glavaš. Pročitajte moj prijedlog, znači, vrlo, znao sam šta ćete uraditi i tako sam koncipirao. Umjesto Predraga Kožula, znači, koji, kojeg ste imenovali, imenuje se Vlatko Glavaš.
Ali mi smo imenovali, gospodine Arnaut. 85
Pa jesam, jeste al' predvidio sam to.
Ah, Vi sad, aha dobro.
Predvio sam da ćete, zato sam ovako koncipirao.
Samo malo, ovako da razjasnimo situaciju, nismo se razumjeli. Logično je bilo da se glasa prvo za prijedlog Kolegija i mi smo donijeli odluku ko su članovi komisije, međutim gospodin Arnaut sad predlaže na donesenu odluku da se taj jedan član promijeni. Dakle, ima smisla da glasamo za to. Naravno, samo ne znam ko će glasati u odnosu na ove ... dobro. Dakle, glasamo za zaključak gospodina Arnauta. [[zajednička diskusija]] Opet neko galami i, molim vas ako neko hoće nešto da kaže nek se javi za riječ. Glasamo o zaključku, o prijedlogu zaključka gospodina Arnauta, molim vas. Gospodine Lovrinović, povreda Poslovnika, kažete.
Nađite mi to uporište u Poslovniku što sad govorite. Dakle, na istoj sjednici u sekundi da mijenjamo odluku koju smo već donijeli, pa bar to da idu, da na narednu sjednicu ostavite, pa da taj prijedlog se proba, al' da sad, znači, u, samo što smo donijeli odluku, pa ja nemam, nađite to uporište u Poslovniku. Nađite uporište u Poslovniku za tako nešto. Razumijem da se predloži izmjena odluke, recimo, na narednoj sjednici.
Dobro.
A ne, ne mogu razumjeti, dakle, da.
Ne, molim vas ajte da prekinemo raspravu, da se nastavlja sada Damir, pa ponovo Nikola, nema potrebe. Predlažem da se Dom izjasni, dakle, prvo se izjašnjavamo hoćemo li glasati o zaključku gospodina Arnauta kad smo već izabrali komisiju. [[zajednička diskusija]] 86 Mislite da ne može, e ja sad mislim da može, Dom je donio Odluku o izboru komisije, što je bila tačka dnevnog reda i prelazimo na tačku 20. Htio sam da budem demokrata, da sve zadovoljim, a ovdje vi očito niste htjeli niko da to bude tako. Tačka 20. – Razmatranje poslaničke inicijativa Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić i Damira Arnauta kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji odluku o kvalitetu naftnih tečnih goriva koja je neophodan uslov za članstvo Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i uputi je u parlamentarnu proceduru, broj: 01-50-1-267/22 od 17.02.2022. Glasamo o usvajanju Inicijative. 23 za, 6 protiv, 10 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nismo usvojili inicijativu u prvom krugu, naknadno drugi krug. Tačka 21. – Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta kojom se traži od Ministarstva komunikacija i transporta BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, kojim će se značajno pooštriti sankcije za određena djela propisana navedenim zakonom, broj: 01- 50-1-352-2/22 od 07.03.2022. 21 za, 8 protiv, 10 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska. Nismo usvojili u prvom čitanju Incijativu, ostavljamo to za drugi krug. Tačka 22. – Razmatranje poslaničke inicijative Mirjane Marinković Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da, u roku od 60 dana, stavi na dnevni red i odluči po zahtjevima institucija Bosne i Hercegovine za davanje saglasnosti na pravilnike ili izmjene i dopune pravilnika o sistematizaciji državnih institucija. Takođe, Savjet ministara se obavezuje da institucije koje još uvijek nisu dostavile na vrijeme zahtjeve za saglasnost za navedene akte obaveže na dostavljanje akata u roku od maksimalno 180 dana, te da u istom roku riješi eventualno sporna pitanja sa institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-521/22 od 04.04. i 11.04.2022. Glasamo o usvajanju Inicijative. 22 za, 2 protiv, uzdržanih 15. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Nije Inicijativa usvojena u prvom čitanju, ponovo ćemo se javiti u drugom krugu, drugi put. Tačka 23. – Razmatranje poslaničke inicijative Mirjane Marinković Lepić kojom se nalaže Ministarstvu finansija i trezora BiH da, u roku od 90 dana, koriguje cijenu takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza, ostalih prihoda i taksi, broj: 01-50-1-543/22 od 06.04.2022. 87 Glasamo o usvajanju modifikovane inicijative, sjećate se kako, pročitaću: Predlaže se Upravi za indirektno oporezivanje i Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje da u roku od 90 dana pokrenu inicijativu prema Savjetu ministara kojom će se korigovati cijena takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza. Dakle, glasamo o ovoj modifikaciji. Nije usvojena modifikovana inicijativa, nema entitetsku većinu – 25 je glasova za, dakle, ima opštu, ali 1 protiv, 13 uzdržanih. Naknadno ćemo se izjasniti i o tome. Tačka 24. – Prijedlog rezolucije, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01- 02-1-544/22 od 07.04.2022. Kako sam kaže Rezolucija Nikole. Glasamo o Prijedlogu rezolucije. 16 za, 16 protiv, 7 uzdržanih, nema ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] glasanje., ponovite glasanje.
[[nije uključen mikrofon]] sad je drugi krugi ....
A ovo je drugi krugi, nema, dobro, da, da, ne, ne, to je dobro, dobro, nema drugog kruga, nije usvojen Amandman I. Amandman I nije usvojen zato što – 22 glasa za, 16 protiv, od kojih je 11 iz Republike Srpske zato nema većine. 89 Tačka 34. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu amandmana II poslanice Mirjane Marinković Lepić na Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01-02-1-1306/21 od 19.09.2021. Ako neko misli da treba čitati amndmane odma nek digne ruku i to ćemo raditi. Nema. Glasamo. 22 za, 17, protiv, nema uzdržanih. Nema većine u drugom krugu. Nije prošao Amandman II. Tačka 35. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu amandmana III poslanice Mirjane Marinković Lepić na Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01-02-1-1306/21 od 19.09.2021. Glasamo u drugom krugu na Prijedlog amandmana broj III. 22 za, 16 protiv, 1 uzdržan. Nema entitetske većine. Nije prošao, nije izglasan amandman III. Tačka 36. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu amandmana IV poslanice Mirjane Marinković Lepić na Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01-02-1-1306/21 od 19.09.2021. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu amandmana IV. 22 za, 17 protiv. Nema entitetske većine. Nije usvojen ni Amandman IV. I konačno tačka 37. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu amandmana V poslanice Mirjane Marinković Lepić na Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01-02-1-1306/21 od 19.09.2021. Glasamo za Amandman V. 21 za, 16 protiv, 2 uzdržana. Nije usvojen Amandman V jer nema entitetske većine, 11 protiv iz Republike Srpske. Tačka 38. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH (zakon u drugom čitanju), broj: 01,02-02-1-1306/21 od 24.06.2021. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju sa pet amandmana, koje smo već vidjeli. Usvojen Zakon o Budžetu za 2021. – 21 za, 11, protiv, 7 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 39. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zakona o carinskim prekršajima Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH (zakon po hitnom postupku), broj: 01,02-02-1-1223/21 od 16.06.2021. 90 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona po hitnom postupku. 33 za, 2 protiv, 4 uzdržan. Usvojen Prijedlog zakona o carinskim prekršajima BiH po hitnom postupku. Tačka 40. – Drugi krug glasanja o Izvještaju – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka o temi: „Upravljanje grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16-10-1224/21 od 16.06.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Ima opšta, ima entitetska većina – za 23, uzdržanih 15, protiv 1. Dakle, usvojili smo Izvještaj o praćenju realizacije preporuka revizije. Tačka 41. – Drugi krug glasanja o Izvještaju – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka o temi: „Aktivnosti institucija Bosne i Hercegovine za sprovođenje zaštite i spasavanja u prirodnoj ili drugoj nesreći“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16-10-1225/21 od 16.06.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 26 za, nema protiv, uzdržanih 13. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj. Tačka 42. Drugi krug glasanja o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma razmjenom nota između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o japanskoj bespovratnoj pomoći u iznosu od pet stotina miliona japanskih jena, broj: 01,02-21-1-1640/21 od 18.08.2021. Glasamo u drugom krugu o davanju saglasnosti. [[zajednička diskusija]] Morali bi izjasniti se. Predlažem da se izjasnimo da glasamo zajedno u drugom krugu glasanja za tačke od 42. zaključno sa tačkom 47. radi se sve o sporazumima.
I sve je drugi krug.
Da i sve je drugi krug. Glasamo o objedinjavanju prvo. 37 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Donijeli smo odluku da glasamo jedinstveno za tačke 42. sa zaključno 47. a sve se odnosi na drugi krug glasanja o saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. 91 Dakle, glasamo sada za sporazume. 35 za, 4 uzdržana, nema protiv. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Parlament usvojio, odnosno dao saglasnosti na ratifikaciju sporazuma pod tačkama 42, 43, 44, 45, 46. i 47. Tačka 48. – Drugi krug glasanja o Zapisniku sa 23. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Zapisnika sa 23. sjednice. Ima opšta, ima entitetska većina – 26 za, 13 uzdržanih. Usvojili smo Zapisnik sa 23. sjednice. Tačka 49. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, zakon broj: 01-02-1-863/21 od 21.04.2021, skraćeni postupak (zakon u prvom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 21 za, 13 protiv, 5 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona po prijedlogu narodnih poslanika. Tačka 50. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za 2020. godinu, broj: 01,02-50-18-1436/21 od 16.07.2021. Usvojen je Izvještaj – 27 za, 2 protiv, 10 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 51. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02- 16-1-1456/21 od 21.07.2021. Usvojen Izvještaj o izvršenju Budžeta – 17 za, 16 uzdržanih, 6 protiv. Ima i jedna i druga većina. Tačka 52. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključaka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet o Izvještaju o finansijskoj reviziji izvršenja budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1724/21 od 10.09.2021. I tu imamo dva zaključka, ima li potrebe da ih čitam, to, to smo već svi prošli? Nema. Glasamo. Uvsvojen Prijedlog zaključaka – za 26, uzdržanih 12, protiv 1. Tačka 53. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o finansijskoj reviziji izvršenja budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1724/21 od 10.09.2021. 92 Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Usvojen je Izvještaj – 26 za, 13 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 54. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine o Izvještaju o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2020. godinu, broj: 01,02- 50-18-1684/21 od 31.08.2021, koji glasi: „Komisija za spoljnu trgovinu i carine predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da vrati Upravnom odboru Izvozno-kreditne agencije BiH na doradu Izvještaj o radu Upravnog odbora za 2020. godinu, koji će Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH ponovo dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH“. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Usvojen Zaključak iz Mišljenja Komsije za spoljnu trgovinu o Izvještaju o radu Upravnog odbora Izvorno-kredite agencije sa – 25 za, 11 suzdržanih, 3 protiv. Ima većina i opšta i entitetska. Tačka 55. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2020. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-50-18-1705/21 od 08.09.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Usvojen je Izvještaj – 21 za, 16 protiv i 2 uzdržana. Ima i opšta i entitetska većina. Tačka 56. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o sprovođenju Lokalnih izbora 2020. godine, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-50-18-1706/21 od 08.09.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Usvojen je Izvještaj – 19 za, 16 protiv, 4 uzdržana. Ima većina i jedna i druga. Tačka 57. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanika Saše Magazinovića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da u roku od šest mjeseci u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog okvirnog zakona o klimatskim promjenama, broj: 01-50-1-1828/21 od 01.10.2021. Nije usvojen, nije usvojena Inicijativa Saše Magazinovića – 22 za, 12 protiv, 5 uzdržanih. Nema entitetske većine. Tačka 58. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu deklaracije o dobijanju kandidatskog statusa za članstvo u Evropskoj uniji, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-50- 1-15-22/21, veza: 01-02-1-1390/21 od 07.07.2021. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu deklaracije. Deklaracija usvojena – 21 za, 8 protiv, 10 uzdržanih. Ima većina i jedna i druga. 93 Tačka 59. – Drugi krug glasanja o davanju saglasnosti za ratifikaciju Aneksa I Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o sprovođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Deleuša – Vraćenovići; Aneksa II Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o sprovođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Hum – Šćepan Polje; Aneksa III Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o sprovođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Sitnica – Zupci i Aneksa IV Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o sprovođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Klobuk – Ilino Brdo, broj: 01,02-21-1-1780/21 od 23.09.2021. Glasamo u drugom krugu o davanju saglasnosti za ratifikaciju aneksa. Saglasni sa davanjem, odnosno dajemo saglasnost za ratifikaciju Aneksa I Sporazuma između BiH i Crne Gore, jer je – 37 za, 2 uzdržana. Dakle, imaju sve većine. Tačka 60. – Drugi krug glasanja o prijedlogu poslanika Damira Arnauta za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 25. sjednice Predstavničkog doma, koja glasi: Prijedlog rezolucije o zaštiti ustavnopravnog poretka države Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Denis Zvizdić, Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Zukan Helez, Nada Mladina, Predrag Kojović, Mirjana Marinković Lepić, Aida Baručija, Damir Arnaut i Jasmin Emrić, broj: 01-02-2-2179/21 od 14.12.2021. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu poslanika Arnauta. Nije usvojen prijedlog poslanika, gospodina Arnauta – 22 za, 16 protiv, 1 uzdržan. Nema entitetske većine. Tačka 61. – Drugi krug glasanja o prijedlogu poslanika Adila Osmanovića za uvrštavanje u dnevni red 25. sjednice Predstavničkog doma nove tačke koja glasi: Aktuelna politička i bezbjednosna situacija u BiH nakon unilateralnog pokušaja NSRS-a da prenese (otme) nadležnosti države Bosne i Hercegovine na entitet RS, broj: 01-50-1- 2183/21 od 14.12.2021. Glasamo u drugom krugu o predlogu poslanika Osmanovića. Nije prešao prijedlog gospodina Osmanovića – 22 za, 15 protiv, uzdržana 2. Nema entitetske većine. Tačka 62. – Drugi krug glasanja o Zapisniku sa 24. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa primjedbom poslanika Nikole Lovrinovića. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Zapisnika sa 24. sjednice s primjedbom gospodina Nikola Lovrinovića. Usvojen Zapisnik sa primjedbom gospodina Lovrinovića – 24 za, 15 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. 94 Tačka 63. – Drugi krug glasanja o Zapisniku sa 25. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Usvojen Zapisnik sa 25. sjednice Predstavničkog doma sa – 27 glasova za, 11 uzdržanih i 1 protiv. Tačka 64. – Drugi krug glasanja o Zahtjevu poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01- 02-1-2236-1/21 od 29.12.2021. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Usvojen zahtjev za hitni postupak. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nek digne ruku neko ako ima nešto protiv. Dobro, ponovo glasamo. Usvojen zahtjev za hitni postupak gospodina Arnauta – za 22, protiv 13, uzdržana 4. Ima većina jedna i druga. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Gospodine Arnaut, imate riječ.
Hvala predsjedavajući. Dakle, na prošloj sjednici sam obrazložio hitni postupak, ovdje ću vrlo kratko obrazložiti sam Prijedlog zakona, podsjetiću da je ovo četvrti put da pokušavam i obećao sam da neću odustati. Prijedlog zakona vrlo jednostavno predviđa da se otpremnine koje sada su predviđene na šest prosječnih plata zaposlenih u institucijama BiH budu ograničene na maksimalno 10.000 maraka. Dakle, vojnici, policajci, većina državnih službenika neće vidjeti nikakvo umanjenje otpremnina, ali ćemo u slučaju izabranih i imenovanih osoba u institucijama BiH, direktora i slično, rukovodećih državnih službenika na višim nivoima vidjeti smanjenje tih otpremnina na razumnu mjeru. Ja sam obrazložio u Prijedlogu zakona jedan od razloga što je potrebno uvesti ovaj, odnosno usvojiti ovaj Zakon je i činjenica da cilj otpremnine, svrha otpremnine je da olakša osobi tranziciju sa plate na penziju. Mi u slučaju izabranih zastupnika i delegata takođe delegiranih u Domu naroda imamo situacije gdje ljudi primaju već visoke plate, penzionišu se na jedan dan, uzmu 30, 35 hiljada maraka otpremnine i već idući dan nastave primati te visoke plate, a takođe počnu od tog dana primat i poprilično visoke penzije, uzimajući u obzir prihode koje su imali tokom svoje političke službe. Znači, svrha otpremnine je da kad neko ima neku minimalnu platu, pa onda ode na još manju penziju da mu date tih nekoliko hiljada maraka da mu olakša tu tranziciju. Svrha otpremnine nije kad neko ima basnosnovnu platu, od idućeg dana nastavi primati basnosnovnu platu i veliku penziju, da mu još pored toga date 33, 35 hiljada maraka. Opravdan je revolt javnosti oko ove pojave, ona zaista nadilazi sve stranačke tokove. 95 Imali smo primjer vrlo slikovit u Domu naroda prije nekoliko mjeseci kada je komplet rukovodstvo, Kolegij Doma naroda, dakle, gospodin Izetbegović, gospodin Špirić i gospodin Čović napunili 65 godina života i uzeli tu otpremninu. Ja sam vrlo često, ovaj, potencirao činjenicu da zakon čak ne dozvoljava mogućnost da se neko odrekne te otpremnine, to nije jubilarna nagrada, koje smo se, recimo, ja, mislim gospodin Magazinović i još nekoliko nas, imali pravo da se odreknemo i odrekli, to nije naknada za slučaj smrti u porodici, koje sam se ja konkretno odrekao, to je naknada koja ne dozvoljava da se te naknade odreknete i zbog toga smo imali primjer u prošlom sazivu Mirsad Mešić, kolega naš iz Zenice u prošlom sazivu, on se nije mogao toga odreći, bilo ga je strahovito stid što to treba primiti na svoj račun i on je odma to proslijedio, mislim za humanitarne svrhe, obrazovanje ovako ... Ali ljudi ne bi trebali biti ni dovođeni u takve situacije. Prema tome, ovo je jedan prijedlog koji nikome ne ukida otpremnine, najbitnije od svega, najmanje plaćenim službenicima, a pogotovo policajcima i vojnicima u BiH ne smanjuje ni feninga otpremnine, već isključivo otpremnine visoko rangiranih zvaničnika dovodi na neku, eto može se reći, razumnu mjeru. Ja zbog toga pozivam kolege, mi saćemo glasat o Prijedlogu zakona po hitnom postupku, mi ovaj Prijedlog zakona možemo sad usvojit, ja vas zaista pozivam sve da date svoj glas ukoliko budemo imali opću i entitetsku većinu, dovoljno glasova „za“ ovaj Zakon će danas proći i poslaćemo ga u Dom naroda. Hvala.
Hvala. Nema prijavljenih za raspravu. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona. Zakon usvojen sa – 25 glasova za, 9 protiv, 5 uzdržanih. Ima i opšta i entitetska većina. Tačka 65. – Drugi krug glasanja o Zahtjevu poslanica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01- 02-1-107/22 od 17.01.2022. Glasamo u drugom krugu o Zahtjevu za hitni postupak. Zakon usvojen, hitni postupak usvojen – za 21, protiv 13, uzdržanih 5. Ima opšta, ima entitetska većina. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Niko se ne javlja.
/nije uključen mikrofon/
A da, gospođa Mirjama Marinković-Lepić, izvolite. 96
Evo, ja samo da podsjetim koleginice i kolege da se ovdje radi o tome da je prema ovom članu Zakona o radu u institucijama BiH, koji se mijenja, samo samohrani roditelji su imali pravo da rade pola radnog vremena ukoliko imaju, kako je to u Zakonu navedeno, teže hendikepirano dijete. U ovim, ovom izmjenom se ta mogućnost daje jednom od roditelja ukoliko su oba roditelja zaposlena. Dakle, entitetski zakoni imaju već ta usvojena rješenja i dakle imaju bolja rješenja od državnog i evo ovo je taj prijedlog, dakle, ukoliko su oba roditelja zaposlena, a imaju teže hendikepirano dijete, da jedan od roditelja može raditi polovinu radnog vremena.
Hvala. Nema prijavljenih za raspravu. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona. Usvojen Prijedlog zakona sa – 26 glasova za, 3 protiv, 9 uzdržanih. Tačka 66. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1904/21 od 14.10.2021. (prvo čitanje). Izjašnjavamo se u drugom krugu glasanja o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Usvojen Prijedlog zakona – 22 za, 12 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 67. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanika Saše Magazinovića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da u roku od tri mjeseca u parlamentarnu proceduru dostavi zakonsko rješenje kojim se uvodi obavezan ljekarski pregled za izabrane i imenovane zvaničnike u institucijama Bosne i Hercegovine koji podrazumijeva posebno testiranje mentalno-psihološke sposobnosti za obavljanje javnih funkcija, kao i testiranje na psihoaktivne supstance, broj: 01-50-1-1925/21 od 19.10.2021. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj inicijativi. Usvojena poslanička inicijativa gospodina Arnauta – za 22, protiv 11, uzdržanih 6. Ima i jedna i druga većina. Tačka 68. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije za period 2020-2024. i Akcioni plan za provođenje Strategije 2020-2024, broj: 01-50-1-1971/21 od 27.10.2021. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj inicijativi. Inicijativa usvojena – za 22, protiv 2, uzdržanih 15. Ima i jedna i druga većina. 97 Tačka 69. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana u zakonodavnu proceduru dostavi Zakon o državnoj imovini, broj: 01-50-1-1972/21 od 27.10.2021. Glasamo u drugom krugu o Inicijativi. Inicijativa nije usvojena – 21 za, protiv 12, uzdržanih 6. Nema entitetsku većinu iz Republike Srpske. Tačka 70. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanice Edite Đapo koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH upućuje zahtjev svim zemljama i organizacijama, članicama Savjeta za implementaciju mira da hitno suspenduju Rusku Federaciju iz ovog tijela. Rusija je izvršila agresiju na Ukrajinu i kao takva ne može promovisati i sprovoditi mir u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-319-12/22 od 04.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka poslanice Edite Đapo. Nije usvojen prijedlog gospođe Đapo – 22 za, protiv 12, uzdržanih 5. Nema entitetske većine iz Republike Srpske. Tačka 71. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanika Denisa Zvizdića koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da bez odgađanja iz tekuće budžetske rezerve budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH izdvoji iznos od 250.000,00 evra za pomoć građanima Ukrajine“, broj: 01-50-1-319-12/22 od 04.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka poslanika Denisa Zvizdića. Usvojen Prijedlog zaključka – za 17, uzdržanih 15, protiv 7. Usvojen Zaključak. Tačka 72. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključaka poslanika Jasmina Emrića koji glase: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Predsjedništvo BiH da hitno donese potrebne odluke radi pružanja humanitarne pomoći stanovništvu i državi Ukrajini; 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da hitno obezbijedi finansijska sredstva, organizuje i dostavi potrebnu humanitarnu, zdravstvenu ili drugu prijeko potrebnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini; 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva vlade oba entiteta, kantonalne vlade, opštine i gradove u Bosni i Hercegovini da, u skladu sa svojim mogućnostima, organizuju i pruže humanitarnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini“, broj: 01-50-1-319-12/22 od 04.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključaka Jasmina Emrića. Usvojen Prijedlog zaključaka gospodina Emrića – 20 za, uzdržanih 11, protiv 8. Tačka 73. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu rezolucije o osudi agresije na Ukrajinu, predlagači: poslanici iz Kluba SDA, broj: 01-02-2-346/22 od 04.03.2022. 98 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu rezolucije. Rezolucija nije usvojena – 22 za, protiv 12, uzdržanih 5. Ima opštu, ali nema entitetsku većinu. Tačka 74. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključaka poslanika: Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta, koji glase: - Nalaže se Savjetu ministara BiH da bez odgađanja produži period bezviznog boravka državljana Ukrajine na teritoriji Bosne i Hercegovine sa 30 na 90 dana. - Nalaže se Savjetu ministara BiH da bez odgađanja uvede mogućnost ulaska državljana Ukrajine u Bosnu i Hercegovinu sa ličnim kartama. - Nalaže se Savjetu ministara BiH da bez odgađanja uvede vizni režim za državljane Ruske Federacije, odnosno da raskine sporazum o bezviznom režimu koji je 2013. sklopljen između Savjeta ministara BiH i Vlade Ruske Federacije. Posebno je neophodno odmah uvesti vizni režim za nosioce diplomatskih pasoša Ruske Federacije koji po tom sporazumu u Bosni i Hercegovini mogu boraviti bez vize do 90 dana, uzimajući u obzir mogućnost agenata Putinovog režima da koriste ovu privilegiju s ciljem preduzimanja poteza protiv interesa Bosne i Hercegovine. - Nalaže se Savjetu ministara BiH da uputi hitnu humanitarnu i medicinsku pomoć Ukrajini. - Nalaže se Savjetu ministara BiH da u roku od sedam dana ovaj Dom obavijesti o svim detaljima sprovođenje ovih zaključaka“, broj: 01-50-1-319- 12/22 od 04.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključaka narodnih poslanika. Nisu usvojeni ovi zaključci – za 22, protiv 12, uzdržanih 5. Nema entitetske većine. Tačka 75. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanice Borjane Krišto koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH podržava Rezoluciju Evropskog parlamenta od 1. marta 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (2022/2564(RSP)) i Rezoluciju Generalne skupštine Ujedinjenih nacija o Ukrajini, te daje punu podršku institucijama Evropske unije u njihovim aktivnostima odgovora na invaziju Ruske Federacije prema Ukrajini“, broj: 01-50-1-319-12/22 od 04.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka gospođe Borjane Krišto. Nije usvojen Prijedlog zaključka gospođe Krišto – 26 za, protiv 12, uzdržan 1. Ima opštu, ali nema entitetsku većinu. Tačka 76. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanice Mirjane Marinković Lepić povodom rasprave o zahtjevu poslanika: Saše Magazinovića, Nermina Nikšića, Nade Mladine i Zukana Heleza za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, koji glasi: „Zahtijevam da Savjet ministara BiH u roku od 15 dana od usvajanja ovog zaključka u parlamentarnu proceduru uputi set mjera za prevazilaženje trenutnog ekonomskog stanja nastalog usljed agresije Ruske Federacije na Ukrajinu“, broj: 01-02-1-298/22 od 09.03.2022. 99 Glasamo o Prijedlogu zaključka gospođe Mirjane Marinković-Lepić. Nije usvojen Zaključak gospođe Mirjane Marinković-Lepić – 22 za, protiv 12, uzdržanih 5. Nema entitetske većine. Tačka 77. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o zahtjevu poslanika: Saše Magazinovića, Nermina Nikšića, Nade Mladine i Zukana Heleza za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, koji glasi: „Zadužuje se Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH da sa 30.11.2022, a najkasnije do 10.12.2022. Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi detaljnu analizu efekata primjene Zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-02-1-298/22 od 09.03.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka gospodina Adila Osmanovića. Ponovo na moj zahtjev, ponovit glasanje. Usvojen Prijedlog zaključka gospodina Osmanovića – za 28, protiv 4, uzdržanih 7. Tačka 78. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2020. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1-1412/21 od 08.07.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Usvojen je Izvještaj – 35 za, protiv 1, uzdržana 3. Tačka 79. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije za ljudska prava o Specijalnom izvještaju o efikasnosti zakonskih rješenja u oblasti profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom u Bosni i Hercegovini koji glasi: „Nalaže se Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana započne proceduru izbora novog saziva Savjeta za osobe sa invaliditetom“, broj: 03/6-50-14-12-17/22, veza broj: 01,02-37-1-1808/21 od 30.09.2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Usvojen Prijedlog zaključka – 27 za, protiv 1, uzdržanih 11. Tačka 80. – Drugi krug glasanja o Specijalnom izvještaju o efikasnosti zakonskih rješenja u oblasti profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini, sa preporukama sadržanim u njemu, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1-1808/21 od 30.09.2022. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Usvojen Izvještaj – 26 za, nema protiv, uzdržanih 13. Ima entitetska i opšta većina. 100 Tačka 81. – Drugi krug glasanja o Prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o Specijalnom izvještaju o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u roku od 60 dana pripremi Plan realizacije preporuka ombudsmena iz Specijalnog izvještaja o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini i dostavi na razmatranje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH“, broj: 01,02-37-1-2230/21 od 09.03.2022. Glasamo o Prijedlogu zaključka gospodina Emrića. Usvojen Zaključak gospodina Emrića – za 27 glasova, uzdržanih 12. Tačka 82. – Drugi krug glasanja o Izmjenama sadržaja preporuka iz Specijalnog izvještaja o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini koje je predložio poslanik Nikola Lovrinović, a koje glase. Čitam ako ste zaboravili, gospodine Lovrinoviću treba li čitati?
/nije uključen mikrofon/
Sjećaju se svi ovih sedam alineja i tačaka. Dobro, glasamo u drugom krugu o Izmjenama sadržaja preporuka koje je gospodin Lovrinović predložio. Usvojene Izmjene preporuka na prijedlog gospodina Lovrinovića – 17 glasova za, 14 suzdržanih i 8 protiv. Ima i jedna i druga većina. Tačka 83. – Drugi krug glasanja o Specijalnom izvještaju o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini, sa preporukama sadržanim u njemu, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1-2230/21 od 27.12.2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju ombudsmana. Usvojen Izvještaj – 26 za, 1 protiv, 12 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 84. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu, broj: 05/3-37-4-146/22 od 28.01.2022. Usvojen Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika – 34 glasa za i 5 uzdržanih. Tačka 85. – Drugi krug glasanja o Izvještaju o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-15-163/22 od 31.01.2022. Usvojen Izvještaj – 32 za, nema protiv, 7 uzdržanih. Imaju većine. Tačka 86. – Drugi krug glasanja o modifikovanoj inicijativi poslanika Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu civilnih poslova BiH da postigne dogovor sa entitetima, Brčko distriktom BiH i svim kantonima o jedinstvenom sertifikatu sa QR 101 kodom, na način da se sertifikati izdaju na nižim nivoima vlasti“, broj: 01-50-1-1797/21 od 09.03.2022. Glasamo o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi. Usvojena modifikovana inicijativa gospodina Arnauta – 20 glasova za, 15 suzdržanih, 4 protiv. Ima većina i jedna i druga. Tačka 87. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanice Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 90 dana okonča proces usklađivanja zakonodavstva iz oblasti zaštite ličnih podataka sa novousvojenim propisima Evropske unije, broj: 01-50-1-1973/21 od 27.10.2021. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj inicijativi. Nije usvojena poslanička inicijativa – 21 za, 10 protiv, 8 uzdržanih. Nema entitetske većine. Tačka 88. – Drugi krug glasanja o Inicijativi poslanika Damira Arnauta kojom se traži od Ministarstva komunikacija i transporta BiH da pokrene postupak izmjene Pravilnika o vozačkoj dozvoli („Službeni glasnik BiH“, broj 9/19), s ciljem ukidanja člana 24. kojim se reguliše obaveza zamjene vozačke dozvole za lica koja promijene prebivalište, broj: 01-50-1-224/22 od 09.02.2022. Usvojena poslanička inicijativa gospodina Arnauta – za 20, protiv 8, uzdržanih 11. Ima većina i jedna i druga. Hvala dame i gospodo na upornom i strpljivom radu, bez obzira na neke probleme, znam da ste se umorili, prijatno. Naknadno ćemo se dogovoriti o sjednici. Sjednica završena u 18:32 sati.