[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés 3. téli rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Gúr Nándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr: „Beszámoló a Kína–Kelet-Közép-Európa csúcstalálkozóról” címmel. A miniszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem szót, hogy beszámoljak önöknek az elmúlt héten Belgrádban lezajlott Kína–Kelet-Közép-Európa csúcstalálkozóról, amelynek keretében immár harmadszor találkoztak egymással a közép-európai térség és Kína miniszterelnöke; összesen 16 közép- és kelet-európai ország érintett ebben az együttműködésben. Tisztelt Képviselőtársaim! A világgazdaságban és a világpolitikában zajló változások alapvetően átértékelték Európa helyét és helyzetét, és ebben a helyzetben a bezárkózás kifejezetten rossz válasz lenne. Mi úgy látjuk, Európának az az érdeke, hogy stratégiai és szoros együttműködést tudjon felépíteni a világ leggyorsabban növekedő térségeivel. Ezzel persze nem találjuk fel a spanyolviaszt, hiszen Európán kívül minden erős gazdasági szereplő keresi az együttműködés lehetőségét a leggyorsabban növekedő térségekkel. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezért mi azt gondoljuk, hogy minden olyan együttműködés, legyen az regionális vagy kétoldalú, amely erősíti Kína és Európa kapcsolatát, az európai érdek. Tehát Európának az az érdeke, hogy a Kína és Magyarország, Kína és a közép-kelet-európai térség közötti együttműködés minél szorosabb és minél hatékonyabb legyen. Ennek megfelelően Magyarország és a közép-európai térség stratégiája és érdekei szempontjából is azt gondolom, hogy jó hír, hogy Kína stratégiájával a mi stratégiai érdekeink egybeesnek. Kína elkezdte növelni a beruházásait külföldön. Azt gondolom, hogy Közép-Európának és benne Magyarországnak az az érdeke, hogy minél több ilyen kínai beruházást tudjon vonzani, amelyek nemcsak magas szintű technológiai színvonalat képviselnek, hanem jelentős számban teremtenek új munkahelyeket is. Magyarország és Kína kereskedelmi kapcsolatai szépen fejlődtek az elmúlt időszakban. A ma közölt első tíz hónapos adatok szerint hazánk exportja Kínába 8,3 százalékkal nőtt idén, ami 140 millió dolláros növekedést jelent. Természetesen figyelemmel kell lennünk Kína azon stratégiai célkitűzésére is, hogy az Európába szállítani szándékozott kínai áruk jelentős része görög kikötőkbe érkezik, és onnan halad tovább Nyugat-Európa irányába. Ezért egyértelműen kialakult a térségünkben egy verseny, hogy a görög kikötőkbe érkező kínai áruk milyen irányba haladnak tovább Nyugat-Európa felé. Ennek tekintetében komoly jelentőségű eseményre került sor Belgrádban, ahol aláírtuk a Szerbia, Magyarország és Kína kormánya közötti megállapodást, amelynek értelmében a Budapest és Belgrád közötti vasútvonalat kínai kivitelezési és finanszírozási támogatással, illetve szerepvállalással fogjuk megvalósítani. Ezzel a megállapodással és főleg annak végrehajtásával gyakorlatilag választ tudunk adni arra a kérdésre, hogy melyik a leggyorsabb és a leghatékonyabb eljutási útvonala, tranzitútvonala a kínai áruknak görög kikötőkből Nyugat-Európa irányába. Magyarországnak az az érdeke, hogy ez a tranzitútvonal rajtunk vezessen keresztül, és mi ebből profitálni tudjunk. Ezzel a megállapodással most eggyel közelebb léptünk ehhez a helyzethez. Összességében egy 374 kilométer hosszúságú vasúti pálya felújításáról van szó, amelynek költségvetése várhatóan 3 milliárd dollár körül fog alakulni. A megállapodás értelmében a kínai fél készíti elő a megvalósíthatósági tervet, valamint a finanszírozási megállapodást is. A terveink és az előzetes egyeztetések szerint a kínai fél a kivitelezés költségeinek 85 százalékára tesz finanszírozási ajánlatot, és a finanszírozási feltételek annak megfelelően fognak alakulni, hogy milyen mértékű lokalizációt tudunk elérni, vagyis milyen mértékben vehetnek majd, vesznek majd részt magyar, illetve szerb vállalatok ebben a komoly kivitelezési munkában. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Görögország miniszterelnökének távollétében, de egyetértésével született egy megállapodás Macedónia, Szerbia, Magyarország és Kína között arra vonatkozóan, hogy a Budapest és Belgrád közötti vasútvonal felújításával kialakuló közlekedési folyosót déli irányba, a görög kikötők irányába továbbvezessük. Ehhez Macedónia és Görögország együttműködését és egyetértését is megszerezte a kínai fél, ami pedig azt jelenti, hogy hazánk a kínai stratégiából kiindulóan profitálhat abból, hogy Kína és Európa gazdasági-kereskedelmi együttműködése [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tovább fejlődik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A frakcióknak kétperces időkeretben áll rendelkezésükre a megszólalás lehetősége. DemeterMárta, az MSZP képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter Úr! A Magyar Szocialista Pártnak az az álláspontja, hogy rendkívül fontosnak tartjuk mi is a Kínával való gazdasági kapcsolatokat, és nyilvánvaló, hogy reményünket fejezzük ki arra, hogy a jövőben ezek tovább tudnak fejlődni, és minél jobb eredménnyel fognak járni, hiszen ez az ország, az összes magyar ember érdeke. De összességében az a retorika, amit folyamatosan követ, és amit folyamatosan követ a kormány a keleti nyitás hazudott eredményességéről, azt semmilyen érdemi számok, statisztika és munkahelyteremtés nem támasztja alá. Teljesen téves ez az út. És pont, amit mondott a miniszter úr, hogy a bezárkózás kifejezetten rossz megoldás és rossz politika, hát, ezzel kellene szembenézzenek, hiszen pont a magyar kormány az, amely teljesen bezárja Magyarországot, elszigeteli Magyarországot Európa közepén mindenfajta lehetőségtől, a saját érdekét hazudja folyamatosan nemzeti érdeknek, így kiszolgáltatva a magyar embereket, kiszolgáltatva a magyar külpolitika jövőjét. Azt gondolom, hogy fontos kellene legyen az a szövetségi rendszer, amiben vagyunk, ehhez képest azt látjuk, hogy itt az uniós jelképek és sokszor a magyar nemzetiszín lobogó sem lehet jelen sem az ülésteremben, sem pedig újabban egyébként a Képviselői Irodaházon sem. Azt gondolom, hogy ez Európában gyalázat. Tehát amíg a bezárkózás politikáját követi a kormány, addig teljesen fölösleges mindenféle gyermeteg külpolitikai magyarázkodás, és teljesen fölösleges mindenféle kilincselés nemzetközi szervezetekkel. Azt gondolom, miniszter úr - és ezt minden képviselőnek mondom -, hogy reggel kellett volna itt legyenek 8 órakor, hogy szembenézzenek az ellenzék véleményével a gyalázatos útdíjjal kapcsolatban, és szembe kell nézzenek a tüntetőkkel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a gyalázatos útdíjjal kapcsolatban, és szembe kell nézzenek a tüntetőkkel (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.), akik erre hívják fel folyamatosan a figyelmet. Gyalázat, amit csinálnak! (Taps az MSZP soraiban.)
Schiffer András frakcióvezető úr következik, az LMP részéről. Parancsoljon! [[12.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Külügyminiszter Úr! Valószínűleg másik mozit nézünk, mi nem tudunk ennek az úgynevezett sikernek felhőtlenül örülni. Először is elvárom azt, hogy a magyar kormány eljárjon Belgrádban amiatt, hogy az önök csúcstalálkozója alatt több tucat európai polgár-, emberi jogi aktivistát letartóztattak, akik a Fálun Gong vallási közösség üldöztetése miatt tiltakoztak. Ugyanígy elvárható az, hogy minden egyes kínai tárgyaláson Magyarország és a közép-európai államok lépjenek fel a tibetiek és az ujgurok közösségi jogainak a védelmében. Tisztelt Külügyminiszter Úr! Az emberi jogok ügyének a globális képviselete nem pusztán érzelmi, esztétikai kérdés, azt gondolom, hogy alapvető nemzeti érdeke Magyarországnak. Magyarország akkor tud szövetségeseket szerezni például a székelyföldi autonómia és egyáltalán a kisebbségi sorban élő magyarok kollektív jogainak védelmében, hogyha egyenlő mércével mér, főleg akkor, amikor keleti diktatúrákról van szó. A legnagyobb keleti diktatúrával tárgyaltak önök Belgrádban. 2. Azért sem mindegy az, hogy hogyan kezeljük Kína durva emberi jogi jogtiprását, mert ez a diktatúra egyenes úton vezet oda, hogy Kína ma vezető abban, hogy hogyan lehet lerontani a munkakörülményeket, hogyan lehet megnyerni egy lefelé tartó árversenyt. A lefelé tartó árverseny és a környezet, illetve a munkajogi feltételek lerontása a magyar munkavállalókat is veszélyezteti, azzal is fenyeget, hogy az olcsó dömpingáru kiszorítja a helyi termelőket Magyarországról. Közép-Kelet-Európa stratégiai szövetségese Dél-Európa. A tízezer kilométereket jelentő távolsági kereskedelem el fogja előbb-utóbb pusztítani a bolygót; másrészt, hogyha politikai szövetségesekben gondolkodunk mi, külügyminiszter úr, akkor Kelet-Közép-Európának és Dél-Európának Latin-Amerikában lenne keresnivalója, ott lennének politikai szövetségeseink [[Az elnök csenget.]] annak érdekében, hogy érvényesítsük az érdekeinket a centrumországokkal szemben. Köszönöm szépen.
Most a KDNP képviselője, Vejkey Imre úr következik, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm szépen a beszámolóját. A KDNP örömmel nyugtázza, hogy a Kínával való kapcsolatunk nemcsak kulturális, kereskedelmi, hanem kifejezetten gazdasági tekintetben is egyre erősebbé válik. A KDNP részéről nagyon fontos, hogy a környező országokkal, így Szerbiával kifejezetten jó kapcsolatunk alakuljon ki. Úgy gondoljuk, hogy ez a gazdasági együttműködés ezeket a kapcsolatokat erősíteni fogja. Rendkívül fontosnak tartjuk azt is, hogy a selyemútvonal, amely annak idején Magyarországon ment keresztül, ismét ne kerülje el Magyarországot, hanem fontos állomás legyen, olyan fontos állomás, ahol a kínai termékek nemcsak beérkeznek Magyarországra, hanem adott esetben továbbfeldolgozásra is kerülhetnek, ennek keretében akkor, nyilvánvaló, hogy munkahelyteremtő beruházásokról van szó és GDP-növelő tevékenységről. Még egyszer köszönjük szépen miniszter úr válaszát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból: Milyen válaszát? Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Gyöngyösi Márton következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük szépen a beszámolóját. Egy olyan párt, amelyik a keleti nyitás politikáját beemelte a magyar köztudatba, és amelyik külpolitikai programjának az egyik sarokkövét alkotja a keleti nyitás politikája, üdvözöljük az összes olyan típusú együttműködést, amelyik Kína felé irányul. Úgy gondoljuk, örömteli az a hír, hogy a magyar Külügyminisztérium kiszabadult abból az időkapszulából, amibe a rendszerváltás idején, 24 évvel ezelőtt beszorították. Nagyon örülünk annak, hogy észrevette azt, hogy a többpólusú világrendben Kína is egy fontos szereplő, és a Kínával kötött szerződések igenis egy fontos lehetőséget kínálnak számunkra, de csak akkor, hogyha azok a szerződések, amelyeket megkötünk - jelesül ez a szerződés is -, átláthatóak, és a nemzeti érdekeinknek az érvényre juttatása mellett születnek meg. Le kell számolni azzal a politikával, amit az elmúlt 24 évben folytattunk, amelyben kiszolgáltattuk saját magunkat a nyugati gazdasági hegemóniának, és hagytuk a saját országunkat letarolni a nyugati gazdasági érdekek által. Tehát igen, ez a szerződés is egy lehetőség, kérem, törekedjenek arra, hogy ez átlátható módon történjen meg, és a kölcsönös előnyökön alapulva, a magyar nemzeti érdekeket is figyelembe véve le kell számolni azzal a korszakkal, ahol a hátrányokat mi szenvedjük el, az előnyöket viszont mások. És talán ez a tárgyalás rávilágított arra is, hogy igenis itt lenne az ideje annak, 24 év elteltével, hogy Közép-Kelet-Európában - és ebben Magyarországra kulcsszerep hárul - kialakítsunk egy közös hangot, amelynek keretében a nagyhatalmakkal, a világ különböző nagy országaival és együttműködési szervezeteivel szemben közös hangot tudunk képviselni. [[Az elnök csenget.]] A V4 nem töltötte be ezt a szerepet; nagyon fontos lenne, hogy Magyarország szerepével, Magyarország iránymutatásával létrejöjjön egy ilyen típusú együttműködés Közép-Kelet-Európában. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Végezetül L. Simon László képviselő úr reagál a Fidesz nevében.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen miniszter úr beszámolóját a Fidesz-frakció nevében is. Azt gondolom, hogy a miniszter úr által elmondottak éppen azzal ellentétesek, ahogyan Demeter képviselő asszony interpretálta. Demeter képviselő asszony azt állította az előbb a parlamentben, hogy számokkal nem tudjuk alátámasztani az állítólagos sikerpropagandát. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Tisztelt képviselő asszony, figyelni kellett volna, Szijjártó miniszter úr konkrét dolgokról számolt be. Beszámolt arról, hogy milyen vasútépítési megállapodást kötött hazánk [[Bangóné Borbély Ildikó: Milyen vasút?]] , miniszter úr beszámolt arról, hogy hány százalékkal nőtt a Kínába irányuló exportunk, százalékosan is és euróban is meghatározta, hogy mennyi hasznot, mennyi többletbevételt jelent ez a magyar gazdaságnak. Tisztelt szocialista Képviselőtársaim! Önök azt mondják itt is, reggel is, meg a Törvényalkotási bizottság mai ülésén is, amelyen részt vettem, hogy mi nem nézünk szembe önökkel [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] és hogy nem nézünk szembe a választókkal. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel szemben az az igazság, hogy mi szembenézünk a választókkal, szembenézünk önökkel és szembenézünk a tüntetőkkel. [[Kunhalmi Ágnes: Meg a Kínai Kommunista Párttal is!]] Bennünk van változtatási képesség. Amikor az emberek az utcára mentek, mi beláttuk, hogy abban a formában nem vezethetjük be a távközlési adó módosítását, ahogy azt terveztük. Mi szembenézünk a választópolgárokkal, mi képesek vagyunk korrigálni; önök viszont ma is bebizonyították, a reggeli hecckampányukkal is, hogy önök nem képesek szembenézni a valósággal, nem képesek szembenézni a politikai realitással. Amikor a külügyminiszter egy újabb sikerről számol be, akkor önök a reggeli gyalázatos politikai akciójukkal jöttek elő, azzal szemben, hogy a saját felelősségükkel nézzenek végre szembe. Mi köszönjük a beszámolót, miniszter úr, a Fidesz-frakció támogatja a munkáját. [[Gőgös Zoltán Szijjártó Péternek: Megnyugodhatsz! Taps a kormánypárti padsorokban. Zaj.]] [[12.30]]
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend… - megvárom, míg Novák Előd megnyugszik. Köszönöm. Tehát a mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás Attila képviselő úr, az MSZP részéről: „Mégis kiket képviselnek önök?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy olyan gyalázatos politikai akció keretében, mint a parlament ülése, tisztelt államtitkár úr, engedjék meg, hogy napirend előtt köszöntsem a Fidesz-KDNP országgyűlési képviselőit itt az ülésteremben. Köszönjük önöknek, hogy a mai napon világossá tették az egész ország számára, hogy kiket és mit képviselnek önök itt a parlamentben. Önöknek ugyanis nem volt fontos ma reggel bejönni a munkahelyükre és megszavazni az MSZP azon javaslatát, amely megtiltotta volna a kormány számára, hogy az útdíj kiterjesztésével újabb sarcot vessenek ki a választóikra. Engedjék meg, hogy külön név szerint köszöntsem az érintett útszakaszon élő emberek országgyűlési képviselőit: Dunai Mónika, Fónagy János, Kucsák László, László Tamás, Rogán Antal, Szabolcs Attila, Szatmáry Kristóf, Varga Mihály, Vas Imre és Simicskó István Budapestről, Aradszki András, Földi László, Harrach Péter, Bóna Zoltán, Csenger-Zalán Zsolt, Czerván György, Hadházy Sándor, Pánczél Károly, Pogácsás Tibor, Szűcs Lajos, Tuzson Bence, Vécsey László Pest megyéből, az agglomerációból; Bencsik János, Czunyiné Bertalan Judit, Völner Pál Komárom-Esztergom megyéből; Firtl Mátyás, Gyopáros Alpár, Kara Ákos, Nagy István, Simon Róbert Balázs Győr-Moson-Sopron megyéből; Seszták Miklós, Kovács Sándor, Petneházy Attila, Simon Miklós, Tilki Attila, Vinnai Győző Szabolcs-Szatmár-Bereg megyéből; Hirt Ferenc, Horváth István, Potápi Árpád János Tolna megyéből; Hargitai János, Csizi Péter, Hoppál Péter és Tiffán Zsolt Baranya megyéből. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Ők azok, akik majd ha hazamennek, bizonyára elmagyarázzák a saját egyéni választókerületükben az embereknek, mennyivel jobb lesz nekik, hogy fizethetnek azért, amiért eddig nem kellett. [[Dr. Nagy István: Az eddigi 42 ezer helyett ezután 5 ezret!]] Hogy 5 ezer forintot fizethetnek a jövőben azért, hogy munkába járjanak, hogy vásároljanak, hogy a gyermekeiket iskolába vagy óvodába vigyék. Ez a téma reggel nem volt önöknek fontos, most mégis itt vannak. Itt vannak, mert önöknek a választóik akarata és érdeke helyett a kormány által elpuskázott mutyitörvények újbóli elfogadása viszont, úgy tűnik, hogy fontos. S még mielőtt meghallgatnánk, hogy az ellenzék maradjon csöndben, mert önök az idén háromszor nyertek választást, szeretném figyelmeztetni önöket, hogy ez októberig volt így. Azóta elvesztettek közel 1 millió szavazót, és 50:30-ra vertük önöket az újpesti időközi választáson is. [[L. Simon László: És most már többségetek is van!]] Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Értsék meg, hogy ez már önökről szól. El kell dönteniük, hogy a választóikat vagy Orbán Viktort képviselik akár a választóikkal szemben is. Lehet, hogy önök közül sokan istenként tekintenek Orbán Viktorra, de higgyék el, nem az. Ember ő, ráadásul a gyarlóbbik fajtából. Jó taktikus, sokszor szerencséje volt, és kapóra jött neki a gazdasági világválság is, amelybe politikai oldaltól függetlenül Európa minden kormánya belebukott. De ettől még nem tévedhetetlen, és szemmel láthatóan elvesztette maradék kapcsolatát is a valósággal. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyszer minden véget ér. [[Dr. Répássy Róbert: Ezt ti már ismeritek!]] Orbán Viktor országlása most, úgy tűnik, inkább előbb, mint utóbb. [[Lukács Zoltán: Ti is megismeritek!]] A most kezdődő ünnepek pedig remek alkalmat adnak önöknek, hogy végiggondolják, meddig mennek el ezen az úton: hogy egyszemélyes hatalom marionettfigurái maradnak, vagy a választóik országgyűlési képviselői. Az idő rohan, és önök vele együtt a szakadék felé. Ehhez kívánok önöknek áldott, békés ünnepeket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Mielőtt megadnám a szót Fónagy János államtitkár úrnak, felhívnám kormánypárti képviselőtársaim figyelmét, hogy választhatnak, megvárják, míg az eddigi viselkedésük színvonalára emelkedik az ellenzék némely képviselője, vagy önök süllyednek le odáig. Az utóbbit nem javasolnám önöknek. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Azt kérem, ezentúl próbálják meg úgy végighallgatni csendben az ellenzéki képviselőket, ahogy eddig többé-kevésbé sikerült ez önöknek. [[Lukács Zoltán: Hallgassanak a veteránokra!]] Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! [[Zaj.]] Engedjék meg, hogy önöknek és egyben az ország nyilvánosságának elmondjam, a képviselőtársam által felsorolt emberek mit képviselnek, mi mögé álltak és állnak szakmai és társadalompolitikai véleményükkel.
Gőgös képviselő úr, legyen szíves és duguljon el. Köszönöm szépen. [[Zaj.]] Parancsoljon! [[Lukács Zoltán: Ilyenek a veteránok, így beszélnek!]]
Ezek az emberek politikai és képviselői felelősséggel azt kívánják elősegíteni, hogy az egész országban egységes elvek szerint szabályozzák az autópályadíjakat. Ezek az emberek azt kívánják elősegíteni, hogy az egész országban mindenütt és mindenki számára megfizethető legyen az autópályadíj. Azt kívánják elősegíteni, hogy a díjszabási elvek megfeleljenek annak az európai általános környezetvédelmi követelménynek, hogy a használó fizessen. És annak érdekében dolgoznak, hogy ezeket a szabályokat elősegítve a gyorsabb, biztonságosabb, környezetkímélőbb gyorsforgalmi utak használata a lehető legszélesebb körben elterjedjen. Ennek érdekében a kormány az elkövetkezendő időszakban bevezeti a megyei matricás rendszert, amelynek eredményeképpen az eddig 3 százalék alatt lévő 43 ezer forintos éves bérlet, matrica megvásárlása helyett évente 5 ezer forintért jogosultak az emberek a teljes komfortot biztosító gyorsforgalmi utak megyében lévő használatára. Praktikusan ez azt jelenti, hogy aki, mondjuk, két megyényire lakik - például Székesfehérváron -, az két megyei jeggyel, azaz évi 10 ezer forintért el tud jönni naponta rendszeresen Budapestre. [[Lukács Zoltán: Most meg ingyen!]] Voltak olyan gépjárműhasználók, akik eddig azért kerülték el az autópályákat - és általában ezek az úgynevezett hivatásforgalomban részt vevők, tehát akik reggel-este rövid távra használják a kocsijukat -, mert nem érte meg nekik a 43 ezer forintos útdíj, és a mellékutakon igyekeztek úti céljuk felé. Ezen alapjaiban változtat ez a rendszer, és a lehető legszélesebb körben lehetővé teszi, hogy ezek az emberek igénybe vegyék a legmagasabb komfortfokú hálózatot. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormányrendelet megalkotása előtti szakmai egyeztetéseken a szakmai szervezetekkel, az érdek-képviseleti szervezetekkel és a témában leginkább érintett budapesti és Pest megyei polgármesterekkel leültünk egyeztetni. Igen, ezeknek a díjmentes gyorsforgalmi utaknak több mint a fele Pest megyében található; nem Szabolcsban, nem Baranyában, nem Békésben, nem Győrben, hanem Pest megyében. Nyilvánvaló, hogy a Pest megyeiek érintettek ebben a leginkább. De ugyanakkor - s ezt itt az önök és az ország nyilvánossága előtt is el kell mondani - számos olyan Pest megyei település van, amely ezzel együtt jobban jár a megyei jegy igénybevételével, mint a jelenlegi úgymond díjmentes, de számára a távolabbi útszakaszokat díjmentesen nem elérhető rendszerrel. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az egységes rendszer elősegíti azt, hogy ne a lakóhely szerint kapják az ország lakosai a mindenki pénzéből, a közteherviselésből megvalósított autópályák használati jogát. Ez teszi általánossá, ez teszi egységessé és ez teszi olyan elvszerűvé ezt a használatot, amely meggyőződésem szerint a közelebbi és a távolabbi jövőben is megoldást jelent. Tisztelt szocialista Képviselőtársaim! Amikor méltatlankodnak, kérem, vegyék figyelembe, hogy ez a mindenki számára üdvözítő egységes rendszer havonta két gombóc fagylalt árát jelenti. Önök ezért kiabálnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schiffer András frakcióvezető úr, az LMP részéről: „Törvénysértő törvénygyár” címmel. Parancsoljon, képviselő úr! [[12.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, eléggé helye lenne annak, hogy regisztráljuk: a mai ülésnap feltehetően nem jött volna létre, ha egyébként a kormány nem fut ámokot. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Tudniillik a két államfői levél azért született, mert a kormányzat képtelen arra, hogy a jelenlegi kétharmados többség által megalkotott jogalkotási törvényeket betartsa. Tisztelt Országgyűlés! Az a jogalkotási törvény, amit 2010-ben a Ház elfogadott, a 2010. évi CXXX. törvény világosan előírja azt a 17. §-ában, hogy hatástanulmányt kell készíteni, amelyik egyrészt a tervezett jogszabály valamennyi jelentősnek ítélt hatását megvizsgálja, a társadalmi, gazdasági, költségvetési, környezeti és egészségügyi hatásokat megvizsgálja. Akár ma reggel a Fidesz által kudarcba fullasztott üléskezdeményezésnél Fónagy államtitkár úr, akár a múlt héten a kereskedelmi dolgozók álláskilátásait érintő aggodalmakra Kovács Zoltán államtitkár közölték azt, hogy nincs szükség hatástanulmányokra; vagy, ha van hatástanulmány, azt nem mutatja be államtitkár úr a tisztelt Országgyűlésnek. Az a helyzet, hogy önök folyamatos törvénysértésben vannak, nemcsak a két visszaküldött törvény esetében, hanem rendre az elmúlt hónapokban, mióta nem frakciókormányzás folyik. De menjünk tovább! A másik jogalkotási törvény, a 2010. évi CXXXI. törvény 5. §-a világosan előírja azt is, hogy társadalmi egyeztetésre kell bocsátani a kormány által előkészített jogszabályokat. Államtitkár úr, nem általában véve kell szakmai partnerekről beszélni. Mi, amikor társadalmi egyeztetésre gondolunk, nem a nagytőkére gondolunk, nem a csókosokra meg a különböző lobbistákra gondolunk, hanem adott esetben, amikor a kereskedelmi dolgozók álláshelyeiről van szó, a szakszervezetekkel le kell ülni egyeztetni. A szociális párbeszéd intézményét kell helyreállítani. A társadalmi egyeztetés nem azt jelenti, hogy önök felmérik azt, hogy melyik nagytőkést kell éppen helyzetbe hozni. Az nem társadalmi egyeztetés, az a mutyizás, amit önök zárt ajtók mögött folytatnak. Azzal kell elszámolni a kormánynak minden egyes törvényjavaslatnál az Országgyűlés színe előtt, hogy milyen hatásvizsgálatot végzett az általa beterjesztett előterjesztés várható hatásait illetően, és hogy milyen társadalmi partnerekkel egyeztetett. A társadalmi partnerek nem a nagytőkét jelentik. A társadalmi egyeztetés azt jelenti, hogy adott esetben a szakszervezetekkel tisztességes módon leülnek tárgyalni. Tisztelt Országgyűlés! A helyzet úgy áll, hogy adott esetben a törvényalkotás folyamata kapcsán a jogalkotási törvényt sorozatosan megsértik, lásd például a fizetős M0-st, és ez alkotmányos célok, értékek sérelmével jár, ezért ebben az esetben az előterjesztés alkotmányellenes. Ezért fordultunk a mai napon az ombudsmanhoz, hogy a fizetős M0-sra vonatkozó előterjesztést küldje meg az Alkotmánybíróságnak. Több rendben megsértették, illetve nem tartották be a jogalkotásra vonatkozó eljárási szabályokat, és ezzel a jövő generációk Alaptörvényben biztosított érdekeit veszélyeztetik. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hónapokban lett volna jogalkotási kötelezettsége egy felelős kormánynak, hiszen akkor, amikor Magyarország külpolitikai pozícióit is veszélyeztetik bizonyos korrupciós vádak, a Ház elé kellett volna hozni olyan törvényeket, amelyek világosan és radikálisan visszametszik a korrupciós nyomást, például a jogalkotásra. Ehhez képest az LMP-nek azokat a javaslatait, amelyek világosan arra vonatkoztak, hogyan lehetne például a közbeszerzések terén az átláthatóságot növelni, hogyan lehetne Magyarországról az offshore lovagokat kiseprűzni, és így a pénzszivattyúnak legalább egy részét hogyan lehetne elzárni, önök tárgyalás nélkül lesöpörték az asztalról. Amikor újra a Ház elé terjesztettük a NAV-vizsgálóbizottságra vonatkozó javaslatot, hogy menjünk utána a különböző állításoknak, ne pusztán kommunikációs trükkökkel próbálja megúszni az ügyet a kormány, az Igazságügyi bizottság ezt a vizsgálóbizottsági kezdeményezést házszabálysértő módon hosszú hetek óta parkoltatja, állítólag azért, mert a Fidesz-frakció nem képes kialakítani az álláspontot. Szégyen, gyalázat! Világosan látszik az önök jogalkotási politikája. Választanak egy támogatható célt, a fiatalkorúak egészségének védelmét, a multik visszaszorítását, kiválasztanak egy ellenszenves piacot [[Az elnök csenget.]] , ilyen a dohánypiac, és arra alkotnak egy törvényt, az állami piacrablásra. Erről szól az önök jogalkotása. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön a napirend előtti felszólalásának azt a címet adta, hogy „Törvénysértő törvénygyár”. A napirend előtti felszólalásának okaként a köztársasági elnök által visszaküldött törvényeket jelölte meg. A mostani felszólalásában erről kevés szó esett, de szeretném önt tájékoztatni arról, hogy ebben az évben 72 törvényből összesen két törvény esetén élt a köztársasági elnök a vétójogával. 2010 és 2014 között pedig 859 törvényből 21 esetben élt csak a vétójogával. Ez azt jelenti, hogy 3 százaléknál kevesebb törvényt küldött vissza a köztársasági elnök. [[Nagy zaj az ellenzéki frakciókban.]] 2010 és 2014 között még két törvényt előzetes normakontrollra küldött. Ha csak az ön által kiválasztott szempontot nézzük, akkor azt kell mondjam, hogy az Országgyűlés alkotta törvények 97 százaléka a köztársasági elnöknek tetsző, az ő szűrőjén átment, tehát a törvények 97 százalékát az Országgyűlés a jogalkotási eljárásnak megfelelően alkotta meg. Hozzá szeretném tenni, mint ahogyan azt ma már az Országgyűlésben többször elmondták önöknek, az ellenzéki pártoknak az illetékes tárcák államtitkárai, hogy a szóban forgó autópályadíj-rendelet egy miniszteri rendelet, tehát nem is törvényt alkot róla az Országgyűlés. Tehát az ön kifogásai, kritikái teljesen tévesen a törvényhozásra irányulnak, miközben valójában egy miniszteri rendelet szabályozza ezeket a kérdéseket. Természetesen ezért minősíthető politikai blöffnek az, hogy itt az Országgyűlés elé hozták ezt az ügyet. Hiszen leginkább a Nemzetgazdasági Minisztérium vagy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium lenne illetékes ezekben a kérdésekben.Tisztelt Képviselő Úr! A 2010-ben megválasztott Országgyűlés a kormány javaslatára elfogadta a 2010. évi CXXXI. törvényt, amely a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szól, az előzetes és utólagos hatásvizsgálatról pedig egy miniszteri rendelet született. Ennek a szabályait, tehát a jogalkotási törvény szabályait minden esetben betartják a minisztériumok, minden esetben egyeztetés történik a minisztériumok által előkészített jogalkotás során. Szeretném felhívni arra a figyelmét, hogy az autópályadíj ügyében szakmai egyeztetés, érdek-képviseleti egyeztetés és politikai egyeztetés is történt a döntés előtt. 2014. november 21-én az NFM és szakmai szervezetek, többek között a Fuvosz és a Wáberer-csoport egyeztetett. Azután érdek-képviseleti egyeztetések történtek, december 12-én a Magyar Autóklubbal, 13-án a Gépjármű-kereskedők Országos Szövetségével, a Járművezető-szakoktatók és Képzőszervek Országos Egyesületével, a Magánvállalkozók Nemzeti Fuvarozó Ipartestületével, a Fuvarozók Országos Szövetségével, a Magyar Közúti Fuvarozók Egyesületével, az úgynevezett Autós Nagykoalíció képviselőivel. 2014. december 15-én pedig egyeztetésre került sor a tárca és a fővárosi, valamint a Pest megyei, néhány érintett vidéki település polgármestereivel is. Tehát összesen legalább 20-25 szervezettel egyeztetett a kormány, mielőtt a tárca meghozta ezt a döntést. Az önök kritikái nem jogosak, ebben a kérdésben kifejezetten sor került társadalmi egyeztetésre, sor került szakmai egyeztetésre. Ezek után döntött az Országgyűlés erről. És még engedjék meg, hogy mint miskolci országgyűlési képviselő azt mondjam, nagyon örülök annak, hogy a miskolciak nem 43 ezer forintért tudnak majd Budapestre járni évente, hanem maximum 15 ezer forintért, hiszen három megyés autópálya-matrica vásárlásával elérik majd Budapestet. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót.
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vona Gábor frakcióvezető úr, a Jobbik képviselőcsoportjának vezetője: „A korrupció csapdájában” címmel. Parancsoljon! [[12.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon nehéz volna kiválasztani egy problémát az ország sok súlyos problémája közül, de ha mégis meg kell tenni, akkor én a korrupciót emelném ki most ezek közül. Mondhatnám úgy is, hogy a magyar közéletnek talán a pestise a korrupció, amit az elmúlt 25 évben nem sikerült megoldani. Nagyon sok káros hatása van. Megkárosítja a költségvetést, ezáltal kisebb mozgásteret ad a mindenkori kormánynak és az Országgyűlésnek. Elriasztja a befektetéseket, a vállalkozásokat. Tönkreteszi a tisztességes versenyt, a tisztességes vállalkozásokat, erősíti a feketegazdaságot. Rombolja az adózási morált, hiszen azt mondja az egyszeri ember, hogy hát, ha a fejétől bűzlik a hal, idefent ellopják a pénzemet, akkor miért fizetnék adót. Meg rontja a közéletnek a hitelét, gyengíti a társadalmi morált, a társadalmi kohéziónak a lehetőségét. És hadd mondjak még egy példát, amiben káros hatást okoz a korrupció, ez egy új jelenség: nemzetbiztonsági kockázatot jelent. Jelen pillanatban nem tudom kizárni annak a lehetőségét, hogy a kormány bizonyos képviselőit vagy a kormányhoz közel álló bizonyos személyeket akár hazai, akár külföldi körök korrupciós ügyekkel zsarolnának. Mondhatjuk azt, hogy a korrupció az elmúlt 25 év közös nevezője, kormányokon átívelő közös nevezője. Ha valahol rendszerváltás kell - sok helyen -, itt mindenképpen. Mondjuk ki lassan, hogy mindenki értse: az elmúlt 25 évben mindenki lopott, a Fidesz is lopott, meg az MSZP is lopott. Nem abban folyt a Fidesz és az MSZP között a verseny az elmúlt ciklusokban, hogy ki az, aki tisztességes, és ki az, aki nem, hanem ki az, aki kevésbé mocskos. Ki az, aki kevésbé korrupt. Arról szólt inkább a verseny, hogy ki tudja a másikról esetleg jobban kinyomozni a piszkos ügyeit, azt jobban szétteríteni a sajtóban. Eközben pedig abban is verseny folyt, hogy ki tudja a maga kis korrupciós csatornáit, szivattyúit láthatatlanabbul, észrevehetetlenebbül működtetni a magyar társadalom rovására. Aztán, hogyha valami nagy baj történt, akkor jött a „kéz kezet mos” elve, és ugye akkor el lettek sikálva az ügyek. Ebben a helyzetben nagyon egyszerű lenne azt mondanom, hogy a Fidesz lopott, az MSZP lopott, a Jobbik viszont tiszta [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] , ez egyébként így van, de én tudom azt, hogy ez jelen pillanatban nem más, mint egy állapot. Ez az állapot igazából érdemmé akkor válik, ha a Jobbik is majd kormányra került, kormányozni fog, ez nincs már olyan messze, és ugyanezt el fogom tudni mondani, hogy a Jobbik tiszta maradt, önökkel ellentétben. De ettől függetlenül mi törekszünk erre, és azt gondolom, a mindenkori kormánynak, az aktuális kormánynak a felelőssége, hogy szintén törekedjen rá. Mert nem mindegy az, hogy pártvezetőként, kormánytagokként, kormányfőként milyen kereteket fektettünk le, milyen szabályokat alkotunk meg arra nézve, hogy a korrupció hatásait, a korrupció lehetőségét minimalizáljuk, korlátozzuk Magyarországon. Ebben, úgy érzem, hogy azért még van nagyon sok tennivaló. Jelen pillanatban, ha végignézünk az elmúlt időszakon, akkor azt látjuk, hogy a különféle kormányok zéró toleranciáról beszéltek és beszélnek most is korrupció kapcsán, miközben az egyik biliből átöntik a tartalmát a másikba. Az Orbán-kormány sem rendszert váltott ilyen értelemben, hanem megkoronázta az elmúlt 25 év korrupciós rendszerét. Engedjék meg, hogy a hátralévő két percben tegyek némi javaslatot, remélve, bízva abban, hogy ez talán nem lesz falra hányt borsó. Amire szerintünk, szerintem szüksége van a magyar közéletnek, hogy megfogalmazzunk egy antikorrupciós minimumszintet, amit betart minden politikai erő, és ezáltal megnyugtatjuk a társadalmat, mert nem egymást kell itt megnyugtatnunk hangzatos szónoklatokkal, hanem a magyar társadalmat, amely számára ma Magyarországon a politika és a korrupció szinonimákká váltak. Ez az elmúlt 25 évnek a szégyene, úgyhogy engedjék meg, hogy néhány javaslatot azért hadd tegyek ennek az enyhítésére. Például az első, amivel talán kezdeni kéne, hogy a 10 százalékok, a 20 százalékok, és a ki tudja, hány százalékok rendszerét végre fel kéne számolni. Nem vagyok benne biztos, sőt biztos vagyok benne, hogy itt, akik most ülnek képviselők az Országgyűlés termében, talán már fogadtak el vagy a környezetük fogadott el 10-20 százalékokat. Ez hihetetlen módon megmételyezi a magyar közéletet. Ezzel szakítani kell. A jobbikos településeken nincs ilyen. Mi szétküldtünk egy pozitív vírust a magyar társadalomban [[Moraj a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] , azt mutatva és azt bizonyítva, hogy igenis lehet tisztességesen is önkormányzati szinteken politizálni. A jobbikos településeken, ha valaki pályázatot nyer, ott nem kell visszafizetni se 10 százalékot, se 20-at, se semennyit. Ami elvárás, hogy jó áron végezze el a beruházást, illetve hatékonyan és tisztességesen végezze el a munkát. Remélhetőleg ez majd követőkre talál. De akkor mondok másik példát is: nagyon fontos volna például a vagyonosodási vizsgálatok üzemszerűvé tétele, akár az Országgyűlés, akár a kormánytagok esetében, például az új országgyűlési képviselők esetén a ciklus végén és minden országgyűlési képviselő esetén a ciklus végén. És akkor még egyet hadd mondjak a hátralévő fél percben, tisztelt képviselőtársaim: borzolja az emberek kedélyét az, hogy esetleg egyesek a vagyonukat a családtagok nevére menekítik át. Tegyük nyilvánossá ezt a kérdést, és zárjuk le egyszer s mindenkorra ezt a vitát! Mindenki a vele egy háztartásban élő közeli hozzátartozójának a vagyonnyilatkozatát tegye nyilvánossá, találjuk meg erre a jogi lehetőséget! A Jobbik ezt fogja tenni a jövő év elején, ebben elöl járva és példát mutatva az önök számára. Ez nem a Jobbik érdeke csupán, hanem az egész ország érdeke is, és higgyék el, az önök érdeke is, a kormány érdeke is. Biztos, hogy fájni fog, de utána jobb lesz. Én kérem, hogy gondolkodjanak az ünnepek alatt ezen a kérdésen is, és tegyenek úgy, ahogy mi is fogunk a jövő év elején. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Válaszadásra L. Simon László államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tulajdonképpen addig egyet is érthetünk önnel, hogy a korrupció rendkívül káros, nagyon sok kockázatot rejt, és hogy a korrupció ellen a lehető leghatékonyabban fel kell lépni. Aztán innentől fogva úgy éreztem magamat, mintha nem is ebben a ciklusban ülnénk a parlamentben; látszik, hogy a jobbikos képviselőtársaim 2010 óta ülnek itt a parlamentben, mert valójában nem jó helyre címzik mindazt, amit elmondtak. Csodálkozom, hogy elhangozhat egy ilyen felszólalás úgy a Magyar Országgyűlésben, hogy ön nem kérdezi meg a szocialistáktól azt, hogy 128 millió forintot miből fizetett vissza Simon Gábor az adóhatóságnak. Továbbra is várjuk a korrupció ellen küzdő szocialista képviselőtársainktól erre a magyar társadalom nagy részét izgató kérdésre a választ. [[Dr. Schiffer András: Erre is!]] Ha önök szembenéznek a választópolgárokkal, ha önök szembenéznek a tüntetőkkel, tisztelt képviselőtársaim, akkor [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] , akkor tessék megmondani őszintén, hogy miből fizette vissza Simon Gábor a 128 millió forintot az adóhatóságnak! Tisztelt Vona Képviselőtársam! Abban is egyetértek önnel, hogy nemzetbiztonsági kockázatot jelenthet, hogyha valaki korrupciós tevékenységben érintett, és ezzel zsarolják. Ugyanakkor a lehető leghatározottabban vissza kell utasítanom azt, hogy kormányzati szereplők ilyen kérdésben érintettek lennének. Nyugodt lelkiismerettel jelentem ki önnek azt, hogy a magyar kormánynak nincs olyan tagja, a magyar minisztériumokban nincs olyan államtitkár, és a magyar parlamentben nem ül egyetlenegy olyan kormánypárti képviselő sem, akit külföldi titkosszolgálatok zsarolni tudnának bármilyen korrupciós cselekedettel. [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] Tisztelt Képviselőtársam! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Önöknek inkább arról kéne számot adniuk itt, jobbikosoknak, hogy vajon a KGB mivel zsarolja Kovács Bélát, az orosz titkosszolgálat mivel fogja önöket, és hogy milyen kapcsolat van önök között és az oroszok között, miből is finanszírozzák mindazt, amit az elmúlt években véghezvittek. [[Dr. Schiffer András: Hogy áll a vizsgálat?]] Kovács Béla esete és ügye egyértelműen bizonyítja azt, hogy önök ebben a kérdésben sem őszinték, önök eltakarták az igazságot a választók elől, és önök elmaszatolták. Ott kellett volna azzal a következetességgel kiállniuk, mint amit itt ma sugallnak! Tisztelt Képviselőtársam! Értjük azt a politikai taktikát és technikát, hogy ön azt mondja, hogy a Fidesz is lopott és az MSZP is lopott. [[Szilágyi György: Így van!]] De ez egy ócska kísérlet, önök ilyenkor azt a játékot játsszák el, tisztelt Vona képviselőtársam, hogy önök a harmadik erő a két, már egykor kormányzott erő között. Ma reggel pont az ellenkezőjét láttuk: amikor az az érdekük, akkor nagykoalíció van. Én benn ültem reggel 8-kor a parlamentben [[Dr. Staudt Gábor: Aztán elszaladtál!]] remekül összeborultak a jobbikosok a szocialistákkal. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Itt voltunk, láttuk, együtt szavaztak újfent a szocialistákkal [[Lukács Zoltán: Mi itt voltunk, te egyedül voltál!]] tisztelt képviselőtársaim, azt kell hogy mondjam önöknek, hogy amikor úgy kívánja az érdekük, akkor egy követ fújnak velük, amikor meg úgy tűnik, hogy egymásnak ki lehet játszani itt az egykoron kormányzó … [[Folyamatos zaj az ellenzék soraiból.]] Képviselő asszony, parancsoljon! Úgyis annyira…
Államtitkár úr! [[Csenget.]]
…úgyis annyira szeretnének kormányra kerülni [[Dr. Szél Bernadett: Majd ha kormányon leszünk!]] hogy nem bírják magukba fojtani a szót. [[Az elnök csenget.]]
Államtitkár úr, egyelőre még én vagyok a házelnök, ön az államtitkár. [[Derültség a Jobbik soraiból, taps.]] Tehát ha megengedi, majd megadom a szót képviselő asszonynak, mikor rá kerül a sor. Egyelőre nem adom meg. Parancsoljon, folytassa!
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak akkor arra kérem, segítsen abban, hogy végig tudjam mondani a mondandómat. [[Novák Előd: Bírálja az elnököt?]] Nem bíráltam az elnök urat, megkértem, hogy segítsen.
Kérem, tisztelt képviselőtársaim!
Némi különbséget kéne tenni aközött, tisztelt képviselőtársaim, hogy valaki bírálja az elnököt, vagy a segítségét kéri. Én kénytelen vagyok újfent elnök úr segítségét kérni, mert önök egyszerűen méltánytalanul viselkednek az Országgyűlésben [[Felzúdulás a Jobbik soraiból.]] és még itt karácsony előtt is belém fojtják a szót. [[Folyamatos moraj az ellenzék soraiból.]] Tudják mit? Be is fejezem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiból.]] [[13.00]]
Megvárom, míg megnyugszanak a képviselőtársaim itt a bal oldalon. [[Lukács Zoltán: Idén már nem fog menni. Derültség az MSZP soraiban.]] Hátha még ebben az esztendőben sikerül. Köszönöm szépen. Megadom a szót Harrach Péter frakcióvezető úrnak [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Alig vártuk!]] , a KDNP részéről: „Karácsonyra készülünk” címmel fogja elmondani lehetőleg - remélem - nyugodt körülmények között a napirend előtti felszólalását. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Meggyőződésem, hogy a közélet szereplőinek időnként le kell lépni a porondról. [[Derültség és közbekiáltások az ellenzéki padsorokból, köztük Lukács Zoltán: Porond, az a cirkuszban van.]] és kell tudni hallgatni akkor is, ha van olyan véleménye, amit szívesen elmondana vagy bekiabálna. [[Folyamatos zaj az ellenzéki padsorokban.]] Karácsony közeledik, és nem könnyű ellenállni annak a kísértésnek, hogy valaki ne kapcsolódjon bele a heves vitába, de talán ez az időszak méltó arra, hogy kicsit csöndben legyünk, és megpróbáljuk ennek az ünnepnek az üzenetét felfogni. [[Lukács Zoltán: Ami az, hogy szombaton is bezárunk.]] Ennek az ünnepnek van a hívő ember számára is üzenete, és van a nem hívő számára, de talán, ha érzékenyek vagyunk rá, akkor a közélet szereplői számára is tudunk valamit ebből felfogni. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A hívő ember számára nyilván az üdvtörténet nagy eseménye, a megtestesülés az üzenet; mindnyájunk számára - függetlenül attól, hogy hívők vagy nem hívők vagyunk - annak az útnak az üzenete, amely arról szól, hogy hogyan lehet boldog az ember egyéni élete, ha nem az önzésnek, hanem a másik felé fordulásnak az útját választja. És talán nekünk, a közélet szereplőinek is van konkrét üzenete. Az pedig az, hogy ne a gyűlölet hangján szóljunk, hanem megpróbáljuk a világ jobbításának a szempontját figyelni. Most, karácsonyhoz közeledve minden magyar családnak békés, boldog karácsonyt kívánok, és különösen azoknak, akik kénytelenek egyedül ünnepelni ezt a napot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és napirend előtti felszólalásra megadom a szót Rogán Antal frakcióvezető úrnak, Fidesz: „Közös dolgainkról” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy évvel ezelőtt a 2013-as év utolsó parlamenti ülésnapján körülbelül ugyanilyen indulatos és erőteljes hozzászólások hangoztak el ellenzéki képviselőtársaim részéről, csak akkor még ellenzéki képviselőtársaim nagy reményekkel néztek a 2014-es év elébe. 2014-ben azonban a választók az ellenzéki képviselőtársaimról, pártjaikról és frakcióikról háromszor is véleményt mondtak. [[Lukács Zoltán: Mint a Lúdas Matyi.]] Háromszor egymást követően, három egymást követő országos választáson, és úgy tűnik, tisztelt képviselőtársaim, hogy nem osztották az önök véleményét, és végképp nem tartották önöket kormányzásra, az ország kormányzására alkalmasnak. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Maradj tovább ebben a hitben!]] 2014 legfontosabb tanulsága az, tisztelt képviselőtársaim, hogy ma az országban egyetlen kormányzóképes erő van, a Fidesz-KDNP koalíciója. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki oldalról. Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van.]] ert ez a koalíció kapta meg 2014. április 6-án is, 2014. május 25-én is és 2014. október 12-én is a választók bizalmát szerte az országban. Ezzel a bizalommal, tisztelt képviselőtársaim, élnünk kell a következő években is, de azt gondolom, hogy bizonyítottunk a 2013-as és ’14-es esztendőkben is. Hiszen ha visszanézünk ezekre az évekre, akkor azt kell hogy mondjam önöknek: 2013 és 2014 a magyar gazdaság első két olyan esztendeje a 2007-2008-as válságot követően, amikor Magyarország ismét emelkedni kezdett. A magyar gazdaság erősödni kezdett, a 2014-es esztendőben nem egész egyszerűen csak az európai uniós átlagot haladja meg a magyar gazdaság növekedése, hanem 2014-ben az utolsó negyedéves adatok alapján a magyar gazdaság növekedése a harmadik legerősebb az Európai Unión belül, dobogós helyezést értünk el. [[Gőgös Zoltán: Reszkess, Európa!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezt úgy sikerült elérni, hogy 2014-re a munkanélküliség mértékét a 2010 eleji 11 százalékról 7 százalékra szorítottuk le. Úgy sikerült elérni, hogy Magyarországon ma 400 ezer emberrel dolgoznak többen, mint 2010-ben a kormányváltás idején. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt is érdemes mindehhez hozzátenni, hogy ráadásul 2013-ban és ’14-ben mindezt úgy sikerült teljesíteni, hogy Magyarországon történelmileg több mint negyven éve nem volt ilyen alacsony a pénzromlás mértéke. Úgy sikerült elérni, hogy 2013-ban, ’14-ben egész Európában egyes-egyedül Magyarországon csökkentek és ráadásul nem is kis mértékben csökkentek az emberek rezsiköltségei, mérsékelve ezzel az inflációt közel nullaszázalékos szintre. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha így nézünk elébe a 2015-ös esztendőnek, akkor azt hiszem, azt egészen nyugodtan elmondhatjuk: 2015-ben pont a ’14-es gazdasági növekedés után a magyar családok és magyar polgárok joggal reménykedhetnek abban, hogy Magyarországon a gazdasági növekedés folytatódni fog. [[Varju László közbeszól.]] Még azok a velünk szemben nagyon sokszor kritikus londoni elemzőintézetek, illetve még maga Brüsszel is azt mondja, hogy Magyarország ismét sokkal nagyobb növekedést fog produkálni 2015-ben, mint az Európai Unió várható átlaga. Hozzá kell tenni azt is, hogy 2015 ezzel egyidejűleg a bankok elszámoltatásának az éve, melynek eredményeként lényegesen több pénz marad a magyar családoknál, hiszen minden egyes magyar családnak a hitelekre fordított törlesztőrészletei jelentős mértékben csökkenni fognak. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindehhez hozzátartozik az is, hogy 2015 a béremelkedések éve is. Hiszen már jól látható, hogy a magyar gazdaság szereplői az infláció fölötti mértékben fogják emelni a béreket, és hozzátartozik mindehhez az is, hogy a közszférában a pedagógusok béremelését követően először a rendvédelmi dolgozók, a katonák és a rendőrök fizetése is 2015-ben 30 százalék körüli mértékben emelkedni fog. A kormány és a kormánypártok ráadásul hitet tettek amellett, hogy ha a magyar gazdaság növekedése ezt megengedi, akkor a szociális életpályaprogramot is be fogjuk vezetni, és ez végre a szociális szférában dolgozók számára is együtt járhat egy béremelkedéssel. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek olyan közös célok, ami mellé talán időnként önöknek is érdemes odaállni. 2014 a választások éve volt; három egymást követő választás éve, egy igazi választási szuperév. Elhiszem, hogy önöknek ez volt a fontos, meg az, hogy a választási vereségek után stabilizálni tudják a saját pártjaikat. Én mindössze arra szeretném kérni önöket, hogy 2015-ben, amikor nem nagyon lesznek, legfeljebb időközi választások, időnként az ország is legyen fontos önöknek, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim. [[Felzúdulás és közbekiáltások az ellenzéki pártok soraiból.]] Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van, Magyarország 2014. évi gazdasági, pénzügyi, költségvetési teljesítménye nemzetközi szinten is elismerést vált ki. Elismerést vált ki az elemzőkben, hiszen pozitív kilátásokat jósolnak Magyarországnak és átminősítést pozitív értelemben 2015-re. Bizony, elismeri most már az IMF is, hogy a megszorítás politikája nem volt helyes, és ebben Magyarország elsőként tudott lépni és kiszabadulni a megszorítási politikából. Ugyanezt teszi az Európai Bizottság is, amikor Magyarország 2014. és ’15. évi gazdasági makromutatóit megemeli. Lényegében Magyarország teljesítményét mindenki elismeri, egyedül belföldön csak az ellenzéki pártok képviselői kritizálják továbbra is. Nagyon nagy kérdés persze az, hogy az ország ezt a teljesítményt meg tudja-e tartani, vagy bizonyos értelemben tudja-e fokozni 2015-ben. Mert ha ez sikerül, akkor valóban az ország tartósan egy olyan növekedési pályára áll, amely egyértelműen a magyar családok, a magyar emberek javát fogja szolgálni. [[13.10]] Nagyon fontos dolog az, hogy a 2015. évi költségvetés, amit már elfogadott a parlament, és ezzel együtt a megalapozó törvényeket és az adótörvényeket, ez teljes mértékben azt szolgálja, hogy a 2015. évi gazdasági teljesítményünk megközelítse a 2014. évit, és hogy a 2015. évi teljesítményünkkel is Európa élvonalába kerüljünk. Nagyon fontos, hogy folytatódik az a költségvetésihiány-politika, amit a Fidesz-kormány 2010 óta folytat, amelynek eredménye a túlzottdeficit-eljárásból való kiengedésünk. Egyértelműen elismeri mindenki, hogy a 2015. évi költségvetés is teljesíteni fogja azt az európai uniós elvárást, hogy 3 százalék alatt legyen a hiány. Mindenki elismeri azt a teljesítményt, hogy az adósság mértéke nemhogy megállt Magyarországon, hanem most már csökkenő pályára állt. [[Dr. Schiffer András: Micsoda?!]] És elismerésre méltó az az inflációs politika, amely egyébként illeszkedik az európai uniós országok inflációs számaihoz is, amely az alacsony infláció megtartását jelenti, amely egyértelműen jó hatással van a családok mindennapjaira. És persze a legfontosabb az, hogy milyen gazdasági növekedést tud elérni az ország. Ehhez a kormány minden döntést meghozott. Alapvetően a kedvező alacsony kulcsú jövedelemadó-rendszert megtartotta; a társasági adózás terén marad a 10, illetve 19 százalékos adókulcs; a személyi jövedelemadóban pedig Európában is egyedülálló módon az egykulcsos, 16 százalékos adó. Nagyon fontos az, hogy Magyarország kihasználja azokat az előnyöket, hogy 2015-ben még két ciklus európai uniós támogatása érkezik az országba, hiszen lezárul a 2007-2013. évi ciklus, de pénzügyi értelemben még támogatásokat fog kapni az ország, és el fog indulni a 2014-2020-as költségvetés támogatási rendszere is, és ezért 2500 milliárd forint fog a gazdaságba kerülni, amely jelentősen fogja növelni az építőipar, illetve az ipari termelés teljesítményét, és ezáltal vissza fog hatni az egész gazdaság teljesítményére.Nagyon fontos, hogy a családoknak kiszámítható éve lesz 2015, hiszen ahogy frakcióvezető úr is elmondta, a rezsicsökkentés eredményeit tovább fogják élvezni a magyar családok; végre megnyugtató módon rendezik a devizahitelesek kérdését, megtörténik az elszámolás a bankokkal, megtörténik az elszámolás az ügyfelekkel, és a jövő évtől lényegében forintban, kiszámítható módon, az árfolyamkockázatot kiiktatva lehet a hátralévő törlesztéseket, a csökkentett összegű törlesztéseket teljesíteni.Nagyon fontos, hogy kiszámítható a magyar kormány családi adópolitikája, amely egyértelműen erősíti a családi adókedvezményt, azon családokat támogatja, amelyek gyermeket nevelnek. Magyarország - teljesen egyértelmű módon - emelkedő pályára lép a 2015. évben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendben jelentkezik Schiffer András. [[Dr. Schiffer András feláll.]] És nyilván Schiffer András frakcióvezető úr ismeri a házszabályt [[Dr. Schiffer András: Így van!]] hogy amíg nincs elfogadott napirend, addig nincsen ügyrendi hozzászólás. [[Dr. Schiffer András: Nem így van.]] Foglaljon helyet! [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Dr. Schiffer András leül.]] Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője és Kepli Lajos, a Jobbik képviselője. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Rogán Antal és további 45 képviselő a szükséges támogató aláírások csatolásával az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezték a mai nap 12 órára. Áder János köztársasági elnök úr két elfogadott törvényt megfontolásra visszaküldött. Rogán Antal frakcióvezető úr és más képviselők indítványozták, hogy ezek megtárgyalására és határozathozatalára a mai napon sor kerüljön. Indítványukat a honlapon megismerhetik az érdeklődők. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ülésünk napirendjének megállapítása. Az ülés napirendjére, időtartamára, a felszólalási időkeretekre elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Akkor most adom meg az ügyrendben jelentkező Schiffer András LMP-s frakcióvezető úrnak a szót.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném azt elmondani, hogy a Házszabály 19. § (1) bekezdése értelmében a napirendet érintően bármelyik képviselő bármikor egyperces időtartamban ügyrendi javaslatot tehet. Én erre tettem kísérletet reggel 8 óra 40 perckor is és most is.Tisztelt Országgyűlés! A mai napra egyszer már ellenzéki képviselők a napirend megjelölésével a H/2403. határozati javaslat ügyében kezdeményeztek ülést. Ezt követően érkezett be egy újabb üléskezdeményezés a kormánypárti képviselők részéről. A házszabály ebben a kérdésben nem világos. Én meghallgattam a Házbizottságon a kormánypárti érvelést, ami gyakorlatilag egy ilyen hoci nesze! alapon nyugodott, tudniillik Szili Katalin házelnöksége idején már erre egyszer volt példa. Na most, az, hogy az MSZP és a Fidesz mit szórakozik egymással, ez minket kevéssé érdekel, sokkal jobban érdekel viszont az, hogy ez elemi tisztesség… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] Tisztelt Elnök Úr!
Elnézést, frakcióvezető úr! Ismeri frakcióvezető úr a házszabályt. A házszabályban benne van, egy perc alatt kell ügyrendi javaslatot tenni. [[Dr. Schiffer András: Azt szeretnék, ügyrendi javaslatot tenni. Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Ülj le!]] Ez nem történt meg, foglaljon helyet! [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] És kérem, forduljon az ügyrendi bizottsághoz, frakcióvezető úr! Tisztelt Országgyűlés! Most a megfontolásra visszaküldött törvények vitája következik külön-külön, majd ezt követően legkorábban 14 óra 30 perctől a határozathozatalokra kerül sor. Megadom a szót, ügyrendben jelentkezik újra Schiffer frakcióvezető úr. Kérem, fogalmazza meg a javaslatát egy percen belül! [[Dr. Schiffer András: Így lesz!]] Köszönöm szépen.
Az lenne az ügyrendi javaslatom, hogy az elnök úr rendeljen el szavazást arra, hogy a H/2403. számú határozati javaslat napirendre vételéről is határozzon a Ház. Amit az előbb elmondtam, az annak alátámasztása volt, hogy erre a napra volt már egy érvényes üléskezdeményezés, semmi nem zárja ki, hogy ennek a határozati javaslatnak a megtárgyalásáról, a napirend összeállításáról döntsön a Ház. Szeretném jelezni, hogy a Házszabály kifejezetten előírja, hogy határozatképtelenség esetén a következő ülésen lehet erről dönteni. Én úgy tudom értékelni - pontos házszabályi szabályozás hiányában -, hogy az elmúlt órákban a folyosón bóklászó kormánypárti képviselőket kereste a házvezetés. Én magam láttam Kósa Lajost bejönni 8 órakor például. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Frakcióvezető úr [[Zaj. Az elnök csenget.]] szavazást nem rendelek el. Egy órával ezelőtt kellett volna ezt a javaslatát megtenni. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: De nem engedte meg!]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2014. december 9-ei ülésnapján elfogadott, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnöknek… [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Kérem szépen a kormánypárti képviselőket [[Az elnök ismét csenget.]] , hogy figyeljenek egy kicsit! [[13.20]] A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/1995/13. sorszámon, a köztársasági elnök levele T/1995/14. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslata T/1995/16. sorszámon, jelentése pedig T/1995/17. sorszámon a honlapon érhető el. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen tizenöt perc áll rendelkezésre, mégpedig úgy, hogy a többségire legfeljebb nyolc perc, a kisebbségi vélemény ismertetésére legfeljebb hétperces időkeret.Elsőként megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékozatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a mai napon megtárgyalta a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, T/1995. sorszámon benyújtott, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz 24 igen és 10 nem szavazat mellett módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A bizottsági ülésen az ellenzék részéről felmerültek a törvényjavaslat egészét érintő kritikák, ezek azonban újdonságot nem tartalmaztak az általános vitában elhangzottakhoz képest. A házszabály alapján megjegyezném - ahogy a bizottság elnöke is tette -, hogy a Törvényalkotási bizottságnak csupán a kifogásolt rendelkezésekkel összefüggésben van lehetősége módosító javaslatot megfogalmazni. Hozzátenném, hogy éppen a köztársasági elnök által kifogásolt rendelkezéseket az általános vitában az ellenzék sem találta aggályosnak, nem jelezte nekünk kifogásait, ilyen módon tehát nem könnyítették munkánkat. [[Derültség az MSZP soraiban. Köz­beszólások ugyanonnan, köztük: Komolyan mondod? Dr. Harangozó Tamás Attila: Ne mondjál már ilyet!]] A bizottság által benyújtott módosító javaslat… [[Az elnök csenget.]] A bizottság által benyújtott módosító javaslat tehát a köztársasági elnök T/1995/14. számú, megfontolásra visszaküldő levelére figyelemmel javaslatot tesz a köztársasági elnök által kifogásolt rendelkezések módosítására. Ennek megfelelően a módosító javaslat kiiktatja a kormányhivatal eljárásának felfüggesztési lehetőségét, ugyanakkor megállapítja eljárásának határidejét, figyelemmel az eljárásban beszerzendő bizottsági vélemény kialakításának időszükségletére; másfelől a bizottság létrehozását előrehozza 2015. január 15-ére az eljárások mielőbbi lefolytatása érdekében. Emellett a módosítás átmeneti szabályt ad az új törvényi engedélyezési szabályok alkalmazásával összefüggésben a hatálybalépést megelőző időszakban benyújtott esetleges kérelmek elbírálására nézve. Itt megjegyzendő, hogy ez a javaslat nem okoz koherenciazavart, hiszen csak és csupán egy speciális átmeneti rendelkezésről van szó, amelynek értelmében a hatóság - mint az egyébként más esetekben is szokás - eltérhet az eljárási rendtől. Felhívnám a figyelmet, hogy a módosító javaslat azért nem tartalmazza a bizottság mérlegelési szempontjainak pontosítását, mert a törvényjavaslatban kormányrendeleti felhatalmazás adására került sor, így nem a törvényben kerülnek rögzítésre a részletes bizottsági mérlegelési szempontok. Megjegyzendő, a törvényjavaslat utal arra is, hogy a szakhatósági hozzájárulás iránti kérelem elbírálása során környezetvédelmi, közlekedési és településfejlesztési szempontok az irányadók, amelyeket a kormány majd a megfelelő rendeletben részletesen szabályoz. Amennyiben tehát a Ház támogatja az előttünk fekvő módosító javaslatot, úgy az eredeti javaslat céljainak megfelelően, de az alkotmányossági kritériumok maradéktalan betartásával fogadhatjuk el a törvényjavaslatot. Ehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vécsey képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben. Megadom a szót Harangozó Tamás Attila képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is az ellenzék nevében engedjék meg, hogy elnézést kérjünk a kormánypártoktól, hogy elrontottuk ezt a törvényt, tényleg bocsánatot kérünk, hogy rosszul csináltuk meg ezt a törvényt és rosszul fogadtuk el; mea culpa. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló törvényről beszélünk, egyszerű nevén a plázastop nevű törvényről. Ezt a törvényjavaslatot az Országgyűlés december 9-én fogadta el, január 1-jén a rendelkezései már hatályba is lépnének. A köztársasági elnök az elfogadott törvényt több szempontból is aggályosnak tartotta, ezért visszaküldte megfontolásra a Magyar Országgyűlésnek. Ennek a nagy megfontolásnak vagyunk itt ma egyébként szemtanúi. Az első pont, amiben a köztársasági elnök kifejtette a véleményét, aggályait, az, hogy a 2015. január 1-jén hatályba lépő törvény a szakhatósági eljárásban egy olyan bizottság véleményének beszerzését írja elő, amely - szintén ezen törvény alapján - megalakításának határideje 2015. február 1-je, a szakhatósági és az előzetes szakhatósági eljárás lefolytatása ezért a joghézag következtében 2015. február 1-je előtt nem is lehetséges. A másik: mind az építésügyi hatósági, mind azon belül a szakhatósági eljárásban alkalmazandóak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései, ennek ellenére az elfogadott törvény a szakhatósági eljárás felfüggesztését a Ket. vonatkozó szabályozásával ellentétesen teszi lehetővé. És itt a lényeg: a felfüggesztés legkevesebb 60 napos időtartamára is tekintettel - az elnök szerint is - ez a szabályozás nem biztosítja az ügyfeleket megillető tisztességes ügyintézéshez való jog érvényesülését. Végül: nem határozza meg a törvény a bizottsági véleménynek a szakhatósági eljárásban való mérlegelésének szempontjait sem, ennek az elnök úr is garanciális jelentőséget tulajdonít. Erre hallhattuk ma azt a TAB ülésén az államtitkártól, hogy még az életben nem volt olyan törvény, amelyik elfogadásának időpontjában a végrehajtási rendeletet is a kormány be tudta volna mutatni; ez egy erős érvnek tűnik. Nézzük akkor, hogy mit is hozott be ma a kormány a TAB módosító javaslatainak formájában! Az első problémára, tudniillik, hogy úgy lép hatályba január 1-jével a törvény, hogy a szakhatósági bizottság, amelyiknek a véleményét ki kéne kérni, csak egy hónappal később alakul meg - és itt nyilvánvalóan joghézag van -, azt a remek megoldást találták önök, hogy a február 1-jei megalakulást január 15-re írják elő. Szeretnénk felhívni a figyelmüket, hogy ezzel az égvilágon semmit nem oldottak meg. Jogi szempontból az, hogy 30 nap joghézag van vagy csak 15 nap joghézag van a törvényben, teljesen mindegy, a lényeg az, hogy a törvény hatálybalépésének időpontjában - amit az államfő kifogásolt - nem teljesülnek a törvény végrehajtásának feltételei, tehát ezzel önök az égvilágon semmit nem oldottak meg. A bizottsági ülésen is hangsúlyosan felhívtuk a figyelmüket, hogy a törvény gyors elfogadásának egyik politikai indokaként azt mondta a Fidesz vezetése, hogy azért van erre szükség, hogy ne kerüljön sor költséges perekre, hosszú perekre, vagy esetlegesen a kérelmezők - beperelve a magyar államot - ne indítsanak kártérítési pereket a magyar állammal szemben. Higgyék el, ez a mai törvényjavaslat vitájának is az egyik legfontosabb része: annak, hogy a Magyar Országgyűlés ilyen pocsék minőségű törvényeket fogad el, előbb-utóbb valaki megfizeti az árát, no, persze nyilván nem azok a kormánypárti képviselők, akik ezt megszavazzák. Ez a javaslat továbbra sem zárja ki ennek lehetőségét, tisztelt képviselőtársaim, például azért, mert a külön, úgymond a gyevi bírónak szánt szabályozás a határidő tekintetében - hogy csak február 1-jétől kell majd az ügyeket intézni, noha január 1-jével hatályba lép a törvény - egyértelműen ellentétes a közigazgatási eljárásról szóló törvénnyel, amelyik azt mondja ki, hogy a kérelem beérkezésének másnapján érdemben a hivatalnak foglalkoznia kell az üggyel. [[13.30]] Tehát ami a lényeg: nem zárják ki annak lehetőségét, hogy a januárban beadott kérelem el nem bírálása miatt a kérelmezők a jövőben esetleg az államot bepereljék, és hosszú, költséges kártérítési perek elé nézzen a magyar állam az önök rossz törvényalkotása miatt. Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbra sincs válasz, érdemben továbbra sem adtak választ arra, hogy miért veszik el a helyi közösségek döntési jogát azzal kapcsolatban, hogy milyen típusú épületet, milyen típusú kereskedelmi egységet és mekkorát kívánnak engedélyezni a saját területükön. Hiszen ennek a törvényjavaslatnak az érdemi, tartalmi része az, hogy önök egy kézbe, a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal elnökének kezébe adják országosan ezt a döntési jogosultságot. Továbbra sem tudnak egy épkézláb indokot mondani, hogy miért nem tartják annyira felnőttnek, miért nem tartják annyira partnernek az ott élő embereket, hivatalnokokat és önkormányzatokat, hogy ezt ők helyben eldöntsék. Továbbra sem ad választ a mai módosító javaslatuk arra, hogy mitől lesznek elkerülhetők ezek a perek, hiszen a köztársasági elnök vétójának vagy megfontolásra visszaküldésének alapvető indokai közül egyetlenegyet sem kezelnek százszázalékosan megfelelően. Igen, ez a kapkodás, ez a mai nap is megmutatja, hogy önöknek mit jelent az, ha a köztársasági elnök önöket arra kéri, hogy fontoljanak meg egy törvényt. Tudják, annak a szónak, hogy „megfontolni”, van egy jelentése. Amit ma itt látunk, az minden, csak nem megfontolás, az biztos. Az ellenzék ma a továbbiakban is erőteljesen jelezte, hogy súlyos törvényhozási hibák vannak ebben a törvényben. Itt mondom el most is a jegyzőkönyv számára azért, hogy ne érhesse még egyszer az ellenzéket az a kritika, hogy nem szóltunk időben: tisztelt kormánypártiképviselőtársaim, ez a törvény továbbra is alkalmazhatatlan, végrehajthatatlan, és komoly perek elé nézhet az állam, ha a jelen formájában elfogadják. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Harangozó képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[L. Simon László: Nem.]] Nem kíván, jelzi L. Simon László államtitkár úr. Köszönöm. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nem lesz lehetőség. Elsőként megadom a szót Lukács Zoltán képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Hölgyeim és Uraim! A köztársasági elnök úr megfontolásra küldte vissza az úgynevezett plázastopról szóló törvényt. A köztársasági elnök intézményét illene annyira tisztelni, hogy ha visszaküld megfontolásra egy törvényt, akkor azt nem két napon belüli újraelfogadásra küldte vissza, hanem valóban megfontolásra. Itt nem látszik, hogy a kormányzat, illetve a kormánypártok részéről bármilyen megfontolás tárgyát képezné az, hogy ugyanígy elfogadják ezt a törvényt. Miről szól? Ez a jogszabály arról szól, hogy eddig 300, most már 400 négyzetméternél nagyobb kereskedelmi épületet csak úgy lehet építeni, ha a Hajdú-Bihar megyei kormánymegbízott egy személyben arra engedélyt ad. Egészen sokat vitatkoztunk erről. Többször feltettük azt a kérdést, hogy vajon miért gondolják azt, hogy Rácz Róbertnek, a Hajdú-Bihar megyei kormánymegbízottnak egy személyben kellene eldönteni az egész országra vonatkozóan, hogy bármely településen 400 négyzetméternél nagyobb bruttó alapterületű kereskedelmi épület építhető-e, átépíthető-e, illetve kialakítható-e. Rácz Róbert kormánymegbízott, a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetője egy angol-történelem szakos tanárember, ami a legkisebb baj vele, ugyanis tanáremberek mind a közigazgatásban, mind a politikában nagyon-nagyon sokszor tettek le jelentős teljesítményt az asztalra. Mégis azt gondolom, nembiztos, hogy ez egy remek ötlet volt, hogy legyenbármi a szakmája ennek a kormánymegbízottnak,egy személyben ilyen jogosítványokat kellene neki adni. Az önkormányzatoktól vesznek el újra jogosítványokat és jogköröket, noha az önkormányzatok egyáltalán nem szolgáltak rá arra, hogy ilyen bizalmatlanok legyenek velük, illetve azt gondolják róluk, hogy ők önmagukban nem tudnak ezekben az ügyekben dönteni. Vajon miért tudja jobban a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetője egy személyben Debrecenben, hogy az ország másik felén, mondjuk, Sopronban jó-e az, ha az adott 400 négyzetméternél nagyobb kereskedelmi egység megépül vagy nem épül meg? Miért adnak ilyen jogosítványokat egy ember kezébe, és miért veszik el ezt a települési önkormányzatoktól? A települési önkormányzatok felálltak, az ott élő közösség választott magának polgármestert, választott képviselő-testületet. Ez a polgármester és a képviselő-testület kinevezte a vezető hivatalnokokat, a választás óta ilyen-olyan módon átalakította a hivatalokat, és ezek végzik a munkájukat tisztességes módon, tisztességes hivatalnokok, nagy valószínűséggel túlnyomó részben hozzáértő, elhivatott emberek, akikről semmi okunk nincs feltételezni, hogy ne lennének annak a tudásnak és elkötelezettségnek a birtokában, hogy a saját településük életében meghozzák ezeket a döntéseket. Még egyszer mondom: nincs rá ok, indok sem, hogy ezeket a jogokat elvonjuk. A településeknek megvannak a rendezési terveik, a különböző fejlesztési terveik. Nagyon sok településen tervtanács működik, nagyon sok településen civil szervezeteket vonnak be, a településen élő nagy múltú építészeket, tervezőket vonnak be, ezek munkacsoportokat alkotnak, és megbeszélik, eldöntik, hogy milyen módon alakítsák a települést. Biztos vagyok benne, hogy minden településen a képviselők és vezetők tudják, mi a jó a településnek, nyilván kikérik adott esetben a választóik véleményét is, és el tudják dönteni, hogy egy adott épületet fel kell-e ott építeni vagy nem. Önök ezektől az emberektől elvonják ezeket a jogokat, úgy egyébként, hogy - amint sokszor elmondták - nagyrészt megnyerték az önkormányzati választásokat, a legtöbb településen a Fidesz polgármestere van, a legtöbb településen fideszes többségű önkormányzat van. Önök a saját embereikben nem bíznak, önök ezzel azt mondják ki, hogy a Fidesz által vezetett polgármesterek, a települési vezetők nem alkalmasak arra, hogy a saját településükön eldöntsék, egy 400 négyzetméternél nagyobb kereskedelmi egység megépüljön-e vagy ne. Ez az önök véleménye a saját politikusaikról. Azt gondolom, hogy ennél még a fideszes politikusoknak is nagyobb bizalmat kellene szavazniuk. Önök a környezet védelme miatt aggódnak. Higgyék el, a települések lakói, egy adott település lakói és vezetői biztosan legalább annyira aggódnak az épített környezet védelméért, mint önök, és biztos vagyok benne, hogy egyébként a helyi közösségek nem tennének olyat és nem engedélyeznének olyan épületeket, amivel ezt veszélyeztetnék. Pontosan tudják ők, hogy mi illik oda és mi nem illik oda. Azt sem gondolom, hogy egyébként önöknek gazdaságilag kell ezt az ügyet eldönteni. Nyilván, akik ekkora beruházásba kezdenek, piackutatást is folytatnak, nyilvánvalóan ott, ahol erre nincs igény, nem fognak ilyet építeni, ahol meg van erre lakossági igény, ott pedig miért kellene, hogy Hajdú-Bihar megyéből Rácz Róbert úr eldöntse, hogy Nyíregyházán, Sopronban, Tatabányán vagy bárhol épülhet-e ilyen épület vagy nem. Teljesen indokolatlan! De akkor miért van mégis, hogy önök egy kézbe kívánják ezt tenni? [[Dr. Schiffer András: Szerinted?]] Attól tartok, azért van ez, mert már megint ott tartunk, hogy urambátyám-, meg mutyimódszerekkel akarnak önök beleszólni ezekbe a fejlesztésekbe. Attól tartunk, hogy megint ugyanúgy, mint trafikügyekben, ugyanúgy, mint földügyekben, most már a plázaügyekben és a kereskedelmi egységek ügyeiben is egy kézben akarják tartani ezt a döntést. Önök akarják keresztapaként eldönteni, hogy kinek lehet építkezni, hol lehet és milyen módon lehet építkezni. Oda kell majd járulni Rácz Róbert úr elé - mint felkent engedélyező elé -, és aztán az ő jóindulatán fog múlni, hogy esetleg Magyarországon ki építhet 400 négyzetméternél nagyobb kereskedelmi egységet és ki nem. Azonban ennyire nem vagyunk naivak, mert egészen biztosak vagyunk benne, hogy Rácz Róbert úr pontosan fogja tudni, hogy amikor megérkeznek hozzá ezek a kérések, akkor kit kell felhívnia és kivel kell egyeztetnie, aki majd a fideszes szálakon elmondja neki, hogy kinek adhat engedélyt, és kinek nem adhat engedélyt. [[13.40]] Ez nyilvánvalóan azon kívül, hogy a helyi közösségek megcsúfolása, nyilvánvalóan a saját politikusaik lejáratása, a saját politikusaik kompetenciájának, illetve inkompetenciájának elismerése, amellett nyilvánvalóan megint egyfajta mutyipróbálkozás: ki az, aki építhet 400 négyzetméternél nagyobb kereskedelmi egységet? Akiknek önök megengedik egy személyben. Megint mindenféle döntést magukhoz vonnak, mindenféle döntést fölülírnak, és nyilvánvalóan valamilyen pártszempontok vagy mutyiszempontok alapján fogják ezeket az engedélyeket kiadni vagy nem kiadni. Hölgyeim és Uraim! Az a legkisebb baj ezzel a törvénnyel, amiért visszaküldte az elnök! Az elnök azért küldte vissza, mert megint úgy törvénykeztek, ahogy szoktak törvénykezni: itt a Házban is meg szoktuk ezt tapasztalni, de aki a Törvényalkotási bizottság tagja, az ezerszer megtapasztalta, hogy botrányos az a törvénykezési színvonal, ami itt van, az a törvényhozási színvonal, ami itt van. [[Közbeszólások a Jobbik és a Fidesz padsoraiban.]] Huszonötször vonnak vissza módosító javaslatokat, összevissza küldözgetnek ki éjszaka 100-200 oldalas módosításokat, csak azért, mert nem hallgatnak senkire, és csak a saját fejük után mennek, ebben az ügyben is. Az elnök ezért küldte vissza. De még egyszer mondom: az elnöknek ezt azért kellett volna visszaküldeni, mert nem alkalmas arra, hogy végrehajtsák, azért, mert a helyi közösségek jogait sárba tiporja, azért, mert a helyi közösségek által megválasztott képviselő-testület jogait elveszi, és megint az önkormányzatiság, az önkormányzás lehetőségét veszi el. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy, hölgyeim és uraim, ez megint egy mutyitörvény, amit mi támogatni így sem tudunk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A következő előre bejelentett felszólaló Hegedűs Lorántné, a Jobbik képviselő asszonya.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megmondom őszintén, vérfagyasztó volt hallani, amikor Vécsey László azzal érvelt, hogy az volt az egész törvény hibája, és azért lett ilyen hibásan elfogadva, mert annak idején mi nem szóltunk, és nem mutattunk rá azokra a hibákra, amikre aztán Áder János rábukkant. Tisztelettel szeretném jelezni ezúttal is innen, hogy de igen! De igen, tessék elolvasni azokat a jegyzőkönyveket, amelyek tartalmazzák azt, amiket annak idején a témában megfogalmaztunk és elmondtunk, és a jegyzőkönyvekből is ki fog derülni, hogy meglepő módon pontosan azokat a hibákat soroltuk fel az általános vita keretében, sőt azokat javasoltuk törlésre is például, amiket aztán utána Áder János visszaküldött a Háznak megfontolásra. Úgyhogy ezért is érdekes ez a kérdés, de nézzük meg akkor, hogy miről is van szó. Tehát miért volt megnyugtató olvasni Áder János levelét? Először is azért volt alapvetően és általános értelemben véve megnyugtató, mert valóban egy rendkívül gyenge színvonalú törvény, és ezt nemcsak mi mondjuk, tessék elhinni, hanem az építésigazgatásban dolgozó kollégák is elmondták - és ezzel kapcsolatban olvastam is leveleket -, hogy nem tudták, hogy sírjanak vagy nevessenek, hogy ezt a törvényt majd egyszer nekik alkalmazniuk kéne, és akkor vajon mit csináljanak? Hogyan fogják meg a dolgot? Hogyan induljanak el egy olyan törvény kapcsán, ami alkalmazhatatlan szakaszokból áll? A másik megnyugtató számunkra Áder János levelében tényleg az volt, hogy pontosan azokat a szakaszokat jelölte meg hibaként, amikről mi is beszéltünk. Ugyanakkor voltak olyanok, most is vannak, amelyekre nem mutatott rá Áder János, most először ezekkel kezdeném. Számunkra is problémás, és nem igazán érthető, hogy miért is a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal lesz az, aki az engedélyező hatóság lesz plázaépítés esetén. Hallottam, hogy a TAB-ülésen államtitkár úr azt mondta, hogy erre a kérdésre már háromszor válaszolt, és a TAB ülésén nem fog még egyszer rá válaszolni. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Jelentem tisztelettel: egyszer sem válaszolt. Tehát igazi, valós indokot egyszer sem hallottunk, úgyhogy nagyon szépen kérem államtitkár urat, hogy ugyan, tiszteljen már meg: itt vagyunk, meghallgatjuk, őszintén kíváncsian várjuk a választ [[Egy hang a Jobbik padsoraiból: Úgy van!]] , ne szálljon ránk az este úgy, hogy nem tudjuk meg végre a választ! Hát most erről szavazni fogunk! Hadd tudjunk úgy szavazni róla, hogy most már nyugodt lelkiismerettel mondunk igent vagy nemet, hiszen tudjuk a valós indokokat, melyek ezen kérdéskört is tisztázzák! A másik az, amire szintén nem mutatott rá Áder János, a következő. Ezt is egyébként az előző vitában elmondtam, hogy tehát két különböző bekezdésről fogok beszélni. Az engedélyezési eljárásban kell a kérelem, az engedélyes terv és a mellékletek, de aztán, amikor az előzetes szakhatósági hozzájárulásról beszél a későbbiekben a következő bekezdésben a törvény, ami egyébként az engedélyezési eljárásban egy évig felhasználható, akkor már csak látványtervet, főbb adatokat, s a többiket kell megadni. Akkor tessék nekem megmondani, hogy most akkor mi alapján dönt a kormányhivatal! Mert ugyanazt a döntést hozza meg, ugyanazt a tartalmú, jogkövetkezményű döntést hozhatja meg előzetes eljárásban, ha azt időben felhasználják, illetve az engedélyes eljárásban, mégis két különböző dolgot kérnek önök az elbíráláshoz. Továbbmegyek a szempontokban: amit viszont Áder János szóvá tett, az a következő. A hatóság egy bizonyos bizottság véleménye alapján dönt. Az előzetes előterjesztésben azt olvashattuk, hogy ehhez a döntéshez az engedélyes terv tartalmán túl a bizottság bekérhet úgynevezett szükségdokumentumokat. Annak idején, az általános vitában is rákérdeztem, hogy vajon mit jelenthetnek ezek a szükségdokumentumok. Gondoltam, hogy nyilvánvalóan itt valami helyesírási hibáról lehet csak szó, aztán államtitkár úr meg is nyugtatott, mert egyébként az merülhetne fel bennünk, hogy itt valamifajta hadikommunizmusban használt élelmiszerjegyekről beszélhetünk, mert mik lehetnek egyébként ezek? Merthogy az építési hatósági eljárás egyébként ilyen fogalmat nem ismer. De nem baj, a végén már ezt önök is javították, és már csak kielégítő dokumentumokat kellett volna benyújtani. Ez sajnos igazából nem változik. A törvényjavaslat, ami előttünk fekszik, ezt nem oldja meg, erre megnyugtató, végleges rendezés nincs; és e tekintetben egyébként valamit kéne Áder Jánosnak is önöknek válaszolni. Mivelhogy ő azt mondta, hogy akkor van jogbiztonság, ha konkrét és tételes lista alapján határozzák meg, hogy tulajdonképpen mi is kellhet egy ilyen jellegű vélemény kiadásához, amit a bizottság az engedélyezési eljárás során megtesz. Ez továbbra is hiányzik. Kérdezem, hogy miért. Valószínűleg azért, mert annyira gyorsan hozták ide a Ház elé most ezt az újra benyújtott javaslatot, hogy nem volt idő ezek finomhangolására. A másik a felfüggesztés fogalma. A felfüggesztést - ahogy az előbb is hallhattuk - a Ket. egyértelműen meghatározza, hogy mit nevezünk építéshatósági eljárás, egyáltalán hatósági eljárás során felfüggesztésnek. Önök, illetve az, aki fogalmazta az önök számára az eredeti törvényjavaslatot, valószínűleg nincs tisztában a Ket. vonatkozó fogalmaival, és sajnos emiatt aztán elég furcsa megfogalmazások kerültek bele a törvénybe. Ezt úgy gondolják most önök elrendezni, hogy egyszerűen ezt a fogalmat bezárójelezik a törvényjavaslatban, és a továbbiakban nem kívánnak foglalkozni ezzel a problémakörrel. Valószínűleg nem el kellett volna törölni ezt a részt, hanem pontosítani, és a Ket. már vonatkozó szabályait itt is alkalmaztatni. Összességében hozzá kell hogy tegyem, hogy ahogy ezt az előző törvényjavaslatban is elmondtam, a törvényjavaslat általános vitájában is elmondtam, ez nem jó megoldás, amit önök itt használnak. Tehát sem az, ami eddig a plázastoptörvény volt, és ami most január 1-jétől hatályát veszti, sem ez, úgy gondoljuk, hogy nem rendezi ezt az egész problémakört megfelelően és minden szempontból megnyugtatóan, hiszen eddig is épültek plázák a plázastoptörvény idején úgymond, valószínűleg ezután is fognak. Nem tudjuk, hogy melyek lesznek azok a szempontok, amelyek alapján egy bizottság véglegesen igent vagy nemet mondhat majd [[Dr. Schiffer András: Csak a Fidesz!]] - hacsak az nem, amit képviselőtársam súg nekem, hogy csak a Fidesz érdeke érvényesüljön -, tehát nem tudhatjuk, hogy melyek lesznek azok a szempontok, amelyek majd érvényesülni fognak egy engedélyes eljárásban. Összességében azonban olyan jogköröket vonnak el önök települési önkormányzatoktól, amelyeket egyrészt az Alaptörvény biztosít számukra, másrészt az Mötv., tehát a Magyarország önkormányzatairól szóló törvény szintén biztosít a számukra. De valami miatt önök mesterségesen kiskorúsítják az önkormányzatokat, és próbálják őket megszegényíteni oly módon, hogy e tekintetben ne tudjanak dönteni. Számtalan más kérdésben egyébként hagyják, hogy döntsenek. Nem tudom, hogy miért ez az egyetlen olyan pont, amikor önök úgy gondolják, hogy ezt a jogkört el kell vonni. Csak tán nem azért, mert [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] valóban olyan embereket akarnak előtérbe hozni, olyanoknak akarnak előnyt biztosítani [[Az elnök többször csenget.]] , akik az önök holdudvarához tartoznak? Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] [[13.50]]
Köszönöm, jegyző asszony. Előre bejelentett felszólaló Vadai Ágnes képviselő asszony. Két perce van, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Önök, kormánypárti képviselőtársaim, azt mondták, azért nem jönnek el reggel, mert politikai cirkuszban nem vesznek részt. Érdeklődni szeretnék, hogy akkor ez micsoda, amit a köztársasági elnökkel közösen játszanak. Ez egy bábjáték. A köztársasági elnök visszaküldi - mellesleg a fideszes köztársasági elnök - a törvényt, önök egy kicsit módosítgatnak, majd ugyanúgy átnyomják ezt az egyébként önökhöz közel álló cégeket támogató úgynevezett plázastoptörvényt. Vajon önöket vagy a köztársasági elnököt piacgazdasági megfontolások vezetik-e a módosítás kapcsán? Ezt a szóösszetételt önök nem nagyon ismerik, úgy igen, hogy piac: lenyúljuk vagy államosítjuk, gazdaság: tönkretesszük. Vajon a vállalkozás szabadságának kérdése vezeti-e önöket vagy vezette a köztársasági elnököt ebben az ügyben? Ja, hát az önök strómanjai meg csicskái vállalkozásának szabadsága, az igen, a másé, az semmiképpen nem. Vajon a tulajdon védelme vezeti-e önöket, vagy éppen vezette a köztársasági elnököt, amikor visszaküldte ezt a törvényt? Ja, hát a saját tulajdonuk védelme, azt láttuk. Ha a saját tulajdonukat kell megvédeni, akkor mindent, ha a haverok tulajdonát, érdekét kell megvédeni, akkor mindent, ha másét, akkor semmit. Vajon akkor mégis milyen érdek vezette önöket ebben az ügyben? Már több képviselőtársam is elmondta, hogy egészen világos, hogy semmiképpen nem a magyar állam vagy a magyar polgárok érdeke. A strómanok, a haverok és végső soron a kormánypártok érdeke vezette az eredeti törvénynél és ennél is. És képviselőtársaimnak megmondom, hogy miért éppen ez a kormányhivatal. A rövid válasz az, hogy csak. Merthogy maguk így szoktak törvényt alkotni az Országgyűlésben. A hosszabb pedig nyilvánvalóan, mert ott van valami mutyi, valami érdek, ami miatt ezt a kormányhivatalt kell előretolni. Nem tudom, képviselőtársaimnak [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kormányoldalon feltűnt-e, hogy nemhogy 400 méter felett nem építenek… [[L. Simon László: Négyzetméter!]] - 400 négyzetméter felett, hanem 4 négyzetméter alatt sem építenek lassan Magyarországon.
Köszönöm szépen, képviselő asszony.
Úgyhogy a Demokratikus Koalíció ezt a törvényjavaslatot semmilyen módon nem támogatja. [[Szórványos taps az MSZP és az LMP soraiban. L. Simon László: Ez hihetetlen!]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Szatmáry Kristóf képviselő úr, államtitkár úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A most benyújtott javaslat kapcsán azért érdemes felidézni, mert itt úgy látom, hogy a vita eddig alapvetően két részre bomlott, egyrészt azokról a tartalmi észrevételekről, amiket köztársasági elnök úr megtett a javaslat kapcsán, illetve maga a javaslat lényegét érintő kérdésekről esett szó.Engedjék meg, hogy arra a kérdésre, amit itt Vadai képviselőtársam elmondott, hadd válaszoljak a tekintetben, hogy miért van szükség erre a törvényre. Talán aki ismeri a magyar kereskedelem elmúlt 15 éves történetét, az pontosan tudja, hogy valamikor a kétezres évek elejétől egy robbanásszerű növekedés indult meg a magyar kereskedelemben, ami az újonnan épített négyzetméterek számát illeti. Olyannyira robbanásszerű növekedés indult meg, hogy ma Magyarország az egy vásárlóra jutó kereskedelmi négyzetméter tekintetében megelőzi a legtöbb európai államot, Franciaországtól kezdve Németországon át. Hogy mi fűtötte ezt a robbanásszerű növekedést, mi volt ennek a katalizátora: egyrészt a teljes szabályozatlanság. Ahogy egyébként Európa…
Képviselő Úr! Kérem szépen, csíptesse fel a mikrofont! [[Szatmáry Kristóf: Megpróbáltam, csak eltűnt róla a csipesz! Lukács Zoltán: Hagyjuk akkor az egészet! Korózs Lajos: Szerezzél egyet, Kristóf!]] De így meg nagyon kellemetlen zörejekkel működik. [[Lukács Zoltán: Azért halad rendesen az idő!]] Vagy pedig egy mikrofont vigyünk akkor. [[Szatmáry Kristóf felcsíptet egy mikrofont.]] Köszönöm szépen. Beszámítjuk az időt. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Le van állítva! Dr. Bárándy Gergely: Nem baj, akkor is!]] Öné a szó.
Nem jobb?
Nagyon jó. Jó volt, jó volt.
Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Tessék!
Akkor így talán technikailag sikerült a hangot helyrehozni. Tehát mi fűtötte ezt a növekedést? Részben az, hogy Magyarországon teljesen szabályozatlan volt Nyugat-Európához képest egyébként az új kereskedelmi egységek létesítése. Itt utalnék arra, hogy hasonló szabályozás egyébként működik Európa jó néhány országában, például Belgiumban is, de Franciaországban is bizonyos korlátok közé szorítják az új kereskedelmi egységeket. Hozzátehetnénk a történelmi áttekintés kedvéért talán, hogy éppen az a felelőtlen hitelezési politika is hozzájárult 2002 után, amely alapján sajnos tudjuk, Magyarország egy jelentős része devizában eladósodott, és ami egyébként buborékként a kétezres évek közepén a kereskedelmi létesítményeket a vásárlóerő miatt olyan mértékben növelte Magyarországon, amely igazából Magyarország méreteihez nem illeszkedett. Pár elrettentő adatot hadd mondjak még itt: 2000 és 2010 között éves szinten a kereskedelmi koncentráció miatt 500-600 kiskereskedelmi egység szűnt meg, amelyek nem voltak képesek a Magyarországra betelepülő multikkal fölvenni a versenyt. Emellett 2000 és 2010 között közel 50 ezer kereskedelmi munkahely szűnt meg, ugyanis teljesen egyértelmű kereskedelmi tapasztalat, illetve közgazdasági összefüggés, hogy a nagy alapterületű üzlethelyiségekben jóval kevesebb az alkalmazottak száma egy négyzetméterre jutó mértékben, mint a kiskereskedelmi teljesítményben. Összességében meg még egy negatív példa a 2000-es évek eleje és 2010 közötti időszakról: azon túl, hogy nagyon sok kisbolt megszűnt, azon túl, hogy közel 50 ezer munkahely megszűnt a kereskedelemben, az is, hogy a hazai tulajdon aránya még a 2000-es évek elején valahol 60 százalék körül volt a kereskedelemben, 2010-re mindössze 40-42 százalékra csökkent. Jó hír talán azóta, hogy ez a visszaesés inkább stagnálásba ment át, és tartja ezt a 42-43 százalék közötti szintet. De nemcsak ilyen problémák származtak a szabályozatlan kereskedelmi létesítmények kialakítása miatt, hanem a városszerkezeti problémák is kialakultak. Budapesti képviselőként én magam meg valószínűleg képviselőtársaim is pontosan látják, hogy az a probléma, hogy a belvárosi üzlethelyiségek egy jelentős része kiürült, vásárlóerő tekintetében nem tudta fölvenni a versenyt, az abból következik, hogy a szabályozatlan és dömpingszerűen megjelenő kereskedelmi egységek valahol a külvárosokba, valahol az M0-s környékére vitték ki egyébként a vásárlóerőt, nem kevés közlekedési, nem kevés környezeti kárt okozva ezáltal. Ebből következőleg a 2011-ben megszületett akkori, plázastopnak nevezhető rendelkezés valóban akkor egy átmeneti jelleggel három évre jött létre, hogy kialakításra kerülhessen egy olyan rendszer egyébként, aminek a továbbfejlesztését tartjuk most a kezünkben, hiszen itt már nem egy teljes tiltásról van szó, hanem igazából egy normatív eljárás a magyar közigazgatási eljárásokhoz hasonló módon próbálja a kereskedelem ezen területét szabályozni. Tehát a mi megítélésünk szerint a törvényjavaslat tartalmára, és arra, amit a törvényjavaslat megcélozni kíván, vagyis hogy az épített környezetben a kereskedelem helyét jobban szabályozza, azt, hogy a hazai kis- és középvállalkozásokat, amennyiben lehet, próbálja segíteni, hiszen nem véletlenül 400 négyzetméterben van meghúzva ez a határ, ezek tekintetében mindenképpen szükségesnek és fontosnak tartjuk ezen törvényjavaslat elfogadását. A vita másik része természetesen, amit köztársasági elnök úr visszaküldött, a tekintetben meg úgy gondoljuk, hogy a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslatok tudják kezelni azokat a jogtechnikai problémákat. Tehát összességében a Fidesz-frakció részéről mi a törvény tartalmi részével mindenképpen egyetértünk, és azokat a módosításokat pedig, amelyeket köztársasági elnök úr visszaküldött megfontolásra, itt a javaslat kapcsán kijavítottnak gondoljuk, ezértkérjük az Országgyűlést, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Schiffer András frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kronológiai hűség kedvéért kénytelen vagyok felidézni, hogy maga a plázastopjavaslat egy LMP-s indítvány volt, egész pontosan a gondolat mai képviselőtársam, Sallai Róbert Benedek fejéből pattant ki még annak idején 2010-ben, és ennek alapján terjesztette elő az LMP akkori frakciója. Viszont az a helyzet, hogy nekünk vitánk ezzel a törvényjavaslattal, illetve ennek kapcsán a módosító javaslatokkal egészen másmilyen, mint néhány előbb megszólalt ellenzéki képviselőnek. Mi továbbra is a zéró toleranciát kérjük számon a plázák terjeszkedése dolgában. Az eredeti LMP-s javaslat az volt, hogy szabadítsuk föl a magyar vidéket, szabadítsuk meg a magyar kiskereskedőket, helyi termelőket a plázák, a nagykereskedelmi láncok nyomásától. Ehhez képest önök megint azt csinálják, hogy van egy támogatható téma, van egy népszerűtlen piac, és úgy forgatják ki a javaslatot, hogy utána egyetlenegy cél teljesüljön: csak a Fidesz; illetve csak a Fideszhez közel álló oligarchák tollasodhassanak tovább. Ez a törvényjavaslat az elnöki levél szerint is három olyan hibában szenved, amelyik nem jött volna létre akkor, ha tisztességes jogalkotás folyna a kormányban, és ha önök komolyan vennék a törvényhozói munkát. A köztársasági elnök úr olyan jogtechnikai hibákat észrevételez, amelyek esetében megjegyzem, nem is a megfontolásra visszaküldés, hanem az alkotmányos vétó lenne a megfelelő eszköz. Ezek olyan koherenciazavarról, olyan zűrzavarról tanúskodnak, amelyek kapcsán az Alkotmánybíróságnak kellene kimondani a szót. Egészen elképesztő az, amit a határidőkkel kapcsolatban művelnek, hogy január 1-jén megindulnak olyan eljárások, amelyben részt vevő bizottságok csak február 1-jén alakulnak meg. Szeretném jelezni, hogy az ilyen jogalkotási zűrzavar alapvetően kiszámíthatatlanná teszi a magyar jogrendszert, és ez bizony a befektetni, kockáztatni kívánó vállalkozók oldalán is egy nagyon súlyos bizonytalansági tényező. De a zűrzavar nemcsak a jogszabályon belül, hanem a jogrendszer egészében is fennáll. Azt észrevételezte a köztársasági elnök, hogy a közigazgatási eljárási törvénnyel is ellentétbe kerül az eredeti, parlament által elfogadott javaslat. A legszebb viszont az, hogy a törvény semmiféle mankót nem ad, hogy a szakhatósági eljárásban való mérlegelés során a bizottsági véleményeket milyen szempontok alapján kell figyelembe venni. És itt van az eb elhantolva, államtitkár úr. Az a helyzet, hogy ez az egész bizottságosdi és a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal önkényes kijelölése arra jó, hogy önök a haverokat hozzák helyzetbe. Nem véletlenül nem fektetnek le a törvényben szempontokat, és amit a Törvényalkotási bizottság elfogadott, az semmilyen módon nem felel meg annak a kívánalomnak, amit a köztársasági elnök megkíván. Továbbra sem tudjuk, hogy milyen szempontok alapján fog engedélyeket kiadni Rácz Róbert, milyen szempontok alapján fog a bizottság véleménye bekerülni a hatósági eljárásba. [[A jegyzői székben Földi Lászlót dr. Szűcs Lajos váltja fel.]] Továbbra is kíváncsian várom L. Simon László felszólalását. Én abban a szerencsétlen helyzetben vagyok, államtitkár úr, hogy egyszer sem hallottam az ön magyarázkodását, hogy milyen olyan speciális szaktudással rendelkezik Rácz Róbert, hogy feltétlenül neki kell ezeket a döntéseket meghozni. Az a helyzet, hogy önök nem a helyi termelők, nem a hazai kkv-k érdekeit, nem a családi gazdaságok érdekeit nézik, hanem a haverok érdekeit. Ha valóban a magyar kiskereskedelem megerősítése lenne a szempont, akkor elfogadnák az LMP-nek azt a követelését, hogy hirdessünk zéró toleranciát a plázákkal szemben, akadályozzuk meg a plázák terjeszkedését. Erre a Fidesz válasza az, hogy rendben, kivéve azokat, akik a Fidesznek kedvesek. És hogy kik kedvesek a Fidesznek, azt majd eldönti Rácz Róbert. Hegedűs Lórántné is felvetette: nem tudjuk pontosan most sem, hogy milyen szempontokat kell majd mérlegelni. Én tennék még egy olyan javaslatot, ha ez a jogalkotási eljárás alapján a törvényhozási rendbe beleférne, hogy akár azt is lehet mondani: a kérelmezőnek meg kell felelnie a választásokon győztes kormánypárt választási programjának. Ez ebben az esetben rendkívül egyszerű lenne, azt a kritériumot kell kielégíteni, hogy folytatjuk. De hogy mit folytatnak, azt pedig szerintem pontosan tudja mindenki ebben az országban. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Megadom a szót Turi-Kovács Béla fideszes képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szándékom ellenére azért kértem szót, mert elhangzott itt egy olyan felszólalás, amely nem maradhat válasz nélkül. Ebben a felszólalásban nem kevesebbet állított a felszólaló képviselő, mint hogy a köztársasági elnök úr megfontolásait nem a törvényes eszközök használata, nem a törvényes eszközök lehetőségeinek a teljes kihasználása, hanem valami más szándék vezetné. Ezt vissza kell utasítani! A köztársasági elnök úr teljes működése egyértelművé tette, hogy akár jó és kedvező az a Fidesz-többségnek, amely döntést ő meghozza, a döntését meghozza, és ezt a döntését az alkotmányos keretek között gyakorolja, és ide, ha kell, visszaküldi a törvényeket. Az, hogy vajon mit kell alkalmaznia a köztársasági elnök úrnak ilyenkor, ezt a fajta vétót avagy pedig az Alkotmánybírósághoz kell fordulni, szigorúan a köztársasági elnök úr mérlegelésén áll vagy bukik, szigorúan a köztársasági elnök úrnak kell mérlegelnie, hogy melyik az, amelyik a jog és az alkotmányosság érvényesülését a leginkább elősegíti. Meggyőződésem szerint az adott esetben azt kell nézni és vizsgálni, amikor az alkotmányos kérdést próbálja valaki feszegetni, hogy amikor a felhívás megérkezik, akkor annak a többség vajon eleget kíván-e tenni, vagy nem kíván eleget tenni. Ha nem kíván eleget tenni, kellő indokkal teszi-e azt, ha pedig eleget tesz, akkor ehhez megadja a kellő indokolást. Azt gondolom, hogy ez esetben is, mint eddig általában, a többség ennek megfelelően járt el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, de nem is kérdezem, mert jelzi, hogy igen. L. Simon László képviselő úrnak, államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Harangozó képviselő úr felszólított bennünket, hogy kérjünk bocsánatot, mert rossz törvényt csináltunk [[Lukács Zoltán: Pont fordítva mondta!]] majd pedig fogta magát és szokása szerint kiment a teremből. Persze, az előterjesztői válaszra már nem kíváncsi. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Mindenesetre azt tudom mondani a tisztelt Ház előtt, hogy ha valamit elrontottunk, azt kijavítjuk. Ennek a törvénynek valóban voltak hibás pontjai, a köztársasági elnök úr ezt jelezte, és mi ezeket a hibás pontokat a mai napon kijavítottuk, és reméljük, hogy így elfogadható lesz a köztársasági elnök úrnak is. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenesetre egy biztos, ennek a törvénynek a célját, ennek a törvénynek a szükségszerűségét és a mihamarabbi elfogadását - hiszen a három évvel ezelőtt az LMP által kezdeményezett törvény hatálya az idén december 31-ével lejár - sem a köztársasági elnök úr, sem a széles nyilvánosságban meghatározó személyek nem kifogásolták. Az, hogy szocialista képviselőtársaink a parlamentben újfent nem a kis- és közepes magyar vállalkozások mellé, nem az épített környezet megóvását szándékozó kormánypárti többség mellé állnak, önmagáért beszél. [[Dr. Varga László: Mekkora kamu!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács képviselő úrnak én csak egyetlenegy dolgot szeretnék mondani. Ma egyébként is nagyon szép nyelvi jelenségeket hallhattunk és figyelhettünk meg a Házban, Schiffer képviselőtársam például azt mondta, hogy ámokot futott a kormányoldal. Bravó! Tehát Lukács képviselőtársamnak csak annyit tudok ajánlani, hogy vagy az értelmező kéziszótárt, vagy a szinonimaszótárt forgassa. A „törvénykezni” kifejezés nem egyenlő a „törvényt alkotni” kifejezéssel. Törvénykezni annyit jelent, mint - idézem a szinonimaszótárból - ítélni, ítélkezni, igazságot tenni, igazságot szolgáltatni, bíráskodni. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Önök mögött felkészült jogászok ülnek, gondolom, hogy ők a törvénykezni és a törvényt alkotni fogalmak közötti különbséggel tisztában vannak. [[Zaj az MSZP soraiban. Az elnök csenget. Lukács Zoltán: Szarva közt a tőgyét! Ennyi jutott erről eszedbe? Miért erről beszélsz?]]
Képviselő úr!
Arról beszélek, amiről szeretnék, tisztelt képviselőtársaim. Ne kiabáljanak be! [[14.10]] Minthogy önök, tisztelt képviselőtársaim, általános vitává alakították a mai vitát is [[Lukács Zoltán: Csüccs!]] és egy pillanatig nem arról beszéltek, amiről beszélniük kellett volna, nevezetesen a köztársasági elnök úr által tett kifogásról és annak kijavításáról [[Lukács Zoltán: Arról beszéltünk, hogy megint lopni akartok.]] ezért engedtessék meg, hogy én is arról beszéljek, amiről én akarok beszélni. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, többek között Lukács Zoltán: Megint lopni akartok. Az elnök csenget.]]
Lukács képviselő úr!
Nagyon irritálja képviselőtársaimat az… [[Lukács Zoltán: Loptok már megint, erről van szó.]]
Elveszem a szót, államtitkár úr. [[Folyamatos zaj. Csenget. L. Simon László közbeszól.]] Államtitkár úr! Államtitkár úr! [[Derültség az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] Államtitkár úr, egy kis… Államtitkár úr, elvettem a szót magától. Kis türelmet kérek! [[Lukács Zoltán: Ideje volt! Szór­ványos taps és derültség az ellenzéki padsorokban.]] Kérem tisztelettel, és figyelmeztetem Lukács képviselő urat az esetleges következményeire a következő figyelmeztetés esetén. Öné a szó, államtitkár úr. Folytassa!
Tisztelt Képviselőtársaim! Az a módosítás, amit ma a Törvényalkotási bizottságban megtárgyaltunk, és amiről a Ház ma dönteni fog, egyébként nem érinti azt a kérdést, amiről képviselőtársaim beszéltek, hogy miért a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt jelöltük ki. De ahogyan elmondtam, most újra elmondom, a decentralizáció jegyében azt szerettük volna, ha nem fővárosi, hanem vidéki kormányhivatalban, vidéki kormányhivatalban dől el mind az első fok, mind a másodfok. És úgy ítéltük meg, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal az ország egyik legnagyobb megyéjének kormányhivatala [[Dr. Schiffer András: Miért nem Somogy megye? Vagy miért nem Fejér megye?]] mondom, az ország egyik legnagyobb megyéjének kormányhivatala, megvan az a szakmai tapasztalat és tudás, amely egyébként… [[Dr. Bárándy Gergely: Pest megye is, de még Bács-Kiskun megye is nagyobb.]] - amely egyébként a hatósági eljárási folyamatban a döntés előkészítéséhez és a döntés meghozatalához szükséges. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem Rácz Róbert egyedül hozza meg a döntést. [[Közbeszólások az MSZP és a függetlenek soraiból.]] Van egy szakértői testületi javaslat, és van egy közigazgatási hatósági eljárási folyamat, amelynek a végén a kormányhivatal vezetője aláírásával jegyzi tulajdonképpen a döntést. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy mindazok a szempontok, amelyekre rákérdezett Schiffer képviselőtársam, azok világossá válnak majd a kormányrendeletből. [[Dr. Schiffer András: Hol a törvényi garancia? Lukács Zoltán: Az mi?]] Tisztelt Képviselő Úr! A kormányrendelet tartalmazza azokat a részletszabályokat, amelyek megalkotására egyébként a törvény felhatalmazza a kormányt, tisztelt képviselőtársam. Ennek a részleteiről és hátteréről ma már a Törvényalkotási bizottság ülésén is szóltam. Összességében azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy a kormánypárti többség megértette köztársasági elnök úr kérését [[Lukács Zoltán: De jó!]] , beláttuk azt, tisztelt képviselőtársaim, hogy bizonyos technikai részleteiben a törvény finomításra, alakításra, korrekcióra szorul. Ezt megtettük. Ezekkel a módosításokkal tárjuk újra szavazásra a Ház elé. Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy éppen ezért szíveskedjenek szavazatukkal a törvényjavaslatot támogatni. Köszönöm szépen. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem fogjuk! Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a napirend szerint legkorábban 14 óra 30 perckor kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2014. december 9-ei ülésnapján elfogadott, a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvénynek a tisztességes piaci magatartás megvalósulása érdekében a vállalkozások működésével összefüggő módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés ésmódosító javaslat vitája. [[Nagy zaj. Csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Mindaz, amit bekiabálnak, a televízió képernyőjén már nem hallatszik, tehát teljesen fölösleges. [[Varju László: Letiltották a közvetítést?]] Csak engem meg egymást zavarjuk. Kérem, egy kicsit nagyobb figyelmet legyen oly kedves! Köszönöm szépen. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/2086/3. számon, a köztársasági elnök levele T/2086/4. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslata T/2086/6. számon, jelentése pedig T/2086/7. számon a honlapon elérhető.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Elsőként megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Földi László váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a mai napon megtárgyalta a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, T/2086. számon benyújtott, a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvénynek a tisztességes piaci magatartás megvalósulása érdekében a vállalkozások működésével összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz 23 igen, 8 nem szavazat mellett hárompontos módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A köztársasági elnök átiratában többek között felhívta a figyelmet a közösségi jog azon szabályozására, amely kimondja, hogy valamely tagállam jogszabályai alapján létrehozott olyan társaság, amelynek létesítő okirata szerinti székhelye, központi ügyintézése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unió területén van, ugyanolyan elbánásban kell részesüljön, mint azok a természetes személyek, akik a tagállamok állampolgárai. Az átirat kitér továbbá a letelepedés szabadsága biztosításának tagállami kötelezettségére is. A köztársasági elnök továbbá kifogásolta a határidő-számítás nyitva hagyott kérdéseit is. Az elhangzottakra tekintettel az előttünk fekvő módosító javaslat a köztársasági elnök megfontolásra visszaküldő átiratára figyelemmel javaslatot tesz a köztársasági elnök által kifogásolt rendelkezésben a nettó árbevétel módosítására, ezáltal kiküszöbölve a köztársasági elnök által kifogásolt közvetett hátrányokozás lehetőségét. A törvényjavaslat a kiskereskedelmi értékesítés tekintetében a veszteséges működés tilalmát úgy határozza meg, hogy az az elkövetkezendő két évre vonatkozik, és az előírt 50 milliárd forintos árbevételt 15 milliárdra csökkenti, így az egyenlő bánásmód és a letelepedés szabadsága minden vállalkozás számára a jövőben is biztosított. A határidők számítására és a szankciók alkalmazásának időpontjára a Törvényalkotási bizottság módosító indítványt nyújtott be, és 2017. január 1-jétől vizsgálható. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának 2. pontja rendelkezik erről. Kérem képviselőtársaimat, hogy a Törvényalkotási bizottság által előterjesztett módosító indítvánnyal együtt támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Vas Imre képviselő úr. Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen hétperces időkeretben. Ketten fogják ismertetni, Lukács László képviselő úr és Bárándy Gergely. Gondolom, megállapodtak, hogyan osztják el az időt. [[Dr. Bárándy Gergely: Felesben.]] Elsőként megadom a szót Lukács László jobbikos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy az előbb hallottuk, a Törvényalkotási bizottság ma reggeli ülésén a bizottság megtárgyalta a kereskedelemről szóló törvény módosításával érintett passzusokat, illetve a Törvényalkotási bizottság ahhoz fűzött módosító javaslatát. Hogy lefordítsam Vas Imre képviselőtársamat magyar nyelvre, gyakorlatilag arról volt szó, és a köztársasági elnök úr olyan levelet küldött, amelyben kifejezetten a már elfogadott törvénymódosításnak az európai uniós szerződéssel, illetve európai uniós bírósági joggyakorlattal kapcsolatos, mondjuk úgy, nehéz viszonyát taglalta. [[14.20]] Lényegében arról szólt ez a levél, és lényegében a köztársasági elnök úr azt mondta el, hogy európai uniós szerződésellenes, illetve a joggyakorlatnak egyáltalán nem megfelelő. Itt utalt többek között olyan ügyekre is, mint a Schumacher-, illetve Talotta-ügy, amelyekben kifejezetten hasonló szabályozás mentén a magyar parlament által elfogadott törvényi szabályozás eleve uniós szerződésbe és az ott megfogalmazott jogokba ütközik. Kérdés merült fel továbbá a Törvényalkotási bizottság ülésén, hogy miben áll végül is az, amire a köztársasági elnök hivatkozott, azaz a közvetett hátrányokozásnak a kérdését miben lehet mérni. Ez a kérdés felmerült és feltételre került az ott jelen lévő államtitkár úrnak is, aki lényegében kitért ez elől, bár ő is azt mondta, hogy ebben az esetben az európai uniós szerződés és a bíróság álláspontja számukra az irányadó. És pont így mondta, és erre hangzott el válaszként, hogy azért elfogadhatatlan, hogy így gondolják, mert lényegében az a változás, amit a Törvényalkotási bizottság előtt az értékhatár csökkentésével próbálnak implementálni, az ugyanúgy nem fog megfelelni álláspontom szerint - és ez volt a kisebbségi álláspont is, ami kialakult a Törvényalkotási bizottságban -, ugyanúgy nem fog megfelelni annak az uniós szabálynak, amin most, úgy tűnik, hogy - idézőjelben - elhasalt a törvény. Tehát továbbra is fenn fog állni - és ez volt a vélemény, ismételten hangsúlyozom - a közvetett hátrányokozás. Szintén elhangzott, hogy védelemre szorulnak a kis- és közepes kereskedők, illetve a kis- és közepes vállalkozások, ugyanis a kisboltok védelme elsődleges, és ez volt egyébként a törvényjavaslat célja is, de úgy tűnik, hogy ezzel nem teljesen sikerül elérni az ő védelmüket, pedig lényegében az lenne a legfontosabb, hogy az ő védelmük megtörténjen. Az is elhangzott és szóba került, hogy buldózerként fog beszabadulni ez a törvény a kereskedelmi szektorba, és anélkül, hogy egyébként védenénk az itt megtelepedett nagyobb vállalkozásokat, de úgy tűnik, hogy inkább káros hatások fognak bekövetkezni, és így például drágítani fogja a lakosság részére az áruk beszerzését, és egy áremelkedés következhet be. Tehát összességében elmondható, hogy ez az ismételt értékhatár-csökkentés lényegében nem megoldás arra, ami az európai uniós szerződésekkel, illetve az Európai Unió Bíróságának töretlen gyakorlatával szemben megfogalmazódott. Tehát nem megoldás, és ezért a Törvényalkotási bizottságban ezt - ahogy a kisebbségi véleményben megfogalmaztuk - nem lehetett elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lukács képviselő úr. Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azért annak legalábbis örülünk, hogy legalább itt a többségi vélemény előadója nem az ellenzék hibájaként rótta föl, mint ahogy Vécsey képviselő úr tette azt, hogy ez a törvény nem felelt meg az alkotmányossági kritériumoknak, és a köztársasági elnök visszaküldte. Sok abszurdat hallottam már ebben a Házban, de azt hiszem, hogy ez volt az egyik legnagyobb. Ami a bizottsági ülésen megtörtént, és amit képviselőtársam nem mondott el, az többek közt az volt, hogy frakciónk felszólalójaként én egyetértettem államtitkár úrral abban, hogy van mit megköszönni a köztársasági elnöknek a Fidesz részéről. Van mit megköszönni, mert a köztársasági elnöknek ezt a törvényt - az én meglátásom szerint, a mi meglátásunk szerint - nem újra vagy ismételt tárgyalásra kellett volna visszaküldenie az Országgyűlésnek, hanem az Alkotmánybírósághoz kellett volna küldenie. Ezt a köztársasági elnök átirata támasztja alá leginkább, ahol a vétó szerint is a közösségi jognak nem megfelelőség az egyik ok, amiért az Országgyűlésnek ma ismét tárgyalni kell ezt a törvényt. Azonban, hogyha a köztársasági elnök ezt így látta, akkor a hatályos jogszabályok alapján az Alkotmánybírósághoz kellett volna küldenie. A mi meglátásunk szerint ez azért nem történt, hogy a kormánypártoknak lehetősége legyen arra, hogy még ez évben ismételten elfogadják ezt a törvényt; hogyha az Alkotmánybírósághoz küldi a köztársasági elnök, akkor nyilvánvalóan ez nem lehetséges. A helyzeten nem változtat ez a javaslat, ugyanis bármilyen megkülönböztetésnek a közérdeken alapuló kényszerítő oka kell hogy legyen, és az alkalmazott intézkedéseknek e közérdekű cél megvalósítására alkalmasnak és a céllal arányosnak kell lennie. Éppen ezért, amit államtitkár úr megfogalmazott a válaszában, az az én meglátásom szerint nem állja meg a helyét, mert lehet, hogy egy problémát kezel, de az arányosság kérdését biztos, hogy nem kezeli. Idézte a köztársasági elnök az Európai Bíróság egyik ítéletét - erre képviselőtársam is utalt az előbbi felszólalásában -, ami felhívja a figyelmet arra, hogy az ország gazdaságának a védelmére vagy a költségvetési egyensúlynak az adóbevételek növelésével való helyreállítására az ilyen megkülönböztetés bevezetése érdekében érvényesen nem lehet hivatkozni. Az Európai Unió Bírósága gyakorlatával alátámasztott elnöki kifogás szerint az alkalmazott szabályozás a közvetett hátrányos megkülönböztetés kérdését veti fel. Annak ellenére, még egyszer mondom, hogy államtitkár úr próbált egy magyarázatot találni, én úgy gondolom, hogy azzal együtt sem ad ez a módosító javaslat valódi és érdemi választ a köztársasági elnök vétójára, legalábbis ami a javaslat közösségi jognak meg nem felelését illeti. Egy gondolat még: az, mint ahogy ott is elmondtuk, hogy a piacon lealkudnak 50-et 15-re, attól még az nem teszi az elvi kérdést megalapozottá, illetve az elvi kérdésre nem ad választ, éppen ezért a jogsértésre sem, de ennek további kifejtését majd a vitára tartogatjuk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni. Glattfelder Béla államtitkár úr jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Hölgyek, Urak! A törvényjavaslat tartalmazott egy passzust, amelyik alapvetően azt tartalmazta, hogy kereskedelmi vállalatok két évnél hosszabb időn keresztül veszteségesen ne működhessenek. Ennek a javaslatnak az alapvető célja az volt, hogy ne alakulhassanak ki monopóliumok, mert ha monopóliumok alakulnak ki, akkor nyilvánvalóan annak az a következménye, hogy azok vissza tudnak élni a gazdasági erőfölényükkel, és hosszabb távon ez egész biztos, hogy drágább élelmiszerhez fog vezetni. Tehát a törvényjavaslat ezen passzusának az eredeti célkitűzése a vásárlók érdekeinek a védelme volt, vagyis hogy az emberek hosszabb távon olcsóbban jussanak napi kereskedelmi cikkekhez. A köztársasági elnök urat valóban köszönet illeti azért, mert foglalkozott ezzel a törvénnyel, és amiért az észrevételeit a parlamentnek megküldte. A köztársasági elnök két különböző kérdéssel foglalkozott. Az egyiknek semmilyen európai uniós vonatkozása nincsen. A köztársasági elnök azt fejtette ki, hogy a hatálybalépésre vonatkozó részek ezzel a bizonyos kétéves veszteséges működési tilalommal kapcsolatban nem egyértelműek, ezért a törvényjavaslat - amit a Törvényalkotási bizottság előkészített - egy lényegesen érthetőbb, magyarázatra nem szoruló hatálybalépési rendelkezésre tesz javaslatot. És hadd jegyezzem meg, hogy azt az előnyt is tartalmazza, hogy egy évvel korábban fog ennek köszönhetően hatályba lépni a törvény, vagyis egy évvel korábban következik be a veszteséges működésre vonatkozó tilalom. A köztársasági elnök második észrevétele egy európai uniós jogi észrevételt tartalmaz, és alapvetően arról szól, hogy nem lehet megkülönböztetni a külföldi és a hazai vállalkozásokat, mint ahogy egyébként külföldi és hazai magánszemélyeket sem lehet megkülönböztetni. Ennek a gyanúját vetette föl az, hogy nagyon magasan, 50 milliárd forintos értéken volt meghatározva az az árbevételkorlát, a nettó árbevételkorlát, ami fölött a törvényt alkalmazni kellett volna a veszteséges működés tilalma elbírálása szempontjából. A most tárgyalt javaslat ezt az értéket kevesebb mint egyharmadára csökkenti, és ennek az az előnye egyébként, és az a célja, hogy jelentős mértékben kiszélesítse azoknak a vállalkozásoknak a körét, amelyekre vonatkozóan a veszteséges működés tilalmát alkalmazni kell. Tehát ilyen értelemben ez nemcsak segíti az európai uniós jogi előírásoknak való megfelelést, de egyébként előnyös is, mert többek esetében kell majd a veszteséges tilalomra vonatkozó szabályozást alkalmazni. Ezekből a megfontolásokból a kormány a javaslatot támogatja. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[14.30]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Egyeztettem a feljövetelem előtt: államtitkár úrnak, amennyiben a zárszó lehetőségével fog élni, 6 perc 20 másodperc ideje maradt. Most pedig a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban jelentkezett képviselőknek adok szót. Az MSZP képviselőcsoportjából Tóth Bertalan képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon remélem, hogy a köztársasági elnök úr nemcsak ezt az egy törvényt vizsgálta meg, amiért ön köszönetet nyilvánít, hiszen az összes törvényt kötelessége megvizsgálni abból a szempontból, hogy visszaküldi-e megfontolásra, vagy az Alkotmánybírósághoz fordul-e, ha az alkotmányellenes. Bár ez választ adna azokra az eseményekre, amikor olyan törvényeket is aláírt, amelyeket azért érdemes lett volna megfontolni vagy akár az Alkotmánybíróság előtt megvizsgáltatni, hogy az alkotmányos szempontból megfelelő-e. Ez a jogszabály, ahogy önök is ebben a törvényben jelzik, azt a célt szolgálja, hogy az EU-előírásokat figyelembe véve védelmet biztosítson a hazai kis- és középvállalkozásoknak, illetve eltérő szabályokat kívánnak megalkotni különböző üzlettípusokra. Ebben szerepel olyan rendelkezés is, amely megtiltja bizonyos üzlettípusok világörökségi területen való megépítését, működését, illetve előírja azt a rendelkezést, amelyről már több szó esett, hogy két éven keresztül nem lehet veszteséges - ugye, ha most a módosítást elfogadja a parlament - az a vállalkozás, amelyiknek a 15 milliárd forintot meghaladja az árbevétele, és napi fogyasztási cikkek kiskereskedelmével foglalkozik minimum az árbevétel tekintetében több mint 50 százalék erejéig. Ennek a jogszabálynak az indoklása is, amelyet a viták során és a Törvényalkotási bizottságban is meghallgattunk, az egyik legfőbb indok, hogy van egy közérdek, hogy azok a vállalkozások, amelyek ilyen tevékenységet folytatnak, legyenek nyereségesek, fizessék be a közterheket. Vagy ugye az a fő indoka, hogy kis- és középvállalkozásokat kívánnak megvédeni, bár ez az indok kár, hogy akkor nem vezérelte önöket, amikor a trafiktörvényt tárgyalták és elfogadták, hiszen akkor is nagyon sok kiskereskedelmi egységnek, kisboltnak kellett bezárnia, mert ezt a tevékenységet nem folytathatták. Maga a törvényjavaslat valamiféle gyanún alapszik, amelyről sokat olvashatunk a médiában, sokat beszélünk itt akár a parlamentben, hogy úgymond a csúnya multik, nagykereskedelmi vállalatok kihordják a nyereséget, és kihordják a bevételeiket Magyarországról, itt veszteséget csinálnak, miközben az anyavállalatok pedig jól járnak. Viszont a törvény tárgyalása során sem és most sem látunk semmi olyan tényszerű vizsgálati anyagot vagy olyan tényszerű hatástanulmányt, amely ezt bizonyítja, és olyat sem, amelyik elemzi, hogy ezek a vállalkozások miért gazdálkodnak veszteségesen, vagy mi vezet odáig, hogy veszteségesen gazdálkodjanak. Önök kiragadnak megint egy múltban lévő gazdasági folyamatot, és az alapján hoznak egy jogszabályt ezekre az indokokra hivatkozva. Köztársasági elnök úr említette, itt egy nagyon fontos kritérium az indoklás során, hogy az Európai Unió szabályait be kell tartani. Kifejezetten felhívta a figyelmet arra, hogy ez a szabályozás, ez a törvény alkalmatlan arra, hogy az Európai Unió jogszabályainak keretein belül ilyen eltérő üzlettípusokra vonatkozóan eltérő szabályozást meg lehessen tenni, és azok a módosítások, amelyeket ma a Törvényalkotási bizottság elfogadott, alkalmatlanok arra, hogy ezt a legfőbb problémát kiküszöböljék és orvosolják. Illetve, ahogy említettem, a kis- és középvállalkozások védelme tekintetében sem láttunk olyan hatástanulmányokat, amelyek kimutatják, hogy ezzel a szabályozással az ő versenyhelyzetük javulni fog. Az, hogy a nagyvállalatok versenyhelyzete romlik, ezt önök is feltételezik, de azt, hogy mitől javul majd a kiskereskedelmi boltok helyzete ettől, azt nem látjuk. Ezért nem tudunk másra gondolni, ami a Törvényalkotási bizottságban is elhangzott, és hát önök rendszeresen megteszik itt a parlamentben, hogy keresni kell valamilyen mögöttes szándékot. Ugye, mi lehet ez a mögöttes szándék? A bizottsági ülésen is elhangzott ma, hogy hát itt a magyar kis- és középvállalatokra kell gondolni, azokra a magyar tulajdonú kereskedelmi láncokra, amelyek majd előnyben részesülnek, és tulajdonképpen számon kérték rajtunk, hogy itt nemzeti érdekkörről van szó, tehát ezzel nem szabad szembemenni, mert a hazai üzletláncokat lehet ezzel támogatni. Egy probléma van, hogy a legnagyobb hazai üzletlánc a Fidesz barátja és Fidesz közeli társaság, a CBA-üzlethálózat. Tehát önök elismerik, hogy tulajdonképpen ezeknek az üzleteknek kívánnak, ennek az üzlethálózatnak kívánnak szívességet tenni, és ezt önök nemzeti érdekkörbe tartozónak tekintik és mondják. Kérem tisztelettel, a Fidesz-érdekkört önök rendszeresen összekeverik a nemzeti érdekkörrel. Mi tudunk támogatni minden olyan javaslatot, amely a nemzet érdekét, Magyarország érdekét szolgálja, de nem fogunk tudni támogatni olyan javaslatokat, amely a Fidesz érdekkörét, a kormánypárt érdekkörét szolgálja, és így nyilvánvalóan ezt a törvényjavaslatot az előbb említett indokok mellett emiatt sem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! El kell mondanunk még egyszer, hogy a Jobbiktól nem áll távol az, hogy Magyarországra érkező külföldi hálózatokat, láncolatokat legalábbis bevonjon a közteherviselésbe, vagy olyan terhelésben részesítsen, ami efelé közelít. A helyzet az, hogy ez a javaslat viszont, ami előttünk fekszik, sem akkor az alapvita esetében, sem most, a megalázó módon pár nap alatt átgondoltnak mondott javaslat ismeretében nem erről szól. Egyáltalán nem arról szól, hogy a Magyarországot kifosztó és a magyar munkavállalókat, beszállítókat, vállalkozókat kifosztó céghálózatok magasabb fokon vegyenek részt a közteherviselésben. A módosítást követően pedig pláne nem. Mert például hatálya alá esik már egyes piaci számítások szerint olyan hazai vagy hazainak mondott hálózat is, ahol például van lehetőség egyéni belistázásra, tehát arra, hogy egy kisebb termelő vagy egy kisebb mennyiségben gyártó is megtalálja a számítását a nagy áruházak vagy nagyobb üzletek polcain. A helyzet tehát az, hogy támogathatnánk ezt a javaslatcsomagot, ha mondjuk, arról szólna, hogy magyar kisboltok könnyebben érvényesüljenek. Viszont azt kell hogy elmondjuk, hogy egyáltalán nem támogathatunk egy olyan javaslatcsomagot, amelyből az is következhet, hogy egyes tőkeerős multinacionális hálózatok nekiállnak még nagyobb ütemben a magyar kisboltok felvásárlásának. Nem támogathatunk egy olyan javaslatot, amelynek a felvetői, az előterjesztő is elismeri, hogy mintegy 50 ezer kereskedelmi munkahely szűnt meg abban a tízéves időszakban, amelynek a vizsgálata arra vitte önöket, hogy hasonló javaslatokkal álljanak elő. Azt sem tagadják az előterjesztők sem, valóban, 500-600 kiskereskedelmi egység szűnt meg, amelyet nem tudtak megvédeni ettől a nemzetközi multihálózattól. És most letesznek egy olyan javaslatot, amitől deklaráltan is csak azt várják, hogy ezek a multicégek, amelyek egyébként valóban kifosztják Magyarországot, hiszen nem vallják be a nyereségüket, hazaküldik adózatlanul a profitjuk jó részét, önök csak annyit várnak, hogy majd most 20-30 milliárdot éves szinten bevallanak, majd ezután becsepegtetnek egy kis adót a költségvetésbe - a járulékos hatásokkal megint nem számolnak. Megint nem számolnak azzal, hogy nem állítják meg a gyártási technológia, az informatikai rendszer bérlésére hazacsorgatott százmilliárdokat; egyébként 4000-4500 milliárdos nagyságrendről beszélünk a teljes multiszektor keretében, ennek egy kisebb szeletéről beszélünk akkor, hogyha az említett élelmiszer-ipari hálózatokat nézzük. Nem foglalkoznak azzal, hogy a fogyasztóvédelmi panaszok tekintetében most már egyáltalán nem olyan egyszerű a helyzet, mint tíz évvel ezelőtt, amikor láttuk, hogy a külföldi beruházóval vagy a külföldi hálózattal kapcsolatban adódik a legtöbb probléma. Sajnálatos módon most már a magyarnak mondott láncolatokkal kapcsolatos fogyasztóvédelmi panaszok is elképesztő mértéket öltenek. Önök ugyanakkor továbbra is kerülgetnek egy olyan fogyasztóvédelmi razziát, amelynek keretein belül le lehetne számolni a hasonló visszaélésekkel. Összefoglalva tehát, akkor lehetne támogatni egy ilyen javaslatot, hogyha az magyar munkahelyeket védene meg, de erre garancia nincsen. Hogyha az hozzájárulna magyar kisboltok, kisebb üzemegységek fennmaradásához, akár újranyitásához; erre nemhogy garancia nincsen, ellenkező előjelű veszélyt látunk annak tekintetében, hogy egyes tőkeerős multicégek valóban felvásárlásokba kezdhetnek. Támogathatnánk egy ilyen javaslatot, hogyha hozzájárulna kereskedelmi munkahelyek megőrzéséhez, létesítéséhez; de ez, amit önök letettek az asztalra, vélhetően az 50 ezer, már elvesztett kereskedelmi munkahelyhez fog hozzátenni még jó pár elvesztettet, amit semmi szín alatt nem támogathatunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[14.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra Vadai Ágnes képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt nagyon sokan megköszönték Áder János köztársasági elnöknek, hogy elvégezte a munkáját, aki mellesleg ezért kapja a fizetését, és olyan jól megköszönték neki, hogy egyébként nem igazán foglalkoztak azzal, amit ő a levelében írt. Merthogy még sorvezetőt is adott a kormánypárti képviselőknek arra vonatkozóan, hogy ez a törvényjavaslat ebben a formájában nyilván ellentétes az európai uniós jogszabályokkal, ennek ellenére ezt a problémát nem sikerült kiküszöbölni. Sőt, a másik kifogása tekintetében, miszerint aggályosnak tartotta, hogy a kifogásolt 4. § 2018. január 1-jén lép hatályba, önök úgy döntöttek, hogy ha a köztársasági elnök azt mondja, hogy ez aggályos, akkor majd hamarabb léptetik hatályba. Képviselőtársaim, a mai napon a problémát nemhogy megoldották, hanem tetézték, mert egészen biztosan ez a törvényjavaslat az Európai Bizottságnál, az Európai Bíróságnál fog landolni, és az bizony nagyon sokba fog kerülni a végén a magyar adófizetőknek. Úgyhogy a Demokratikus Koalíció képviselői sem a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát, sem az eredeti törvényjavaslatot, de általában az ilyenfajta törvényalkotást semmilyen módon nem támogatják, úgyhogy nemmel fogunk szavazni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem a képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. Igen, Szatmáry Kristóf képviselő úrnak adok szót, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Talán az előző napirendhez képest ez a vita az, ami igazán megmutatja, hogy - őszintén szólva - számomra elég megdöbbentő ellenzéki vélemények hangoznak el a tekintetben, hogy mi a nemzet érdeke, meg mi egyes csoportoknak az érdeke. Számomra természetesen a köztársasági elnök úr jobbító szándékú észrevétele, ami arra vonatkozik, hogy a javaslat az Európai Unió szűrőjén is átmenjen, támogatandó, de az megdöbbentő, hogy az MSZP-s képviselőtársaim mellett a jobbikos képviselőtársaim ebben a javaslatban nem azt látják, ami benne van, vagyis azt, hogy aki Magyarországon dolgozik, legyen magyar cég, vagy legyen nemzetközi cég, igenis Magyarországon adózzon. Én azt gondolom, hogy ez a minimális nemzeti cél a mindenkori kormánynak és a mindenkori ellenzéknek is. Képviselőtársaim, ha lett volna jobb javaslatuk [[Dr. Schiffer András: Nem erről szól!]] , be lehetett volna nyújtani. Meg kell nézni, hogy hány módosító indítvány volt ehhez benyújtva. Lehet persze kritizálni a javaslatot, hogy nem éri el a kellő célt a javaslat, de hogy a helyes útra viszi a magyar adófizetést, hogy függetlenül attól, hogy egy vállalat, legyen az külföldi vagy magyar, megteheti-e azt, hogy az adója egy részét nem Magyarországon vallja be, hanem különböző technikákon keresztül külföldön mutatja ki, ezt valamilyen módon korlátozzuk, ez a minimális nemzeti célok egyike, és ezért én mindenképpen azt tudom kérni és azt fogom kérni a képviselőtársaimtól, hogy támogassák a javaslatot. Tóth Bertalan képviselőtársam adatokat hiányolt. Képviselőtársam, nagyon egyszerű: elő kell venni a Magyarországon működő hat nagy nemzetközi láncnak a tavalyi, tavalyelőtti adózott eredményről szóló beszámolóját. Képviselőtársam, aki a gazdaságban működik, és látja, hogy milyen folyamatok vannak ott, annak a számára teljesen egyértelmű, hogy a hat legnagyobb cégnek az átlagos forgalma 1500-1600 milliárd forint évente. A hat legnagyobb cég mínusz 20 milliárd forint eredményt mutat ki akkor, amikor 3-4 százalékkal növekedett a fogyasztás Magyarországon. Ha valaki ezt nem látja, hogy ez ellen valamit tenni kell, és erre azt mondja, hogy ez nem nemzeti érdek, az vagy maga képvisel pártérdeket, vagy nem látja a valóságot. Ez a javaslat arra tesz kísérletet, hogy igen, azok a nemzetközi cégek, amelyek Magyarországon működnek, nem ettől az egy törvénytől, hiszen jó néhány más javaslat van, és a jövőben is ezzel a területtel foglalkozni kell, de azt a célt tűzi ki, hogy a bankrendszer, a bankok, a közműcégek után a harmadik legnagyobb terület, a kereskedelem területe is, amire egy átlag magyar háztartás a fizetésének nagy részét elkölti, bizonyos, mindenki számára egyértelmű és mindenkire vonatkozó törvények mentén működjön. A módosító javaslat egyébként arról is szól, hogy az a korábbi 50 milliárdos határ lejjebb kerül, tehát még több cég fog bekerülni ezen szabályozás alá. Bízunk benne, és kérjük a parlamentet, hogy a magyar kereskedelem, a közös teherviselés jegyében ezek a javaslatok támogatást kapjanak az Országgyűlésben. Kérem ezért a képviselőtársaimat, hogy szavazzák meg a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schiffer András frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy akkor én válaszolhatok Szatmáry képviselőtársamnak. Az álláspontunk világos, világos volt a törvényjavaslat tárgyalásánál is: az LMP támogat minden olyan javaslatot, ami egyébként a fogyasztók védelméről, a hazai termelők, a beszállítók, kisvállalkozások megerősítéséről szól, arról, hogy a helyben termelt egészséges élelmiszerek könnyebben jussanak piacra. Jegyzem meg: erre vonatkozott az áfacsökkentési javaslatunk is. De ha már hozzányúlnak az évi 2000 milliárd forgalmat bonyolító kiskereskedelemhez, az ne pusztán a legnagyobb szereplők kinyírásáról szóljon! Annak idején, a zárószavazásnál, képviselőtársam, mi nem véletlenül tartózkodtunk, pontosan azért, mert a javaslatnak az irányával mi alapvetően egyetértünk, a probléma a megválasztott eszközzel van. A törvényjavaslat egész egyszerűen nem tesz különbséget aközött, hogy a célzott körben egy vállalkozás azért veszteséges, mert a megelőző két évben például befektetett, hálózatot fejlesztett, munkahelyeket teremtett, vagy valóban azért veszteséges, mert kipumpálja az országból a pénzt. Ha valóban erre korlátozódna a javaslat, mi erre igennel szavaznánk. Ráadásul, ha már arról van szó, hogy a pénzszivattyút zárjuk el, akkor mi akadálya van annak, hogy mondjuk, megvizsgáljuk a láncolatos áfacsalásról szóló történetet egy vizsgálóbizottsággal? Azt kérdezem, képviselőtársam, hogy ha valóban az a szent cél, hogy a jövedelemszivattyút zárjuk el, akkor mi akadályozza önöket abban, hogy az offshore lovagok kiseprűzésére vonatkozó különböző javaslatainkat megtárgyalja a Ház. Az a helyzet, tisztelt Országgyűlés, hogy önmagában az a javaslat, amely pusztán arról szól, hogy abban a feltevésben él, hogy ha megregulázza a különböző külföldi láncokat, a helyüket elfoglaló cégek automatikusan jobban bánnak majd a munkavállalókkal, és a jövedelmüket a hazai termelőkre, a hazai termékekre költik, illúzió. Tehát a kívánt célnak nem tesz eleget ez a törvényjavaslat. Az a helyzet, tisztelt Országgyűlés, hogy semmiféle garancia nincs ebben a javaslatban arra, hogy - a fogyasztókat védendő - a szolgáltatások színvonala emelkedni fog, és a helyi kiskereskedők és beszállítók könnyebben helyzetbe kerülnének. Mi azzal sem vitatkozunk, Szatmáry képviselő úr, hogy adott esetben, igen, a tőkének bizony van nemzetisége, és hogy a helyi gazdasághoz kötődő vállalkozások, ha a kereskedelmi szektorban jobb helyzetben vannak, az jót tesz a helyi gazdaság fejlődésének. Csak éppen nincs garancia arra, hogy az a hazai - idézőjelbe tett - multi, amely felvált, mondjuk, egy nagy külföldi kereskedelmi láncot, valóban a helyi gazdaságot fogja fejleszteni. Arról nem is beszélve, hogy miközben ez a törvényjavaslat egyfelől megregulázza a Tescót, semmiféle garancia nincs arra, hogy az Aldi, a Penny vagy más hálózatok úgymond radar alatt nem ugyanazt fogják művelni. Tehát a probléma újra fog termelődni, főként úgy, hogy a franchise-ban működő haverokra a kiterjesztett tilalom se fog vonatkozni. Tehát önmagában azzal a jogalkotói céllal, hogy a törvényhozás regulázza meg azokat a nagykereskedelmi láncokat, amelyek mesterséges veszteség termelésével próbálnak kiszivattyúzni jövedelmet a nemzetgazdaságból, természetesen egyetértünk. Viszont azzal nem értünk egyet, hogy egy kalap alá veszik velük azokat, akik azért veszteségesek, mert ténylegesen beruháztak a megelőző években, és a törvényjavaslat semmiféle garanciát nem ad sem a kereskedelmi dolgozóknak, a kereskedelmi munkavállalóknak, sem a beszállítóknak, helyi termelőknek, hogy a piacon a jövedelemszivattyúra alapozott nagykereskedelmi láncok helyére lépő hazai nagyvállalkozók valóban a kívánt törvényi céloknak megfelelően fognak vállalkozni. Nincs garancia arra, hogy azok a - nyilván Fidesz közeli - cégek, amelyeknek adott esetben ez a törvény kedvezni fog, majd másként bánnak a kereskedelmi alkalmazottakkal, illetve a megtermelődő jövedelmet, amit nem tudnak úgymond kiszivattyúzni az országból, valóban a helyi termékek piacra juttatására, a helyi termékek értékesítésére fordítanák. [[14.50]] És még valami: egyik oldalon elzárják azt a jövedelemszivattyút, hogy mesterséges veszteség előállításával ki lehessen lopni a jövedelmet Magyarországról, a másik oldalon senki nem akadályozza meg azokat az új kereskedelmi láncokat, amelyek viszont abban mesterkednek, hogy offshore szálakon keresztül szivattyúzzák ki a jövedelmet. Éppen ezért ez a javaslat nem old meg semmit. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Fideszes képviselőtársamnak mondanám: a Jobbik abban az esetben, hogyha egy ilyen nagy élelmiszer-hálózat, amely külföldi tulajdonú, és a magyar vállalkozók kifosztásában tevékeny szerepet vállalt, kivonulna Magyarországról, akár el is lejthetné az örömtáncot. Nem állna tőlünk távol az a gondolat, hogy igenis a közteherviselés hatálya alá vonjunk be egy hasonló céget. De az a kérdésem, hogy ha bennünket kritizál azért, mert nem támogatjuk ezt az előterjesztést - legalábbis nem feltétel nélkül -, mondja már meg nekem, melyik párt képviselőjétől eredt az a módosító indítvány, amelynek értelmében tízszeresére lehetett az előző ciklusban növelni a hasonló, élelmiszeriparban kárt tevő cégekre kivetett bírságokat. Megmondom: a Jobbik képviselőjétől származott. Hogy hányszor éltek vele azóta, azt hagyjuk, de a nyitottság nemcsak hogy megvolt bennünk, élen jártunk e tekintetben. Megkérdezem, hogy hol voltak önök. Ebben a ciklusban, amikor arról döntöttek, hogy megszüntetik azt a fogyasztóvédelmi bizottságot, amely tulajdonképpen fellegvára lehetett volna a hasonló élelmiszer-ipari cégek visszaéléseivel kapcsolatos leszámolásoknak és egy elszámoltatási folyamatnak, akkor bizony nem álltak a helyzet magaslatán, hiszen ennek a bizottságnak egészen egyszerűen sóval behintették a helyét, és megszüntették, integrálták a Gazdasági bizottságba, de tulajdonképpen konkrét szerepe nem lett ezek után. Az is elmondható, hogy önmagában azzal, hogy helyzetbe próbálnak hozni egy saját láncolatot, még nem jutottunk előrébb, hiszen nincsenek garanciák az önök javaslatában arra nézve, hogy az a pénzszivattyú, ami egyébként általunk is egy számtalan alkalommal elítélt dolog, megálljon. Nincs ebben egy betű sem arról, hogy hogyan fogják ezt a több ezer milliárdos pénzszivattyút, amely Magyarországról külföld felé mutat, megállítani. Egy dologról van szó: hogy ha kimutatnak ezek a nemzetközi társaságok és - még egyszer mondom - sok magyar vállalkozót kivéreztető társaságok valami minimális kis profitot, akkor önök békén fogják hagyni őket, nem fogják azt mondani, hogy a további 2000-3000 milliárdot indokolatlanul viszik ki az országból, pedig azt is be kellene vonni a közteherviselés hatálya alá. Önök erről nem beszélnek, egyedül mi beszélünk erről. És ez az igazi katasztrófa, mert ez nem szavakkal folytatott verseny kellene hogy legyen, itt egy közös cél előttünk, egy rendezendő helyzet. Az is látható, hogy ha valóban eltökéltek a magyar kisvállalkozók és egyáltalán a magyar fogyasztók pénztárcájának védelme érdekében, akkor hozzá lehetne nyúlni az áfakérdéshez, Európa 27 százalékos rekorder áfájának a csökkentéséhez, legalább az alapvető élelmiszerek tekintetében. Igenis mérhető, kézzelfogható segítség lenne ez. De arról sem beszél az önök javaslata, hogy a polcpénz típusú terheléseket hogyan tudják megúszni a magyar vállalkozók a jövőben, hiszen itt egy-két láncolatot kiiktatnak. És tőlem tényleg nem áll távol a gondolat, hogy adott esetben a Tesco visszaéléseivel ne kelljen szembesülnie egy magyar vállalkozónak. Ez egy nagyon jó dolog. De mi lesz akkor, hogy ha a CBA ugyanezt csinálja vele? Mi lesz akkor, hogyha a Coop nem lesz képes egyéni belistázásra, a kistermelőkkel szóba állni, azért, mert önök tovább terhelnek egyébként, még egyszer mondom, kiválasztásos alapon egy olyan szektort, ahol vagy mindenkire kéne hogy vonatkozzon az, hogy csak tisztességes szabályokat vezethet keresztül a rendszeren, vagy pedig át kellene gondolni, hogy valóban célt érnek-e ezzel, amit elénk letettek. Még egyszer mondom, 500-600 boltról és 50 ezer megszűnt kereskedelmi munkahelyről beszélünk. Ezt az utat kellene továbbvezetni egy olyan irányba, hogy ez a katasztrofális összeomlás, ez a kataklizma megálljon, konszolidálódjon a helyzet, és végre egyszer ne a külföldi hálózatok járjanak jól. Viszont ez a javaslat nem erről szól, ez a javaslat arról szól, hogy ezek a külföldi hálózatok, ha kimutatnak önökkel összekacsintva egy kis nyereséget, és az után befizetnek 1-2 milliárdnyi adót, akkor maradhatnak. De a visszaélések tárháza ettől még nem áll meg. A Jobbik éppen ezért csak azzal tudja beérni, hogyha az utolsó indokolatlanul elvett forintot is visszajuttatjuk a magyar vállalkozóhoz, a magyar vásárlóhoz. Ez még részeredményhez is kevés. Tehát ha a tartózkodó álláspontunk okára kíváncsi bárki is, akkor elég egyértelműen elmondhatjuk, hogy ennek az a háttere és az a mozgatórugója, hogy ami előttünk fekszik, az nem véd magyar vásárlót, nem véd magyar vállalkozót, részeredménynek is kevés. Reméljük, legalább azt fogja eredményezni, de a teljes körű megoldástól igen-igen távol áll. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból. Szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Bárándy Gergely képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egészen röviden szeretnék reagálni arra, amit Szatmáry képviselő úr elmondott az imént. Szóval azzal, tisztelt képviselőtársaim, mindannyian egyetértünk, hogy helyeselhető az, hogy ha akár törvényhozási úton magyar vállalkozásokat támogatunk, ebben senkinek nincs vitája. Vita abban van, tisztelt képviselőtársaim, hogy attól, mert önök az indokolásba beleírják azt, hogy ez a törvényjavaslat magyar vállalkozásokat támogat és más nemes célokat szolgál, attól még ez nem így van. Az a baj, hogy az indokolás és a valóság köszönő viszonyban sincs egymással. Nem először fordul elő, tisztelt képviselőtársaim, azt kell hogy mondjam, az elmúlt időszakban gyakorlattá vált, hogy vagy nem írnak egy törvényjavaslathoz indokolást, vagy amit beleírnak indokolásként, az nem a valós jogalkotói szándékot takarja. Olyannyira nem, hogy néha egészen más indokolás hangzik el, még egyszer mondom, tartalmában más indokolás hangzik el itt, mondjuk, egy vezérszónoki vagy egy előterjesztői expozéban az önök részéről, mint amit tartalmaz írásban a törvényjavaslat. Tehát az, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök azt állítják, azt mondják, hogy ez a törvényjavaslat ilyen célokat szolgál, mert hiszen például az indokolásban is benne van, ez körülbelül ennyit ér. A törvényjavaslat sajnos nem erről szól. Egy dolgot még, amit ki szeretnék emelni. Szatmáry képviselő úr nem először mondja ezt az álságos - és nem akarom másként minősíteni – indokolását, mely szerint, hogyha olyan remek ötleteink vannak, akkor nyújtsuk be törvénymódosító javaslat formájában. Tisztelt Szatmáry Képviselő Úr! Ha egy pillanatra idefigyel és nem teljesen másra - de látom, nem tisztel meg ezzel -, akkor talán ön is megtudhatná, hogy hány olyan javaslata volt az elmúlt ciklusban az ellenzéki pártoknak, amelyeket önök megszavaztak. Tudja mennyi, Szatmáry képviselő úr? Kettő az LMP-től, nulla az MSZP-től és nulla a Jobbiktól. Négy év alatt! Beleértve ezt a ciklust is, azt kell hogy mondjam. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Nem volt egyetlenegy olyan törvényjavaslatunk sem, önálló képviselői indítványunk, amit önök támogattak. Ehhez képest, tisztelt képviselő úr, azt az álságos szöveget, amit ön elmond, hogy akkor nyújtsuk be önálló indítványként - minek, amikor megfontolás nélkül leszavazzák? Amikor a legtöbb törvényjavaslatunkat odáig sem engedik el, hogy az Országgyűlés vitatkozni tudjon róla, mert már a bizottságokon nem engedik keresztül, meggátolják azoknak a tárgysorozatba vételét. Nézze meg, képviselő úr, hogy hány száz javaslata volt az ellenzéki pártoknak az elmúlt időszakban, és a két legnagyobb ellenzéki párt javaslatai közül abból nullát szavaztak önök meg. Ehhez képest nekem ne jöjjön azzal, legyen szíves, hogy nyújtsuk be a javaslatainkat, mert teljesen fölösleges. Majd ha az önök mentalitása és hozzáállása egy kicsit megváltozik ebben a témakörben, és hajlandók lesznek ellenzéki javaslatokat nem ellenségként kezelni, hanem megfontolni, elhinni azt, hogy nem minden ellenzéki javaslat az önök kárára szolgál, hanem adott esetben valóban jobbító szándékú ötleteket tartalmaz, majd akkor álljon föl legközelebb, és mondjon ilyen mondatokat itt az Országgyűlésben. Még egyszer azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy nem az a probléma ezzel a javaslattal, hogy hazai vállalkozásokat kíván előnyben részesíteni, hanem az a probléma, hogy akit előnyben kíván részesíteni, úgy zárójelben megjegyzem, az az a Fidesz közeli cég, amit már számtalan esetben részesítettek előnyben törvényhozási úton - nem áll olyan rosszul az én legjobb tudomásom szerint, ő szokta önöknek a békemeneteket szervezni, tudják, melyikről beszélek. Szóval, nem a magyar vállalkozásokról általában van szó, hanem egy privilegizált csoportról, amelyeket úgy lehet összefoglalni, hogy az önök haverjai, barátai és szövetségesei. Tisztelt Képviselőtársaim! Na, ez az, amit mi biztosan nem fogunk tudni támogatni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Úgy van!]] Nagyon szépen köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Glattfelder Béla államtitkár urat, hogy az előterjesztők nevében kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Glattfelder Béla feláll.]] Igen, kíván. Államtitkár úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném megköszönni mindazoknak a képviselőknek, akik hozzászóltak a vitához, és elmondani újra, hogy a törvényjavaslat célja az, hogy megakadályozza a kiskereskedelemben a monopóliumok kialakulását. [[15.00]] A monopóliumok kialakulása a kereskedelemben két okból is különösképpen veszélyes: veszélyes a kiskereskedőkre, a kis magánboltokra, és veszélyes a vásárlókra nézvést is, mert ahol monopóliumok vannak, ott drágábbak lesznek a mindennapi fogyasztási cikkek. Ha meg akarjuk védeni a magyar fogyasztók érdekeit, az emberek keresetét, akkor küzdenünk kell a monopóliumok ellen, nem tűrhető, hogy ilyenek alakuljanak ki a kiskereskedelemben.Szeretném megjegyezni, hogy a köztársági elnök nem kifogásolta azt a módszert, amit ebből a célból a parlament választott. A köztársasági elnök nem kifogásolta, hogy a monopóliumok kialakulása ellen a veszteséges működés tilalmával küzdjön a Magyar Országgyűlés, ez önmagában nem kifogásolható. És nem kifogásolta azt a módszert sem, amit az Országgyűlés választott, vagyis hogy két évnél tovább veszteségesen működő cég veszteséggel nem működhet, ugyanis ezeknek a szabályoknak nincsen visszamenőleges hatálya.Szeretném elmondani, hogy az a módosítás, amelyiket most az Országgyűlés tárgyal, azt célozza, hogy ez a tilalom ne okozzon rejtett megkülönböztetést a hazai és a külföldi vállalkozások között. Azt az értékhatárt, árbevételhatárt, amelyet a törvényjavaslat eredetileg tartalmazott, egyharmadára csökkenti, és így jelentős mértékben kitágítja azt a kört, amire a törvény szabályait alkalmazni kell. Ez feltétlenül előnyös, és nagyobb védelmet jelent a monopóliumok kialakulása ellen. Másrészt szemben azzal, ami itt elhangzott, a köztársasági elnök nem azt kifogásolta, hogy 2018-ban lép hatályba ez a bizonyos rendelkezés, hanem a köztársasági elnök azt kifogásolta, hogy nem világos, hogy mikortól kell alkalmazni ezt a szabályt: 2016-tól vagy 2018-tól. Ezért most az önök által tárgyalt javaslat azt tartalmazza, hogy egyértelműen kerüljön megállapításra, hogy a legkorábbi értelmezéssel szemben is egy évvel korábban, 2015. január 1-jétől ezeket a szabályokat alkalmazni kell. Ezért ezek a javaslatok nemcsak megoldják a köztársasági elnök által aggályosnak tartott problémákat, hanem a magyar vásárlók, a fogyasztók szempontjából is előnyösek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalra a következő napirendi pont keretében kerül sor. És most megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, mert a határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Soron következik az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló, az Országgyűlés 2014. december 9-ei ülésnapján elfogadott, de ki nem hirdetett törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A ki nem hirdetett törvény T/1995/13. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság ma délelőtt a köztársasági elnök úr átiratát megtárgyalta, és T/1995/16. számon módosító javaslatot, T/1995/17. számon pedig jelentést terjesztett elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint ennek során külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Először a benyújtott módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1995/16. számú módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 118 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló T/1995/13. számú, a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött törvényt az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított törvényt 119 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvénynek a tisztességes piaci magatartás megvalósulása érdekében a vállalkozások működésével összefüggő módosításáról szóló, az Országgyűlés 2014. december 9-ei ülésnapján elfogadott, de ki nem hirdetett törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A ki nem hirdetett törvény T/2086/3. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság T/2086/6. számon módosító javaslatot, T/2086/7. számon pedig jelentést terjesztett a tisztelt Ház elé. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint ennek során külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Először a benyújtott módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2086/6. számú módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvénynek a tisztességes piaci magatartás megvalósulása érdekében a vállalkozások működésével összefüggő módosításáról szóló T/2086/3. számú, a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött törvényt az imént elfogadott módosításokkal együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított törvényt 120 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Most áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és válaszok, valamint a kérdések tárgyalására. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mégis hátrányban vannak a nem kormánypárti önkormányzatok és a kistelepülések?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr helyett majd Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Most Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az önkormányzatoknál 2013-ban bekövetkezett nagy átalakítás során, valamint a központosító intézkedések révén az állam lényegesen több forrást vont el a településektől, mint amennyi feladatot átvállal, és bizony az is tény, hogy a települések 90 százalékának pontosan annyi pénze van, ami éppen a működésük kifizetéséhez elegendő. Így aztán nem kell azon csodálkozni, hogy a települések egyharmadának plusztámogatást kellett kapnia év végén - 1175 településről van szó - működőképességük megőrzése, valamint egyéb, a feladataik ellátását veszélyeztető helyzet elhárítása érdekében. [[15.10]] Örülünk annak egyébként, hogy a kormány is belátta ezt, és beismerte, hogy bizony a települések nem véletlenül kongatják a vészharangot, tényleg bajban vannak, és rendkívüli támogatás nyújtásáról döntött. Az bizony már nem örömteli, sőt bosszantó és kicsit felháborító is, hogy egyébként a 12 milliárd forint rendkívüli támogatás teljességgel aránytalanul, igazságtalanul és - kimondhatjuk - a település vezetőinek pártpolitikai színezetétől függően került elosztásra. Ahol fideszes volt a település vezetője, az lényegesen több pénzt kapott, mint ahol ellenzéki vagy független polgármesterek voltak. Itt van mindjárt egyébként Pécs városa, az a Pécs, amely az 1175 település közül egymaga megkapta a 12 milliárd forint több mint 10 százalékát, 1,3 milliárd forintot. Nem tudom, hogy miért volt szüksége a városnak ekkora mértékű rendkívüli támogatásra, amikor az előző években a kormány már így is 45 milliárd forintot adott neki. Egyébként Pécs városa ötvenötször többet kapott, mint a sokkal komolyabb problémákkal küzdő Ózd városa. De ha egy másik összevetésben nézem, akkor több pénzt kapott, mint Vas, Veszprém, Tolna vagy Zala megye összesen. Ez az egyik oldala a serpenyőnek. A másik oldalon viszont azt látjuk, hogy az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő kistelepülések meg néhány százezer forintot kapnak csak, ami egyébként abszolút nem elég semmire, sok esetben még az egyhavi rezsijükre sem. Itt van például, ha csak a választókerületemet nézem, Klárafalva település, amely 400 ezer forintot kapott, 15 millió forintot igényelt, ami egyébként kéthavi villanyszámlájára sem elég. De sorolhatnám a településeket: Bagamér, Aszaló, Csörög, Terény, Csibrák, Somlóvecse s a többi. Lázár Jánosnak volt egy kijelentése, hogy fontos dolog a pártpolitika, ez azonban soha nem írhatja felül a települések, a közösségek érdekeit, nekünk ez az első. Ez nagyon dicséretes, hiszen Lázár úrnak többször voltak ilyen kijelentései a választási kampányban. Tőle kérdeztem volna, de gondolom, majd az államtitkár úr válaszol, hogy miért van az akkor mégis, hogy fideszes vezetésű települések aránytalanul és igazságtalanul több pénzt kapnak, mint az önhibájukon kívül hátrányos helyzetbe került és szintén a közösségek érdekeit szolgáló kistelepülések. Mégis milyen szempontok alapján [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] történt a támogatás elosztása? Várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Pogácsás Tibor államtitkár úrtól halljuk. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön hivatkozott Lázár úr mondataira. Azt gondolom, hogy abban nagy igazság van; nyilvánvalóan fontos dolog a pártpolitika, a politikai berendezkedésünk, a működési alapunkban jelentős szerepet szánt az élet a pártpolitikának. Ugyanakkor azt hozzátehetem, hozzáteszem, hogy nem a mi kormányunk önkormányzatokért felelős minisztere tett olyan kijelentést, amelyben a pártpolitikát helyezte az önkormányzatok támogatásában meghatározónak. Az önkormányzatok finanszírozása egyébként valóban régóta komoly viták kereszttüzében állt. Ha megnézzük az önkormányzati finanszírozást az elmúlt 24 évben, azt láthatjuk, hogy a 2000-es években jutottak el az önkormányzatok a működőképességük határáig. A 2000-es években, 2004-2005-től 2009-ig alakult ki az a nagyméretű adósságállomány, amelyről a képviselő úr is beszélt. Konkrétan Pécs esetében is 2005, 2006, 2007 voltak azok az évek, amikor a város leginkább eladósodott, és ezért kellett a kormányzatnak az adósságállományt átvállalni. Ha már az adósságról beszélt, képviselő úr, illetve beszélünk: az adósságátvállalás is rendkívül jó példája volt annak, hogy a kormányzat nem pártpolitikai színezet alapján vizsgálta az önkormányzatokat. Döntés született arról, hogy ahhoz, hogy az önkormányzatok a működőképességüket meg tudják őrizni, ahhoz, hogy a következő fejlesztési ciklusban fejleszteni legyenek képesek, az adósságukat át kell vállalni, és ez meg is történt. Minden önkormányzat, függetlenül a vezetés színétől, megszabadulhatott az adósságoktól. Pécs nyilván egy nehéz helyzetben lévő város. Nagyon sok feladatot vállalt. Például az Európa kulturális fővárosa feladatcsoportból nagyon sokat vállalt azért, hogy Magyarország hírnevét öregbítse. Ennek az intézményhálózatnak a fenntartása rendkívül komoly terhet ró a városra, és ez is okozza azt, hogy a város jelentős pénzügyi problémákkal küszködik. Az önkormányzati finanszírozás egy eleme a működőképesség megőrzését szolgáló támogatás. Alapvetően feladatfinanszírozás biztosítja az önkormányzatok működését. Amikor a feladatfinanszírozás kialakításra került, elmondta a kormányzat, elmondtuk azt, hogy az átmeneti időszakban nyilvánvalóan szükség lesz egy olyan kiegyenlítő rendszer működtetésére, amely az önkormányzatokat az átállás időszakán átsegíti. Már most látható, hogy ez a típusú külön támogatási igény kisebb, mint az ezt megelőző években, és az idén, most elfogadott jövő évi költségvetés korrekciói biztosítják azt, hogy a következő években az ilyen külön igények minél kisebbek legyenek. A működési célú támogatások odaítélése szakmai alapon történt. Alapvető és fontos dolog volt az, hogy működésre szolgálnak ezek a támogatások, nem fejlesztésre, nem önrészek kifizetésére, hiszen arra különböző alrendszereken keresztül megvannak a lehetőségek. A képviselő úrnak voltak konkrét említései is. Ilyen például Uszka önkormányzata. El kell mondani, hogy az év első felében 9,3 millió forint támogatást kapott, ami az akkori igényének a 90 százaléka volt, ezért ebben a második ütemben valóban kisebb támogatást kapott. Csörög esetében azért került megállapításra alacsonyabb támogatási összeg, mivel az önkormányzat kérelmének nagyobb részét fejlesztési igényekkel támasztotta alá. Összességében elmondhatom, hogy a bizottság egy szakmai álláspontot képviselt, és ez került elfogadásra. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Szabó Sándor képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Nem tudom elfogadni a választ, államtitkár úr. Ha megnézzük az adatokat, és ön szakmai alapon történő elosztásról beszélt, mondok önnek én is egypár statisztikát. A legtöbbet kapott 21 település mind fideszes vezetésű. Egyébként a 12 milliárdnak a 43 százalékát ezek a települések vitték el, 5,2 milliárd forintot. A fennmaradt 1156 település, államtitkár úr, amúgy az 57 százalék, kapta a 12 milliárdból fennmaradt részt. Egyébként a legkevesebb 21 településnek jutó keret pedig 0,02 százalék volt, államtitkár úr.Egyébként, ha már Pécset tetszett mondani, az alakuló ülés után Pécs városa egyből 10 milliárd forint hitelfelvételről döntött. Nem tudom, miről tetszik beszélni. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Volner János képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Milyen további lépéseket kíván tenni a kormány a vagyonvédelmi szakma kifehérítéséért, a vagyonőrök helyzetének javításáért?” címmel. Volner János képviselő urat illeti a szó, parancsoljon! [[Gúr Nándort a jegyzői székben Hiszékeny Dezső váltja fel.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden bizonnyal tisztában van azzal, hogy több mint százezer ember dolgozik a vagyonvédelmi ágazatban, és a vagyonvédelmi ágazatban dolgozó emberek jelentős része vagy nincs bejelentve, vagy pedig a szürkegazdaságban végzi a tevékenységét. Ennek az áldatlan állapotnak nagyon egyszerű oka van. Nincs megállapítva jelenleg olyan garantált óradíj, amit megkap a vagyonvédelmi vállalkozás, ezért a vagyonvédelmi vállalkozást a cégek szabadon versenyeztetik a piacon. Nagyon sokszor az a helyzet, hogy ahhoz, hogy ki legyen fizetve egy vállalkozás részére legalább a munkavállaló kötelező bérminimuma, meg kellene kapnia a vagyonvédelmi vállalkozásnak olyan 1100-1200 forintos óradíjat, hogy helyettesítéssel, műszakpótlékkal, éves szabadsággal egy állandó jelenlétet a vagyonvédelmi munkahelyen biztosítani lehessen. Ahhoz, hogy ez a cég működjön, tehát a cégszerű költségek is rárakódjanak, a vagyonvédelmi kamara, illetve a kormány elfogadott számításai szerint körülbelül 1800 forintot kellene óránként leszámlázni, hogy a dolgozó is be legyen jelentve, és a cég is el tudja látni a működési kötelezettségeit ezen a területen. Ezzel szemben az a helyzet, hogy ha bármelyik nagy multinacionális vállalathoz bemegyünk, nagyon jó eséllyel azt látjuk, hogy különböző rendkívül alacsonyan árazott szerződésekkel, 700-800 forintos óradíjakkal szerződnek le cégekkel. Ebből pedig nyilvánvalóan nem jön ki az a költség sem, amennyiért egy, a vagyonvédelmi területen foglalkoztatott biztonsági őrt foglalkoztatni lehet. Következésképp ez az ember nem lesz bejelentve, a feketegazdaságban fog ő maga is tevékenykedni és az őt foglalkoztató vállalkozás is. [[15.20]] A Jobbik azért, hogy kifehérítse az ágazatot és megoldja a munkavállalók helyzetét ezen a területen, az elmúlt ciklusban is azt javasolta a kormány részére, hogy vezessen be kötelező minimális óradíjat, hiszen ilyen módon lehet számon kérni a vállalkozásokon azt, hogy miért nem teljesítik a dolgozók bejelentését, miért nem fizetnek utánuk adót. Ez azonban csak az állami szférában foglalkoztatott vagyonvédelmi cégek esetén történt meg, a magánszféránál továbbra sem jellemző. És itt az a kérdés, államtitkár úr, hogy önök tovább szeretnék folytatni azt a szélmalomharcot, ami jelenleg folyik, hogy rendszeresen beszámolnak különböző vagyonvédelmi vállalkozásokkal kapcsolatos eljárásokról, óriási adóhiányokról, vagy végre a kormány az érdemi cselekvést választja: előírja a cégek részére azt a kötelező minimális óradíjat, amit ki kell hogy fizessenek garantáltan a vagyonvédelmi vállalkozások részére, és ennek birtokában a cégektől számon kérhetővé teszi a befizetett adómennyiséget. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a benyújtott interpellációjának első mondatában a következőket mondja: „A Jobbik üdvözli és támogatja a vagyonvédelmi szolgáltatások tekintetében bevezetett minimális rezsióradíj bevezetését. Úgy gondoljuk, hogy az általunk már régóta szorgalmazott intézkedés az első fontos lépés megtételét jelzi a vagyonvédelmi szakma helyzetének javításában.” Tehát ez az, amit benyújtott, és ezzel válaszolok a kérdésének első részére. Ami pedig a többit illeti, a vagyonvédelmi ágazat kifehérítését, a következőkről szeretném tájékoztatni tisztelettel a képviselő urat. A munkaügyi hatóság kiemelt ellenőrzési területei közé tartozik a személy- és vagyonvédelmi ágazat. A munkaügyi ellenőrzések, az ágazatban működő munkáltatók és munkavállalók jelentős részét érintik rendszeresen. A visszaélések visszaszorítása érdekében a hatóságoknak lehetőségük van a fővállalkozó vizsgálatára a munkaügyi ellenőrzés során. A fővállalkozói felelősség szabályai szerint ugyanis a ténylegesen fellelhető jogsértő munkáltató kerül szankcionálásra. A személy- és vagyonvédelmi tevékenységet szabályozó törvény 2012-es módosítását követően a személy- és vagyonvédelmi tevékenységet folytató vállalkozás további vállalkozással csak a feladat ellátására eredetileg megbízást adó előzetes hozzájárulásával köthet szerződést, és a vállalkozó a szerződés teljesítése érdekében további alvállalkozóval már nem szerződhet. Úgy gondolom, ez jelentős előrelépés a korábbiakhoz képest. Bár ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy egy fővállalkozó egyszerre több alvállalkozót is igénybe vegyen, ezek mindegyikének a fővállalkozóval kell szerződést kötniük, és a tevékenységük nem képezhet láncolatot. A szerződés teljesítéséhez igénybe vett alvállalkozó egyéni vállalkozót sem vehet igénybe alvállalkozóként; a szerződés teljesítéséhez kizárólag munkaviszonyban álló személy- és vagyonőröket foglalkoztathat. A szabályozás módosítása sokat egyszerűsített az ellenőrzési feladatokon, és ennek eredményeként az eddigi tapasztalatok szerint megszűntek a végtelen hosszú alvállalkozói láncolatok. Ez jelentős előrelépés a korábbiakhoz képest.A tevékenység folytatásának feltételeit és azok érvényesülésének ellenőrzését a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól és annak végrehajtásáról rendelkező jogszabályok határozzák meg. Ezek részletesen tartalmazzák a személy- és vagyonvédelmi, magánnyomozói tevékenység megkezdésének, folytatásának, ellenőrzésének, az esetleges jogsértések szankcionálásának részletszabályozásait.Tisztelt Képviselő Úr! Az e jogszabályok hatálya alá tartozó tevékenységek hatósági ellenőrzését jelenleg a rendőrség, a NAV és a munkaügyi hatóságok végzik. Ebből fakadóan a személy- és vagyonvédelmi, magánnyomozói tevékenységet végzők szoros, különböző szempontrendszerű ellenőrzésnek vannak kitéve annak érdekében, hogy biztosítsák a munkavállalók alapvető garanciális jogainak minél szélesebb körű érvényesülését. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy erre tekintettel a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Volner János képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Nem áll módomban elfogadni ezt a választ, államtitkár úr, ennek pedig egyszerű az oka. Elmondtam önnek azt a helyzetet, amikor egy vagyonvédelmi vállalkozás azt a pénzt sem kapja meg, mondjuk, egy multinacionális nagyvállalattól, amennyiért be lehetne jelenteni egyáltalán a dolgozót. Nincs meg a bér fedezete. Ezért önök nem a multival szemben követelik meg azt, hogy legalább a bérminimumnak megfelelő összeget kifizesse a magyar vállalkozás részére, mert ennek birtokában lehetne a vállalkozást számon kérni, hogy mi van a dolgozók bejelentésével. Hanem önök azt a megoldást választják, hogy megpróbálnak küzdeni a feketegazdaság ellen egy olyan piacon, ahol a szerződések 90 százaléka olyan vagyonvédelmi tételeket tartalmaz, amiből - nemes egyszerűséggel - nem lehet legálisan foglalkoztatni a munkavállalókat. Ez tehát nem értelmes küzdelem, nem előremutató helyzet, ezért nem tudom ezt a választ elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem, hogy a tisztelt Országgyűlés elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Mikor lesz Magyarországon tervszerű vízgazdálkodás?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj. Az elnök csenget.]] A víz keretirányelv az Európai Unió azon szabályozása, amely megteremtené annak a hátterét, hogy lehetőség szerint minél inkább az ökológiai szempontoknak megfelelő vízgazdálkodás történjen az országban; mindez úgy valósuljon meg, hogy a vidékfejlesztési szempontok, mezőgazdasági szempontok ne sérüljenek, de ugyanakkor a vizek jó ökológiai állapota ne legyen veszélyeztetve. 2004 óta van Magyarországon a víz keretirányelv hatályban, és 2008 óta zajlik Magyarországgal szemben kötelezettségszegési eljárás ennek teljesítésének hiánya miatt. Gyakorlatilag a kormány a 2014-20-as ciklusban tervezi ennek az elkezdését. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] A kérdésemben azt igyekeztem megtudni a tisztelt miniszter úrtól, hogy van-e érdemi esélye annak, hogy megszüntessük végre az állandó fogócskázást a természettel, aminek eredményeként egymást követően ár- és belvíz, néhány hónappal ezt követően pedig aszály jelentkezik. A mi véleményünk szerint dióhéjban: meglenne ennek a módja abban az esetben, ha a vizeket tározó, ökológiai víztározó kapacitást fejlesztő gyakorlat valósulna meg, és végre megszűnne annak a gyakorlata, hogy olyan helyszíneken is szántóföldi művelést végezzenek, amelyek egykori folyómedrek, arra alkalmatlanok, és sokkal nagyobb arányban lenne jelen a tájgazdálkodás.Ugyanakkor az interpellációs kérdésben felhívtam arra a figyelmet, hogy a vízgazdálkodás fenntarthatatlansága során jó néhány olyan konkrét szennyező forrás van a mai napig figyelemben vagy működésben szerte a Duna és a Tisza mentén is, amelyek nemcsak a jó ökológiai állapotot, hanem alapvetően az alapvető környezetbiztonságot veszélyeztetik.A kérdésem az volt, hogy a kormány szándékozik-e összefüggéseiben látni az ország társadalmi, vízügyi és környezeti kérdéseit, és képes-e összehangolni a víz keretirányelv célkitűzéseit az embereknek jobb életet biztosító vidékfejlesztéssel.A kormány tervezi-e a vizek ökológiai állapotának javítását és a víz keretirányelv fenntartható vízgazdálkodásra történő törekvésének hazai megvalósítását? És ha igen, hogyan és mikor fog ez megindulni, elkezdődni, mikor láthatjuk ennek az első lépéseit? Hiszen az elmúlt négy esztendőben sajnos ez elmaradt. A Lehet Más a Politika arra kéri a kormányt és azt a kérdést teszi fel, hogy van-e esélye annak, hogy egy olyan, ökológiai szempontokat figyelembe vevő, fenntartható vízgazdálkodás valósuljon meg Magyarországon, amely a mezőgazdaság érdekeit és így a vidék érdekeit sokkal magasabb szinten tudja szolgálni. Erre várom tiszteletteljes válaszukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Pogácsás Tibor államtitkár úrtól halljuk. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdése alapvetően arra vonatkozott, hogy van-e ma Magyarországon tervszerű vízgazdálkodás, és azt mondhatom, hogy természetesen van Magyarországon tervszerű vízgazdálkodás. Magyarországon a vízgazdálkodási rendszer mintegy 150 évvel ezelőtt kezdett kialakulni. Kialakult egy rendszer, amelyet egyik napról a másikra nem lehet átalakítani. Ahhoz, hogy az új igényeknek megfelelően új vízgazdálkodási rendszer valósuljon meg, ahhoz még hosszú évekre, évtizedekre van szükség és természetesen nagyon sok pénzre.Számos területen ugyanakkor az új szemléletnek megfelelő átalakítások elkezdődtek. Először is: a környezeti és energiahatékonysági operatív program, továbbá a vidékfejlesztési program keretében több intézkedést, közvetlenül a víz keretirányelv megvalósítását és ezzel új integrált, hatékony, vízgazdálkodási politika megvalósítását kezdtük meg. [[15.30]] Mindemellett horizontálisan minden operatív programban közvetetten is érvényesülnek a keretirányelvben megfogalmazott ökológiai elvek. A vidékfejlesztési program kidolgozása - a partnerségi megállapodásban rögzített nemzeti fejlesztéspolitikai stratégiai célkitűzésekből kiindulva - az EU 2020-as stratégiában, illetve a közös stratégiai keretrendeletben rögzített kohéziós, valamint a közös agrárpolitikára és az európai mezőgazdasági és vidékfejlesztési alapra vonatkozó agrárpolitikai és vidékfejlesztési célokhoz igazodva történt. A vidékfejlesztési programon belül a víz keretirányelv célkitűzéseinek elérését szolgálják egyfelől azok az intézkedések, amelyek az Ős-Dráva-program kiemelt kormányzati célként való kezelését, valamint a klímaváltozáshoz alkalmazkodó, a vízvisszatartáson alapuló vízgazdálkodási fejlesztést segítik elő, mint például a víz keretirányelvhez kapcsolódó kompenzációs kifizetések. Másfelől a keretirányelv célkitűzéseihez közvetlenül olyan intézkedések is hozzájárulnak, mint a vízkár-elhárítási hatékonyság javítása, a vízvisszatartás létesítményeinek támogatása, az agrár-környezetgazdálkodási intézkedések vagy az úgynevezett kompenzációs kifizetések a természeti hátránnyal érintett területeken. Az EU árvízi irányelvében megfogalmazott integrált vízgazdálkodási szemlélet már korábban is az árvízi fejlesztések iránymutatója volt. Emellett jelenleg is az árvízi irányelv előírásainak megfelelően kerül kidolgozásra az a projekt, amelynek eredményei alapján megújul az árvízi fejlesztési program 2015 végére. A Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése az integrált szemléletű fejlesztés tárgyában nem csupán az árvizek szintjének csökkentését, de a természet közeli vízgazdálkodást és a vidékfejlesztést is célul tűzte ki, ahogy azt ön hiányolta. Az árvízcsúcscsökkentő tározók ennek megfelelően minden esetben rendelkeznek olyan műszaki szerkezetekkel is, amelyek lehetővé teszik azt, hogy a tározó területének alacsony vízszintű elöntése megtörténjen, és ez biztosíthatja a természet közeli gazdálkodás lehetőségét, valamint a talajvíz dúsítását. Megkezdődött a kis vízfolyások mentén a záportározók és a településeket védő tározók építése, folyik a Tisza völgyében a Tisza-Körös vízpótló rendszer megújítása, amely az Alföld vízháztartását javítja majd. Végezetül képviselő úr több részletre kitérve említette az almásfüzitői VII-es vörösiszap-tározót. Ezzel kapcsolatban tájékoztatom arról, hogy az illetékes hatóságok 2012-14 között a jogszabályban előírt féléves gyakoriságot szigorítva havi rendszerességgel tartottak helyszíni szemlét és ellenőrzést az érintett területen, és megállapították, hogy a jelenlegi állapot nem igényel azonnali beavatkozást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Sallai R. Benedek képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azért nem tudom elfogadni a választ, mert - mint elmondtam - 2008 óta zajlik kötelezettségszegési eljárás Magyarországgal szemben e tekintetben, és ehhez képest még mindig csak egy halom tervről hallunk, hogy mi fog megvalósulni, mire van terv, mire van meg a kormányzati szándék. Ez már kevés. Államtitkár Úr! Volt szerencsém az elmúlt két napomat végre Jász-Nagykun-Szolnok megye és Békés megye határán tölteni otthon, és a határban azt láttam, hogy a gyepeken már most térdközépig ér a víz, és szántók sokasága van víz alatt. A belvíz már most itt van, és nincs cselekvési tervünk arra, hogy fogjuk ezt kezelni. Fogalmunk nincs, hogy mi lesz tavasszal. A kormányzatnak az a tevékenysége, amit ön tervszerű vízgazdálkodásnak nevezett, gyakorlatilag arról szól, hogy évről évre emeljük a gátakat. Ez olyan, mintha egy vulkánt dugóval akarnának bedugni, mert nem lehet ilyen megoldással kezelni ezeket a kockázatokat. Azért nem tudom elfogadni a válaszát, mert ez nem tervszerűség, hanem pillanatnyi megoldás. Köszönöm szépen.
Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 23 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Együttes csúcson a születések és a női foglalkoztatottság” címmel. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 óta a Fidesz-KDNP-szövetség nagyon jelentős intézkedéseket hozott a munkaalapú társadalom megteremtése érdekében. Ezek közül kiemelkedik a 2012 nyarán bejelentett munkahelyvédelmi akcióprogram elindítása. 2015-ben - tehát jövőre is - tovább folytatódnak a foglalkoztatást ösztönző programok, így például a munkahelyvédelmi akció, amely eddig 890 ezer ember foglalkoztatását tette lehetővé. Jövőre is megmarad a részmunkaidőben dolgozó édesanyák utáni adókedvezmény, amit 2011-ben vezettünk be, amikor a társadalombiztosítási járulékot 27 százalékról 20 százalékra csökkentettük. 2015-ben is folytatódik a gyed extra, ami szintén adókedvezményekkel ösztönzi a munkáltatókat a kisgyermekes édesanyák foglalkoztatására. A 15-64 év közötti nők foglalkoztatása a harmadik negyedévben hazánkban 56,4 százalék volt, ami egyébként az előző évi azonos időszakhoz képest már 3,4 százalékos növekedést mutat. Az elmúlt egy évben Magyarország mutatói négyszer gyorsabban nőnek, mint az uniós átlag, és ezzel mindkét negyedévben elsők vagyunk a 28 tagország között. A munkanélküliségi ráta csökkenésében is megtartottuk a korábban kivívott első helyünket. Hazánkban közel négyszer gyorsabb a nőknél a munkanélküliség javulása az elmúlt egy évben, mint az Unióban. Ez igaz a kisgyermeket nevelő édesanyákra is, azaz beértek az elmúlt két évben hozott intézkedéseink, melyeket a női foglalkoztatás javítása érdekében tettünk. Tisztelt Képviselőtársaim! A legfrissebb statisztikai adatok szerint az idén közel 2 ezerrel több gyermek született az év első tíz hónapjában, mint az előző év azonos időszakában, ezért nagy az esélye annak, hogy az utóbbi öt év legmagasabb születésszámát érjük el az idén. A javuló tendencia tartósnak bizonyulhat, hiszen a gyed extra bevezetése még csak most fogja kifejteni kedvező hatását. Valamint más ösztönző programokat is hoztunk, ilyen például a családi otthonteremtési program. Tisztelt Államtitkár Úr! A születések száma és a női foglalkoztatottság is rég nem látott növekedést mutat. A magyar modell tehát jó és sikeres. Tisztelt Államtitkár Úr! Vannak-e további eszközök, tervek, lehetőségek, amelyekkel tovább segíthetjük a családokat a munkavállalásra és a gyermekvállalásra? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Tállai András államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! 2014 első két negyedévében az Unión belül valóban Magyarországon javult a leggyorsabban a nők foglalkoztatási szintje. Ez egyértelműen azt mutatja, hogy a gazdasági növekedés támogatása mellett eredményesek voltak a kormány azon lépései is, amelyek a munkahelyek számának növelését és a családok megerősítését szolgálták. A családok javuló anyagi biztonsága, a növekedés beindulása és ezen belül a nők munkába állását támogató intézkedések együttesen eredményezték az örvendetesen több gyermekszületést. A női foglalkoztatást tekintve az európai összehasonlítás gyorsuló ütemű felzárkózást jelez az uniós átlaghoz képest. Ennek eredményeként a 28 tagállam között ma már a középmezőnybe tartozunk. A nemrég megjelent adatok további javulást mutatnak. 2014 harmadik negyedévében a munkában álló nők száma már meghaladta az 1,9 milliót, ami nemcsak a válság óta, hanem a rendszerváltás óta is a legmagasabb szám. A 2010-es kormányváltás óta 165 ezerrel több nő dolgozik, ami közel 10 százalékos növekedést mutat. A foglalkoztatási fordulat természetesen nem egyetlen intézkedésnek, hanem egy összehangolt intézkedéssorozatnak köszönhető. Ennek része volt, hogy a munkaerőpiac keresleti és kínálati oldalán egyaránt segítettük a nők munkába állását. Szélesítettük a gyermeknevelés melletti munkavállalás lehetőségét, az adórendszer átalakításával, amit ön is említett, kedvezőbbé tettük a nők számára a munkavállalást és a gyermekvállalást. A másik oldalról az alkalmazási költségek célzott csökkentésével pedig érdekeltté tettük a munkáltatókat abban, hogy hátrányos helyzetű munkavállalókat, köztük nőket is alkalmazzanak. S most engedje meg, hogy én is bemutassak néhány olyan fontos elemet, amely az elmúlt időben a kormány döntése következtében került végrehajtásra. [[15.40]] Az első a rugalmas munkavégzési lehetőségek kedvezőbb szabályozása 2012. július 1-jétől a munka törvénykönyvében. Ezzel a gyermeket nevelő nők számára lehetővé tettük a munka- és családi feladatok jobb összehangolását.A második: 2014. január 1-jétől a gyed extra bevezetésével a gyermek egyéves kora után az ellátás folyósítása mellett korlátlan időtartamban végezhetnek munkát a szülők. 2014 harmadik negyedévének végén ez a lehetőség mintegy 15 ezer kisgyermekes szülő foglalkoztatását segítette elő.A harmadik: a nők munkaerő-piaci integrációjának elősegítése érdekében növeltük a foglalkoztatási programokra fordítható hazai és uniós forrásokat. Csak az elmúlt két évben 27,2 milliárd forintot fordítottunk a nők foglalkoztatási esélyeinek javítására, amellyel mintegy 43 ezer nő munkavállalót segítettünk.A negyedik: a munkahelyvédelmi akcióterv is jelentős kedvező folyamatokat indított el, mintegy 40 ezer nő munkába visszatérését segítette. Ezt a programot természetesen tovább folytatjuk, például a részmunkaidős foglalkoztatottak esetében a következő évben 100 ezer forint adókedvezmény lesz igénybe vehető. Tisztelt Képviselő Asszony! Sorolhatnám még pontokba szedve, valóban, a kormány döntéseinek eredményei egyértelműen látszanak, hiszen a születések száma az első 8 hónapban közel 3 százalékkal, a házasságkötéseké pedig 3,6 százalékkal volt magasabb, mint az előző évben. Reményeink szerint a kedvező folyamat tovább folytatódik és erősödik, és egyre több gyermek születik majd hazánkban, a magyar családokban. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Korózs Lajos és Harangozó Gábor István tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Mélyen tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen a választ elfogadom [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] , hiszen ez a közös sikerünk, a kormány és a Fidesz-KDNP közös sikere, hogy végre áttörést sikerült elérni a megszületett gyermekek számának emelkedésében. A Fidesz-KDNP-szövetség számára nagyon fontos az, hogy minden vágyott, minden kívánt gyermek megszülessen. A politikusok feladata az, hogy a körülményeket a törvényeken keresztül javítsák. Nekünk fontos az, hogy azoknak a családoknak az életét, amelyek gyermeket vállalnak, gyermeket nevelnek, emellett még munkát is vállalnak, segítsük, támogassuk. Ezért fogadom el a választ. Szeretnénk a következő évben minél több olyan gazdaságpolitikai eszközt itt, a parlament asztalán látni, amelyek ezt a folyamatot jobban felerősítik és segítik. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Év végével a korkedvezményes nyugdíj is végleg eltűnik?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt hiszem, a Parlament falai között százszor is elmondhatjuk, önöknek nem számít, önöket nem hatja meg az, hogy mi van a korkedvezményes nyugdíjasokkal és minden más emberi problémával küzdők sokaságával - nem hatja meg. Példa volt erre az elmúlt időszakban az, amikor szóltunk, amikor mondtuk mindezt, igen, Magyarországon, itt önöknek Magyarországon, hogy miért is kell a korkedvezmény nyugdíjrendszerével foglalkozni. Nézzék, azért, mert az első parlamenti 2010-es váltás utáni napokban önök 40 év szolgálati idő utáni nyugdíjat ígértek a hölgyeknek. Belehazudtak a szemükbe, majd utána jogosultsági idő szerint mehetnek csak el a hölgyek nyugdíjba 40 év után. A szolgálati idő mellett a korkedvezmény rendszerét is úgy változtatták, hogy 2012-ben elsöpörték a korkedvezményes nyugdíj rendszerét, korhatár előtti ellátást vezettek be. Most meg, 2015-ben azt a helyzetet állítják elő szégyenteljesen, ami arról szól, hogy már kedvezményezettségi jogosultságot az emberek nem szerezhetnek. Ez ma Magyarország. Ez ma Magyarország! Tisztelt Hölgyek, Urak! Képviselőtársaim! Az a legnagyobb baj, hogy tudják, azokkal a buszvezetőkkel, vonatvezetőkkel, melegüzemi dolgozókkal, bányászokkal, sugárveszély keretei között dolgozó emberekkel, paksiakkal és nem paksiakkal bánnak el önök tisztességtelenül, akik olyan munkafeltételek mellett végzik évtizedek óta a munkatevékenységüket, ami után joggal elvárhatják a kedvezményeket.Az a baj, hogy önök nem veszik számításba az egészségkárosodást, az a baj, hogy önök nem veszik számításba a pszichikai terheléseket, ennek a következményeit sem, amelyek bajt, balesetet okozhatnak az emberek életében. Akkor majd nem tudom, hogy számolnak el önmagukkal, ha mindez bekövetkezik. De az sem számít önöknek, ha az utca mondja ezt, és nem a Parlament falai között beszélünk erről.Nem számít, ha az autóbuszvezetők aláírást gyűjtenek, ha a szakszervezetek, érdekképviseletek demonstrálnak, ha a mozdonyvezetők Orbánnak írnak levelet, semmi nem számít. Önök eldöntötték, nem lesz korkedvezmény, büntetik az embereket. Büntetik mindenféleképpen, e tekintetben is és egyéb más utakon is.Azt gondolom, nagyon rossz utat járnak. Alapvetően kérdezni szeretnék, de már azt sem nagyon. De azért felteszem kérdéseimet. Akkor azt szeretném kérdezni, hogy miért teszik mindezt. Miért teszik mindezt, amikor a munkaadók megfizetik azt a 13 százalékos pluszjárulékot egy összegben, előre? Miért? Miért?! Az államháztartásnak sem érdeke. De nem az államháztartás érdekel engem, hanem azoknak az embereknek a tízezrei, százezrei, akiket így a falhoz szorítanak. Miért teszik? Mi ennek az értelme? Hogy fognak önök szembenézni ezekkel az emberekkel és családjaikkal, ha majd balesetek sokaságát szenvedik el ezek az emberek abból fakadóan, hogy önök ezt hívták életre. Elnök úr! [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. A választ Tállai András államtitkár úrtól hallhatjuk. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a korkedvezményes rendszer 2012. január 1-je óta nem a nyugdíjrendszer része, tekintettel arra, hogy fő szabályként csak a nyugdíjkorhatár betöltésétől lehet öregségi nyugdíjat megállapítani. A korhatár előtti nyugdíjak, így a korkedvezményes nyugdíjak is 2012-től korhatár előtti ellátássá alakultak át. A jelenlegi korkedvezményes ellátásra jogosító munkaköröket több évtizede határozták meg, ezek megítélése tudományosan megalapozatlan, és nem állnak rendelkezésre olyan vizsgálatok sem, amelyek a működtetett rendszer eredményességét bizonyítanák, így az egészség megőrzése, az életkor meghosszabbodása, az életminőség fenntarthatósága.Elég csak arra utalni, hogy a munkakörülmények jelentősen megváltoztak, szakmák megszűntek, új szakmák jelentek meg a gyakorlatban. A korkedvezményes ellátás rendszere nem szolgálja a prevenciót, nem jelenti az egyes munkakörökben foglalkoztatottak egészségének garantálását, sőt nem jelenti életkorok meghosszabbítását sem. Lényegében az érintett emberek egészségének, életéveinek pénzzel, néhány éves szabadsággal utólag történő megváltása. Miután a rendszer, ahogy említettem, nem tudományos alapon nyugszik, olyan mértékben szubjektív, hogy esetenként igazságtalan is lehet.A munkavégzéshez kapcsolódóan esetlegesen elszenvedett egészségkárosodás mértéke különböző, amit a jelenlegi rendszer nem tükröz. Nem véletlen, hogy nyolc évvel ezelőtt az előző kormány által meghozott döntések, amelyek többek között hatályon kívül helyezték a munkaköri listát, és a rendszer terheit a munkáltatókra rakták, az érdekképviseletek és a foglalkoztatáspolitika hadszínterévé tették a korkedvezményt.Ami bizonyos azonban, hogy a korkedvezmény fogalma és gyakorlata ellentétes a foglalkoztatás-egészségügy, a munkavédelem és a munkavédelmi törvény szellemével. A munka törvénykönyve és a munkavédelemről szóló törvény a munkáltatót kötelezi az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeinek biztosítására. Ennek érdekében minden munkáltatónak munkabiztonsági, illetve munka-egészségügyi szaktevékenység keretében rendelkeznie kell kockázatértékeléssel, amelyben köteles teljeskörűen értékelni a munkavállalók egészségét, biztonságát veszélyeztető kockázatokat. Mindezek figyelembevételével a korkedvezményes rendszert jelenlegi formájában fenntartani szakmailag, etikailag és gazdaságossági szempontból sem indokolt.Tisztelt Képviselő Úr! Mindezek mellett hangsúlyozni kell, hogy a korkedvezményes ellátás nem szűnik meg, a jelenleg ellátásban részesülő mintegy 10 ezer fő jelenleg is megkapja a neki megállapított juttatást. A korhatár előtti ellátások kiadásainak forrása a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap, az ellátások folyósításához szükséges forrás a továbbiakban is biztosításra kerül a 2015. évi költségvetésben. Nem vesznek el a megszerzett jogosultságok sem, minden érintett, a jelenleg vagy korábban legalább a minimális jogosító időt a kedvezményezett munkakörökben ledolgozó munkavállaló a megszerzett kedvezményt korhatár előtti ellátás formájában, korlát nélkül továbbra is igénybe veheti. Az elavult korkedvezményes nyugdíj megszűnését követően azonban a munkakörökben, ahol a munkavállalót érő, a szervezet fokozott elhasználódásával járó hatások nem küszöbölhetők ki teljes mértékben, a munkavédelmi, foglalkozás-egészségügyi intézkedésekkel elvi lehetőséget látunk egy rendszer kialakítására, amelyben akár munkaidő-kedvezménnyel, akár osztott munkakörrel megelőzhető a munkavállalók esetleges egészségügyi károsodása. [[15.50]] Fontos, hogy egy olyan rugalmas megoldás kerüljön kidolgozásra, amelynek fenntarthatósága hosszú távon is biztosított. A munkavállalók és a munkaadók számára [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ez kiszámítható legyen, és a felek egyetértésén alapuljon. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Gúr Nándor képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, nem kellene minden badarságot felolvasnia. Legalábbis el kellene gondolkodnia azon, ha felolvassa, hogy mit olvas el. Egyszerűen azért, mert ön az emberek ellenében cselekszik azzal az olvasmánnyal is, amit az előbbiekben tett, nem pedig értük. Ez az önök alapvető politikai hibája az én értékrendem szerint. Tudják, akkor, amikor korkedvezményes nyugdíjról beszélhetünk, beszélhetnénk a sarcolt M0-s autópálya díjáról, de beszélhetnénk a kafetériáról, beszélhetnénk az értékcsökkenő minimálbérről, sok minden egyéb másról, azokról a köztisztviselőkről, akik öt éve, az önök kormányzása időszakában egyetlenegy fillérnyi köztisztviselői illetményalap-emelésben nem részesültek, és beszélhetnénk még ezernyi más dologról, akár az internetadó kérdésköréről is. Ez az önök filozófiája: megsarcolni az embereket, lehúzni róluk minden bőrt, és így önök és a klientúrájuk gazdagodjék. Tudja, államtitkár úr, ezért fogja önöket az utca úgy elseperni [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mint a szél a szemetet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Dr. Répássy Róbert: Kicsit még várnod kell, Nándor!]] Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Mi az igazság a WELT 2000 Kft. megvásárlásáról?” címmel. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A kormány 2013. október 11. napján hozott 1731/2013. számú kormányhatározatban rendelkezett arról, hogy a 2014-2020-as programozási időszak vonatkozásában az egységes informatikai és monitoringrendszert állami tulajdonú szervezeten keresztül kell megvalósítani. A korábbi években ezt a feladatot a WELT 2000 Kft. látta el, a kormányhatározat ezzel a gyakorlattal kívánt szakítani, a teljes EU-támogatási rendszer egészét kezelő, annak folyamatait támogató, valamint az érintettek minden kapcsolódó adatát tartalmazó informatikai rendszer állami tulajdonlása nemzetbiztonsági érdek. A kormányhatározat által megfogalmazott cél tehát valóban helyes, annak megvalósítása minden magyar ember érdeke.Sajnálatos módon azonban a kormányhatározatban megfogalmazott nemzetstratégiai cél mind a mai napig nem teljesült. A 2014. november 3-án megjelent, a FAIR névre hallgató pályázatok benyújtására szolgáló informatikai rendszert egy olyan cég fejlesztette, akinek a tulajdonosi körében a magyar államnak nyoma sincs. Ami még megdöbbentőbb, hogy ez a cég nem más, mint a fent említett WELT 2000 Kft. A kormányhatározat ellenére tehát több mint egy év elteltével sem változott az a magas kockázatú és nem utolsósorban tékozlóan költséges gyakorlat, ami a 2007-2013-as ciklust is jellemezte, aminek felszámolására a kormány több ízben is ígéretet tett. 2013 végén és 2014 elején több sajtócikk és szóvivői bejelentés is foglalkozott a WELT 2000 Kft. megvásárlásával. Konkrétan legutóbb 2014. március 1-jén jelentette Csepreghy Nándor úr, hogy a céget az állam megvásárolta, nem hivatalos információk szerint a vételár 800 millió forint körüli összeg volt, azonban ennek az üzletrész-adásvételnek nyoma sincs a közhiteles cégnyilvántartásban. Ennél megdöbbentőbb, hogy 2014. november 14. napján megjelent a 282/2014-es számú kormányrendelet, ami már jogszabály erejével mondja ki, hogy a WELT 2000 Kft. többségi üzletrészét közérdekből, nemzetstratégiai okból a Miniszterelnökségnek meg kell vásárolnia. Kérdezem tisztelt miniszter urat, melyik állami tulajdonú szervezet működteti a 2014-2020-as időszakra vonatkozóan az egységes informatikai és monitoringrendszert. Miért nem mondott igazat a fejlesztéspolitikáért felelős szóvivő a WELT 2000 Kft. megvásárlásával kapcsolatosan több alkalommal? Mi az igazság a WELT 2000 Kft. megvásárlása ügyében? Mennyibe fog kerülni ez a magyar embereknek? Végül, mit kíván tenni miniszter úr a kialakult magas nemzetbiztonsági kockázatot eredményező helyzet kialakulásáért és fennállásáért felelős személyek felkutatása és elszámoltatása érdekében, különös tekintettel arra, hogy ez a tékozló gyakorlat immár közel tíz éve fennáll, és évente mintegy félmilliárd forint osztalékot eredményezett [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a WELT 2000 Kft. tulajdonosai számára? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Lázár János miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a lehetőséget, hogy tájékoztathatom az Országgyűlést arról, hogy az európai uniós források felhasználásának rendjében nemcsak tartalmi, nemcsak bonyolításbeli, hanem az információs technológiát igénybe vevő változások is történtek és történnek a következő időszakban. 2013-ban, amikor a kormány döntése alapján a Miniszterelnökség államtitkáraként átvettem az európai uniós pénzek magyarországi föl-, szét- és leosztásának felügyeletét, akkor a legfontosabb célomnak azt tartottam, hogy az intézményrendszer minél hamarabb nemzeti érdekkörbe kerüljön, ezért, talán emlékszik rá, azt kértem a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségnél dolgozó kollégáktól, hogy ne Brüsszel érdekeit képviseljék Budapesten, hanem Budapest érdekeit képviseljék Brüsszelben. Ezzel párhuzamosan, miután meggyőződésem szerint a 2007-14 között kiosztandó mintegy 7000 milliárd forint felosztása döntő mértékben az informatikai rendszer hatékonyságán múlik, azt kértem és azt javasoltam és azt követeltem, hogy a magyar állam vegye meg, szerezze vissza azt az informatikai rendszert, ami az egész európai uniós forrásbonyolításban részt vesz.2004 után ezt kiszervezték, ismert történet keretében. Hatalmas pénzeket fizettek ki magánvállalkozóknak évente, hogy az európai uniós pénzek magyarországi ellenőrzéséből és folyósításából hasznot húzzanak. Nem vigasz, hogy ez egy magyar vállalkozás volt, és az sem vigasz, hogy a rendszer egyébként jól működött. Kívül esett a magyar állam érdekkörén, a magyar állam elveszítette azon kontroll lehetőségét, amit az informatikai rendszer ellenőrzése biztosíthatott volna.Ennek érdekében 2013 őszén tárgyalásokat kezdtünk, és első lépésként a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató, a NISZ Zrt. átvette a rendszer üzemeltetését, megállapodtunk a tulajdonosokkal, és innentől kezdve a rendszert már nem a WELT 2000 Kft. üzemelteti, hanem a NISZ Zrt. Valóban a WELT 2000 Kft. kezdte meg a következő rendszer fejlesztését, miközben zajlottak az átvételről szóló tárgyalások. Miután 2010 után a kormány 2010-13 között nem tudta megszerezni ezt a cégcsoportot, ezért nekem nem maradt más lehetőségem, mint hogy üzleti piaci körülmények között, könyvvizsgálók és ügyvédek bevonásával próbáljam, természetesen hatékonyan meggyőzni az érintett feleket arról, hogy el kell adniuk a céget a magyar államnak. Azonban 2014. március 2-án meghalt az egyik tulajdonos - sokan ennek a tárgyalássorozatnak a hatásaként írták le ezt a tragikus eseményt, amit a leghatározottabban visszautasítottunk és visszautasítunk ma is -, és ez a sajnálatos haláleset a tárgyalásokat, amelyek egyébként megállapodással végződtek 2014. március 1-jén, a halála előtt egy nappal, ezeket a tárgyalásokat lelassította. A 2014. évre volt szükség ahhoz, hogy megtörténjen a hagyatékátadó végzés, megtörténjen a könyvvizsgálói értékelés, megtörténjen a gyámhatósági jóváhagyás és az adásvételi szerződések aláírása. Jelenthetem az Országgyűlésnek, hogy megkötésre került az adásvételi szerződés, mind az egyik elhunyt tulajdonos örökösei, mind a másik tulajdonos aláírták az adásvételi szerződést, jómagam is elláttam a kézjegyemmel ügyvédi ellenjegyzés mellett, megtörtént az átadás-átvétel, megtörtént a rendszerfejlesztések átadása-átvétele, és a cégbírósági bejegyzés folyamatban van. A cégbírósághoz a szükséges iratokat a Miniszterelnökséget képviselő ügyvédi iroda benyújtotta. Célunk ezzel az, hogy az eddig széttagolt informatikai rendszert, amely négy-öt féle informatikai rendszer volt - vidékfejlesztési pénzek, európai uniós források, kohéziós alapok -, ezeket egy kézbe vegyük, és egy rendszer legyen most már, amely a magyar állam számára teljes kontroll-, ellenőrzési és felügyeleti rendszert biztosít, a cég megvásárlásának lezárulásával. Két héttel ezelőtt írtam alá a végleges adásvételi szerződést a kiskorú gyerekek képviseletében eljáró özveggyel és az ügyvédekkel egyetemben. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgy hiszem, hogy ez a lépés megfelelő garanciát fog biztosítani a magyar nemzeti szempontok érvényesüléséhez. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kérdezem Szilágyi György képviselő urat, elfogadja-e a miniszter úr válaszát.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! A helyzet kialakulásában azért van egy nagyon fontos rész, például az, hogy vannak olyan felelős vezetők, akik ciklusváltásokat, kormányváltásokat túlélve mind a mai napig beosztásban és hivatalban vannak, és köszönik szépen, jól vannak. Ezektől az emberektől várni, hogy ezt a helyzetet megváltoztassuk, és hogy ez a rendszer normálisan működjön, azért lehet, hogy egy kicsit túlzó. [[16.00]] Mindazonáltal én nagyon szépen köszönöm az őszinteségét, köszönöm szépen azt a részletességet, amivel bemutatta ezt a helyzetet, és vehetjük úgy is akár, mint egy karácsonyi ajándékot: elfogadom a miniszter úr válaszát. [[Derültség, taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony és Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor kapnak valódi béremelést a szociális ágazat dolgozói? Meddig hitegetik még őket?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A mai nap folyamán már nagyon sok jelzőt hallottunk arra, hogy milyen évet zártunk. Hallottuk, hogy ez a béremelés éve volt, azt is hallottuk, hogy a hölgyeknek most már milyen jó, és mennyivel növekszik itt a szaporodási index, de egyben biztosak lehetünk, hogy a szociális szférában dolgozóknak ez a fekete éve volt. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Az eltelt egy évben a szociális dolgozóknak harmadik alkalommal kellett kivonulniuk az utcára, és ezért tettük fel az interpellációnkat Borbélyné Ildikó asszonnyal [[Derültség. Közbeszólások: Fordítva hívják! Dr. Rétvári Bence: Bangóné Borbély Ildikó.]] Bangóné Borbély Ildikó asszonnyal. [[Derültség. Taps a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]]
Be fogom számítani ezt a pár percet.
Én élvezem az ülést.Miközben más ágazatokban is - volt már egy ilyen szóváltásunk államtitkár úrral ebben a kérdésben - viszonylagosan voltak béremelések, a szociális szférában egyáltalán nem volt, sőt, hogyha végignézzük a jelenlegi béreket, akkor azt kell megállapítanunk, hogy utoljára hat évvel ezelőtt volt viszonylagos bérrendezés. Államtitkár úr ebben a szóváltásban kitért arra, hogy ebben az évben is volt egy béremelés, és ez éppen Soltész államtitkár úr idejére esik. Hát, szeretném elmondani önnek, államtitkár úr, nem volt béremelés a szociális ágazatban, ugyanis ez a bérkiegészítés, amelyet az ágazati dolgozók kaptak, nem becsülöm le ennek a mértékét, de mégsem bérfejlesztés, ugyanis egy bérkiegészítés bármikor elvehető, bármikor felfüggeszthető a folyósítása, és bármikor csökkenthető annak a mértéke. Tavasszal a miniszter úr a meghallgatásán a következőt mondta: „Leültünk a szociális kerekasztalhoz, és egy szociális életpályát indítottunk el.” Én ezt természetesen értem, csak én azt gondolom, hogy a szociális életpályából nem lehet kenyeret venni; nem lehet kenyeret venni a szociális területen dolgozó embereknek. Amikor nemzetközi konferenciákon megkérdezik tőlünk a külföldi kollégák, hogy mennyi a fizetésük, és mi ezt megmondjuk, akkor azt hiszik, hogy heti bérről van szó, és nem havi fizetésről. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Földi Lászlót a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]] A nyár folyamán kérdést intéztünk a tárcához, és a kérdésre adott válaszban a következőket juttatta el hozzánk a szociális tárca. Az egyeztetések legfőbb célja, hogy a szociális területen foglalkoztatottak bére, munkafeltételei és társadalmi megítélése pozitív irányba mozduljon el, ezért létrehozták a bérpótlékkal, az előmenetellel és a juttatásokkal foglalkozó alcsoportot. Én értem, hogy mindig hoznak létre valamilyen bizottságot, csak én azt tapasztaltam az elmúlt években, hogy ha valamit a kormány nem akar megoldani, akkor valamilyen bizottságot biztosan létre fognak hozni. [[Zaj.]] Ha van pénz stadionokra, akkor legyen pénz a szociális szféra [[Az elnök csenget.]] bérfejlesztésére is! [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Úgy van!]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! 2007-ből idéznék egy politikust, aki azt mondta a szociális rendszer kapcsán a 2007-es költségvetésről, hogy „sokallom az állami normatívát”. Éppen ezért védte azt a 2007-es kormányzati intézkedést ez a politikus, amellyel az emelt szintű normatív ellátást 100 ezer forinttal csökkentették, az egy ápolt után járó intézményi normatívát a nem emelt szinten 30 ezer forinttal csökkentették, és erre azt mondta az a szocialista politikus akkor, 2007-ben, hogy ez egy jó intézkedés, mert így a szomszédok és a barátok majd jobban tudnak gondoskodni az idős, beteg és amúgy szociális ellátásra szoruló emberekről. A kérdésem az: vajon ki volt ez a politikus? [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból: Korózs Lajos.]] Így van, Korózs Lajos volt ez a politikus. [[Derültség, taps a kormánypárti padsorokban.]] Korózs képviselőtársunk akkor sem aggódott a szociális szféráért - 2007-ben járunk, a világgazdasági válság még ki sem tört, csak az akkori Gyurcsány-kormány áldásos munkájának következményeit élvezhették a szociális szférában -, majd a következő esztendőben is - akkor már talán államtitkárként - támogatta az ebben a szférában dolgozók 13. havi juttatásának az elvételét. [[Felzúdulás, zaj a kormánypártok soraiban.]] Most pedig itt feláll, és azt mondja [[Az elnök csenget.]] , igaz, hogy 2014-ben, ebben az esztendőben, január 1-jétől bevezettünk egy ágazati bérpótlékot a szociális szférában dolgozóknak, 12 milliárd forintot biztosítottunk ebben a költségvetésben és a jövő évi költségvetésben is, de ezt kevesli, és azt mondja, hogy többre lenne szükség. Ez utóbbi az első olyan kijelentése, amivel egyet tudunk érteni. Ezek az emberek valóban többet is érdemelnének, csak, tisztelt képviselő úr, fokozatosan halad a kormány, s először a pedagógusok terén tudtunk egy nagyobb béremelést véghezvinni - 30-40 százalékkal növekedett már a pedagógusok bére -; a szociális szférában dolgozóknak 5-11 százalékkal növekedett, ami legalább nem egy csökkenés, mint az önök idejében, sem a normatívában, sem a bérekben, hanem növekedés. Igyekszünk ezt a következő évben egy életpályába illesztve továbbfolytatni és továbbemelni. Ennek előzetes feltétele természetesen az, hogy a szociális szféra felépítésén a változtatásokat, amiket a jövő évben tervezünk, véghezvigyük, és hogyha maga a rendszer átalakult, akkor utána természetesen elindíthatjuk a szociális szférában dolgozók életpályáját, és ők maguk is béremelést kaphatnak a későbbiekben is. De ennek az ágazati bérpótléknak, amit ön itt lebecsült - márpedig évek óta ez volt az első béremelkedés -, a 12 milliárdos fedezete az idei és a jövő évi költségvetésben is szerepelt. Mi magunk igyekeztünk megállapodni is a szakszervezetekkel, akik közösen tárgyaltak a kormányzattal, ön is mondta, hogy több bizottság is alakult, és október elején - már nem emlékszem pontosan, hogy melyik napon, de talán 8-án - jártak a mi minisztériumunkban is. Akkor megállapodtunk egy szövegtervezetben, egy közös megállapodásban. Egy hónappal később vártuk szeretettel ezeknek a szervezeteknek a képviselőit, hogy a közösen megállapított megállapodás szövegét nem változtatva, hanem a korábbiakban rögzítettek szerint kinyomtatva, jöjjenek és a szociális államtitkár úrnál ezt írják alá, de ők a későbbiekben inkább a tüntetést választották. Mindettől függetlenül elismerés illeti azoknak az embereknek a munkáját, akik talán majd holnap este is, szenteste is azzal töltik a munkaidejüket, hogy idős, beteg, sok esetben magatehetetlen és magukról gondoskodni nem tudó emberekről gondoskodnak, az ő életüket teszik valamelyest elviselhetőbbé. Bízunk benne, hogy Magyarország növekvő gazdasági teljesítménye a karácsonykor más emberekről gondoskodó emberek munkájához is nagyobb lehetőséget nyújt nekünk, az ő megbecsülésükre és a jövő évi béremelésükre. Köszönöm szépen, és kérem, hogy fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tudja, államtitkár úr, KDNP-s politikus létére én most nagyon elszégyellném magamat. [[Felzúdulás, zaj a kormánypártok soraiban.]] Ön, aki beszél a karácsony szentségéről [[Az elnök csenget.]] és beszél a szociális szféráról, tudja, kiről beszél? [[Dr. Rétvári Bence: Igen. 97 ezer emberről.]] A szociális ágazatban dolgozókról, szociális munkásokról, házi segítségnyújtásban dolgozókról, bölcsődei alkalmazottakról, óvodai technikai dolgozókról, iskolai technikai dolgozókról, akik 2008 januárjában kaptak utoljára fizetést. Ezt a 100 ezer embert maguk becsapták! [[Közbeszólások, zaj a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Tudja, ezek az emberek létminimumom vannak, tök mindegy, hogy 40 éves munkaviszonnyal rendelkeznek vagy egyéves munkaviszonnyal. És tudja, államtitkár úr, ezeket az embereket megint becsapták. Önök megint lemondtak 100 ezer emberről. Tudja, milyen 100 ezer emberről? Akik gyerekekért dolgoznak, elesett emberekért dolgoznak, nyugdíjasokért. Nem ilyen pökhendi politikusok, mint maguk, akik itt ülnek a parlamentben! [[Az elnök csenget. Taps az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ, kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Most akkor mi van az egri sürgősségi osztályon?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnos három hete ismert az a helyzet, ami Egerben fennáll a sürgősségi osztályon, ugyanis az egri Markhot Ferenc Kórházban egyes információk szerint 6, más információk szerint 12 orvos mondott fel a sürgősségi osztályon. [[16.10]] A felmondások indokában az elmondások szerint a rossz munkakörülmények, a nem megfelelő technikai és személyi adottságok, valamint a 2010 után csökkentett létszámok állnak. Azóta az osztály csupán helyettesítéssel próbálja megoldani a fennálló helyzetet, melynek problémája, hogy a belgyógyászati, illetve sebészeti, gyermekgyógyászati szakvizsgával rendelkező orvosok is el tudják látni és elláthatják azt az ügyeleti feladatot, amelyet sürgősségi szakorvosoknak kellene ellátniuk. További probléma, hogy jelenleg a 4-5 orvos helyett egy, illetve egy szakorvos és egy rezidens orvos látja el az ügyeletet. Sajnos az eset mutatja, hogy precedens lett az egri ügy, az egri hiány és az egri sürgősségi orvosoknak a felmondása, ugyanis ilyen még az országban eddig nem történt. Úgy tűnik, hogy látszólag a kórház vezetése és az intézményvezetők a helyzet magaslatán állnak, és látszólag nem érdekli őket a megoldás, ugyanis azt mondják, hogy nem jelent többletterhelést sem a dolgozóknak, sem az állománynak a jelenlegi helyzet.Elmondta a főigazgató, illetve a tiszti főorvos is, hogy nincs veszélyben az ellátás. Ezzel szemben, aki kicsit is járatos a sürgősségi ellátásban, az pontosan látja, hogy ez nem megnyugtató válasz. Méghozzá azért nem megnyugtató, hiszen a betegjogi képviselő mondta el saját maga, hogy a környező kórházakból, környező rendelőintézetekből sokkal kevesebb, szám szerint 30-40 százalékkal kevesebb panaszt kapott az ellátó intézményekre, mint magára az egri kórházra és magára az egri sürgősségi osztályra, tehát jól mutatja, hogy a betegek is kezdenek elfordulni az osztálytól. De a probléma nem egyedül Eger problémája. Ugyanilyen problémával küzdenek azok a nagyobb ellátási területtel rendelkező kórházak, mint Gyula, Kaposvár, Miskolc, és ugyanezekbe a helyzetekbe kerülhetnek ezek a kórházak, hisz orvoshiány, sőt lassan a jogszabályi változtatások miatt rezidenshiány is felléphet ezeken a településeken. A másik probléma, hogy az életpályamodell még mindig nem került kialakításra. A megoldás pontosan ezekben állna, így hát kérem a kormányt, hogy ezekre fektessen figyelmet. És kérem öntől, államtitkár úr, hogy a hallottak fényében, legyen szíves, magyarázza el, pontosan mi folyik az egri kórházban. Érzi-e már a súlyát, hogy nem lehet tovább halogatni az orvosi fizetések rendezését és a komplex életpályamodell bevezetését? Hány Egernek kell megtörténnie akár sürgősségi ellátás területén, akár az egész osztályok működtetésében, hogy észbe kapjanak, államtitkár úr? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy a problémák felnagyítása és a tényeknek az elferdítése hangulatkeltésre ugyan jó, a közvélemény negatív befolyásolására alkalmas, viszont egyáltalán nem a jobbítás szándékáról tanúskodik. Az Egri Markhot Ferenc Kórház sürgősségi betegellátó osztályán minden híresztelés ellenére folyamatos a betegellátás. Az utóbbi két hónap során ugyan halmozottan adódtak munkaerőgondok az osztályt érintően, a kórház vezetői azonban a vonatkozó jogszabályi előírásokat szem előtt tartva kezelték ezt a helyzetet, és elláttak minden beteget. Képviselő úrnak a helyettesítés módját kifogásoló megállapításai egyáltalán nem helytállóak, és a szabályozást illetően a nem kellő tájékozottságról tanúskodnak. Tájékoztatom, hogy az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló, még régi ESzCsM-rendelet az úgynevezett második progresszivitási szintű sürgősségi betegellátó osztályra vonatkozóan az ellátás biztosításához szükséges orvosi létszámról és képzettségi követelményekről a következőképpen rendelkezik: műszakonként rendelkezésre kell állnia egy osztályvezető, műszakvezető szakorvosnak, aki vagy aneszteziológiai és intenzívterápiás szakvizsgával, vagy sürgősségi szakvizsgával rendelkezik; továbbá egy további szakorvosnak, aki lehet aneszteziológus, intenzívterápiás szakorvos, sürgősségi szakorvos, de lehet belgyógyász, sebész, traumatológus, neurológus, gyermekgyógyász, tüdőgyógyász, kardiológus, urológus, szülész-nőgyógyász szakorvos is, valamint két rezidens orvosnak. Ezt írja tehát a jogszabály. A sürgősségi szakvizsgától eltérő egyéb szakvizsgával rendelkező orvosok alkalmazása tehát szakmai szabályok és szakmai egyenértékűség, helyettesíthetőség figyelembevételével történő döntés eredménye, és nem költségvetési oldalról tetszetős megoldás, ahogy azt a képviselő úr feltételezi. Az ottani ellátási feltételek tehát megfelelnek a jogszabályi követelményeknek. Mivel sürgősségi osztály működtetése a kórház részéről kötelező, amennyiben a sürgősségi osztályon nem áll rendelkezésre kellő számú orvos, akkor a működtetést akár más osztályok orvosaival vagy közreműködők igénybevételével lehet, illetve kell biztosítani. Ezt az egri kórház is így teszi. Felhívom képviselő úr figyelmét, hogy a betegjogi képviselő sajtónyilatkozatából idézett adatok értékelése ismét téves következtetésre vezet, ha a viszonyítás olyan intézményekhez történik, amelyek lényegesen kisebb ellátási területtel és betegforgalommal rendelkeznek, mint maga az egri kórház. Különösen megtévesztőek az adatok, ha olyan kórházakhoz hasonlítják a sürgősségi ellátással kapcsolatos panaszok számát, ahol nemcsak hogy sürgősségi osztály nincsen, de még aktív betegellátás sem. Tisztelt Képviselő Úr! Köztudott, hogy a magyar egészségügyben a humán erőforrás kérdése évtizedes probléma. Az egészségügyért felelős államtitkárság irányításával jelenleg jogalkotási fázisban vannak a képviselő úr által sürgetett, illetve azokon is túlmutató intézkedések. Ugyanakkor semmiképpen se feledkezzünk meg arról, hogy az elmúlt négy évben már nagyon sok fontos intézkedés született annak érdekében, hogy az egészségügyi dolgozók megbecsültsége nagyobb legyen. Orvosaink, ápolóink 2012-ben és 2013-ban egyaránt béremelésben részesültek. A béremelés közel százezer embert érintett, körülbelül 97 ezer embert. Az elmúlt két esztendőben a kórházakban, a szakrendelőkben és egyéb intézményekben foglalkoztatottak bruttó átlagkeresete pedig átlagosan 27 százalékkal növekedett. 2010 óta több intézkedés segítette a szakorvosképzés rendszerének egyszerűsítését és a rezidensek helyzetének javítását. Elterelésre került sok akadályozó tényező, a legnehezebb emberierőforrás-helyzetben lévő szakmáknál bevezetésre került a hiányszakma-támogatás, és még sorolhatnám az intézkedéseket, ha lenne több időm, de kérem, hogy erre legyen tekintettel, és fogadja el a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a választ. Ön semmivel nem oszlatta el azokat a kétségeket, amelyeket korábban már a főigazgató vagy a tiszti főorvos elmondott, és semmivel sem sikerült megnyugtatnia ezt a helyzetet. És úgy gondolom, hogy amikor ön azt említette, hogy hangulatkeltésről van szó, az lesz az igazi hangulatkeltés, amikor majd az extrém hosszú ünnepi hétvégén és az ünnephez kapcsolódó ügyeleti rendszerben folyamatosan jönnek a betegek, és nem lesz elegendő orvos, hogy ellássa ezeket a betegeket. Na, az lesz az igazi hangulatkeltés! Másrészről, amiket ön mond, és amilyen számtöredékeket elmondott, nem szép üzenet annak a szakmának, aki most az egész hétvégén és az egész ünnep alatt végig fogja állni a strázsát, és ott fog állni az ügyeletben, és helyettünk, értünk fog dolgozni vállt vállnak vetve, és az ügyeleti rendszert, a sürgősségi rendszert fenn fogja tartani. Épp ezekre tekintettel, amiket mondott, elfogadni nem tudom. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 106 igen, 31 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Áldott, kegyelemteljes karácsonyi ünnepeket kívánok önöknek, és békés, boldog, eredményekben teljes új esztendőt. Átadom az elnöklést Jakab István alelnök úrnak, az azonnali kérdések órája következik. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Mielőtt folytatjuk, látom, hogy nagyon sokan távoznak az ülésteremből, engedjék meg, hogy megragadjam az alkalmat, és a magam nevében is áldott ünnepeket kívánjak és nagyon-nagyon boldog új esztendőt minden képviselőtársamnak. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Heringes Anita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Kaphatunk-e két egyenes mondatot?” címmel. Képviselő asszonyt illeti a szó.
Most kisvárosom nyugalma miatt fordulok önhöz, Lázár úr. A paksiaktól mindig precíz, nemzetközileg kiemelkedő, biztonságos és gazdaságos üzemeltetést várt el minden magyar állampolgár. Cserébe csak kiszámíthatóságot és minden bizalmat kértek, amit csak kaphatnak a paksi szakemberek. [[16.20]] Az elmúlt egy hétben viszont megbolydult a város és a szóbeszéd otthon és az országos sajtóban is, az ön múlt heti interpellációra adott válaszának köszönhetően, amely így hangzott. „A kormány úgy döntött, hogy Paks I. atomerőmű, a jelen pillanatban működő atomerőmű vonatkozásában nemzetközi menedzserek segítségét kéri. Meg fogunk bízni egy nemzetközi fejvadász céget, és annak érdekében, hogy minden transzparens és átlátható legyen, nyugati menedzserekre fogjuk bízni - lehetőség szerint többségben - a Paksi Atomerőmű I. jelen pillanatban működő részének üzemeltetését, mert úgy ítéljük meg, hogy jó néhány szerződés áttekintésére és a működési költségek csökkentésére van szükség.”Tudja, miniszter úr, itt minden kifejezésnek súlya van. Pontos, precíz mondatokat kérek most öntől. Pontosan miről döntött a kormány, a Paksi Atomerőműről vagy Paks II.-ről? Nyugtasson meg minket: ugye, nem jók a sajtó értesülései, hogy több száz fős leépítés várható a Paksi Atomerőműben a költségcsökkentés céljából? Az, hogy többségében nemzetközi menedzserekre kívánják bízni az erőmű üzemeltetését, az ugye, nem jelenti azt, hogy külföldi menedzserekre cserélik a Paksi Atomerőmű tapasztalt szakemberekből álló vezetését? És még egy kérdés: a paksi kapacitásfenntartásra felvett hitelt maximum 5 százalékos kamattal írták alá az oroszokkal. Mi lesz most, hogy 17 százalékos az alapkamat? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a lehetőséget kedves képviselőtársamnak arra, hogy beszélhetek a Paksi Atomerőműről; tehát nem a bővítésről, nem Paks II.-ről, hanem Paks I.-ről - az első, illetve az egyik kérdésére ez a válaszom. És egyúttal megragadom az alkalmat, hogy Kepli Lajos képviselőtársam számára is már a válaszba beleöltsek, hogy utána ő megalapozottan tudjon kérdezni. A kormány két kérdésben hozott döntést. Az egyiket már az Országgyűlés elé terjesztette törvény formájában, a Paks II. törvényt ajánlom a figyelmébe, amelyben arról döntött a kormány, hogy az Országgyűlés számára azt javasolja, foglaljuk törvénybe, hogy az Országos Atomenergia Hivatal mellé egy nemzetközi tanácsadó testület fölkérésére van szükség a Paks II. megvalósításával kapcsolatban. Természetesen ez azt a célt szolgálja, hogy a nemzetközi atomenergetikai szakvélemény, szakipar, szakmai közönség rátekintéssel bírjon a Paks II. beruházásra, a Paks I. kapacitásfenntartására, és azt hiszem, hogy ez mindenkinek, aki átláthatóságot és transzparenciát akar, érdekében állhat. A másik döntésünk a Paks I. atomerőművel kapcsolatos. Úgy hiszem, hogy az ország érdekeit az szolgálja, ha a Paks I. atomerőmű működésével kapcsolatban azt, hogy ott az áramot mennyi költségért állítják elő, mindenki kristálytisztán és pontosan látja. Magyarországon kevés olyan magyar, nemzetközi súlyú vállalat van, amely nemzetközi erővel bír, minden ilyen vállalatnál dolgoznak külföldi menedzserek is; az a vezetői tapasztalat, hogy egy vagy több külföldi menedzser bevonása a döntésekbe, lásd MOL, az nem csökkentette a cég értékét, hanem jelentős mértékben növelte. Transzparens körülmények között, a nemzetközi gyakorlatnak megfelelően fogjuk kiválasztani azokat a menedzsereket, akik Paks II. irányításába bekapcsolódnak, és a Magyar Országgyűlés és a magyar kormány számára világossá teszik azt átlátható és transzparens módon, hogy mennyibe kerül az áram a Paks I.-nél. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Pont a közleményében olvashattuk, hogy garanciát jelent majd a nemzetközi szakmai közvélemény tájékoztatása. Nemcsak a nemzetközi szakmai közvéleményt kell tájékoztatni, hanem a magyar embereket és a magyar szakembereket is. Mi kezdeményeztük az eseti bizottságot, hogy átlátható és transzparens módon tudják önök ezt a bővítést megcsinálni. Ezt önök leszavazták, konkrétan a bizottsági ülésen nem engedték át. Ha átláthatóan és transzparensen kívánják ezt az erőműbővítést megcsinálni, és bíznak a paksi magyar szakemberek tudásában, akkor elvárjuk azt, hogy az eseti bizottságot most önök nyújtsák be, vagy benyújtjuk mi. Tudja, mit? Benyújtjuk mi - karácsony van. Legyen szíves, támogassa a kormány, támogassa a kormánytöbbség a biztonság érdekében, a paksi szakemberek érdekében; és nagyon reméljük, hogy nem lesz elbocsátás, és nagyon reméljük, hogy a paksi vezetőséget nem kívánják nemzetközi szakemberekre cserélni. Tudja, minket nemzetközileg egyfolytában felügyelnek. A Nemzetközi Atomenergia Hivatal felügyel minket, és addig jó, amíg nem a politika szól ebbe bele, hanem a Nemzetközi Atomenergia Hivatal. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Megnyugtatom a paksiakat, a kormánynak az a célja, hogy Pakson az atomerőmű-kapacitás fönnmaradjon. Ennek érdekében döntöttünk Paks II. létrehozásáról, amit az ellenzéki pártok, így ön, képviselő asszony nem támogatott. Ön a saját települése ellen szavazott [[Heringes Anita közbe­szól. Zaj, közbeszólások az MSZP soraiból.]] , hiszen ha Paks II.-n a kapacitást nem tartjuk fönn, akkor a Paksi Atomerőműnek vége van 2030-ban. Ezt azért teljesen világosan szögezzük le! A másik pedig, hogy nagyon beszédes [[Zaj, közbeszólások az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] képviselőtársaim, nagyon beszédes a helyzet. Hogyan van, hogy megjelenik egy hír, hogy jön egy nemzetközi menedzser, és mindenki berezel? Vajon mi történik Paks I.-nél, ha erre a hírre mindenki megijed? [[Felzúdulás, közbekiáltások az MSZP soraiból, köztük dr. Harangozó Tamás Attila: Mert ez nem csőgyár, hanem atomerőmű. Az elnök csenget.]] Szeretném föltenni azt a kérdést…
A párbeszédet, kérem, képviselőtársaim, fejezzék be. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Vajon mi lehet Paks I.-gyel, hogy ha bejelentjük, hogy jön egy német igazgató, mindenki berezel; illetve hogyan következik egy külföldi menedzser megjelenéséből, hogy embereket bocsátanánk el? [[Dr. Harangozó Tamás Attila: Abból, amit mondtál. Abból következik.]] Érdekes reakciókat hallhattunk. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát, és tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy miniszter úr csöndben hallgatta végig a kérdezőt, azt gondolom, a választ is illik meghallgatni. Köszönöm. [[Közbe­szólások az MSZP soraiból: De nem mond igazat. Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! [[Egy közbeszólásra:]] Képviselő úr, egy más fórumon. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Harmadszor kérdezem: mi a véleménye most, a gazdagok kormányának érintett tagjaként a luxusmedence-adóról, amit még ellenzékben követelt, Gyurcsány villája előtt?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Szijjártó Péternek már volt alkalmam átadni egy szélkakast, a személyes válasszal azonban még adós. Bízom benne, hogy Lázár Jánoshoz hasonlóan…
Képviselő úr…
…benne is lesz annyi bátorság…
Képviselő úr, képviselő úr [[Kikapcsolják Novák Előd mikrofonját.]] a válaszát várom, nem a kommentet. Köszönöm. [[Novák Előd: …hogy végre kiálljon ide és válaszoljon.]] Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszter úrnak a második soron következő kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „120 ezer bedőlt hitelszerződés?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Igen, megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Számos család, túlzás nélkül: több tízezer család igen nehéz karácsony elé néz, ahol nagyon ki kell számolni a családfőnek, hogy mi kerül a fa alá, és bizony sok helyütt az ételben és egyéb alapvető szükségletekben is hiányt szenvednek az érintett családtagok. Látható, hogy miközben az úgynevezett devizahitelesnek nevezett rendezés kapcsán kialakult ez a helyzet, miszerint éveken, sőt volt, akit évtizeden keresztül indokolatlanul foszthatott ki bank vagy pénzintézet, még mindig van 120 ezerre tehető olyan, nem pont szakmailag, de bedőltnek nevezhető szerződés, amelyek mögött álló tulajdonosokkal, emberekkel lényegében semmit nem tervez a kormányzat, legalábbis cselekvési tervében nem látszik, hogy ezen, egyébként hatalmas létszámúra tehető társadalmi csoporttal kapcsolatban milyen megoldást kínál, milyen javaslatot kínál. Ugye, 2010-es kampányígéretként már elhangzott a magáncsőd intézményének felvetése, ami aztán 2012-es ígéret is volt, majd 2014-es is. Most eljutottak oda, hogy a KDNP bejelentése szerint már van esély arra, hogy erről legalább vitatkozzon a Ház, de nyilvánvaló módon választ igényelne az, hogy mi tartott négy évig ezen. És az is egyértelmű módon választ igényelne, hogy mi lesz azokkal az emberekkel, akiknek bedőlt a szerződésük, akik adott esetben már elvesztették az otthonukat, akiket még részben véd a kilakoltatási moratórium az első csoportból gondolva, de ott is kérdéses, hogy ezt meddig kívánja fenntartani a kormányzat, és a kilakoltatási moratórium lejárta után milyen sorsot szán azoknak az embereknek - még egyszer mondom: több mint százezer szerződésről és a mögötte álló sokkal több családtagról van szó -, akiknek sajnálatos módon semmilyen segítséget nem tudott vagy nem akart eddig nyújtani. Összességében tehát adódik a kérdés: megengedhető-e egy Európa szívében elhelyezkedő országban az, hogy több mint százezer állampolgárról látszólag vagy akármilyen úton-módon lemondjon az aktuálisan regnáló kormányzat? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[16.30]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdésében egyszer több tízezer családról beszél, aztán 120 ezer családról beszél [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Az több tízezer! Közbeszólás az MSZP soraiból: Jaj, ne már!]] valahol el kellene dönteni, hogy az ön véleménye, álláspontja szerint akkor igazából mennyi családról és milyen jogi helyzetben lévő családról van szó. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Azért csak próbálj meg válaszolni!]] Egy biztos: az Országgyűlés által elfogadott négy törvény, amely rendezi a devizahitelesek sorsát jövő év első félévében most már véglegesen, az minden hatályos szerződésben lévő ügyfélre vonatkozik. Mi nem tudunk olyanról, hogy 120 ezer ember esett volna ki ebből a jogi szerződési kategóriából. Tehát mindenkinek, akinek a pénzintézettel szemben akár felmondott, de jogilag még érvényes szerződése van, rá az elszámoltatás és a forintosítás vonatkozik. [[Dr. Staudt Gábor: Elszámolás.]] Az elszámolás. Aki pedig ezen túl már kiesett ebből a rendszerből, annak teljesen más megoldást ajánlottunk - ezt ön is tudja -, például a Nemzeti Eszközkezelő rendszerét, ahol 25 ezer ingatlan megvásárlásáról döntött már a Nemzeti Eszközkezelő. Én azt gondolom, hogy fontos szempont a végleges megoldásnál, hogy ne legyenek perek tízezrei vagy százezrei, és a rendezés - mert 2010-re is visszautalt - azért tartott ennyi ideig. Egy bizonyos, hogy a következő évben, amikor megtörténik az elszámolás és a forintosítás, minden devizahiteles csökkentett törlesztőrészletet fog fizetni, és mentesül az árfolyamkockázattól, és visszatérítik a bankok által tisztességtelenül elvett összegeket. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném a legnagyobb visszafogottsággal felvilágosítani államtitkár urat, hogy a 120 ezer bizony több tízezer, az tizenkétszer tízezer egészen pontosan. Olyan emberekről beszélünk, akik vagy már egyáltalán nem tudják törleszteni az állítólagos tartozásuk után kiszabott törlesztőrészleteket, vagy komoly gondjaik, komoly elmaradásaik vannak e tekintetben. Tehát az önök forintosítási akcióterve, amit a bankokkal összejátszva kitaláltak, nem rendezi ezeknek az embereknek a helyzetét, és a moratórium lejárta után a legnagyobb eséllyel a pénzintézetek az önök felhatalmazásával közülük fogják kijelölni az utcára dobandó, százalékokban mért embereket. De itt emberekről, magyar emberekről, családokról van szó, kutya kötelességük lenne tehát legalább ilyenkor érdemi válaszokat adni egy olyan ünnep előtt, ami nagyon nehéz lesz ennek a sok tízezer embernek; több tízezer, még egyszer mondom, ennyiről van szó. És nagyon fontos azt is kiemelnem, hogy ha már ilyen flegma, lekezelő válaszokkal illetnek minket, legalább a magáncsőd-, családi csődvédelem intézményével vagy bármilyen gesztusértékű megoldással egy ilyet legalább a fa alá téve könnyítsék meg ezeknek az embereknek a helyzetét, hiszen tarthatatlan az, hogy így kelljen a karácsonyfa mellé állni bármelyik magyar család tagjainak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , kiszámíthatatlan és a jövőbe vetett hit nélkül, ilyen közegben és egyáltalán ilyen államtitkári hozzáállással. Tehát nagyon kérem arra, hogy egy kis önmérsékletet követően [[Az elnök ismét csenget.]] valódi megoldásokat szavatoljon a károsultaknak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Képviselő úr, egy perc áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat.
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Úr! Én nem akarom önt meggyőzni. Ha nem sikerült az elmúlt négy és fél évben meggyőzni arról e kormány bármely tagjának… - egyébként hozzáteszem, hogy például a devizahitelesekkel kapcsolatos törvényi előkészítés az Igazságügyi Minisztériumhoz tartozik, a Nemzeti Eszközkezelő a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz, az elszámoltatás pedig a Magyar Nemzeti Bankhoz. Ahhoz képest engem kérdez - csak úgy a tájékozottságáról. Tehát nem kívánom önt meggyőzni, mert nem önt kell meggyőzni, hanem az érintett embereket kell a kormánynak meggyőzni, és úgy gondolom, hogy azokkal a lépésekkel, amelyeket 2010-től tett a kormány, ezt bármikor vállalhatja. A kérdés össztársadalmi problémát jelzett, és azt gondolom, hogy a kormány mégis megtalálta azt a megoldást, hogy végül jövő év első felében valamikor kimondhatja azt, hogy véglegesen rendeződött Magyarországon a devizahitelesek sorsa. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mikor veszi észre a kormány, hogy rosszirányba megy?” címmel. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Soha!]] A képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Érdeklődéssel hallgattam előbb a fejtegetését, amikor arról beszélt, hogy a Paksi Atomerőműbe külföldi menedzsereket vinne. Ön egy olyan indoklást használt, amit én egy kicsit furcsának tartok, ugyanis ön azt mondta, hogy erre azért van szükség, hogy a paksi áram költségét tisztán lássák. Na most, tisztelt miniszter úr, akkor ez azt jelenti, hogy önök most pontosan nem tudják, hogy mennyibe kerül a paksi áram? Ugyanis, amit mondott, az ezt jelenti. A másik, amit kérdezni szeretnék; ön azt mondta, hogy transzparens módon fogják ezeket az embereket kiválasztani. Ez mit jelent egész pontosan? Kik lesznek ezek a szakemberek, akik idejönnek a Paksi Atomerőműbe? [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Transzparensek.]] Ez azért is érdekes, mert amikor arról volt szó, hogy tendereztetni fogják a paksi bővítést, amit önök kapacitásfenntartásnak hívnak, akkor azzal az indoklással utasították el a tender szükségességét, mondván, hogy itt orosz technológiát használnak Paks I.-nél, és ha bővítésről van szó, akkor célszerű, hogy az oroszok jöjjenek bővíteni, merthogy ők jobban ismerik ezt a technológiát. Tisztelt Miniszter Úr! Akkor ez azt jelenti, hogy most is orosz szakemberek fognak jönni a most működő négy paksi atomerőművi blokkhoz? Mert ha a korábbi indoklásuk megáll, akkor az pontosan ezt jelenti. Esetleg, tisztelt miniszter úr, ez a helyzet azt jelenti, hogy netán a paksi paktum, az Orbán-Putyin-paktum része volt az is, hogy nemcsak Paks II.-t csinálhatják az oroszok, hanem még a Paks I.-et is átengedik nekik valamilyen formában?Illetve, tisztelt miniszter úr, ön két döntésről beszélt. Az egyik Paks II.-vel volt kapcsolatos, hogy az OAH mellé nemzetközi tanácsadó testületet neveznének ki, hogy rátekintsenek a bővítésre. Egészen pontosan meg tudná nekem nevezni, hogy mik ennek a döntésnek a koordinátái, hogy világosan lássuk, hogy ön melyik kormánydöntésre vagy milyen döntésre gondol, amikor azt mondja, hogy önök ezzel kapcsolatban döntöttek? Köszönettel várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem olyan régen itt a parlamentben képviselő asszony több alkalommal is a kormány tagjain és a miniszterelnökön számon kérte az átláthatóságot. Most, amikor két olyan döntést hozott a kormány, amely az atomerőmű jelenlegi működése kapcsán és a jövőbeni működése kapcsán is nagyon nagy mértékben erősítheti a nemzetközi közvélemény bizalmát, elkötelezettségét és a hazai adófizetők átláthatóságát, akkor ön hirtelen lovat vált, egy másik pozícióba helyezi magát, ami egy bámulatos teljesítmény, nem nevezném politikusi erénynek, általában az adófizetők nem szokták meghálálni. De a múlt héten még mást mondott képviselő asszony, mást kért számon. A múlt héten számon kérte az átláthatóságot, most, hogy átláthatóság lesz, most, hogy számonkérhetőség van, most, hogy a nemzetközi sztenderdeket figyelembe vesszük, most ez a probléma. El kellene dönteni, hogy mi az álláspontja, képviselő asszony. Egyszerűbb lenne, hogy ha megmondaná, hogy ön mit szeretne, vagy milyen tájékoztatást kapott, vagy milyen felkérést kapott az Amerikai Egyesült Államok követségétől, hogy melyik cég építse Paks kapacitásfenntartását, melyik amerikai érdekcsoport lenne az, amelyik megfelelne képviselő asszonynak. Egyszerűbb lenne, hogyha ezt így, az év végi őszinteségi rohamban elmondaná, mert ez sokkal világosabb álláspont, mint ami eddig elhangzott.Még egyszer szeretném elmondani a két döntésünket. Az egyik döntés, hogy a Paks I. atomerőmű napi működése kapcsán szeretnénk az irányításba menedzsert vagy menedzsereket bevonni. Ennek a kiválasztásában van egy nemzetközi gyakorlat - aki ebben jártas, ismeri -, nemzetközi gyakorlatnak megfelelően fogjuk kiválasztani az érintett menedzsert vagy menedzsereket. Mi jelen pillanatban azt tudjuk, hogy a Paksi Atomerőmű mennyiért adja el a Magyar Villamos Műveknek az áramot. Szeretnénk ennek az árnak a valóságtartalmába betekintést nyerni, és úgy hiszem, hogy erre jó, ha a nemzetközi közvéleményt is bevonjuk, hogy mi is történik Pakson tulajdonképpen. Nem kell ettől félni annyira, hogyha Pakson minden rendben van, akkor nincs itt aggódnivalója sem a Szocialista Pártnak, sem más pártoknak, sem más oligarcháknak. [[Gőgös Zoltán: Ezt te mondod? Taps a Fidesz soraiból.]] Köszönöm szépen.
Nagyon köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Ha ön tisztelettel adózik az én politikai teljesítményem előtt, akkor én viszont nem fogok tisztelettel adózni az ön kommunikációs teljesítménye előtt, merthogy három kérdést tettem föl, és abból ön igazából egy félre válaszolt. Most akkor kezdem sejteni, hogy kormánydöntésről van szó. Viszont nem mondta, hogy az oroszok jönnek-e Paks I.-re, vagy nem jönnek a Paks I. blokkokba. Illetve azt se mondta meg, hogy konkrétan mi lesz az a transzparencia, amit önök persze annak hívnak, de lehet, hogy nem is arról van szó, amilyen alapon önök kiválasztják ezeket a szakembereket.Viszont látom, fél ön a válaszadástól, tisztelt miniszter úr. És én megértem, hogy ön fél, hiszen olyan zavarosban halásznak, hogy biztos nem érzi ott biztonságban magát, hogy ilyen döntéseket kell meghoznia, és ilyen kellemetlen helyzetben kell lavíroznia. Én megértem az ön problémáit, de azért jó lenne, ha az adófizető állampolgároknak megmondaná, hogy mire költik az adóforintokat. Az nagyon nem megnyugtató, hogy önök igazából úgy akarják ezt az erőművet bővíteni, hogy azt se tudják, hogy az áram, ami ott készül, mennyibe kerül. Innentől kezdve nem tudom komolyan venni a kormány nyilatkozatait az olcsó paksi áramról, és senki más ebben az országban. [[16.40]] Egyébként, miniszter úr, azt említette az interjújában, hogy ki lehet lépni Paksból [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] de annak költségei vannak. Milyen költségekre gondolt pontosan?
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. Szeretném határozottan világossá tenni, hogy mi a kormány terve: nem tervezzük, hogy orosz menedzsereket vonnánk be a Paks I. atomerőmű működésébe; az a célunk, hogy nyugat-európai vagy nyugati világból érkező menedzsert vagy menedzsereket vonjunk be a Paksi Atomerőmű működésébe. Elmondtam önnek a példát, itt vannak képviselőtársaim, akik ismerik: a MOL talán több mint tíz éven keresztül igénybe vette professzionális nyugati menedzserek segítségét a cég átalakításában és annak érdekében, hogy a cég értéke jelentős mértékben növekedjen. Szerintem ez a nagyvállalati világban, a nagyvállalatok működtetésében nagyon jó példa, erősíti a közbizalmat, és a nemzetközi közvélemény figyelmét is adott esetben Paksra irányítja, jó értelemben pozitív visszajelzést jelenthet.Paks II. esetében konkrét, pontos és az Európai Bizottság számára prezentált terveink vannak arra nézve, hogy a Paks II. által előállított áram mennyibe fog kerülni. Én nem Paks II. áramáráról beszéltem, hanem Paks I. áramáráról beszéltem, mert arról tetszett kérdezni. Paks II. áramáráról is szívesen beszélek, de Paks I.-et tetszett kérdezni. Egyébként pedig áldott karácsonyt kívánok önnek. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Völner Pál, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Hogyan járul hozzá a 4 százalékos reálbér-emelkedés a kiskereskedelem erősödéséhez?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Igen. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban kedvező statisztikai adatok jelentek meg a hazai kiskereskedelem helyzetét illetően. Azok után, hogy 2007 és 2010 között több mint 10 százalékkal csökkent a magyar gazdaság egyik motorjának számító kiskereskedelem, úgy tűnik, az elmúlt években ezen a területen is jelentős javulást sikerült elérni. A KSH adatai szerint az elmúlt tizenhat hónapban folyamatosan nőtt a kiskereskedelem, egy év alatt összesen 5,2 százalékkal. Hasonlóan fontos eredményeket sikerült elérnünk a foglalkoztatás bővítése terén is: 2010 óta folyamatosan javul a foglalkoztatás, hiszen négy év alatt 400 ezer fővel bővült a munkavállalók száma; ezzel párhuzamban csökkent a munkanélküliség: a kormány intézkedései nyomán a 2010-es 11 százalékról 7 százalékra mérséklődött a munkanélküliségi ráta.A kormány eredményesen vette fel a harcot a lakossági terhek csökkentése terén is: a korábbi években tapasztaltakkal szemben ma a magyar családokat terhelő energiaárak egész Európában az egyik legalacsonyabb szinten vannak. Példátlan siker a rendszerváltás óta, hogy e kormányzat 25 százalékkal mérsékelni tudta a lakossági gáz, a villany, illetve a távfűtés árát. Idén őszig a rezsicsökkentéseknek köszönhetően a magyar családoknak több mint 334 milliárd forint megtakarítása keletkezett 2013. január 1-je óta.Kérdezem az államtitkár urat, hogy ezek a folyamatok mennyiben segítik elő a belső fogyasztás élénkülését.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon fontos dolog az, hogy elemezzük azt, hogyan tudta Magyarország elérni, hogy olyan növekedést tud produkálni a magyar gazdaság, hogy az Európai Unió élvonalához tartozik, hiszen lényegében ezt Európában senki nem várta. Mi bíztunk benne, nagyon optimisták voltunk, de az, hogy az első három helyen tudjunk végezni - és ez valószínűleg év végéig egy 3,2 százalék körüli növekedéssel is így marad -, azt gondolom, mindenképpen elismerésre méltó teljesítmény. Ennek több összetevője van nyilvánvalóan, és ez így van rendjén, ha a növekedés több lábon áll. Tehát eleve Magyarország exportteljesítménye mindig is meghatározó volt, meghatározza a beruházást, és a legfontosabb az, hogy mekkora a fogyasztás, a belső hazai fogyasztás mértéke, az emberek mennyit tudnak elfogyasztani. Nyilván, ha minél többet fogyasztanak el, ez annál jobban serkenti a növekedést, az újratermelést, tehát akkor egészséges egy gazdaság, és most már, 2014-ben Magyarországon - ahogy a képviselő úr is mondta - a kiskereskedelmi forgalom, a fogyasztás egyik meghatározója minden hónapban tudott növekedni.Ez nagyon-nagyon fontos, hiszen ez azt jelzi, hogy az embereknek több pénzük van arra, amit magukra, a családjukra, a saját fogyasztásukra, szükségletükre költenek. Ennek valóban több összetevője van. Az egyik az eleve, hogy többen dolgoznak, hiszen 400 ezerrel többen dolgoznak, mint négy évvel ezelőtt Magyarországon, ami meghatározza, természetes, hogy növeli a belső fogyasztást. De ennek van egy másik eleme is, amit úgy látom, most nem tudok elmondani, majd a hátralévő egy percben megpróbálom. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Völner Pál képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Az alacsony inflációs környezetnek és a javuló foglalkoztatási adatoknak köszönhetően az elmúlt két évben folyamatosan nőttek a reálbérek is, az elmúlt tizenkét hónapban közel 4 százalékkal, ráadásul a családi adókedvezményeknek köszönhetően további több mint 240 milliárd forint maradt az idei évben is a magyar családoknál. A pozitív folyamatoknak köszönhetően nagy lendületet kapott a kiskereskedelmi forgalom alakulása, tizenhat hónapja folyamatosan erősödik a szektor, ráadásul a növekedés üteme is gyorsult, hiszen októberben 0,8 százalékkal nőtt szeptemberhez képest. A kiskereskedelem bővítése közös érdekünk, ezért különösen örömteli az ágazat legfrissebb biztató adata. Ezért kérdezem az államtitkár urat, hogyan járul hozzá a 4 százalékos reálbér-növekedés a kiskereskedelem erősödéséhez.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Tállai András államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő Úr! Valóban, tehát a jövedelmek növekedése, emelkedése meghatározza a kereskedelem bővülését, a fogyasztást. De hogyan nőhet a jövedelem, hogyan nőhet a reáljövedelem Magyarországon, amikor az ország még alig jött ki a válságból, és mégis érezhető módon a családok lényegesen többet vásárolnak? Hiszen napi hír, hogy például soha nem vásároltak karácsonykor annyit, mint várhatóan most a mai nappal vagy a holnapi nappal bezárólag, hiszen azt mondják az érdekszövetségek, hogy 800 milliárdot költöttek el az emberek, és ennyit még sohasem. Azt gondolom, nagy részben benne van a kormány teljesítménye, az ön által is említett rezsicsökkentés, a devizahitelesek részbeni rendezése és végleges rendezése a jövő évben, és nem utolsósorban a jó költségvetési politika, hogy a közszférában most már minden évben életpályamodelleket tud elindítani a kormány, ami azt jelenti, hogy több ember több jövedelemhez jut, és ezáltal többet tud a kiskereskedelemben elkölteni. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Miért kell újabb védelmi pénzt fizetni?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Igen. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt már megszokhattuk, hogy ha a Fidesz valakit meg akar védeni, akkor az jobb, ha menekülőre fogja a dolgot, és sajnos az sem teljesen új keletű, hogy a Fidesz ezért a fajta furcsa védelemért védelmi pénzt kér az emberektől. Nemrég önök a fejükbe vették, hogy megvédik azokat az embereket, akik használják az M0-s körgyűrűt, illetve használják az autópályák budapesti bevezető szakaszait. Nos, sajátos Fidesz-módját választották a megvédésnek: úgy döntöttek, hogy ezek az emberek a jövőben évi 5 ezer forintot kell ahhoz fizessenek, hogy ezeket az autóutakat, illetve bevezető szakaszokat használhassák. [[16.50]] Államtitkár Úr! Ez egészen egyszerűen elképesztő! A települések polgármesterei, képviselő-testületei pártállástól függetlenül tiltakoznak. Nemcsak Kispest szocialista polgármestere, Gajda Péter írt ez ügyben levelet a miniszternek, nemcsak a kispesti képviselő-testület szavazta meg ezt az állásfoglalást, Gyál egyébként fideszes polgármestere is helyteleníti az összes ilyen elképzelést, és egyáltalán, minden józan ember úgy gondolja, hogy fizetőssé tenni azt, ami eddig ingyenes volt, az nem jelenti az emberek megvédését. Egy dolgot jelent: védelmi pénzt.Államtitkár Úr! Ez egy teljesen őrült, agyament ötlet! Ne akarják ezen a módon megvédeni az embereket! Hallgassanak a települések testületeire és polgármestereire, akár fideszesek, akár MSZP-sek! Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kicsit meglepett a kérdése, hiszen az adott témában ma parlamenti ülés is elkezdődött, igaz, hogy napirend híján nem tudták az MSZP javaslatát megtárgyalni; ez a mai, 12-kor kezdődő ülésen is többször szóba került. Önnek bizonyára elkerülte a figyelmét, hogy ennek a kérdésnek a kezelése nem a Nemzetgazdasági Minisztériumhoz, hanem a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz tartozik.De, megmondom őszintén, furcsa dolog az, hogy egy ellenzéki párt, egy ellenzéki képviselő tiltakozik az ellen, ha valamilyen rendszer igazságosabb lesz. Ugyanis ennek a rendszernek a bevezetése nemcsak egy autóutat, egy autópályát érint, hanem ez az egész országra ki fog terjedni, megyei jogú városok elkerülő útjaira, tehát egy sokkal igazságosabb rendszer fog ezáltal kialakulni. Az pedig, hogy tiltakoznak polgármesterek, akiket emberek választottak meg, és nyilván az - most a mértékéről nem beszélek, majd csak az egy percben -, hogy valamiért fizetni kell, amiért eddig nem, kellemetlenül érinti az érintetteket, nekik nem kell összegész rendszerben gondolkodni, hogy így válik az autópályák, autóutak használata igazságossá Magyarországon. És az is természetes, hogy ez a közszereplő, egy adott település polgármestere ez ellen tiltakozik, és megpróbál nyomást gyakorolni a döntéshozókra, hogy ezt a rendszert ne hozzák be. Erről a kormány döntött, tehát nem is parlamenti döntés, mert nem törvény fogja szabályozni, a rendszernek a bevezetése meg fog történni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , tehát fizetőssé válnak Magyarországon az autópályák és az autóutak, amelyek még eddig nem.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Csak emlékeztetném önt, hogy ön annak a minisztériumnak az államtitkára, amelyik betervezte a költségvetésbe ezt a pénzügyi többletet, tehát jogos, hogy önt kérdezem ezen a téren. Változatlanul nem értem egyébként, hogy mi abban az igazságos, hogy megsarcolnak olyan embereket, akik eddig ilyen adót nem kellett hogy fizessenek. Tisztelettel felhívom a figyelmét egyébként: abból, hogy egyes embereknek, akik csak a megyében közlekednek, olcsóbbá teszik a rendszert azzal, hogy az éves autópálya-bérlet az ő esetükben tagadhatatlanul csökkenni fog, még nem következik, hogy olyan embereknek viszont fizetni kelljen, akik eddig semmilyen pénzt nem fizettek ezen a címen. Államtitkár Úr! Vezessék be nyugodtan a megyei matricát, egy fontos kiegészítéssel: akik eddig nem fizettek érte, azoknak eztán se kelljen. Ez lenne az igazságos megoldás, csak önök ennek a szónak a jelentését évek óta nem tudják már. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Tállai András államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Amikor azt mondjuk, hogy valami igazságossá válik és a rendszer teljessé válik egy bizonyos döntéssel, annak bizony lehet olyan része, hogy bizonyos embereket, embercsoportokat ez esetleg negatívan érint. És az ön által említett példa alapján bizony ez a döntés, a megyei matricarendszer sok-sok embert Magyarországon viszont pozitívan fog érinteni, mert nem kell a teljes autópályadíjat, egész éves díjat kifizetni, hanem lényegesen kevesebb pénzből, 5-10-15 ezer forintból a 43 ezer helyett, mondjuk, el fognak jutni Budapestig. Kompromisszumokból áll a világ, és egy döntésnek nemcsak pozitív és jó hozadéka van, és az embereknek csak jót teszünk; a döntés, a felelősségvállalás, a kormányzás azt jelenti, hogy sajnos hozni kell olyan döntéseket is, amikor igazságosak akarunk lenni, és egy rendszert bevezetünk, amelyek bizonyos értelemben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] néhány embert, egyébként sokkal kevesebbet, negatívan fognak érinteni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] Ezt kérem elfogadni. Valószínűleg az önök kormányzásából ezek a döntések hiányoztak, és ezért ülnek most ellenzékben. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Háborús retorika vagy békevágy?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Meglepetéssel vegyes érdeklődéssel olvastuk az e heti Figyelőben megjelent, önnel készített interjút, amit a média bőven kivesézett és kielemzett, főleg a Fideszen belül dúló belháborúval, a veteránok és az ifjú titánok között dúló háborúval kapcsolatban. Ugyanakkor elsiklott egy nagyon lényegi pont felett, ugyanis ön a terjedelmes interjúban kétszer is kitért nagyon érdekes külpolitikai vonatkozásokra, az ukrán válságra és magyarországi vonatkozásaira. Meglepő módon ön a hivatalos külügyminisztériumi és honvédelmi állásponttal is ellentétes nyilatkozatot adott. Kimondta azt, hogy nem konszolidációs kormányzásra készül, hanem háborús logikára épülő válságkormányzásra, amelyik a legvalószínűbb forgatókönyv jelenleg Magyarország számára. Elmondta azt, hogy Ukrajna túszként kezeli a kárpátaljai magyarságot, és hatékony érdekvédelmet sürgetett az érdekükben. Elítélte az Amerikai Egyesült Államokat, amelyik Ukrajnát háborús övezetté silányította, ahova az USA fegyvereket szállít, és vasfüggönyt húz fel Ukrajna területén Oroszország és az Európai Unió közé, szembefordítja az európai kontinenst Oroszországgal. Kimondja - nagyon helyesen -, hogy ez ellentétes a magyar érdekekkel, és hogy béketárgyalásokat kell Magyarországnak is folytatnia a jelenlegi helyzetben.Ez tökéletesen szemben áll azzal az állásponttal, amit a Külügyminisztérium és a HM képvisel jelenleg, amely Ukrajna területi integritásáért aggódik folyamatosan, kibervédelemben, strukturális reformokban nyújt segítséget az ukrán államnak, a Honvédelmi Minisztérium baltikumi hadgyakorlatokhoz adja a nevét, és litván hadgyakorlatokban vesz részt. Kérdésem az, hogy milyen információk birtokában van a titkosszolgálatokat felügyelő miniszter, hogy olyan álláspontot foglaljon el, amelyik gyökeresen szemben áll [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a hivatalos magyar külügyminisztériumi és honvédelmi állásponttal. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen képviselő úrnak a kérdéseit. Először is szeretném rögzíteni, hogy amit nyilatkoztam, azt csak megerősíteni tudom, és gyöngíteni semmiféleképpen nem szándékozom. A megerősítés pedig abban áll, hogy meggyőződésem szerint az a politika, amely az Amerikai Egyesült Államokban érvényesülni látszik, és amely háborús ellenfélként tekint Oroszországra, és politikai beszédekben sokszor elhangzó módon úgy fogalmaz, hogy aki nem áll szemben Oroszországgal vagy aki nem kritizálja Oroszországot, az potenciális veszélyt jelent Amerikára, ez a politika azzal párosulva, hogy a republikánus többség vélhetően olyan döntéseket hoz, amelyek fegyverek szállításának irányába mutatnak Ukrajna vonatkozásában, sokkal közelebb visz bennünket egy háborús helyzethez, mint hogy távolítana attól bennünket. Ez nézetem szerint, a XX. század három háborúja után - az első világháború, a második világháború és a hidegháború után - Magyarország számára a legrosszabb kimenetele lehet ennek a konfliktusnak. Ez az én meggyőződésem, hiszen mind az első, mind a második világháború katasztrofális vereséggel járt számunkra, súlyos nemzeti tragédiába torkollott és súlyos nemzeti következményekkel járt, a hidegháború éveit pedig már mi mindannyian különböző formában elszenvedhettük, attól függően, hogy hány évesek vagyunk. Nem állhat érdekünkben egy háborús helyzet. Ráadásul, szeretném arra mindenkinek fölhívni a figyelmét - erre vonatkozott az interjú -, hogy az Európa-politikában nem lehet kisebbségbe szorítani azokat a nézeteket, amelyek 1987-88-89-ben úgy bontották le a Szovjetuniót, hogy egyben hosszú távú Oroszország-Európa együttműködésre építették az európai társadalompolitikát vagy az európai gazdaságot. Nem lehet azt megengedni, hogy bárki Európa és Oroszország közé újabb vasfüggönyt húzzon, és ezzel például kárt okozzon a Kárpát-medencében élő magyarok számára. Nézetem szerint a magyar politika fő kiindulási pontja ebben a konfliktusban az előbb említetteken túl az, hogy több mint kétszázezer magyar él Kárpátalján, és nekünk az a kötelességünk, hogy őket magyarként vagy magyar állampolgárként, magyarként és magyar állampolgárként megvédjük. Tehát csak megerősíteni tudom azt, amit mondtam. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr, köszönöm szépen a miniszter úr válaszát, és örömmel konstatálom, hogy nincsen vita közöttünk. Úgy tűnik, a miniszter úr és számos kormánytag között viszont létezik egy vita, hiszen Lázár János békevágya, úgy tűnik, nagyon nehezen összeegyeztethető azzal a kormányzati politikával, amely szentesíti az Európai Unió szankcióit; amely szentesíti azt a NATO-politikát, amely kardcsörtetéssel fordul Oroszország irányába, és már nemcsak defenzív képességeket vindikál magának, hanem offenzív módon lép fel Oroszországgal szemben. [[17.00]] Nagyon örülök ennek a válasznak, és nagyon remélem, hogy ez egyben válasz is arra a frakcióvezetőnk által elmondott napirend előtti felszólalásra, ami két héttel ezelőtt hangzott el, és amelynek a középpontjában a béke áll. Nagyon remélem, hogy ez válasz arra a politikai nyilatkozattervezetre, amit a Jobbik Magyarországért Mozgalom nyújtott be a Magyar Országgyűlésnek a múlt héten. És nagyon remélem, miniszter úr válaszából azt is kiolvashatom, hogy a Fidesz képviselői, a kormánypárti képviselők támogatni fogják ezt a politikai nyilatkozatot, hiszen mindannyiunk érdeke, Magyarország érdeke a béke. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Néhány dolgot még szeretnék röviden aláhúzni. Az egyik: az teljesen természetes és egészséges dolog, ha az Országgyűlésben egy ilyen fajsúlyos kérdésben a különböző politikai pártok között van vita vagy van egy értelmes beszélgetés arról, hogy mi a helyes nemzeti álláspont. A helyes nemzeti álláspontot a XX. században sajnos ritkán sikerült felismernünk, hogy mi a helyes nemzeti érdekünk, és ennek a következményeit viseljük most 2014-ben is számos kérdést illetően. Ezért van helye a beszédnek, a párbeszédnek és a külügyminiszter úr által kezdeményezett frakciók közötti és frakcióvezetői konzultációknak is. Emellett fontos az, hogy a kormányzati apparátuson belül is legyen intellektuális vita arról, hogy vajon mi a nemzeti érdek, ezt hogyan kell képviselni, és mi a leghatékonyabb út. Én két dolgot mondanék. Azért jött létre az Európai Unió, ez az intézményrendszer, hogy a jelenlegi helyzetben az európai békét óvja, és ezt az alapeszmét elveszíteni a fókuszból nagyon súlyos hiba lenne. Ráadásul Oroszországban gyengül a rubel, és ennek a magyar tőzsdén, a magyar gazdaságban és a svájcifrank-hitelek árfolyamán azonnal, órákon belül hatása van. Ezeket érdemes mérlegelni, mielőtt még nagyon elveszítjük a fejünket. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Benne van a 6 ezerben?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Természetesen elfogadom.
Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon-nagyon sok általános politikai kommunikációs formát hallottunk a rezsicsökkentésről, a bankok elszámoltatásáról, és ezekkel azonos súlyú volt az a miniszterelnöki ígéret, hogy a nagygazdaságok és a kisgazdaságok arányát megfordítja a kormányzat, és minden erővel azért fog dolgozni, hogy a kis- és középvállalkozókat hozza helyzetbe. Több alkalommal tettem fel kérdést ez ügyben a tisztelt miniszter úrnak, hogy vajon mi ennek a gyakorlati eszköze, hiszen nem látjuk, hogy a földforgalmi törvény ezt szolgálná, nem látjuk azt, hogy a kormányzati támogatáspolitika konkrétan ezt szolgálná. Legutóbb Bitay államtitkár úr azt a választ adta itt a parlamentben, hogy a bérleti viszonyok azonban ezt szolgálják, és a bérleti jogok azt segítik, hogy a kisgazdálkodók helyzetbe jöjjenek. A múlt hét folyamán a Blikk pernyerése után viszonylag országos napvilágot látott az az információ, hogy Simicska Lajos nagyvállalkozó, nagytőkés pályáztatás nélkül jutott állami földekhez. Nyilvánvalóan nem tűnik úgy, hogy ez összhangban lenne azzal a kormányzati ígérettel, amely a kis- és középvállalkozók vagy gazdálkodók helyzetbe hozásáról szólna. Nem tűnik úgy az sem, hogy az átláthatóságot segítené az, hogy ezt peres úton lehet megtudni. Azok az információk pedig, amik az említett lap tulajdonába jutottak, hogy több parlamenti képviselőtársunk szintén pályáztatás nélkül jutott ilyenekhez, némileg a közélet tisztaságát veszélyeztető módon, szintén aggályokat kelt bennünk. Benne vannak ezek ebben a 6 ezerben? Mindig azt mondják, hogy 600-ról 6 ezerre növelték a pályázók számát, akiknek nem kellett pályázni. Vagy ezek afölött vannak? Mit szolgálnak ezek a célok? Mit segítenek elő az ilyen pályáztatás nélküli földosztások, és mi ennek a kimenetele? Örülnék, ha erre választ kapnék. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Az azonnali kérdésre Nagy István államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Köszönöm szépen, hogy föltette ezt a kérdést, hiszen a közélet tisztaságát veszélyeztető bármilyen híresztelést legalább módunkban áll cáfolni, módunkban áll beszélni arról és módunkban áll tájékoztatni a lakosságot arról, hogy hogyan is zajlanak ezek a folyamatok. A kormánynak természetesen feltett szándéka, hogy a nagybirtok és a kisbirtok között olyan arányosságot alakítson ki, ami véleményünk szerint egy igazságosabb gazdálkodást szolgál, és egy igazságosabb mezőgazdaságot tud a jövőben szolgáltatni számunkra. Ennek a folyamatait láttuk különböző intézkedésekben az elmúlt időszakban, és ennek a visszhangjait éljük és vagyunk kénytelenek elszenvedni kormányzati oldalról. De mi a helyzet azzal, hogy valaki pályáztatás nélkül jutott földhöz? Az NFA-nak, a Nemzeti Földalapkezelő Szervezetnek a törvény előírása szerint az állami tulajdonban lévő termőföldek hasznosítása kötelessége. Az állami földterületek megbízási szerződés keretében történő hasznosítása teljesen jogszerű ma is, mint ahogy az 2010 előtt is volt. Bevett gyakorlatnak számított több korábbi kormány idejében, sőt jóval nagyobb arányban kerültek így hasznosításra állami tulajdonú földterületek, mint 2010 után. Tájékoztatom képviselő urat, hogy az NFA az elmúlt években drasztikusan csökkentette az egy évre szóló megbízási szerződéseinek a számát, 2014. október 15-től pedig minden olyan esetben megszüntettük a megbízási szerződéseket, ahol erre jogilag lehetőség volt. Jogosan merül fel a kérdés, hogy miért alkalmazta az NFA ezt a szerződéskötést, ezt a konstrukciót. Megbízási szerződéssel történő hasznosítás az esetek nagy részében az osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanoknál jellemző, ahol a húszéves időtartamra haszonbérbe adással történő pályáztatás lehetőségét a tulajdonosok nagy száma és így minden egyes tulajdonos hozzájárulásának hiánya kizárta. A többit pedig majd szeretném a viszont 1 percben elmondani. Köszönöm szépen.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Azért furcsa ez a válasz, mert gyakorlatilag a kormány az egyik mulasztását, amit megígért négy évvel ezelőtt, hogy az osztatlan közösöket felszámolja és rendezi ezek sorsát, most azzal próbálja magyarázni, hogy egy másik rossz gyakorlatot alkalmazva az osztatlan közösöket, amit nem számolt fel az ígéretének megfelelően, odaadja pályáztatás nélkül, és mit ad Isten, véletlenül pont Fidesz közeli nagyvállalkozóknak. Nyilvánvalóan azért aggályos ez, mert ha párhuzamba tesszük ezt a múlt héten meg az elmúlt időszakban látott egyéb sajtóhírekkel, miszerint például az Őrségi Nemzeti Park megduplázta földjeinek a mértékét, és több állami földet szerzett, ugyanakkor most az agrártárgyú törvények módosítása - ami a Ház előtt van, és februárban valószínűleg a parlament elé kerül - arról szól, hogy a nemzeti parkok eddig védett célokat szolgáló földjei bekerülnek az NFA-ba, még több aggályra adhat okot, hiszen önök azt ígérték, hogy felszámolják azt az MSZP-s nyolcéves gyakorlatot, amikor nem volt pályáztatás. Ezt ígérték a magyar gazdálkodóknak, ugyanakkor látjuk, hogy ezzel ellentétes gyakorlat valósul meg. Ez nyilvánvalóan aggályokat kelt bennünk, és jó lenne, ha ilyen nem lenne.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Nagy István államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az a helyzet, hogy 2014. október 15-étől drasztikusan csökkennek ezek. Valóban nem volt szerencsés, valóban nagyon sok jogi akadálya volt annak, hogy pályáztatással lehessen ezeket a földeket kijuttatni. Arra kérem képviselő urat, fogadja el, a kormánynak szilárd szándéka az, hogy a minimálisra kivezesse. Ígérem önnek, hogy 2018-ra egyetlenegy olyan négyzetméternyi terület sem lesz Magyarországon, amely megbízási szerződéssel lesz valakinek a kezében. Ezt nyugodt szívvel tudom ígérni önnek, mert ez a szándékunk. Mindent ennek vetünk alá, ezt szeretnénk megtenni. A nemzeti parkok kérdésében pedig nyugodtan állíthatom önnek, hogy azok a területek, amelyek a nemzeti parkok számára kiemelten védett területek, sohasem lesznek az NFA által pályáztatható területek, azok végig állami tulajdonban lesznek, és a továbbiakban is állami biztonság alatt fogják a környezetvédelmet és a természetvédelmet szolgálni. Köszönöm a kérdését. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Kinek a pénzén urizálnak?” címmel. Lukács Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Közeleg a karácsony, egy nappal vagyunk előtte, és rengeteg ember, rengeteg család van Magyarországon, akiknek egyre nehezebb ez az ünnep, egyre nehezebben élnek, egyre kevesebb jut az asztalukra vagy egyáltalán nem is jut, egyre kisebb karácsonyfa jut nekik vagy egyáltalán nem is jut, eközben pedig azt látják, hogy a kormány tagjai vagy a kormányhoz kötődő, köthető politikusok pedig számukra elképzelhetetlen gazdagságban élnek. Hétről hétre azt látják, hogy kormányzati politikusoknak mint a világegyetem tágul a nappalijuk, azt látják, hogy 180 millió forintos villát tudnak vásárolni maguknak, azt látják, hogy nem okoz problémát kormányzati politikusoknak akár egymillió forintot kifizetni néhány napos útért, hogy egy világhírű zenekar koncertjén részt vegyenek. Egyszóval azt látják, hogy nekik szinte semmi nem jut, ezeknek a politikusoknak pedig szinte minden. De nemcsak én mondom, hanem mondja Pokorni Zoltán és mondja már a házelnök is, hogy önök urizálnak. [[17.10]] Azután itt van az a személy, aki rendkívül jól jellemzi ezt a helyzetet. Habony Árpád a neve, akiről, ugye, semmit nem lehet tudni; azt mondják, hogy a miniszterelnök tanácsadója, majd azt mondják, hogy nem a tanácsadója. Pintér Sándor azt mondja, hogy nem kell átvilágítani, mert nincs jogviszonya, aztán Kovács Zoltán államtitkár úr azt állítja, hogy átvilágították őt. Ebben is vita van a két kormánytag között. Aztán Rogán Antal és Lázár János is azt nyilatkozza egy újságírói kérdésre, hogy Habony Árpád befolyással van a kormányzati döntéshozatalra.Kérdezem miniszter urat, hogy ki ez a Habony Árpád, miből él. Ezt nem lehet tudni egyáltalán. Egyáltalán milyen köze van önökhöz? Mert az jól látszik, hogy sokszor úgy táncolnak, ahogy ő fütyül. Egyáltalán ki állította ki neki a parlamenti belépőjét, mert sokszor lehet itt látni? Egyáltalán mi a jogviszonya itt ennek az embernek? Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Először is azzal kezdeném, hogy amit a mondandójának az első részében vázolt föl a magyar társadalom helyzetét, szociális viszonyait illetően, azt hiszem, ön is olyan helyen él, olyan emberek között lakik, hozzám hasonlóan, akiknek valóban komoly szociális problémáik vannak. Ez nem egy kétperces vita, hanem valószínűleg több évtizedes munka kell ahhoz, hogy ez jelentős mértékben változzon. Én elfogadok minden, a személyemre vonatkozó kritikát, tisztában is vagyok azzal, hogy a döntéseimnek milyen következményei vannak. Viselem is ezért a felelősséget, akár miniszterként, akár parlamenti képviselőként. Egyetlenegy dolgot javasolok azért, hogy a teljesítmény mindig emellé teendő. Hiszen azt nem gondolhatja senki sem, hogy engem a választóim ne ismernének nagyon jól, hiszen négyszer megválasztottak parlamenti képviselőnek, és háromszor megválasztottak polgármesternek, ami, azt hiszem, legalább a választók döntését illetően tiszteletben tartandó. Mármint, hogy ők csak tudták, hogy kire szavaznak. [[Gőgös Zoltán: Nem biztos.]] És miután az ország egyik legszegényebb választókörzetében élek és lakom - higgye el, Gőgös képviselőtársam, pontosan tudták -, és miután az ország legszegényebb választókörzeteinek egyikében élek és lakom, most is Budapestről odamegyek haza, nem itt élek a fővárosban, talán ezek a szempontok akceptálhatóak. De elfogadom az ön kritikáját, amihez természetesen választópolgárként és választott polgárként is joga van. Ami pedig Habony Árpád urat illeti, hiszen őrá vonatkozott a konkrét kérdése a megjegyzésein túlmenően, kaptam írásbeli kérdést már, amire szívesen válaszolok arra vonatkozóan, hogy van-e jogviszonya, illetve kötelességem is, hogy megválaszoljam, kitől kapott parlamenti belépőt, már ha a kormánytól kapott parlamenti belépőt. Most azonban ezekre a kérdésekre csak annyiban tudok önnek válaszolni, hogy a Miniszterelnökséggel nem volt és nincs jogviszonya. A politikai döntéseket pedig csak annyiban befolyásolja, hogy tudomásom szerint időnként kormánypárti politikusok beszélnek vele. Én is közéjük tartozom. De gondolom, azt nem akarja nekem megtiltani, hogy a 8 millió választásra jogosult polgár közül bárkivel is beszéljek. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Miniszter Úr! Azt a magyar közvélemény, a média, egyáltalán a közvélekedés tényként kezeli, mert senki nem cáfolta, hogy Habony Árpád közvetlenül a miniszterelnök úrnak ad tanácsokat. Márpedig, ha valaki közvetlenül a miniszterelnök úrnak ad tanácsokat, akkor azért az egy könnyű megfogalmazás, hogy néha beszélgetnek vele. Azért ez ennél súlyosabb. És ha Habony Árpádról nem lehet tudni, márpedig nem tisztázza ő maga sem, hogy egyáltalán miből él, láthatólag nagyon jól, hanem inkább pereskedik, akkor azért szerintem a Fidesznek is érdeke, mint ahogy ön fogalmazta meg nagyon helyesen, a Fidesz érdeke, hogy mihamarabb tisztázódjon Habony szerepe a politikában. Ezt ön mondta, mi is ezt gondoljuk.Mert ha ott van a miniszterelnök körül, akkor akár minősített adatokat tudhat meg, ha ott van a miniszterelnök körül, akkor akár olyan dolgokba lehet betekintése, ami felvet nemzetbiztonsági kérdéseket. És ha ezt hasonlítom össze, vagy emellé teszem azt, hogy nem tisztázza azt, hogy miből él, és ehhez képest láthatóan elég jól él, akkor bizony fölmerülhet olyan gyanú, hogy ezek a dolgok összefüggenek. Még egyszer azt mondom, hogy szerintem az önök érdeke ennek a tisztázása. Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő úrral régóta ismerjük egymást, régóta harcolunk a parlament két oldalán, nem most találkoztunk először. Soha nem hallott tőlem olyan mondatot, amely más politikustársam személyes egzisztenciális viszonyait illeti. Még akkor sem, ha Gyurcsány Ferenc vagy Bajnai Gordon életviszonyai slágertémát képeztek ebben a parlamentben. Tehát én soha nem tudok önnek olyan felvilágosítást adni, hogy ki miből él, és milyen körülmények között él, mert ez iránt nem kutakodom, ezzel nem foglalkozom.Abban egyetértünk, hogy valóban a Fidesz érdeke, hogy tisztázódjék a helyzet. Ezt tanácsolom mindenkinek. És megnyugtathatom, hogy a feladatkörömbe tartozó munka során, ami mégiscsak a kormányzati koordináció lenne, meggyőződtem arról, hogy az a tevékenység, amit Habony Árpád végez, amikor velem beszélget, vagy Rogán Antallal, vagy netán a miniszterelnökkel találkozik, semmiféle nemzetbiztonsági kockázatot nem jelent. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Biztonsági kockázat, ha külföldi irányítás alá kerül a Paksi Atomerőmű?” címmel. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Először is engedje meg, hogy egy korábbi válaszában tett valótlan kijelentését helyreigazítsam. Ön azt mondta, hogy az ellenzéki pártok nem támogatták a Paksi Atomerőmű bővítését. A legnagyobb ellenzéki párt, a Jobbik támogatta a Paksi Atomerőmű üzemidő-hosszabbítását és az új blokkok megépítését is mindvégig a parlamentben. Azért, mert felelős ellenzéki pártnak gondoljuk magunkat, és nem akartuk kockáztatni Magyarország villamosáram-ellátását.Önök azonban jelen pillanatban pontosan egy nemzetbiztonsági kockázatot is jelentő intézkedést tervezgetnek, mégpedig azt, hogy a Paks I. atomerőmű, a jelenleg működő Paksi Atomerőmű élére új, külföldi menedzsereket hoznak, a Paks II. bővítéséhez, az új blokkok megépítéséhez pedig az Atomenergia Hivatal alatt egyfajta nemzetközi tanácsadó szervezetet kívánnak létrehozni.Kérdem én, hogy milyen politikai nyomásra, most ebben a feszült külpolitikai helyzetben milyen politikai nyomásra kell ezt a lépést megtenniük. Egyben a választ is megadta már korábbi válaszaiban, amelyekben azt mondta, hogy nyilván nyugat-európai és tengerentúli menedzserekről, illetve szakértőkről van szó. Ön szerint nem rejt nemzetbiztonsági kockázatot magában, hogy egy orosz technológiával épült erőmű élére, az orosz tervezett blokk építése után a Roszatom beruházásában odaültetnek olyan menedzsereket, akik nyilvánvalóan ellenérdekeltek a jelenlegi külpolitikai helyzetben abban, hogy Magyarország egy ilyen beruházást megvalósítson?Nekünk nyilvánvalóan az a célunk, hogy ez a beruházás megvalósuljon, biztonságos működése legyen a Paksi Atomerőműnek, a magyar embereknek olcsón és jó áron termeljen áramot. Önök egyetlen döntéssel most megvonják a bizalmat Hamvas István vezérigazgató úrtól és társaitól, akiket 2010-ben éppen önök helyeztek ebbe a pozícióba. Nem tudjuk, hogy mi ennek az oka. Miért kellett ezt ilyen hirtelen, egyik napról a másikra az ön nyilatkozatából megtudnunk? Mi továbbra is megbízunk ebben a vezetésben. Mi tudjuk, több alkalommal is személyesen tárgyaltunk, és személyesen győződtünk meg arról, hogy ők biztonságosan és jól vezetik ezt az erőművet. Ezért kiállunk mellettük, és biztonsági kockázatnak tartjuk, ha nemzetközi, úgynevezett nemzetközi szakértőket hoznak az erőmű élére. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Talán azzal kezdeném, hogy ha rosszul fogalmaztam vagy ha tévedtem volna, akkor elnézést kérek a jobbikos képviselőtársaimtól. Valóban nem tettem különbséget az atomerőmű-kapacitás fenntartása ellen kampányolók, szavazók és a Jobbik álláspontja között. Ezért elnézést kérek. Ez hiba volt itt a parlamenti felszólalásom keretében. A második megjegyzésem az lenne, hogy akik nem foglalkoznak az atomerőmű ügyével, nem tudják pontosan, nincs konkrét rálátásuk arra, ahogy itt képviselőtársunk már jelezte, hogy a Paksi Atomerőmű az elmúlt évtizedekben természetesen a nemzetközi együttműködések része lett. Ami azt jelenti, hogy nem üzemeltet a világon senki sem a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség nélkül, az ő felügyelete, támogatása, segítsége vagy éppenséggel ellenőrzése nélkül atomerőművet. Tehát azt mondani, hogy a világtól függetlenül működik vagy a nemzetközi környezettől vagy a nemzetközi szakemberektől, szakhatóságoktól függetlenül működik a Paksi Atomerőmű, az tévedés. Természetesen a nemzetközi szakmai közvéleménybe és az atomerőművek nemzetközi világába beépülve, sőt azt megerősíthetem önnek, hogy a legutóbbi évek tragédiája után bekövetkező fölülvizsgálatok, átminősítések és nagyon komoly szakmai vizsgálatok után a Paksi Atomerőmű európai uniós viszonylatban az egyik legbiztonságosabban működő erőműnek számít. Itt a kérdés az, hogy lássunk világosan és tisztán, a gazdasági körülményeket és nem a biztonsági körülményeket illetően, nem érzem azt, hogy ez nemzetbiztonsági kockázat lenne. A Paks I. atomerőmű mint nagyvállalat bőségesen alkalmas arra, minden feltétel adott ahhoz, hogy ott nemzetközi szaktekintélyeket is igénybe vegyünk a cég irányítása kapcsán. Ettől nem rosszabb lesz a cég irányítása, hanem minden vélelmünk amellett szól, hogy az eddigieknél még jobb lehet, nem vitatva azt, hogy most is vannak olyan szakemberek, akik elismerésre, illetve arra érdemesek, hogy továbbra is ott dolgozzanak. Ebben csak megerősíteni tudom őket. Mint ahogy nem az elbocsátás az átvilágításnak vagy egy új menedzsmentnek a célja. Az árulkodó, hogy egyáltalán ilyesmi fölmerülhet. [[17.20]] Azt szeretnénk világosan látni, hogy a gazdasági számok Paks I.-nél, a kiszervezések, a gazdasági működtetése az atomerőműnek hogyan alakult az elmúlt 25 évben. Szeretnénk olyan embereket ott látni, akik az Országgyűléshez és a kormányhoz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] száz százalékban lojálisak, és mindent megtesznek a hatékony gazdasági működtetés érdekében. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tehát önök szeretnének olyan embereket ott látni, akik százszázalékosan lojálisak a kormányhoz. Akkor ezek szerint lefordítva ez azt jelenti, hogy a jelenlegi vezetésben nincs meg a bizalmuk, ők nem százszázalékosan lojálisak a kormányhoz. Ez valószínűleg azért van úgy, mert ők a szakmához százszázalékosan lojálisak, és a szakma alapszabályai szerint üzemeltetik ezt az erőművet.Továbbra is úgy látom, hogy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség jelen pillanatban is megfelelő módon betekintést nyerhet a Paksi Atomerőmű működésébe. Nincs szükség arra, hogy irányítói pozícióba ültessenek olyan külföldi érdekű vagy külföldi állampolgárságú akár menedzsereket, akár szakértőket, akik adott esetben döntéshozói pozícióban vannak és meghatározhatják az erőmű jövőbeni működését. Ugyanis, különösen az előbbi azonnali kérdésre is reflektálva, amennyiben a helyzet egyfajta háborús helyzetté fokozódik, amit ön is megerősített interjújában, fokozódik az a nemzetbiztonsági kockázat is, amely egy, adott esetben amerikai menedzser és egy orosz működtetésű, orosz technológiájú atomerőmű között feszülhet, amikor két nagy világbirodalom egymásnak feszül egy rendkívül kiélezett konfliktus formájában. Erre gondolnunk kell [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tehát a jövőbe kell látnunk ilyen szempontból. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó.
Úgy gondolom, hogy aki törvényhozó, annak alapvető kötelessége, hogy mindent megtegyen annak érdekében, hogy a végrehajtó hatalmat ellenőrizze és megpróbálja követni az adófizetők forintjait. Ebben a tevékenységében, hogy a kormány tisztán akar látni és világos helyzetet szeretne a Paks I. atomerőmű esetében, egy ellenzéki képviselőnek törvényhozóként a végrehajtó hatalmat támogatnia kellene, mert a legtöbb, ami ebben az ügyben történhet, vagy a legrosszabb bizonyos forgatókönyv szerint, hogy kristálytisztán pontosan tudni fogjuk, mások által is igazolva látjuk majd, hogy valóban mi is történik a Paksi Atomerőműben. Ha ott minden rendben van, akkor ez a fajta tiltakozás, ez a fajta felfokozott érzelmi reakció az elmúlt két hétből érthetetlen. Attól félek, ez az érzelmi reakció, ami kialakult, arról szól, hogy a Paksi Atomerőmű természetesen gazdasági érdekcsoportokat is jelent, akik most kétségbe vannak esve, hogy valaki jön, teljesen független adott esetben bármelyik magyar gazdasági érdekcsoporttól, és megnézi ezeket a szerződéseket, és végre tájékoztatni fogja objektíven az Országgyűlést, hogy mi is a valóság. Ez az önök érdeke, a törvényhozók érdeke, és nem a végrehajtó hatalom érdeke. Elnök úr, ha megengedi, az utolsó mondatomban pedig a magyar kormány nevében szeretném minden ellenzéki képviselőtársam 2014. évi munkáját megköszönni és áldott karácsonyt kívánni önöknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr, a válaszát és jókívánságait. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 22 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések következnek. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Valóban összejöhet-e a 20 milliárd forintos állami bevétel a fizetős M0-sból és a megyei matricákból?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter megbízásából Tasó László államtitkár úr válaszol. Tóth Bertalan képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A délelőtt folyamán a napirend előtti felszólalások során elindult egy vita az M0-s autópályáról, annak díjfizetéséről és az elkerülő utak díjfizetésével kapcsolatban. De sajnos a fideszes képviselők nem voltak itt, így nem tudtuk kifejtetni és ütköztetni az álláspontokat. Azonban azért az tanulságos volt, hogy a napirend előtti felszólalás során hallottuk Fónagy államtitkár urat, ahogy levezette, hogy az ötezer forint miért kevesebb, mint a nulla forint. Most Tállai államtitkár úrtól is hallottuk, hogy itt kompromisszum született, bár nem tudjuk, hogy kivel köttetett ez a kompromisszum - a környező polgármesterekkel és a szakma képviselőivel valószínűleg nem. Most kifejezetten arra lennék kíváncsi, hogy az útdíjhasználatból az a 20 milliárd forint hogyan jön össze, amit a sajtóban lehetett olvasni, hogyan számít rá a költségvetés. Hiszen azt olvashattuk, hogy nagyrészt a teherautók hozzák össze, ebből a 20 milliárdból körülbelül 13 milliárd forintot. De sehogy sem jön ki a maradék 7 milliárd forint, amelyre önök számítanak ebből a bevételből. Pláne, ha azokat az okfejtéseket vizsgáljuk, amelyeket hallottunk, hogy most mindenki sokkal jobban fog járni, kevesebbet kell fizetniük, mint eddig. Így tehát nem értjük, hogy ez a 20 milliárd forint miből tevődik össze. Készült-e erre valamilyen hatástanulmány? Erről a hatástanulmányról szeretném kérdezni az államtitkár urat. Milyen számítások, belső egyeztetések vezettek oda, hogy egyrészt ezek az elkerülő utak és az M0-s is fizetőssé váljon, miért pont 20 milliárd forintos a bevétel? Nagyon gyanús, hogy a kiesett internetadó-bevételt kellett most valamivel pótolni. Azt szeretném megkérdezni, hogy amennyiben nem következik be, nem jön be ez a 20 milliárd forint, akkor miből kívánják majd pótolni ezt a bevételt a költségvetésben. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Jelenlévők! Az a helyzet, valóban több alkalommal próbálták a mai napon elmondani a kormánypárti képviselők, hogy azok a válaszok, amelyekre most önök várnak, milyen körülmények között születhetnek meg. A kérdéseire válaszolva a harmadikkal kezdeném. Az Országgyűlés nem veheti el a kormány kompetenciáját, hiszen ha az Országgyűlés tárgyalta volna ma, elvette volna a kormány hatáskörébe tartozó ügyet. A másik kérdés a 20 milliárd forintról szólt. A tervezés során természetszerűen voltak vizsgálataink, és meg kellett kalkulálni nagyjából a várható bevételeket. De ezek nyilvánvalóan nem lettek pontosak. Hiszen egy ilyen bevezetés után csak majd a használat és a tapasztalat tudja megmondani és az év vége, hogy igazából mennyi bevétel származhat belőle. De többen világossá tették, hogy a kormány szándéka nem a többletbevétel elérése volt, hanem az, hogy a magyar emberek, a közlekedők terhein könnyítsen. Tállai államtitkár úr az imént kifejtette egyébként teljesen világosan a megyei matricarendszer előnyeit. Azt gondolom, nem kell erről hosszan beszélni. De azt megértem, és nem is lehet megnyerni azt a mérkőzést, amikor azt mondják, hogy ha nem kellett ma valamiért fizetni, holnap pedig kell, az miért kedvező valaki számára. Ezt megértettem, és tudja mindenki, hogy nem lehet kedvező e tekintetben. De azt kell elfogadnia, amit többen hangsúlyoztak, hogy a gyorsforgalmi utak is közösségi forrásokból vagy uniós költségvetésből, vagy hazai adófizetők pénzéből valósultak meg. Azt gondoljuk, hogy azonos közlekedési feltételrendszer mellett azoknak kell fizetniük, akik használják azt. A megyei matricarendszer azt segíti, hogy arányosan fizessenek az utak használatáért. Azt gondolom, hogy a Pest megyeiek számára is világos, hogy nemcsak egy útért kell fizetniük, amit használnak mindennap vagy gyakran, hanem az egész megyében lévő összes hálózatért kell fizetni annyit, mint más megyében élő embereknek. Tehát a megyei matrica arányos tehervállalást jelent, és higgye el nekem, hogy több százezer ember örül ennek a változtatásnak. Remélem, mindenki megérti, hogy mindenkinek azonosan kell hozzájárulni a közös költségből megképzett beruházásaink fenntartásához. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Földadó, traktoradó, ekeadó, haszonállatadó, jövőre jöhet a füstadó?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! „Magyarországon nem lesz földadó” - szögezte le Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter, sőt meg is indokolta, hogy miért nem. „Ugyanis a földadó valójában arra lenne jó, hogy az egy-két hektárral rendelkező magyar földtulajdonosok tömegeitől néhány nagybefektető felvásárolja a földek nagy részét.” Mindezt sajnos csak 2012-ben gondolta így a miniszter úr, hiszen azóta a kormány döntött, és ebben a kérdésben is megváltoztatta az álláspontját. Az új adócsomag részeként kibővítették az önkormányzatok által kivethető adókategóriákat. Így szinte gyakorlatilag minden adó tárgyává lett, beleértve a földet is, amelyre, ahogy utaltam rá, a kormány már több ízben azt mondta, hogy nem engedi, hogy adó hatálya alá essen. De nem lepődünk meg, hogy ismét szembementek korábbi önmagukkal. Ugyanis egy 1992. évi törvény kimondta, hogy a föld adója nulla. Ez 2012-ben hatályon kívülre került. A mostani módosítással együtt ez azt eredményezi, hogy az önkormányzatok gyakorlatilag a mezőgazdasági vállalkozásokat, a gazdákat sújthatják ezzel az újabb adóval, illetve mindenkit, akit ez érinthet. Mindez egyébként annak ellenére történt, hogy a szaktárca többször is jelezte, hogy az utólagos szabályozásokkal majd meg fogja oldani, hogy ezen adónem kivetése ne váljon lehetségessé. Ma már egyébként egyes pletykák szerint akár ötszáz önkormányzat is élhet ezzel a lehetőséggel és ezek az önkormányzatok már betervezték a jövő évi költségvetésük bevételei közé ezt az új adónemet. Itt szeretném leszögezni, hogy nem az önkormányzatokat ostorozom természetesen, hiszen a kormány évről évre csökkenti a lehetőségeiket, az ő finanszírozottságukat, így sokszor nem is maradt más lehetőségük, mint kivetni ezt az adónemet. Azt ugye, nem kell részleteznem, hogy ez milyen következményekkel járhat éppen a kis- és közepes családi gazdálkodókra nézve. Így nem maradt más, mint egyetlen kérdést feltennem: ebben a hátralévő néhány órában fogunk-e garanciákat kapni arra, hogy a földadó ne sújtsa ezeket az embereket. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[17.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! válaszadásra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Karácsony felé közeledve azt kell mondjam, nagyon hálás vagyok, hogy föltette ezt a kérdést, mert el tudjuk mondani azt a jó hírt, ami minden gazdálkodó karácsonyfája alá valóban hír lesz. Csak ismételni tudom magamat: nem lehet majd földadót bevezetni Magyarországon. És rögtön indoklom is önnek, hogy miért. Az önkormányzatok ugyanis nem terhelhetnek olyan adótárgyat, amelyre törvényben meghatározott, így akár központi, akár helyi közteher vonatkozik, másrészt pedig a települési adó alanya nem lehet szervezet vagy vállalkozó, csak magánszemély. Ha a magánszemély egyúttal vállalkozó is, akkor vállalkozói minőségére tekintettel a vállalkozói vagyonának körébe tartozó vagyontárgy után települési adó fizetésére nem kötelezhető.Vagyis annak ellenére, hogy a termőföld adóztatását a törvény nem zárja ki, a gyakorlatban sem a gazdasági társaságként működő mezőgazdasági vállalkozás, sem az egyéni vállalkozó gazdát - és itt jön a lényeg -, sem a 600 ezer forintnál nagyobb éves bevétellel rendelkező, mezőgazdasági őstermelőként működő, bevétellel rendelkező gazdálkodót nem fenyegeti sem földadó, sem pedig más, ön által elképzelt, kifejezetten a mezőgazdaságot sújtó adónem. Ez összhangban van azzal, amit a tárca az elejétől kezdve mondott, képviselt és képvisel ma is. Azon felvetése, hogy az önkormányzatokat a kormány túlzott adókivetésre kényszerítené, szintén nem állja meg a helyét, hiszen elég csak felidéznünk az önkormányzati szektor széles körű adósságrendezését. Az önkormányzatiság csaknem negyedszázados működése bebizonyította, hogy az önkormányzatok a viszonylag széles körű adóztatási mozgásteret biztosító helyi adómegállapító jogukkal felelősen éltek. Nincs okunk kételkedni abban, hogy a bővülő adóztatási eszközeiket ne megfontoltan használnák a jövőben is, és ne a településen élők teherviselő képességéhez igazítanák a települési adó szabályait. Kedves Képviselő Úr! Sohase legyen szebb ajándék, mint az, amit az ön kérdésére nyugodtan el lehet mondani: földadó ezután sem fenyeget egyetlenegy magyar termelőt sem. Köszönöm szépen a kérdését. [[Tállai András tapsol.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor részesülhet minden diák minőségi nyelvoktatásban?” címmel. A képviselő urat illeti a szó.
[[A mikrofonja nincs megfelelően feltűzve.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány döntése értelmében 2020-tól általános szabályként - egyes képzések kivételével - alap- és osztatlan szakokon kötelező lesz az emelt szintű érettségi és legalább egy középfokú nyelvvizsga, ha valaki egyetemre, főiskolára szeretne menni. [[A mikrofont följebb tűzi.]] A felvételi követelmények szigorításával megelőzték a felsőoktatási stratégia elfogadását is. [[Hordozható mikrofont kívánnak az asztala elé helyezni.]]
Működik a mikrofon, köszönjük szépen. Parancsoljon, beszámítom az időt!
[[A mikrofonja torzít.]] Akkor folytatom. Tehát a felvételi követelmények szigorításával megelőzték a felsőoktatási stratégia elfogadását is, holott eddig arról beszéltek, hogy végre fontosnak tartják a felsőoktatás szereplőivel való együttműködést, és nem hoznak a koncepció elfogadása előtt döntéseket. De ez csak az egyik baj. A Lehet Más a Politika nem ért egyet a felvételi nyelvvizsgához kötésével a jelenlegi helyzetben. Nem tartjuk alapvetően elvetendőnek ezt az ötletet, csakhogy a mostani állapotban óriási különbségek vannak az iskolák között az oktatás minőségét tekintve, és ez különösen igaz a nyelvtanításra.Vannak intézmények, ahol nagy hangsúlyt fektetnek a nyelvoktatásra, és a diákok könnyedén megszerzik már jóval az érettségi előtt a nyelvvizsgát. Máshol viszont drága különórákra járatják a szülők a gyerekeiket, hogy pótolják az állami iskolák hiányosságait. De ezt a kevésbé tehetős családok nem engedhetik meg maguknak. Az iskolai tanórák pedig nem készítenek fel a nyelvvizsgára. Éppen ezért a felvételi nyelvvizsgához kötésével diákok újabb tízezrei elől zárhatja el a felsőoktatás kapuit. A nyelvoktatás reformja hosszú évek óta késik; ezzel egyik kormány sem akar foglalkozni. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért kötik a nyelvoktatás reformja nélkül nyelvvizsgához a felvételit? Mikor részesülhet minden diák minőségi nyelvoktatásban, függetlenül attól, hogy milyen iskolába jár? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt mondta a képviselő úr, hogy ezt nem elvetendő dolognak tartja, csak úgy gondolják, hogy ez most még idejekorán van. Van egy jó hírem; valószínűleg ön is ismeri, csak elfelejtette említeni: ezt nem mostantól vezetjük be, hanem 2020-tól, tehát azok esetében, akik most, 2014-ben kezdik el a hatéves gimnáziumi tanulmányaikat, pont 2020-ra fognak érettségizni, és akkor lesz számukra ez a feltétel kötelező. Úgy gondoltuk, hogy ha minőségi felsőoktatást szeretnénk, akkor akár emelt szintű érettségivel ennek az alapját megteremthetjük, akár egy idegen nyelv legalább középszintű ismeretével ezeket a feltételeket megfelelően komolyan tudjuk biztosítani ahhoz, hogy magának a felsőoktatásnak a színvonala is minőségi legyen. Úgyhogy hat év alatt, úgy hiszem, mindenkinek éppen elég felkészülési ideje van még nyelvtanulásra is, emelt szintű érettségire is, hogy utána ezt le tudja tenni. Mindenki fel tud készülni, látja pontosan a feltételeket, hogy minek kell megfelelni, és négy-hat év alatt a középfokú tanulmányait majd így végezheti ki-ki maga.Ön is tudja, hogy most is nagyon sok diák tanul idegen nyelvet. Elsősorban az angolt választják, másodsorban a németet; az angolt kiemelkedően sokan, a diákok közel 60 százaléka angolul tanul, 30 százaléka németül, az összes többi nyelv ezután következik. 1200 órányi nyelvórája van egy diáknak Magyarországon, ami európai szinten erősebb, izmosabb szám, amin javítani kell nyilván, amire a képviselő úr is utalt; nemcsak a mennyisége fontos, hanem a minősége is ezeknek a nyelvóráknak, hogy minél jobb legyen az érettségiző 18 éves fiatalok nyelvtudása. Ugyanakkor mégiscsak nagyon sokan szereznek nyelvvizsgát már a felvételi előtt most is, akár pluszpontként beszámítva. Nagyon sok helyen szinte csak így tudnak bekerülni. 53 százalék jelentkezik BA-képzésre, és 60 százalékban most is MA-képzéssel rendelkeznek. Tehát a diákok kétharmada most is ezt teljesíti. A maradék egyharmadnak hat éve van fölkészülni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Hogyan védik meg a munkavállalókat a visszaélésektől?” címmel. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A mai napon az MSZP már több alkalommal is foglalkozott a munkavállalók helyzetével. Gúr Nándor képviselőtársam interpellációban hívta fel a figyelmet a korengedményes nyugdíj kérdésének rendezésére. [[Dr. Rétvári Bence: Korkedvezményes, nem ‑engedményes!]] Magam egy másik szempontot hoznék a tisztelt Ház elé. Anélkül, hogy arról is beszélnénk, hogy a munka törvénykönyve mennyire kiszolgáltatott helyzetbe hozza az átlag munkavállalót, egyéni országgyűlési képviselőként számos olyan munkavállaló keresett meg engem, aki ugyanazzal a problémával fordult hozzám; azzal a problémával, hogy a munkáltatója nem jelenti őt be, és azáltal, hogy nem jelenti őt be, rendkívüli módon veszélyezteti nemcsak a jelen megélhetését, hanem a jövőbeni nyugdíját is. Jelen pillanatban a bejelentés egy formanyomtatványon történik a NAV felé, és a NAV továbbítja a bejelentést az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnak, így lesz a munkavállaló jogosult az egészségügyi ellátásra. Nos, amikor nem történt meg a bejelentés, akkor nyilvánvalóan nemcsak az adóhivatal nem ismeri ennek a munkavállalónak a helyzetét, hanem bizony nem értesül róla az Országos Egészségbiztosítási Pénztár sem, illetve nem értesül róla a nyugdíjfolyósító sem. Ebből adódóan tehát azt lehet látni, hogy azok a munkavállalók, akiket a munkáltatójuk így nem jelent be, többszörös kárt szenvednek el. Kérdezem ezért a kormány képviselőjét: tervezi-e a Nemzetgazdasági Minisztérium, hogy az illetékes hatóságokkal, minisztériumokkal együttműködve olyan eljárásokat dolgoz ki, melyek visszaszorítják ezt a tendenciát? Tervezi-e a kormány, hogy utólagosan valamilyen formában mérsékelje azoknak a munkavállalóknak a kárát, akiket a munkáltatójuk ilyen kiszolgáltatott helyzetbe hozott? Egyáltalán ez a probléma eljutott-e a kormányhoz? Várom megtisztelő válaszukat.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A munkavállalók, tehát a biztosítottak számára garanciális rendelkezésként írja elő a jogszabály, hogy a foglalkoztató legkésőbb a bejelentést követő napon, illetve a biztosított személy kérésére három munkanapon belül köteles a bejelentésről igazolást kiadni a biztosított személy részére, amely tartalmazza a bejelentésben közölt adatokat és a bejelentés teljesítésének időpontját. A foglalkoztatónak az előzőek mellett írásban tájékoztatni kell a biztosítottat a tárgyhavi jövedelem kifizetésével egyidejűleg a biztosított jövedelméből levont egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulékról, a nyugdíjjárulékról, valamint az egyes járulékokból érvényesített családi járulékkedvezményről. [[17.40]] A havi igazolás mellett a munkaadó a jövedelemigazoláshoz csatoltan a tárgyévet követő év január 31-ig köteles a nyilvántartások adataival megegyező igazolást kérni a biztosított részére. A szabályok biztosítják, hogy a munkavállaló már a foglalkoztatás megkezdésekor igazolással rendelkezzen a szabályszerű foglalkoztatásáról, továbbá az egész adóévi jövedelméről, illetve a részére kifizetett munkabér utáni járulékkötelezettségek megfizetéséről. A társadalombiztosítási ellátások megállapításáról szóló szabályok azonban arra is lehetőséget biztosítanak, hogy a foglalkoztató mulasztása esetén számításba vegyék a munkával töltött időszakokat, és a biztosítottat ne érje kár a foglalkoztatója hanyagsága, adókikerülése miatt. A nyugellátás alapjait képező szolgálati időt a társadalombiztosítási igazgatási szervek nyilvántartása alapján kell számításba venni. Ugyanakkor mód van arra, hogy a nem igazolt szolgálati időket is figyelembe vegyék, ha azokat az igénylő jogszabályban meghatározott módon bizonyítja. Így tehát a kormány nem tervezi a hatályos jogszabályok módosítását, tekintettel arra, hogy a jelenlegi formájukban is képesek a munkavállalók jogait és érdekeit érvényesíteni, a károsultak anyagi veszteségeit a jogszabályban meghatározott kereteken belül pedig mérsékelni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Kontrát Károly tapsol.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit tesz a kormány a menekültáradat megállítása érdekében?” címmel. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évben megsokszorozódott, több mint húszezres menekülthullámra szeretném felhívni a kormány figyelmét, amely nem csupán rendészeti kérdés, hanem jó néhány más szférát is érint, így például a szociális, társadalmi, közegészségügyi és közbiztonsági területeket is. Felszólalásom aktualitását egy friss adattal hadd nyomatékosítsam. December 19-én és 20-án 24 óra leforgása alatt 151 határsértőt és 3 embercsempészt fogtak el a Bács-Kiskun megyei rendőrök. A problémával legsúlyosabban érintett magyar-szerb határszakasz jelentős része az általam is képviselt Bács-Kiskun megyei 5. számú választókerülethez tartozik, így különösen fontosnak tartom, hogy megoldást találjunk a határ menti településeket érintő veszélyre, így Bácsalmás, Tompa, Kelebia és Mélykút, valamit a közeli Kiskunhalas térségére. Ezeken a településeken a lakosság szubjektív biztonságérzete egyértelműen romlott, hiszen a bevándorlók többsége egészen más kultúrkörben nevelkedett, így nem tudnak és nem is akarnak alkalmazkodni az őket befogadó többségi társadalomhoz. Hozzám is több megkeresés érkezett a helyben élőktől, akik félelemben élnek az őket zaklató, hordákban érkező, folyamatosan kéregető, buszmegállóban megtelepedő és ott éppen tüzet rakó idegenek miatt. A Jobbik ebben a témában is konkrét javaslatokkal rendelkezik a probléma megoldásának érdekében. Már korábban is szorgalmaztuk a szakosított, korszerű felszereltséggel ellátott határvadász egységek felállítását, a menekülteket befogadó intézmények zárttá tételét, amelyek lehetőleg önellátásra törekednének. Azt is fontosnak tartjuk, hogy a lakott területeken belül ne lehessen menekülttáborokat létrehozni, hiszen az ideérkezők között sajnálatos módon többen bűnöző életvitelt folytatnak, ezáltal veszélyt jelentenek az ott élő lakosságra. Ezeknek a költségeit pedig véleményünk szerint a jelenlegi helyzettel ellentétben nagyobb részben uniós forrásból kellene finanszírozni, hiszen egyrészt a közös határ védelméről van szó, másrészt az illegális határátlépők többségének úti célja az Unió valamelyik nyugati tagállama, akik előtt tulajdonképpen mi tartóztatjuk fel a menekülthullámot. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy mit tesz a kormány a menekültcunami megállításáért. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány minden rendelkezésre álló eszközt felhasznál az illegális migránsok számának visszaszorítása érdekében, és szeretném elmondani, hogy a magyar határrendészet, a magyar rendőrség, amely a határrendészeti feladatokat ellátja, kiemelkedő munkát végez ennek a célnak a megvalósítása érdekében, és én itt a mai napon köszönetet mondok a magyar határrendészeti tevékenységet végző rendőröknek ez évi munkájukért és szolgálatukért, amelyet Magyarország biztonsága érdekében végeznek. Köszönjük szépen.Ami pedig a kérdését illeti, a kormány tisztában van ennek a kérdésnek a súlyával, ennek megfelelően is kezeli, egyrészt saját hatáskörben hoz intézkedéseket, másrészt együttműködik az Unióval, az uniós szervezetekkel, a Frontexszel, együttműködünk az érintett szomszédos országokkal, Szerbiával például; magyar-szerb-osztrák együttműködés van a magyar-szerb határon megjelenő illegális migránsokkal kapcsolatos tevékenységek összehangolása érdekében. A Külső Határok Alap terhére 2014. július 30-ig a román határszakaszon 4 új mobil hőkamera beszerzése valósult meg, ezen felül a szerb szakaszon 1, az ukrán határszakaszon 2 új stabil hőképfelderítő eszköz került telepítésre. Jelenleg a szerb szakaszon 9, az ukrán határszakaszon 11, míg a románon 4 ilyen eszköz üzemel. A szomszédos országokkal az illegális migráció elleni hatékony fellépés érdekében közös járőrtevékenységet végeznek a magyar határrendészek, a magyar rendőrök. A szerb és ukrán határszakaszt illetően a Frontex megerősítő erőket küld záhonyi, röszkei és kelebiai irodákba, amelyek a határőrizeti és a határforgalom-ellenőrzési szakterületen is feladatot látnak el. A folyamatos migrációs nyomás miatt az Országos Rendőr-főkapitányság a Készenléti Rendőrség járőreivel megerősítette a határrendészeti szolgálatot, emellett a szegedi rendőrkapitányság folyamatos rendőri jelenlétet biztosít Csongrád megye [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] migrációval érintett településein. Tisztelt Képviselő Úr! Amint a két perc lehetőséget adott rá, érintettem azokat az intézkedéseket, amelyek kifejezik azt, hogy a kormány ezt a kérdést a helyén kezeli, mindent megtesz annak érdekében, hogy a magyar [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] érdekek érvényesüljenek, és a jövőben is hasonlóan fog cselekedni. Köszönöm szépen.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Hol a fedezet a NATO-csúcson tett kötelezettségvállalás teljesítésére?” címmel. A képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miniszter Úr! Az őszi NATO-csúcson több ígéretet is tett a magyar kormány, ezek közül kettő nagyon fontosat szeretnék kiemelni azért, mert ezeknél különösen szóban nagyzol a kormány, viszont ezek megvalósítására semmilyen fedezet nem látszik a 2015-ös költségvetésben. Az egyik a pápai bázisrepülőtér fejlesztése, ami 20 milliárd forintból valósulna meg. Mondanom se kell, ez a 20 milliárd forint nincs a 2015-ös költségvetésben, és mivel ez egy több éven keresztül megvalósuló beruházás, ezért itt a jövő évre már ott tartunk, hogy 344 millió forint lenne erre előirányozva. Ez sem látszik a 2015-ös költségvetésben. A másik a védelmi költségvetés szintje, amiről az az ígéret hangzott el, hogy tíz év alatt közelíteni szükséges a GDP 2 százalékához a mértékét. Ez egy nagyon nehéz feladat lesz, főleg tekintve, hogy 2014-hez képest jövőre csökken a GDP-arányos költségvetés. Eleve a kormány megígért egy 0,1 százalékos emelést, ami nem történik meg a jövő évben. Az már csak hab a tortán, hogy elvárható lenne, hogy a fejlesztési kiadások 20 százalékra emelkedjenek; bár a nemzeti katonai stratégiában 30 százalék van megjelölve, de ennek sincs semmi esélye ilyen költségvetés mellett. Tehát felmerül a kérdés, hogy kit akar miniszter úr félrevezetni: a magyar adófizetőket vagy netán a szövetségeseinket. Vagy pedig nem tudja és nem érti, hogy milyen kockázatot jelent hosszú távon ez a felelőtlen védelmi költségvetési politika, amit folytatnak. De bármelyik eset áll is fenn, azt gondolom, hogy mindegyik meglehetősen aggasztó. És egyébként bármilyen fejlesztésre kérdezek rá miniszter úrnál, mindig a központi költségvetésre hivatkozik. Ezt mindannyian tudjuk, hogy ez a nesze semmi, fogd meg jól esete, ezek fantomforrások, amíg ezek nem látszanak a költségvetésben felcímkézve. Tehát a kérdésem, hogy az említett vállalások fedezete mikor fog soron látszani a 2015-ös költségvetésben. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Hende Csaba miniszter úrnak. [[17.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Az év utolsó felszólalójaként én is áldott, békés karácsonyi ünnepeket kívánok önöknek. Ami azt illeti, a kormány 2012-ben a 0,1 százalékos honvédelmi költségvetés-növekedést nem a 2015-ös évre ígérte, hanem 2016-tól ígérte, tessék majd elolvasni, úgyhogy ne tessék ezt keresni és számon kérni most rajtam. Ami a valóság, a honvédelmi költségvetés a költségvetési törvényben 9 milliárd forinttal növekedett, és további több mint 10 milliárd forint benne van a költségvetésben, amelyből 2015 júliusától átlagosan 30 százalékos bérnövekedést fog - ezt megtalálja a költségvetésben - finanszírozni, ez összesen mintegy 20 milliárd forint, tisztelt képviselő asszony. Ahhoz képest, hogy 2012-ben a magyar kormány a 2015-ös évre azt ígérte és prognosztizálta, hogy nominális szinten szinten fogja tartani a honvédelmi költségvetést, most ez közel 10 százalékos növelés. Ami pedig most már a pápai repülőteret illeti - többször elmondtam, de úgy tűnik, az ismétlés a tudás anyja -, a pápai repülőtér képességének fejlesztését a HM a kormány jóváhagyásával a fejezet 2015. évre tervezett előirányzatait meghaladóan, központi források biztosításával tervezi megvalósítani. Úgyhogy senki senkit nem vezet félre, tisztelt képviselő asszony, és sajnálom, hogy ön elfelejti azt a 20 milliárd forintot, amellyel nyilvánvalóan az elfogadott törvény alapján megnő a költségvetés. Ezen felül a jövő évben a tervezési kiadások fognak jelentkezni a pápai repülőtér fejlesztésénél, ez valóban az ön által megjelölt mintegy 350 millió forintban mutatkozik. A következő években zajlik majd le az a 20 milliárdos beruházás [[Az elnök csenget.]] , amelyről ön beszélt, és amelyet a kormány elhatározott. Köszönöm szépen a figyelmet.
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. A napirend utáni felszólalásra jelentkezett képviselőtársaink felszólalási szándékuktól elálltak. Tisztelt Országgyűlés! Az ülést berekesztem. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak első ülésére várhatóan 2015. február második hetében kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a magam nevében és valamennyi képviselőtársam nevében áldott karácsonyi ünnepeket és boldog új esztendőt kívánjak önöknek és a munkánkat segítő valamennyi kollégánknak! Köszönöm figyelmüket, az ülést bezárom. [[Az ülés 17 óra 52 perckor ért véget.]]