Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. Keskustelu asiasta päättyi 10.11.2016 pidetyssä täysistunnossa. Keskustelussa on Anna Kontula Hanna Sarkkisen kannattamana ehdottanut, että lakiehdotukset hylätään.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Arvoisa rouva puhemies! Tällä hallituksen esityksellä ehdotetaan muutettavaksi pelastuslakia ja hätäkeskustoiminnasta annettua lakia. Ehdotusten vaikutukset ovat hyviä kansalaisten turvallisuuden ja viranomaisten tehtävien tehokkuuden kannalta. Tiedonsaantia parannetaan: muun muassa pelastusviranomaisen laajat maksuttomat tiedonsaantioikeudet tiettyjen väestörekisteritietojen osalta. Tiedonsaantia parannetaan myös eräiden muiden viranomaisten rekisteritietojen myötä, ja samalla tietojen luovuttamista koskevat laajennukset tehdään. Myös Hätäkeskuslaitoksen ja Rajavartiolaitoksen tiiviimpi yhteistyö meripelastustoimessa sisältyy hyviin uudistuksiin. [[Hälinää]] Pelastusviranomaisen tiedonsaantioikeuksien tarkistaminen ehdotetulla tavalla luo edellytyksiä pelastustoiminnan tehokkuuden ja tuloksellisuuden sekä työturvallisuuden parantumiselle. Tiedonsaantioikeuksilla turvataan pelastustoimen tehokkuutta, jolla on vaikutusta toisaalta siihen, ettei vakavia onnettomuuksia pääse syntymään, ja myös siihen, että sattuneiden onnettomuuksien seurauksia pystytään rajoittamaan merkittävästi. [[Hälinää]] Myös hätäkeskustoiminnasta annetun lain muutoksilla on ihmisten turvallisuutta parantava vaikutus. Tällä lainmuutoksella turvattaisiin Hätäkeskuslaitoksen toiminnan ja muiden viranomaisten operatiivisen toiminnan tehokkuutta. Samalla parannetaan oikealaatuisen avun saantia apua tarvitsevalle taholle. [[Hälinää]] Ja vielä yritän puhua, yritän nyt täältä tulla kuulluksi. Tällä lailla ei missään tapauksessa heikennetä ihmisten perusoikeuksia, vaan samalla perusoikeudet paranevat. [[Hälinää]] Valtaosa viranomaisille välitetyistä tehtävistähän liittyy poliisitoimeen sekä sosiaali- ja ter- veystoimeen. Elikkä kansalaisen kannalta hyvä lakiesitys. Parantaa turvallisuutta ja tilannetta Suomessa onnettomuuksien kohdatessa. [[Hälinää]]
Hyvät edustajat, siirtäkäähän muut keskustelut tämän salin ulkopuolelle niin, että puhutaan täällä tästä asiasta.
Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esitys hätäkeskustoiminnasta annetun lain muuttamisesta tulee selkeyttämään ja parantamaan viranomaisten tiedonsaantioikeuksia. Pelastuslain muutokset liittyvät pelastustoiminnan suunnitteluun ja toteutukseen sekä pelastustoimelle säädettyjen valvontatehtävien hoitamiseen. Hätäkeskustoiminnasta annetun lain muutokset liittyvät Hätäkeskuslaitoksen oikeuksiin saada tietoja hälytystehtävän alkutoimenpiteiden tai työturvallisuuden varmistamiseksi. On myös hyvä, että samalla Rajavartiolaitoksen asema selkiytyy ja sille annetaan oikeus valtakunnallisen hätäkeskustietojärjestelmän käyttämiseen. Mielestäni lainmuutos vastaa uusiin haasteellisiin käytännön tarpeisiin. Meille on tulossa pian myös muita suuria uudistuksia, kuten maakunta-, sosiaali- ja terveystoimen sekä pelastustoimen uudistuksia. Niiden myötä tulee tarve tarkastella lainsäädäntöä uudelleen. Katson, että esityksen muutokset tulevat tehostamaan viranomaisten toimintaa ja ovat tarpeellisia laadukkaiden hätäkeskuspalveluiden turvaamisen kannalta. Pelastuslain 89 §:ssä ehdotetaan säädettäväksi muun muassa pelastusviranomaisen oikeudesta saada hätäkeskustietojärjestelmästä pelastusviranomaisen turvallisuuden tai työturvallisuuden kannalta tarpeellisia työturvallisuustietoja, niin sanottuja varotietoja. Tämä muutos tulee ehdottomasti parantamaan pelastusviranomaisten työturvallisuutta sekä operatiivisessa toiminnassa että valvontatehtävissä. Varotiedot koskevat henkilön oman turvallisuuden tai työturvallisuuden kannalta tarpeellisia tietoja, kuten tietoa kohteen tai henkilön vaarallisuudesta tai arvaamattomuudesta. Tieto voi koskea myös esimerkiksi kohteen räjähdys- tai säteilyvaaraa. Selkeästi muuttuneessa toimintaympäristössä, jossa riskit ovat kasvaneet, näidenkin tietojen saaminen parantaa turvallisuutta. On myös tarpeellista, että esityksessä selkeytetään Rajavartiolaitoksen asemaa. Meripelastuksella on oma hälytysnumero, mutta myös numeroon 112 otetaan yhteyttä. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että Rajavartiolaitos voi antaa Hätäkeskuslaitokselle ohjeet meripelastukseen liittyvien puheluiden käsittelemisestä. Ohjeiden ja suunnitelmien antaminen nopeuttaa auttamisketjua ja helpottaa tehtävään sopivan avun määrittämistä. Se myös vapauttaa eri viranomaisten yksiköitä niiden ydintehtäviin. Ohjeet ja suunnitelmat vaste-ehdotuksineen laaditaan Rajavartiolaitoksen johdolla yhteistyössä poliisin, pelastus- sekä sosiaali- ja terveystoimen kanssa. Tällä hetkellä Rajavartiolaitoksella ei ole oikeutta tallettaa tietoja suorakäyttöisesti hätäkeskustietojärjestelmään. Hätäkeskustoiminnasta annettuun lakiin ehdotetaan nyt lisättäväksi säännös Rajavartiolaitoksen oikeudesta käyttää hätäkeskustietojärjestelmää sekä tallettaa sinne omaa toimialaansa koskevia tietoja. Näin 16 §:ssä. Säännös on tarpeellinen joustavan viranomaisyhteistyön takaamiseksi sekä Hätäkeskuslaitoksen työmäärän vähentämiseksi. — Kiitos.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Raatikainen kävi hyvin läpi tätä esitystä pelastuslain ja hätäkeskuslain uudistamisesta. Ne tehostavat meidän viranomaistoimintaamme. Kyllä sisäinen turvallisuus on nyt sellainen, joka puhuttaa ja huolettaa montaa suomalaista, ja pidän hyvänä sitä, että myös tällä sektorilla nyt edetään. Tällä viikolla myönteinen uutinenhan oli se, että maamme hallitus ja sisäministeri Risikko kertoivat, että he tulevat ensi vuoden täydentävään talousarvioon tuomaan 10 miljoonaa lisäeuroa poliisimiesten ja poliisinaisten määrän turvaamiseksi myös ensi vuonna. Meillähän olisi muuten ollut tilanne se, että poliisien määrä olisi vähentynyt tämän vuoden lopussa, mutta tämä sisäministeri Risikon kertoma tieto tästä 10 miljoonan lisämäärärahasta poliisien pitämiseksi työssä tulee takaamaan sen, että me pystymme takaamaan vuodenvaihteen jälkeenkin työn näille 200 määräaikaiselle poliisille, jotka olisivat nyt muuten olleet joutumassa pois poliisin tehtävistä. Meillä, arvoisa puhemies, ei yksinkertaisesti ole varaa tinkiä sisäisestä turvallisuudesta. Aika ajoin tuntuu siltä, että tiettyihin asioihin rahaa löytyy, kuten Talvivaaraan taikka maahanmuuton kustannuksiin. Mutta tämä sisäinen turvallisuus, mikä huolettaa ihan jokaista suomalaista, on sellainen, mihin näyttää olevan vähän vaikea löytää rahaa, ja sen takia haluan nyt antaa kiitosta myös pääministerille, joka tänne tuli, siitä, että tähän poliisimäärään nyt sitten palataan tuon täydentävän hallituksen esityksen myötä. Ei muuta kuin hyvää tulevaa isänpäiväviikonloppua kaikille!
Arvoisa rouva puhemies! Suomessa viranomaisten yhteistyö toimii perinteisesti kansainvälisesti vertaillen hyvin, mutta aina näitä puutteita löytyy. Kun olen tutustunut tähän hallituksen esitykseen, niin pidän tätä kyllä ihan käytännön näkökulmastakin tarpeellisena. Eli tässähän edistetään tiedonsaantioikeuksia eri viranomaisten — pelastustoimen ja hätäkeskustoimen viranomaisten, samoin Rajavartiolaitoksen viranomaisten — kesken, kun parannetaan mahdollisuuksia erityisesti pelastusviranomaisten osalta tiedonsaantiin sellaisista rekistereistä, joiden tietoja tarvitaan pelastustehtävissä. Tässä suhteessa Hätäkeskuslaitoksen ja viranomaisten operatiivisten tehtävien hoitamisen ja erityisesti kiireellisten tehtävien tukipalvelujen osalta tarvitaan tätä tiedonvaihdon joustavoittamista. Tämä on tärkeää niin pelastustoimen, poliisitoimen kuin sosiaali- ja terveystoimen viranomaisten näkökulmasta. Tässähän myös huomioidaan nämä niin sanotut varotiedot, jotka ovat arkaluonteisia tietoja. Eli hätäkeskustietojärjestelmäänhän talletetaan työturvallisuuden kannalta arkaluonteisia henkilötietoja, esimerkiksi tietoja rikollisista teoista, terveydentilasta, ja sellaisia vihjetietoja, joita hyödynnetään poliisitoimessa. On tietysti ihan kansalaisten perusoikeuksien kannalta tärkeää, että näistä säädetään huolellisesti eivätkä näihin tietoihin pääse käsiksi sellaiset henkilöt, joiden ei tule päästä. Mutta se, että työturvallisuus taataan kaikille niille viranomaisille, [[Puhemies koputtaa]] jotka ovat näiden henkilöiden kanssa tekemisissä, on oleellista, ja silloin heidän täytyy saada ne tiedot... [[Puhemies keskeytti puheenvuoron puheajan ylityttyä.]]
Arvoisa rouva puhemies! Kun hätäkeskustoiminnasta puhutaan, niin silloin pitää lainsäädännön uudistuksen yhteydessä ja organisaatioiden rakentamisen yhteydessä huomioida hyvin tarkkaan myös kansalaisten tarpeet eli ne kohteet, jotka juuri ovat sitten koko tämän toiminnan polttopisteessä. Hätäkeskuksien kohdalla ihmisten tarpeet ovat juuri sitä, että tieto menee perille ja tarvittava apu tulee myös vastaavasti oikeaan aikaan oikeaan paikkaan. Tässä tapahtuu jatkuvasti muutoksia, kun on esimerkiksi kuntaliitoksia. Osoitteistojen vaihtuessa on ilmennyt myös ongelmia, apu ei ole löytänyt oikeaan paikkaan. Meillä syntyy myös tietokatkoksia hyvin helposti. Silloin kun on esimerkiksi laajoja sähkökatkosalueita, eivät toimikaan enää verkot, eivät kännykät pelaa, linkit eivät välttämättä pelaa. Tämäkin pitää huomioida silloin, kun tehdään varsinkin laaja-alaisia uudistuksia. Ei riitä yksistään, että se organisaatio on ikään kuin kunnossa, vaan sen pitää toimia ihan sieltä kansalaiselta hätäkeskukseen ja myös sitten takaisin. Varmaan tarvitaan myös lainsäädännössä tarkastelua siinä rajapinnassa, että kun hätäkeskukseen tulee puhelu kansalaiselta, niin hätäkeskuksella ei ole muuta mahdollisuutta kuin lähettää sinne apua. Monessa tapauksessa voi ollakin niin, että se apu ei ole sen kaltaista, että se vaatisi esimerkiksi ambulanssin paikalle tuloa, vaan se pitäisi pystyä jollakin lailla, muulla lailla tarkistamaan. Meillä on tällä hetkellä sairaanhoidossa tilanne, jossa nämä hätäkeskuksen kautta tulevat hälytykset ovat lisääntyneet voimakkaasti. Senkin tutkiminen, miksi näin on käynyt, on kyllä paikallaan, ja silloin on tarkkaan huomioitava, että voikin olla, että resurssit menevät vähän vääriin kohteisiin. Resurssien hyödyntämisestä on siinä viime kädessä myös kysymys. Eli uudistuksissa pitää huomioida myös tekninen toimivuus. Valitettavasti on hyvin usein käynyt niin, että, erityisesti valtion tietohallinnossa, ilmenee pahoja puutteita ja ongelmia. [[Puhemies koputtaa]] Ja tässä mielessä kyllä tämä on hyvin laaja-alainen uudistus ja vaatii myös suurta teknistä osaamista.
Arvoisa puhemies! Edustaja Rossi laajensi keskustelua hiukan tämän aloitteenkin yli mutta tärkeään asiaan eli siihen, että kansalaisen kannalta todellakin on oleellista se, että hätäkeskuslaitokseen ja hätäkeskuksiin saa yhteyden nopeasti ja että sitten tarvittava apu, olipa kysymys ambulanssista tai paloautosta tai poliisiautosta, hädän hetkellä saapuu paikalle nopeasti. Ja tässä toki lainsäädännöllä ja järjestelmillä on suuri merkitys, mutta väitän, että tällä hetkellä se varsinainen kipupiste on resurssit eli se, että meillä todella ne hätäkeskusten resurssit ovat myös tulevina vuosina turvatut niin, että siellä on yksinkertaisesti riittävästi henkilöstöä vastaamaan näihin puheluihin, riittävän ammattitaitoista henkilöstöä, niin että se apu saadaan, puhelujen viiveajat eivät kasva ja apu saadaan nopeasti perille. Tässä suhteessa olen kyllä huolestunut edelleenkin niistä kehyksistä, joiden varassa olemme, koska jos ne toteutuvat sellaisenaan, niin hätäkeskuslaitostenkin ja hätäkeskusten toimintaedellytykset valitettavasti tulevina vuosina tulevat rapautumaan, ja siihen tarvitaan tätä resurssitarkastelua, toivon mukaan seuraavissa kehysneuvotteluissa, hyvin huolellisesti.
Arvoisa puhemies! Varsinkin tuolla maaseudulla on äärimmäisen tärkeää, että se hätäkeskuksen virkailija, joka vastaa siellä "hätäkeskus", tuntee sen paikan, mihin ollaan apua tilaamassa. Mitä vähemmän on näitä pisteitä, sitä hatarammaksi tämä paikallistuntemus menee. Se, mikä on erittäin harmittavaa, on, että samalla paikalla, samalla alueella saattaa olla useampia osoitteita, jotka ovat sama osoite, vaikka ne ovat eri kunnassa, ja se aiheuttaa tämmöistä hämminkiä, ja tämä on semmoinen asia, mihin pitäisi kiinnittää huomiota. Mutta ennen muuta haluaisin sanoa tuosta, mitä edustaja Rossi sanoi. Hän otti esille sen, että pitäisi pystyä jo siinä vaiheessa, kun soitetaan hätäkeskukseen, määrittelemään se, tarvitaanko ambulanssia vai ei. Varmaankin näinkin. Mutta toinen, missä vielä suurempi kohta on, missä pitäisi talonpoikaisjärkeä käyttää, on se, että silloin kun ambulanssi tulee paikalle, kun esimerkiksi vaikkapa käsi on murtunut tai venähtänyt ja siihen pannaan lasta, niin sen jälkeen ambulanssi lähtee pois ja sanoo henkilölle, että nyt teidän pitää mennä sitten keskussairaalaan tai terveyskeskukseen, tilatkaa taksi tai menkää omalla autolla. Meillä Vaasassa esimerkiksi on tilanne se, että ambulanssi ajaa edessä ja taksi ajaa perässä tämän loukkaantuneen tai itsensä teloneen kanssa. Tämä on minun mielestäni semmoinen käsittämättömyys. Että tässä pitäisi kyllä pikkusen miettiä sitä, mikä on kansantaloudellisesti kannattavaa ja mikä on ihan talonpoikaisjärjellä järkevää. Ymmärrän sen, jos ambulanssia tarvitaan sillä aikaa muualla, mutta kun ambulanssin pitää kuitenkin mennä se 2 kilometriä sinne omalle asemapaikalleen, niin pikkusen voisi ajatella, että mikä on kannattavaa, mikä ei. Onko se kannattavaa, että ambulanssi menee sinne ja tulee tyhjänä takaisin ja potilas ottaa taksin ja ajaa taksilla sairaalaan ja kaikki nämä korvataan erikseen?
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Arvoisa rouva puhemies! Yleisradion rahoituksesta, tehtävistä ja tulevaisuudesta on pidetty salissa lukuisa määrä puheenvuoroja tälläkin vaalikaudella, ja senpä vuoksi ajattelin olla nyt varsin lyhyt jo senkin vuoksi, että istunto on lyhyt ja monilla edustajilla alkaa suuri valiokunta. Jotta tämä Ylen parlamentaarisen työryhmän tahtotila tulee selväksi myös viimeistään tässä salissa kaikille edustajille, teen seuraavanlaisen lausumaehdotuksen tähän hallituksen esitykseen 146: "Eduskunta edellyttää, että Yleisradion tehtävää ja rahoitusta selvittäneen parlamentaarisen työryhmän yksimielisen esityksen mukaisesti hallitus palauttaa viipymättä Yleisradion rahoituksen valtiontalouden kehysten ulkopuolelle."
Arvoisa rouva puhemies! Kannatan edustaja Taimelan tekemää lausumaehdotusta. Täytyy kyllä sanoa, että ihmettelen kovasti, että tällainen tilanne nyt voi olla. Me olemme ennenkin tässä salissa Yleisradiota koskevien asioiden yhteydessä ihmetelleet sitä, että kun parlamentaarinen työryhmä sai työnsä kunnialla valmiiksi — ja se oli hyvä ja tärkeä työ, jolla tavallaan Ylen tulevaisuus tehtiin ennakoitavaksi ja näin — ja yhdessä sovittiin, että nimenomaisesti Yle-rahaston tulisi olla kehyksen ulkopuolella tästä eteenpäin, niin on käsittämätöntä, että miksi ihmeessä ensin hallitus kirjaa, että vasta ensi kehysriihessä tähän palataan. Ja nyt kävi vielä ilmi tästä valiokunnan mietinnöstä, että saadun selvityksen mukaan itse asiassa siihen palattaisiinkin vasta syksyn budjettiprosessin yhteydessä vuoden päästä. Eli nyt kyllä kysymys kuuluu, että mistä on kysymys, koska kaikkiin hyviin tapoihin ja parlamentaariseen perinteeseen kuuluu kyllä se, että parlamentaarista yhteistyötä noudatetaan. Täällä on ryhmän puheenjohtaja Arto Satonenkin paikalla, ja ryhmä teki hyvää työtä, jota olen moneen kertaan täällä kiittänyt ja sanonut, että sillä sinänsä pelastettiin vakaaksi Ylen tulevaisuus. Ja nyt sitten tällaisessa hyvin periaatteellisessa kysymyksessä, mistä yhteisesti sovittiin, hallitus yhtäkkiä ei noudatakaan parlamentaarisen työryhmän työtä. Siksi minä toivon, että viimeistään nyt, kun me olemme moneen kertaan täällä sitä kysyneet, niin, arvoisat hallituspuolueiden edustajat, kertokaa, mistä on kyse, ja vaatikaa hallitukselta toimenpiteitä ja tämän asiantilan muuttamista välittömästi.
Arvoisa puhemies! Kyllä demokraattisesti parlamentaarisessa komiteassa tehtyjä päätöksiä pitää kunnioittaa myöskin tässä salissa. On aivan käsittämätöntä, että tätä asiaa ei ole saatu hoidettua. Jos vähän palautetaan mieleen, mitä Satosen komitea päätti: Sehän päätti muun muassa indeksin jäädyttämisestä vuosille 2017—2018. Vuodesta 2019 ei vielä onneksi ole tehty päätöksiä. Voin henkilökohtaisesti sanoa, että en kannata näitä indeksin jäädyttämisiä. Minun mielestäni ne saattavat olla haitaksi journalismille ja vapaalle tiedonvälitykselle ja objektiivisuudelle. Mutta hyväksyn nämä päätökset sen takia, että ne on tehty demokraattisessa järjestyksessä, ne on tehty parlamentaarisesti, ja niitä on silloin kunnioitettava. Nyt ihmettelen suunnattomasti, että Yle-rahoituksen siirtämistä ei voida hoitaa ja panna sitä kehyksen ulkopuolelle, ihan kuten on aikaisemmin jo yhdessä sovittu. Miksi näin? Miksi tällaista asiaa halutaan vetkuttaa ja vatkuttaa eikä viedä maaliin? Se, jos saadaan kehysten ulkopuolelle siirrettyä, on sitten taas tae sille, että me saamme hyvää, uskottavaa, objektiivista journalismia tehtyä Yleisradiossa tästä eteenpäinkin, kuten tähänkin saakka siellä on tehty.
Arvoisa rouva puhemies! On aivan totta, että Yleisradion tehtävää ja rahoitusta selvittäneen parlamentaarisen työryhmän elikkä Satosen työryhmän yksimielisen esityksen mukaisesti Yleisradion rahoituksen tulisi olla valtiontalouden kehysten ulkopuolella, siirretty sinne kehysten ulkopuolelle. Kun liikenne- ja viestintävaliokunta käsitteli tätä asiaa, niin siellä tämä asia myöskin nostettiin esille, ja valiokunnan saaman selvityksen mukaan tämä on tarkoitus toteuttaa vuoden 2018 valtion talousarvion laadinnan yhteydessä ja siinä talousarvion yhteydessä. Se, miksi sitä ei ole nyt tässä, tietysti herättää kysymyksiä. Miksi sitä ei ole ensi vuoden talousarviossa talousarvion ulkopuolella, tietysti herättää kysymyksiä. Se varmaankin johtuu valtiovarainministeriöstä, ja olisiko syynä se, että tulevien vuosien, niin ensi vuoden kuin myöskin tulevien vuosien, kehykset on päätetty maaliskuussa ja tämä Satosen työryhmä antoi sen yksimielisen esityksensä kesäkuussa. Tässä ehkä on myöskin selitys tähän.
Arvoisa puhemies! Tiedän, että varapuhemiehen ei ole kovin soveliasta täällä puheenvuoroa käyttää, mutta ajattelin nyt käyttää, kun kyse oli kuitenkin keskeisestä asiasta, joka liittyi tähän johtamaani työryhmään, joka oli siis parlamentaarinen, jossa kaikki puolueet olivat edustettuna. En ota kantaa siihen, millä aikataululla tämä toteutetaan, mutta haluan sanoa sen kyllä ihan suoraan, että oli täysin yksiselitteinen ratkaisu, että päätettiin, että Ylen rahoitus on jatkossa kehysten ulkopuolella. Se oli täysin yksiselitteinen ratkaisu, ja siitä ei ole minun mielestäni mitään poikkipuolista sanaa. Koska saamani tiedon mukaan kaikki muut työryhmän tekemät esitykset ovat menossa eteenpäin, niin pidän kyllä erittäin loogisena, että myös tämä asia menee eteenpäin. Kuten sanoin, millä aikataululla, siihen en ota kantaa, mutta ratkaisu sinänsä on täysin yksiselitteinen.
Arvoisa puhemies! Olin tosi iloinen kuullessani työryhmän puheenjohtaja Satosen puheenvuoron, että tämä menee eteenpäin. Se, että Yleisradio on riippumaton hallituksen kulloisistakin poliittisista linjauksista, on hirveän tärkeää. Sen takia on periaatteellinen kysymys, että Yleisradion rahoitus on kehysten ulkopuolella. Se turvaa edelleen sitä, että siellä ei tarvitse miettiä esimerkiksi journalistisia päätöksiä tehtäessä, että mitähän tästä ajatellaan hallituksessa, joka sitten päättää ensi vuoden rahoituksesta. Sen takia olen tosi iloinen myös siitä, että tämä lausumaehdotus on tehty, ja tulen kannattamaan sitä.
Arvoisa rouva puhemies! Oli hyvä kuulla työryhmän puheenjohtaja Satoselta, että tämä on ollut yksiselitteinen eikä poikkipuolista sanaa ja tämä tulee toteuttaa. Se oli tärkeää. Se oli tärkeää kuulla. Nyt se kysymys, puhemies, on vielä siitä aikataulusta, mitä me tässä olemme myös kysyneet. Eli minun mielestäni silloin, jos parlamentaarinen työryhmä yhteisesti ja yksiselitteisesti tällaisen asian päättää, tässä on hallituksella täydellinen toimintamahdollisuus toteuttaa tämä päätös välittömästi, jo tänä syksynä tämän talousarvion yhteydessä. En ymmärrä enkä hyväksy sitä, että tämä ollaan siirtämässä nyt vuodella eteenpäin. Uskoisin, että tästä kehysasiasta olisi syytä käydä vielä täällä eduskunnassa keskustelua. Meillähän on sitten talousarvion päätöskokous joulukuussa ja se hyväksytään, joten tässä yhteydessä edellyttäisin, että siihen mennessä hallituspuolueet kontaktoisivat keskenään, niin että tämä muutos olisi mahdollinen, koska, puhemies, eihän tästä mitään tule, että yhteisesti päätetään ja sitten kuitenkaan ei heti toteuteta. Sitten se on tärkeää ja se oli tärkeää kuulla, että joka tapauksessa tämä on yksiselitteinen. Tietenkään muunlaista vastausta tähän ei voisi antaakaan, koska parlamentaarinen työryhmä on tämän yhteisesti sopinut. Tähän vielä toivoisin, jos mahdollista, hallituspuolueilta kommenttia, että olisiko nyt eduskunnan kuitenkin syytä tarttua tähän asiaan vielä tämän talousarvion yhteydessä, mikä meillä täällä parhaillaan on käsittelyssä.
Arvoisa puhemies! Kun me muutimme viime kaudella Ylen rahoituspohjaa, niin muistutan mieleen, että sen tarkoituksena oli se, että saadaan tietynlainen työrauha Yleen, että aina ei tarvitse jännittää sitä, minkä verran tulee rahaa ja miten sitä tulee ja mistä sitä tulee. Mehän elimme aikaa, jolloinka oli vielä tv-lupamaksu olemassa ja tv-lupamaksuilla rahoitettiin. No, se on totta, että Yleisradion rahoitus parani aika kivasti siitä silloin, kun me saimme sitten Yle-veron aikaiseksi, joka on mielestäni varsin kohtuullinen vero. Se on niitä harvoja veroja, joka on kohtuullinen ja joka suhteellisen tasapuolisesti kohtelee kaikkia ihmisiä — paitsi että siinäkin tietenkin voisi sinne yläpäähän vielä yhden pykälän nostaa tätä Yle-veroa, mutta siihen ei nytten mennä. Mutta kun tätä rahoitusta ei nyt saada kehysten ulkopuolelle, niin onko juuri näin, että jossakin on päätetty jo nyt, että tämä asia nostetaan esille vasta vuonna 2018, kuten tässä mainittiin äsken? Sehän tarkoittaa silloin sitä, että tämä itse asiassa, edustaja Viitanenkin, menee kaksi vuotta eteenpäin, ja se on kyllä aika lailla kohtuuton aika.
Kyllä!
Kukaan ei voi tietää, missä maailma makaa siihen aikaan. Kyllä tällaiset päätökset pitää saada tehtyä silloin ja hoidettua maaliin silloin, kun ne päätökset on yhteisesti sovittu ja yhteisesti tehty. Tämän ei pitäisi olla kummoinen asia hoitaa tässä salissa. Kyllä nyt toivon tosiaan, että hallituspuolueet ottaisivat tästä asiasta kopin ja veisivät tämän asian kunnialla loppuun, jotta me pääsisimme yhdessä asiassa eteenpäin, että emme joka vuosi olisi tässä samassa tilanteessa. Se rauhoittaa tilannetta Ylessä, ja se rauhoittaa tilannetta täällä. Se myöskin takaa objektiivisen, hyvän tiedonvälityksen Yleisradiossa. Se takaa, että taso pysyy sellaisena kuin se tänäkin päivänä on, ja se on, kuulkaa, äärimmäisen tärkeää. Me tunnemme maita, joissa näin ei ole. [[Puhemies koputtaa]] Meillä on vielä sananvapaus. Siitä on pidettävä kiinni.
Arvoisa rouva puhemies! On erittäin hyvä, että varapuhemies Satonen tuon parlamentaarisen työryhmän puheenjohtajana käytti myöskin puheenvuoron tästä. Se on tietysti poikkeuksellista täällä salissa, mutta on erittäin hyvä tässä yhteydessä, että se näkökanta tuli myöskin erittäin selvästi esille. Itse kyllä uskon keskustan kansanedustajana sen, että kaikki hallituspuolueet ovat sitoutuneet tähän parlamentaarisen työryhmän yksiselitteiseen ja yksimieliseen päätökseen aivan 100-prosenttisesti, elleivät yli 100-prosenttisesti. Uskon sen ja uskon myöskin, että tämä Yleisradion rahoituksen siirtäminen valtiontalouden kehysten ulkopuolelle myöskin selvitetään, että onko se mahdollista. Niin pian kuin se on mahdollista, niin se myöskin toteutetaan. Uskon, että sitä selvitetään. Tätä viedään myöskin hallituksen ministereille tiedoksi ja sitä viestiä viedään eteenpäin. Toivon, että valtiovarainministeriössä myöskin asia selvitetään. Tämä on sen parlamentaarisen työryhmän yksiselitteinen ja yksimielinen päätös. Toivon, että se mahdollisimman nopeasti toteutetaan. Mutta kuten sanoin, me liikenne- ja viestintävaliokunnassa saimme tämän selvityksen, mikä on nyt myöskin sinne valiokunnan mietintöön kirjattu.