Poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Pričenjam 12. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Anton Anderlič, Roberto Battelli, mag. Milan M. Cvikl, Ivan Jelen, Franc Kangler, Anton Kokalj, Bojan Kontič, Alojz Posedel, Maria Pozsonec, Pavel Rupar, dr. Mitja Slavinec, Alojz Sok in Franc Sušnik. Na sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, ministra za finance, dr. Andreja Bajuka, ter ostale člane vlade Republike Slovenije. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 12. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 58. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje dne 5.10.2005. Predlogov v zvezi z dnevnim redom nisem prejel, zato prehajamo na odločanje o določitvi dnevnega reda. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalne naprave, in sicer mora na desni stran vložene kartice goreti oranžna lučka. V tem primeru se glasovanje lahko opravi. Glasujemo o dnevnem redu. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 59, proti 1. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red 12. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBDOBJE 2006 IN 2007 TER PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2006 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2007. Prehajamo torej na prvo dejanje obravnave in sprejemanja državnega proračuna za leti 2006 in 2007 v državnem zboru, in sicer bosta na podlagi tretjega odstavka 156. člena poslovnika državnega zbora predsednik vlade in minister za finance predstavila proračunski memorandum in predloga državnih proračunov. O tej predstavitvi ni razprave. Prosim torej predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, da predstavi proračunski memorandum za obdobje 2006 in 2007 ter predloga proračuna Republike Slovenije za leti 2006 in 2007. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Proračun za leti 2006 in 2007 vlada predlaga v času, v katerem so poleg trenutnega makroekonomskega okolja pomembne tudi naslednje širše okoliščine: prvič, sprejeta strategija razvoja Slovenije, drugič, paket reform za uresničevanje strategije, ki je v razpravi, in tretjič, še nedokončana pogajanja o naslednjem proračunu EU oziroma naslednji finančni perspektivi za obdobje 2007-2013. Na proračunsko okolje pa vplivajo tudi: prvič, napori za izpolnitev kriterijev za prevzem evra, drugič, priprave na vzpostavitev schengenskega režima na južni meji in tretjič, žal, vse večja potreba po interventnih sredstvih zaradi velikega naraščanja škode ob neravnih nesrečah, ki se vsako leto izjemno povečuje. Vlada je razmišljala, da bi zaradi nekaterih strateških neznank in spremenljivk v formuli proračunskega načrtovanja letos izjemoma predlagala proračun samo za leto 2006, vendar pa bi to terjalo dodatne spremembe zakonov in predpisov, zato smo se odločili, da ostanemo pri dosedanji praksi, kljub omenjeni težavi. V naprej pa je jasno, da bo proračun za leto 2007 potrebno prilagajati glede na nove okoliščine. Pravzaprav bo vlada naredila vse, kar je v naši moči, da bo proračunsko leto 2007 praktično prvo leto mikroproračunskega planiranja, ki bo že umeščeno v širši, preglednejši in stabilnejši okvir dolgoročnega razvoja Slovenije. Zaenkrat smo na dobri poti. Proces je bil začet s pripravo strategije razvoja Slovenije že v prejšnjem mandatu. Odvijal se je prek sprejetja tega strateško izredno pomembnega dokumenta ter priprave paketa reform za izboljšanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva in povečanja blaginje. Zaenkrat smo na tej točki. Proces se bo nadaljeval z razpravo o predlaganih reformah, sprejetjem reformskega paketa in njegovem uveljavljanjem, s sprejetjem naslednje finančne perspektive oziroma naslednjega evropskega proračuna za obdobje 2007-2013 ter zaključil s pripravo in sprejetjem resolucije o javnofinančnih okvirjih nacionalnih programov. Po končani razpravi in določitvi intenzivnosti reform ter po sprejetem proračunu EU za naslednje obdobje bo vlada predložila državnemu zboru resolucijo o javnofinančnih okvirjih nacionalnih programov. V njej bomo predlagali finančno ovrednotene prioritete razvoja glede na cilje iz strategije razvoja Slovenije in izračunan javnofinančni okvir najmanj do leta 2013. To bo velik trenutek resnice za vse nas. Takrat se bomo dokončno soočali z našo prihodnostjo, bolje rečeno z realnim okvirjem, v katerega lahko umeščamo naše napore za povečanje blaginje Slovenije. Za realno in racionalno načrtovanje poleg splošnih ciljev potrebujemo tudi dolgoročnejše izračune. Do njih počasi prihajamo. Strateških projektov se ne da načrtovati samo iz leta v leto in jih potem stalno spreminjati in prilagajati. Dober primer, kako se to ne dela, je načrtovanje nacionalnega programa izgradnje avtocest, ki se je od začetka do danes podražil za nekajkrat. Niti ni optimalnih razvojnih ciljev mogoče dosegati z medsebojno nepovezanimi nacionalnimi programi. Ravno tu je stanje še vedno precej kaotično. V zadnjih 10-ih letih so bili izdelani številni nacionalni programi ali njihovi osnutki. V seštevkih ti nacionalni programi ali osnutki močno presegajo naše možnosti v prihodnjem desetletnem obdobju. Praktično pri nobenem od teh programov ni bilo načrtovanih alternativ, niti časovnih, niti finančnih, izostala je strateška ocena prostorske in okoljevarstvene komponente. Pomanjkanje tega okvira in velike slike je močna ovira tudi za uporabo evropskih sredstev. Dokončno je treba vzpostaviti osnovni red v strateškem načrtovanju. V praksi to pomeni, da potrebujemo okvir s kolikor je mogoče jasnimi odgovori na naslednja vprašanja: prvič, kolikšna bo naša gospodarska rast v prihodnjih desetih letih, drugič, koliko bo od ustvarjenega, upoštevaje naš namen, da zadržimo doseženo raven socialne države, prostih investicijskih sredstev za nacionalne programe, tretjič, koliko sredstev po letih neto lahko pričakujemo od Evropske unije, in četrtič, koliko se lahko v posamičnem obdobju zadolžimo v okviru omejitev evropskega pakta stabilnosti in rasti. Seštevek naših presežkov, sredstev iz Evropske unije oziroma iz evropskih skladov in možnost zadolževanj skupaj nam dajo razpoložljiv okvir, v katerega lahko umestimo nacionalne programe. Ključni zalogaji v finančnem smislu, ki nas v nacionalnem merilu čakajo v prihodnje, so predvsem naslednji: prvič, posodobite v železniškega omrežja. Torej, osnutek nacionalnega programa je prišel do izračuna devetih milijard evrov, potrebnih za ta projekt. Drugič, dograditev in obnova elektroenergetskih kapacitet ter prenosnega omrežja, tretjič, dokončanje avtocestnega programa, skupaj s phyrnskim krakom avtoceste, četrtič, dograditev in posodobitev mreže državnih cest, kjer bo tretja razvojna os največji posamični zalogaj, in petič, vzpostavitev svetovno konkurenčnega šolskega sistema, kar bi lahko navedli tudi na prvem mestu. Tudi večina drugih ciljev iz strategije razvoja Slovenije je finančno zahtevnih, vendar jih je možno v večji meri sofinancirati v obstoječih okvirih in tudi s kombinacijo privatnih vlaganj. Naša ambicija je, da v opisanih okoliščinah, ko pred sabo končno dobivamo veliko sliko možnosti našega razvoja v prihodnje, operativne akte, ki so nujni za vsakodnevno delovanje javnega sektorja in širše, kamor sodi tudi tokratni proračun, že vmeščamo v širši projekt uresničevanja strategije razvoja Slovenije. To ni lahko delo, prepričan pa sem, da je ambicija realna. Spoštovane poslanke in poslanci, v nadaljevanju vam želim predstaviti tudi nekatere elemente, ki so vplivali na pripravo proračuna za leto 2006 in so realno dejstvo in deloma tudi za leto 2007. Leto 2006 bo za Slovenijo ključno leto, v katerem moramo dokončno zagotoviti vse makroekonomske pogoje za prevzem evra. Zato je bil ta cilj pri pripravi predloga proračuna za leto 2006 za vlado ena prvih prioritet. Slovenija je vstopila v evropski mehanizem menjalnih tečajev, ki ima pomemben vpliv na javnofinančno, plačno in denarno politiko. Naš namen je, da zagotovimo vse pogoje - inflacija, primanjkljaj, dolg in obrestne mere - za prevzem evra leta 2007. V ostalem proračunskem memorandum v celoti prevzema opredelitve strategije razvoja Slovenije. V njem imamo postavljene makroekonomske okvire in podlage za izpolnjevanje petih ključnih prioritet: prvič, konkurenčno gospodarstvo in hitrejša gospodarska rast, drugič, učinkovito ustvarjanje, dvosmerni pretok in uporaba znanja za gospodarski razvoj in kakovostna delovna mesta, tretjič, učinkovita in cenejša država, četrtič, moderna socialna država in večja zaposlenost, in petič, povezovanje ukrepov za doseganje trajnostnega razvoja. Kljub nekaterim nevarnostim v mednarodnem okolju, na primer cene nafte, na katere ni vpliva, vplivajo pa na našo inflacijo, so cilji dosegljivi. Glede omenjene nevarnosti v mednarodnem okolju je urad za makroekonomske analize in razvoj projekcijo zgradil na predpostavki, da se bodo cene nafte v zadnjem četrtletju letošnjega leta gibale med 65 in 70 dolarjev za sodček. Predpostavko glede povprečne cene nafte za leto 2006 je 68 dolarjev za sodček, za leto 2007 pa 66 dolarjev. Predvideva se tudi ohranjanje razmerja med dolarjem in evrom na ravni povprečja prvih osmih mesecev leta 2005 ter ohranjanje stabilnega tečaja tolarja do evra. Nekatere od teh napovedi so tvegane, vendar bolj realnih prognoz v tem trenutku najbrž ni mogoče narediti. Napoved realne rasti bruto domačega proizvoda za leto 2006 je 4%. Ob pričakovanem izboljšanju gospodarskih razmer v mednarodnem okolju se bo rast izvoza v večino trgovinskih partneric okrepila, predvsem zaradi nekoliko okrepljene rasti investicij v osnovna sredstva. Ta bo posledica nadaljnje visoke rasti stanovanjske gradnje in ponovno pozitivnega prispevka zalog v gospodarski rasti. Leto 2006 se bo okrepila rast domače potrošnje, realna rast bruto domačega proizvoda v letu 2007 se bo ohranjala na podobni ravni kot v letu 2006, v kolikor ne bo prišlo do dejavnih rezultatov nekaterih kratkoročnih ukrepov, ki so predlagani v paketu reform. Ob koncu leta 2004 je Slovenija izpolnjevala 3 od 5 maastrichtskih kriterijev, pri čemer kriteriji stabilnosti tečaja tolarja ni mogla izpolnjevati, ker se sodeluje v mehanizmu deviznih tečajev šele od junija leta 2004. Na področju zniževanja inflacije je ključno zagotoviti stabilni tečaj, postopno zniževanje obrestnih mer ter postopno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja. Te usmeritve predstavljajo ustrezno kombinacijo temeljnih makroekonomskih politik, ki jih bodo podprle tudi druge vladne politike. Za dosego maastrichtskega kriterija v juliju 2006 bo zato vlado nadaljevala že s sprejetimi politikami, predvsem tukaj z restriktivnimi politikami na področju reguliranih cen ter z acikličnim prilagajanjem trošarin za tekoče gorivo v okviru, ki ga dovoljujejo predpisi Evropske unije, s čimer bo blažila prekomerne vplive nihanja cen nafte in še zlasti njihove sekundarne učinke. Zniževanje inflacija se je nadaljevalo tudi v letošnjem letu, še hitrejše umirjanje cen pa je preprečilo naraščanje cen nafte na svetovnih trgih v poletnih mesecih in posledično naraščanje cen tekočih goriv za prevoz in ogrevanje. V nadaljevanju izvajanja dosedanjih ukrepov makroekonomskih politik za znižanje inflacije in v manjši meri ohranjanju ugodnih učinkov vstopa v Evropsko unijo je napoved povprečne inflacije za leto 2006 2,5%. To bo omogočilo izpolnitev maastrichtskega kriterija sredi leta 2006 in prevzem evra leta 2007. Inflacija naj bi se po letu 2006 ohranila na ravni okoli 2,4%. V prvem obdobju do vključno leta 2007, ko bo potekalo izvajanje kratkoročnih ukrepov, predvidenih v strategiji razvoja Slovenije, in bodo tudi makroekonomske politike zaradi izpolnjevanja maastrichtskih konvergenčnih kriterijev naravnane predvsem stabilizacijsko, je predvideno ohranjanje in gospodarske rasti okrog ravni 4%. Rast produktivnosti v tem obdobju še ne bo bistveno odstopala od rasti, dosežene v zadnjih desetih letih, tudi v sami strukturi bruto domačega proizvoda še ne bo prišlo do bistvenih sprememb. Preboj na višjo razvojno raven predvidevamo po letu 2007, ko bi kratkoročni ukrepi strategije razvoja Slovenije začeli dajati rezultate. V tem obdobju je na eni strani pričakovana krepitev rasti izvoza oziroma tujega povpraševanja, ki ga bodo implementaciji ukrepov strategije razvoja dodatno spodbudil bolj konkurenčni izvoz proizvodov in storitev z višjo dodano vrednostjo, na drugi strani bo po letu 2007 prišlo do pospeška rasti zasebne potrošnje, spodbujene z učinki prvih ukrepov strategije razvoja, ki bi tudi dvignili povprečno raven razpoložljivega dohodka prebivalstva. V skladu s povečano konkurenčnostjo gospodarstva in spodbujanjem podjetništva je najpomembnejši ukrep na področju javnofinančne politike že v letu 2006 začeta postopna ukinitev davka na izplačane plače. Po dolgem času v Sloveniji prvič nek davek ukinjamo oziroma zmanjšujemo. Premalo besed je bilo v preteklih dneh namenjenih ukinitvi tega davka, govorilo se je predvsem o možni višji stopnji davka na dodano vrednost v letu 2007. Kot je minister za finance večkrat izrecno poudaril, je to samo ena izmed možnosti za zagotovitev delnega izpada prihodkov v letu 2007. V primeru odločitve za korenitejšo davčno reformo kot je predlagana, je razprava o tem ukrepu seveda nepotrebna. Tudi če se to ne bi zgodilo, bo vlada najprej proučila druge alternativne možnosti nadomestitve izpada prihodkov zaradi ukinitve davka na izplačane plače, možnosti znižanja odhodkov, možnost povečanja drugih vrst prihodkov in bo v spremembah proračuna za leto 2007 predlagala tisto možnost oziroma kombinacijo le-teh, ki bo z makroekonomskega vidika najbolj primerno. Ne glede na vse je odločitev za ukinjanje davka na plačno listo dejstvo, ki bo vsekakor zniževalo stroške dela pri nas in tako povečalo konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Spoštovani! V predlaganih dokumentih se je predvideni konsolidirani javni finančni prihodki ih odhodki zmanjšujejo. Proračunski primanjkljaj za leto 2006 ostaja v primerjavi z letom 2005 na enakem nivoju in znaša 1,4% bruto domačega proizvoda, v letu 2007 pa se zniža na 1,2% bruto domačega proizvoda. Prav tako se znižuje delež odhodkov v bruto domačem proizvodu, in sicer z 26,6% v letu 2005 na 26,2% v letu 2006 in na 26% v letu 2007. Postopno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja ter vzdržna plačna in cenovna politika so ključni za izpolnitev pogojev za prevzem evra in s tem za zagotovitev stabilnega in predvidljivega makroekonomskega okolja za slovenska podjetja. V predlaganih proračunih se povečuje sredstva za spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva in naložb ter za sofinanciranja raziskav, usmerjenih v gospodarski razvoj in inovativnost, skozi katere želimo v skladu z lizbonsko strategijo povečati obseg vlaganj v tehnološki razvoj in povečati razvojno spodbudne domače in tuje naložbe; sredstva za izobraževanje, za spodbujanje skladnega regionalnega razvoja, za prebivalstveno politiko - zlasti prek spodbujanja stanovanjske gradnje -, za naložbe v zdravstvo in okolje ter pravosodni sistem, povečujejo se odhodki za investicijsko vzdrževanje in gradnjo državnih cest na področju prometne infrastrukture. Še vedno se povečujejo tudi sredstva za projekte, povezane s prevzemanjem mednarodnih obveznosti v okviru Evropske unije, predvsem za schengensko mejo in za obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Natu. Hkrati država ustvarja potrebne prihranke z varčevanjem pri lastnih izdatkih za blago in storitve ter zaposlovanja in plače, pa tudi z večjo preglednostjo in racionalnostjo na področju socialnih transferov. Za programe povečanja konkurenčnosti se integralna sredstva proračuna glede na oceno realizacije za leto 2005 povečujejo za 32,7%. V okviru tega se za 75,4% povečujejo sredstva za spodbujanje izvozne usmerjenosti slovenskih podjetij in za 67,5% se povečujejo sredstva za spodbujanje tujih investicij. V okviru programa "Promocija Slovenije", razvoj turizma in gostinstva se najbolj povečujejo sredstva za trženje in razvoj turizma. Sredstva za razvoj znanosti in tehnologije v proračunu za 2006 in tudi 2007 so namenjena sofinanciranju tehnoloških in informacijskih investicij, razvojno-raziskovanih projektov posameznih podjetij, prijavljenih na razpise, podpori delovanja tehnoloških parkov, razvoju storitev ter opremljanju tehnoloških centrov, pospeševanju podjetniških inkubatorjev na univerzah ter podpori mednarodnim razvojno-raziskovalnim aktivnostim. Sredstva v okviru tega programa so ključnega pomena za doseganje ciljev lizbonske strategije in barcelonskega cilja 3% skupnih vlaganj v raziskave in razvoj, od česar naj bi 2/3 teh sredstev vložila podjetja. Sredstva za lokalno samoupravo se v predlogu proračuna za leto 2006 načrtujejo v višini 68 tisoč 902 milijona tolarjev, kar predstavlja povečanje za več kot 17% glede na oceno realizacije 2005. Pri službi vlade za lokalno samoupravo in regionalni razvoj se za delovanje na področju lokalne samouprave ter koordinacijo vladne in lokalne ravni za leto 2006 načrtujejo sredstva v višini preko 17 milijard tolarjev, kar predstavlja 67% povečanje glede na oceno realizacije 2005. Povečanje načrtovanih sredstev je predvsem predlagano zaradi predlagane spremembe zakona o financiranju občin, v skladu s katerim občinam pripadajo dodatna sredstva iz državnega proračuna za spodbujanje skladnega regionalnega razvoja. Največji delež načrtovanih sredstev je namenjenih financiranju regionalne infrastrukture, sofinanciranju izvedbenih del regionalnih razvojih projektov, prestrukturiranju zasavske regije in nekaterim drugim programom. Pri ministrstvu za finance se za sofinanciranje dejavnosti v občinah za leto 2006 načrtujejo sredstva v višini preko 51 milijard tolarjev, kar predstavlja skoraj 7% povečanje glede na oceno realizacije v letošnjem letu. Načrtovana sredstva so namenjena za pokrivanje izračunanih sredstev finančne izravnave občina v višini preko 67 milijard tolarjev, preostala razlika pa je namenjena pokrivanju izpada dohodnine pri tistih občinah, ki se samofinancirajo. Povečuje se obseg sredstev za potrebe urejanja in nadzora na področju prometa v višini preko milijarde tristo milijonov tolarjev, povečujejo se tudi sredstva v okviru programa železniški promet in infrastruktura za skoraj 6 milijard tolarjev, predvsem za izvajanje gospodarskih javnih služb na področju železniškega prometa. Na glavnem programu cestna infrastruktura se obseg sredstev zmanjšuje za preko 13 milijard tolarjev, predvsem zaradi znižanja transferov DARS-u, in to delno na integralnih, delno pa na kohezijskih proračunskih postavkah. V predlogu proračuna 2007 je predvideno povečanje skupnega obsega sredstev na tem področju za skoraj 9 milijard oziroma za 9% glede na predlog proračuna za leto 2006. Nemoteno financiranje nacionalnega programa izgradnje avtocest se bo krilo iz drugih virov. Socialni transferi v letu 2006 ostajajo v večini v ustaljenih okvirjih. Dodatna sredstva so namenjena za spodbujanje zaposlovanja invalidov, zaradi česar se pričakuje večje število zaposlenih invalidov in posledično tudi njihovo večjo socialno vključenost. Povečujejo se sredstva za nujne investicije na področju institucionalnega varstva, ko gre za starejše in za osebe s posebnimi potrebami. Neposredna plačila v kmetijstvu se bodo iz leta 2005, ko so znašala 90% evropskega povprečja, dvignila na 95% tega povprečja v letu 2006. Višina sredstev za namen neposrednih plačil v kmetijstvu se v primerjavi z oceno realizacije v letu 2005 zviša za skoraj 37%. Poseben poudarek je dan v nadaljevanju podpor za povečevanje konkurenčnosti in strukturnim spremembam ter izvajanja ukrepov programa razvoja podeželja, ki predstavljajo temelj sonaravnega kmetovanje in gospodarno ter okolju prijazne rabe naravnih danosti, zagotavljanja obdelanosti kmetijskih zemljišč, ohranjanja kulturne krajine in zagotavljanja kakovostne in varne hrane. Proračun za leto 2007 predvideva in podpira tudi začetek izvajanja reforme politike razvoja podeželja. Proračun ministrstva za zdravje se povečuje tako v letu 2006 kot v letu 2007. V največji meri so dodatna sredstva prerazporejena na proračunske postavke, preko katerih se bo vplivalo na zmanjšanje čakalnih vrst. Delno povečanje sredstev beležijo projekti, ki se bodo sofinancirali iz evropskih sredstev ter financiranje programov v okviru Slovenija Transplant. Dodatna sredstva pri ministrstvu za javno upravo so namenjena postopnemu odpravljanju najemniških razmerij za objekte, v katerih se nahajajo državni organi, kar pomeni realizacijo finančnih obveznosti v približno enakem obsegu, vendar bistveno ugodnejšo premoženjsko strukturo države. Na drugi strani se skozi preverjanje in zniževanje obstoječih obveznosti z izvedbo javnih razpisov oziroma skupnih javnih naročil zagotavlja višja učinkovitost in racionalnejša poraba tako za informacijsko podporo državni upravi kot tudi v segmentu upravljanja z nepremičninami. Z iskanjem novih načinom izvajanja storitev, ki jih ministrstvo za javno upravo opravlja za druge državne organe, bodo realizirani dodatni prihranki in zagotovljena relativna visoka stopnja rasti tako v obsegu kot v kakovosti. Pomemben segment zajemajo sredstva, namenjena izgradnji objektov na naši južni meji, ker bo posebna pozornost namenjena črpanju razpoložljivih evropskih virov. Na postavkah ministrstva so zagotovljena tudi sredstva za odpravo plačnih nesorazmerij. V leto 2006 in 2007 bomo vlagali dodatna sredstva v izboljšanje materialnih pogojev dela v sistemih vzgoje, izobraževanja in usposabljanja, in sicer preko investicij v vrtce in osnovne šole - tukaj v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi, kar bo posledično pomenilo več denarja tudi za občine - in investicij ter investicijskega vzdrževanja v srednješolski prostor. Sredstva za ta namen so v letu 2006 povečana za 45% v primerjavi z oceno realizacije v letošnjem letu. Delež proračuna za kulturo v celotnem državnem proračunu ostaja v letih 2006 in 2007 na približno enakem nivoju kot v letu 2005, to je okoli 2%. Ob predlogu proračuna za leto 2006 je več sredstev zagotovljenih za obnovo kulturnih spomenikov, za medije, za film, za knjigo in knjižničarstvo. Prednost pri financiranju se prenaša na podporo ustvarjalnosti. Okolje in prostor imata za leto 2006 načrtovana sredstva večja glede na letošnje leto za preko 5 milijard tolarjev. Večji del tega povečanja bo namenjen porabi sredstev kohezijskega sklada, in sicer za zaključke projektov čistilnih naprav in kolektorjev v večjem številu slovenskih občin. Z načrtovanimi integralnimi sredstvi, ki so za leto 2006 tudi sicer višja, bodo zagotovljena dodatna sredstva predvsem za prednostne naloge, torej izpolnjevanje obveznosti implementacije, evropske okoljske zakonodaje, predvsem na področju odpadnih voda in ravnanja z odpadki, vodno-gospodarsko javno službo, razširitev in dopolnitev dejavnosti na področju parkovne politike, sanacijo plazov srednjega in malega obsega, z uvedbo množičnega vrednotenja nepremičnim, zagotovljeno pa je tudi minimalno povečanje sredstev v sklopu izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi, pa tudi, ko gre za sklop oskrbe s pitno vodo za izvedbo prve faze vodooskrbe v Halozah in prenosnega vodovoda za občino Črno na Koroškem in Mežico. V predlogu proračuna so načrtovana sredstva za dokapitalizacijo Stanovanjskega sklada Republike Slovenije. Z njimi bo stanovanjski sklad zagotovil okoli 200 dodatnih najemnih stanovanj. V primeru, da bodo skladu brezplačno dodeljena tudi ustrezna zemljišča, pa bo mogoče z omenjenimi sredstvi letno zagotoviti okoli 250 dodatnih najemnih stanovanj. Z razpoložljivimi sredstvi se bo približevalo dolgoročnemu cilju, ki je naveden v strategiji razvoja Slovenije, in sicer da bi v obdobju 2007-2013 zgradili vsaj 2.000 dodatnih najemnih stanovanj. Za nadaljnje aktivno sodelovanje Slovenije v multilateralnem okolju, zlasti v EU, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Organizaciji združenih narodov in Natu se v proračunu povečujejo sredstva za projekte, povezane s prevzemanjem mednarodnih obveznosti v teh okvirih. Kar zadeva EU, mora proračun zagotoviti sredstva za uspešno pripravo na predsedovanje tej organizaciji, in sicer sredstva, ki so potrebna že v letu 2007. Ustrezna sredstva zahteva tudi priprava na vzpostavitev naše južne meje in vse ostalo - od informacijskega sistema do kadrovske podpore -, kar je povezano z vstopom Slovenije v schengenski režim. V letu 2006 bomo ustrezna sredstva namenili tudi pomoči državam kandidatkam pri njihovih pripravah na vstop v EU. Na tem mestu velja opozoriti, da se Slovenija z graduacijo pri Svetovni banki in članstvom v EU v lanskem letu tudi uradno pridružila gospodarsko najrazvitejšim državam v svetovnem merilu. S tem prehodom je prišla v krog držav, ki morajo skladno s sprejetimi zavezami v okviru OZN prevzeti tudi svoj delež odgovornosti za zmanjševanje razlik med razvitimi in nerazvitimi ter za skladnejši razvoj v svetu. Zagotavljanje mednarodne razvojne pomoči je obveza, ki jo je Slovenija prevzela tudi v okviru EU. Po širitvi so se namreč nove članice zavezale, da bodo postopoma povečevale odstotek svojega BDP, namenjenega za razvojno pomoč, na vsaj 0,17% do leta 2010. V skladu s tem bo Slovenija, ki razvojni pomoči ta trenutek namenja okoli 0,1% BDP - se pravi, nekaj več kot polovica od tega, kar smo zavezani -, postopoma vodila politiko povečevanja sredstev za uradno razvojno pomoč. Do leta 2010 naj bi se v primerjavi z lanskim letom ta povečala za skoraj 5 milijard tolarjev. Spoštovani! Cilj javnofinančne politike vlade na srednji in dolgi rok je doseganje vzdržnega proračunskega primanjkljaja in zniževanje strukturnega primanjkljaja širšega sektorja države vse do leta 2010. Za naše javne finance je značilen velik delež zakonsko opredeljenih odhodkov, kar pomeni, da so na kratek rok izdatki zelo neprilagodljivi. Tudi zato so do določene spremembe nujne in upam, da jih bomo po razpravi ob predlaganem paketu strukturnih reform lahko dosegli ob čim večjem soglasju. Verjamem, da je izboljšanje konkurenčnosti našega gospodarstva in hitrejši tehnološki razvoj naš skupni cilj, saj je nesporno jasno, da edino gospodarski razvoj lahko zagotovi realne temelje za povečanje blaginje. Hvala lepa.
Hvala gospodu predsedniku. Prosim ministra za finance dr. Andreja Bajuka za dodatno predstavitev proračunskega memoranduma in predloga proračuna Republike Slovenije za leti 2006 in 2007. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! V skladu z določbami zakona o javnih financah sta danes pred vami proračuna Republike Slovenije za leti 2006 in 2007. Prevzem evra kot skupne valute čez malo več kot leto dni določa stvarni okvir ekonomski politiki na vseh področjih, predvsem pa na področju javnih financ. Predloga proračunov za leti 2006 in 2007 sta bila pripravljena v tem smislu ter omogočata znotraj tega okvirja dodatne pomembne korake za uresničitev sprejete strategije razvoja Slovenije. V tem smislu se v predlogu proračuna, ki vam ga danes predstavljamo, v deležu bruto domačega produkta znižujejo tako prihodki kot odhodki. V letu 2006 bodo znašali prihodki 1756,4 milijarde ali 24,8% bruto domačega produkta, kar je za 0,4% bruto domačega produkta manj kot v letu 2005. V letu 2007 pa bodo prihodki znašali 1861,1 milijarde ali 24,7% bruto domačega produkta, kar je še za 0,1% manj kot v letu 2006. Odhodki leta 2006 ne bodo presegli 1857,9 milijard ali 26,2% bruto domačega produkta, kar je 0,4% manj kot v letu 2005. V letu 2007 pa bodo odhodki znašali 1954,2 milijardi ali 26% bruto domačega proizvoda. Proračunski primanjkljaj bo v letu 2006 ostal na skoraj enaki ravni kot v letu 2005, in sicer 1,4% bruto domačega produkta, v letu 2007 pa se bo znižal na 1,2%. Predvideni prihodki tako za leto 2006 kot 2007 so izračunani upoštevajoč učinke sprememb in dopolnitev davčne zakonodaje, za katerega se je obvezala ta vlada v začetku leta 2005. Gre namreč za spremembe in dopolnitve zakona o dohodnini, zakona o davku na dobiček pravnih oseb, zakona o davčnem postopku ter zakona o davku na dodano vrednost, ki jih bo vlada v prihodnjih dneh predložila temu državnemu zboru in bodo prispevali k razbremenitvi gospodarstva, spodbujanju podjetništva, vlaganju v raziskave in razvoj ter povečanju konkurenčnosti. Poleg teh sprememb pa je v skladu s ciljem povečanja konkurenčnosti gospodarstva in spodbujanja podjetništva najpomembnejši ukrep na področju javnofinančne politike postopna ukinitev davka na izplačane plače. Preko zniževanja stroškov dela tako v zasebnem kot tudi v javnem sektorju bomo pozitivno vplivali na gospodarsko rast, predvsem pa je pomembno, da bomo z ukinitvijo davka prispevali k povečani konkurenčnosti slovenskega gospodarstva, ki je eden od ključnih ciljev strategije razvoja Slovenije in kot tak prioriteta te vlade. V predlogu proračuna je upoštevana postopna ukinitev davka na izplačane plače, in sicer 20% v letu 2006 ter dodatnih 20% v letu 2007. Načrtovano je tudi dodatno 30% znižanje v letu 2008 in dokončna ukinitev omenjenega davka v letu 2009. S postopno ukinitvijo davka na izplačane plače bomo znižali javnofinančne prihodke, deloma pa tudi odhodke. Tako je neto učinek na bilance javnega financiranja v letu 2006 minus 18 milijard in 39,3 milijarde v letu 2007 ter 73,8 milijard v letu 2008 in 113,3 v letu 2009. Izpad davka na izplačane plače bomo v letu 2006 morali nadomestiti, in sicer z nižjimi odhodki na podlagi izvajanja restriktivne kadrovske politike ter uveljavljanja številnih varčevalnih ukrepov, ki nam bodo omogočili znatno znižanje sredstev za materialne stroške. Izpad prihodkov v letu 2007, in sicer v višini 39,3 milijarde, pa nameravamo prav tako nadomestiti z nižjimi odhodki, skupaj z morebitnimi dodatnimi sredstvi. Ena izmed možnosti je zvišanje stopnje DDV-ja v letu 2007. Pri pripravi predloga proračuna za leto 2007 je bila tako vključena predpostavka o povečanju davčne stopnje DDV z 20 na 21 oziroma znižanje stopnje z 8,5 na 9%. Vlada bo proučila in primerjala izračune finančnih učinkov tudi za druge alternativne oziroma možne ukrepe, tako na strani odhodkov, dodatne varčevalne ukrepe, kot na strani prihodkov. Preden se bo o tem dejansko dokončno ukrepalo, je potrebno vključiti v finančne učinke od leta 2007 dalje vse dodatne strukturne spremembe, ki so trenutno predmet javne razprave. Končna odločitev bo tako verjetno kombinacija več ukrepov, tako na strani odhodkov kot prihodkov. Ob predlogu sprememb proračuna za leto 2007 in pripravi proračuna za leto 2008 bodo ti finančni učinki že znani, tako da bo mogoče z gotovostjo sprejeti z makroekonomskega vidika najugodnejšo možnost, jo upoštevati v predlogu sprememb proračuna za leto 2007 in hkrati z njim vložiti potrebne zakonske spremembe v obravnavo v ta državni zbor. Največja neznanka pri pripravi predloga proračuna za leto 2007 pa so tako imenovana evropska sredstva. Dejansko gre za slovenska sredstva, ki se prilivajo v naš proračun prek proračuna EU in so prav tako kot naši prispevki v Bruselj sestavni del našega proračuna. Ocene prihodkov iz proračuna EU in vplačil v evropski proračun v obdobju naslednje finančne perspektive so v tem trenutku neznani. V predlogu proračuna za leto 2007 ter projekcijah do leta 2010, ki so danes pred vami, pa smo upoštevali finančne posledice zadnjega znanega predloga, in to je do sedaj nesprejeti kompromisni predlog luksemburškega predsedstva za naslednjo finančno perspektivo iz konca junija leta 2005. Na žalost do danes ni nobene nove informacije oziroma predlagane kompromisne rešitve, zato moram še enkrat poudariti, da je lahko že danes jasno, in sicer vsem, da bo proračun za leto 2007 potrebno aktualizirati, ko bodo enkrat znani ključni parametri nove finančne perspektive EU. Kar se tiče odhodkov pa programska struktura proračuna pokaže, da so prioritete te vlade predvsem na sledečih področjih: tehnološki razvoj in program v podporo znanosti, kjer želimo v skladu z lizbonsko strategijo povečati obseg vlaganj v raziskave in tehnološki razvoj. Sredstva na tem področju se v letu 2006 povečujejo kar za 21% v primerjavi z letom 2005. Poleg tega povečanja neposrednih proračunskih sredstev v ta namen pa moram tu poudariti, da v predlogu sprememb in dopolnil zakona o dobičku pravnih oseb vlada načrtuje novo posebno olajšavo za zasebna vlaganja za raziskave in razvoj. Pričakujemo, da bomo s tem dosegli preboj na tem področju in znatno pripomogli k tesnejšim povezavam med gospodarstvom in raziskovalnimi ustanovami, s katerimi Slovenija danes že razpolaga, tako v javnem kot zasebnem sektorju. Naj omenim tudi, da na tem področju v svojem predlogu sprememb in dopolnitev zakona o davku na dobiček pravnih oseb vlada načrtuje ohraniti sedaj veljavne olajšave za investicijska vlaganja. Spodbujanje konkurenčnosti slovenske industrije, ker želimo povečati konkurenčnost naše industrije in povečati prilive razvojnospodbudnih domačih in tujih naložb. Sredstva na tem programu se v letu 2006 povečujejo za 24,5%. Vlaganje v prometno infrastrukturo, in sicer na področju vzdrževanja in gradnjo državnih cest. Na področju, ki je do sedaj bilo deležno daleč premalo pozornosti, se proračunska sredstva povečujejo kar za 63,2%, in sicer s 16,6 milijard v letu 2005 na 23,8 milijard v letu 2006 ter na 28,7 milijard v letu 2007. Vlada ocenjuje, da čeprav posredno bodo ta sredstva močno prispevala k cilju sladnega regionalnega razvoja. Druga pomembna stvar je nov način financiranja Družbe za avtoceste Republike Slovenije. Kot vam je znano, na podlagi pravnoinstitucionalnega okvira je DARS gospodarska družba, ki deluje v skladu z zakonom o gospodarskih družbah. Kot taka družba ni del javnih financ, to je bilo pregledano s strani evropske komisije preko svojih predstavnikov v Eurostatu, to je specifična agencija, ki te stvari prej preučuje, in prav tako tudi mednarodnega denarnega sklada. Tako eni kot drugi so sprejeli takšen pristop in spoštujejo to dejstvo, da se DARS lahko financira s svojimi lastnimi prihodki in da ni del javnofinančnega sistema. Zato so sredstva, ki se v letu 2005 predvidena iz proračuna, transferji Darsu, v 19,1 milijard, se znižajo samo na 5,9 v letu 2006 in 10,1 milijard v letu 2007. Naj k temu še poudarim sledeče, da je nujna zaveza slovenske države ta, da bo zagotovila dolgoročno verodostojnost takšnega pravnoinstitucionalnega okvira in da bo zagotovila, da bodo dejansko sredstva cestnin zagotavljala dolgoročno stabilnost te družbe. Zdravstveno varstvo je tudi eno zelo pomembno področje, za katerega bi rad poudaril, da se za zagotavljanje optimalnih pogojev za zdravje sredstva leta 2006 povečujejo kar za 32,8%. Gre za nujne investicije, ki jih potrebujemo za modernizacijo določenih strateških segmentov našega zdravstvenega sistema. Rad bi tudi poudaril, da postopna ukinitev davka na izplačane plače v delu, ki predstavlja zmanjšanje odhodkov pri Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije že v letu 2006 prinese 1,8 milijard manj stroškov, ki jih bodo lahko uporabili kot dodatna sredstva za financiranje novega programa zmanjševanja čakalnih vrst. Področje varovanja okolja, zmanjševanje onesnaženost, kjer se sredstva povečujejo kar za 36,8% s 7,7 milijard predvidene realizacije v letu 2005 na 10,5 milijard v letu 2006. Na področju programa reforme kmetijstva in živilstva kot posledica skupne kmetijske politike Evropske unije ter v preteklosti izpogajanih kriterijev se predvideva dvig neposrednih plačil s sedaj veljavnega 90% povprečja EU v letu 2005 na 95% povprečja Evropske unije v letu 2006. Neposredna sredstva za skladen regionalni razvoj, kjer želimo doseči hitrejši razvoj vseh regij in zmanjšati zaostanek najmanj razvitih, se samo pri službi vlade za lokalno samoupravo in regionalni razvoj povečuje za 67,9% iz realiziranih 67 milijard v letu 2004 ter 10,1 milijarde, namenjenih v letu 2005, na 17 milijard v letu 2006 in 25 v letu 2007. Vsekakor je še posebej treba omeniti financiranje lokalne samouprave, tako skozi finančno izravnavo kot tudi prek sredstev za investicije, ki so namenjene občinam. To je področje, ki je predmet posebne pozornosti te vlade, kot se je že izkazalo v sprejetem predlogu rebalansa proračuna za leto 2005, v katerem smo glavarino povečali za 10% glede na leto 2004. Glavarina se bo v letu 2006 kot tudi v letu 2007 dodatno povišala za 4,5% letno in bo tako v letu 2006 znašala 103.638 tolarjev, v letu 2007 pa 108.302 tolarja. Glede na pričakovano stopnjo inflacije je to znatno in tudi realno povišanje sredstev za finančno izravnavo občinam. Po drugi strani in še vedno na nivoju lokalne samouprave pa se sredstva, predvidena za investicijske transfere občinam, povečujejo že v letu 2006. In sicer, z 20,9 milijarde v letu 2005 na 27 milijard v letu 2006. Naj glede tega omenim le, da te številke jasno izkazujejo prioriteto te vlade, posebno če primerjamo te podatke z dejansko realiziranimi investicijskimi transferi v letu 2004, ki so dosegali le 13,6 milijarde. Glede na priprave investicijskih projektov na lokalni ravni, ki utegnejo črpati evropska sredstva, se v letu 2007 investicijski transferi občinam predvidevajo na ravni 57,9 milijarde. Posebno pozornost pa moramo posvetiti predvidenim proračunskim sredstvom za uresničevanje ustavnega načela socialne države. Vlada se je zavzela za to, da so v proračunu za leto 2006 in prav tako za leto 2007 zagotovljena potrebna sredstva za ta namen. Dejansko, ko primerjamo rebalans proračuna za leto 2005 z realizacijo proračuna za leto 2004, ugotavljamo, da so se sredstva za ta namen znatno povečala. Analiza stanja izvrševanja proračuna za leto 2005 pa kaže, da bo s prerazporeditvami treba povečati sredstva za ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, in sicer za 3,7 milijarde dodatnih sredstev, predvsem na področju socialnih transferov posameznikom, saj je gibanje števila upravičencev drugačno, kot so bile predpostavke ob pripravi rebalansa proračuna za leto 2005. Prav zato se je vlada odločila, da je nujno uvesti določene spremembe na področju transferov posameznikom, in sicer prek bolj učinkovitega spodbujanja k zaposlovanju prejemnike denarnih socialnih pomoči in nadomestil za brezposelnost, z dodatnimi ukrepi politike zaposlovanja, dograditve informacijskih sistemov, ki bodo omogočili večjo povezanost, preglednost in nadzor nad sistemi socialnih transferov. Spremembe valorizacije transferov posameznikom, ki se financirajo iz državnega ali občinskih proračunov ter iz blagajne Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, tako da valorizacija ne bo presegala predvidene letne stopnje inflacije za tekoče leto. Enak pristop bi veljal tudi za vse tiste kategorije transferov posameznikom, ki se financirajo iz blagajne obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja, to je tisti del pokojnin in drugih dajatev, ki predstavljajo obveznosti Republike Slovenije zaradi priznavanja pravic pod posebnimi pogoji in nimajo podlage v samem delovnem razmerju - varstveni dodatki in tudi nadomestila. Na podlagi teh ukrepov pa predlog proračuna za leto 2006 predvideva 271,4 milijarde za ministrstvo za delo, družino in socialo. To se pravi 900 tisoč manj, kot se pričakuje v realizaciji od 2005. Kar pa še vedno predstavlja, predlagan proračun za leto 2006, še vedno predstavlja realno rast nad realizacijo v letu 2004. Torej na področju transferov posameznikom, ki se izplačuje iz javnofinančnih virov, predlagamo samo spremembo, ki bi vsem imetnikom pravic poenotila sistem valorizacije oziroma letnega usklajevanja. Neenotno usklajevanje posameznih vrst transferov posameznikom, za katere ni strokovno utemeljenih razlogov, vodi v neenakopraven socialni položaj upravičencev do posameznih vrst transferov. Ne nazadnje pa neenotno in netransparentno usklajevanje transferov otežuje planiranje javnofinančnih sredstev. Vsekakor pa se s tem predlogom obdrži realna vrednost vseh obstoječih pravic. Po drugi strani pa predlog proračuna za leto 2006 in 2007 vključuje vsa sredstva, ki so potrebna za usklajevanje pokojnin v okviru novele zakona, ki ga je ta državni zbor pred kratkim sprejel. Za reševanje stanovanjske problematike so v proračunu za leti 2006 in 2007 zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo stanovanjskega sklada v višini od 3 milijard tolarjev vsako leto, kar bo omogočilo gradnjo dodatnih novih neprofitnih stanovanj. Zaradi obveze, ki smo jo sprejeli z vstopom Slovenije v Nato, se mora delež izdatkov za obrambo do leta 2008 povišati na 2% bruto domačega proizvoda. V letu 2006 znašajo izdatki za obrambo, predvideni izdatki, 1,73% bruto domačega proizvoda. Prav tako je potrebno posebej omeniti sredstva, potrebna za predsedovanje Evropski uniji v prvi polovici leta 2008. V letu 2006 za ta namen namenjeno 1,2 milijarde tolarjev - največji del, praktično 2/3 odpade na gradnjo nove kongresne dvorane na Brdu pri Kranju. V letu 2007 pa je za ta namen namenjeno 5,2 milijardi tolarjev. Vlada je v predlogu proračuna za leto 2006 in 2007 že upoštevala določene ukrepe, ki pozitivno vplivajo na nižje odhodke državnega proračuna, in sicer znižanje stroškov dela v javnem sektorju, saj za to obdobje do leta 2008 ne bo povečevala števila zaposlenih, razen za potrebe predsedovanja EU, kar pa so zaposlitve za določen čas. Poleg tega bodo stroški nižji tudi zaradi postopne ukinitve davke na izplačane plače. Sredstva za delovanje državnih organov, materialni stroški, se realno znižujejo, kar kaže na varčevalno naravnanost proračuna. Aktiven pristop k pripravi rezultatom usmerjenega proračuna, v katerem so proračunski uporabniki opredelili cilje in kazalnike učinkovitosti in uspešnosti proračunske porabe. Prvič sta pred nami proračuna, kjer so se proračunski uporabniki jasno zavezali delovanju za doseganje svojih ciljev, sicer ne vsi, ampak velika večina, in ki so jih tudi navedli in ovrednotili. Nepogrešljiva je primerjava finančnega dela proračuna z načrtovanimi cilji, za kar v proračunih sedaj obstaja bolj kakovostna podlaga. Na tej kakovostni osnovi bodo obrazloženi tudi zaključni računi proračunskih uporabnikov, s čimer bo poročanje proračunskih uporabnikov enostavno boljše. Za potrebe pokrivanja proračunskega primanjkljaja v bilanci prihodkov in odhodkov primanjkljaja v računu finančnih terjatev in naložb se bo Republika Slovenija v letu 2006 neto zadolžila za 100,2 milijardi tolarjev, v letu 2007 pa za 93,5 milijard tolarjev. Zakon o javnih financah predvideva, da vlada Republike Slovenije predloži državnemu zboru hkrati s predlogom proračuna tudi predlog programa prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja. Državno stvarno premoženje so po zakonu o javnih financah premičnine in nepremičnine v lasti države, državno finančno premoženje pa denarna sredstva, terjatve, dolžniški vrednostni papirji in delnice ter deleži na kapitalu pravnih oseb in druge naložbe v pravne osebe, tako imenovane kapitalske naložbe. V odlok o programu prodaje državnega finančnega stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007 so uvrščeni predlogi, za katere pravni državni organi ocenjujejo, da so izvedljivi v omenjenem proračunskem obdobju. Prodaja finančnega premoženja v lasti države v letih 2006 in 2007 se s tem predlogom načrtuje v knjigovodski vrednosti 187 milijard tolarjev. Po drugi strani pa prodaja stvarnega premoženja v lasti države se s tem predlogom načrtuje v okvirni ocenjeni vrednosti 3,7 milijard tolarjev v letu 2006 in v okvirni ocenjeni vrednosti 407 milijonov v letu 2007. Prodaje bodo potekale v skladu z metodami, ki jih predpisujeta uredba o prodaji in drugih oblikah razpolaganja s finančnim premoženjem držav in občin in uredba o pridobivanju, razpolaganju in upravljanju s stvarnim premoženjem države in občin. Po zakonu o javnih financah se v odlok o prodaji navede le seznam kapitalskih naložb in odstotni delež, ki se ga predlaga za prodajo. Za vsako posamezno vrsto kapitalske naložbe bo pred končno odločitvijo o prodaji izdelan posamezen program prodaje te kapitalske naložbe. V posameznem programu prodaje kapitalske naložbe, o sprejemu katerega bo odločala vlada, bodo na podlagi ustreznih strokovnih podlag opredeljeni konkretni cilji prodaje te kapitalske naložbe, konkretne metode, ki bodo uporabljene pri prodaji ter postopki in roki za izvedbo teh metod. V okviru priprave posameznega programa prodaje kapitalske naložbe bodo opredeljena tudi vsa potrebna pripravljalna dejanja ob skrbnem finančnem, organizacijskem in pravnem pregledu ter ocenitvi premoženja in tako dalje. Pri posameznih vrstah kapitalskih naložb zaradi širših makroekonomskih interesov države, povezanih z gospodarskih razvojem, maksimizacija proračunskih prejemkov ne more biti edini ključni cilj prodaje. Pri prodaji teh vrst kapitalskih naložb je treba namreč hkrati zagotoviti doseganje makroekonomskih ciljev, in sicer zlasti doseganje trajne in stabilne rasti gospodarstva, izboljšanje kakovosti in kapacitete javnih storitev ter zagotovitev uspešnejšega in konkurenčnega gospodarskega. Spoštovane poslanke in poslanci! Na koncu bi rad še enkrat poudaril negotovost, s katero se soočamo za leto 2007 zaradi nove finančne perspektive, ki še ni znana, in zaradi česar bo vsekakor potrebno pripraviti spremembe proračuna za leto 2007. Ukinitev davka na izplačane plače je velik korak, ki bo pripomogel k večji konkurenčnosti našega gospodarstva. Čeprav glede tega že dolgo časa obstaja široko soglasje tako v širši kot v strokovni javnosti, do danes tega koraka država še ni izvedla. Prav tako pa bi rad še enkrat poudaril, da so že omenjeni varčevalni ukrepi zadostna podlaga za izvedbo prvega koraka postopne ukinitve tega davka. Vlada bo v prihodnjem letu ugotovila, kakšen ukrep oziroma kombinacija ukrepov je z makroekonomskega vidika najprimernejša za nadaljnji korak v letu 2007. Proračun za leto 2006 je dober proračun, ki odraža prioritete, kot smo si jih zadali tako na področju prevzema evra kot za uresničitev strategije za razvoj Slovenije. Za leto 2007 pa lahko rečem, da je v okviru do sedaj znanih dejstev, ki smo jih lahko upoštevali, prav tako dober proračun, ki pa ga bo zaradi neznanih dejstev potrebno v primernem času aktualizirati, to se pravi spreminjati. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. S tem predstavitev proračunskega memoranduma in predlogov državnih proračunov za leto 2006 in 2007 končana. Spoštovani državni zbor obveščam, da z današnjim dnem prične teči rok za vlaganje amandmajev k predlogu državnega proračuna. Poslanci, poslanske skupine in zainteresirana delovna telesa lahko amandmaje vlagajo do vključno četrtka 20. oktobra 2005. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 12. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije.