Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 12. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: gospod Zvone Černač, gospod Branko Smodiš in gospod Marijan Pojbič. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam. Preden preidemo na 12. točko dnevnega reda, prehajamo na obvestilo predsednice Vlade o odstopu gospoda Igorja Maherja s funkcije ministra za infrastrukturo in prostor. Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek me je z dopisom dne 29. 3. 2013 obvestila, da je gospod Igor Maher odstopil s funkcije ministra za infrastrukturo in prostor. Želi mogoče gospod Maher obrazložiti svoj odstop? Želi. Izvolite, imate besedo.
Spoštovana predsednica Vlade, spoštovani ministrici in ministri, predsednik Državnega zbora ter poslanke in poslanci! Kot že veste, sem 25. marca podal odstopno izjavo z mesta ministra za infrastrukturo in prostor. Funkcijo ministra sem sprejel, ker sem iskreno verjel, da bom lahko izvedel svoj program na področju, ki ga pokriva to ministrstvo in ki je na predstavitvi dobil vašo visoko podporo. Resor potrebuje nujne in korenite reforme. Ker pa so se v javnosti pojavila vprašanja, povezana z objektom v moji lasti, sem se na podlagi dvomov, da sem morda storil prekršek v obdobju zadnjih 11 let, za katerega me do danes sicer nihče ne preganja, odločil, da odstopim ter tako omogočim nemoteno delo vlade in politiko razbremenim hudih pritiskov, povezanih z mojim imenovanjem. Slovenija potrebuje vlado, ki se bo ukvarjala z realnimi izzivi, nikakor pa ni sprejemljivo, da se ta ali katerakoli druga vlada ukvarja s tem, ali je 35 kvadratnih metrov velik objekt klet ali shramba oziroma ali je ta objekt po uredbi enostavni objekt ali ne. To ni naloga vlade. Vsaka, še tako majhna afera vladi jemlje dragocen čas, ki ga slednja potrebuje, da naredi ključne korake za rešitev težke gospodarske situacije. Dvomi v integriteto politike razkrajajo našo skupnost, otežujejo vaše delo in zavirajo izhod Slovenije iz krize. Zato menim, da je prva in najpomembnejša naloga povrnitev zaupanja ljudi. Izkoristite moj odstop kot odskočno desko k temu ključnemu cilju za prihodnost naše domovine. Zato si želim, da moj odstop sprejmete predvsem kot svarilo. Stopnja nezaupanja javnosti v politiko v Sloveniji je tako nizka, da prostora za napake ni več. Ob tej priložnosti pa bi se želel opravičiti predsednici vlade za vse nevšečnosti, ki so nastale zaradi moje kandidature. Časi niso lahki, zato držim pesti, da bo tej vladi uspelo doseči zastavljene cilje, in obljubljam, da bom še naprej tvorno pomagal pri uresničevanju zadanih ciljev. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za obrazložitev svojega odstopa. V zvezi s tem Državni zbor Republike Slovenije na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je gospodu Igorju Maherju prenehala funkcija ministra za infrastrukturo in prostor. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije pa gospod Igor Maher opravlja tekoče posle do imenovanja novega ministra. Dovolite mi, da se še enkrat zahvalim gospodu Igorju Maherju za opravljeno delo in mu želim vse najboljše pri njegovem delu v prihodnje. Hvala. Prehajamo še na ugotovitev prenehanja funkcije podpredsednika Državnega zbora. Podpredsednik Državnega zbora gospod Jakob Presečnik je 2. aprila 2013 podal pisno izjavo, da odstopa s funkcije podpredsednika Državnega zbora. V zvezi s tem se Državni zbor na podlagi 202. člena Poslovnika Državnega zbora seznani z naslednjim sklepom: Državni zbor ugotavlja, da je gospod Jakob Presečnik 2. aprila 2013 podal izjavo o odstopu s funkcije podpredsednika Državnega zbora, zato mu z današnjim dnem preneha funkcija podpredsednika Državnega zbora. Dovolite mi, da se ob tej ugotovitvi gospodu Jakobu Presečniku zahvalim za njegovo izjemno pomembno delo, ki ga je opravil kot podpredsednik v času nadomeščanja predsednika Državnega zbora in tudi v tistem času, ko je to funkcijo opravljal kot podpredsednik. Hvala in želim vam uspešno delo naprej v Državnem zboru! [[aplavz]] Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI POGODBE MED KRALJEVINO BELGIJO, REPUBLIKO BOLGARIJO, ČEŠKO REPUBLIKO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, IRSKO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, REPUBLIKO MADŽARSKO, REPUBLIKO MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, ROMUNIJO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO, REPUBLIKO FINSKO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA (DRŽAVAMI ČLANICAMI EVROPSKE UNIJE) TER REPUBLIKO HRVAŠKO O PRISTOPU REPUBLIKE HRVAŠKE K EVROPSKI UNIJI S SKLEPNO LISTINO. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predsednici Vlade mag. Alenki Bratušek.
Spoštovani! Ko danes skupaj gledamo v evropsko prihodnost dveh prijateljskih narodov in držav, se moramo učiti od naših ljudi, ki na obmejnih območjih od Istre prek Kolpe in do Mure gojijo pristno sožitje in sosedsko solidarnost že vrsto generacij. Vse te dragocene izkušnje dosedanjega sobivanja sosedstva in kulturne bližine bomo razvijali tudi naprej. Brez njih ne bi zmogli pomembnih premikov v zadnjih letih. Spodbujena s sosedsko solidarnostjo sta se obmejnih vprašanj lotila že na žalost pokojna predsednika vlad, gospod Račan in gospod Drnovšek. Misel na sobivanje je vodila premierko Kosorjevo in premierja Pahorja, da sta znala državi pripeljati do arbitražnega sporazuma. In z mislijo na skupno evropsko prihodnost sta praktično pred nekaj dnevi premierja Milanović in Janša podpisala sporazum o varčevalcih Ljubljanske banke. Vsaka od teh poteh je bila pomembna za ljudi in zaradi njih smo vsi skupaj tukaj. Evropska unija je prostor, kjer medsebojne odnose državljanov in držav gradimo na spoštovanju, dialogu in medsebojnem zaupanju. Dragoceno je živeti v takšnem okolju. Zato velja ob slovesnem trenutku današnje ratifikacije ponovno poudariti pomembno sporočilo članstva Republike Hrvaške v Evropski uniji. Evropska pot združuje in ustvarja pomembna zavezništva. Posebej si želimo, da bi to sporočilo seglo do vseh ljudi v državah zahodnega Balkana, kjer procesi približevanja in povezovanje z Evropsko unijo še zdavnaj niso končani. O vsem tem bosta že v drugi polovici letošnjega leta naši dve državi, se pravi Slovenija in Hrvaška, odločali skupaj kot polnopravni članici Evropske unije. Tam bomo govorili vsak svoj jezik in Evropa nas bo razumela. A vprašajmo se v trenutku krize, ali mi razumemo njo, ali so nam v naših vsakdanjih potezah res vedno najprej v mislih evropske vrednote, ali znamo pomagati državljanom Grčije, ali znamo zaznati resnične težave državljanov Cipra, ali seže do nas glas z madridskih, rimskih in lizbonskih ulic, pa tudi naših domačih ulic. Le če znamo visokozveneča politična sporočila prevesti v vsakdanji jezik sobivanja učinkovitih politik, dobrega sosedstva in uspešnega upravljanja z javnimi zadevami ter skupnim dobrom, smo zares evropski politiki v najboljšem pomenu te besede. Res je, ratifikacije se dogajajo v parlamentih, toda resnične potrditve naših politik se dogajajo v šolah in vrtcih, na delovnih mestih in na okencih upravnih enot, na sedežih javnega prevoza in za univerzitetnimi katedrami, tam se ratificirajo evropske politike, tam se potrjujejo evropski državniki pred svojimi državljani in državljankami. Zato naj se ob tej priložnosti posebej zahvalim vsem tistim strokovnjakom in članom ekip, ki so na obeh straneh sodelovali pri tem pomembnem in zahtevnem projektu. Vsem gre zahvala za njihovo neomajno zaupanje v vitalnost evropskega projekta ter zmožnost najti kompromisne rešitve. Slovenija je iskreno prepričana, da širitev Evropske unije prinaša stabilnost demokracije in gospodarsko uspešnost, kar je oboje še kako v našem interesu. Tudi finančno krizo, s katero se srečujemo, bomo lažje premagali s skupnimi močmi. Seveda bo vsak od nas moral storiti svoj del naloge najprej pri sebi doma, a skupaj bomo lažje našli prave rešitve. Spoštovani! Uspešna pot Hrvaške v evropsko družino je odličen zgled za vse nove članice, da verjamejo v zahtevno pot reform in prilagajanja visokim standardom Evropske unije, današnja ratifikacija pa dokaz, da Slovenija razume evropsko politiko sobivanja in solidarnosti kot svojo politiko. Kako tudi ne, saj nas je že Prešern naučil, da velja živeti v svetu, v katerem ne vrag, ampak le sosed bo mejak. Lepo je, če lahko uresničuješ pesnikove vizije, izjemno, če s svojim delom lahko prispevaš k boljšemu jutri. Zato še enkrat iskrene čestitke in hvala vsem!
Hvala še enkrat predsednici Vlade. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal.Prosim? Želite besedo še kot zunanji minister besedo? Besedo dajem gospodu Karlu Erjavcu, ministru za zunanje zadeve.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana predsednica Vlade, ministri slovenske Vlade! Strinjam se s predsednico Vlade, da je danes poseben dan. V Državnem zboru se bo odvilo sklepno dejanje postopka ratifikacije hrvaške pristopne pogodbe in Slovenija se tega iskreno veseli. Prepričani smo, da članstvo Hrvaške v Evropski uniji prinaša nove perspektive za sodelovanje v evropskem okviru ter novo kvaliteto v odnosih med državama. Od slovenskega vstopa v Evropsko unijo je minilo slabo desetletje. Lahko rečemo, da je vsaka pristopna zgodba edinstvena, vendarle pa je med pristopnimi pogajanji Slovenije in Hrvaške kljub časovnemu zamiku mogoče potegniti nekatere vzporednice. Podobnost evropske preizkušnje, skozi katero sta šli obe državi, je odprla novo poglavje v medsebojnem sodelovanju. Slovenija je Hrvaški vse skozi aktivno posredovala pridobljene izkušnje in ji nudila strokovno podporo, hkrati pa je odnos ostal dvosmeren. Državi sta skozi ta proces postavili nove dodatne temelje za okrepljeno partnerstvo in medsebojno zaupanje. Zaupanje je temelj ključnih dogovorov, ki sta jih državi dosegli v preteklem obdobju. Naj pripomnim, da gre za izjemno zapletena vprašanja, ki sta jih državi podedovali iz obdobja nekdanje skupne države in njenega razpada. Rešitve za ta vprašanja je bilo moč najti v evropskem duhu, medsebojnem zaupanju in spoštovanju. Naj na tem mestu omenim le arbitražni sporazum glede mejnega vprašanja ter nedavno sklenjeni memorandum o razumevanju glede Ljubljanske Banke na Hrvaškem, ki to vprašanje umešča v sporazum o nasledstvu, kamor tudi spada. Zato gre na tem mestu posebna zahvala vsem akterjem, ki so prispevali k ustreznim rešitvam za obe strani. Ob tem bi želel poudariti naše globoko prepričanje, da smo z določitvijo načina reševanja mejnega vprašanja in Ljubljanske banke na najboljši možni način odpravili nesoglasja in težave, ki so obremenjevale naše odnose. Naloga obeh držav in njunih vlad je, da dosledno spoštujeta in uresničujeta dogovorjeno v duhu vzajemnega spoštovanja, dobrososedskih odnosov in graditev okrepljenih partnerskih odnosov v novih pogojih, ko bosta obe državi članici Evropske unije. Hrvaški pogajalski proces je bil bolj temeljit od vseh dosedanjih pogajalskih procesov. To se morda sliši kot slaba novica za aspirantke in bodoče članice, vendar je posledica pomembnih lekcij, ki jih je Evropska unija pridobila v dosedanjih širitvah. Pogajalski proces je naporno delo, vendar če so vloženi vsi potrebni napori, podprti z jasno politično voljo in motivacijo državljanov, prinaša rezultate. Evropska širitvena politika seveda ni čudežna paličica, a se vsi strinjamo, da je odlično orodje za preobrazbo družbe in države in da prinaša napredek in razvoj na vseh področjih. Hrvaška je pogajanja uspešno zaključila 30. junija 2011 in veseli me, da je bilo minuli teden objavljeno zadnje poročilo o napredku oziroma zadnje poročilo izklopa nadzorstvenega mehanizma. Evropska komisija meni, da Hrvaška na splošno izpolnjuje zahteve iz pristopnih pogajanj v vseh poglavjih. Po oceni komisije je Hrvaška pokazala, da je sposobna izpolniti tudi ostale zahteve v primernem času pred pristopom. Ne gre zanemariti tudi volje hraškega ljudstva, ki se je 22. januarja lansko leto na referendumu o vstopu Hrvaške v Evropsko unijo z dobrimi 66 % odločno izreklo v prid članstva Hrvaške v Evropsko unijo. V Sloveniji smo ta rezultat sprejeli s posebnim zadovoljstvom. V vseh pogledih je skorajšnje članstvo Hrvaške v Evropsko unijo interes Slovenije. Ta je nesporen in podprt z mnogimi dejstvi. Hrvaška je edina soseda Slovenija, ki še ni članica Evropske unije. Hrvaška je med najpomembnejšimi trgovinskimi partnericami Sloveniji in druga najpomembnejša destinacija za slovenske investitorje. Zato bo hrvaško članstvo v Evropski uniji v gospodarskem smislu zagotovo vplivalo na krepitev sodelovanja med državama. Ta interes Slovenije je tudi iskren. Vsega ni mogoče izmeriti v številkah, v kategorijah ekonomskih koristi, zato se posebej veselimo pospeška, ki ga skupno članstvo Slovenije in Hrvaške v Evropski uniji prinaša v sferi stikov med ljudmi na področjih izobraževanja, kulture in znanosti. Tukaj pričakujemo posebno ustvarjalne sinergije. S širitvijo Evropske unije na Hrvaško se širi območje stabilnosti tudi jugovzhodno od Slovenije in na vse sosednje države. Postavljajo se enotna pravila oziroma pravila skupnega trga. Z vstopom Hrvaške v Evropsko unijo se bodo pojavile nove možnosti za intenziviranje sodelovanja Slovenije s Hrvaško na področju gospodarstva in čezmejnega povezovanja. Na vstop Hrvaške v Evropsko unijo so najbolje pripravljeni prav gospodarski subjekti. Pričakovanja so na obeh straneh upravičeno visoka, za uspešno uveljavitev vseh prednosti skupnega članstva v Evropsko unijo bosta svoj delež prispevali tudi obe vladi. Izpostaviti velja še specifična področja, ki bodo še terjala čas, preden bo Hrvaška polnopravno sodelovala. Eno takšnih je področje schengna. Želimo, da bi Hrvaška čim prej izpolnila ta zahtevna načela in standarde, kar je v interesu Slovenije. Zelo pomembne so tudi makroregionalne strategije znotraj Evropske unije, v katerih pričakujemo plodno sodelovanje s Hrvaško. Izpostavili bi nastajajočo Jadransko-jonsko makroregijo, ki bo s članstvom Hrvaške kot pomembne jadranske države vsekakor pridobila nov zagon. Veselimo se tudi prihodnjega sodelovanja s Hrvaško v okviru strategije za Podonavje. Spoštovane gospe in gospodje, spoštovane poslanke in poslanci! Slovenija je v Evropski uniji ena največjih podpornic širitve Evropske unije – s posebnim poudarkom na širitve na države zahodnega Balkana. Pri tem smo dosledno izpostavljali spoštovanje treh kriterijev, ki predstavljajo jamstvo za dokončno stabilizacijo regije ter njenega prihodnega razvoja. Dobrososedski odnosi, regionalno sodelovanje in spoštovanje ratificiranih mednarodnih sporazumov. Z vstopom Hrvaške v Evropsko unijo se odpirajo nove priložnosti za krepitev sodelovanja med državami v regiji zahodnega Balkana in utrditev medsebojnega zaupanja. Tudi to je zahteven proces, vendar sta Slovenija in Hrvaška posebej pozvani, da k temu procesu prispevata po svojih najboljših močeh. To je naša skupna odgovornost ob zavedanju, da lahko govorimo samo o tem, kar tudi sami živimo, kar nam narekuje visoke standarde lastnega razvoja in dosledno implementacijo reform, ki so bile sprejete v pristopnem procesu. Spoštovani! Dovolite mi še kratko sklepno misel. Slovenija in Hrvaška se nahajata na križišču pomembnih evropskih in svetovnih poti in na stičišču različnih kultur. Zato v obeh državah dobro razumemo pomen mejnikov. Mejniki so zato, da nas opozarjajo na prehojeno pot ali opravljeno delo in hkrati naznanjajo tisto, kar prihaja. Menim, da je današnji dogodek potrditev pripravljenosti obeh držav na prihodnost. Želim si, da bi vzdušje današnjega dne ohranili v vsem, kar bomo poslej gradili in razvijali skupaj tudi v Evropski uniji. Zato se veselim današnjega dogodka tukaj v Državnem zboru. Prepričan sem, da bomo z ratifikacijo hrvaške pristopne pogodbe odprli novo poglavje v odnosih med državama. Hvala lepa.
Hvala tudi ministru za zunanje zadeve za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Kot sem že prej napovedal, predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Za predstavitev poročila odbora pa dajem besedo predsedniku gospodu Jožef Horvatu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana predsednica Vlade, ministrski zbor, gospe in gospodje! Odbor za zunanjo politiko je na svoji redni 26. seji 20. marca 2013, obravnaval predlog zakona o ratifikaciji pogodbe med Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, torej državami članicami Evropske unije, ter Republiko Hrvaško o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji s sklepno listino, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno tehničnega vidika ter k besedilu predloga zakona ni imela pripomb. Dopolnilno obrazložitev v imenu predlagatelja je podal minister za zunanje zadeve Karl Viktor Erjavec, ki je dejal, da je članstvo Republike Hrvaške v Evropski uniji eden izmed strateških ciljev Republike Slovenije. Poudaril je, da je potem, ko sta predsednika vlad Republike Slovenije in Republike Hrvaške 11. marca 2013 na Mokricah podpisala memorandum o soglasju med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Hrvaške, že prišlo tudi do izmenjave not o izpolnjevanju notranje pravnih pogojev, tako da je memorandum veljaven in s tem so izpolnjeni tudi vsi pogoji, da lahko Državni zbor začne s postopkom oziroma ratificira pristopno pogodbo. V razpravi so člani odbora izrazili zadovoljstvo in zahvalo vsem, ki so si v celotnem obdobju prizadevali za iskanje rešitev za odprta vprašanja med državami in prispevali k temu, da se je v Državnemu zboru začel postopek ratifikacije pristopne pogodbe. Poudarili so, da je članstvo Republike Hrvaške v Evropski uniji v strateškem interesu Republike Slovenije, same Republike Hrvaške, pa tudi celotne regije zahodnega Balkana in Evropske unije. Gre za politični, gospodarski pa tudi medčloveški interes in sodelovanje. Člani odbora pa so tudi opozorili, da vsa odprta vprašanja med državama še niso rešena, vendar je trasirana pot, po kateri bosta državi prišli do končnih rešitev, in dejstvo, da bosta državi sedaj ta vprašanja reševali v novih okoliščinah kot članici Evropske unije. Opozorili so tudi na nekatere zaveze, ki jih mora Republika Hrvaška še izpolniti in se nanašajo predvsem na vprašanje svobode, pravice in varnosti oziroma na kontrolo zunanje meje in s tem povezano problematiko. Po končani razpravi je odbor o vseh členih glasoval skupaj. Odbor je z ustrezno večino, najmanj dve tretjini članov odbora, s 15 glasovi "za" in nobenim "proti" vse člene predloga zakona sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o ratifikaciji pristopne pogodbe Republike Hrvaške k Evropski uniji skupaj s sklepno listino sprejme v predloženem besedilu. Hvala za vašo pozornost.
Hvala tudi predsedniku Odbora za poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Samo Bevk bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Naj že takoj na začetku povem, da bo Poslanska skupina Socialnih demokratov danes z veseljem podprla zakon o ratifikaciji pristopne pogodbe Republike Hrvaške k Evropski uniji. Vse od leta 2009 dalje, ko je bil sprejet arbitražni sporazum, se v Državnem zboru intenzivno ukvarjamo z vprašanji odnosov z Republiko Hrvaško, zato lahko delimo zadovoljstvo nad današnjim dogodkom, da bo Republika Hrvaška s 1. julijem 2013 postala polnopravna članica Evropske unije. Vse parlamentarne stranke so se na sestanku pri predsedniku države Borutu Pahorju zavezale, da je ratifikacija pristopne pogodbe v strateškem interesu Republike Slovenije in ena izmed naših prvih prioritet. Vendar je bilo pred tem treba rešiti vrsto odprtih vprašanj, da smo danes pred tem zgodovinskim dogodkom neobremenjeni in brez dilem, kako ravnati. Evropska unija izvaja politiko širitve že več kot štiri desetletja, od prvotnih 6 je skupnost narastla na 27 članic. Hrvaška bo zagotovo 1. julija postala 28. članica Evropske unije. Politika širitve Evropske unije je že od vsega začetka odgovor na upravičeno željo prebivalcev naše celine, da se pridružijo projektu zahodne in združene Evrope. Zadnje širitve so zbližale zahod in vzhod Evrope po desetletjih umetne delitve. Tokrat pa se širitev nadaljuje na območje zahodnega Balkana, kjer so v obdobju 1991–2001 divjale vojne, v katere je bilo vmešanih vseh 6 nekdanjih jugoslovanskih republik. Slovenijo in Hrvaško zato toliko bolj veže tudi skupni interes za stabilnost in krepitev evroatlantske perspektive celotne regije zahodnega Balkana. Odnosi med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško so dobri in intenzivni na vseh ravneh. To dokazujejo tudi številni obiski in srečanja na najvišji ravni. Še posebej je razveseljivo, da je odlično sodelovanje tudi na gospodarskem področju. Skupna vrednost blagovne menjave je med državama v letu 2012 znašala skoraj 2,3 milijarde evrov. Republika Hrvaška je 5. najpomembnejša zunanjetrgovinska partnerica naše države. Eno pomembnejših gospodarskih področij, ki povezuje obe državi, je prav gotovo turizem. Hrvaška sodi med pomembnejše trge slovenskega turizma. V letu 2011 so bili obiskovalci iz Slovenije na Hrvaškem na 4. mestu po številu nočitev, pa tudi v obratni smeri številke niso tako zanemarljive, saj so hrvaški turisti v letu 2011 ustvarili skoraj 300 tisoč nočitev. Obe državi imata veliko skupnih interesov. Na prvem mestu so to gospodarski in drugi razvojni projekti, ki so v obojestranskem interesu dveh držav. Tu mislim na infrastrukturne in energetske projekte. Tako imajo projekti, kot so na primer gradnja hidroelektrarn na spodnji Savi in drugi čezmejni projekti, tudi finančne posledice, saj gre za projekte, kjer je možno črpati znatna sredstva iz skladov Evropske unije. Tu mislim tudi na prej omenjeni turizem ter storitve, ki so nanj vezane – predelavo lesa, trgovino, avtomobilsko industrijo, biotehnologijo, informacijsko tehnologijo in podobno. Spoštovani! Kulturna, jezikovna in geografska bližina ter skupna evropska prihodnost so naša velika prednost. Oba naroda in obe državi imata velik zgodovinski in moralni kapital. V 15 stoletjih sobivanja nikdar ni prišlo do usodnih medsebojnih sovražnosti ali spopadov, kar je rariteta evropskih razsežnosti. Tudi danes prebivalci na obeh straneh meje – več kot 700 kilometrov dolge skupne meje – sodelujejo, saj jih meja ni ločevala, temveč povezovala. Poleg tega ljudje na obeh straneh meje dobro govorijo oba jezika in jih povezujejo številne skupne usode. Ratifikacijo pridružitvenega sporazuma Hrvaške k Evropski uniji lahko razumemo tudi kot nadaljevanje te pozitivne zgodovinske izkušnje ter novo poglavje v odnosih med državama. Srečno Hrvaška, Srečno Slovenija!
Hvala, gospodu Samu Bevku. Stališče Poslanske skupine Državljanske liste bo predstavila gospa Polonca Komar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovani ministrski zbor, spoštovane poslanke in poslanci! Današnjemu dnevu ne bi mogli pripisati toliko zgodovinskega pomena, kolikor mu lahko simboličnega. V zgodovini nekoč že združeni državi se po 22 letih ponovno povezujeta v še veliko širšo in predvsem demokratično skupnost. A danes je dan, ko se ne bomo preveč ozirali v preteklost, temveč predvsem v prihodnost in v to, kaj lahko Evropska unija, Slovenija in Hrvaška pridobijo z današnjo ratifikacijo pristopne pogodbe, ki jo je doslej ratificirala že večina držav Evropske unije. United In Diversity – Združeni v različnosti. To je slogan, ki simbolično ponazarja povezovanje evropskih držav v Evropsko unijo, povezovanje za trajni mir in blaginjo ter bogastvo različnih kultur, tradicij in jezikov. Od nastanka pa vse do danes se je širila, razvijala in spreminjala. Nastala je močna zveza držav članic, ki jih povezuje želja po prizadevanju za doseganje ciljev Evropske unije in odločenost nadaljevati proces oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope na že postavljenih temeljih. S širitvijo Evropske unije se premikajo njene zunanje meje in želimo si, da bi bil pretok ljudi znotraj Unije svoboden in hiter. V Državljanski listi ob tem ostajamo zagovorniki širitvenega procesa, seveda ob izpolnjevanju vseh norm in pogojev, ki veljajo enako za vse članice oziroma nove članice. Za Evropo gre, za vas gre! Leto 2013 je evropsko leto državljanov, posvečeno pravicam in prednostim, ki jih prinaša državljanstvo Evropske unije. In prav v tem letu se Evropski uniji pridružujejo tudi državljanke in državljani Republike Hrvaške. Evropska komisija je v zadnjem poročilu o spremljanju pripravljenosti Hrvaške na pridružitev Evropski uniji zadovoljno ugotovila, da je Hrvaška izvedla prednostne naloge in pokazala voljo ter sposobnost, da vse odprte obveznosti izpolni pravočasno pred pristopom. Komisija v poročilu tudi poudarja, da članstvo v Evropski uniji ponuja številne pomembne priložnosti Hrvaški in Uniji. Te priložnosti je treba izkoristiti, tako da bo sodelovaje Hrvaške in Evropske unije uspešno v dobro Hrvaške, regije zahodnega Balkana in celotne Evropske unije. Pri tem pa pričakuje nadaljnje rezultate na področju pravne države in boja proti korupciji. In v kakšno Unijo vstopa Hrvaška? V letih obstoja Evropska unija deluje v smeri čim večje finančne stabilnosti in krepitve gospodarstva, vendar pa moramo priznati, da se hkrati tudi bori z izgubo zaupanja na finančnih trgih. Priložnost Hrvaške bo v gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest, izboljšanju mobilnosti delavcev ter v vzpostavljanju stabilnega in učinkovitega podpornega okolja za podjetja. Danes smo tik pred zaključnim dejanjem Državnega zbora Republike Slovenije, ratifikacijo pristopne pogodbe Republike Hrvaške za Evropsko unijo. Državljankam in državljanom Republike Hrvaške želimo, da utrdijo zaupanje do Evropske unije in v čim večji meri izkoristijo prednosti, ki jih nudi. Izražamo zadovoljstvo in zahvalo vsem, ki so si v predpristopnem obdobju prizadevali za iskanje rešitev odprtih vprašanj med državama in prispevali k temu, da se je v Državnem zboru začel postopek ratifikacije pristopne pogodbe. In naj še enkrat poudarimo, da nam je v zadovoljstvo, da smo večino najpomembnejših odprtih vprašanj med republikama Slovenijo in Hrvaško rešili še pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo, hkrati pa smo prepričani, da se bodo dobri odnosi, medsosedski odnosi sedaj še utrdili. Ob dejstvu, da bosta obe državi članici Evropske unije, pa smo prepričani, da bo reševanje problemov potekalo s še večjo vnemo in v zadovoljstvo vseh. Skupaj z državljankami in državljani Republike Hrvaške z veseljem pričakujemo 1. julij, ko bo naše sosedstvo dobilo povsem novo evropsko dimenzijo. Poslanke in poslanci Državljanske liste bomo predlog zakona o ratifikaciji pogodbe med državami članicami Evropske unije in Republiko Hrvaško o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji podprli. Srečno Hrvaška!
Hvala. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Franc Bogovič.
Lep dober dan, spoštovani predsednik parlamenta, spoštovana predsednica vlade, ministri, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanci in poslanka Slovenske ljudske stranke bomo podprli pristopno pogodbo Republike Hrvaške. Slovenska ljudska stranka je vedno podpirala vstop naše sosede v krog evropskih držav. Ponovno pa želimo danes in ob tej razpravi poudariti, da je Slovenska ljudska stranka vseskozi skušala najti in predlagala rešitve, ki so tudi v interesu Republike Slovenije in ob meji živečih Slovencev. Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke poudarjamo, da se zavedamo zgodovinsko pomembnega trenutka, ki pomeni velik korak za obe sosednji državi. Zato želim ob tem dogodku ponovno – zaradi odgovornosti do preteklosti in še posebej zaradi prihodnosti – izraziti nekatera pričakovanja, ki jih imamo glede odnosov med državama ob vstopu Republike Hrvaške v unijo demokratičnih evropskih držav. Ta dogodek ni pomemben samo za Republiko Hrvaško, temveč je vsekakor pomemben tudi za našo državo, in sicer predvsem z dveh vidikov. Prvi pomemben vidik za Slovenijo je pozitiven pomen, ki ga prinaša vstop sosednje države v Evropsko unijo za našo državo, ne zgolj z vidika geopolitičnega strateškega položaja obeh držav, temveč je tudi velik korak za gospodarstvo in ne nazadnje za lažje življenje prebivalcev na obeh straneh meja. Drugi vidik pa se nanaša na nerešena vprašanja med obema državama. Danes vemo, kaj so naši predniki naredili prav, da je Štajerska ostala slovenska, in kaj so naši predniki naredili narobe, da je na primer del Koroške ostal na avstrijski strani Karavank. Ne želimo, da bi naši vnuki morali zardevati zaradi naše odločitve, ker bi v času, ko smo imeli vse vzvode v svojih rokah, svojim zanamcem zapravili na primer morje kot naše okno v svet in izgubo statusa pomorske države v polnem pomenu te besede. Zato je povsem v skladu z našimi dosedanjimi prizadevanji, da izrazimo pričakovanje, da bo Hrvaška kot prijateljska država in od 1. julija naprej tudi enakopravna članica Evropske unije spoštovala dogovor in obljube, ki smo si jih zapisali v bilateralnih dogovorih glede nerešenih vprašanj. V Slovenski ljudski stranki zato pričakujemo, da se bomo v prihodnje dogovorili o pravični meji med obema državama na spornih točkah in da bo tako arbitražno sodišče kot Republika Hrvaška v prihodnje priznavala Sloveniji tudi glede meje v Istri in na morju, kar ji glede na zgodovinska dejstva in glede na stanje 25. 6. pripada. O tem smo se dogovarjali ves čas od osamosvojitve ter je zapisano v mednarodnih pogodbah in bilateralnih dogovorih. Prav tako pričakujemo, da se bodo v skladu z obljubami tako ob dogovorih o nasledstvu ob razpadu SFRJ kot tudi v najnovejših dogovorih med državama našle rešitve, ki bodo pravične in sprejemljive za obe strani. V Slovenski ljudski stranki obžalujemo, da državi nista uspeli rešiti vseh odprtih vprašanj že pred pristopom Slovenije v EU ali vsaj do sedaj vstopa Hrvaške v EU. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zato izražamo upravičena pričakovanja, da bosta slovenska vlada in pristojni minister storila vse, da bodo ob reševanju vprašanj upoštevani vsi verodostojni dokumenti in dokazi ter upoštevana zgodovinska dejstva. Dokončna rešitev spornih vprašanj mora biti naslednji pozitiven korak v izgradnji dobrososedskih odnosov in pri graditvi novih povezav in novih priložnosti, ki jih prinaša vstop naše sosede v krog demokratičnih držav Evropske unije. Za dobre odnose med sosedi, za nove priložnosti tako na gospodarskem področju kot v izgradnji območja miru in sožitja v regiji bomo danes poslanci in poslanka s pozitivnimi pričakovanji podprli vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Državljankam in državljanom Republike Hrvaške čestitam za prehojeno reformno pot v času pristopanja k Evropski uniji in vam iskreno želim, da izkoristite priložnosti, ki jih ponuja Evropska unija in izpolnite vaša pričakovanja, ki jih gojite ob vstopu v Evropsko unijo.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Franc Jurša.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Lep pozdrav predsednici Vlade, ministrskemu zboru, kolegicam in kolegom! Republika Slovenija je leta 2010 pristala na zaprtje poglavja 4 v okviru hrvaških pristopnih pogajanj k Evropski uniji¸, in sicer v dobri veri zaradi hrvaške obljube, da se bo vprašanje deviznih varčevalcev Ljubljanske banke reševalo v okviru sporazuma o vprašanjih nasledstva ter se bo tako posledično uredilo tudi vprašanje dostopa slovenskih bank na hrvaškem trgu. Šlo je za ustni dogovor na ravni predsednikov takratnih vlad. Takoj po nastopu funkcije zunanjega ministra gospoda Erjavca je kot prvo državo tudi obiskal Hrvaško 13. marca 2012. Takrat je hrvaška stran presenetljivo izrazila dvom in zadržek, če naj bi se to vprašanje sploh reševalo v okviru nasledstvenega sporazuma. Potem je sledilo še sprejetje sklepa Vlade Republike Hrvaške aprila 2013, s katerim je le-ta odobrila nadaljevanje sodnih postopkov pred hrvaškimi sodišči proti Ljubljanski banki in Novi Ljubljanski banki. Naše ministrstvo za zunanje zadeve je nemudoma reagiralo in mednarodno skupnost ter Hrvaško opozorilo, da vprašanje jamstev za devizne vloge sodi v okvir nasledstva, ki države naslednice SRFJ zavezuje, da se o tem pogajajo. Glede problematike tožb sta državi začeli redno komunikacijo, ki se je odvijala predvsem prek konstruktivnih pogovorov v pismih med obema zunanjima ministroma. Na srečanju v Dubrovniku julija 2012 sta se zunanja ministra Erjavec in Pusičeva dogovorila o imenovanju dveh finančnih strokovnjakov glede problematike Ljubljanske banke na Hrvaškem. To je bil tudi eden izmed ključnih dogodkov v iskanju skupne rešitve te problematike. Ministra sta se namreč zavzela za reševanje tega dolgotrajnega odprtega vprašanja v duhu nadaljevanja dobrososedskih odnosov in sodelovanja v dobri veri. Naše zunanje ministrstvo je vztrajalo pri rešitvi te problematike pred ratifikacijo pristopne pogodbe. V zadnjem letu je naše ministrstvo, na čelu z zunanjim ministrom Erjavcem, vodilo številne aktivnosti na področju osveščanja mednarodne javnosti. Zaključki Evropske unije so, da mora Hrvaška spoštovati veljavne mednarodne pogodbe, sporazum o vprašanjih nasledstva in zaveze, dane v času predpristopnih pogajanj. Pogovori med obema državama so se pospešili s srečanjem Erjavec-Pusič v letu 2013, januarja v Bruslju ter februarja na Otočcu. Rezultati pogovorov: kompromisna rešitev, ki temelji na nasledstvenem sporazumu ter dejstvu, da začetek postopka ratifikacije pristopne pogodbe ni mogoč, dokler bodo na Hrvaškem tekli sodni postopki. Minister Erjavec je v kombinaciji z diplomatsko-konzularno mrežo s svojim zavzetim delovanjem brez dvoma odigral ključno vlogo pri zastopanju slovenskih vitalnih interesov ter iskanja rešitve skoraj 20-letnega problema med sosednjima državama. Ob ratifikaciji pristopne pogodbe Hrvaške k Evropski uniji lahko zaključimo, da sta državi tudi po zaslugi zunanjega ministra in njegovega enoletnega prizadevanja prijateljski državi, ki bosta skupaj v Evropski uniji lahko še nadgrajevali sodelovanje in dobrososedske odnose. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev soglasno podpiramo sprejem Hrvaške v članstvo Evropske unije. Veselimo se današnjega dogodka v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana predsednica in člani Vlade, gospe in gospodje! Bilanca odprtih vprašanj med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško je praktično ista skozi celotno obdobje slovenske in hrvaške samostojnosti. Na današnji dan pa lahko ugotovimo, da napori vseh slovenskih vlad za iskanje rešitev nerešenih vprašanj med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško niso bili zaman. Danes dokončnih odgovorov na odprta vprašanja še nimamo. Imamo pa pot, ki lahko pripelje do dokončnih, pravičnih in dobrososedskih rešitev v duhu najvišjih evropskih standardov. Intenzivnost prizadevanj za iskanje odgovorov na odprta vprašanja med državama in zgoščenost bilateralnih odnosov, še posebej v zadnjem času, vse to je privedlo do tega, da imamo danes natančno začrtano pot do odgovorov na odprta vprašanja. Po tej poti bomo hodili skupaj: Slovenija in Hrvaška, Hrvaška in Slovenija. Za skupno hojo po isti poti pa je potrebno zaupanje – zaupanje med posamezniki, zaupanje med državniki, zaupanje med državami in zaupanje med narodi. To je vrednota, brez katere ni in ne bo sožitja in ne miru. Zaupanje pa je tudi vrednota, ki so jo negovali očetje združene Evrope, Krščanski demokrati, Monnet, Schuman, Adenauer, De Gasperi in drugi. Slovenija danes z ratifikacijo pristopne pogodbe Republike Hrvaške k Evropski uniji izkazuje zaupanje sosednji Hrvaški, ker je hrvaški narod zaupanja vreden narod. Pričakujemo pa, da hrvaška politika, tako sedanja kot vse prihodnje ne bo nikoli izigrala slovenskega zaupanja. Ob čestitkah Sloveniji in Hrvaški Poslanska skupina Nove Slovenije izraža upanje in pričakovanje, da Slovenija s 1. julijem 2013 dobiva svojo še zadnjo, torej četrto in pomembno evropsko sosedo. Poudarjam, evropsko sosedo. Pridružujem se zahvalam in čestitkam vam, kolegice in kolegi, še posebej članicam in članom Odbora za zunanjo politiko in strokovnim službam, prejšnji vladi Republike Slovenije s predsednikom Janezom Janšo, ministru za zunanje zadeve Karlu Erjavcu z ekipo in gospodu Tonetu Kajzerju. V tem kontekstu želim omeniti tudi finančnega eksperta dr. Franceta Arharja. Zahvala seveda tudi hrvaški strani. Zame osebno je k otoplitvi odnosov veliko doprinesel obisk delegacije Odbora za zunanjo politiko v hrvaškem Saboru in na sedežu Vlade Republike Hrvaške, ki smo ga na povabilo predsednika Odbora za zunanjo politiko gospoda Milorada Pupovca realizirali marca lansko leto. To je bil obisk delegacije Odbora za zunanjo politiko na Hrvaškem po 14 letih. Na tem mestu bi se rad kolegu Pupovcu v imenu Odbora za zunanjo politiko iskreno zahvalil za njegovo povabilo. Evropa bi bila lepša in boljša, če bi vsa evropska politika dosledno prakticirala vrednote očetov združene Evrope, ki so na ruševinah druge svetovne vojne začeli graditi mostove med sprtimi narodi in državami. Samo tisti, ki dela iz prepričanja, da je za sobivanje med ljudmi in narodi potrebno spoštovanje, sodelovanje in tudi odpuščanje, lahko zgradi nekaj novega, nekaj velikega in trajnega. Na tem mestu vabim vse slovenske, vse hrvaške in evropske politike, da sledimo načelom očetov združene Evrope. Ob zaupanju in spoštovanju med narodi bo Evropa v prihodnosti lepša in boljša. Napovedujem, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije danes glasovala za zakon o ratifikaciji pristopne pogodbe Republike Hrvaške k Evropski uniji. Vsem državljanom Republike Hrvaške čestitam in ponovno izražam pričakovanje dobrososedskih odnosov, od 1. julija naprej v duhu vrednot očetov združene Evrope. Navade in metode, ki so bile značilne za našo nekdanjo skupno državo, so zgodovina. Zdaj je čas za več spoštovanja in za še več prijateljskega sožitja v tem delu Evrope. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavil gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani vsi in pozdravljeni vsi! Končno, bi lahko rekel, pot, ki sta jo Hrvaška in Slovenija prehodili do ratifikacije hrvaškega pristopa k Evropski uniji, ki je danes na naših mizah, je namreč dolga. Na trenutke sta državi na njej naleteli na vzpone in padce medsebojnih odnosov, ki pa sta jih uspešno premagali. In upati je, da bodo sicer že tako prijateljski odnosi med državama po današnjem glasovanju še boljši. Naši državi povezuje precej stvari. Zgodovinski tok ju je namreč pogosto povezoval v skupne državne tvorbe, skupnih pa imata še veliko več stvari. Ne nazadnje je skupina tu meja, ki pa državi ni ves čas le povezovala, pač pa je bila na trenutke tudi vzrok napetosti med njima, saj se vprašanje meje vleče že vse od osamosvojitve obeh držav. Čeprav niti proces pridruževanja Hrvaške k Evropski uniji ni privedel do dokončne rešitve tega vprašanja, pa sta se državi v tem obdobju vsaj uspešno dogovorili o načinu, kako priti do rešitve in tudi to lahko štejemo za pomemben uspeh, saj se vprašanje meje tako pri nas kot na Hrvaškem pogosto uporablja v notranjepolitične namene, ker pa se je seveda odražalo tudi na medsebojnih odnosih, ki na trenutke niso bili najboljši. Vendar pomemben korak k umirjanju napetosti sta državi dosegli z dogovorom o arbitraži, o katerem sta se sporazumela takratna predsednika vlad, gospod Pahor in gospa Kosor. Menim, da je bil s to potezo storjen pomemben korak, ki je z mize umaknil najbolj pereče vprašanje, katerega breme je bilo moč čutiti v odnosih med državama zlasti v obdobju tik pred dosego omenjenega sporazuma. Z dogovorom o arbitraži pa so se odnosi med državama precej sprostili in sodelovanje obeh držav je postalo znatno boljše. Najbrž je tudi to ugodno vplivalo na rezultat zakonodajnega referenduma o zakonu o ratifikaciji arbitražnega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Hrvaške, ki je potekal junija leta 2010 in na katerem so volivke in volivci pritrdili arbitražnemu sporazumu – z dokaj majno večino, pa vendar. Kako zelo pomembna je za ohranjanje dobrih odnosov politična volja za reševanje odprtih vprašanj, smo lahko kasneje znova videli pri dogovoru o vprašanju nekdanje Ljubljanske banke, kjer sta se Slovenija in Hrvaška uspeli dogovoriti ter tako odpraviti še zadnjo oviro, ki je stala na poti ratifikacije pridružitvenega sporazuma v slovenskem parlamentu. V Pozitivni Sloveniji smo pri reševanju odprtih vprašanj s Hrvaško vedno ohranjali konstruktivno držo ter aktivno sodelovali pri iskanju najboljših rešitev za Slovenijo. Zavedamo se namreč izjemne odgovornosti, ki jo nosimo, ko gre za strateške interese Slovenije in njen ugled v mednarodni skupnosti. Zavedamo pa se tudi dejstva, da dobri sosedski odnosi niso nekaj samoumevnega, pač pa so plod procesa nenehnega sodelovanja in nadgrajevanja že doseženega, temeljiti pa morajo na iskanju tistega, kar v državi združuje ter povezuje in ne ločuje. Najbolj v naši državi povezujejo ljudje. Vstop Hrvaške v EU nas zato še posebej veseli tudi zaradi pripadnikov slovenske narodne skupnosti, ki živi na Hrvaškem, zlasti na mejnih območjih severne Istre, reškega zaledja, Gorskega Kotorja, Medžimurja, Obkolpja in Obsotelja. Za njih bo stik z matico sedaj še enostavnejši, meja pa še lažje prehodna. Veseli so tudi dejstva, da bo Slovenija odslej obdana le z državami članicami Evropske unije in se bo schengenska meja počasi pomaknila južno od nas. V Pozitivni Sloveniji zato pozdravljamo vstop Hrvaške v Evropsko unijo in si želimo, da bi državi v njej svoje bilateralne odnose še poglobili ter v procesu oblikovanja politik na evropski ravni delovali čim bolj usklajeno. Dovolite mi, da to priložnost izkoristim tudi za zahvalo vsem, ki so na slovenski strani pomagali, da imamo danes na mizi ratifikacijo pridružitvenega sporazuma Hrvaške. Zahvala gre torej vsem slovenskim vladam, katerih mandat je sovpadal s procesom priključevanja Hrvaške k Evropski uniji, zunanjim ministrom, kolegicam in kolegom poslankam in poslancem, članicam in članom parlamentarnega odbora za zunanjo politiko ter projektni enoti za pripravo zagovora pred arbitražnim sodiščem, zlasti pa še seveda tudi nekdanjemu predsedniku vlade in zdajšnjemu predsedniku republike Borutu Pahorju, zahvala gre seveda tudi gospodu Janezu Janši, bivšemu predsedniku vlade, ki je ratifikacijo pridružitvenega sporazuma uvrstil že na to sejo Državnega zbora in s tem omogočil njeno hitrejše sprejetje. Zato spoštovani, kolegice in kolegi, verjamem, da bomo s tem korakom naredili dobro za obe državi.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Jožef Jerovšek.
Spoštovani predsednik, predsednica Vlade z ministri, kolegice in kolegi! Pred nami je zakon o ratifikaciji hrvaške pristopne pogodbe z državami Evropske unije. Zakon bo Poslanska skupina SDS podprla. V Poslanski skupini se veselimo uspešnega zaključka pristopnih pogajanj, saj smo širitev Evropske unije na Hrvaško in države zahodnega Balkana vedno podpirali. Zavedamo se, da je evropska perspektiva sleherne države tega območja zagotovilo razvoja, demokracije in obet stabilnosti celotne regije in Evrope. Slovenijo in Hrvaško so vedno povezovale enake vrednote, prav tako nas spremljajo in povezujejo podobne zgodovinske izkušnje. Zato je popolnoma pričakovano, da bo z nekajletnim zamikom tudi Hrvaška postala del iste asociacije. Pogajanje in premagovanje pogajalskih ovir je bilo dolgo in naporno, Slovenija pa država, ki so se jo pogajalska izhodišča najbolj vitalno dotikala. Kljub temu smo ohranili dovolj kooperativno in tolerantno držo, čeprav se zdi, da je Hrvaška včasih preizkušala našo pogajalsko vztrajnost. Ob zaključku pogajanj smo si v poslanski skupini želeli, da bi bila Republika Slovenija med prvimi državami z ratificirano pogodbo, želeli smo, da ne bi bilo ovir, ki bi preprečevale naš dober namen. To bi bilo logično nadaljevanje vedno pristnih sosedskih stikov in skozi stoletja nikoli skaljenih prijateljskih odnosov med slovenskim in hrvaškim narodom. Slovenija in Hrvaška ter naši ljudje so svetel vzor dveh sosed, ki se nikoli v zgodovini nista zapletli v medsebojne vojne ali spopade, kar je redek in izjemen primer med sosedi v evropski zgodovini. Med nami nikoli ni bilo velikih razpok. V okviru institucij in držav, kjer nam je bilo v preteklosti usojeno skupaj živeti, so slovenski in hrvaški predstavniki vedno dobro sodelovali, naj je šlo za politike, vojake ali umetnike. Naj navedem le sodelovanje med poslanskima kluboma v dunajskem parlamentu pod vodstvom Antona Korošca in Anteja Trumbića. Medsebojno pa sta se vedno oplajali tudi naši kulturi. Odličen dokaz je delo Augusta Šenoe Nagelj s pesnikovega groba, ki priča o izrednem spoštovanju in vplivu Prešerna na hrvaško književnost. Slovenija in Hrvaška živita in spoštujeta Prešernov sen, da ne vrag, le sosed bo mejak. To posebej poudarjamo, ker naj bo to temelj za bodoče še bolj tesne odnose obeh držav znotraj Evropske unije. Žal je za prednostno ratifikacijo pogodbe v Državnem zboru obstajala ovira, ki se ji reče pooblastila za tožbe in zahtevke deviznih varčevalcev Ljubljanske banke, ki so predstavljali poskus negiranja ratificirane mednarodne pogodbe o sukcesiji. Spoštovani! S tega mesta je treba čestitati Vladi in premierju Janezu Janši, ki je v politično obremenjenem času skupaj s hrvaškim kolegom Zoranom Milanovićem dosegel rešitev, zapisano v memorandumu o vprašanju Ljubljanske banke. S tem so bile odstranjene ovire za ratifikacijo pogodbe. Zato v Poslanski skupini SDS današnje prisotnosti najvišjih političnih predstavnikov Republike Hrvaške v Državnem zboru, ki jih ob tej priložnosti pozdravljam, ne vidimo samo kot prisotnost ob slovesnem ratifikacijskem zaključku, ampak jo jemljemo tudi kot zavezo, da bo načelo pacta sunt servanda vedno spoštovano in bo pogled obeh držav usmerjen v načrtovanje prihodnosti. Današnja potrditev pogodbe v Državnem zboru je torej skupna zmaga v eni zadnjih etap hrvaškega pogajalskega džira, ki se bo s članstvom Republike Hrvaške končal 1. julija 2013. Verjamemo, da je to tudi začetek še trdnejšega zavezništva, sodelovanja in prijateljstva obeh držav znotraj Evropske unije. Članstvo obeh držav bo zelo koristno za gospodarstvi in državljane obeh držav in bo imelo številne pozitivne posledice na vseh področjih. V poslanski skupini smo prepričani, da bosta odslej obe državi skupaj pomagali v skupno družino držav Evropske unije pripeljati še države zahodnega Balkana, ki si za to prizadevajo. Še enkrat, veselimo se sodelovanja v okviru Evropske unije in Republiki Hrvaški ob izpolnitvi pogojev članstva in vstopu čestitamo. Hvala.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da smo s tem končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati, zato prehajamo na odločanje. Ob tem vas obveščam, da bo v skladu s 3.a členom Ustave Republike Slovenije zakon sprejet, če bosta zanj glasovali dve tretjini vseh poslancev, to je 60 ali več. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo o Predlogu zakona o ratifikaciji pogodbe med Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska [[torej med državami članicami Evropske unije]] ter Republiko Hrvaško o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji s Sklepno listino. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Dovolite mi, da ob tej priložnosti pozdravim tudi predsednika Vlade Republike Hrvaške gospoda Zorana Milanovića z delegacijo, ki se nam je pridružil na balkonu. Lepo pozdravljeni! S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 12. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri.
Kolegice in kolegi, nadaljujemo s prekinjeno 12. sejo Državnega zbora. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO INDIJE O REDNEM ZRAČNEM PROMETU IN PROTOKOLA O SPREMEMBI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO INDIJE O REDNEM ZRAČNEM PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo in je zboru tudi pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Prosim, da preverite še enkrat delovanje glasovalnih naprav. Začenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI MANILSKIH SPREMEMB, 2010, PRILOGE K MEDNARODNI KONVENCIJI O STANDARDIH ZA USPOSABLJANJE, IZDAJANJE SPRIČEVAL IN LADIJSKO STRAŽARJENJE POMORŠČAKOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo in pisno poročal zboru. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati, zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, vsi so glasovali za. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to so Mandatno-volilne zadeve. Najprej bom prebrala, o katerih mandatno-volilnih zadevah bomo odločali oziroma razpravljali: predlog za izvolitev kandidata v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Kranju, predlog predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije, predlog za izvolitev podpredsednice Državnega zbora, predlog kandidata za ministra za infrastrukturo in prostor, predlog sklepa o imenovanju predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora, predlog sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor varnostno-obveščevalnih služb, ugotovitev o mirovanju mandata poslanca na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih, ugotovitev o mirovanju mandata poslanke na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih. To je vse, kar zadeva mandatno-volilne zadeve. Zdaj prehajamo na prvo izmed naštetih zadev, to je obravnava Predloga za izvolitev kandidata v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Kranju. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi gospoda Aleksandra Urankarja v sodniško funkcijo, in sicer na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Kranju. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in zboru predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospoda Aleksandra Urankarja v sodniško funkcijo. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje guvernerja Banke Slovenije. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je z dopisom z dne 25. 3. 2013 predlagal Državnemu zboru za guvernerja Banke Slovenije gospoda dr. Boštjana Jazbeca. Besedo dajem predstavnici Urada predsednika republike gospe Nataši Kovač za dopolnilno obrazložitev.
Lepo pozdravljeni, gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor se vam iskreno zahvaljuje za dosedanje tvorno in uspešno sodelovanje pri izbiri in izvolitvi kandidatov za opravljanje pomembnih državnih dolžnosti. Hkrati se priporoča tudi za nadaljevanje te prakse, ki omogoča iskreno medsebojno posvetovanje, ugotavljanje strokovne primernosti kandidatov, povečanje transparentnosti postopkov in večanje možnosti za široko podporo v Državnem zboru. Brez slehernega podcenjevanja dosedanjih odločitev predsednik republike poudarja posebej pomen izbire novega guvernerja Banke Slovenije, saj se je od začetka postopka dalje skupaj z vami zavedal, da je spričo okoliščin v bančnem in finančnem okolju doma in po svetu izbira kandidata, ki ustreza visokim strokovnim kriterijem in ima hkrati široko politično podporo, izjemnega pomena. Gre za omogočanje nemotenega in uspešnega delovanja Banke Slovenije, za poglobitev zaupanja v njeno poslanstvo pri sanaciji slovenskega bančnega sistema in uspešnega sodelovanja v okviru Evropske centralne banke. Izvolitev kandidata z visokimi strokovnimi referencami in široko podporo bo pozitivno odmevala doma in na mednarodnih finančnih trgih. Predsednik Republike Slovenije tako predlaga Državnemu zboru, da za guvernerja Banke Slovenije imenuje dr. Boštjana Jazbeca, univerzitetnega diplomiranega ekonomista, doktorja znanosti, višjega svetovalca na mednarodnem denarnem skladu in izrednega profesorja na Ekonomski fakulteti univerze v Ljubljani. Njegova študijska in profesionalna ter znanstvenoraziskovalna pot je vseskozi povezana z načinom vodenja denarne politike, delovanjem centralnih bank ter področjem finančne stabilnosti in njenega vpliva na gospodarstvo, tako v njegovem diplomskem delu na Ekonomski fakulteti v Ljubljani, kjer je za svoje diplomsko delo prejel fakultetno Prešernovo nagrado in nagrado Banke Slovenije, tako v okviru magistrskega študija na Central European University v Pragi in Budimpešti, ki ga je zaključil z odliko, tako v doktorskem programu na Institute for Advance Studies na Dunaju. To področje je tudi osrednja tema njegovega sedanjega znanstvenoraziskovalnega dela na Ekonomski fakulteti v Ljubljani, kjer je zaposlen na mestu izrednega profesorja za denar in finance. Neposredne izkušnje pri delu Banke Slovenije je nabiral kot član Sveta banke med letoma 2003 in 2009. Prav tako izjemno dragocene izkušnje urejanja teh vprašanj v mednarodnem okolju je pridobil kot višji svetovalec Mednarodnega denarnega sklada na Centralni banki Republike Kosovo in nazadnje kot svetovalec guvernerja centralne banke Surinama v Južni Ameriki. Imenovanje guvernerja Banke Slovenije je pomembno dejanje, saj je to ena od najpomembnejših regulatornih in nadzornih državnih institucij, in če bo to imenovanje brez zapletov z dokaj visoko podporo in v predvidenem roku, to pomeni zamenjavo vodstva brez motenj v nadaljevanju dela te pomembne institucije. Omenjene prednosti prof. dr. Jazbeca in novi prijemi ter delovanje, kot jih je predstavil na predstavitvah v poslanskih skupinah, bodo tako pomembno prispevali k povečanju ugleda in zaupanja v Banko Slovenije, preko tega pa tudi v druge finančne institucije države. Izbiro dr. Boštjana Jazbeca se je v tem smislu pokazala več kot ustrezna. Dr. Boštjan Jazbec se v celoti zaveda odgovornosti, ki mu bo naložena z vašo podporo in s prevzemom zahtevanih dolžnosti guvernerja Banke Slovenije letos poleti. Predsednik Republike Borut Pahor je prepričan, da si dr. Boštjan Jazbec zasluži vaši zaupanje in podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa za to dodatno obrazložitev. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in je zboru tudi pisno poročala. Na vrsti pa je predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi ima besedo gospod Jože Tanko v imenu Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. Finančne razmere v državi so slabe. Problemi našega bančnega sistema se v mandatu Pahorjeve vlade niso reševali, bili so podcenjeni in potisnjeni pod preprogo. Po izjavi tedanjega predsednika vlade gospoda Pahorja se niso sprejemali niti pravi ukrepi, pa tudi kriza je trajala dlje časa, kot se je napovedovalo. Evropske ekonomije, predvsem pa nemška, nas niso potegnile iz krize v skladu s pričakovanji, in to predvsem zato, ker sami nismo storili dovolj, saj so šla v prazno v bistvu tri leta. Zaradi pasivnega pristopa je vlak uspešnega in manj bolečega reševanja krize odpeljal. Janševa vlada se je celostno lotila javnih financ, bančnega sistema in upravljanja z državnim premoženjem, torej vseh treh kategorij, ki odločilno vplivajo na finančno stanje države in na ocene, ki jih državi podeljujejo bonitetne hiše in druge pomembne institucije. To je pomembno, ker država ni finančno samozadostna in za svoje delovanje potrebuje dodatne finančne vire, in ni vseeno pod kakšnimi pogoji jih dobi, pa tudi zato, ker države z ugodnimi razmerami lahko pričakujejo tudi zanimanje zunanjih investitorjev. Tu je bil torej potreben velik preskok. Doseženi so bili vsi temeljni cilji, javne finance so se reševale s kombinacijo varčevanja ter ukrepov spodbud, olajšav, stimulacij in administrativnih poenostavitev. Iz bančnega sistema se izločajo slabe terjatve bank na tako imenovano slabo banko in poenotilo se je prej razpršeno upravljanje z državnim premoženjem z Zakonom o Slovenskem državnem holdingu. Gre torej za celovit pristop, ki je bil v veliki meri usklajen tudi z evropskimi institucijami. Prvi in najtežji koraki na vseh treh področjih so bili narejeni, čeprav so politične in sindikalne blokade v enem letu delovanja prejšnje vlade povzročile polletno zamudo, ki jo bomo precej drago plačevali. Bančni sistem, ki je v pomembnem delu v državni lasti, ni bil niti dobro upravljan niti dobro nadziran. Regulator Banka Slovenije in njeni organi po mnenju mnogih niso dovolj odločno opravili svoje naloge in uporabili svojih pooblastil in pristojnosti. Ni bilo prave volje. Odločna ukrepanja so onemogočile tudi rotacije kadrov med poslovnimi bankami in Banko Slovenije. Vsakovrstnih napak in zlorab je bilo najbrž odkritih veliko, ukrepov oziroma sankcij Banke Slovenije skoraj nobenih. Tudi zato smo zabredli tako globoko. Danes odločamo o novi osebi na vrhu bančne oblasti, o guvernerju. Od kandidata dr. Boštjana Jazbeca, ki ima odlične reference in ki je v nastopu pred našo poslansko skupino pokazal veliko znanja, pa tudi voljo za ukrepanje, nakazal smernice in smeri delovanja, pričakujemo, da se bo delalo odločno, tako kot je napovedoval, da pred potrebnimi ukrepi ne bo omahoval, da bo storil vse, da se bo bančni sistem očistil slabih terjatev, torej, da bo vodil aktivno podporo projektov slabe banke in tudi, da se bo bančni sistem kadrovsko prečistil, si povrnil zaupanje in začel opravljati funkcije, zaradi katerih obstaja in zaradi katerih ga potrebujemo. Vsekakor pa pričakujemo, da bo omogočil odkritje tistih, ki so s slabim ali celo nezakonitim kriminalnim delom in aktivnostmi povzročili te težave bančnega sistema, ki jih niti z visokimi dokapitalizacijami nismo uspeli odpraviti. Za tako odločno ravnanje in ukrepanje ima naše glasove. Upamo, da mu jih ne bomo zagotovili zastonj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Slovenija mora povrniti zaupanje. Zaupanje državljank in državljanov v državo, zaupanje mednarodnega poslovnega okolja v našo ekonomijo, zaupanje v pravno državo, v družbeno pravičnost, v sposobnost države in skupnosti, da si sami tlakujemo pot v okrevanje in nato blaginjo slovenske družbe. Skratka, zaupanje vseh naših ljudi v prihodnost in zaupanje Slovenije same vase. Dejstvo je, da smo to zaupanje zapravili zaradi niza zgrešenih potez, zaradi vrste napačnih zgledov in nesprejemljivih motivov. Socialni demokrati verjamemo, da je treba v zgodovino gledati le, če se znamo iz dosedanjih napak naučiti lekcij, ki jih potrebujemo za prihodnost. Mi imamo jasen pogled na to, kaj je v Sloveniji šlo narobe, da smo se iz zgledne države in zdrave napredujoče ekonomije prelevili v pričujočo slovensko gospodarsko in socialno realnost. Pri tem ima Banka Slovenije posebno mesto. Kot del evropske monetarne oblasti, kot regulator in kot nadzornik bančnega sistema ima centralna banka pomembno odgovornost. Odgovornost za to, da smo zaradi nevzdržne, netrajnostne rasti in prehitrega zadolževanja danes v slabšem položaju, kot bi bili, če bi vse veje oblasti, vključno s centralno banko, pravočasno prepoznali stranpoti, prehitre rasti, ki se je v pojavu svetovne gospodarske in finančne krize zlomila v nakopičene težave države in gospodarstva. Ima pa Banka Slovenije tudi odgovornost, da s pametno politiko in slovenskim glasom pri določanju evrske monetarne politike, pa tudi doslednemu uresničevanju vloge regulatorja bančnega sistema okrepi možnosti za okrevanje, da zastavi proaktivno politiko in Vladi ter parlamentu pomaga pri oblikovanju verodostojnega načrta za rešitev problemov in okrevanju gospodarstva. Pri tem cenimo prispevek, ki ga je Banka Slovenije v zadnjih mesecih dala s svojim načrtom za izhod iz krize. Dr. Boštjan Jazbec si zasluži priložnost. Socialni demokrati mu priznavamo strokovnost, ugled in bogate izkušnje. A pri našem tehtanju o tem, ali si v široki podpori v tem parlamentu zasluži tudi naš glas, smo temeljiti in zvesti dosedanji kritični drži, do neoliberalne ekonomske politike in ukrepov, ki jih je trasirala sedaj že bivša vlada. S kandidatom za guvernerja Banke Slovenije smo se sestali in v ozko odmerjenem času ugotovili, da kljub nekaterim stičnim točkam ne delimo skupnega pogleda na pot, na katero moramo stopiti za začetek gospodarskega okrevanja. Pri tem ugotavljamo razlike v pogledih na prestroge kapitalske zahteve, na reševanje prezadolženih podjetij, ohranjanje zdravih jeder gospodarstva, sanacij bank, slabo banko, strošek prenosa slabih terjatev, lastništvo bank, licenciranje nadzornikov jamstvene sheme za zagon kreditiranja in podobno. Nekatera naša bistvena vprašanja tudi pred današnjim glasovanjem ostajajo neodgovorjena. Ker spoštujemo neodvisnost centralne banke, nismo bili med tistimi, ki so grmeli nad dosedanjo politiko Banke Slovenije, ker spoštujemo neodvisnost centralne banke, smo danes tudi zadržani do podpore spoštovanemu kandidatu. Zavedamo se namreč, da neodvisnost pomeni tudi načelo nevmešavanja v delo monetarne oblasti in da to načelo terja od nas posebno odgovornost pri presoji vprašanja, ali je predlagani kandidat s svojim nespornim znanjem in izkušnjami na eni in ekonomsko idejo na drugi strani naša izbira. Dejstvo je, da smo pri predsedniku republike postavili drugačni vrstni red naših prioritet in naših izbir. Želimo si, da bi zmogla Slovenija kot država in kot skupnost nabrati najboljše v svojem znanju, volji, energiji in sposobnosti, da povrnemo izgubljeno zaupanje, da zastavimo novo sodelovanje med institucijami in med ljudmi, da sestavimo kredibilen načrt gospodarskega okrevanja, ki bo nagovoril vse ključne probleme slovenske ekonomije. Na eni strani torej tudi nujnost po učinkoviti javnofinančni konsolidaciji, ampak hkrati tudi potrebo po krepitvi rasti in zaposlovanja kot ključa, ki ga potrebujemo za povrnitev zaupanja trgov v sposobnost Slovenije za servisiranje njenih obveznosti. Socialni demokrati želimo dr. Boštjanu Jazbecu uspešno delo, s svojimi glasovi pa ga danes ne bomo podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanska lista, mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! V Državljanski listi bomo podprli predlog predsednika republike, da se za guvernerja Banke Slovenije imenuje dr. Boštjana Jazbeca. Nesporno je, da je dr. Jazbec strokovnjak z ustreznimi referencami in izkušnjami, dobro pozna Banko Slovenije, saj je v njej delal kot član Sveta banke kar 5 let, ima izkušnje in ugled znotraj Mednarodnega denarnega sklada. Ne samo strokovnost, po predstavitvi dr. Jazbeca v poslanski skupini smo v Državljanski listi prepričani, da bo prinesel nov, svež pristop v delovanje Banke Slovenije in da je kandidat prava oseba, ki bo uspela povrniti tudi zaupanje in ugled te pomembne institucije. Pričakujemo pa, da bo Banka Slovenije pod njegovim vodstvom dobro sodelovala v svoji koordinatorski in strokovni vlogi pri sanaciji bančnega sistema in kasneje dobro opravljala tudi svoje poslanstvo nadzora nad stabilnostjo finančnega sistema. Najbrž ga nekaj dela čaka tudi na področju reorganizacije Banke Slovenije in krčenja stroškov, kajti Banka Slovenije je na primer povečevala število svojih zaposlenih navkljub svoji manjši vlogi, saj monetarne politike praktično skoraj ne vodi več, in pa slabemu delu ni zaznala hitre rasti zadolževanja v specifičnih delih gospodarstva. Dr. Jazbecu želimo uspešno delo, predvsem pa veliko modrosti in preudarnosti na guvernerskem delovnem mestu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki bomo z velikim zadovoljstvom podprli kandidata za novega guvernerja Banke Slovenije, profesorja dr. Boštjana Jazbeca. Izmed vseh kandidatov, ki so kazali interes za to funkcijo, omenjeni kandidat obeta največ svežine in vizije, ki jo v teh trenutkih še kako potrebujemo. Najbrž ni treba posebej poudarjati, kako se je Slovenija znašla v situaciji, ko si bo treba priznati, da je bil marsikateri koncept vodenja ekonomske politike tudi z vidika uspešnosti bančnega sektorja daleč od optimalnega, če ne celo zgrešen. V Slovenski ljudski strani smo bili zato mnenja, da je sedaj čas, da damo priložnost tudi mlajšim obrazom, ki niso obremenjeni s preteklostjo tako na političnem kot ekonomskem področju. Študij v Budimpešti, Pragi, Dunaju in profesura na ekonomski fakulteti v Ljubljani pričata o tem, da gre za kandidata z vrhunsko izobrazbo, s poudarkom na analizah tranzicijskih gospodarstev, takšno, kot je tudi slovensko. Kot nekdanji član Sveta Banke Slovenije pa zagotovo pozna tudi ustroj delovanja naše centralne bančne institucije. Ob predstavitvi kandidata v naši poslanski skupini smo se tudi poslanci Slovenske ljudske stranke prepričali, da kandidata ob visoki strokovnosti odlikuje tudi sposobnost preproste komunikacije, torej zmožnost pojasniti kompleksnejše ekonomske probleme na preprost način. Kajti točno to je tisto, kar v sedanjih kriznih časih od guvernerja tudi pričakujemo: da bo znal slovenski javnosti v preprostem jeziku orisati razmere in na ta način tudi povečal razumevanje nekaterih zahtev po nujnih strukturnih spremembah, ki so sicer sestavni del razvoja in napredka vsake uspešne države. Spoštovane poslanke in poslanci, v Slovenski ljudski stranki smo bili v preteklosti kritični do dela Banke Slovenije. Ustanova, ki je z vstopom v evrsko območje izgubila del svojih primarnih nalog v zvezi z monetarno politiko, bi morala svoje kadrovske resurse usmeriti v naloge nadzora poslovanja bančnega sistema, pa je videti, da Banka Slovenije ni zaznala niti izredne kreditne ekspanzije v letih 2005–2009 niti ni opravila svojih naloga aktivnega regulatorja in nadzornika takoj po začetku gospodarsko-finančne krize. Čeprav si marsikdo podaja vroči kostanj o odgovornosti, je sklepna ugotovitev, da je stanje v bančnem sistemu slabo in potrebna bo državna intervencija. To je dejstvo in dobršen del odgovornosti nosi tudi Banka Slovenije. Tako je kandidat za guvernerja seveda odgovarjal tudi na vprašanja, kako on vidi opcije za reševanje težav v bančnem sistemu. Kot razumemo, je naklonjen tudi konceptu sanacije preko Zakona o ukrepih za krepitev za stabilnosti bank. Pred dnevi smo slišali, da bo ta vlada nadaljevala dobre projekte prejšnje vlade, med katerimi je tudi sanacija bančnega sistema, še večjo vlogo pri tem pa bo imela Banka Slovenije. Zato z zadovoljstvom ugotavljamo, da se kandidatov pogled na to tematiko bistveno ne razlikuje od razmišljanja prejšnje vladne koalicije glede načina reševanja težav bančnega sistema. Spoštovani kandidat, v primeru vaše izvolitve boste za naslednjih šest let prevzeli eno izmed najbolj spoštovanih funkcij v državi v očeh javnosti. Zato od vas pričakujemo, da boste svojo strokovno ekipo glasno opozarjali tudi na morebitne napačne politične poteze v okviru vodenja ekonomskih politik, ne glede na to, kdo bo vodil državo v času vašega mandata. Kot že rečeno, imate podporo poslancev Slovenske ljudske stranke in vam želimo uspešno delo. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina DeSUS, gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Še enkrat lep pozdrav kolegicam in kolegom. Ko smo bili povabljeni na prvi informativni razgovor k predsedniku države glede imenovanja guvernerja Banke Slovenije, naša poslanska skupina ni imela svojega predloga, pač pa je čakala na predlog predsednika republike. Ta predlog se je zgodil, predsednik republike je predlagal za guvernerja Banke Slovenije gospoda Boštjana Jazbeca. Gospod Jazbec je pretekli teden tudi v naši poslanski skupini zaključil svojo predstavitev, s katero je poskusil prepričati o svoji primernosti za guvernerja Banke Slovenije. Pri tem je bil več kot uspešen, saj je v okviru Mandatno-volilne komisije Državnega zbora s strani poslank in poslancev, ki so člani omenjene komisije, dobil soglasno podporo. Gospod Jazbec je torej tudi poslanke in poslance Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije prepričal v svojo primernost, da zasede omenjeno funkcijo, zato ga bomo tudi mi soglasno podprli. Prepričal nas je s svojo jasno, preprosto in razumljivo predstavitvijo ter s svojo vizijo za reševanje slovenskega bančnega sistema. Seveda ob tem ne moremo spregledati njegove uspešne poklicne in znanstvenoraziskovalne poti, ki je vseskozi prepletena z denarno politiko in financami. Dejstvo je, da je finančna kriza centralne banke postavila v novo luč; in tudi naša ni nobena izjema. Zato je nujno, da na čelo Banke Slovenije postavimo osebo, ki je neobremenjena s težavami tranzicije, strokovno podkovana ter ima domače in mednarodne izkušnje. V poslanski skupini menimo, da gospod Jazbec ustreza tem kriterijem. Prav tako ocenjujemo, da je pravočasna zamenjava na čelu tako pomembne institucije, kot je guverner Banke Slovenije, zelo pomembna za sporočilo mednarodni skupnosti, da smo pripravljeni in odločni reševati svoje probleme in težave na področju bančništva. Kot rečeno, bomo poslanke in poslanci Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev podprli predlog predsednika republike za imenovanje gospoda Jazbeca na mesto guvernerja Banke Slovenije.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, mag. Matej Tonin.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, lepo pozdravljeni! Dejstvo je, da kriza bančnega sistema onemogoča gospodarsko okrevanje. Ob tem se mnogokrat sprašujemo, zakaj bi morali biti davkoplačevalci, vsi državljani tisti, ki bi ta bančni sistem sanirali, čeprav za to krizo tako ali drugače nismo odgovorni. Ampak večkrat smo že prišli do zaključka, da so od te sanacije bančnega sistema odvisna delovna mesta, in to je ključni razlog, zakaj moramo vsi skupaj vlagati največje napore, da do te sanacije čim prej pride. Banka Slovenije predstavlja enega izmed temeljnih elementov bančnega sistema in prav je, da za guvernerja imenujemo čim boljšega kandidata, kar ga Slovenija premore. Prepričan sem, da smo v dr. Boštjanu Jazbecu našli kandidata s pravim znanjem, z dobrimi referencami, predvsem pa z izpričano voljo za spremembe. Ključno pri vsej stvari pa se mi zdi, da ima zelo široko politično podporo. To pomeni, da ga nihče ne bo mogel pripisovati drug drugemu in niti ne bo mogel očitati drug drugemu. To je zanj in za guvernersko mesto izjemno pomembna popotnica. Sloveniji zmanjkuje časa in vsi, ki v bančnem sistemu lahko kar koli ukrenejo, naj ukrenejo čim prej. V Novi Sloveniji smo prepričani, da nima smisla filozofirati o tem, ali gre za neoliberalne ali kakšne drugačne ukrepe, bistveno je, da ti ukrepi delujejo in dajo rezultate. Ko je bil dr. Jazbec v Poslanski skupini Nove Slovenije, je predstavil nekaj zelo enostavnih, konkretnih rešitev, ki po naši oceni delujejo. Povedal je tudi, da se bo aktivno prizadeval te stvari uresničiti. To je ena izmed ključnih stvari, zakaj dr. Boštjan Jazbec ima podporo Nove Slovenije. Kot rečeno, Nova Slovenija bo soglasno podprla kandidaturo dr. Boštjana Jazbeca.
Hvala lepa. Še Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Jani Möderndorfer.
Poslanke, poslanci! Pozitivno Slovenijo je dr. Boštjan Jazbec nagovoril na seji naše poslanske skupine. Doktor monetarne ekonomije nas je prepričal z jasnimi in nedvoumnimi odgovori na široko paleto vsebin, ki smo jo poslanci odprli v pogovoru z njim. Dotaknili smo se sanacije bank, posojilnega krča, tudi sprememb lastniških struktur, napovedal pa je tudi aktivnejšo centralno banko v njeni osnovi, nadzorstveni funkciji. Zaradi krize bančnega sektorja in aktualnih razmer je toliko bolj pomembno, da mesto guvernerja banke Slovenije zasede kompetentna oseba z jasno izoblikovano vizijo; in to je zagotovo dr. Boštjan Jazbec. Poleg tega pa ima tudi akademsko znanje, tudi izkušnje, tako v Banki Slovenije kot tudi v mednarodnem prostoru. Dr. Jazbec je v minulih dneh med drugim dejal: "Star sem dovolj, sem pa tudi še dovolj mlad, da bom moral delati še dvajset let. Motivacija, da bi delal dobro, je zato dovolj velika, saj vem, da se mi bodo, če bom delal slabo, kakšna vrata tudi zaprla. In obratno; seveda glede na izkušnje iz Banke Slovenije in Mednarodnega denarnega sklada pa imam tudi dovolj samozavesti, da bi rad nekaj naredil." S to izjavo je povzel tudi vtis, ki ga je naredil na nas v Pozitivni Sloveniji. Priča o samozavesti, znanju, volji in ocenjujemo, da prav to v Sloveniji potrebujemo. Pa ne samo v centralni banki. Državni zbor je v minulih mesecih že nekajkrat strnil vrste in odgovorne odločitve sprejel praktično soglasno. Med njimi je bila pokojninska reforma, letošnji državni proračun in pred nekaj urami tudi ratifikacija pridružitvenega sporazuma Evropske unije z Republiko Hrvaško. Po prvih odzivih poslanskih skupin se tudi dr. Jazbecu obeta sorazmerno visoka podpora v tem zboru. Vesel sem takšnih sporočil in prepričan sem, da jih podpirajo tudi državljani in državljanke. Obžalujem pa, da je morala biti slovenska politika toliko let na dveh bregovih in da jo je šele resna grožnja zdrznila. Upam, da prihaja obdobje, ko kandidatov za guvernerja ne bomo več delili na leve in desne, temveč za strokovno kompetentne in tiste, ki to niso. Upam, da visoka soglasja med poslankami in poslanci kmalu ne bodo več izjema. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija smo mnenja, da je predsednik republike Državnemu zboru posredoval dober predlog, zato smo soglasno sprejeli stališča, da dr. Boštjana Jazbeca podpremo kot primernega kandidata za prihodnjega guvernerja Banke Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Nadaljujemo z razpravo poslank in poslancev. Kot prvi ima besedo Franc Bogovič, ki ga ni tukaj. Gospa Jasmina Opec – tudi ne. Gospod Jakob Presečnik – tudi ne. Gospod Janez Ribič – tudi ne. Gospod Ivan Grill je naslednji, izvolite.
Hvala lepa. Kljub temu da imamo v Sloveniji enoto evro in da je velik del tega nadzornika v Evropski centralni banki, je Banka Slovenije izredno pomembna institucija pri zagotavljanju finančne stabilnosti naše države. Glede na to, da so naše banke v velikih finančnih težavah in posledično tega tudi podjetja in sploh ta kreditni krč, je Banka Slovenije tista, ki bo morala v prihodnje imeti bistveno več vpliva in tudi nalog, predvsem pa aktivnosti, da pomaga sanirati naš bančni sistem. To, kar je moč sedaj slišati s strani aktualnega guvernerja, da je Banka Slovenije naredila tisto, kar je bilo v njeni moči, je nekoliko nenavadno, saj tisti, ki se na te zadeve v strokovnem smislu zelo dobro spoznajo, trdijo ravno nasprotno, da Banka Slovenije, žal, pri svoji nadzorstveni in tudi regulatorni funkciji ni bila dovolj uspešna, da bi to tudi izvajala. Ravno zato bo sedaj naloga bodočega guvernerja gospoda Jazbeca še toliko bolj pomembna, da bo v času, ki ga ima zelo omejeno pred sabo, lahko maksimalno hitro, skupaj z ostalimi od zakonov in tudi ostalimi institucijami, uspel naš bančni sistem tudi čim prej sanirati. Tudi sam sem prijetno presenečen, da bo dobil gospod Jazbec v tem visokem zboru tako visoko podporo in to ne sme biti nenavadno. Menim, da je razlog v tem, ali da ga lahko iščemo v tem, da se ta funkcija v preteklih mesecih, ko so potekali dejansko natečaji za to, ni pretirano politizirala. Posledica prevelike politizacije je zagotovo vedno v tem, da če se vnaprej manipulira z nekimi "izbranimi kandidati", se tisti, ki se čutijo dovolj sposobne, niti ne upajo ali ne želijo prijaviti, ker so nekako v strahu, da se bodo na ta način diskreditirali. Tega očitno pri tem ni bilo, tudi postopek predsednika gospoda Pahorja je bil izvajan korektno in dobili smo, tudi sam menim, kandidata z veliko strokovnimi referencami, mednarodnim ugledom, dovolj verjetno tudi ambicioznosti, energije, da se bo tega pomembnega dela lotil z vso odgovornostjo. Sam ga bom, kljub temu da bodo volitve tajne, z veseljem podprl in mu želim uspešno delo, predvsem pa upam, res upam, da ne bo v prihodnje trčil na tiste probleme ali težave, ki mu jih bomo morali suportirati tako s potrebnimi spremembami zakonodaje in z ostalimi ukrepi, ki jih bo potreboval, da bo svoje delo opravljal tudi uspešno. Tako še enkrat: želim mu veliko dela – mislim, veliko dela bo imel, ampak veliko uspeha pri tem zagotovo zahtevnem delu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Najbrž bo imel tudi veliko dela. Gospod Ljubo Žnidar je naslednji razpravljavec.
Spoštovani! Guverner Banke Slovenije je funkcija, v katero morajo imeti zaupanje vsi državljani Republike Slovenije, ne le finančniki, ne le poslanci v Državnem zboru. Dr. Boštjan Jazbec je s svojim poklicnim in strokovnim delovanjem pri meni absolutno ustvaril to zaupanje. Njegove rešitve so zelo enostavne, vendar izjemno učinkovite. Navedel bom samo en primer, in sicer pri prenosu slabih terjatev na slabo banko; ne da se prenašajo slabe terjatve, ampak naj banke prej zagotovijo oziroma pretvorijo slabe terjatve v lastniške deleže. To je en izjemno dober ukrep, ki se mi zdi res na mestu. Rekel bi, da je kandidat za guvernerja tako dober, da bi moral aktualni minister za finance iti k njemu malo v šolo. Ampak se bojim, da ne bi dokončal prvega razreda, ampak da bo finančni minister prej spravil državo finančno na kolena. Sam popolnoma zaupam v dr. Boštjana Jazbeca in mu želim uspešno delo.
Hvala lepa. S tem zaključujemo razpravo. Razpravljavcev ni več prijavljenih. Glasovanje o predlogu predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije bomo opravili po končani razpravi o predlogu za imenovanje podpredsednice Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije. Skupina 11 poslank in poslancev s prvopodpisanim Rihardom Branisljem je Državnemu zboru 2. 4. 2013 predlagala, da za podpredsednico Državnega zbora izvoli gospo Polonco Komar. Želi predlagatelj besedo za dodatno obrazložitev? Gospod Braniselj, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Poslanko in kandidatko za podpredsednico Državnega zbora Republike Slovenije Polonco Komar je želja po študiju ekonomije iz rodne Koroške peljala v Ljubljano, kjer si je po diplomi na Ekonomski fakulteti zaposlila v Javnem zavodu RTV Slovenija. Njena 18-letna pot na RTV jo je vodila po marketinški ter promocijski dejavnosti, izkušnje pa je nadgradila kot vodja programskih projektov na področju razvojnega komuniciranja, menedžmenta človeških virov ter kot vodja Službe za odnose z javnostjo. Delo na različnih, a hkrati povezanih projektih ji je dalo širok pogled v delovanje javne institucije, tako z vidika njene organizacijske strukture kot tudi širšega vpogleda na slovenski medijski prostor. To popotnico je kolegica Polonca Komar dobro integrirala pri svoje delu poslanke. Volivke in volivci so leta 2011 na predčasnih državnozborskih volitvah v njej prepoznali izkušnje ter svežino, ki jo je iskal slovenski politični prostor. Prav politična neobremenjenost je vodilo njenega dela v Državnem zboru, kjer je aktivno vpeta v delo šestih delovnih teles. Poudariti velja, da je delo v odborih Državnega zbora za zadeve Evropske unije ter zunanje zadeve poslanka še dodatno nadgradila kot aktivna članica v skupinah prijateljstva z 22 državami po svetu ter kot članica dveh stalnih delegacij Državnega zbora: v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope in Parlamentarni dimenziji Srednjeevropske pobude. Med aktivnostmi v okviru Parlamentarne skupščine Sveta Evrope naj omenimo njeno vlogo v Odboru za kulturo, znanost, izobraževanje in medije, kjer se je kot nov politični obraz izkazala kot poročevalka. Kolegica Polonca Komar je tudi članica Poslanske skupine ALDE v okviru Parlamentarne skupščine Sveta Evrope. Ljudje jo prepoznavajo kot strpno poslanko, ki sta ji še posebej blizu kultura dialoga in spoštovanje različnosti. Menimo, da ti vrlini skupaj z izkušnjami ter aktivnim delom v Državnem zboru dajeta poslanki Polonci Komar dobro popotnico za opravljanje nalog podpredsednice Državnega zbora. Predlagamo, da kolegico Polonco Komar podpremo pri glasovanju. Hvala lepa.
Hvala lepa za to predstavitev. Sedaj pa je na vrsti predstavitev stališč poslanskih skupin, če bi želela kakšna poslanska skupina predstaviti svoje stališče, če ne, imajo na voljo za predstavitev tudi poslanci in poslanke, če bi želel kdo razpravljati. Če pa ne želi nihče razpravljati, potem bomo zaključili to točko oziroma to razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja o Predlogu predsednika republike za imenovanje guvernerja Banke Slovenije in Predlogu za izvolitev podpredsednice Državnega zbora. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije in v skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o imenovanju guvernerja Banke Slovenije in o izvolitvi podpredsednice Državnega zbora Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi to glasovanje. Ti člani so: mag. Barbara Žgajner Tavš, gospod Zvonko Lah, gospod Branko Kurnjek in gospa Iva Dimic. Članica te komisije sem tudi jaz kot predsedujoča. Pri delu komisije pa bo sodeloval tudi namestnik generalne sekretarke gospod Matjaž Plevelj. Ali kdo nasprotuje temu predlogu? Če ne, prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Odločamo o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 72. člena Poslovnika Državnega zbora bosta poslankam in poslancem vročeni dve glasovnici tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije bo predlagani kandidat za guvernerja Banke Slovenije imenovan, če bo zanj glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Kandidatka za podpredsednico Državnega zbora pa bo v skladu s četrtim odstavkom 199. člena Poslovnika izvoljena, če bo zanjo prav tako glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjeni glasovnici oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo čez 10 minut, to se pravi ob 16. uri, in bo trajalo do 16.15 ure. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo nadaljujemo ob 16.30.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje guvernerja Banke Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 2. aprila 2013. Razdeljenih je bilo 86 glasovnic, oddanih je bilo prav tako 86 glasovnic. Neveljavni sta bili 2 glasovnici, veljavnih je bilo 84 glasovnic. Za je glasovalo 77 poslank oziroma poslancev, proti je glasovalo 7 poslank oziroma poslancev. [[Za je glasovalo 77]] [[Proti 7.]] Na podlagi izida glasovanja je bil dr. Boštjan Jazbec z večino glasov vseh poslancev imenovan za guvernerja Banke Slovenije. Čestitam! [[aplavz]] Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev podpredsednice Državnega zbora. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora 2. aprila 2013. Razdeljenih je bilo 86 glasovnic, prav tako oddanih 86 glasovnic, neveljavne so bile 4 glasovnice, veljavnih je bilo 82 glasovnic. Za je glasovalo 73 poslank in poslancev, proti je glasovalo 9 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 9.]] Na podlagi izida glasovanja je bila Polonca Komar z večino glasov vseh poslancev izvoljena za podpredsednico Državnega zbora. Čestitam! / aplavz/
Prehajamo na obravnavo Predloga kandidata za ministra za infrastrukturo in prostor. Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek je 29. 3. 2013 Državnemu zboru predlagala, da za ministra za infrastrukturo in prostor imenuje gospoda Sama Omerzela. Besedo dajem ob tej priložnosti predsednici Vlade mag. Alenki Bratušek za dopolnilno obrazložitev predloga. Izvolite.
Spoštovani, lep pozdrav še enkrat. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor je v tem trenutku eden pomembnejših resorjev, za Pozitivno Slovenijo mogoče najpomembnejši. Zakaj? Zato, ker smo celo leto prejšnje vlade opozarjali, da so infrastrukturni projekti tisto, kar lahko pomaga pri gospodarski rasti in pri novih delovnih mestih. To je vse, čeprav se je veliko špekuliralo o tem, zakaj je za Pozitivno Slovenijo ta resor tako pomemben. Gospod Maher je s svojo odločitvijo razbremenil Vlado ukvarjanja samo s seboj, za kar se mu še enkrat zahvaljujem. Hkrati pa je njegov primer odprl Pandorino skrinjico problemov, s katerimi se bo srečal in jih moral rešiti novi minister. Samo Omerzel je rojen leta 1974 v Brežicah. Šolanje je zaključil na Fakulteti za elektrotehniko, na smeri robotika. Danes je uspešen podjetnik, mednarodno priznan inovator in občasni predavatelj. Trenutno je direktor dveh podjetij. S svojimi kreativnimi idejami in ustvarjalnostjo je navduševal svoje profesorje že kot Zoisov štipendist. O samostojni poslovni poti pa je začel razmišljati v drugem letniku študija robotike, ko se je začel ukvarjati z razvojem industrijskih nadzornih sistemov. Kmalu zatem je postal vodja razvojnega tima, nadaljeval svojo kariero kot direktor poslovnega razvoja ter po uspešno zaključenem študiju hitro prevzel vlogo prvega moža v dveh podjetjih, usmerjenih v razvoj tehnologij. Glede na navedeno ocenjujem, da je gospod Samo Omerzel primeren kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor.
Hvala predsednici Vlade. V skladu z 230. členom Poslovnika Državnega zbora se je kandidat predstavil Odboru za infrastrukturo in prostor ter odgovarjal na vprašanja članov odbora. Mnenje odbora ste prejeli in je tudi objavljeno na tako imenovani klopi. Samo besedilo poročila odbora pa bo predstavil predsednik odbora gospod Danijel Krivec. Izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovana predsednica Vlade, kolegice in kolegi! Predsednica Vlade je 29. 3. 2013 predsedniku Državnega zbora posredovala predlog kandidata za ministra za infrastrukturo in prostor ,v katerem predlaga, da Državni zbor za ministra za infrastrukturo in prostor imenuje Sama Omerzela. Kandidat za ministra se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 2. 4. 2013 predstavil članicam in članom Odbora za infrastrukturo in prostor ter odgovarjal na njihova vprašanja. Kandidat za ministra je v začetku uvodne predstavitve obsežno in natančno predstavil svojo dosedanjo poklicno in poslovno pot. Ob tem je poudaril, da ima pri reševanju nalog vedno sistemski pristop, da je timski igralec in da je za uspeh ključno timsko delo, še zlasti na tako velikem ministrstvu, kot je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. Povedal je tudi, da je obseg dela ministrstva velik, da se zaveda velike odgovornosti pri njegovem vodenju ter da bo za to v svoje delo vložil maksimalni napor. Poudaril je, da želi delovati eksaktno in se odločati na osnovi pravih podatkov, zato bo kot minister pri svojem delu zaupal stroki in delal s strokovnjaki. V nadaljevanju je kandidat za ministra predstavil osnovne usmeritve in programske prioritete za posamezna delovna področja Ministrstva za infrastrukturo in prostor. Povedal je, da bo izhajal iz programa svojega predhodnika ministra Igorja Maherja, da njegov program podpira in bo z njim nadaljeval, saj temelji na realnih osnovah. Na področju prostorske politike se bo zavzemal najprej za spremembo prostorske zakonodaje, ki bo poenostavila in bistveno skrajšala postopke umeščanja objektov v prostor. Ob tem zagovarja uveljavitev dvofaznega postopka pridobivanja gradbenega dovoljenja. Zavzema se za posodobitev elektronskega poslovanja na področju prostora. Na področju energetike se zavzema za dodatna vlaganja v proizvodne objekte, predvsem v obnovljive vire, in s tem tudi za potrebo po ohranitvi elektroenergetskega sistema v dobri kondiciji. Treba je nadaljevati s pripravo novega nacionalnega energetskega programa, čim prej dokončati projekt gradnje bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj in čim hitreje zaključiti gradnjo hidroelektrarn na spodnji Savi. Na področju stanovanjske politike se zavzema za reševanje stanovanjske problematike tudi z modelom subvencioniranja obrestne mere in kreditiranjem, vzpostavitev in ureditev področja najemnih stanovanj z ustreznimi spodbudami, ureditev nepremičninskih evidenc in nadzor nad praznimi stanovanji, proučiti predlog za preoblikovanje Stanovanjskega sklada Republike Slovenije v gospodarsko družbo v 100-odstotni lasti države. Na področju prometa in pomorstva sta prioriteti Luka Koper in Slovenske železnice, ki ju je treba obravnavati kot en sistem, pri čemer mora Luka Koper ostati vodilno pristanišče v regiji; uvedba enotnega informacijskega sistema javnega potniškega prometa; reševanje problematike umeščanja objektov v prostor; nadaljevanje projekta drugega železniškega tira Divača–Koper. Na področju izgradnje infrastrukturnih projektov je treba zagnati tiste državne infrastrukturne projekte, ki so pogoj za gospodarski razvoj,v prvi fazi zlasti investicije v lesno predelovalno industrijo v povezavi z energetiko. Pri umeščanju prometne, energetske in vodne infrastrukture v prostor je treba izboljšati sodelovanje in koordinacijo med različnimi vladnimi resorji. Ob koncu svoje predstavitve je kandidat za ministra na kratko povzel ključne naloge ministrstva, ki ga želi prevzeti: vzpostavitev projektnega sveta, ki bo imel nadzor nad investicijami, nadaljnji razvoj Luke Koper in Slovenskih železnic, reševanje stanovanjske problematike, izboljšanje umeščanja prometne, energetske in vodne infrastrukture v prostor, tesnejše sodelovanje med vladnimi resorji, podpora projektu gradnje hidroelektrarn na srednji Savi. Članice in člani odbora so kandidatu za ministra postavljali vprašanje in izražali določene pomisleke. Predlagani kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor je odgovoril na postavljena vprašanja članic in članov odbora ter jih seznanil s svojimi pogledi, mnenji in stališči kot tudi s predlogi za ukrepanje na posameznih izpostavljenih področjih svojega prihodnjega delovanja na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor. Po končani predstavitvi in odgovorih je odbor z 9 glasovi za in 5 glasovi proti sprejel naslednje mnenje: Predstavitev Sama Omerzela kot kandidata za ministra za infrastrukturo in prostor je bila ustrezna.
Hvala za poročilo. Odpiram možnost prijave za razpravo oziroma predstavitev stališč poslanskih skupin. Želi kdo besedo v imenu poslanskih skupin? Želi. Odpiram možnost prijave v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo dajem gospodu Janez Ribiču v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Spoštovana predsednica Vlade, predsednik Državnega zbora, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Pred 13 dnevi je Državni zbor glasoval o izvolitvi nove vlade predsednice Alenke Bratušek. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke ni podprla te vlade iz več razlogov. Naj ponovno navedem samo ključnega med njim – kratka in nedorečena koalicijska pogodba obljublja v roku enega leta rešitev vseh problemov te države, pri čemer pa manjkajo odgovori na bistvena vprašanja: na kakšen način, s katerimi ukrepi in, najbolj pomembno, s katerimi viri financiranja. Kot rečno, po kratkem mandatu in hitrem odstopu ministra za infrastrukturo in prostor Igorja Maherja danes glasujemo o novem kandidatu iste predsednice vlade. Na današnjem zaslišanju je kandirat za novega ministra Samo Omerzel po našem mnenju korektno predstavil svojo poslovno kariero, ki je bila doslej v gospodarskih vodah. Te izkušnje mu bodo gotovo koristile pri njegovem nadaljnjem delu. Kandidat je članom Odbora za infrastrukturo in prostor predstavil svoje ključne poudarke tako na področju prometa – cestnega, železniškega, letalskega in pomorskega –, na področju stanovanjske politike, energetike in prostorskega načrtovanja. Z naše strani so bila izražena pričakovanja, da se, prvič, pospeši črpanje evropskih sredstev, zlasti na področju železniške infrastrukture in energetske sanacije objektov v javni lasti. Drugič, da se čim prej pripravi nacionalni energetski program in začne izvajati strategija na področju energetike. Tretjič, da se nadaljuje umeščanje in čim prej prične izgradnja pomembnih cestno razvojnih osi. V Slovenski ljudski stranki obljubljamo, da bomo pri prizadevanjih za dosego teh ciljev bodočega ministra podpirali, a pri tem delovali kritično, če bo to potrebno. Samo Omerzel seveda ne more računati na naše glasove, saj nismo v koaliciji. Spoštovani kandidat v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke vam želimo uspešno delo in veliko pametnih odločitev. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Renata Brunskole bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Izvolite.
Spoštovana gospa predsednica Vlade, spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor gospod Samo Omerzel nas je na seji Odbora za infrastrukturo in prostor prepričal, da je primeren kandidat za ministra. Podal je obsežno predstavitev svojega dosedanjega uspešnega dela na področju gospodarstva in lahko rečemo, da v njegovi kandidaturi za ministra za infrastrukturo in prostor vidimo pravega kandidata v današnjih časih, ko je potrebna povezava gospodarstva, torej sodelovanje med vsemi resorji. Njegova inovacija v preteklem delu, projekt Vendotel, je bil nagrajen z nagrado Eureka Venture Forum v Istanbulu 2012. Torej, gospod Samo Omerzel je dokazal, da je bilo njegovo delo že do sedaj uspešno. Na vprašanja poslank in poslancev je odgovoril suvereno, odločno ter znal tudi poudariti, da bo določene zadeve spoznal podrobneje, ko bo postal minister za infrastrukturo in prostor. Poudaril je, da bo nadaljeval program prejšnjega ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Igorja Maherja, ki je ravno tako dal poudarek koalicijski pogodbi. Zatorej sam meni, da je program orientiran na realnih osnovah in obsega vsa področja prometne infrastrukture, prostorske tematike, na področju katere želi poenostaviti administrativne postopke in zakonodajo na energetskem, okoljskem in prostorskem področju, pri umeščanju cestnih, torej razvojnih osi v prostor, železniških, pomorskih in energetskih, podporo daje tudi letalskemu prometu. Kot svoje ključne naloge je izpostavil vzpostavitev projektnega sveta, ki bo imel nadzor nad investicijami. Pri prometu in pomorstvu želi kot prioriteto poudariti, da sta projekta Luke Koper in 2. tira železnice Divača–Koper kot en sistem. Meni, da Luka Koper brez železnic in železnice brez Luke Koper nimajo smisla. Luka Koper mora ostati vodilna luka v regiji, torej naša strateška točka v Republiki Sloveniji. Poudaril je, da bo previdno izbiral prioritete, predvsem pa bodo v tesni povezavi s podporo gospodarstva tako na področju gradbeništva, investicij, podpora proizvodnji, predvsem pa podpora slovenskemu gospodarstvu. Na področju energetike je poudaril, da je slovenska energetika izrednega pomena. Želi si več sodelovanja med obema energetskima stebroma, še posebej v strokovnem smislu. Projekt TEŠ 6 je treba zaključiti čim prej. Podporo daje investicijam tako na srednji Savi, dokončanje investicije na spodnji Savi, treba je sprejeti strategijo slovenske energetike tudi v zvezi s podporo lesni industriji. Nujno bo treba reševati stanovanjsko politiko, v programu katere je predlog, da bi se Stanovanjski sklad Republike Slovenije preoblikoval v gospodarsko družbo v 100 % lasti države, da bi imeli večjo možnost koriščenja nepovratnih sredstev v Evropski uniji. Podpira enoten informacijski sistem javnega potniškega prometa z enotno kartico. Velik pomen daje medresorskemu usklajevanju med ministrstvi. Na podlagi vsega povedanega smo se v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije odločili, da bomo gospoda Sama Omerzela podprli kot ministra za infrastrukturo in prostor. Pri njegovem delu si želimo, da bi tudi zdaj deloval tako učinkovito, uspešno, pa tudi na nekaterih segmentih inovativno, kot je to počel do sedaj. Želimo mu veliko uspeha in predvsem za pomoč naši predsednici Vlade!
Hvala. Gospod Ljubo Žnidar bo prestavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsedujoči, predsednica Vlade, kolegice in kolegi! Spoštovani kandidat Samo Omerzel na današnji predstavitvi ni ustvaril zaupanja v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke o primernosti za mesto ministra za infrastrukturo in prostor. Postavljeno je bilo veliko vprašanj, ki so v tem momentu strateška in pomembna za Republiko Slovenijo. Kot prioriteta je bilo izpostavljeno prostorsko umeščanje državnih infrastrukturnih projektov; rešitev kandidat vidi v dobrem sodelovanju z ostalimi ministrskimi resorji. Napovedane so spremembe pri pridobivanju gradbenih dovoljenj, ki naj bi bilo po novem zopet dvostopenjsko, vendar brez konkretnih razdelitev pristojnosti med upravno enoto in občinami. Eno perečih in zelo pomembnih vprašanj je reševanje finančnih obveznosti Darsa v naslednjih dveh letih. Tu se navaja, da je treba poiskati poslovnega partnerja. To odločitev in to rešitev bo treba poiskati v letošnjem letu. Vemo, da takoj z naslednjim letom ta finančna obveznost zapade in jo je treba do takrat rešiti; se pravi, imeti rešitev še v letošnjem letu na mizi. Na področju železnic, za katere vemo, da je obširno, težko in nekako dolgoročno zastavljeno reševanje te problematike, ni pravzaprav bil izpostavljen res prav noben segment. Ravno tako sem pogrešal večkrat omenjenega našega paradnega konja Luko Koper, ampak brez finančnih, strateških, rokovnih, terminskih usmeritev v prihodnosti. Seveda zadovoljen pa sem bil z odgovorom, da bo kandidat izpolnil obljubo iz koalicijskega zapisa, da bo znižal ceno električne energije s 1. 7. za 10 %. Tega bomo veseli vsi državljani. Skratka, minister ima nalogo odločanja. V njegovi današnji predstavitvi ni bila nakazana nobena smer reševanja, zato kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor ne bo dobil podpore v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke.
Hvala. S tem smo izčrpali predstavitev stališ poslanskih skupin. Prehajamo še na razpravo poslank in poslancev. Razprave lahko trajajo največ pet minut. Ker ni vnaprej prijavljenih razpravljavcev, se poslanke in poslanci prijavljajo sproti, pri čemer lahko vsak razpravlja samo enkrat. Predsednica Vlade pa se k razpravi lahko prijavi večkrat. Želi kdo razpravljati? Izražen je interes za razpravo, tako da vas pozivam k temu, da se prijavite k razpravi. Najprej dajem besedo gospodu Francu Pukšiču.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, predsednica Vlade, predsednik Državnega zbora! Kaj si pravzaprav državljanke in državljani mislijo? Pred 13 dnevi smo izvolili novo oziroma ste izvolili novo vlado – torej, vladna koalicija. Danes prihajate z zamenjavo ministra. Sam ga seveda ne bom podprl, ker spadam v kvoto opozicijskih poslancev. Koalicija je rekla, da vidi v njem pravega kandidata. Kje ste koalicijski partnerji bili pred 13 dnevi? Zakaj ga takrat niste pripeljali, ga izvolili in bi sedaj že lahko delal? Še več, predsednica Vlade je rekla, da je odstopil in je s tem razbremenil Vlado in s tem se mu resnično lahko zahvali. Veste, če bi rekla, da vsaj deset let ne more kandidirati za nobeno javno funkcijo ali kaj podobnega, da mora v 14 dneh podreti to, za kar nima soglasja, bi dajala predsednica Vlade, bom rekel, neko upanje tej državi. Glede na podatke iz leta 2011 in 2012, ko je bilo preko 7 tisoč prijav črnih gradenj, bi tudi od kandidata za ministra gospoda Sama Omerzela pričakoval, da bo kaj tudi o tem rekel. Imamo očitno slabo zakonodajo, ki je tudi naša koalicijska vlada ni znala popraviti in pripraviti tako, da bi porušili določene objekte, in to ne po 9, 15 letih, ki stojijo na njivah, travnikih ali v nacionalnem parku, da bo tudi kaj o tem rečeno. Kolegice in kolegi, nič ne bo! Državljankam in državljanom sporočate, da tudi z novim ministrom ne boste posegli na to področje. Veste, če bi samo po dva objekta zrušili na dan, bi potrebovali 10 let za vso to svinjarijo. Za nekatere, ki smejo, če so dovolj blizu oblasti, če so dovolj blizu tistim, ki bi morali odločiti in kaj odločiti – tako kot je recimo Marko Jaklič dovolj blizu gospodu Zoranu Jankoviću in se mu v osmih letih nič ni zgodilo, tako se verjetno tudi Igorju Maherju, ki je bil odličen petdnevni minister, ne bo nič zgodilo. Celo več; rečeno je bilo, da bo novi minister Samo Omerzel nadaljeval z delom bivšega ministra Igorja Maherja. Iz koga se norčujete? Saj se lahko iz opozicije, saj se lahko iz velike večine v tej državi, ampak državljanke in državljani pa vendarle tega ne bodo kupili. To ni tako enostavno. Čas je, da bi po vsem tem, kar se kaže v zadnjem času – torej, kam pljujemo in kako so nam ratingi z novo vlado, z novo koalicijo porasli, seveda v negativnem smislu, žal –, da bi se začeli ukvarjati s problemi te države in jih reševati. Vendar nič od tega ne bo, kaj šele, da bi se lotili problematike v zvezi s prostorom, prostorskim planiranjem, ki je popolnoma neurejeno in bo še dolgo očitno ostalo tako. Danes bi pričakoval, ne samo da bo Samo Omerzel napovedal – novi kandidat za ministra, ki bo tudi danes izvoljen s strani koalicije, kar je normalno –, spremembo zakonodaje in tudi na tem področju kakšne ukrepe, ampak nič od tega, žal, ni bilo. S tem dejanjem, mogoče pridete čez 10 dni ali 5 dni ponovno s kakšno menjavo ministra ali ministrice, ne vlivate nobenega upanja državljankam in državljanom, ki so ostali brez služb, ki so tako rekoč na cesti in nimajo iz dneva v dan več za preživetja.
Hvala gospodu Pukšiču. Naslednji razpravljavec je gospod Ivan Vogrin. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Moj namen ni, da kritiziram obstoječe postopke ali obstoječe ljudi. Če ste zasledili, poskušam opozoriti na sistemske napake; zaradi sistemskih napak je Slovenija v bankrotu, ne zaradi konkretnih ljudi ali konkretnih postopkov. Bom navedel natančno, kaj mislim, in mislim, da se bo večina z vami strinjala. Pred časom smo vsi poslanci in poslanke dobili na mail mnenje enega od državljanov, približno tako je napisal: "Prosim vas, da imate čim več sej zaprtih za javnost, kajti težko vas gledamo, še težje pa poslušamo." In to je splošno mnenje! Če dobro pomislimo, je v tem nekaj resnice. Poskušal bom obrazložiti s konkretnim postopkom. Konkretni kandidat za ministra se je predstavil na odboru. Ni mogoče na podlagi enega zaslišanja na odboru ugotoviti, ali je primeren ali neprimeren. To bo pokazal čas. Zato je takšen sistemski postopek neproduktiven, nekoristen in v 21 letih se pokazal kot totalno neuspešen. Namreč, približno 11 ministrskih ekip se je tako predstavilo in 6 ali 7 predsednikov vlad. Rezultat – negativna gospodarska rast in tukaj je napisal dr. Tomaž Subotič, da primanjkljaj, padec družbenega bruto produkta pomeni na ravni države enako kot na ravni podjetja – izgubo. Ponovno sprašujem: Kaj bi si o meni mislili vi, ki tukaj sedite in me poznate, če bi začel razlagati, kako dobro sem vodil podjetje? Da sem nor! Kaj si mislijo državljani, če nam pada, če smo v izgubi, kot država? Kaj si mislijo o nas? Mi pa razlagamo, kako smo najboljši, najboljše kandidate imamo in tako dalje. Ne vzdrži resne presoje, zato nas vedno več državljanov težko gleda in posluša. Zato predlagam, da ukinemo zaslišanje v odborih. Predlagam, da pri razlagi, ali je kandidat dober ali ne, ko se takratna koalicija, kot pač je, zaradi ekonomičnosti postopka, racionalnosti, zaradi tega, da se ne bomo norčevali sami iz sebe in iz državljanov, rečemo, da predsednica Vlade v tem primeru predlaga kandidata brez razprave in ga kar potrdimo Razprava je tako ali tako neproduktivna – govorim na osnovi zgodovinskih dejstev, 21 let izkušenj. Seveda pa se med ministrovanjem pokaže, ali je bila Vlada uspešna, ali je bil posameznik in tako dalje. Še drobno mnenje k tako imenovani Černačevi odredbi. Tudi gospod Pukšič, moj kolega, se je na to ozrl. Menim, da delamo narobe: ko pride nekdo novi, ruši vse za seboj. Bivši minister Černač je imel dober namen – to, kar govori tudi nova vlada: poenostaviti postopek, zmanjšati stroške in tako dalje. Pa še eno, malce drugačno mnenje tudi od nekaterih tukaj. Omenjena je bila Jakličeva gradnja. Pa bom drugače vprašal. Po tem, kar sem uspel videti na televiziji, v časopisih, gre za lep objekt, ki se lepo ujema s prostorom. Kaj naredimo s tem, da to rušimo – škodo posamezniku! Ali je naš temeljni namen, da delamo škodo, ali ne bi postopali malce bolj brihtno in rekli, da obstoječe gradnje, ki prostoru ne delajo hude škode, legaliziramo, država pa naj pobere odškodnino. Denar rabimo, ne škode, ki jo delamo posamezniku. V končni fazi se to vrne k nam samim. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Vsi, ki so želeli razpravljati, so dobili besedo. Ugotavljam, da ni več želje po razpravi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Za ministra za infrastrukturo in prostor se imenuje gospod Samo Omerzel. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 29. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je gospod Samo Omerzel imenovan za ministra za infrastrukturo in prostor. / aplavz/ Ministru k imenovanju čestitam in mu želim uspešno opravljanje dolžnosti. Prosim novoimenovanega ministra, da v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije priseže pred Državnim zborom.
Dober dan! Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Če želite, gospod minister, nagovoriti Državni zbor, imate možnost.
Hvala. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Zahvaljujem se vam za izkazano zaupanje in obljubljam, da bom trdo delal in da bom sprejemal preudarne odločitve. Hvala. / aplavz/
Hvala tudi vam. Dovolite mi, da vam še osebno čestitam k vaši izvolitvi. V nadaljevanju prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. V skladu s peto alinejo šestega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je Kolegij predsednika Državnega zbora na 48. seji 2. aprila 2013 sprejel sklep o določitvi števila mest poslanskih skupin v delovnih telesih Državnega zbora in o določitvi poslanskih skupin, ki jim pripadajo mesta predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. V skladu s sprejetim sklepom so poslanske skupine sporočile predloge za predsednice oziroma predsednike in podpredsednice oziroma podpredsednike delovnih teles Državnega zbora. Glede na prejete predloge je pripravljen predlog sklepa, ki ste ga prejeli in je tudi objavljen na e-klopi. Ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ni želje po razpravi. Ali želi razpravljati kdo izmed poslank in poslancev? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. V skladu s sklepom, ki ga je sprejel Kolegij predsednika Državnega zbora na 48. seji 2. 4. 2013 so poslanske skupine sporočile predloge za predsednika, podpredsednika in člane komisije. Predlog sklepa ste prejeli oziroma je objavljen na e-klopi. Ali želi kdo besedo v imenu poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Ali želi kdo izmed poslank in poslancev razpravljati? Ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi drugega odstavka 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Ugotovitve o mirovanju mandata poslanca na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih Vlada je Državnemu zboru posredovala odločbo z dne 28. 3. 2013, iz katere izhaja, da je bil poslanec Gašpar Gašpar Mišič imenovan za državnega sekretarja v kabinetu predsednika Vlade. Odločbo Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je na podlagi 36. člena Poslovnika Državnega zbora predlagala Državnemu zboru, da se na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih seznani z naslednjim sklepom: Državni zbor na podlagi odločbe Vlade z dne 28. 3. 2013 ugotavlja, da je bil poslanec Gašpar Gašpar Mišič imenovan za državnega sekretarja v kabinetu predsednika Vlade, zato od 2. 4. 2013 v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne more opravljati funkcije poslanca, dokler opravlja funkcijo državnega sekretarja. O navedenem sklepu bom takoj obvestil Državno volilno komisijo in jo zaprosil, da Državnemu zboru sporoči, katera kandidatka oziroma kandidat bo v skladu s 14. členom Zakona o poslancih nadomestil navedenega poslanca. Na podlagi obvestila Državne volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija Državnega zbora pripravila poročilo in zboru predlagala potrditev mandata novi poslanki oziroma poslancu. Bivšemu kolegu poslancu se zahvaljujem za opravljeno delo v Državnemu zboru in mu želim veliko uspeha na novi dolžnosti. Prehajamo na obravnavo Ugotovitve o mirovanju mandata poslanke na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih. Vlada je Državnemu zboru posredovala odločbo z dne 28. 3. 2013, iz katere izhaja, da je bila poslanka Tamara Vonta imenovana za državno sekretarko v kabinetu predsednika Vlade. Odločbo Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki na podlagi 36. člena Poslovnika Državnega zbora predlaga Državnemu zboru, da se na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih seznani z naslednjim sklepom: Državni zbor na podlagi odločbe Vlade z dne 28. 3. 2013 ugotavlja, da je bila poslanka Tamara Vonta imenovana za državno sekretarko v kabinetu predsednika Vlade, pristojno za vzpostavitev dialoga s civilno družbo in koordinacijo državljanskih pobud, zato od 2. 4. 2013 v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne more opravljati funkcije poslanke, dokler opravlja funkcijo državne sekretarke. O navedenem sklepu bom takoj obvestil Državno volilno komisijo in jo zaprosil, da Državnemu zboru sporoči, katera kandidatka oziroma kandidat bo v skladu s 14. členom Zakona o poslancih nadomestil navedeno poslanko. Na podlagi obvestila Državne volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija Državnega zbora pripravila poročilo in zboru predlagala potrditev mandata novi poslanki oziroma poslancu. Bivši kolegici poslanki se ravno tako zahvaljujem za opravljeno delo v Državnem zboru in ji želim veliko uspeha pri opravljanju nove dolžnosti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 12. sejo Državnega zbora.