Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 49. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 49. schůze dne 25. srpna 2016. Pozvánka vám byla rozeslána v pátek 26. srpna t. r. Prosím, abyste se všichni přihlásili svými identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Nyní přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili paní poslankyni Janu Černochovou a pana poslance Jiřího Petrů. Zeptám se, zda má někdo jiný návrh. Pokud tomu tak není, budeme hlasovat. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s těmito dvěma ověřovateli. Kdo je proti? Hlasování má číslo 1. Přihlášeno je 154, pro 150, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme ověřovateli 49. schůze Poslanecké sněmovny určili paní poslankyni Černochovou a pana poslance Jiřího Petrů. Pan poslanec Tejc - karta 168. Ještě než přečtu omluvy, tak o slovo požádal s přednostním právem pan předseda poslaneckého klubu TOP 09. Kolegyně a kolegové, prosím o klid.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, jak je vám všeobecně známo, minulé úterý zemřela Věra Čáslavská. Doporučuji a chci vás poprosit, abychom tuto dámu, tuto královnu českého sportu, uctili minutou ticha. Děkuji.
Děkuji. Prosím, abychom minutou ticha uctili památku paní Věry Čáslavské. [[Všichni přítomní povstávají, aby uctili památku Věry Čáslavské]] Děkuji. [[Všichni usedají na svá místa.]] Nyní vás seznámím s omluvami. Omlouvají se následující poslankyně, poslanci a členové vlády: Paní poslankyně Balaštíková do 17.30 - pracovní důvody, pan poslanec Farský - pracovní důvody, pan poslanec Kádner - pracovní důvody, pan poslanec Klaška do 15. hodiny - pracovní důvody, pan poslanec Luzar - 17.30 až 20, osobní důvody, paní poslankyně Němcová bez udání důvodu, pan poslanec Nykl - zdravotní důvody, pan poslanec Ploc bez udání důvodu, paní poslankyně Rutová - osobní důvody, pan poslanec Schwarzenberg - pracovní důvody, pan poslanec Urban bez udání důvodu, pan poslanec Zemánek - osobní důvody, pan poslanec Zlatuška - zahraniční cesta, pan poslanec Ženíšek do 15.30 - pracovní důvody. Z členů vlády se omlouvá pan předseda vlády - zahraniční cesta, pan ministr Jurečka - pracovní důvody, pan ministr Mládek - zahraniční cesta a paní ministryně Valachová - pracovní důvody. Tolik tedy omluvy. Pan poslanec Černý hlasuje s kartou číslo 54. A nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 49. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Nejprve bych vás informoval o návrzích, na kterých se shodlo dnešní grémium. Navrhujeme zařadit do programu 49. schůze návrhy zákonů vrácené Senátem, u nichž byla splněna zákonná lhůta. Jsou to tedy následující body: návrh zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s prokazováním původu majetku - tisk 504/6, za druhé návrh zákona, kterým se mění některé volební zákony a další související zákony - tisk 568/9, návrh zákona, kterým se mění zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony - tisk 608/5, návrh zákona o biocidních přípravcích a účinných látkách a o změně některých souvisejících zákonů - tisk 589/4. To znamená, ty to čtyři body bychom pevně řadili jako bod 2 až bod 5 dnešního jednacího dne. Z toho by vyplývalo, pokud s tím bude souhlas, že pevně zařazený bod 57, tisk 828, by se stal bodem šestým. To je jeden návrh z grémia. Druhý návrh z grémia: bod 214, sněmovní tisk 832, návrhu pořadu bychom zařadili pevně na čtvrtek 8. září jako druhý bod po písemných interpelacích, po harmonogramu projednávání státního rozpočtu. To je z mé strany vše ve vztahu k pořadu schůze. Paní poslankyně Kailová má kartu číslo 69. Nyní tedy dám prostor všem těm, kteří se chtějí vyjádřit k pořadu schůze, respektive přednést nějaký návrh. Mám tady s přednostním právem pana předsedu Kalouska, s přednostním právem jsem registroval pana předsedu Černocha. Ještě předtím vlastně se hlásil s přednostním právem pan předseda Faltýnek. Potom pan předseda Černoch a ostatní přihlášky budou potom řádné. Takže tři přednostní práva. Prosím, pana předsedu Kalouska, aby se ujal slova. Připraví se pan předseda Faltýnek.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážené dámy, vážení pánové, dobrý den. Dovolte, abych navrhl nový bod na pořad dnešní schůze, a to jako první bod dnešního jednání. Bod by se nazýval "Usnesení Poslanecké sněmovny k výrokům prvního místopředsedy vlády o koncentračním táboře v Letech". Dovolte stručné zdůvodnění. Při své předvolební návštěvě Varnsdorfu po prohlídce sociálně vyloučených lokalit s převážně romským etnikem pan první místopředseda vlády na veřejnosti vyslovil výrok -
Kolegyně a kolegové, prosím, abyste se utišili, usadili a poslouchali.
Na veřejnosti vyslovil výrok: "Byly doby, kdy všichni Romové pracovali. To, co píší v novinách ti blbečci, že tábor v Letech byl koncentrák, to je lež. Byl to pracovní tábor. Kdo nepracoval, šup a byl tam." Po bouři nevole, která proběhla ve veřejných sdělovacích prostředcích, pan první místopředseda vlády vyslovil výmluvy. Některá média řekla, že se omluvil. My jsme omluvu neslyšeli, my jsme slyšeli výmluvy, že tento výrok byl brutálně vytržený z kontextu. Upřímně řečeno nikdo z nás si neumí představit kontext, v rámci kterého by tato věta byla přijatelná ať už v jakémkoliv kontextu, neboť to, co je na tom výroku nepřijatelné, pobuřující a urážející, není jenom bagatelizace historických faktů. Ta by se možná vytržením z kontextu nechala zdůvodnit. To, co je urážlivé, nepřijatelné a pobuřující, je onen obdivný a pochvalný tón k tehdejší praktice: Podívejte se, jak oni to tenkrát uměli. Heinrich Himmler to řídil jako firmu, nekecal, makal. Kdo nepracoval - šup a byl tam. Výrok, máme-li mluvit o kontextu, tak to spíše vypadalo v dané situaci jako návod k použití než cokoliv jiného. A tohoto výroku se dopustil první místopředseda vlády. [[(14.10 hodin)]] Já chápu, že každý můžeme mít jinou citlivost. Slyšel jsem pana ministra Ťoka a dalšího člena vlády v České televizi, jak řekl, že to je zcela nevinný výrok. My to pokládáme za výrok absolutně nebezpečný. Nebezpečný proto, že se jedná o historii, která se nesmí opakovat. O výrok, který popírá humanitní ideje základů republiky, která byla založena v roce 1918. O výrok, který je zcela nepřijatelný, pronese-li ho jakýkoliv veřejný činitel, navíc tak vysoký činitel jako první místopředseda vlády České republiky. Jsme přesvědčeni, že Česká republika si nezaslouží, aby ji reprezentoval člověk, který je ochoten pochvalně a obdivně hovořit o nelidských praktikách třetí říše. A v tomto smyslu se domníváme, že je povinností Poslanecké sněmovny zaujmout k tomuto výroku stanovisko a tento výrok odsoudit a říct, zda si Česká republika zaslouží, nebo nezaslouží, aby nositelé těchto výroků mohli reprezentovat Českou republiky. My se domníváme, že to je nezbytné. Kdo se domnívá, že ten výrok je přijatelný, akceptovatelný, že je možné ho přejít a že je příliš zbytečné pro Poslaneckou sněmovnu, aby se jím zabývala, ten náš návrh nepodpoří. My jsme přesto přesvědčeni, že slušný člověk by ten návrh podpořit měl. Protože slušný člověk se s takovýmto výrokem smířit nesmí. Děkuji za pozornost.
Pokud budou pánové Faltýnek a Černoch souhlasit s tím, že dám přednost panu ministrovi Babišovi, tak mu umožním vystoupit s přednostním právem. Je tomu tak. Pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dobrý den všem. Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, kolegové, ta aféra, pseudoaféra, která je teď živená, je jenom výsledkem tisíckrát opakované dezinformace. Já bych začal vyjádřením města Varnsdorf, které se vyjádřilo ke kampani za moje odstoupení. Já bych ho tady přečetl. Rádi bychom se jako představitelé města Varnsdorf vyjádřili k umělé mediální bouři rozpoutané kolem jedné věty Andreje Babiše, kterou měl pronést ve Varnsdorfu. Pan Babiš nečinil žádné vystoupení pro novináře, pouze při vyhrocené debatě s občany citoval svého známého a trochu neobratně se vyjádřil o táboře v Letech jako o pracovním táboře. Komentáře některých novinářů, politiků vůbec nekorespondují se situací, při níž byla věta řečena. Je to zcela tendenční politická hra. Fotograf Ludvík Hradílek ze serveru Aktuálně, patřící panu Bakalovi, kvůli jehož popiskům pod fotografiemi se celá kauza rozjela, zde uvádí i jiné hlouposti, které poškozují zase město Varnsdorf. Například u fotky k otevírání hřiště je popisek "Dnes ukazují panu ministrovi, jak dovedou utrácet dotace". Město však výstavbu hřiště financovalo výhradně ze svých prostředků. Fotograf není schopen se ani řádně informovat, ani sestavit delší text, jak jsme zjistili. Zkratkovitými hloupými popisky se snažil ublížit. Záměrem bylo poškodit jak Andreje Babiše, tak město Varnsdorf. A podobně to bylo s těmi popisky k mému výroku, protože šup sem, takový výraz já nepoužívám. Vážíme si toho, že místopředseda vlády a ministr financí přijal naše pozvání a přes svou pracovní vytíženost věnoval 1. 9. 2016 plných sedm hodin svého času dosud opomíjenému a ignorovanému Varnsdorfu. To je ten šluknovský výběžek, kde tolik politiků za dvacet let chodí a stále něco slibují. Byla to pracovní návštěva, nikoliv volební kampaň. Pan Babiš se živě zajímal o negativa, která nás tíží, tak o pozitiva, kterými se město může pochlubit. Otevřel zde novou školu a hřiště - já nevím, proč vadí panu fotografovi, že děti dostaly úplně nové hřiště - a navštívil prosperující továrnu. Z té ho dělníci sami odkazovali, ať zajede se podívat, jak se pracuje-nepracuje v Kovářské ulici. Přibližně o hodinu později právě v této vyloučené lokalitě byl Andrej Babiš dle vlastních slov šokován. Ano, já jsem poprvé v životě navštívil vyloučenou lokalitu a byl jsem šokován. Byl jsem šokován, v jakých podmínkách tu lidé žijí a kam vlastně dávky putují. Setkal jsem se s tím poprvé v životě. Byl jsem vevnitř, v bytech plných štěnic a zápachu, a potom jsem byl hlavně přivítán těmi lidmi, kteří bydlí kolem, kteří se bojí o život, kterým je ničen majetek, kterým byl znehodnocen majetek. A jenom jsem se zeptal, když jsem tam viděl sto dospělých v produktivním věku, proč ti lidé nejsou v práci. Jednoduchá otázka. A potom jsem zjistil, jak to funguje, ty byty. To jsou čtyři obrovské paneláky, patřily městu. Město je prodalo původním obyvatelům a ti původní obyvatelé je prodali dvěma fyzickým osobám. A ty dvě fyzické osoby tam nastěhovaly Romy. Proč? Protože je to výhodné. Protože náš stát vlastně dává takovýmto firmám, obchodníkům s chudobou, obrovské peníze. Co tito dva pánové inkasují? Inkasují třemi způsoby. Ze státní sociální podpory příspěvek na bydlení. Tam se částky pohybují za garsoniéru osm až deset tisíc korun měsíčně a za byt 1 + 1 deset až dvanáct tisíc korun měsíčně. Potom mají fond hmotné nouze, doplatek na bydlení a nezastropované vysoké zálohy na energii bez objektivního vyúčtování. Takže vlastně tady je velký problém, na který my dlouhodobě poukazujeme, a to je zneužívání dávek na sociální bydlení. A také samozřejmě někteří ti lidé žijí z dávek na svoje děti. Ti sousedé mně říkali, že někteří berou dávky 30 až 40 tisíc měsíčně. Samozřejmě otázka je, proč nejsou v práci. Takže to byl ten problém a to byl ten cíl, proč já jsem toto místo navštívil. A následně jsem navštívil i byt jedné paní, která nestihla bohužel prodat ten svůj byt a která tam žije ve velice špatných podmínkách. A tak se ptám, proč to nikdo neřeší. Starosta říká, je to ostuda. Tady je hlavní silnice z Německa. Proč to neřeší? Vždyť tam byli dva ministři naší vlády před časem a já nevím, jaké řešení toho. Proč to neřešíme. Následně jsem debatoval se sousedy, když jsem to celé navštívil, a vyprávěl jsem jim, jak jsme byli s panem ministrem Brabcem na návštěvě u majitele jedné firmy, který nám vykládal o pracovním táboře v Letech. Protože není pravda to, co říká pan Kalousek. Ten tábor vznikl jako pracovní tábor. A já jsem jen říkal, že se to změnilo na koncentrační tábor až později, že to nevzniklo jako koncentrační tábor. Ta nebyly SS jednotky. Nevzniklo to jako tábor třetí říše. To není pravda. A já vám k tomu mohu tady přečíst velice stručnou historii toho tábora. [[(14.20 hodin)]] "Ještě za existence druhé pomnichovské republiky dne 2. března 1939, již podle vzoru nacistického Německa, vydala československá vláda nařízení číslo 72 o kárných pracovních táborech pro muže starší 18 let, kteří se vyhýbali práci a nemohli prokázat, že si řádným způsobem zajistili obživu. Nařízení o kárných pracovních táborech, v nichž byli mimo jiné koncentrováni taky Romové - vedle nich se do těchto pracovních táborů dostávali třeba tuláci, žebráci a další osoby práce se štítící, tedy v podstatě lidé z okraje společnosti - převzala protektorátní vláda svým pozměňovacím výnosem ze dne 28. 4. 1939. Konkrétně tábor v Letech u Písku prošel několika vývojovými fázemi. Původně vznikl v létě 1940 jako pracovní tábor, a to rozhodnutím protektorátní vlády. Teprve až o několik dní později schválil výnos protektorátního ministra vnitra Josefa Ježka říšský protektor Konstantin von Neurath. Soustředění vězni, přitom ne všichni byli Romové, pracovali především na stavbách nebo na zemědělských usedlostech v okolí. Přelomovým rokem se však stal rok 1942, kdy se tábor v Letech u Písku iniciativou nacistických úřadů protektorátu mění z pracovního tábora v podstatě v typ koncentračního tábora, a to ve smyslu tábora, kde jsou Romové násilně soustředěni a internováni na jedno místě z rasových, nikoliv pracovních a sociálních důvodů. V táboře v Letech se tak ocitly celé rodiny bez ohledu na jejich způsob života, dosažený stupeň vzdělání nebo míru integrace do společnosti. Někdy se jako termín označující tábor v Letech u Písku používá označení sběrný nebo cikánský tábor. Stejně jako v případě Židů proběhlo také v případě romského obyvatelstva v českých zemích jeho soustředění do internačních táborů a zahájení ghettoidní izolace od majoritní společnosti. Přestože se pro tábor v Letech používá i označení koncentrační tábor, je tábor v Letech u Písku z hlediska životních podmínek vězňů a způsobu zacházení s nimi nesrovnatelný s koncentračními tábory v nacistickém Německu nebo zřizovanými nacisty na území okupovaných zemí." A to je o tom výroku, že jsem řekl, že to vzniklo, že to bylo jako pracovní tábor, ne jako koncentrační. "Kapacita tábora byla sice zvětšena, takže tábor byl schopen pojmout až 600 vězňů, ale i tento počet byl brzy překročen, neboť v průběhu srpna 1942 bylo v táboře internováno přes 1 100 mužů, žen a dětí. Tábor nebyl vybaven potřebným hygienickým a dalším zařízením pro tak velký počet osob. Navíc byli v táboře až do srpna 1942 vězněni pouze muži. Od srpna 1942 zde ve zcela neuspokojujících podmínkách živořily i ženy a děti. Po velkém náporu v srpnu 1942 přicházeli do tábora většinou již jednotlivci nebo jednotlivé rodiny. Počet vězňů tak nadále nestoupal, ale neuspokojivé podmínky v táboře zůstaly prakticky stejné. Dozorčí orgány tábora se rekrutovaly pouze z řad protektorátních četníků, nikoliv z řad příslušníků SS, takže to byl také výrazný rozdíl od jiných koncentračních táborů. I mnozí čeští dozorci se však k vězňům chovali často velmi hrubě a nevybíravě a docházelo k fyzickým trestům, které byly na vězních vykonávány. Zvláště brutálně proti vězňům postupoval dozorce Josef Janovský. Katastrofální ubytovací, stravovací a hygienické podmínky vedly zčásti až chronické nemocnosti vězňů a jejich vysoké úmrtnosti. Vyvrcholením bylo na přelomu let 1942-43 propuknutí tyfové epidemie, na jejíž následky zahynulo největší množství vězňů. V táboře v Letech u Písku zemřelo nejméně 326 osob, většinou z důvodu nemoci a špatných hygienických podmínek. Naprostou většinu obětí tvořily děti do 14 let. Internací v Letech prošlo celkem 1 300 osob. V Letech však na rozdíl od nacistických koncentračních táborů nedocházelo k žádným popravám vězňů. Lety a další tábory ovšem byly předstupněm k fyzické likvidaci veškeré romské populace na území Čech a Moravy, k níž došlo ve vyhlazovacím nacistickém táboře Auschwitz v Osvětimi. Pro internaci Romů na Moravě sloužil tábor v Hodoníně u Kunštátu, který byl vybrán jako místo nucené koncentrace moravských Romů. Podobně jako v Letech byly na začátku srpna 1942 do tábora nahnány romské rodiny v počtu značně převyšujícím kapacitu tábora, která byla stanovena na 800 osob. Táborem prošlo oficiálně 1 396 lidí. Ubytovací, stravovací i hygienické podmínky byly stejně katastrofální jako v Letech a táborový řád byl také totožný. Dozorčí personál byl rovněž tvořen protektorátními četníky. V táboře Hodonínek u Kunštátu zemřelo opět na základě nevhodných hygienických podmínek, nedostatečné stravy a nemocí 207 mužů, žen a dětí. Ze 30 dětí narozených v táboře nepřežilo žádné. Podobné to bylo také v Letech u Písku. Od roku 1943 začaly jezdit transporty Romů podle nařízení Heinricha Himmlera o deportacích romského obyvatelstva do nacistických koncentračních táborů. Nejprve se tyto tábory týkaly romského obyvatelstva, které nebylo soustředěno ve sběrných táborech v Letech u Písku a v Hodonínku u Kunštátu. Sestavování transportů nařizovala německá kriminální policie. Samotné provedení transportů tak bylo svěřeno protektorátní kriminální policii a četnictvu. Druhá fáze transportu protektorátních Romů byla tvořena dvěma hromadnými transporty z Letů u Písku a z Hodonínka u Kunštátu. Letský transport byl vypraven 7. května 1943, hodonínský 21. srpna 1943. Po vypravení těchto transportů zůstala v protektorátu na svobodě pouze skupina zhruba 200 Romů, propuštěných při sestavování transportů na základě povolení kriminální policie. Jen mizivé procento Romů z protektorátu bylo deportace ušetřeno. Jednak to byli Romové, kteří včas uprchli do zahraničí nebo se v protektorátu úspěšně skrývali, jednak Romové, kterých se zastala jejich domovská obec, zaručila se za ně a z deportačních seznamů je vyreklamovala. Do budoucna se pak uvažovalo o nucené sterilizaci těchto osob. V takzvaném cikánském táboře osvětimského koncentráku Romové rychle umírali vlivem nelidských životních podmínek, hladu a nemocí. Vybraní Romové byli podrobováni zrůdným pokusům, které zde prováděl Josef Mengele, jenž si pro vědecké účely vybíral především těhotné ženy a dvojčata. Většina Romů z českých zemí v noci z 2. na 3. srpna 1944 společně zahynula v plynové komoře. Většina Romů deportovaných do Osvětimi z protektorátu tak své nacistické věznění nepřežila. Do vlasti se vrátilo jen 583 Romů z celkového počtu 6 500 příslušníků romské populace z českých zemí. Skupina českých Romů, do níž řadíme i Romy žijící na Moravě, byla jako celek zlikvidována a právem je v této souvislosti možno hovořit o válečné genocidě tohoto etnika. Společně s kolegy z historického ústavu Akademie věd České republiky, například s docentem Janem Němečkem, doporučuji také soustředit pozornost vedle mapování historie tábora v Letech a Hodoníně u Kunštátu, jež vznikla z iniciativy Národního pedagogického muzea Jana Amose Komenského v Praze expozici připomínající existenci tábora také na další místa spojená s terorem v době nacistické okupace na našem území. Jako příklad je možné uvést koncentrační tábor Hradišťko na Benešovsku. Tábor Hradišťko fungoval také nejprve jako pracovní tábor, ale jeho charakter se změnil poté, co fungoval od roku 1943 jako pobočka koncentračního tábora Flossenburg. Na místě exekuce vězňů z jara 1945 je sice památník s křížem, ale o existenci tohoto tábora se v široké veřejnosti ví jen málo. Proto by bylo dobré podpořit také větší znalosti veřejnosti o těchto lokalitách, které jsou často polozapomenuté." Tolik analýza pana docenta magistra Jaroslava Šebka, doktora oddělení dějin 20. století historického ústavu Akademie věd České republiky, Prosecká 76, Praha 9. Takže prosím vás, celá tato pseudokauza je o tom, že já jsem interpretoval slova člověka, který řekl, že Lety vznikly jako pracovní tábor. A pan fotograf si to přizpůsobil. Takže je to samozřejmě zase kampaň - a už nevím která kampaň, protože tak to vypadá, že předcházející kampaně nefungují. A podsouvat mi, že já neuznávám, nebo neakceptuju ty fašistické hrůzy, holocaust - tak já vám ještě přečtu stanovisko pana Pavla Chalupy, tvůrce projektu Vlak Lustig, který za vámi chodil, politici, a chtěl na to peníze, ale žádné jste neměli. Takže já bych začal s tím, že jsem Arnošta Lustiga znal osobně, a můžu říct, že jsme byli přátelé, chodili jsme na večeře, sponzoroval jsem mu knížku a můžu citovat lidi, kteří to dosvědčí. Já jsem jeho iniciativy podporoval, chodil jsem za ním a byl jsem zděšen tím, co prožil v koncentračním táboře. Takže mně podsouvat holokaust je absurdní, sprosté a odmítám to. [[(14.30 hodin)]] Jsem fascinován kritikou politiků, kteří v minulosti slibovali tomuto projektu Vlak Arnošta Lustiga modré z nebe, a to veřejně, a nikdy své sliby nemysleli vážně, říká pan Chalupa. A na jejich naplnění čekám dodnes. A zřejmě se už nikdy nedočkám. Vlak Lustig již pět let seznamuje českou veřejnost s holokaustem, a to prostřednictvím divadelní adaptace novely Arnošta Lustiga Modlitba pro Kateřinu Horovitzovou. Já osobně za svoje peníze jsem sponzoroval tenhle projekt od roku 2012. A svůj slib jsem dodržel. A v létě 2014 jsem se osobně s celou rodinou v prostoru železniční stanice Praha-Bubny, odkud byly vypravovány transporty Židů do Terezína, zúčastnil toho představení. A seděl vedle mě pan ministr Herman a paní tehdá ministryně Válková. Určitě si na to vzpomenou. Takže já zásadně odmítám tyhle sprosté lži a obviňování. A pojďme se teď podívat na naše tradiční politiky, kteří řeší Lety. Majitele vepřína, prasečáku, znám 25 let. A on mi to vyprávěl. V neděli jsem mu volal, včera byl u mě, dneska ráno jsem byl u něj. A první, kdo tam přišel, byl pan ministr bez portfeje Mlynář. Psal se leden 1998. Takže 18,5 roku tady vykládáte o tom, jak vyřešíte ten památník Lety. Takže je to přibližně tak dlouho, jak jste vykupovali od Havránkové pozemek. To bylo 19 let. Ano. Byl jsem první ministr financí, který to navštívil, jak mi bylo řečeno dneska. Ale samozřejmě ta vyhlášení do tisku můžeme citovat. [[Ukázal štos papírů.]] Duben 2007. Jihočeští Romové navrhují úpravu okolo vepřína, která počítá s Muzeem historie Romů, vepřín by měl zůstat na místě. Tento návrh podporuje ministr financí Kalousek. Naopak výbor pro odškodnění romského holokaustu s tím nesouhlasí. Trváme na tom, že vepřín tam nesmí být. Je to politický záměr. Červenec 1998. Vláda rozhodla o vybudování dalšího památníku. Vyhlásila ochranné pásmo, které má zabránit dalšímu rozšiřování vepřína, a zahájila jednání o jeho vykoupení. Červenec 1998. Náklady jsou odhadovány na 200 až 300 milionů. Květen 2001. Na pátém pietním aktu upozorňují zástupci Romů na nečinnost vlády. Píše se rok 2001. Vepřín na místě stojí dál. Květen 2004. Romové u památníku podepisují výzvu vládě, aby nechala vepřín odstranit. Za zbourání stavby se postavil i cikánský opat řádu sv. Ducha Patrik Kraus. Máme honosné úřady, sídlo Všeobecné zdravotní pojišťovny, moderní finanční úřady. A nejsou peníze na náš památník? Červen 2005. Evropský parlament doporučil Česku vepřín v Letech zbourat. Náklady na přemístění chovu jsou vyčísleny na půl miliardy. Vláda peníze nemá. Pokud by šlo o mě, tak než stavět památník, dal bych přednost tomu, aby ty peníze šly na vzdělání mladých Romů, řekl tehdejší premiér Jiří Paroubek. Listopad 2005. Do státního rozpočtu na příští rok jsou zahrnuty desítky milionů korun, s nimiž vláda počítá na výkup vepřína. Záležitost se vyřeší do konce volebního období. Zjišťujeme také, jaký je finanční rozdíl mezi stavbou nového vepřína a přebudováním starého. To budeme mít hotové do 14 dnů, vypočítává zmocněnec pro lidská práva Svatopluk Karásek. Leden 2006. Členové nacionalistické Národní strany přivezli do bývalého sběrného tábora balvan s nápisem Obětem. Romové to označili za zneuctění piety. Demonstrace stoupenců Národní strany končí šarvátkou mezi nimi a Romy dvěma výslechy a trestním oznámením. Únor 2007. Ministryně bez portfeje Džamila Stehlíková chce peníze na odkoupení vepřína získat od Evropské unie. Areál se modernizuje. Trošku se stydím, kdybychom na tohle měli žádat peníze z Unie. Lety jsou naší ostudou, neboť tam nehlídali Němci, ale protektorátní četníci. Vlastní ostudu bychom si měli sami uklidit, míní ministr zahraničí Karel Schwarzenberg. Únor 2007. Duben 2007. Jihočeští Romové navrhli úpravu okolí vepřína, která počítá s Muzeem historie Romů. Vepřín by měl zůstat na místě. Tento návrh podporuje ministr financí Kalousek. Naopak výbor pro odškodnění romského holokaustu s tím nesouhlasí. Trváme na tom, že vepřín tam nesmí být. Toto je politický záměr. Chtějí celou záležitost smést ze stolu, řekl předseda výboru Čeněk Růžička. Květen 2007. Ministryně Stehlíková slibuje, že osud památníku vyřeší do konce volebního období. To už je druhé. Leden 2008. Evropský parlament kritizuje Česko za situaci kolem vepřína. Europoslanci vyzývají Evropskou komisi a další úřady, aby udělaly vše pro jeho odstranění. Někteří čeští europoslanci se staví proti této rezoluci. Chce-li Evropská unie do této otázky spadající do svrchované pravomoci orgánů Česka zasahovat, měla by jedním dechem dát na stůl potřebné dvě miliardy korun, které jsou k likvidaci prasečáku a vybudování památníku potřeba, řekl poslanec za KDU-ČSL Jan Březina. Únor 2008. Výbor pro odškodnění romského holokaustu chce nový památník v Letech vybudovat na vlastní náklady. Po letitých zkušenostech manipulace bez nás už nehodláme nikomu dovolit, aby do podoby budoucího památníku mluvil, řekl předseda výboru Čeněk Růžička. Leden 2009. Vepřín stojí dál. Památník se nebuduje. Nový ministr pro lidská práva Michael Kocáb slibuje rychlé řešení. 17. 4. 2007 ministr financí Kalousek KDU-ČSL hovořil včera v Českých Budějovicích, na snímku, s náměstkem hejtmana Jihočeského kraje Vladimírem Pavelkou, KDU-ČSL, zejména o chystaných změnách v sociálních službách a způsobech financování další výstavby dálnice D3 u Tábora a při své pondělní návštěvě jižních Čech se dále sešel například se zástupci romských iniciativ, kteří mu představili projekt na řešení památníku v Letech u Písku. Tady máme i rozhovor s panem Kalouskem, jak to bude řešit. To bylo v roce 2007. Takže můžeme o tom mluvit dlouho. Osmnáct a půl roku o tom mluvíte. Samozřejmě. Teď je příležitost. Já bych chtěl jen znovu zopakovat, že já jsem ministr financí a mám na starosti peníze a mám problém, že tady dvě fyzické osoby si nakoupily byty v Kovářské ulici ve Varnsdorfu, že dostávají peníze přímo ze státu, že jsou zneužívány sociální dávky, že stát jim nic neudělal, a proto jsem byl ve Varnsdorfu. A vznikla z toho aféra, kterou samozřejmě je potřeba využít. Je před volbami. Bylo by samozřejmě zbytečné vyvracet... Ten fotograf lhal u hřiště a manipuloval s mými stanovisky. A hlavně jsem interpretoval stanovisko majitele firmy, který má 82 let a který o tom mluvil. A nemluvil jsem o tom, že bych nějakým způsobem zpochybňoval holokaust. To je absurdní. Odmítám to. Rozhodl jsem se, že se radši omluvím. A omluvil jsem se těm, kterých se to mohlo dotknout, protože když tisíckrát opakujete lež, tak asi tisíckrát můžete... A dneska už je to jasné, dneska už každý říká, jak jsem se vyjádřil. Jo. Takže byl jsem tam dneska ráno. Naše vláda to chce řešit. Pan ministr Dienstbier to má v kompetenci od března tohoto roku. Včera na vládě to bylo odtajněno. Nevím vlastně, proč to bylo tajné. A já předpokládám, že pan ministr přijde s řešením a že téměř 19 let ten slib politiků, kteří slibují, že to vyřeší, že se naší vládě povede vyřešit. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Nyní s přednostním právem pan předseda Hamáček. Prosím.
Dámy a pánové, dobrý den. Já se musím přiznat, že jsem vystoupení pana ministra nepochopil. Když jsem četl ten jeho výrok, a on nepopřel, že ten výrok padl, tak jsem se zděsil, protože jsem si nedokázal představit, že člen vlády České republiky je schopen něco takového říct. A až budu svým dětem vysvětlovat, co to je popírání holokaustu, tak mám velmi dobrý příklad. [[(14.40 hodin)]] Já jsem čekal od toho dnešního jednání jednu věc: že pan ministr vystoupí a že se omluví. Protože každý z nás děláme chyby, každý z nás jsme ve svém životě udělali něco, na co nejsme hrdí. Každý jsme možná řekli něco, co nás potom mrzelo, ale ta slova se pak těžko dostávají zpátky do pusy. Ale vždycky je tady možnost předstoupit a říci: Promiňte, já jsem udělal chybu, já jsem to tak nemyslel, já se omlouvám. Prostě přiznat pochybení. A já jsem ve vystoupení pana ministra nic takového nezaznamenal. Slyšel jsem tady snahy ty věci omlouvat, snahy o nějaké historické expozé. Ale to přece není tím smyslem. Myslím si, že stačila půlminuta, stačilo říci: Promiňte, já jsem to tak nemyslel a omlouvám se. To tady nezaznělo. A asi to necháme na voličích, aby si udělali obrázek o tom, jak to je. Já bych chtěl poprosit Poslaneckou sněmovnu, aby to asi tak nechala. Aby nechala voliče si udělat obrázek. A abychom nepokračovali v této snaze omlouvat něco, co je neomluvitelné, nebo snažit se přesvědčit k omluvě někoho, kdo k té omluvě není ochoten a kdo té omluvy není schopen. Děkuji.
Děkuji vám. Nyní, jestli mám napsáno dobře pořadí, tak pan předseda Faltýnek s přednostním právem. Prosím.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Dobrý den, hezké odpoledne, kolegyně, kolegové. Jak jsem avizoval dnes na jednání grémia, mám návrhy na změnu programu. Konkrétně na pevné zařazení bodu. Nicméně předtím ještě jeden návrh, který jsem neavizoval na jednání grémia. Ten je opačný. Na žádost pana ministra životního prostředí si dovoluji z pořadu této schůze vyřadit bod č. 206, navrhnout vyřazení bodu 206, je to návrh zákona o ochraně přírody a krajiny, konkrétně sněmovní tisk 501. A potom bych chtěl poprosit, jak už jsem avizoval na jednání grémia, o pevné zařazení bodu číslo 77, je to návrh, trestní zákoník, sněmovní tisk 886, první čtení, a bod číslo 17, vládní návrh zákona, občanský zákoník, sněmovní tisk 642, druhé čtení, na úterý 13. 9. jako čtvrtý a pátý pevně zařazený bod. Předám písemně, pane místopředsedo.
Děkuji. Prosím pana poslance Černocha.
Hezké odpoledne, dámy a pánové. Děkuji za slovo. Já jenom na začátku se rychle zmíním o jednom rozměru, který zde nepadl v rámci vystoupení pana ministra Babiše, a to je zneužívání sociálních dávek. Úsvit tady předložil několik návrhů zákona proti zneužívání sociálních dávek. Zákona o hmotné nouzi. A je pokrytecké dnes říkat, že s tím nikdo roky nic nedělal, protože i vaši poslanci, pane ministře, tyto naše návrhy zákona shodili ze stolu. Chtěl jsem ale vystoupit s návrhem pořadu a rád bych navrhl jménem poslaneckého klubu Úsvit nový bod s názvem Schválení veřejné zakázky na výběr integrátora pro 6 000 imigrantů. Tento bod bych rád zařadil jako první dnes v pořadí. Minulý týden schválila česká vláda velice významnou veřejnou zakázku s názvem Generální poskytovatel integračních služeb pro osoby s udělenou mezinárodní ochranou pro období let 2017 až 2019. Tato veřejná zakázka nás bude stát 520 mil. korun, které mají jít na integraci 6 000 imigrantů. Dámy a pánové, pan premiér Sobotka, pan ministr Babiš a další ministři české vlády nám opakovaně tvrdili a stále tvrdí, že odmítají kvóty a naše země nebude přijímat žádné imigranty. Jak je tedy možné, že česká vláda v naprosté tichosti odsouhlasí veřejnou zakázku na přijímání 6 000 imigrantů? V celé Evropě sílí radikální islamismus a počet teroristických útoků každý dnem neustále narůstá. Dnes už se neptáme, co kdyby se nějaký útok stal, ale kdy se takový útok stane. Takový krok je tedy přímé ohrožení bezpečnosti občanů České republiky. Nedokážu si představit, jaká vláda na světě by takto nezodpovědně ohrozila vlastní občany. V situaci, kdy oficiální stanovisko české vlády zní, že vláda nedopustí přijímání imigrantů, je zadání veřejné zakázky na jejich budoucí integrování jasně nehospodárné plýtvání penězi našich občanů. Má se za ně realizovat něco, co podle slov vás, vládních představitelů, nikdy nenastane. Vyhazujete tedy peníze oknem. A pokud si myslíte, že si toto můžete dovolit, řekněte našim občanům, že máme peněz na všechno dost. Že budou stát nové školky a nemocnice. Vládní krok jasně splňuje znaky trestného činu porušení povinnosti při správě cizího majetku a náleží k němu příslušná trestní sazba. Máme tedy dvě možnosti: buď tato Sněmovna schválí nový bod, kde premiér Sobotka a ministr Babiš jasně a zřetelně vysvětlí, že v nepřijímání imigrantů a vypsání této zakázky nevidí žádný rozpor, anebo nám to nevysvětlí a my pak budeme nuceni podat na celou vládu trestní oznámení za porušení povinnosti při správě cizího majetku. Nelze, aby vláda jen tak beztrestně vyhazovala peníze oknem za to, co tu podle ní vlastně nikdy být nemá. Děkuji.
Ano. Dále s přednostním právem pan předseda Stanjura.
Děkuji za slovo. Hezké odpoledne. Než navrhnu nový bod, kvůli čemuž jsem se přihlásil, tak mi taky nedá, abych nereagoval na některá slova ministra financí a na to, jak se slova míjejí s činy. Zneužívání sociálních dávek je letitý palčivý problém a díky vstřícnosti kromě jednoho všech členů Poslanecké sněmovny jsme schválili jeden z dílčích nástrojů, který by zejména mohl pomoci samosprávám. I v tom Varnsdorfu. A to znamená, můj pozměňovací návrh díky obrovské většině byl schválen, že doplatek na bydlení na ubytovnách se dá vyplácet pouze se souhlasem příslušné radnice, která ví moc dobře, zda je to opravdu zařízení, které poskytuje sociální služby, anebo je to jen ubytovna, kde se kšeftuje se sociálními dávkami. Byl jsem velmi spokojený, ne že by to byl jediný nástroj, který by všechno vyřešil, nicméně praxe ministrů této vlády, když začali vykládat a ze závazného stanoviska obce je doporučující. Dokonce, pane ministře financí, vaše vláda sem znovu poslala novelu tohoto zákona, kde se pravomoc obcím odebírá. Takže nemůžete současně říkat, že obce nemají nástroje, a současně když jeden jediný nástroj jsme tady všichni schválili, s výjimkou jednoho hlasu, vaše vláda to odmítá aplikovat a dokonce to novelizuje! Tak si udělejte pořádek ve vládních stranách, ve vládních lavicích, a pak jsme schopni ty nástroje proti zneužívání sociálních dávek zavést a pomoci starostům a zejména těm, ke kterým sestěhovávají do nevyhovujících objektů sociálně nepřizpůsobivé občany. Takhle jednoduché to je. Ale vy jste skoro tři roky ve vládě a vždycky vystoupíte jako člen opozice a zkritizujete vlastně to, co dělá vaše vláda. Vím, že to je možná marketingově zajímavé, možná je to marketingově účinné, ale takhle vymlouvat se pořád nemůžete. A teď bod, chceme navrhnout. My jsme tady v červnu projednávali novelu zákona, zjednodušeně, o EIA, kdy vláda hasila problém, který si sama způsobila. A návrh vlády byl, abychom to projednali ve zkráceném řízení podle § 90 odst. 2. [[Hluk a smích v lavicích ČSSD.]] A před samotným projednáním -
Prosím levou část sálu, aby se ztišila. Děkuji.
Před samotným projednáním proběhlo o patro níž politické jednání, které svolal pan ministr životního prostředí, kdy nás požádal jako opozici, abychom to nevetovali, abychom umožnili přijetí toho zákona. Speciálně na tom fóru 20, 25 lidí jsem se ho ptal, zda garantuje, že deset dopravních staveb, které byly v důvodové zprávě k tomuto zákonu, skutečně bude nařízením vlády vyjmuto z povinnosti mít novou EIA. Pan ministr životního prostředí mi to před mnoha svědky slíbil. Následně nejenom že jsme neuplatnili veto, ale mnozí z nás jsme pro ten zákon aktivně hlasovali. [[(14.50 hodin)]] Jaké bylo mé překvapení, když jsem zjistil, že v nařízení vlády, které schválila vláda i pana ministra financí Babiše, staveb není deset, ale devět. Speciálně jsem se na tom jednání ptal dopředu, jak to bude s prodlouženou Rudnou, což je jedna z klíčových staveb v Moravskoslezském kraji. Byl jsem ubezpečen, že v tom není žádný problém, že je to dojednáno v Bruselu, že i prodloužená Rudná může využít tento zrychlený a zvýhodněný režim. Realita je bohužel jiná. A já musím říct, že jsem se nechal napálit, nebo oklamat, a nechci používat silnější slovesa, i když bych mohl, protože evidentně ministr životního prostředí nedodržel slovo a slib, který dal opozičním poslancům před projednáváním zákona. My jsme své slovo splnili, veto jsme neuplatnili, zákon jsme podpořili, zákon byl schválen. A i díky tomuto nařízení to mohla česká vláda přijmout a vydat. Já navrhuji zařazení nového bodu, který by se jmenoval Informace ministra životního prostředí o nařízení vlády, kterým byly stanoveny dopravní stavby, které byly vyjmuty z povinnosti získat novou EIA. Nechci v této chvíli navrhovat přesný čas a přesné datum. Věřím, že mě podpoříte. Všichni poslanci z Moravskoslezského kraje by měli být pro bez ohledu na stranickou příslušnost, protože se zeptejte doma, jak velký problém to způsobuje. My, kteří známe situaci na stavbě, víme, že tímto to pravděpodobně zdržujeme o roky, realizaci této stavby, a pokud to bude zařazeno na program, tak určitě najdu s panem ministrem životního prostředí termín, kdy bude v Poslanecké sněmovně, aby debata měla smysl, aby se jí mohl účastnit, abychom se mohli ptát a případně jsme odpovědi dostali. Děkuji.
Pane předsedo, jestli se mohu zeptat na přesný název bodu. Informace ministra životního prostředí o nařízení vlády, kterým byly stanoveny...
... dopravní stavby, které byly vyjmuty z povinnosti získat novou EIA.
Děkuji. Pan předseda Kalousek s přednostním právem.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, už nechci příliš zdržovat. Každý máme své svědomí a svůj úsudek, ale přece jenom dovolte několik málo slov v reakci na vystoupení pana ministra Babiše a na vystoupení pana předsedy Poslanecké sněmovny. K vystoupení pana ministra Babiše chci zdůraznit, že jsem nenavrhoval bod, který by měl řešit způsob pietní úpravy památníku v Letech. Na to mohou být různé názory. Ale těžko můžeme mít různý názor, domníval jsem se tedy, že nemůžeme mít různý názor na to, že se tam děly hrůzné zločiny. To jsem se domníval do okamžiku, než ministr financí pronesl větu, která tyto praktiky chválí, obdivuje a která vypadá jako návod k použití, neboť jinak tu větu slyšet nelze. A jestliže se vymlouvá, nikoliv omlouvá, tím, že byla brutálně vytržena z kontextu, tak bych chtěl, aby každý z vás požádal pana ministra financí i pana ministra kultury, který pana ministra financí hájí, jestli by nám nemohli říct jakýkoliv kontext, v rámci kterého by ta věta byla přijatelná. Pokud nám zní nepřijatelně vytržená z kontextu, jak tvrdí pan ministr financí, tak nám laskavě sdělte ten kontext, v rámci kterého by tato věta byla přijatelná, nezněla by odporně, nezněla by antihumánně a nebyla by skandální. Já si takový kontext představit neumím, ale třeba nám ho oba dva pánové ministři sdělí. A proto se domnívám, že právě proto je to tak nebezpečné - ne snad proto, že byla zkreslena fakta. Zkreslená fakta o Letech jsem slyšel mnohokrát. Ale nebezpečné je to v tom, že metoda byla výrokem pana ministra financí chválena. No to byly časy. To se nekecalo, to se makalo. Jak někdo nechtěl makat, tak jsme ho tam šoupli. Proč bychom to nemohli dělat zas? Tam je to strašlivé nebezpečí pro společnost, proti kterému když se neohradíme, tak to v tomto vzduchu zůstane. Teď si dovolím přejít k panu předsedovi Hamáčkovi. On sice říká, že s tím nesouhlasí, že se od toho distancuje, ale že s tím odmítá jako předseda Sněmovny cokoliv dělat, že to nechá na voličích. Ale není naše povinnost k tomu zaujmout nějaké stanovisko? Není naše povinnost říct: ano, tato věta je pro nás přijatelná, a proto se tím nebudeme zabývat? Nebo je pro nás zcela nepřijatelná, a proto zásadně protestujeme a trváme na tom, na tom a na tom. To, co jste řekl, pane předsedo, znělo na první pohled hezky, ale v zásadě to vypadalo, jako když říkáte: já se sice pokrytecky distancuji, ale jsem v zásadě rád, že on to řekl, protože to zaznělo a on dál bude naším prvním místopředsedou vlády. Jestliže po tom, co řekl, bude dál vaším prvním místopředsedou vlády, tak to byl vládní výrok, tak to byl výrok, za který se staví poslanci ČSSD a poslanci KDU-ČSL, alespoň všichni ti, kteří se tím odmítnou zabývat, až budeme hlasovat o zařazení bodu. Vy se všichni logicky postavíte za pana ministra Babiše. Já netvrdím, že to není legitimní postoj, ale pro mě je to postoj nepřijatelný, skandální a společensky nebezpečný. Děkuji.
Pokud nejsou žádná další přednostní práva, je tomu tak, tak první pan předseda, potom pan vicepremiér.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi taky několik slov k této kauze. Já jako učitel a historik samozřejmě nemohu souhlasit s inkriminovaným výrokem. Mrzí mě, že zazněl, ať už byl vytržen, nebo nebyl vytržen z kontextu, to koneckonců nikoho tolik nemusí zajímat, a ještě více mě mrzí to, že věc, která si myslím, že se dá vyřešit jednoduše v několika větách a jasným chlapským postojem, tak se tady kolem ní budeme motat možná ne několik desítek minut, ale obávám se, že to může trvat ještě déle, a budeme to řešit různými body a usneseními. Já si myslím, že skutečně člověk zejména ve vysoké funkci, než vyřkne nějaký výrok, za nějž je logicky zodpovědný, a to každý dospělý je za své výroky zodpovědný, by měl svá slova vážit. A když se utne, tak by měl s určitou pokorou toto utnutí přiznat. Jak už tady bylo řečeno, všichni jsme schopni se dopustit omylu většího nebo menšího, ale problém je v omylu setrvat. S tím se souhlasit nedá. A přestože tady zaznělo expozé pana vicepremiéra opřené i o některé odborníky z oblasti historické vědy, tak bych, a teď v dobrém, aby to nevzal špatně, jako učitel jsem i citlivý na způsob výkladu - jsou totiž takové dva extrémní typy, buďto se tomu říká uspávač hadů, to víte potom, co je tady následkem, to nebyl ten případ, pan vicepremiér to velmi drmolil - a pochybuji, nemáme tady hodinu dějepisu, nechci mezi vás rozdávat anketní papíry, co si kdo pamatuje, ale obávám se, že málokdo máloco, jestli to bude někdo studovat ze stenozáznamu, to nevím, možná ano. Ale každopádně si myslím, že postoj, pokud ho pan vicepremiér změnil, a věřím, že po návštěvě tábora Lety ano, tak měl zaznít jasně v několika větách a chlapsky. Já pevně věřím, že toho ještě pan vicepremiér bude schopen a že se obejdeme bez toho, abychom tady museli hlasovat pro nějaké speciální body, protože jinak se v tom budeme topit postupně podle toho, jaké výroky ještě budou následovat. A tímto si ho k jasné omluvě k tomuto výroku dovoluji vyzvat. Děkuji.
Pan vicepremiér Bělobrádek. Prosím.
Vážený pane předsedo, kolegyně a kolegové, situace, která se týká památníku v Letech, je řešena skutečně dlouho a pan ministr Herman v tom podniká již několik měsíců poměrně zásadní kroky. A myslím si, že je to skutečně věc, která je trošku mimo to, co bychom tady řešit měli. Já se domnívám, že ten výrok, a jsem o tom přesvědčen, byl velmi nevhodný, že je skandální a že je potřeba, aby pan vicepremiér popřel tento výrok v tom smyslu, že se od něj bude distancovat, protože pouze se omluvit těm, kterých se to dotklo, není dostatečné, a že - myslím - pokud vezme zpět tento výrok a ohradí se proti němu, tak že to je zcela zásadní stanovisko. Tuto věc projednávala i vláda, jeho stanovisko rozhodně není vládním stanoviskem. Myslím si, že exkurz do historie byl velmi zajímavý, ale myslím si, že je dobré, že se pan vicepremiér dovzdělal, nicméně myslím, že většina z nás byla seznámena s těmi hrůzami, co se tam děly, a to, co je podstatné, že my kromě toho, co se týká památníku v Letech, je potřeba se systematicky také zabývat vyloučenými lokalitami a tím, o čem hovořil, ale to je podle mě jen odvádění pozornosti od toho zásadního. Myslím si, že kdyby se pan vicepremiér omluvil a vzal zpět tento svůj výrok, že by to mělo velkou váhu. Pokud budeme ještě jednat ve zvláštním bodu, tak se s tím budeme ještě více mazat a bude to více zavánět. Já myslím, že ta ostuda už je dostatečná a na druhou stranu samozřejmě že voliči se pak rozhodnou. To, co je skutečně nebezpečné, abychom legitimizovali takovéto radikální extremistické názory, že kdo nepracuje, tak šup s ním někam, to myslím, že odmítnout musíme. Na druhou stranu nevidím žádnou přidanou hodnotu v tom, že o tom tady budeme jednat další hodiny, protože myslím, že ničeho dalšího nedosáhneme. A pokud chceme něčeho dosáhnout a má o tom být konkrétní výsledek, tak myslím, že by to mělo být tím, že se k tomu postaví pan vicepremiér čelem. Děkuji.
Tak nyní s přednostním právem pan ministr financí. Pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo. No, vidím, že tu dezinformaci nevyvrátím, znovu opakuju, že ten fotograf lhal, když řekl, že tam bylo hřiště z dotací. Nikdy jsem neřek', že kdo nepracuje, že ho dáme do tábora. Nikdy jsem neřek'- šup sem. Takže tu formulaci, kterou jste si osvojili a která je vytržena z kontextu, tak samozřejmě já se za ni omlouvám, i když nikdy takhle nebyla řečena. Tak já nevím, jestli to tak stačí, aby teda Sněmovna začala konečně pracovat. Takže se omlouvám za věc, kterou jsem nikdy takhle nevyřkl. A distancuju se od toho.
Pokud nejsou žádná další přednostní práva, tak budeme postupovat podle řádných přihlášek. Pan poslanec Soukup a připraví se pan poslanec Lank. Prosím, pane poslanče.
Dámy a pánové, já si taky dovolím trošku malé odbočení k té pseudokauze našeho předsedy. Já se obrátím na pana - prostřednictvím pana Hamáčka bych chtěl oslovit pana předsedajícího k tomu jeho vystoupení. My jsme tady také byli svědky odpírání holokaustu a genocidy, když se jednalo o té rezoluci k Arménii. Ale nechme to. Kolem návštěvy německé kancléřky Angely Merklové naše nejvyšší politická reprezentace přímo hýřila ujišťováním, že postoj České republiky k migraci je neměnný. Slyšeli jsme několikrát premiéra Sobotku v médiích, že řekl, že nepřijmeme kvóty, nepřijmeme žádné přerozdělovací mechanismy a podobně. Uplynulo pár dnů a máme tady rozpor slov a činů. Už o tom mluvil pan Černoch, já se nebudu dále šířit. Jde tady jenom o to, že ten materiál ve skutečnosti, který projednala vláda, ve skutečnosti obsahuje vyhlášení výběrového řízení na generálního integrátora cizinců přidělených do České republiky. Je to zakázka za více než půl miliardy. Jakých cizinců? Aby nedošlo k omylu, že to budou Ukrajinci nebo lidé z příbuzných oblastí, řekl bych z oblastí nám kulturně blízkých, tak bylo přijato už prvních osm migrantů ze Sýrie a čekají se další. To je důvod, proč žádám o zařazení nového bodu do programu této schůze. Měl by mít název Informace premiéra o skutečném postoji k migraci a k dohodě Evropské unie s Tureckem. Už to tady jednou bylo na stole, ale myslím si, že neškodí to zopakovat. Navrhuji zařadit tento bod na úterý 13. září jako třetí bod jednání za bod č. 20, sněmovní tisk 706. Je to před tím bodem o zvýšení pravomocí ombudsmanky.
Ano. Prosím pana poslance Lanka.
Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych rád chtěl předřadit dva body a vezmu to s dovolením při jednom. Tím prvním je č. 97, sněmovní tisk 525, což je trestní zákoník, a druhým je pak bod č. 117, sněmovní tisk 670, což je návrh na vydání zákona proti terorismu. Oba navrhuji zařadit jako první bod na středu, tedy zítřek odpoledne za další případně již zařazené body. Ten první návrh zákona řeší jednu zásadní chybu trestního zákoníku. Ten totiž v aktuální verzi sice zakazuje službu v armádě cizích států, nicméně nepočítá s tím, že existuje i útvar, který není oficiálně uznaný jako stát, ale přesto disponuje vojenskou silou a představuje zásadní bezpečnostní hrozbu. Mluvím samozřejmě konkrétně o tzv. Islámském státu. Na službu v jeho armádě se český trestní zákoník nevztahuje, jak vyplývá z našich analýz, a proto je třeba ho aktualizovat, což řeší právě náš návrh zákona. Druhý návrh zákona je ve stručnosti soubor několika opatření, která jsou převzata z protiteroristického balíčku přijatého na Slovensku, dokonce v o něco mírnější verzi. Takže předem odmítám, že by to bylo v rozporu s unijní legislativou. Když to šlo na Slovensku, tak nevidím důvod, proč by to nešlo i u nás. Za všechna navrhovaná opatření vyzdvihuji jedno - trestnost jakékoli, byť i nepřímé, podpory terorismu. Dneska je trestnost takové činnosti přinejmenším sporná, a proto považuji za klíčové trestnost jakékoli podpory terorismu jasně kodifikovat. Na důležitost obou návrhů poukazuje i zpráva Bezpečnostní informační služba za minulý rok. Ta jasně říká, že i v České republice existuje hrozba teroristického útoku islámských džihádistů. Ono je to vcelku logické. Jsme prostě součástí západního světa se vším, co s tím souvisí, tedy i s těmito negativy. V České republice pobývalo celkem sedm lidí, kteří se chtěli v Sýrii přidat k teroristům, a Bezpečnostní informační služba sledovala jak jedince projevující sympatie k Islámskému státu, tak i ty, kteří se s ním chtěli přímo propojit. Podle zprávy služby by návrat takových osob do Evropské unie představoval vážnou bezpečnostní hrozbu. Už delší dobu je známa informace, že do Islámského státu odcházejí tisíce Evropanů, aby za něj bojovali nebo aby pak na území Evropy šířili teror. A ono je bohužel jenom otázkou, jestli první Češi už k Islámskému státu přešli, nebo to brzy udělají, prostě je to jenom otázka času. Chtěl bych proto znovu vyzvat vládu i vás, vážené kolegyně a vážení kolegové, nepodceňujme riziko islámského terorismu. A prosím vás o podporu předřazení těchto návrhů zákonů. Děkuji vám za to.
Děkuji, pane poslanče. Prosím paní poslankyni Olgu Havlovou a po ní vystoupí pan poslanec Roman Váňa.
Vážený pane předsedo, vážení členové vlády, vážené kolegyně, vážení kolegové, chtěla bych tímto navrhnout pevné zařazení bodu 125, novela zákona o podporovaných zdrojích energie, sněmovní tisk 709. Navrhuji ho zařadit jako první bod na středu 7. 9. odpoledne, anebo za pevně zařazené body. Tato naše novela zákona o podporovaných zdrojích energie je už od ledna tohoto roku zaparkovaná ve Sněmovně. Návrh zavádí mechanismus definující limity maximálního množství energie, na které je výrobce oprávněn nárokovat podporu za obnovitelné zdroje. Díky tomu by se solárníkům nevyplatila ani koruna navíc, než je nezbytně nutné. Upozorňuji, že k přemrštěnému vyplácení dochází i přes urgence Energetického regulačního úřadu. Celková hodnota, o které jsou solární baroni takzvaně překompenzováni, činí 162 miliard korun. Zákon garantuje návratnost investic do 15 let. V České republice je ale mnoho protekčních solárních baronů, kteří čerpají dotace mnohem vyšší a rejžují na svých elektrárnách. Na druhé straně jsou i solárníci, kteří ne vlastní vinou nemají garantovanou za 15 let návratnost investic. Dámy a pánové, věřím, že v této Sněmovně je vás většina, která není spokojená se stávajícím stavem, a že najdete odvahu náš návrh podpořit. Děkuji.
Prosím pana poslance Romana Váňu a připraví se pan poslanec Koníček.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, po dohodě s předkladatelem s ministrem vnitra, si dovolím navrhnout vyřazení bodu číslo 33, tj. druhé čtení vládního návrhu zákona o bezpečnostní činnosti a změně souvisejících zákonů, sněmovní tisk 495. Vyřadit tedy z pořadu této schůze Poslanecké sněmovny. Návrh projednával výbor pro bezpečnost a přerušil jeho projednávání s tím, že ve spolupráci s Ministerstvem vnitra bude připraven komplexní pozměňovací návrh k tomuto zákonu. Proto tedy navrhujeme, aby tento bod byl z této schůze vyřazen. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Prosím pana poslance Koníčka a připraví se pan poslanec Okamura.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, kolegové, my máme na pořadu zařazeny dva body, které jsou novelami zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi, a to je bod 130, sněmovní tisk 738, a bod 173, sněmovní tisk 842. Já bych vás chtěl požádat, zda bychom mohli hlasovat o zařazení na zítra jako první a druhý bod odpoledne - v případě, že už tam budou zařazeny, tak po již po pevně zařazených bodech. A pokud nebude tento návrh přijat, tak alternativně dnes po bodech vrácených Senátem. Děkuji.
Děkuji. Prosím pana poslance Okamuru a připraví se pan poslanec Radim Fiala.
Vážené dámy a pánové, už od loňského roku prosakují zprávy o českých občanech, kteří bojují v řadách Islámského státu. A byl by skutečně div, kdyby mezi tisícovkami Evropanů, kteří na straně džihádistů bojují a vraždí, nebyli také čeští muslimové. Myslím si dokonce, že vláda má i přesnější a konkrétnější informace, ale z politických důvodů je nezveřejňuje. Z praxe víme, že za drtivou většinou teroru v Evropě vždy byli džihádisté, kteří se vrátili z bojů na Blízkém východě nebo třeba v Afghánistánu. Dámy a pánové, nejúčinnější prevencí proti teroru je zabránit teroristům, aby do České republiky vůbec mohli přijet. Civilizované státy proto dnes přijímají a navrhují zákony, které zbavují islamisty občanství a umožňují jim zákaz pobytu ve své zemi. Je načase, abychom i my urychleně takové normy přijali a znemožnili džihádistům, aby teror z východu přinesli i k nám. Žádám proto jménem našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie - SPD o zařazení mimořádného bodu na programu schůze Poslanecké sněmovny s názvem Změna Ústavy a souvisejících zákonů, které by umožnily zamezit návratu lidem bojujícím v řadách radikálů v zahraničí. V prvé řadě je nutná změna článku XII. Ústavy České republiky, který má dva naprosto rozporné body. Podle odst. 1 nabývání a pozbývání státního občanství České republiky stanoví zákon. Ústava tu tedy dává možnost zákonodárcům stanovit pravidla pro pozbývání státního občanství. Ovšem druhý odstavec říká, že - cituji: "Nikdo nemůže být proti své vůli zbaven státního občanství." Tuto větu je třeba v souvislosti s terorismem, vlastizradou či spoluprací s nepřítelem vypustit. Je třeba úpravu trestního zákona, který by měl za vlastizradu, terorismus a spolupráci s nepřítelem stanovit trest zbavení českého občanství s doživotním zákazem vstupu na území České republiky. Pochopitelně vláda by měla na celoevropské úrovni vyjednat dohodu o zákazu vstupu na území Schengenu všem džihádistům. Pokud někdo namítne, že nám zbavení občanství zakazují mezinárodní úmluvy, tak to jednak není pravda a za druhé Ústavní soud v odůvodnění svého nálezu 13. září 1994, spisová značka ÚS 9/94, konstatoval, že - cituji: "Je výsostným právem státu určovat podmínky, za kterých se nabývá a pozbývá státní občanství." Bude samozřejmě problém s umístěním vyhoštěných, ale to je problém celé Evropy. Jen v sousedním Německu jsou statisíce migrantů bez dokladů, které čeká vyhoštění. Vyhoštění vlastních občanů schválila např. i dolní komora francouzského parlamentu. Je to tedy bezesporu téma, které musí řešit naši zástupci jak v Evropské unii, tak v OSN. Na druhou stranu právo být u nás doma nesmí převážit nad právem ostatních občanů na bezpečný život. Je důležité legislativně ošetřit tyto záležitosti, dokud je čas, abychom byli připraveni. Nikoliv až když je pozdě, jak je bohužel typickým zvykem všech dosavadních vlád. Dámy a pánové, než budete hlasovat o přijetí či nepřijetí tohoto bodu, vezměte na vědomí, že rozhodujete o tom, zda umožníte či neumožníte někdy v budoucnu vraždění nevinných lidí v České republice.
Pane poslanče, já se obávám, že o tomto hlasovat nemůžeme, a to z jednoho prostého důvodu. My můžeme řadit nové body, můžeme řadit informace, můžeme řadit všechno možné. Ale pokud chcete měnit zákony, tak to má svůj zákonem daný postup. To znamená, pokud předložíte návrh změny Ústavy, tak ten návrh dostane číslo sněmovního tisku, stanovisko vlády a pak o něm můžeme jednat. Ale takto je to podle mě nehlasovatelné.
Tak pane předsedo, vy si tady zase se mnou hrajete. Já navrhuji, abychom zahájili diskusi na tento bod a abychom to zařadili a o tomto bodu diskutovali, protože si myslím, že ta diskuse je aktuální. Já tady nepředkládám žádný zákon.
Takže ten bod bude znít - diskuse o změně Ústavy... To by asi hlasovatelné bylo, ale, dobrá -
Tak já to zopakuji, protože vy jste si tady se mnou pohrál, ale já jsem na vaše hrátky připraven, jak vidíte.
Já pouze dodržuji jednací řád, pane poslanče. Mně nic jiného nezbývá.
Tak mě tady zkoušíte z jednacího řádu. Tak já bych to tedy modifikoval. Myslel jsem, že je z mého výkladu jasné, že bych chtěl na toto téma diskutovat, řekl jsem to i v rámci svého výkladu. No, dobře. Takže diskusi nad změnou Ústavy a souvisejících zákonů, které by umožnily zamezit návratu lidem bojujícím v řadách radikálů v zahraničí. To je tedy název mého bodu. No, vy jste možná neposlouchal celý ten můj výklad, ono to z něj vyplývalo. Děkuji.
Já jsem poslouchal velmi pečlivě, nicméně tak jak jste to předložil písemně, to nebylo v souladu s jednacím řádem. Teď to je v pořádku. Prosím pana poslance Fialu.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, kolegové, rád bych na pořad schůze zařadil následující bod. Pane předsedo, poučen z předchozího vystoupení, bod se bude jmenovat Diskuse a projednání výroků Zaída Husajna, komisaře OSN, na adresu prezidenta republiky Miloše Zemana. Dovolte mi odůvodnit tento návrh. Jak dnes informovala média - a asi víte, že to byla jedna z hlavních zpráv všech novinových serverů -, jordánský komisař OSN pro lidská práva Zaíd Husajn ostře zaútočil na řadu světových politiků včetně prezidenta Zemana v otázce tzv. hlásání nenávisti k islámu. Málokdy, vážené kolegyně a kolegové, máme příležitost být svědky tak neomaleného a drzého urážení suverenity naší republiky a jejího nejvyššího představitele, prezidenta, jako v případě výroků, které pronesl pan Zaíd Husajn. My Češi známe přísloví o potrefené huse, která kejhá. Tato země, která omezuje svobodu politického projevu, ve které je zakázáno kritizovat státní úředníky a úřady, země, ve které odstoupení od islámu znamená zločin, má drzost, že nominuje svého představitele na místo světového komisaře pro lidská práva. Nemáme zájem o svět, který by byl řízen jako režim panující v zemích tohoto typu. Nemáme zájem, aby nejvyšší představitele České republiky ze zahraničí učili, jakou politiku mají vést. Výroky pana Husajna potvrzují stupňující se tlak na prosazování islámu a stupňující se tlak proti jeho oprávněným kritikům. Naše hnutí Svoboda a přímá demokracie je rozhodným odpůrcem islamizace a podporujeme přímo zvoleného prezidenta jako představitele suverénní České republiky. Žádám Sněmovnu o zařazení bodu, ve kterém projednáme tyto drzé výroky představitele OSN a případně vyzveme vládu k přijetí diplomatických kroků hájících suverenitu České republiky. Tímto krokem může být např. rázné vystoupení českého zástupce v OSN. Děkuji vám za pozornost.
Ano. Prosím pana poslance Karla Šidla, po něm pan poslanec Laudát, potom ještě paní poslankyně Semelová a pan poslanec Huml. Takže ještě čtyři přihlášky.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážené kolegyně poslankyně, vážení kolegové poslanci, dovolte mi požádat o zařazení nového bodu na jednání dnešní schůze. Navázal bych tímto bodem na zdůvodnění, které tady přednesl pan kolega Stanjura z ODS, a týká se předchozího jednání před schválením novely zákona, který posuzoval vlivy na životní prostředí, a jednalo se o urychlenou výstavbu dopravních staveb v České republice, jejímuž schválení podle devadesátky předcházelo jednání, na kterém byl zúčastněn nejen ministr životního prostředí, ale i ministr dopravy. Nechci se zabývat tím, jestli deset staveb, které byly vyjmenovány, jsou dodržovány, či nejsou, ale my jsme na této schůzce avizovali, že nás velice zajímá jako poslance a bude zajímat i Poslaneckou sněmovnu, jak bude pokračováno u dalších staveb, které nemají přiznané posouzení vlivu na životní prostředí, a jakým způsobem bude u těchto staveb postupováno. Bohužel mohu říci, že do dnešního dne jsme přes všechna ubezpečení nedostali žádné informace. Od toho června letošního roku už uplynula určitá doba. Proto bych žádal, aby se tento bod jmenoval Informace ministra dopravy o postupu a stavu přípravy staveb dopravní infrastruktury, které nezískaly výjimku v platnosti posouzení vlivu na životní prostředí, zjednodušeně EIA. V tomto tématu bych chtěl, aby bylo možno získat informace za prvé o tom, jak pokračuje příprava stavby, která byla vyjmuta z původního seznamu výjimek, a to se týká stavby 511, je to obchvat okolo Prahy, tzv. pokračování D0, mezi D1 a Běchovicemi. V další části bych velice rád věděl, jak pokročila jednání mezi Evropskou komisí, Ministerstvem životního prostředí a Ministerstvem dopravy o postupu ohledně vyjednávání nových podmínek posuzování vlivu na životní prostředí. A třetí část, to je ta nejzávažnější z mého hlediska, zda těch zbývajících 90 staveb dopravní infrastruktury je definitivně zastaveno, anebo získá nějakou formou potřebné posouzení vlivu na životní prostředí tak, aby mohla pokračovat příprava těchto staveb. Proto vás ještě jednou žádám: Podpořte zařazení nového bodu, jak již jsem zmínil, Informace ministra dopravy o postupu a stavu přípravy staveb dopravní infrastruktury, které nezískaly výjimku v platnosti posouzení vlivu na životní prostředí EIA. Požádal bych o zařazení na 13. září, to je úterý, jako první bod jednání. Děkuji.
Děkuji. Prosím pana poslance Laudáta, připraví se paní poslankyně Semelová.
Dámy a pánové, dobré odpoledne. Děkuji za slovo, pane předsedo. Já bych chtěl navrhnout pevné zařazení bodů, a to bodu, který máte v programu jako 152, sněmovní tisk 837. Je to návrh poslanců Věry Kovářové, Petra Gazdíka a můj na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích. Je to tisk - a vzhledem k tomu, že cítím velikou šanci na to ho kladně projednat napříč politickým spektrem, jedná se o umisťování sítí, případné umisťování sítí pod silnice I. třídy. Tudíž bod 152 zařadit jako pevný bod, jako první po pevně zařazených bodech na středu příští týden odpoledne. Jedná se o první čtení, byť tam je návrh podle § 90 hlasování. To je můj první návrh. Druhý návrh dávám, aby byl pevně zařazen bod číslo 140, návrh Miroslava Kalouska, Martina Plíška, Marka Ženíška a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 112/2016 Sb., o elektronické evidenci tržeb, sněmovní tisk 792, protože se blíží uvedení v praxi EET, a to na příští týden na středu na 18. hodinu jako pevně zařazený bod. Za další. Už tady vystupovali dva kolegové, to je třetí návrh, nicméně já bych se pokusil navrhnout integrovaný bod. Myslím, že napříč politickým spektrem cítíme, že resort dopravy se nachází v krizi, která nemá od roku 1990 obdoby, a proto navrhuji, aby byl nově zařazen na pořad Sněmovny a s konkrétním časem, a to druhý bod po pevně zařazených na příští týden ve středu, který by se jmenoval Informace premiéra vlády Bohuslava Sobotky o řešení krize v resortu dopravy, s tím, že to, co bych považoval za okruhy jednání do tohoto bodu, alternativně tedy úterý po pevně zařazených bodech odpoledne a středa druhý bod po pevně zařazených bodech, příští týden také, a sice ty okruhy by byly jednak velmi podivné -
Pane poslanče, já se velmi omlouvám, vy jste teď načetl několik alternativ, ale já jsem si je nestihl zapsat, tak jestli můžete jenom, na kdy chcete ten bod zařadit.
Takže první alternativa úterý příští týden a druhá alternativa středa příští týden odpoledne.
Úterý dopoledne? Pardon, začínáme odpoledne, jasně. Úterý 14.00.
První okruh by se mohl týkat otázky pokračování výběru mýtného. Druhá věc, co už tady zaznělo jak z úst Zbyňka Stanjury, tak Karla Šidla, to je otázka vlastně budoucnosti realizace dopravních staveb. To, že situace je velmi tristní, úplně bez nějaké budoucnosti nebo bezvýsledná, bylo ukázáno na hospodářském výboru minulý týden, kdy jsme se poprvé zeptali na to, jak si Ministerstvo dopravy představuje zrychlený postup veřejnoprávního projednání a vypracování nové EIA na stavbě 511 Pražského okruhu. A bylo to naplnění usnesení, které jste jako doprovodné přijali k EIA. Za další. Nejenom že už byla z prioritních staveb vyřazena prodloužená Rudná. Když jsem ministrovi říkal, že může narazit, když v zákoně a v tisku tvrdili, že se jedná o infrastrukturní stavby na transevropské síti, a upozorňoval jsem na to, že minimálně tato, ale možná i některé další na transevropské síti nejsou. Řekl, že to je v pořádku, že je to schváleno Bruselem. Velmi velké pochybnosti mám o tom, zda nám vláda říká plnou pravdu, a zejména premiér Sobotka, zda tady předložil všechny důkazy o tom, jak je dohodnut s předsedou Evropské komise, zda platí všechno. Já jsem například nedávno u té stavby 511 narazil dokonce na informaci, se kterou se tady rozhodně vláda nechlubila, nebo premiér Sobotka, ve které se píše z Bruselu od šéfa DG, že vlastně sdílí téměř štěstí, když to budu parafrázovat, že ta 511 na Pražském okruhu byla vyřazena. Skutečně, ta situace je natolik tristní, myslím si, že napříč politickým spektrem jsme shodni v tom, že všichni chtějí, aby se stavěly dálnice, aby se přestavovaly silnice I. třídy atd. atd. Ta situace je ještě o to horší, že v hospodářském výboru, pokud detailně projednáváme jako garanční výbor některé zákony, tak narážíme na stále opakované problémy. Například do dneška nejsem schopen zjistit, máme i v programu zařazenu novelu zákona o civilním letectví, a skutečně nejenom já, ale i kolegové se dostali do zcela výjimečné situace, byť tomu věnujeme značné úsilí, nejsme schopni zjistit, který z resortů či jeho zástupci lžou, jestli Ministerstvo dopravy, nebo Ministerstvo obrany ve věci letišť, která dokonce mohou být údajně podle některých zcizena apod. A vlastně neumíme najít odpověď, je tam rozpor, byť ministři se domluvili, ale o patro níž už jsme z obou stran varováni, schválíme to, či neschválíme, takže my nejsme schopni dohledat dopady. Taktéž se odehrává i to, že dokonce i poslanci vládní koalice, vlastní strany, hlasují proti rezortnímu ministrovi například ve věci STK u otevřeného zákona o pozemních komunikacích. [[(15.30 hodin)]] Prostě se domnívám, že takhle už do dál nejde. Proto moc naléhám, ať už se dohodneme potom na nějaké modifikaci, aby některý z návrhů, které tady vlastně už sem ze třetí strany předkládáme, prošel a ten bod jsme využili s tím, že prostě je pro mě nepřijatelné, aby dokonce zástupci hnutí ANO si mezi sebou navzájem předhazovali, kdo nese větší odpovědnost. Nebyla tam paní ministryně Šlechtová, tak to také schytala minulou středu, nebo ministr dopravy Ťok nebo ministr životního prostředí. Mám pocit, že to je jeden velký pouťový kabaret, ale bylo by to k smíchu, kdyby nešlo o tak vážné věci. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Laudátovi. Dobré odpoledne, paní poslankyně, páni poslanci. Budeme pokračovat v návrzích na změnu pořadu nebo upřesnění pořadu schůze, a to vystoupením paní kolegyně Marty Semelové, připraví se kolega Huml, poté pan kolega Josef Novotný. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Vážené dámy, vážení pánové, navrhuji předřadit bod číslo 137, sněmovní tisk 780, jedná se o návrh zákona o náhradním výživném, a to na úterý 13. září jako první bod odpoledního jednání. Důvodem je potřeba řešit naléhavou situaci matek samoživitelek, případně otců samoživitelů, jejichž děti se z důvodu neplacení výživného ze strany druhého rodiče dostávají do chudoby. Podle údajů ČSÚ za rok 2014 tvořily neúplné rodiny s dětmi téměř 11 % všech rodinných domácností a žije v nich přibližně 400 tis. dětí, což je zhruba 22 % všech závislých dětí. V koaliční smlouvě se strany současné vládní koalice před třemi lety zavázaly, že v aktuálním volebním období předloží zákon o zálohovaném, resp. náhradním výživném, ale dosud tak neučinily. Přitom neúplné rodiny patří k rizikovým skupinám nejvíce ohroženým chudobou a sociálním vyloučením. Na tuto skutečnost poukazuje mj. analýza ČSÚ vydaná v roce 2015, jež se zaměřuje na život, ekonomickou situaci a finanční zázemí samoživitelek. Podotýkám, že aktuálně ženy samoživitelky tvoří 81 % z celkového počtu samoživitelů. V ČR je, jak plyne ze zmíněné analýzy, ohrožena příjmovou chudobou či sociálním vyloučením přibližně jedna třetina těchto domácností. Podle zjištění ČSÚ nemůže například každá 14. rodina zajistit dětem týdenní prázdniny mimo domov nebo jim hradit pravidelné volnočasové aktivity. Téměř každá 17. domácnost pak nemůže svým dětem zabezpečit vhodné podmínky k učení, případně zaplatit školní akce, jako je plavecký, lyžařský kurz, pobyt na školách v přírodě, výlety apod. Roste také počet rodin, které nemohou zaplatit dětem ani školní obědy. A v souvislosti se zahájením školního roku -
Já vás, paní kolegyně, přeruším a požádám Sněmovnu o klid. Věřím, že poslední tři přihlášení upřou pozornost na program, a tak prosím ještě vydržte s odůvodněním jednotlivých návrhů. Prosím, pokračujte.
V souvislosti se zahájením školního roku se mnohé z těchto rodin významně zadlužily, jen aby jejich děti měly vše, co škola potřebuje. Stát by měl proto těmto rodinám věnovat výraznou pozornost, neboť každý měsíc prodlevy je pro samoživitele v jeho životní situaci nesmírnou zátěží. Dalším důvodem, proč je nutné zavést do českého právního řádu institut náhradního výživného, je i všeobecně nízká úroveň vymahatelnosti práva v ČR. Neplacení výživného ze strany povinného rodiče je u nás podle policejních statistik za rok 2015 druhým nejčastějším trestným činem. Podle těchto údajů nerespektuje vyživovací povinnost zhruba 40 % rodičů, a jak už jsem zmínila, nejvíc na to doplácejí děti. Proto považujeme jako klub KSČM za nutné, aby byl urychleně projednán a schválen návrh, který pomůže rodičům, jimž se nedaří vymoci soudem stanovené výživné. Ještě jednou tedy navrhuji pevně zařadit bod číslo 137, sněmovní tisk 780 o náhradním výživném, na úterý 13. září jako první bod odpoledního jednání a vás, kolegyně a kolegové, žádám tak o podporu. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Martě Semelové. Slova se ujme pan kolega Huml se svým návrhem a připraví se pan poslanec Josef Novotný, zatím poslední přihlášený do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Já budu stručný, nebudu zdůvodňovat, protože to zdůvodníme až při prvním čtení. Já bych chtěl jenom předřadit bod 158, což je tisk 866 o dani z příjmů, po shodě s předkladatelem a zpravodajem na zítřek, tj. středu, ve 14.30 jako pevně zařazený bod. Děkuji.
Na středu ve 14.30. Uvidíme, kolik jich tam bude zařazeno. Dobře, děkuji panu kolegu Humlovi. Nyní pan poslanec Josef Novotný. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, kolegové, dovolte, abych požádal o pevné zařazení bodu, který je v programu pod číslem 170. Je to návrh Zastupitelstva Karlovarského kraje na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 601. Dovolte, abych požádal o zařazení na úterý 13. září po pevně zařazených bodech, případně pokud by toto neprošlo, tak na pátek 16. září, zase po pevně zařazených bodech. Důvod je jednoduchý. Tato novela tzv. krajské dálniční známky leží zde ve Sněmovně po prvním čtení již zhruba rok a půl a pořád se setkávám s názory občanů v jednotlivých krajích, kdy tento návrh bude projednán. Jedná se o návrh, jak zjišťuji, kdy celá řada ministrů, poslanců apod. si pořád myslí, že to je návrh, který má sloužit občanům Karlovarského kraje pouze a jedině. To samozřejmě není pravda. Jedná se o návrh, který by řešil situaci například v rodině, která má dvě auta. Jedním autem jezdí do práce jeden z rodičů, dá si tam dálniční známku celoroční, celorepublikovou, a druhým autem jezdí druhý rodič do práce, ale objíždí už dálnici a jezdí po okreskách. Tady samozřejmě by si rád koupil známku za 300 korun a státní kasa samozřejmě by na tom neutrpěla. Bylo by to vlastně vyhovění občanům. Příkladů bych mohl uvést celou řadu. Samozřejmě že tento je jeden z mnoha. Například každý kraj má nějakého zahraničního souseda. My máme Němce, Liberecký kraj nebo Pardubický Poláky, Rakušany zase Jihočeský atd. Tito lidé jezdí do těchto krajů velmi často pouze za obědem, jedou si tam koupit benzin, na návštěvu apod. a jezdí po okreskách. Nekoupí si známku za 1 500 korun. Pokud by měli možnost si koupit celoroční známku za 300 korun, určitě by to udělali a zase státní kasa by na tom vydělala. Dalším příkladem jsou samozřejmě důchodci. Spousta důchodců například jede z Chebu do Varů do nemocnice. Spousta lidí jede z Chebu na hokej do Varů. Zrovna tak spousta lidí jezdí z Pelhřimova do Jihlavy za hokejem apod. To znamená, je to nový druh dálniční známky a já bych byl rád, aby už to konečně někteří z vás zaregistrovali a pochopili a neříkaly se takové věty, jako že to je známka pouze pro občany Karlovarského kraje. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Josefu Novotnému. Ještě se hlásí předseda poslaneckého klubu ČSSD Roman Sklenák. Prosím, pane předsedo.
Děkuji za slovo. Kolegyně a kolegové, v souladu s tím, co jsem avizoval dnes na jednání grémia Sněmovny, si dovoluji navrhnout jménem koaličních poslaneckých klubů, abychom dnes jednali a meritorně i procedurálně hlasovali o všech návrzích i po 19. hodině. Máme ambici alespoň ty pevně zařazené body projednat.
Ano, to bude procedurální návrh, který zařadím potom, až odhlasujeme jednotlivé body programu. Pokud se nikdo nehlásí, rozpravu k programu končím a budeme tedy hlasovat o jednotlivých návrzích. Prosím, kolegy a kolegyně, aby mě kontrolovali, protože když jsem přebíral řízení schůze, tak jsem neměl všechny dokumenty po ruce. První, o čem bychom hlasovali, je návrh politického grémia, tzn. že bychom hlasovali o pevném zařazení bodů, zákonů, které nám vrátil Senát, tzn. tisk 504/6, prokazování původu majetku, volební zákony 568/9, zákon o dráhách 608/5 a biocidní přípravky 589/4. K tomu, co bylo jako první bod tady, jako druhý až pátý bod. A potom k bodu 247 by přibyl na čtvrtek jako pevně zařazený bod číslo 2 po písemných interpelacích, tisk 832, bod 214, a to jsou výhledy ekonomie, makroekonomické výhledy. To je tedy návrh grémia. Rozhodneme v hlasování číslo 2, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 2. Z přítomných 177 pro 161 poslanec. Než budeme pokračovat jednotlivými návrhy, ještě přečtu omluvy, a to pana poslance Klašky od 15.15 do 16 hodin a pana poslance Kučery od 17 do 19 hodin. Nyní se budeme zabývat jednotlivými návrhy, které byly předneseny v rozpravě. Prvním návrhem je návrh pana poslance Kalouska, který navrhuje, abychom zařadili nový bod Usnesení Poslanecké sněmovny k výrokům prvního místopředsedy vlády o koncentračním táboře v Letech, a to na den 6. 9. jako první bod, tedy předřadit před všechny. Rozhodneme v hlasování číslo 3, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 3. Z přítomných 175 pro 30, proti 47. Návrh nebyl přijat. Třetí návrh, o kterém budeme hlasovat, je návrh pana poslance a předsedy klubu ANO Faltýnka, který navrhuje zařadit bod číslo 77, sněmovní tisk 886, první čtení, vládní návrh trestního zákoníku, novely, a bod číslo 17, vládní návrh občanského zákoníku, tisk 642, druhé čtení, na úterý jako čtvrtý a pátý pevně zařazený bod. To je jedno hlasování. A dále bod číslo 206, návrh zákona o ochraně přírody a krajiny, sněmovní tisk 501, aby byl vyřazen. Čili budeme hlasovat dvakrát, protože jsou to rozdílné návrhy. Nejdříve tedy pevné zařazení tisků 886 a 642 na 13. 9. jako čtvrtý a pátý pevně zařazený bod. Hlasování číslo 4 jsem zahájil a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 4. Z přítomných 177 pro 127, proti 14. Návrh byl přijat. Nyní vyřazení bodu číslo 206, sněmovní tisk 501. Rozhodneme v hlasování číslo 5, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro vyřazení návrhu zákona o ochraně přírody a krajiny. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 5. Z přítomných 177 pro 101, proti 35. Návrh byl přijat. Tento tisk projednávat nebudeme. To byly návrhy pana kolegy Faltýnka. Dalším návrhem je návrh pana poslance Černocha, a to zařazení nového bodu Otázka schválení veřejné zakázky na výběr integrovaného programu pro šest tisíc imigrantů, jestli to správně... [[Poslanec Černoch přichází, aby mimo mikrofon upřesnil.]] Integrátora. To znamená toho, kdo to bude operovat. Ano, pro migranty. Rozhodneme v hlasování číslo 6, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 6. Z přítomných 177 pro 43, proti 50. Návrh tedy nebyl přijat a nebudeme se jím zabývat. Dalším přihlášeným byl pan předseda Stanjura, který navrhuje, abychom zařadili bod, a to informaci ministra životního prostředí o nařízení vlády, které stanoví stavby, které si vyžadují novou EIA - nevyžadují novou EIA, tak, pardon, abych byl přesný. Odůvodnění jste slyšeli. Myslím, že můžeme hlasovat. Budeme rozhodovat v hlasování číslo 7, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 7. Z přítomných 178 pro 92, proti 49. Návrh byl přijat. Prosím tedy pana kolegu Stanjuru, aby dal potom příslušný materiál, abychom mohli přesně pojmenovat ten bod, až budeme novelizovat pozvánku. Dalším přihlášeným byl pan poslanec Zdeněk Soukup, který požaduje zařazení nového bodu, a to informaci předsedy vlády o skutečném postoji k migraci a k dohodě s Tureckem, když to budu volně parafrázovat, to vystoupení a ten bod, který je tady. Vlastně je to k bodu migrace. Rozhodneme v hlasování číslo 8, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro zařazení tohoto bodu. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 8. Z přítomných 177 pro 93, proti 25. Tento bod byl zařazen do pořadu schůze, budeme se jím tedy zabývat. Dalším poslancem, který navrhoval změnu programu, je pan poslanec Martin Lank. Ten požaduje přeřazení bodu číslo 97, trestní zákoník, na středu 14.30. To je pevné zařazení bodu. A bodu číslo 117, zákon proti teroristům, ve středu po bodu 97. To znamená, tyto dva body zařadit za sebe. Myslím, že to je všechno od něho, abych to řekl přesně. Ano. Pan předseda Stanjura ještě, abychom si vyjasnili...
Přesně tak, pane místopředsedo. Já bych poprosil - vy jste říkal zákon proti teroristům. Já teď přesně nevím, který tisk máte nebo který bod.
Je to tisk 670 a byl by to bod 117, tisk 670, zařadit za bod 97, trestní zákoník. Já to tedy zopakuji přesně podle toho, jak to bylo napsáno. A je to tedy středa, proto jsem uváděl jako první bod 14.30, tzn. hned po polední přestávce bod 97 a jako druhý bod by byl bod 117. Ano? [[(15.50 hodin)]] Pan kolega Lank to upřesní. [[Poslanec Lank: Zvlášť.]] Zvlášť hlasovat. Dobře. Budeme hlasovat nejdřív o pevném zařazení bodu číslo 97 trestní zákoník na středu 14.30. Zahájil jsem hlasování číslo 9 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 9 z přítomných 177 pro 44, proti 69. Návrh nebyl přijat. Budeme tedy hlasovat o pevném zařazení tisku 670 bod 117, a to také na středu po polední přestávce, v hlasování číslo 10, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 10 z přítomných 177 pro 10, proti 74. Návrh nebyl přijat. Dalším přihlášeným byla paní poslankyně Olga Havlová a ta požadovala zařazení bodu číslo 125, podporované zdroje energie, na středu 17. 9. po pevně zařazených bodech. Zatím jsme tam žádný pevně nezařadili, čili na 14.30. Budeme hlasovat v hlasování číslo 11, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro toto pevné zařazení. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 11 z přítomných 178 pro 53, proti 78. Návrh nebyl přijat. Budeme se tedy zabývat návrhem pana poslance Romana Váni a ten navrhuje vyřadit bod číslo 33 sněmovní tisk 495 z programu této schůze. Rozhodneme v hlasování číslo 12, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 12 z přítomných 179 pro 166, proti nikdo. Tento bod byl vyřazen z probíhající 49. schůze. Nyní se budeme zabývat návrhem pana poslance Vladimíra Koníčka, a to abychom zařadili zítra 7. 9. jako první a druhý bod na 14.30, tedy po polední přestávce, body 130 a 173. Pokud by to neprošlo, tak dnes je zařadit po projednaných vrácených zákonech ze Senátu. Jde o body 130 a 173 na pevné zařazení na zítřek. Zahájil jsem hlasování číslo 13. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 13 z přítomných 178 pro 35, proti 115. Návrh nebyl přijat. Budeme tedy hlasovat o tom, zda bychom tyto body nemohli projednat dnes po senátních návrzích zákonů. Zahájil jsem hlasování číslo 14 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 14 z přítomných 178 pro 33, proti 112. Ani tento návrh nebyl přijat. Budeme tedy hlasovat o návrhu pana poslance Tomia Okamury, který má název Diskuse o změně Ústavy, která by umožnila zamezit návrhu lidí bojujících v řadách radikálů v zahraničí. Takto zní text podle písemného materiálu. Rozhodneme bez pevného zařazení do programu schůze. Zahájil jsem hlasování číslo 15 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 15 z přítomných 179 pro 12, proti 107. Návrh nebyl přijat. Budeme se tedy zabývat dalším návrhem a to je návrh pana poslance Radima Fialy, zařazení nového bodu Diskuse k projednávání výroků komisaře OSN Zaída Husajna vůči prezidentu republiky, a to zatím bez pevného určení, ale zařazení do programu schůze. Zahájil jsem hlasování číslo 16. Kdo je pro projednání tohoto bodu? Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 16 z přítomných 180 pro 18, proti 100. Návrh nebyl přijat. Takže se můžeme zabývat dalším návrhem a to je návrh pana poslance Karla Šidla, který požaduje zařazení nového bodu Informace ministra dopravy o postupu a stavu příprav staveb, na které je potřeba EIA. To rozhodneme v hlasování číslo 17, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 17 přítomno 180, pro 92, proti 63. I tento návrh byl přijat a budeme se tím bodem zabývat. Děkuji, s tím, že máme před sebou další hlasování, a to návrh pana poslance Františka Laudáta, který navrhuje Informaci premiéra Bohuslava Sobotky k řešení situace v rezortu dopravy, a to alternativně buď ve středu jako druhý bod po pevně zařazených bodech. Pardon, 13. 9., nebo 14. 9. Takto. Já se omlouvám, protože u kolegy Šidla jsem ještě neřekl, že šlo o pevné zařazení na 13. 9. jako první bod. To jsem neřekl. Musíme to odhlasovat. Jestli souhlasíme s tím pevným zařazením bodu. Zahájil jsem hlasování číslo 18 a ptám se, kdo je pro pevné zařazení bodu, který jsme právě přijali, to je návrh pana kolegy Šidla. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 18 z přítomných 180 pro 78, proti 69. Čili pevné zařazení neprošlo, ale budeme se muset řídit tím, že už jeden takový bod byl přijat, a asi budeme o nich hlasovat dohromady. Nyní tedy na 14. hodinu v úterý 13. 9. informace premiéra Sobotky o řešení v rezortu dopravy, tak jak navrhuje kolega Laudát. To je první alternativa. Zahájil jsem hlasování číslo 19 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 19 z přítomných 180 pro 83, proti 71. Návrh nebyl přijat. [[(16.00 hodin)]] Čili druhá alternativa, že bychom tuto informaci projednávali 14. 9. jako druhý bod po pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování číslo 20 a ptám se, kdo je pro projednat tuto informaci. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 20. Z přítomných 180, pro 82, proti 71. Ani tento návrh nebyl přijat. Nyní máme před sebou návrh paní poslankyně... aha, pardon, tady mám ještě poznámku o pevném zařazení bodu číslo 140, EET, sněmovní tisk 792, na středu 14. 9. v 18. hodin, ano? Tak, to ještě kolega Laudát, tedy pevné zařazení bodu tisk 792, středa 14. 9. od 18. hodin. Zahájil jsem hlasování číslo 21. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 21. Z přítomných 180, pro 75, proti 83. Návrh nebyl přijat. Nyní se dostáváme k návrhu paní poslankyně Marty Semelové, a to zařazení bodu číslo 137... [[O slovo se hlásí poslanec Laudát.]] Pan kolega Laudát se hlásí. Omlouvám se, možná že jsem opomněl některý z jeho návrhů.
Děkuji pane místopředsedo. Ještě jsem navrhoval třetí, a to je zařazení bodu 152, Kovářová a spol. Jsou to ty sítě pod silnicemi.
Ano, pozemní komunikace, sítě v obcích. Dobře. Budeme tedy hlasovat o bodu 152, pevné zařazení bodu na středu 14. 9. jako první bod a jde o zákon o pozemních komunikacích. Zahájil jsem hlasování číslo 22. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 22. Z přítomných 181, pro 171, proti nikdo. Návrh byl přijat. Vidím, že obce mají u nás zelenou. Budeme pokračovat, a to v tom, co jsem naznačil. Návrh paní poslankyně Marty Semelové na pevné zařazení bodu na úterý 13. 9. Je to bod číslo 137, tisk 780, náhradní výživné, jako první bod odpoledního jednání. Zahájil jsem hlasování číslo 23. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 23. Z přítomných 181, pro 39, proti 117. Návrh nebyl přijat. A tento bude tedy v pořadí. Nyní máme návrh pana poslance Humla, který navrhuje také na středu předřazení bodu číslo 158, daň z příjmu. Rozhodneme hlasováním číslo 24, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 24. Z přítomných 181, pro 127, proti 33. Návrh byl přijat. A nyní tady máme poslední návrh, který se týká pevného zařazení bodu číslo 170 v příštím týdnu, a to je návrh Karlovarského kraje o pozemních komunikacích. V úterý 13. 9. jako první bod po pevně zařazených bodech, nebo alternativně 16. 9. Čili prvně hlasujeme 13. 9. jako první bod po pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 25. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 25. Z přítomných 181, pro 43, proti 87. Návrh nebyl přijat. Nyní budeme tedy hlasovat o tom, jestli tento bod číslo 170, tisk 601, budeme projednávat 16. 9. v pátek po pevně zařazených bodech. Rozhodneme hlasováním pořadové číslo 26, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 26. Z přítomných 181, pro 44, proti 71. Návrh nebyl přijat. Zbývá nám tedy poslední, tentokrát procedurální návrh a ten se netýká zařazení bodu, ale lhůty k projednávání návrhů zákonů po 19. hodině, tak jak navrhl pan předseda klubu sociální demokracie Roman Sklenák - který požaduje odhlášení. Já vás tedy všechny odhlásím. Požádám vás o novou registraci. Prosím přihlaste se svými identifikačními kartami. Rozhodneme v souladu s jednacím řádem, že bychom dnes projednávali zákony i po 19. hodině, tak jak je navrženo. Rozhodneme hlasováním pořadové číslo 27, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 27. Z přítomných 174, pro 87... Návrh byl zatím zamítnut, ale vidím, že je žádost o kontrolu elektronického zápisu o výsledku hlasování. [[Probíhá kontrola elektronického zápisu.]] Vyčkám kontroly elektronického zápisu o výsledku hlasování. [[Velký hluk v sále.]] Prosím o klid. Dám slovo panu poslanci Velebovi. Klid prosím.
Pane místopředsedo. Děkuji za slovo. Pan Velebný je u mikrofonu. Děkuji. Takže dámy a pánové, omlouvám se, na sjetině mám křížek, hlasoval jsem pro. Takže se omlouvám a zpochybňuji hlasování.
Dobře. Podle zákona o jednacím řádu pan poslanec Velebný zpochybnil elektronický zápis o výsledku hlasování, když jeho vůle byla v elektronickém zápise jiná, než projevil při hlasování. Naplním tedy literu zákona o jednacím řádu a budeme hlasovat o tom, jestli souhlasíte, abychom opakovali toto hlasování, protože je zpochybněno. Zahájil jsem hlasování číslo 28. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 28. Z přítomných 177, pro 158, proti 3. Návrh byl přijat. [[(16.10 hodin)]] Budeme tedy znovu hlasovat o návrhu pana poslance Romana Sklenáka, že bychom dnes projednávali zákony i po 19. hodině. Zahájil jsem hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 29, z přítomných 177 pro 93, proti 74. Tentokrát návrh byl přijat. Kontrolu elektronického zápisu nevyžaduje nikdo. Konstatuji tedy, že jsme schválili změny v pořadu schůze a naše jednání o zákonech bude trvat nejméně do 21 hodin. [[Náhlý hluk v sále.]] A nyní tedy budeme hlasovat o návrhu pořadu schůze ve znění pozměňovacích návrhů. Před hlasováním ještě předseda klubu TOP 09 František Laudát s přednostním právem. Prosím sněmovnu o klid. Prosím, pane předsedo.
Děkuji za slovo. Pane místopředsedo, dámy a pánové, vzhledem k tomu, že většina z vás nepovažuje za důležité, abychom se zabývali skandálním postojem vicepremiéra vlády ve věci romského holokaustu, a za druhé, že nepovažujete za důležité, aby se tato Sněmovna zabývala skutečně velmi naléhavě katastrofální situací v rezortu dopravy, jestli vám nevadí, že meziroční propad stavebnictví v České republice je přes 16 %, jestli vám nevadí, že od února klesl počet zakázek, objem financí u inženýrských činností ve stavebnictví o 43 %, jestli vám nevadí, že se občané nedočkají klíčové části Pražského okruhu, jestli vám nevadí, že jste tahali za nos občany Moravskoslezského kraje s prodlouženou Rudnou, a další a další věci, tak jenom říkám, že jednak s tím neskončím. A jestli jste neschválili, aby všichni poslanci a poslankyně měli právo se k té situaci příští týden vyjádřit, tak bohužel dojde jenom pouze na přednostní práva. A to, co vám chci zásadně sdělit, že se dneska klub TOP 09 zdrží podpory programu, který si zřejmě koaliční strana prohlasuje. Děkuji.
Děkuji. Nyní tedy budeme hlasovat o programu 49. schůze jako o celku. [[Rozruch v sále.]] Ještě pan předseda Kalousek? Ne. Můžeme tedy hlasovat o programu schůze. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 30, z přítomných 178 pro 95, proti 64. Návrh programu byl přijat. Než začneme projednávat jednotlivé body, hlásí se nyní s přednostním právem předseda TOP 09 Miroslav Kalousek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, promiňte, že budu chvilku zdržovat, ale poučen starým pravidlem, že stokrát lež se stane pravdou, pokud se někdo rychle neohradí, chtěl bych se teď před vámi přede všemi zastat předsedy naší komise, komise Poslanecké sněmovny pro kontrolu odposlechů, Daniela Korteho. On nedisponuje přednostním právem, cítím tedy kolegiální povinnost učinit tak za něj. Pan poslanec Korte byl v brzkých odpoledních hodinách hrubě osočen panem ministrem financí, prvním místopředsedou vlády, s tím, že lže a že pan místopředseda vlády jeho lež zásadně odmítá. Příběh spočívá v tom, že pan předseda Korte jako předseda komise pro kontrolu odposlechů konstatoval na tiskové konferenci holý fakt, že ministr financí při provádění odposlechů porušuje zákon. Odposlechy fyzických osob jsou velmi citlivá věc zasahující do osobní integrity každého občana, proto jsou podrobeny velmi důkladné kontrole, i kontrole parlamentní. Tu kontrolu parlamentní musí plnit Ministerstvo vnitra, Generální inspekce bezpečnostních sborů i ministr financí, neboť i Celní správa je za určitých okolností vybavena pravomocí odposlouchávat. Celní zákon účinný od 1. 1. 2013 stanoví povinnost dvakrát ročně odevzdávat kontrolnímu orgánu, tedy tomu, kterému předsedá pan poslanec Korte, zprávu o odposleších, tak jako to stanoví ministrovi vnitra, Generální inspekci bezpečnostních sborů. Zatímco Generální inspekce bezpečnostních sborů tak činí, ministr vnitra tak činí v řádných termínech, ministr financí tak nečiní. Někteří z nás mají dokonce pádný důvod se domnívat, že tak nečiní zcela úmyslně. Když pan poslanec Korte dnes řekl ten holý fakt, ke kterému je námi všemi zmocněn, protože on má provádět tu kontrolu, že ministr financí porušuje zákon, neboť k dnešnímu dni nedoobdržel žádnou zprávu za celé období pana ministra, ač zákon ukládá panu ministrovi tuto povinnost dvakrát ročně, pan ministr reagoval klasickým způsobem: "To je naprostá lež. Já to zásadně odmítám. To je další pseudoaféra, lež. Není to můj osobní problém. Je to problém Celní správy a Celní správa tak činí úplně stejně, jako to činila za pana ministra Kalouska." Fakt je takový, že to není problém Celní správy. Zákon to ukládá ministru financí jako osobě, ne Celní správě jako instituci. Takže to je osobní problém pana ministra financí. Kdyby tak činilo Ministerstvo financí stejně jako za pana ministra Kalouska, rovněž by porušovalo zákon, protože hlášení za pana ministra Kalouska podle bývalého právního předpisu bylo do té míry liknavé, že se to panu ministru Kalouskovi nelíbilo a do návrhu celního zákona, který byl schválen v roce 2012 jako zákon 17/2012, uložil mnohem přísnější povinnost tehdy sám sobě, tedy ministru financí, podrobovat se parlamentní kontrole v otázce odposlechů. To znamená, i kdyby plnil svoji povinnost tak, jako ji kdysi plnil podle starých zákonů Kalousek, i tak by porušoval zákon. Problém je, že ji neplnil vůbec. Kontrolní orgán vaší Poslanecké sněmovny za celou dobu mandátu ministra financí marně čeká na jednu jedinou kontrolní zprávu, kterou je povinen ministr financí předat této Poslanecké sněmovně dvakrát do roka. Je to frapantní porušení zákona. Je to ignorování zákona. Je to pohrdání zákonem korunované tím, že předseda kontrolní komise byl osočen a označen za lháře. Rád bych sdělil Poslanecké sněmovně, že ministr financí nepravdivě a urážlivě osočil předsedu vaší komise za lháře, že ministr financí opakovaně porušuje zákon v otázce odposlechu fyzických osob. Pevně doufám, že pan ministr se pokusí svá slova doložit, nebo se panu poslanci Kortemu omluví a odstoupí z funkce, kterou není schopen dodržovat, aniž by při tom porušoval zákon.
Děkuji panu poslanci Miroslavu Kalouskovi. Budeme pokračovat. Přednostní právo ještě mimo body pan místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Prosím, pane místopředsedo vlády, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, dámy a pánové, rád bych reagoval, protože já jsem se vlastně dneska dozvěděl, že taková povinnost je. [[Smích některých poslanců, ojedinělý potlesk.]] Protože pravděpodobně pan Kalousek ty odposlechy vlastně studoval, možná i organizoval, takže se o ně zajímá, já se o ně nezajímám. Já vím, že Celní správa má kompetenci odposlouchávat. Ale nevěděl jsem, že to někomu hlásí, protože jsem se to za období mé funkce nedozvěděl. Tak jak chodil pan Kalousek za svým kámošem Knížkem na Finanční správu a organizoval i různé finanční kontroly, jak jsem nastoupil do funkce, tak pan Knížek mi donesl nějaký papír na ministryni Marksovou, což jsem samozřejmě odmítl, tak chodil stejně na FAÚ, kde tehdá popravil, pamatujeme si na aféru ProMoPro, jak pan ministr zneužil svoji funkci na FAÚ. A vy, když jste přišli z FAÚ z kontrol, tak jsem řekl: Jo, kontrolujte si, co chcete. Dneska tam máte kontrolu, chodíte tam, nevím, co jste tam zjistili. Dokonce FAÚ se oddělí. [[(16.20 hodin)]] Tak dneska jsem se dozvěděl, že je povinnost hlásit odposlechy. Tak pan Kalousek to asi vždycky věděl, protože ty odposlechy asi potřeboval. Já jsem je nepotřeboval. Mám vyjádření náměstkyně Schillerové, že my tu povinnost plníme úplně stejným způsobem, jak byla plněna za pana Kalouska. Tak nevím, udělejte na to vyšetřovací komisi. Včera jsem byl na vyšetřovací komisi, pan Korte to vedl skvěle, otázky byly úžasné, zážitek na celý život. Tak klidně si udělejte komisi. Já mám vyjádření paní náměstkyně, Celní správa to plní a nemám k tomu co dodat, a proto říkám, že to není pravda, protože mě tak moji podřízení informovali. A o odposlechy jsem se nikdy nezajímal. Pravděpodobně pan Kalousek je vždycky potřeboval asi pro svou politickou činnost. Já je nepotřebuji. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi vlády Andreji Babišovi. Ještě jednou přihláška pana předsedy Kalouska. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Nezlobte se, ale nelze nereagovat, protože to je vážná věc! Rád bych věřil - ne, že bych mu to věřil - ale i kdybych věřil panu ministru financí, že se nezajímá o odposlechy, tak se musí zajímat o zákony, které mu ukládá právní řád České republiky. Neboť už jako ministr vlády sliboval, že zákony včetně Ústavy bude respektovat. Ponechávám teď stranou, že to není zdaleka první zákon, který ignoruje. Dnes na té tiskové konferenci, když osočil pana poslance Korteho ze lži, tak řekl, že to plní úplně stejně, jako se to plnilo za Kalouska. Zdůrazňuji, že pokud by se to plnilo stejně jako za Kalouska, tak je to porušování zákona, protože od 1. 1. 2013 platí mnohem přísnější zákon. Ale on to neplní vůbec! A ať nemluví o Celní správě! Zákon to ukládá ministru financí. Dokonce ten zákon ani neříká, že Ministerstvo financí. Zákon - § 65 - o Celní správě říká, že ministr financí je povinen! Ne Celní správa, ne náměstkyně Schillerová! A tohle je osobní selhání ministra financí! A já jsem navíc přesvědčen, neboť mám několik zdrojů z Celní správy, které mi to sdělily, že tuto zprávu skutečně Celní správa Ministerstvu financí předává, že pan ministr financí ji má k dispozici, ale odmítá ji Poslanecké sněmovně dát. A prostě předseda našeho kontrolního orgánu postrádá šest kontrolních zpráv Ministerstva financí o odposleších fyzických osob! A ministr, kterému prochází porušování zákona ve vlastní vládě, tak to potom je spíš otázka na premiéra, to prostě není vláda práva. Jestliže předseda vlády není schopen vynutit dodržování zákona od vlastních ministrů, tak nemůže mluvit o vládě práva. A to, co tady říkám, kdykoli pan poslanec Korte je schopen doložit. A já znovu čekám na omluvu, kdy pan ministr financí, první místopředseda vlády, naprosto nehorázným způsobem osočil našeho předsedu kontrolní komise ze lži. Kdyby ty zprávy měl, tak to pan poslanec Korte neříká.
To byl s přednostním právem pan poslanec Miroslav Kalousek. Pokud se nikdo nehlásí, tak se vrátíme do schváleného pořadu schůze. Nejdřív přečtu omluvu došlou předsedovi Poslanecké sněmovny: mezi 16. a 21. hodinou se omlouvá paní poslankyně Gabriela Hubáčková. A nyní už můžeme začít. Dovolte mi ještě, protože máme zákony vrácené Senátem, abych vás požádal o rozhodnutí podle zákona o jednacím řádu, že bychom na žádost předsedy Senátu umožnili vystoupení senátorům Elišce Wagnerové, Ivaně Cabrnochové, Dagmar Terelmešové, senátorům Pavlu Šilarovi, Františku Bradáčovi, Janu Hajdovi, Miroslavu Nenutilovi, Radku Martínkovi a Petru Bratskému. Odhlásím vás, požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. V hlasování pořadové číslo 31 bychom rozhodli o vystoupení navržených senátorů. Zahájil jsem hlasování číslo 31 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 31, z přítomných 102 poslanců pro 98, proti nikdo. Máme schváleno. Nyní se můžeme už opravdu zabývat návrhem vráceným Senátem. Jde o bod číslo