Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 15. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednji poslanki in poslanci: Violeta Tomić do 16. ure, gospa Eva Irgl, gospod Simon Zajc, gospod Ivan Prelog, dr. Matej T. Vatovec od 15.30 dalje in gospod Jernej Vrtovec. Vse prisotne lepo pozdravljam. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o gospodarjenju z gozdovi v lasti Republike Slovenije v okviru rednega postopka. Državni zbor je v četrtek, 28. januarja 2016, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakon je zbor na predlog Vlade kot predlagateljice predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na razpravo in odločanje vloženem amandmaju, ki ste ga prejeli in je objavljen na e-klopi. V razpravo dajem 15. člen in amandma Poslanske skupine Združena levica. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima gospa Iva Dimic.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani minister! V Novi Sloveniji smo kar se poglobili, kaj bi pomenil amandma k 15. členu. Vse to, da bi imeli večje pravice delavci, mislim, da je bilo do sedaj že vse mogoče. To, da jim damo še pet dodatnih delavcev oziroma pet predstavnikov delavcev v svetu, me zanima – ker prva razpravljam, pričakujem tudi s strani Združene levice odgovor – ali je to garancija, da bodo imeli delavci dejansko večji vpliv na poslovanje družbe. Pri tem moram še enkrat povedati, da bo Nova Slovenija glasovala proti zakonu, ker zakon ne upošteva osnovnih pripomb Računskega sodišča, in to je, da omogoča državna poroštva, pri katerih ni poslovnega načrta. Mi se igramo z denarjem, ki je denar vseh davkoplačevalcev v Sloveniji. In bianko menica se mi zdi v tem času, v teh težkih časih igranje z ognjem, ker na koncu posledice vedno nosijo državljani. Veliko je bilo že povedanega o državnih gozdovih, kako se bodo lesnopredelovalne industrije vzpostavljale, kaj se bo delalo, pa nič konkretnega. Zato bi želela danes, ko imamo tretje branje tega zakona, vendarle slišati kakšne konkretne podatke. Vzpostaviti gozdno-lesno verigo, kar je že vse bilo, se pravi, da gremo ponovno v enake zgodbe. Ne morem mimo nedeljske reportaže o velikem proizvajalcu, predelovalcu Ruparju z idrijskega konca, ki je opozarjal, kaj pomeni vzpostavitev podjetja na tak način za vse, ki trenutno v Sloveniji ohranjajo lesnopredelovalno industrijo. Sprašujem se, če smo vsi poslušali in gledali isto, ali se v nikomur ne vzbuja dvom in zahteva, da se do teh stvari vseeno nekako zavežemo in da se tudi zapiše, kako bo to podjetje delovalo. Hvala.
Besedo ima gospod Ivan Škodnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi poslanci! Zadnjič smo razpravljali o več členih in amandmajih, tri smo potrdili, danes pa je zopet iz Združene levice prišel amandma, s katerim bi zopet povečali število članov v nadzornem svetu. Smatram, da je osem članov, ki smo jih nekako potrdili, dovolj. In da bi jih bilo zdaj več, kot navajajo, da bi bila polovica delavcev v svetu družbe, s tem se seveda ne strinjam, pa tudi ne s predhodnico, ki je rekla, da to draži zadevo. Sam bom ta amandma zavrnil. Vsekakor bom pa podprl zakon o gospodarjenju z gozdovi v lasti Republike Slovenije, ki ga bomo danes tudi potrjevali, to pa zato, ker mislim, da je zadnji čas, da vzpostavimo pogoje za preboj v lesni industriji in končno vzpostavimo proizvodnjo gozdno-lesne verige. Hvala lepa.
Besedo ima Luka Mesec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi z moje strani! Naj začnem z odgovori gospodu Škodniku in gospe Dimic. Gospod Škodnik, najdražja v primeru podjetij, kot je ta, ki se ustanavlja z zakonom, je korupcija, ne pa delavska demokracija. Delavska demokracija je pa samo eden od vzvodov, kako korupcijo čim bolj preprečiti, da ne bomo tudi v tem primeru spremljali zgodb, kakršne smo, na žalost, spremljali zadnjih 20 let. Gospa Dimic sprašuje, ali je to garancija, da bodo imeli delavci večji vpliv. Seveda je, s tem pač delavcem omogočimo to, kar jim dopušča tudi Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju, torej polovica predstavnikov v nadzornem svetu, polovična moč pri odločanju o tem, kakšna naj bo sestava upravnega odbora in pa pri nadzorovanju procesov, ki se v družbi odvijajo. To pomeni, da izključne pravice upravljanja z družbo ne bo imela Vlada, da ne bodo delavci tam samo zaradi participacije v nekih demokratičnih razpravah v nadzornem svetu, ampak da bodo imeli dejansko moč in vpliv. In to skušamo s tem amandmajem doseči. Kot veste, vsi ki ste spremljali to razpravo, smo bili kritični v Združeni levici do tega predloga skozi celotno obravnavo, ampak ta stvar, ki je danes pred nami, se nam zdi ključna, je v bistvu naš zadnji poizkus, da poskušamo napraviti to podjetje čim bolj transparentno, da bo to podjetje delovalo čim bolj v javnem interesu in pa čim bolj v interesu tistih, ki naj bi jim poskušali pomagati, se pravi ljudi ki delajo v gozdovih, ljudi ki delajo v slovenski lesnopredelovalni verigi. Tukaj še enkrat pozivam Vlado, posebej pa Socialdemokrate, glede na to, da zakon prihaja iz resorja, ki ga vodi vas minister, da v duhu ekonomske demokracije, h kateri ste konec koncev zavezani tako programsko kot v koalicijski pogodbi, ta amandma podprete in pokažete, da ta vaša obljuba ne bo ostala samo na papirju, ampak da ste zmožni in da imate voljo jo v trenutkih, kot je ta, prevesti jo tudi v konkretne politične ukrepe, torej s podporo amandmaju za ekonomsko demokracijo. Hvala.
Besedo ima gospod Danilo Anton Ranc.
Spoštovani predsednik Državnega zbora dr. Milan Brglez, spoštovani predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in Ministrstva za gospodarstvo! Ponovno bom ponovil, da me veseli, da je zopet na dnevnem redu gospodarska tema, da bomo v parlamentu začeli večkrat razpravljati o dodani vrednosti v gospodarstvu in o temah, ki omogočajo razvoj in rast naše družbe. Najprej bi se dotaknil amandmaja, ki ga je vložila Združena levica. Mislim, da smo v demokratičnem procesu odločanja nekaj amandmajev Združene levice tudi upoštevali, tako da ne moremo govoriti, da je bil zakon enostransko pripravljen, bil je tudi amandmiran, vendar bi pa mogoče malo repliciral na utemeljitev kolega Luke Mesca in bi mogoče spomnil na to, da smo v celoti pri pripravi zakona upoštevali Zakon o gospodarskih družbah. Poleg tega da so po moji oceni delavci v zadovoljivem številu vključeni v nadzorni svet, smo pripravili tudi strokovni svet, v katerem so ravno tako zastopani delavci. Seveda pa je tudi po Zakonu o gospodarskih družbah mogoče formirati svet delavcev po poslovnem modelu, kolegica Dimic ni zanj slišala, ko sem tudi povedal, da je pripravljen. Predvideli smo namreč, da bo ta družba, tako imenovana velika družba, ki bo v končni perspektivi lahko dosegla realizacijo tudi za sto milijonov evrov in tudi večje število delavcev, Po teh kriterijih je pa seveda mogoče formirati tudi svet delavcev, kjer je ponovno neka vrsta soupravljanja in vključevanja delavcev v to gospodarsko družbo. S tega vidika tega amandmaja ne bom podprl, ker menim, da obstoječa zakonska rešitev ponuja dovolj participacije delavcev v teh tej gospodarski družbi. Mogoče bi se tudi dotaknil komentarja kolegice Dimic, ki je v bistvu ponovno vprašala, kako je s poslovnim modelom, s poslovnim načrtom. Že zadnjič sem v razpravi povedal, da Državni zbor ni nadzor upravljanja neke gospodarske družbe, da v bistvu po Zakonu o gospodarskih družbah in po principih tako imenovanega korporativnega upravljanja bo to funkcijo prevzel nadzorni svet in pa uprava, ki bosta v skladu z zakonom v celoti pripravila poslovni načrt. Še več sem zadnjič že komentiral, da je bil za Vlado in ministre pripravljen poslovni model, ki je zastavil osnovne smernice tega podjetja, ki bo lahko podlaga za pripravo poslovnega načrta uprave družbe, ki ga pa bo potem potrdil nadzorni svet. Jaz se veselim sprejetja tega zakona. Tudi zadnjič sem pozval vse strani, smatram. da je to nadnacionalni projekt in priložnost, da se vse stranke Slovenije vendarle povežemo, podpremo ta zakon, ker mislim, da bomo s tem ta naš naravni vir – gozd obogatili tudi z delovnimi mesti in v bistvu nadoknadili izpad gospodarske škode. V zadnjih 20 letih je namreč bilo kar 8,8 milijarde evrov negativnih gospodarskih ekonomskih učinkov. Tako da ponovno vse vabim, da ta zakon podprete in da še večkrat uvrstimo na dnevni red Državnega zbora in odbore takšne zakone, ki bodo omogočili razvoj Slovenije za blaginjo vseh nas. Hvala lepa.
Ker je še interes za razpravo, odpiram listo, prosim da se prijavite. Prijavljeni so trije. Besedo ima gospod Matjaž Han, pripravita naj se gospod Jožef Horvat in gospa Iva Dimic.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Minister z ekipo! Samo da odgovorim kolegom iz Združene levice, ki nas Socialdemokrate pozivajo, da naj spoštujemo ekonomsko demokracijo. Ko se pogovarjamo o ekonomski demokraciji, je fino, da vidiš "fabriko" od znotraj, da veš, kako to funkcionira. Drugo pa, tudi v ekonomski demokraciji je načelo, da se ve, kdo je lastnik. In lastnik mora imeti v bistvu na nek način glavno besedo. V tem podjetju bo glavni lastnik država. In spoštovani, država je tista, ki mora imeti odločilno vlogo, in ta država tudi zastopa javni interes. Ne drži to, kar ste rekli, da s tem zakonom ne izpolnjujemo pogojev, da smo dali delavcem minimalno možnost, da zastopajo interese delavcev. Ni res. Če bi bilo to res, bi potem bilo bistveno manj delavcev v nadzornem svetu, pa je delavcev več kot eno tretjino. In še nekaj bi zdaj rad samo spomnil zelo plastično, zakaj mislim, da je temu tako. Vi se dobro spomnite kakšno leto in pol nazaj, kako so v nekem drugem državnem podjetju – in smo se vsi spraševali, kako je mogoče – nastavili direktorja delavci z določenimi ljudmi. Luka Koper. Se spomnimo, kako je takrat zgodba nastala, kako država ni imela moči, da bi vplivala na to, kdo bo direktor v podjetju, kot je Luka Koper. Gašpar Mišič je postal direktor s pomočjo delavcev. Ali je bilo takrat to pravilno?! Delavci imajo tri predstavnike v tem novem podjetju, enega ima opozicija, in verjemite, da opozicija bo dala za moje pojme kvalitetnega in dobrega nadzornika, ki bo znal vplivati na odločitve in štiri ima država. Že po tem bo štiri : štiri in potem je odločilen predsednik nadzornega sveta. Kar se tiče Socialnih demokratov smo naredili maksimum in tudi dobro za delavce in dobro za državo. Zato žal tega amandma Združene levice ne moremo podpreti tudi iz slabih praks, ki smo se jih naučili v preteklosti. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Jožef Horvat, pripravi naj se gospa Iva Dimic.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade, gospod minister z ekipo. Ponavljam stališče Nove Slovenije. Sam seveda ne morem podpreti tega amandmaja kolegov Združene levice. Mi pač delavsko demokracijo in ekonomsko demokracijo po modelu socialno-tržnega gospodarstva razumemo nekoliko drugače in korporativno upravljanje razumemo nekoliko drugače. Državni zbor ima nalogo, morda še posebej opozicija, da opozarja na morebitne nepravilnosti, ki se bodo dogajale po tem zakonu. Predvsem mislim tukaj na državno podjetje, ki se na novo ustanavlja. Ponovno tukaj opozarjam na problem državne pomoči pri določitvi 20 milijonov evrov kapitala in poroštev. Ponavljam, brez resnega poslovnega načrta. In to podjetje bo moralo praktično jutri že poslovati. 1. julij je zelo hitro tukaj. In morali bodo, upam da, biti zelo dobri strokovnjaki, ki bodo naredili zelo dober poslovni načrt, ki bo neka podlaga poroštvenemu zakonu, tako vsaj razumem, da bo Vlada kmalu s poroštvenim zakonom prišla v Državni zbor. Jaz sem že na odboru opozarjal in resnično pogrešam tu mnenje Ministrstva za finance, posebej Sektorja za državne pomoči. Sektor za državne pomoči, ki deluje v okviru Ministrstva za finance, ni dal mnenja glede državne pomoči. Če bi pa dal, pa sem prepričan, da bi bilo odklonilno. In tu se bojim, kolegice in kolegi, da bo nastala ista napaka, kot se je zgodila pri Elanu. Sveža je še novica glede Elana, in izgleda, da se nič ne naučimo, kar ponavljamo neke napake. Drugo vprašanje je donos. Seveda bomo, če ne drugi, opozicija bomo čez leto, ne čez leto, po zaključku tega koledarskega leta bomo vprašali, ali je bilo v tem državnem podjetju Slovenski gozdovi, d. o. o., v letu 2016 osem in pol milijona donosa. Hvala bogu, če bo. Še boljše, če ga bo več. In potem v naslednjih letih se mora ta donos podvojiti, ker bo podjetje obratovalo skozi celo koledarsko leto. Tu je problem tudi same metodologije ocenjevanja te donosnosti. Že zadnjič je, mislim da, kolega Verbič, SMC, zelo dobro razpravljal, ko je povedal, da že sedanja ureditev prek koncesijskih pogodb je praktično bila tudi takšna, da je Vlada pravzaprav nadzirala koncesionarje. Ampak kako je nadzirala? Očitno slabo. Jaz sicer teh koncesijskih pogodb nisem videl, najbrž ni bila podpisnica koncesijske pogodbe Vlada, najbrž sklad, ne vem, ampak v končni fazi v vrhu te piramide je bila Vlada, torej je še vedno danes v sedanji ureditvi in bo seveda tudi ta ista vlada, ki bo upravljala s slovenskimi državnimi gozdovi. Neke mednarodne primerjave so tu dobrodošle, ampak dejansko takšne ureditve, kot jo imamo mi oziroma kot jo boste danes izglasovali – Nova Slovenija bo seveda proti temu zakonu – takšne ureditve pravzaprav nikjer ni. Poleg tega je pa na žalost Slovenija tu neka specifična država, kjer imamo neka ozadja, neke mreže, ki pač plenijo ta državni plen. Odprite oči in poglejte in se vprašajte, zakaj Jazbec odstavlja Medjo. Ja, najbrž zato, ker baje Medja piše kazenske ovadbe proti Jazbecu. Tako pač delujejo v tej državi te zadeve. Hvala.
Besedo ima gospa Iva Dimic.
Hvala lepa še enkrat. Je že moj kolega Horvat povzel, da sem se že dotaknila poročila Ministrstva za finance na javni predstavitvi mnenj, sicer takrat je minister rekel, da imam neko staro mnenje. Sem pričakovala, da bom dobila novo mnenje glede dajanja državnih poroštev v projekt Slovenski gozdovi, d. o. o, ali kakorkoli se bo imenovalo. Dejstvo je, da Ministrstvo za finance, Sektor za državne pomoči ni podal svojega stališča. Mislim, da še vedno poslanci lahko zahtevamo, da se to zgodi. Tudi če, kot danes vidim, bo zakon sprejet, zadeve ne bomo opustili, ker se mi zdi, kot sem povedala, se igramo z denarjem državljank in državljanov. Ne bom omenjala, kaj se je zgodilo, ko se je to dajalo Elanu, in ne bom govorila, kaj nam sledi iz naslova Tovarne sladkorja Ormož, mislim, da ste o tem vsi dobro seznanjeni.
Vidim, da je še interes za razpravo. Prosim, da se prijavite. Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani zbor! Z zanimanjem poslušam to razpravo, kolegica je končala, igramo se z denarjem. Mi smo predlagali neko rešitev, da bi se nekako malo manj igrali z denarjem. Da bi tisti, ki ta denar ustvarjajo, bili tudi primerno soudeleženi v nadzoru. Gospod Škodnik, potparol SMC, glede tematike je rekel, delavci v nadzornem svetu dražijo zadevo. To, da imamo pa štiri z vladne strani, je pa ne draži. Zakaj jih imamo štiri? Ker imamo fevdalizacijo resorjev in ker se ne morete zmeniti. Nadzorni svet bi navsezadnje lahko imel pet ljudi, pa bi bili trije delavci, če hočete, en z Vlade, en iz opozicije in bi bilo super. Ampak seveda ne. Neka druga zadeva, vodja poslanske skupine je tukaj "naštopal" skoraj nekako tako, glavna je država, kot da je on država. Dajmo se navsezadnje vprašati, kdo je država. Tam v uvodu v ustavo je to lepo napisano. Ob vsem skupaj pa je tukaj tudi ogromno dvoličnosti, kar sem že govoril predhodnjič, koncesije so bile dolge 20 let, ne vem, kaj ste vsi delali zadnjih deset let, ne vem, zakaj poslovnega načrta še ni. Od leta 2004 vemo, kdo se je vse izmenjal na oblasti, ampak očitno ste spali in očitno spet neko zadevo rešujemo zadnji trenutek, ker verjetno to preštevilnim odgovarja. Ni spet tak unikum, kot pravi gospod iz Nove Slovenije, tovrstna oblika, tovrstna organizacija, unikum je, kako prazna in izgovorov polna je ta razprava. Gospod Ranc je to zelo jasno navedel, kaj vse bo, če bo, ako bo in tako naprej. Skratka, neko morje izgovorov. Pa ne bi zdaj ponavljal, kaj je bilo v predvolilnih obljubah, kaj je v programih, kako razumemo ekonomsko demokracijo, ampak očitno dejstvo je, da razen Združene levice se tukaj vsi nekako bojite delavcev. Kljub moderni mehanizaciji, ki upam, da jo bo to podjetje imelo in znalo uporabljati, boste še vedno potrebovali delavce, da bodo tam delali in delovali. Nek izgovor na strokovni svet se mi zdi spet neke vrste hinavščina. Strokovni svet ima neko drugo funkcijo kot nadzorni svet. Po tem, kar ste soustvarili in kar ste se naučili, gospod Han, v preteklosti okoli državnih podjetij, bi bil že skrajni čas, da državna podjetja delamo na nek način, kot jih na primer soustvarjajo v Skandinaviji, če se tako izrazim, ker imajo tudi dosti gozdov. Jaz seveda bom podprl ta naš amandma, ki, kot vse kaže, ne bo šel čez. Združena levica je glede na aritmetiko moči v parlamentu naredila vse, kar je bilo v njeni moči, vlagali smo amandmaje, neke določene ste sprejeli, za kar se vam zahvaljujemo. Bojim se pa, da bo ta v osnovni dobra ideja nekako na koncu zaživela kot polizdelek. O celi zgodbi lesnopredelovalne verige pa bo potrebna neka malo bolj resna debata, da bo to sploh zaživelo. Hvala za besedo.
Želi še kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Združena levica k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 5, proti 57. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo odločanje o amandmaju. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupina Desus ima gospod Franc Jurša.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav ministru in sodelavcem, kot tudi vam, kolegice in kolegi! Že pri prejšnji obravnavi sem poudaril, da je bil to eden najtrših orehov, ki jih je morala streti koalicija. Moram tudi priznati, da ni šlo vse gladko in enostavno in se je večkrat tudi zapletalo. S tem želim povedati, da je to zelo pomemben zakon, saj gre za dejansko upravljanje naših, državnih gozdov. Glavni in osnovni problem je bil v tem, kdo bi naj bdel nad delom tega novega podjetja. Na eni strani je bil predlog Vlada, na drugi strani je bil predlog, da to počne SDH. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev smo imeli alternativni predlog, ki pa v tem trenutku ni v razpravi in o njem tudi ne bi želel govoriti. Moram tudi priznati, da je bilo kar precej bojazni, da bodo koncesionarji izgubili delo v slovenskih državnih gozdovih. Koncesionarji tega dela ne bodo izgubili, dela bo še naprej dovolj in treba se bo mogoče malo bolj potruditi, da se to delo tudi pridobi. Naše ključno vprašanje je povezano s podjetjem Snežnik. Rekli smo, da želimo, da podjetje Snežnik vstopi v to novo družbo in da se delavci Snežnika v tej novi družbi tudi zaposlijo. S tem predlogom smo tudi uspeli. V naši poslanski skupini nimamo bojazni, da to podjetje ne bi normalno zaživelo. Imeli smo namreč glede samih prispevkov drugačno rešitev, ki ni bila sprejeta, in tudi glede poroštva smo imeli malo drugačen predlog. Ampak na koncu koncev smo v naši poslanski skupini zadovoljni s to rešitvijo, ki je danes pred nami, zato bomo tudi glasovali zanjo in sprejeli predlog zakona. Veste, oreh ima svoje jedro, če to jedro dobro obdelaš, ga lahko tudi bistveno bolj kvalitetno prodaš. Enako velja tudi za slovenske gozdove oziroma za slovenski les.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. V Poslanski skupini SDS zakona ne bomo podprli, saj mu nasprotujemo od vsega začetka. Dejstvo je, da ima ta vlada kar nekaj odprtih vprašanj, kar nekaj področij se zaključuje v tem mandatu. Toda večji problem od zaključevanja starih zgodb je odpiranje novih zgodb. Na področju dimnikarstva nadaljujemo slabo prakso. Ko bi pa lahko to prakso izboljšali, pa pride minister z neko novo rešitvijo, ki bo imela slabe učinke že v zakonu, še bolj pa nas je v Poslanski skupini SDS strah, kakšni bodo dejanski oziroma realni učinki v praksi. V Poslanski skupini SDS menimo, da bo s 1. 7. 2016 delovanje oziroma razpolaganje z državnimi gozdovi zastalo, kajti Vlada se nenadoma – kljub temu da v koalicijski pogodbi piše drugače – odpoveduje vsem dosedanjim deležnikom in ustanavlja neko novo formo, neko novo obliko, ki se ji reče državni gozdovi. Ob tem pa danes, ko sprejemamo zakon, nimamo pred sabo nekaj ključnih odgovorov: kdo bodo šefi tega podjetja, ali bodo to Janezi iz SMC ali bodo to Franciji iz SD. Kako bo izgledal poslovni načrt, ne vemo. Niti ne vemo, kakšen bo poslovni načrt tega podjetja. Niti ne vemo, kakšna bo strategija tega podjetja in tako naprej. Vse to naj bi bilo v razpravi zamolčano. Morda kakšen poslanec koalicije ve, kakšna bo zgodba in kdo bo direktor tega podjetja, ampak na naša ključna vprašanja odgovorov nismo dobili. Še več. Nič ne vemo, dali pa bomo poroštvo 20 milijonov evrov. Jaz verjamem, da bo celo nekoč prišla neka ugotovitev Evropske komisije, da gre za nedovoljeno državno pomoč oziroma za neko bianko menico, ker se nekateri gredo med seboj, kdo bo imel večji izplen iz državnih gozdov, ob tem da bodo davkoplačevalci tisti, ki bodo vlagali v to podjetje. In to je po našem mnenju, po mnenju poslanske skupine nesprejemljivo dejstvo. Še bolj pa je žalostno, ker očitno prihaja do nesoglasij med dvema koalicijskima strankama in nas je strah, da ima zakon še manj možnosti, da zaživi v praksi. Da zaključim, tukaj piše: "Poroštvene pogodbe z upniki sklepa minister, pristojen za finance." Vsi pa vemo, kakšnega ministra za finance imamo. Torej vemo, da bo zgodba slaba in žalostna za slovenske gozdove. Zato zakona ne bomo podprli.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ima gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. V Novi Sloveniji že ves čas poudarjamo, da temu zakonu ne bomo namenili podpore oziroma bomo glasovali proti. Zakaj? Ne nazadnje ves trud tako Obrtne zbornice Slovenije in njihovih predstavnikov kot Gospodarske zbornice Slovenije, Združenja lesne in pohištvene industrije, tistih ključnih dejavnikov v slovenskem gospodarstvu, ki trenutno ohranjajo lesnopredelovalno industrijo, enostavno za njihove amandmaje, za njihove težave, za njihove pomisleke glede gozdov ni bilo posluha. Zato se mi zdi, tako kot opozarjajo, da bo država ustvarila vsem, ki trenutno delujejo na področju gozdnopredelovalne industrije, nelojalno konkurenco in s tem povzročila še večje neenakosti med gospodarskimi subjekti, poslovnimi subjekti. In enostavno, tako kot sem že povedala in kot sem že rekla premierju gospodu Cerarju pri poslanskem vprašanju jeseni lansko leto, da nastaja podjetje dveh političnih strank.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SD gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Če bo zakon danes sprejet, bomo sprejeli odločitev, ki je zagotovo ena najzahtevnejših v tem mandatu. Gre za dejstvo, da se bo s sprejetjem zakona zaključilo gospodarjenje in upravljanje z državnimi gozdovi v okviru Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, ki je bil ustanovljen z zakonom leta 1993. Poleg upravljanja z gozdovi je imel ta sklad nalogo tudi poplačila in vrnitev zemljišč denacionalizacijskim upravičencem. Ta funkcija je nekako po dobrih 20 letih prišla v sklepno fazo, kjer bo treba razmišljati o tem, kako učinkoviteje upravljati z naravnim bogastvom, ki ga predstavlja gozd. Namen tega podjetja je, da se specializirano, če lahko tako rečem, ukvarja prav s tem področjem in se ponovno poskuša vzpostaviti razmerje, ki je bilo nekako v zgodovini gospodarjenja s slovenskim gozdom že prisotno in ne nazadnje je bila tudi zelo razvita lesnopredelovalna industrija. To je velik izziv. Ta zakon je lahko dober nastavek, da ponovno dosežemo ta pomemben cilj pri upravljanju z nacionalnim bogastvom, ki ga predstavlja gozd. Upam, da bo kljub izjemno kratkemu času, ki ga bo imela vlada na razpolago, da izpelje vse postopke, da podjetje zaživi, kajti 1. 7. koncesije potečejo, izkoristi ta čas in usposobi podjetje za to, da bo res učinkovito začelo opravljati svoje delo. Gre torej za izjemno korenito spremembo in ne nazadnje je tudi sam postopek v Državnem zboru dokazal, da so prav vse poslanske skupine zelo poglobljeno sodelovale pri oblikovanju končnega besedila zakona, ki je danes tudi predmet glasovanja. Rezultat predlogov tako opozicije kot koalicije je mogoče tudi eden od tistih garantov, ki ga mogoče včasih v Sloveniji težko dosežemo, da pridemo do čim bolj učinkovite in usklajene rešitve. Ta zakon v veliki meri vsem tem zahtevam sledi in v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo glasovali za ta zakon. Hvala.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ne. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospa Marinka Levičar.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav vam, gospodu ministru s sodelavci in vsem kolegicam in kolegom! Meni se zdi zdaj v tretji obravnavi ta zakon bistveno boljši, kot je bil v prvi obravnavi. Vsi smo se potrudili, da bi bilo tako, tako koalicijske stranke in tudi opozicijske so prispevale svoja stališča in amandmaje in tako naprej. Kot je že povedal moj vodja poslanske skupine, tudi jaz mislim, da je ta zakon treba sprejeti in ga bom podprla. Rada bi pa v zvezi s tem povedala še naslednje. Ne glede ena to, da je zakon dober in da je dobra osnova za izvajanje, je pomembno, kakšni ljudje ga bodo izvajali. Jaz upam, da bodo prišli pravi ljudje tako v vodstvo tega podjetja kot tudi v nadzorni svet. Če tega ne bo, potem je pa lahko kaj slabo s tem zakonom. Vendar upam, da tako ne bo, ker je tudi zakon tako zasnovan, da je dosti širok nadzorni odbor in tudi da bo vlada kot skupščina opravila svoje poslanstvo. V zvezi s tem bi rada povedala še to, da sem na seji matičnega telesa predlagala, da bi bil sedež podjetja v Kočevju. To se ni zgodilo, vendar mislim, da ni še nič izgubljenega, in upam, da bodo odgovorni, ki bodo odločali o tem, kje bo sedež, tudi znali prisluhniti argumentom, ki jih ima Kočevje. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 23. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda ter tudi 15. sejo Državnega zbora.