Добрий ранок, шановні депутати! Я прошу, сідайте, підготуйтеся до реєстрації. Добрий ранок, шановні депутати, радіослухачі і телеглядачі, журналісти і гості Верховної Ради! Сьогодні 3 вересня. 3 серпня, вибачте. Видно, у відпустку хочеться людям. 3 серпня, четвер, розпочинається ранкове засідання. Я хотів би, щоб ми підготувалися до реєстрації. Прошу, вставте картки, підготуємося до реєстрації. Проводиться поіменна реєстрація. [[10:01:13]] В залі зареєстровано 268 народних депутатів. Ранкове засідання оголошується відкритим. Я так, для радіослухачів, повідомляю, що зараз. що продовжується засідання деяких фракцій, тому не всі депутати в залі є. Для інформації, по-перше, оголошую про те, що сьогодні – День народження Коржа Віктора Петровича. Давайте його привітаємо. По-друге, я хочу в двох словах сказати про те, що на порядок денний сьогодні вам запропоновані питання, які, я сподіваюся, будуть розглянуті впродовж двох годин. За тим, а в цей час, через 10 хвилин збереться Погоджувальна рада, Адам Іванович проведе засідання її, визначить процедуру розгляду інших питань, чому, про що йдеться. Сьогодні має відбутися переформатування коаліції, відповідно до пропозиції щодо зміни Регламенту. І треба зробити треба, я прошу уваги, оголошення про коаліцію в новому складі, але для того привести відповідні процедурні моменти. І після того розглянути питання про прем’єр-міністра, подання на Віктора Федоровича Януковича надійшло і воно роздано депутатам на ознайомлення. В зв’язку з цим виникає ще цілка низка питань, які треба розглянути в парламенті і щодо зміни Регламенту, і деякі інші документи, я просто не буду ваш час займати. Я хотів би, щоб ми після того, як будуть ці пропозиції підготовлені, без, скажемо, якихось застережень, їх проголосували у сесійному залі, включили до порядку дня і розглянули за процедурою, передбаченою Регламентом. Якщо приймається такий порядок, я так розумію, оскільки, заперечень немає та іншого варіанту бути не може. Тому я пропоную зараз зібрати засідання через 10 хвилин на третьому поверсі представників фракцій. Ніякої перерви. Зараз ми розглядаємо питання порядку дня, я бачу, дехто звик до перерв постійних. Далі вже багато дуже питань, які просто спізнюються за розглядом. Тому я приступаю до розгляду питань порядку денного і оголошується розгляд проекту Постанови про „День Уряду України” у жовтні 2006 року (з порядком денним: "Про виконання Національної програми професійної реабілітації та зайнятості осіб з обмеженими фізичними можливостями”. Доповідає народний депутат України Журавко Олексій Валерійович. Прошу. Представник комітету доповість через те, що доповідач хворий. Будь ласка, це не так важливо. Сушкевич, так. Чи хто? Будь ласка, включіть мікрофон Сушкевича на місце.
Дякую, Олександре Олександровичу. Шановні колеги, запропонована тематика Дня уряду, дійсно, досить актуальна, тому що питання працевлаштування інвалідів – одна із найболючіших проблем людей з особливими потребами. Я хочу сказати, що кількість працюючих інвалідів у структурі ринку праці, на жаль, сьогодні поки що залишається дуже незначною. Зокрема, в складі всього зайнятого населення працюючі інваліди становлять лише півтора відсотка від загальної чисельності інвалідів в нашій країні. Практично працюючі особи з інвалідністю складають біля 15 відсотків. Кількість інвалідів, які перебувають на обліку у служби зайнятості, коливається від 6 до 8 тисяч. А працевлаштовується за допомогою профільної служби, тобто профільної служби зайнятості, лише 3-4 тисячі інвалідів, при цьому переважно на посади, які не потребують високої і відповідної кваліфікації. Загальна кількість працюючих інвалідів складає в Україні близько 320 тисяч. І це реалії, які сьогодні є. Хоча притому, що біля трьох мільйонів інвалідів в Україні, виходячи з того, що 25 відсотків зазначеної кількості є особами віком до 40 років, це, безумовно, недостатньо для того, щоб вважати цю проблему, що вирішена. Ситуацію мала на меті покращити Національна програма професійної реабілітації та зайнятості осіб з обмеженими можливостями на 2001-2005 роки, яка була затверджена Указом Президента від 13 липня 2001 року, номер 519, я б на це звернув вашу увагу, яка передбачала до кінця 2005 року забезпечити реальну зайнятість більше, ніж 400 тисяч інвалідів. Однак, на жаль суттєвого зростання кількості робочих місць, на яких працюють інваліди, не відбулося. Тобто дійсно є про що говорити, але я звернув би одну на одну проблему, яка на жаль у нас на комітеті не прозвучала і про яку я трошки після засідання комітету мав інформацію. А саме. Те, що ця програма, яка затверджена Указом Президента, вона вже, як документ закінчила свою роботу, вона сьогодні знята з контролю, як програма, яку затвердив Указом Президент України. І сьогодні, в принципі, цей документ, на мою думку, це моя особиста думка, розглядати, як документ, який діючий, який потрібно розглядати в системі контролю дій уряду трошки є варіант сумнівності. На жаль, на засіданні комітету у нас не був представник Міністерства праці і соціальної політики і це також мало проблемність, пов’язану з тим, що ми на це не звернули увагу під час засідання комітету. Хочу сказати також, що на засіданні комітету було звернено увагу, що останнім часом завдяки зусиллям законодавців, які працювали в минулому скликанні, відбулися суттєві кардинальні зміни. Також, законодавчим забезпеченням механізм працевлаштування осіб з обмеженими фізичними можливостями. Було опрацьовано цілий ряд моментів, нових моментів в тому, що торкається працевлаштування інвалідів. І зокрема дуже кардинальних, таких, як визнання безробітними і взяття на облік державною службою зайнятості інвалідів таких, які шукають роботу. Такого ніколи раніше не було. Страхування інвалідів на випадок безробіття – це також та новація, яка була введена в законодавство саме тільки що. Отримання допомоги по безробіттю – це ті чинники, які сьогодні опрацьовані нові в законодавстві і які ще опрацьовуються з точки зору нормативної бази, яку опрацьовує Кабінет Міністрів і які ще потребують вирішення тобто ці питання ще на часі. Крім того, був прийнятий закон України, автором я якого є, про внесення змін до деяких законодавчих актів стосовно вирішення проблем професійної трудової реабілітації інвалідів. Таким чином, сьогодні є нова законодавча база. Крім того, є новий Указ Президента від 11 липня 2005 року „Про вдосконалення державного регулювання в системі зайнятості населення”. Комітет пропонує розглянути на Дні уряду цю програму, яка вже закінчила свою роботу і.
Дайте закінчити думку, але 15 секунд, 20, будь ласка.
Пропозиція комітету – розглянути це в жовтні місяці, на Дні уряду. Я дякую за увагу і сподіваюсь на прийняття рішення після того, як виступить представник Міністерства праці, соціальної політики. Це суттєво з точки зору того, що собою уявляє сьогодні цей документ. Дякую.
Я думаю, давайте домовимося так. Питання важливе. Його треба розглядати. У формі такій? Будь ласка, в такій формі. Ми зараз проект закону не розглядаємо, а, коли дійте до нього черга, тоді ми дамо слово і представнику міністерства. Проте, якщо є в депутатів запитання чи до доповідача, депутата Сушкевича, чи до Віктора Миколайовича Д’яченка, заступника Міністра соціальної політики і праці, то можете висловити ці запитання чи, да? Будь ласка, Петро Степанович Цибенко, бо більше не записується ніхто. І ви хочете, да? Будь ласка. Тоді, одну хвилиночку. Запишіться на виступи. Дамо, "Наша Україна", буквально 5 хвилин на ці речі, бо питання цілком зрозуміле. Вам передадуть потім хтось слово. Матвєєв. Для Цибенка, да? Цибенку дайте слово.
Спасибі, Олександр Олександрович. Шановні колеги, шановні громадяни України, Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, фракція комуністів, Цибенко. Володимир Михайлович Сушкевич достатньо ґрунтовно обґрунтував необхідність прийняття цієї постанови. Все сказано абсолютно правильно. Я ще раз хотів би наголосити на тому, що, справді, цей День Уряду буде підсумовувати виконання національної програми. І це правильно. Я єдине уточнення хотів би внести. Ми про нього домовлялися на комітеті. Просто, очевидно, упустив Валерій Михайлович. Справа в тім, що в третьому пункті постанови названо три комітети. І профільний Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів названий третім. То я пропоную голосувати цю постанову з перестановкою Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів на перше місце як головного профільного комітету у цій справі. Прошу підтримати. Дякую.
Добре. Береться це до уваги, будемо голосувати з пропозиції, якщо не заперечують автори. Хара, прошу.
Уважаемый Валерий Михайлович, у меня к вам вопрос, а прежде я хочу сказать, что фракция «Регионы Украины» поддерживает это приложение, это будет очередной шаг в сторону цивилизованного решения проблемы инвалидов в нашей стране. Но у меня такой вопрос. Планируется в контексте Дня Уряда рассмотреть работу, глубоко работу Фонда инвалидов. О нем очень много всяких разных разговоров и много сомнений по поводу чистоты работы у этого фонда. И вы знаете, что у нас появилась новая проблема. Вот эти 4 процента, которые предприятия обязаны держать места для инвалидов, очень часто не используются, то есть, фонду выгодней получить деньги с предприятия, а не трудоустроить инвалида. Будет ли в этом контексте рассматриваться вопрос на этом Дне Уряду? Спасибо.
Валерій Михайлович, будь ласка, відповідь.
Безумовно те, що торкається питань роботи Фонду соціального захисту інвалідів і з точки зору акумулювання коштів, і з точки зору їх витрачання, безумовно, потрібно розглядати на Дні Уряду. А взагалі, я хочу сказати, ситуація того, що торкається витрачання коштів фонду потребує відповідного і законодавчого, і нормативного вдосконалення. Про це говорилось неодноразово і я підтримую вашу ідею стосовно того, що торкається, що це актуальне питання в контексті розгляду Дня Уряду. Дякую.
Стоян, запитання. Я нагадую, це запитання до доповідача.
Шановний Валерію Михайловичу, безумовно, фракція Партії Регіонів і наш Комітет соціальний підтримують пропозицію про День Уряду. Хочу сказати ось наступне і задати питання. Скажіть, будь ласка, сьогодні є проблема так, що інвалід, який отримує заробітну плату, він працює і отримує соціальну допомогу, там є певні обмеження по виплаті. Чи під час розгляду цього питання будуть зняті ці обмеження? Про що іде мова? Про те, що, перш за все, інвалід мав би повноцінну заробітну плату і на тій роботі, де він може робити, і щоб отримував в повному обсязі пенсію, яку також треба переглянути. Чи буде це розглянуто на дні Уряду? Дякую.
Валерій Михайлович.
Дякую за запитання. Я хочу сказати, що всі питання, які пов’язані з регулюванням роботи інвалідів, вони, безумовно, будуть розглядатись з точки зору вдосконалення системи працевлаштування. Я хотів би звернути вашу увагу ще раз на те, що сьогодні запрацювали нові законодавчі акти і ті, в тому числі, врегульовують ті питання, про які шановний колега Стоян сказав. І, безумовно, співвідношення, скажімо, отримання пенсій на по страховому принципу і роботи інваліда на відповідній посаді, на відповідній роботі, це те, що сьогодні, певним чином, вже врегульовано в законодавстві, але, безумовно, потребує додаткового вдосконалення. Дякую.
Матвієнков, за ним - Карпов.
Матвієнков, фракція Соціалістичної партії. Уважаемый Валерий Михайлович, действительно, одна из самых больных проблем и, действительно, это сегодня люди, которые нуждаются в адаптации и нужно дать им возможность для того, чтобы они чувствовали себя полноценными адаптированными к этому обществу, могли зарабатывать себе на проживание средства. Но тот вопрос, о котором говорили мои коллеги, система сегодня работы этого фонда, механизм работы этого фонда, то, о чем мы с вами неоднократно говорили. И хотелось, чтобы эта тема стала предметным разбором на рассмотрении этого вопроса. Те средства, которые идут зачастую непрозрачнейшим образом распределяются и используются, а люди остаются без созданных рабочих мест. Абсолютно нет никакого стимула для предприятия создание рабочих мест. Вот мы в Мариуполе пошли такой эксперимент: забрали общество слепых. Есть колоссальные позиции, есть колоссальные подвижки в этом плане. Но какое сопротивление приходится преодолевать в этом направлении. Давайте мы как-то выработаем эту модель, для того, чтобы могли производственники каким-то образом помогать в этом направлении. Спасибо.
Ну, ясно, це не запитання, це побажання. Так і будемо мати його на увазі, а Карпук задає запитання з „Нашої України”. Будь ласка.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Шановний Валерію Михайловичу! Я дуже вдячний вам за ту роботу, яку ви проводите по реабілітації інвалідів. В нас в Україні 3,2 мільйона інвалідів, серед них понад 110 тисяч дітей або дітей-інвалідів з дитинства. Серед них 10% саме дітей з порушенням опорно-рухового апарату. І разом з тим існують проблеми здобуття ними як професійної, так і вищої освіти. Тому запитання таке: чи не вважаєте ви за доцільне доповнити ту постанову, де йдеться доручення комітетам Верховної Ради у справах ветеранів, інвалідів і так ділі доповнити назвою комітету, у віданні якого проблеми освіти і науки, щоб ще раз акцентувати увагу на спроможність інвалідів здобути як вищу, так і середню професійну освіту? Дякую.
Валерій Михайлович, прошу.
Дякую за запитання. Ви знаєте, ви абсолютно чітко і точно попали в одну з найболючіших проблем того, що торкається і працевлаштування інвалідів, і їх професійної зайнятості, тому що без освіти, без професійної освіти, без здобуття освіти реально сьогодні виконання будь-якої програми працевлаштування і професійної реабілітації неможливе. На жаль, сьогодні це питання дуже і дуже відстає від потреб суспільства, від потреб в тому, що торкається забезпечення інвалідів працевлаштування. І, безумовно, у контексті розгляду на Дні Уряду виконання національної програми професійної реабілітації і зайнятості осіб з обмеженими фізичними можливостями, безумовно, одним з головним аспектів повинен бути розгляд питання освіти. Я дуже сподіваюся, що і Міністерство освіти, і, ну, скажімо, і інституції освітянські приймуть участь у Дні Уряду. І я думаю, що ми будемо мотивувати цю інституцію стосовно того, щоб це було.
Спасибі. Я думаю, що ваша думка зрозуміла, а ми будемо мати на увазі, що при розгляді цього питання по суті, Володимир Григорович, ваша пропозиція буде врахована. Ми тоді запишемо там як доручення відповідному комітету. Чи є потреба обговорювати це питання? Я думаю, що немає. Отже, мова йде про прийняття постанови, про оголошення або про проведення 10 жовтня Дня уряду України з порядком денним „Про виконання національної програми, професійної реабілітації та зайнятості осіб з обмеженими фізичними можливостями на 2001-2005 роки” із поправкою, яку вносив Петро Степанович Цибенко. Якщо ви не заперечуєте, я ставлю на голосування, як документ, цю постанову, проект постанови. Будь ласка, прошу підтримати цю пропозицію. [[10:19:50]] За-260 Рішення прийнято. Розглядається проект Постанови про "День Уряду України" у листопаді 2006 року [[щодо підсумків проведення відпочинку і оздоровлення дітей влітку 2006 року та про заходи КМУ щодо організації відпочинку та оздоровлення дітей влітку 2007 року]] Доповідає народний депутат України Самойлик Катерина Семенівна, голова Комітету з питань освіти і науки, а також Томенко від іншого комітету.
Дякую. Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги, я зразу хочу сказати про те, що комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму, вніс відповідні корективи, з якими я повністю згодна. І пропонує перенести цей День Уряду на січень місяць, коли вже будуть практично всі дані аналітично щодо того, як проведено оздоровлення в нашій державі, це по-перше. По-друге, ми заодно не тільки підведемо підсумки, а в січні місяці будемо мати можливість і своєчасно розглянути питання про те, як нам готуватися до оздоровлення дітей на наступний рік. Думаю, що це абсолютно правильно, правильна позиція комітету, я з нею погоджуюся, і тому думаю, що зразу ми приймемо ту постанову, яку пропонує Профільний комітет, підправивши трішки мене і дуже розумно, і мудро, зробивши це. Це перше. По-друге, я б хотіла, практично, це наше чергове питання, бо я хочу сказати, що, дякуючи тому, що Верховна Рада України щорічно розглядає питання оздоровлення дітей, це нам дало можливість в якісь мірі покращити цю справу. Тому що ми знаємо, що є у нас приклади і зміни профілю, і є у нас і на сьогодні така дуже важлива проблема, як відсутність такого, знаєте, загального системного підходу до оздоровлення наших дітей. У нас є також дуже серйозна проблема щодо оздоровлення, наприклад, дітей чорнобильців. Ми знаємо і у нас були непоодинокі приклади, коли діти з Чорнобильської зони оздоровлювалися, якраз в цій самій Чорнобильській зоні, що, звичайно, абсолютно недопустимо. Прокуратура нам надає дуже багато даних, які свідчать про те, що на превеликий жаль і відомчі, галузеві оздоровниці дитячі іноді працюють не за призначенням або працюють в таких умовах, які практично не слугують оздоровленням наших дітей, а навпаки лише для галочки це все робиться. Верховна Рада України не один раз ставила питання про те, що, звичайно, краще було, щоб не було розпорошеності коштів на оздоровлення дітей. І, звичайно, можливо, це в мене таке егоїзм спрацьовував, але я б пропонувала, щоб в єдиному міністерстві, в молодіжному міністерстві було все-таки зосереджені державні кошти на оздоровлення дітей для того, щоб можна було перевірити їх використання. Тому що на сьогоднішній день це зробити дуже важко, дуже важко проконтролювати, як використовуються державні кошти. І врешті-решт, щоб довго часу не займати, ми прийшли до висновку і, коли розглядали питання щодо підготовки до оздоровлення дітей якраз в цьому році, а зараз йде процес активного оздоровлення дітей, то ми внесли пропозицію Кабінету Міністрів України, дали таке доручення розробити і внести в листопаді 2006 року до Верховної Ради України на затвердження Загальнодержавну програму організації відпочинку та оздоровлення дітей на 2007-2012 рр. Я думаю, що це було б абсолютно правильно, це був би цілісний, це був би системний підхід до вирішення цієї проблеми і тут би ми могли передбачити оздоровлення дітей не тільки в тих оздоровницях, які належать державі, які належать конкретним міністерствам, а в тому числі, і відомчим. Тому що, на превеликий жаль, відомчі наші оздоровниці сьогодні також стикаються з рядом дуже великих проблем. Комітет Верховної Ради провів неодноразово декілька круглих столів і зустрічей з керівниками дитячих оздоровниць, які належать тому, чи іншому відомству, заводу, фабриці, колективному якомусь сільгосппідприємству і таке інше і якраз вони пропонували щоб ця загальнодержавна програма змогла об’єднати і була, як дійсно загальнодержавний документ, загальнодержавний підхід виробила, принципи, підходи, принципи виробила до вирішення проблеми оздоровлення дітей. Я не буду приводити вам факти, ви і без цього знаєте, що в школи приходять в перші класи 80 відсотків здорових дітей і, на превеликий жаль, всього лише 20 відсотків закінчують школу дітей з нормальним здоров’ям. Тобто ми дійсно повинні сьогодні не просто „латати дірки”, як ми робимо це кожного року, а я маю надію, що знову сформований Кабінет Міністрів України, враховуючи всі ці пропозиції, наробки, які ось тут, у Верховній Раді України звучали в цій залі, що ми виробимо таку загальнодержавну програму і ми подбаємо про здоров’я наших дітей, хоча, звичайно, дбати про здоров’я дітей треба з самого народження, з розвитку фізичної культури, спорту, здорового образу життя в школі, вищих навчальних закладах, але це буде у нас така, я маю надію, цілісна програма. Тому я пропоную розглянути, пропоную колег, народних депутатів України, прийняти відповідну постанову і в січні місяці наступного року уже із новим урядом, із розробленою програмою, а, можливо, вона буде і предметом, в тому числі, обговорення в цій сесійній залі, це буде абсолютно правильно, на Дні уряду. І ми пропонуємо у січні місяці, отак, в комплексі, завершити розгляд цього питання.
Спасибі. Спасибі. Я думаю, що немає запитань. Ніхто ж не заперечує? Чи є, да? Є запитання? Запишіться. Нема? Є запитання. Записуйтесь, 5 хвилин на запитання. Гірник. Будь ласка, Євген Олексійович.
Євген Гірник, Конгрес Українських Націоналістів, фракція "Наша Україна". Катерина Семенівна, ваші ті слухання, вони традиційні і я мушу сказати, дають певний ефект, але чи не приходила така ідея в комітеті, що не менше значення від оздоровлення має для дітей підсумки їхніх випускних екзаменів, підсумки вступу до ВУЗів, працевлаштування. Чи не міг би комітет взяти на розгляд якраз парламентські слухання згідно цих ідей, тому що були обіцянки, що всяка корупція, там, порушення працевлаштування в ідеальному стані, от започаткувати отакі слухання. Чи не можна би їх також у січні місяці зробити?
Колега Євген, я хочу сказати, ви трошки інше. Це слідуюче питання, я буду доповідати про парламентські слухання і я вам тоді відповім на це питання. Але, я думаю, що Микола Володимирович скаже з цього питання. Що стосується корупції, вищих навчальних закладів, тестів, Боннського процесу, я думаю, що Верховна Рада України не повинна стояти осторонь цих процесів і на законодавчому рівні ми повинні прийняти відповідні закони і, дійсно, сформувати, якраз, державну політику, враховуючи те, що політична реформа все-таки центр тяжіння переноситься до Верховної Ради України. Але це стосується іншого питання парламентських слухань. А я сьогодні говорю про День Уряду виключно з вузького питання, з оздоровлення наших з вами дітей та онуків і дітей в тому числі сиріт, напівсиріт, з малозабезпечених сімей.
Попеску.
Дякую. Попеску, фракція „Регіонів”. Вельмишановна Катерина Семенівна, дійсно, нам потрібно прийняти постанову про День Уряду на счет цієї проблеми і звичайно слушно перенести його на початок слідуючого року для того, щоб обговорити ці питання, маючи на руках відповідні документи і результати. Але як на мене, було би слушно також розглянути і питання оздоровлення наших дітей не тільки на території України, але , наприклад, на Кубі за рахунок наших кубинських друзів, оскільки питання, ви пам’ятаєте, в лапках деяких наших друзів-політиків дуже сильно ускладнювалось і не тільки з Кубою, є і інші країни. Як ви на це дивитесь?
Я дивлюся абсолютно нормально, я взагалі, що стосується цієї програми, кубинської програми, яка націлена більше не на оздоровлення, це лікування наших дітей, які постраждали від чорнобильської аварії і які добровільно робить кубинська сторона, а ми іноді і ще ставимо підніжки у виконання цієї програми, на превеликий жаль, щоб низько схилити голову перед кубинським урядом і народом за те, що вони на протязі скількох років допомагають нашим дітям. Я думаю, Іване Васильовичу, це окрема тема розмови. І я пропонувала б, і разом з вами давайте ми винесемо це питання , воно , дійсно, потребує розгляду. Те, що стосується відпочинку в Турції дітей і так інше, ви знаєте, мене взагалі більше хвилює питання оздоровлення дітей, оцих дітей, які ніколи в житті нікуди не поїдуть, чиї батьки отут на цій землі працюють, працювали і в них надії окрім, як на нас з вами, на нашу державу немає більше. А ті батьки, які вивозять своїх дітей чи-то в Туреччину , чи в Австралію, чи в Єгипет, звичайно, у них є стільки коштів, що вони не потребують того, щоб ми це питання розглядали в сесійній залі Верховної Ради України.
Стоян, будь ласка.
Олександр Стоян з фракції Партії регіонів. Катерина Семенівна, ви знаєте про те, що з кожним роком скорочується кількість оздоровлених дітей: в минулому році на сотні тисяч, в цьому році - це більше. В чому причина? Причина в тому, що не зовсім було продумана позиція Уряду, коли в 2004 році, точніше в 2005 році забрали з Фонду соціального страхування гроші на те, щоб давати матерям разову допомогу при народженні – 8,5 тисяч. А це з бюджету соціального страхування, як частина, левова частина яких йшла на здешевлення путівок дітей. Просто батьки не зможуть купувати і сьогодні не купують за повну вартість путівок. В мене питання: чи не треба все-таки переглянути о ті відшкодування з фонду соціального страхування? Або інакше: сьогодні Уряд винен фонду соцстраху понад пів мільярда, чи не треба поставити питання, щоб терміново Уряд повернув ці пів мільярда Фонду соціального страхування і ці гроші пішли би на оздоровлення дітей? Дякую.
Я з вами повністю згодна, тим більше ми в одному ключі з вами працюємо з цього питання - оздоровлення дітей, і дуже багато питань, Олександр Миколайович, ми виконали, втому числі ваші пропозиції. Але це питання дуже нагальне. Не можна латати дірки, і виконувати програми одні за рахунок інших. Дійсно, причина в тому, що, практично, путівки стали недоступні для багатьох сімей середнього статку.
Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановна Катерина Семенівна, я перш за все підтримую вас із цією пропозицією, але я хотіла б, щоб ми з вами, розглядаючи це питання в парламенті розглянули ще одну, більш ширшу проблему - це все ж таки проблему збереження тих закладів, які надають послуги, або оздоровлюють дітей. Тому що у нас в Україні іде велика така епідемія туберкульозу. А тим часом скорочуються і приватизуються об’єкти. Які займаються лікуванням людей. Тому я думаю, що було б дуже правильно на цьому, при розгляді цього питання і врахувати ту пропозицію, яку ми з вами обговорювали не раз. І я думаю, що я від фонду вам направлю інформацію, щоб ми разом з’ясували о ті, збереження тих закладів, які потрібно сьогодні для України, для наших дітей, щоб ті путівки вартість була дешевшою, тому що є об’єкти, які зберегла держава саме для того, щоб надавати послуги і лікувати дітей, і оздоровлювати дітей у т тих закладає державної комунальної власності. Дякую.
Спасибі, Валентино Петрівно. Я думаю, що Микола Володимирович чує і Юрій Олексійович, що ми спільно, і я як автор даної постанови, що ми спільно, дійсно, будемо вирішувати це питання.
Сідайте, будь ласка, спасибі. Та ні, ви посидьте поки що, бо, може, вашого голосу не вистачить. Тому питання про проведення цих слухань із пропозиціями, які висловив Микола Володимирович Томенко, я так розумію. Так? Ви слово маєте з цього приводу? Будь ласка, Микола Володимирович, голова Комітету з питань сім’ї, молоді і спорту. Томенко з місця? Будь ласка.
Шановні колеги, хочу поінформувати про рішення нашого комітету. Воно зводиться до двох принципових тез. Перша теза, для нас важливо зберегти спадкоємність тої роботи, яка була у парламенті попереднього скликання, і, зокрема, у Комітеті з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму. Тому ми з повагою ставилися до тих Днів уряду [[ще раз для тих, хто задавав запитання, хочу сказати, що ми обговорюємо День уряду, а не парламентські слухання]], коли уряд інформував про порядок підготовки, а потім звітував про те, як пройшов відповідний сезон відпочинку оздоровлення дітей. І виходячи з цього, ми повністю підтримуємо, що таку традицію треба зберегти, але одночасно хотів би підтримати тут цих виступаючих, хто задавав запитання Катерині Семенівні з приводу того, що, звичайно, треба той підхід зберегти, але додати ще необхідність розгляду і інфраструктури оздоровчих закладів. Я думаю, що, звичайно, Фонд державного майна тут дуже важливий нам, і органам місцевого самоврядування, оскільки йдеться про щорічне скорочення цих закладів. І тому варто буде аналізувати нам не лише скільки і як дітей оздоровилися, а що зроблено в цій системі оздоровлення. Водночас, ми виходили з того, що є рішення Верховної Ради стосовно того, щоб такий День Уряду відбувався в січні. Тому пропозиція комітету наступна і Катерина Семенівна Самойлик про неї сказала, День Уряду, що стосується підсумків проведення відпочинку і оздоровлення дітей влітку 2006 року та відповідно Уряд проінформує про те, як він організує сезон 2007 року оздоровлення, ми пропонуємо послухати в січні, щоб Уряд підготувався і була можливість подивитися в майбутнє. В листопаді комітет одноголосно просив би, щоб ми розглянули досить серйозне питання, як саме діяльність органів державної влади і місцевого самоврядування щодо розвитку фізичної культури і спорту. Таким чином, ми не втратимо цей близький, але дуже важливий напрямок, і активно підготуємось до питання про оздоровлення, яке пропонуємо заслухати в січні. Дякую.
Дякую. Я так розумію, що його інформації не потребує, уточнення якихось запитань. Міністр Юрій Павленко просить слово. Будь ласка.
Дані пропозиції комітету Верховної Ради України. Єдине, я хотів дати деяку інформацію Верховній Раді України, насамперед, в цьому році не буде зменшення кількості дітей, які будуть оздоровлені, ця цифра буде на рівні 3 млн. українських дітей, які пройдуть відпочинок і оздоровлення. Крім того, в цьому році, в 2006 році згідно рішенню Кабінету Міністрів були внесені зміни, які визначили, що період оздоровлення є не 14 або 18 днів, а 21 день, як про це говорилося на попередньому Дні Уряду, коли ми розглядали це питання. І це новація, яка дозволила більш краще оздоровити наших дітей. Крім того, я просив би Верховну Раду України до Дня Уряду щодо оздоровлення і відпочинку дітей, все-таки, розглянути і прийняти проект закону України, внесений Кабінетом Міністрів, ще більше як півроку тому назад, про відпочинок і оздоровлення дітей, де вирішується дуже багато питань на законодавчому рівні, про які, зокрема, і сьогодні говорили народні депутати України. Крім того, ми підтримуємо проведення Дня Уряду щодо розвитку фізичної культури і спорту. Вважаємо це теж дуже важливим і нагальним питанням. Тим більше, що вчора Президент України підписав відповідний указ щодо Національного плану дій державної політики в сфері фізичної культури і спорту. Дякую.
Добре. Юрій Олексійович, я думаю, ви будете працювати з комітетом в цьому відношенні так, із комітетом, щоб він прискорював підготовку закону до розгляду у пленарному режимі. А поки що я ставлю на голосування проект Постанови про „День Уряду України”, уточняю, в січні 2007 року [[щодо підсумків проведення відпочинку оздоровлення дітей влітку 2006 року та про заходи Кабінету Міністрів щодо організації відпочинку та оздоровлення дітей влітку 2007 року]]. Проект у вас на руках. Із уточненням, що в листопаді День Уряду буде по розвитку фізкультури і спорту. У вас ці документи на руках. Тому я цей проект ставлю на голосування. Хто за? Визначайтеся. [[10:40:20]] За-262 Рішення прийнято.
Підійдіть до нього він вам скаже,. Одну секундочку, я прошу. Давайте так, Юрій Олексійович, я користуючись. не треба, хвилиночку. Є запитання в депутата, був депутатський запит відносно того, що не повернули кошти на оздоровлення дітей із Алчевська, так я розумію. Дайте Харі запитання ви відповідь дасте і це буде по суті озвучення.
Я хочу інформувати Верховну Раду про те, що відповідна постанова уряду прийнята. І я чесно кажучи, не маю на цей момент інформації чи, справді, кошти туди не надійшли, але це рішення було прийнято ще більше, як місяць тому назад. І це питання знаходиться на контролі уряду і неодноразово розглядалося. Тому треба уточнити зараз інформацію, чи справді вони не надійшли.
Юрій Олексійович, тоді беріть до уваги, що Верховна Рада звертається до вас з проханням, чи з рекомендацією. Візьміть на контроль це питання, щоб фінансування було забезпечене відповідно до Постанови Кабінету Міністрів. Спасибі. Так, ми проголосували постанову. Тепер розглядається проект Постанови про проведення в 2006 році парламентських слухань про становище молоді в Україні у грудні місяці. Реєстраційний № 1118. Про це хоче доповісти народний депутат Самойлик Катерина Семенівна і співдоповідь є Миколи Володимировича Томенка.
Дякую. Шановні народні депутати України. Декларацію про загальні засади державної молодіжної політики в Україні, яка була прийнята Верховною Радою України ще в грудні 1992 року, визначено, що одним із вагомих елементів механізму формування та реалізації державної молодіжної політики в Україні є проведення у Верховній Раді України щорічних слухань про становище молоді та підготовка доповіді з цього питання, всебічної такої доповіді і Верховній Раді України, яка надається кожному народному депутату України, а також Президенту України. Ось відповідно до цього положення зазначеної декларації я і внесла до Верховної Ради України, як пропозицію, щодо проведення таких слухань в цьому році і розглянувши питання соціального становлення і розвитку молоді в державі в період з 2001-2006 рр. Враховуючи, що в 2001 році на парламентських слуханнях було вже розглянуте питання що зроблено з цієї проблеми з питань молоді за десятиріччя. Я вважаю, що проведення таких слухань воно є хоча б трошки мобілізуючим, контролюючим і це є суспільна потреба щодо з’ясування становища молодих громадян, а також розробки і прийняття рекомендацій Верховній Раді України та всім гілкам влади, що необхідно робити якраз на цій стезі, в цій галузі, в галузі молодіжного будівництва. Я хочу вам сказати, що проміжково ми вже в комітеті навіть відходили від таких загальних підходів і, якщо ви пам’ятаєте, а третина народних депутатів України минулого скликання є в цій залі, то ми, навіть, дещо іноді конкретизували окремі положення, що стосуються становища молоді. Так ми на минулих парламентських слуханнях розглянули питання „Сільська молодь. Стан, проблеми, шляхи їх вирішення”. І ви пам’ятаєте, що, мабуть, це було одне із парламентських слухань, де, дійсно, кожен бив тривогу, в дзвони бив по тому, яке сьогодні становище нашої сільської молоді. Це і демографічна ситуація і те, що низький рівень доходів при високому рівні безробіття в сільській місцевості. Це і те, що середній рівень заробітної платні в сільському господарстві становить в 2 з половиною рази менше, аніж у місті і в промисловості. Це і те, що кількість безробітної сільської молоді у віці 15-34 років, у порівнянні з 2003 роком, зросла, і набагато зросла, незважаючи на те, що нам заявляють про те, що створюються робочі місця, мільйони, сотні тисяч і таке інше, але саме в сільській місцевості тенденція іде до збільшення кількості безробітних і безробіття. Воно, правда, не тільки в сільській місцевості, а в сільській місцевості особливо, воно має молодіжне і жіноче обличчя. Тобто, дійсно, ми розглядали всебічно всі ці проблеми і проблеми, які стосуються інших питань. Так, наприклад, у минулому році кожен четвертий підліток, який був доставлений до органів внутрішніх справ за різні правопорушення і злочини, мешканець сільської місцевості. Це при тому, що ми знаємо, що кількість сільських жителів значно нижче, ніж міських жителів. Учасники парламентських слухань звернули увагу на те, що в Україні збереглась тенденція до зменшення, а, навіть, і знищення закладів соціально-культурної, побутової сфери села, медицини, що негативно впливає на можливість сільських дітей і молоді задовольнити свої культурні потреби і, звичайно, змістовно провести дозвілля. Взагалі, ми тоді прийшли всі разом до висновку, що загальне становище сільської молоді становить певну загрозу для безпеки держави і ми, навіть пропонували розглянути на Раді нацбезпеки це питання, бо це питання майбутньої держави, які б ми питання не розглядали, а це питання бути Україні чи не бути, чи прийде хтось замість нас і на підприємства, і в державні органи влади. чи ні. То це, звичайно, цей пункт не виконаний, але, я думаю, що це питання нагально потребує розгляду. Сьогодні ми пропонуємо якраз, більш конкретизовано підійшов, знову ж таки дуже мудро, комітет профільний і запропонував навіть конкретизувати, підтримка молодої сім’ї, посилення соціального захисту дітей та молоді на. аналіз за 2001-2006 рік і, що нам треба зробити на наступні роки. Бо я, більш того, хочу сказати, що навіть ті соціальні, соціальний захист, який передбачено був нами, прийнятий тут в сесійній залі Верховної Ради щодо молодої сім’ї, він сьогодні нівелюється абсолютно. І я навіть дивлюсь по молодіжному житловому будівництву. Ну скажіть, будь ласка, як можна було уряду перетворити державні регіональні фонди, сприяння молодіжному житловому будівництву, практично в додаток до комерційних банків. Як можна було допустити, коли молода сім’ї і її батьки продавали ту гостинку, ту кімнату без умов, щоб було жити в одержання житла, одержати кредит в комерційному банку, це, між іншим, ідея міністра фінансів була. а закінчилась тим, що ніхто сьогодні не відшкодовує цю різницю між вставкою Національного банку України і комерційним банком. Не можна так відноситись до сім’ї. І в комітеті, я більш ніж впевнена, Микола Володимирович познайомиться. Ну у нас сотні листів, де молодь просить нашої допомоги захистити її від держави, яка її сьогодні штовхнули у цю прірву. І тому я просила б, шановних колег, шановних народних депутатів України, прийняти пропозицію мою і комітету профільного Верховної ради України, щоб ми з вами змогли провести такі парламентські слухання, згідно декларації яка визначила, що щорічно такі парламентські слухання повинні бути обов’язково. Дякую за увагу.
Спасибі вам. Щось не зрозуміле є в тому, що вона доповіла? Треба запитання? Будь ласка, запишіться на запитання. 5 хвилин. І хочу тільки нагадати, що це обов’язок - щорічні слухання з цього приводу, обов’язок парламенту і обов’язок Кабінету Міністрів. Будь ласка, Біба.
Партія регіонів. Слово передаю Ядуха Василій Степанович.
Будь ласка. Ядуха.
Шановна Катерина Семенівна, ви дуже правильно все сказали про становище нашої молоді, особливо на селі. Я представляю аграрну область Хмельницьку і бачу, що сьогодні повністю закриваються школи в населених пунктах, дитячі садки, заклади культури, в принципі, господарства і села вимирають. То я би хотів, поставити таке запитання. Якою б ви бачили на сьогоднішній день державну програму в особі нового уряду по покращенню стану молоді в цілому, в тому числі на селі, зокрема, крім отого, що ми знаємо реальний стан справ. Дякую.
Я, правда, не зрозуміла те, що стосується молоді чи взагалі на селі. Бо це така програма, що нам з вами можливо навіть не одну годину і не 5 хвилин треба обговорювати. Це всебічна програма. А що стосується молоді, особливо сільської. Знаєте, коли іноді говорять про високі слова патріотизму і любові до Батьківщини, то я завжди впевнена, і говорю про те, що якщо держава створить такі умови для молодої людини, коли кожна молода людина, кожна сім’я буде відчувати себе затишно в своїй державі, то не потрібно буде гасел великих, а просто ніхто ніколи в житті не захоче поміняти свою батьківщину і поїхати десь за кордони аби в місті жити в собачих будках і, так сказати, існувати. Що потрібен для молоді, в тому числі на селі? Перше, наші предки були розумними і казали, що кожна людина повинна народити дитину, побудувати дім і посадити дерево. Нам потрібно в повному обсязі, у нас єсть загальнодержавна програма забезпечення молоді житлом, нам необхідно зробити фінансове підґрунтя для виконання цієї програми. Друге, сьогодні вже нагальна необхідність: в кожному районі сільському розробити програму і державну програму відродження культурно-освітніх та медичних закладів. Бо в нас велика чисельність сільських населених пунктів, які не мають фельдшерсько-акушерських пунктів – це друге питання. Безумовно, школи, я розумію, що складна демографічна ситуація, але вона буде ускладнюватися, якщо в сільських населених пунктах не буде цього. І тому, безумовно, оці питання самі важливі і робота, тобто надання доступних кредитів молодим сім’ям для того, щоб вони могли заснувати свою справу, забезпечити свою сім’ю заробітною платою. Я думаю, це буде в деякий мірі сприяти тому, що ми, дійсно, будемо з вами причетні до відродження нашого українського села.
Катерина Семенівна, трошки коротше відповідайте і, можливо, не з такою пристрастю, бо хочеться все покинути, тільки займатися цими питаннями.
Олександр Олександрович, а як же.
Семенюк, будь ласка, слово. За нею.
Семенюк, фракція соціалістів. Катерина Семенівна, в мене більше не питання, а побажання. Все ж таки конституційна реформа вступає в дію і я думаю, що вона в повному обсязі вступить після нашого голосування, закону 3702. І от все ж таки, сьогодні відбулося формування рад на місцях. Я б хотіла, щоб, коли будуть проходити парламентські слухання, запросити хоча би голів комісій обласних, районних і міських рад, які б могли сказати думку знизу. Чому я так кажу? По-перше, у нас є міжнародні нормативи щодо соціальної сфери. Ми з вами проводили тут парламентські слухання щодо збереження соціальної сфери і тих закладів, які надавали б послуги і були б тими об’єктами, якими б користувалося все населення. Тому, я думаю, що саме і про це нормативи люди повинні побачити, що збережено на місцях, як воно використовується, в тому числі і об’єкти соціальної сфери, якими опікуються сьогодні відповідні ради. Тому у мене до вас побажання саме запросити ці організації.
Валентина Петрівна, ми, між іншим, так і робимо, і у нас пустих залів не буває. Ми запрошуємо голів комітетів. Більш того, ми молодих. голів сіл, селищ, міст, ми всіх, не зважаючи на політичну окраску, ми запрошуємо всіх керівників молодіжних організацій. Шановна Валентино Петрівно, проблема не в цьому. А проблема у тому, що наступає завтра, проблема забувається, і молодь знову залишається наодинці із своїми проблемами. Тобто, оце вам і недовіра і до Верховної Ради, і до уряду, і до всіх.
Садовий.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України. Проблема, безумовно, актуальна, тим більш9е, що молодь на селі у тяжкому моральному, соціальному і правовому стані. Це і проблема дошкільних навчальних закладів, це проблема і шкіл, і підтримка шкіл, це і проблема учительських колективів, які потребують додаткового соціального захисту, це є і працевлаштування молоді тоді, коли вона закінчує школу. Тому соціалісти підтримують дані читання і будуть голосувати за них. У мене запитання такого плану: чи продумувалось питання щодо цих слухань щодо розгляду конвенції про контакт з дітьми, яку ми повинні ратифікувати, і також про конвенцію ООН про права дитини? Включаємо ми це чи ні? Бо у світі уже пройшли зміни, які потребують.
Я думаю, що це вже Микола Володимирович продумає, але мені так здається, що це – тема окремої розмови. Дійсно, вона навіть дуже серйозна. Це – тема окремої розмови чи то на Дні Уряду, чи на комітетських, чи на парламентських слуханнях.
Дякую вам, Катерино Семенівно. Сідайте, будь ласка. Микола Володимирович Томенко з місця увімкніть мікрофон.
Шановні колеги, комітет також одноголосно підтримав необхідність проведення таких парламентських слухань і Катерина Семенівна, як автор цієї постанови, вже проінформувала про те, що ми хотіли б щорічні такі традиційні парламентські слухання все-таки прицілити до низки тих проблем, які найбільш актуальніші в останні роки. Тобто мова йде про те, що було б надзвичайно важливо проаналізувати соціальну складову в нас, підтримки молодої сім’ї, соціальну складову взагалі статусу і становища молоді, і всього, що пов’язано сьогодні з низкою програм, про які ми дуже багато говорили в попередні роки, я маю на увазі, програма виплати на народження першої дитини. Ви знаєте, що сьогодні ми маємо тривожні сигнали про те, що почалися проблеми в нас з виплатою, тобто виплата йде, але з набагато більшими затримками, чи це передбачалося. Можливо, ми на цих Парламентських слуханнях побачимо і почуємо позицію Уряду, скажімо, що вони будуть гарантувати реалізацію цієї програми, про яку, ще раз кажу, багато говорено. Є проблема і тут я з Катериною Семенівною повністю погоджуюся, щоб чіткіше і зрозуміліше, все-таки, пояснити молодим людям, як в нас діє програма з молодіжними кредитами і які шанси в молодих сімей отримати такий кредит, і наскільки парламент, і Уряд будуть підтримувати цю програму і розширяти. В нас є законопроект Євгена Філіндаш про збільшення фінансування, ми його ближчим часом розглядаємо, але проблема не лише в збільшенні з фінансуванням, а й з прозорою, зрозумілою, відкритою процедурою надання цих кредитів, щоб всі молоді люди і молоді сім’ї знали, як і в який спосіб можна цим скористатися. Є низка проблем, які комітет теж підготує на ці парламентські слухання, я б не сказав „нових”, але менш уваги на неї звертали. Сьогодні багато звернень до нас з приводу того, щоб ми подивилися і, можливо, все-таки законодавчо посилили захист молодих мам, які самі виховують дітей, і це стосується і прямої допомоги держави і опосередкованої допомоги, я маю на увазі системи сплати елементів. Тому що сьогодні виникає дуже багато питань про не зовсім адекватну систему сплати елементів для тих мам, які виховують дітей самостійно. Отже, комітет одноголосно підтримав необхідність проведення таких парламентських слухань з уточнюючими проблемами, які. ми беремо на себе відповідальність спільно з урядом і, я погоджуюся тут з Валентиною Петрівною, спільно з обласними радами, звичайно, з місцевим самоврядуванням підготувати і належним чином такі парламентські слухання провести, щоб ми в результаті мали не лише декларацію, а рішення. І ці рішення, дійсно, допомагали цій загальній формулі, яка називається покращення становища молоді в Україні. Дякую.
Спасибі. Микола Володимирович, немає запитань, так я розумію. Я ставлю на голосування проект Постанови як постанову, як документ, який ми приймаємо про проведення в 2006 році парламентських слухань про становище молоді в Україні на 13 грудня. Будь ласка. [[11:00:17]] За-272 Рішення прийнято. Спасибі. Тепер слухається проект Постанови про недопущення закриття та перепрофілювання закладів фізичної культури і спорту, баз олімпійської та паралімпійської підготовки, фізкультурно-оздоровчих та спортивних споруд, лікарсько-спортивних диспансерів. Голова Комітету сім’ї і молоді, молодіжної політики спорту та туризму Микола Володимирович Томенко доповідає це питання. Будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би доповісти про цю ініціативу, питання нашого комітету, і народним депутатам ще раз хотів сказати, що у нас комітет сформований в такий спосіб, що тут представлені не лише олімпійські чемпіони, а й ті люди, які дуже добре знають і масовий спорт, і фізкультури і спорту і ми на останньому засіданні дуже довго дебатували з приводу тієї ключової проблеми, яка б могла вже в літній період дати нам можливість з осені виправляти ситуацію, або покращувати ситуацію у сфері фізкультури і спорту. На сьогоднішній день ми дійшли до висновку і це ініціатива Олександра Волкова, Равіля Сафіуліна і моя, яку одноголосно підтримав комітет, є небезпечна тенденція, особливо в цей період міжвладдя вона посилилася - це тотального закриття спортивних оздоровчих об’єктів з різних міркувань. Перше міркування багато спортивних майданчиків, тенісних кортів, чи взагалі оздоровчих закладів знаходяться в центральних частинах міст і там земле відведення розраховувалися в такий спосіб, що це давалося на тимчасове користування. І сьогодні міські голови, чи міські ради розуміючи, що є унікальна можливість, скажімо, оперативно швидко, поки ми тут ведемо парламентські дискусії і поки що нам не до системи місцевої влади, місцевого самоврядування, віддати це під торговий офісний центр і фактично зліквідувати мережу оздоровчих закладів, чи спортивних майданчиків. Я думаю, що ви бачите, що Київ в цьому найбільш показовий. На жаль, і при попередньому міському голові і, на жаль, і при теперішньому ці тенденції продовжуються. Ми стомилися реагувати на кожен конкретний випадок. Скажімо, в минулому році ми там билися у Києві за кілька таких об’єктів і наша боротьба закінчилася тим, що мер підписав наступне рішення. Наприклад, був тенісний клуб з дванадцяти кортів де діти займалися. Виділили там торговий офісний центр і таке рішення зробили, що виділяється земля під торгово-офісний центр з збереженням одного тенісного корту. Чи, скажімо, мова йде про прості спортивні майданчики для дітей в мікрорайонах, я не буду приводити далі прикладів. Яка позиція нашого комітету і фахівців, з якими ми радилися і в Національному олімпійському комітеті і в уряду, зводиться до наступного. Сьогодні Верховна Рада повинна показати політичну волю по недопущенню подальшого закриття таких об’єктів. Як ми це робили, пам’ятаєте, по сільських школах і так далі. Значить, ми сьогодні приймаємо постанову, якою вважаємо неприпустимим закриття, перепрофілювання закладів фізичної культури, спорту, баз олімпійських, параолімпійської підготовки, фізкультурно-оздоровчих спортивних споруд, лікарсько-спортивних диспансерів і Кабінету Міністрів даємо завдання вжити невідкладних заходів про недопущення цього скорочення. Наш комітет бере на себе зобов’язання в літній період не постановою, а вже законодавчим шляхом врегулювати це питання. Шліхи різні: або внесенням змін до закону „Про фізкультуру і спорт”, або прийняттям спеціального законопроекту. Таким чином, ми плануємо, що як ми з вами проголосували вже, коли ми в листопаді вийдемо на День уряду, ми бачитимемо зрозумілу логіку, як ми врятовуємо країну від того, щоби щоденно тут не закривалися об’єкти оздоровчі, особливо для масового спорту. Єдиний момент, Олександр Олександрович, при обговоренні і дискусії в комітеті члени комітету, підтримавши авторів постанови: Волкова, Сафіулліна і Томенка, запропонували до прийняття закону в пункті 1 формулювання зробити наступним „вважати неприпустимим закриття, перепрофілювання, далі перелік цих закладів, і зняти „без відповідного рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування”, виходячи з того, що, нажаль, як я вже говорив, по Києву і по інших містах багато міських голів все-таки пріоритет для них - віддати цей майданчик, скажімо, якомусь торговому бізнесу, чим зберегти це. Тому ми вирішили, щоб ця позиція була жорсткіша, а вже в законі ми тоді розпишемо більш чітко і зрозуміло як діє і органами місцевого самоврядування в ситуації конфліктів, коли виникає питання, скажімо, про те, щоб закрити чи перепрофілювати такий заклад фізкультури і спорту. Дякую.
Запишіться на запитання. Муц, будь ласка.
Орест Муц, фракція Партії регіонів, Тернопілля. Шановний Микола Володимирович, послухавши вашу доповідь, мені дуже приємно, що ви звернули на це увагу. І я би пропонував вам цю всю вакханалію по забудові. майданчиків, перепрофіляцію закладів, почати наводити порядок з Тернополя. Там, де ви маєте більшість, там, де ви маєте практично голову обласної ради, голів міських рад, селищних рад. І, я думаю, що ви прислухаєтеся до пропозиції і наведете порядок у нас на Тернопіллі. Дякую.
Дякую за підтримку. Єдине, що хочу сказати, що, на жаль, в більшості випадків обласна рада не впливає на цю ситуацію, мова йде все-таки про міські ради, бо вони є власники і тими інститутами, що контролюють комунальну власність і, на жаль, біда найбільша у нас була від непродуманих рішень місцевих рад, я маю на увазі, сільських, селищних, міських, але, звичайно, це не означає, що і обласні ради не повинні цьому опікуватися. Ідея моя і нашого комітету, щоб і на Тернопіллі і на всій Україні цей порядок наводити. Більше того, я скажу, що ми на комітеті прийняли рішення, що ми будемо практикувати, слухати конкретні питання органів місцевого самоврядування і восени ми слухаємо якраз в тій частині діяльність Київської міської державної адміністрації. Якщо, скажімо, ми матимемо інформацію тривожну по Тернополю, ми готові залучити якийсь окремий регіон, послухати теж на предмет виконання цієї проблеми.
Галуненко Олександр Васильович, будь ласка.
Олександр Галуненко, фракция Партии регионов. Прошу передать слово Корж Виктор Петровичу.
Будь ласка.
Шановні депутати! Шановні телеглядачі, радіослухачі! Я як член профільного комітету підтримую повністю проект цієї постанови, вважаю її своєчасною, бо, дійсно, тенденція дуже загрозлива і сьогодні ми на очах втрачаємо мережу спортивних споруд, власне, те на чому кується здоров’я нашої нації. Я, користуючись нагодою, хотів би звернутися до колег-депутатів, до вас особисто Олександре Олександровичу, з таким питанням. Справа в тому, що одним з найважливіших чинників, який призвів до такого стану справ, є прийняття нового Земельного кодексу, в якому вилучено право безкоштовного користування землею. Треба сьогодні погодитись з тим, що наші попередники ще за радянських часів демонстрували, дійсно, державний підхід.
Я прошу, дайте 10 секунд закінчити запитання, якщо це запитання. А якщо це пропозиція, то я відразу скажу, вносьте проект закону про зміни до Земельного кодексу і будемо регулювати. Будь ласка.
Безумовно. Я саме це мав на увазі. Дякую.
Я два слова скажу. Ми, дійсно, на комітеті це говорили. Це велика проблема. Сьогодні у нас постановою Кабінету Міністрів пільги на використання землі, олімпійських баз чи оздоровчих заходів уряд дав, буквально, там на 20 з чимось одиниць і ясно, що це створює ситуацію, коли, наприклад, ви маєте оздоровчу базу і чи якийсь, наприклад, спортивний клуб, діти там займаються і ви змушенні платити такі ставки, як наприклад, ринок. Тому ми це на комітеті готуємо такі зміни. І, я думаю, що на вересень ми запропонуємо логіку таку, щоби бізнес відділити від оздоровлення. Щоби ті люди, які займаються оздоровленням, фізкультурою, повинні були розуміти, що з них не беруть як за торговий бізнес, вони здоров’ям нації займаються.
Дякую. Рижук Сергій Миколайович, за ним - Шибко.
Дякую. Депутат Рижук, фракція Партія регіонів, Житомирщина. Шановний Миколо Володимировичу, питання саме по собі дуже актуальне і правильне. Але ось назва „Про недопущення закриття.” можливо більш творення сюди, ініціативи дати і відновлення роботи цих спортивних майданчиків даже, тому що, скажімо, коли в 2004 році уряд Януковича разом з місцевими державними адміністраціями активно зайнялись, ми за сезон у кожній області побудували по сотні спортивних майданчиків, відновили. Так, що як ви дивитесь, якби змінити в активну фазу назву самої постанови, а зміст - само собою.
Позиція правильна і ми її врахували, врахували у пункті другому, бо уряду ми пропонуємо вжити невідкладних заходів. І тут написано: „та відновлення діяльності зазначених об’єктів і визначення джерел фінансування”. В назву ми це не ставили із тих міркувань, що для нас було важливо просто зараз, якби поставити риску в зв’язку, щоб не допустити зараз закриття жодного об’єкту і цим кроком показати, що починається робота паралельно по відновленню. Тому в змісті це є, я думаю все-таки, для того, щоб особливо в літній період, що нас комітет непокоїть, щоб в літній період цей процес не пішов, щоб все-таки назва була в більш такому формулюванні зрозумілому і для системи місцевого самоврядування, що з моменту прийняття цієї постанови будь-який факт перепрофілювання, чи недопущення є незаконним. Тому ми би просили зберегти назву, а ідея ваша в змісті присутня.
Шибко Віталій Якович. Наполягаєте на запитанні?
Бульбі.
Степна Бульба? Прошу.
Степан Бульба , фракція соціалістів, Полтавщина. Микола Володимирович, я вашу правку підтримую щодо взагалі заборони закриття і перепрофілювання от пункт перший. Але проблема більш широка, справді, тому що є ж різні форми власності на ці споруди. Більше того, є намагання міських рад там і так далі, передати, забрати цю власність, скажімо, в тих же профспілкових комітетів, з метою використання за власним, на власний розсуд і так далі. Якось тут треба нам діяти. І ще, Микола, ну, підтримуєш, але ж і голосуй тоді, голосуй, бо нам за минулу постанову: комітет підтримав, ти підтримав, а голосу твого не було. Домовились?
Головне треба виконувати постанови і буде комітет контролювати виконання цієї постанови. Я скажу наступне: є, звичайно, цією постановою ми не вирішує питання. Бо вона, я б сказав, більше така профілактична. І ми сідаємо працювати над Законом. Очевидно, це не один Закон, тому що ви абсолютно праві, ідеться і про такі заклади в системі профспілок, ідеться про такі заклади в системі відомчих, скажімо, заводів. А ці підприємства вже – і ЗАТи, і ВАТи – є виключно комунальні. Тому для нас надзвичайно важливо ще раз, щоб Верховна Рада продемонструвала всім, що для нас це – пріоритет, ми не допустимо такого закриття. А далі як рухатися, я думаю, що ми у комітеті з таким потенціалом спортивним, який у нас у комітеті є, і фахівців, ми у вересні вже запропонуємо уже чітку зрозумілу логіку, як рухатися далі. Тому ще раз, насамкінець, хотів би підтримати постанову. І наголошую, що комітет просить її проголосувати з врахуванням, що у пункті першому ми виключаємо до слів „лікарсько-спортивних диспансерів”, крапка. Без „відповідних рішення органів виконавчої влади та місцевого самоврядування” забирається. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Юрій Павленко, міністр, хоче з цього приводу висловитися. Прошу уваги.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Хотів би поінформувати по деяких питаннях, які звучали в залі Верховної Ради, в першу чергу щодо оздоровлення дітей Алчевська, хочу поінформувати, що згідно розпорядження номер 333 один мільйон 989 гривень, які виділялися з коштів Міністерства України у справах сім’ї, молоді і спорту, вони надійшли до Алчевська, і вже ми отримали звіт по їх розподілу. Щодо інших коштів, які виділялися з Резервного фонду, то згідно розпорядження 380 кошти в сумі 6 мільйонів 28 тисяч 515 гривень так само на сьогоднішній день знаходяться на казначейському рахунку міста Алчевськ, які зараз займаються їх розподілом у зв’язку з тим, що перший їхній запит на розподіл, вони в нього внесли ряд змін, і я так розумію, з цього і сьогодні є затримка. Але всі кошти з Державного бюджету на оздоровлення дітей в Алчевську, алчевських дітей, вони вже надійшли, відповідно, до Алчевська. Стосовно інших питань, то я хочу поінформувати Верховну Раду, що жодних затримок з виплатою допомоги при народженні дитини на сьогоднішній день немає і їх не було протягом всього періоду існування цієї програми. Що стосується даної постанови, проекту постанови Верховної Ради України, то уряд її підтримує. Разом з тим я хочу поінформувати, що протягом останніх півтора роки практично не було рішень, що стосуються закриття, перепрофілювання закладів фізичної культури і спорту. Разом з тим, такі намагання в тій чи іншій місцевій раді постійно виникали і тут була достатньо серйозна дискусія між міністерством, і тією чи іншою радою. І тому, ми вважаємо, що таке рішення Верховної Ради є вчасним і правильним, і вважаємо, що є велика нагальність, як можна в швидкий термін, прийняти нову редакцію Закону України „Про фізичну культуру і спорт”, де всі ці питання передбачити в законі. І, зокрема, питання, що стосується пільг на землю для закладів спортивних і фізкультурних. Дякую.
Спасибі. Чи є потреба обговорювати це питання? Немає. Тоді давайте так, перед голосуванням подякуємо авторам цього проекту Томенко, Волкову і Сафіулліну, оскільки питання дуже важливе. І будемо сподіватися, що воно буде відображене у тому законі, про який говорив Юрій Павленко і Микола Володимирович Томенко. Якщо ви не проти, то я ставлю з урахуванням поправки Миколи Томенко про перший пункт, де крапка ставиться після слова „диспансерів”. Ставлю на голосування цей документ, як постанову Верховної Ради. Будь ласка. [[11:17:43]] За-277 Рішення прийнято. Тепер розглядається питання про проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо виплати пенсій громадянам України, які перебувають за кордоном]]. Це друге читання, нагадую. Тому за процедурою цієї ми його і розглядаємо. Голова комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів доповідає Петро Степанович Цибенко. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України, мабуть ви пам’ятаєте, на минулому тижні, ми з вами розглядали, в першому читанні цей проект закону, автором якого була Оксана Володимирівна Білозір. І тоді ж при прийнятті цього документу в першому читанні було дане доручення комітету про термінове доопрацювання цього документу. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів доопрацював документ і з урахуванням тих застережень, які були висловлені під час прийняття документу в першому читанні, ми вирішили комплекс проблем, які регулюють, регулюються цим проектом закону розділити на дві частини. Перша частина - це проблеми пенсійного забезпечення тих людей, які перебувають за кордоном тимчасово, приблизно, скажімо, протягом півроку і друга частина - проблема пенсійного забезпечення громадян, як виїхали на постійне проживання за кордон. Оскільки друга частина проблем потребує більш суттєвого аналізу обрахування і врахування цих проблем в бюджеті, ми вирішили виокремити цю проблему і записати в прикінцевих положеннях цього закону доручення і комітету, і всім, хто зацікавлений в цій проблемі, підготувати проект закону відповідний і подати його на розгляд в першому півріччі 2007 року, а той комплекс проблем, який стосується тимчасового перебування, вирішити підготовчий документ до другого читання. До комітету було подано 13 поправок, всі з них були враховані, висловлено одне зауваження юридичного управління. Комітет готовий з ним погодитися, з цим застереженням. І тому комітет пропонує прийняти цей документ в другому читанні і в цілому. Дякую.
За процедурою другого читання я звертаюся до авторів поправок: всі поправки враховані. Всі поправки враховані, тоді можна голосувати в цілому, як документ. Немає заперечень? Я ставлю на голосування проект закону про загальнообов’язкове державне, пенсійне страхування, вірніше, змін до Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування [[щодо виплати пенсій громадянам, які перебувають за кордоном]]. Будь ласка, визначайтеся, йде голосування. [[11:21:14]] За-272 Рішення прийнято. Дякую вам. Розглядається питання проект Закону про ратифікацію Міжнародної конвенції про боротьбу з допінгом у спорті. Доповідає Юрій Олексійович Павленко – міністр у справах сім’ї, молоді та спорту.
Шановний Голово Верховної Ради України, шановні народні депутати України. Однією з найважливіших проблем, яка зараз непокоїть світову спільноту в галузі спорту є проблема вживання спортсменами допінгових речовин і методів та наслідків їх вживання, як на здоров’я учасників, так і на етичні принципи спорту та чесної гри. Міжнародна громадськість, Рада Європи, Національні державні та громадські організації різних країн активно борються з цим явищем, направляють свої зусилля на те, щоб у спорті розповсюджувався дух чесної гри, викорінювалося насилля, велася боротьба застосуванням допінгу у спорті та вживалися заходи, мета яких – здоров’я спортсменів і особливо молоді. Як результат спільних міжнародних зусиль у боротьбі з вживанням допінгу у спорті, 19-го жовтня 2005 року на 33-й сесії Генеральної конференції ЮНЕСКО в Парижі була представлена та одноголосно прийнята Міжнародна конвенція про боротьбу із допінгом у спорті. Мета цієї конвенції в рамках стратегії та програми діяльності ЮНЕСКО у сфері фізичного виховання і спорту полягає в сприянні попередженню викорінення допінгу та боротьбі по його недопущенню. Для досягнення цілої конвенції держави-учасниці зобов’язуються: По-перше, вживати на національному і державному рінях належних заходів, що відповідають принципам Всесвітнього анти допінгового кодексу, заохочувати усі форми міжнародного співробітництва, спрямованого на забезпечення захисту спортсменів, дотримання етичних принципів у спорті і спільного використання результатів досліджень. Сприяти міжнародному співробітництву між державами-учасницями і провідними організаціями у сфері боротьби з допінгом у спорті, зокрема, у співробітництві з Всесвітньою антидопінговою організацією. Доцільність ратифікації Міжнародної конвенції про боротьбу із допінгом в спорті пояснюється необхідністю гармонізації антидопінгової політики та приєднання України до загальносвітових процесів активізації боротьби проти застосування допінгу у спорті. Станом на 1 липня 2006 року цей документ уже ратифіковано 14 країнами, серед яких Австралія, Канада, 9 європейських країн. У цей період велика кількість учасниць ЮНЕСКО здійснюють активні дії щодо приєднання до даної міжнародної конвенції, яка набуває чинності після її ратифікації 30 країнами. Ратифікувавши конвенцію, Україна демонструє підтримку зусиль усіх заінтересованих державних органів влади і громадських організацій щодо повного викорінення допінгу зі спорту, підтвердить підтримку міжнародного міжурядового співробітництва у забезпеченні гармонізації політики у спорті. Питання фінансового забезпечення Міжнародної конвенції про боротьбу з допінгом у спорті визначене її статтями, зокрема, встановлено, що витрати на діяльність стосовно цієї конвенції будуть покриватися із бюджету ЮНЕСКО в межах наявних ресурсів на відповідному рівні та добровільного фонду, або за рахунок комбінованого використання коштів цих двох бюджетів. На державному рівні Україна відповідно до зобов’язань, визначених Антидопінговою конвенцією Ради Європи щорічно сплачує внесок для фінансового забезпечення діяльності Всесвітньої антидопінгової агенції. Розмір внеску для європейських країн, визначений Кабінетом Міністрів Ради Європи, становить, в цьому році нашим міністерством було заплачено 358 тисяч 200 гривень. Переконаний, що ратифікація вищезазначеної конвенції сприятиме інтеграції України в світове співтовариство у сфері сучасної антидопінгової політики та спортивного руху, зміцнить відповідну законодавчу базу, наблизить до загальноприйнятих світових стандартів, дасть можливість українським спортсменам брати участь у всіх міжнародних змаганнях, олімпійських іграх та стверджувати авторитет України на світових аренах. Додаткового фінансування, забезпечення дана ратифікація не потребує. Дякую за увагу. І прошу підтримати даний законопроект.
Запитання є до Юрія Олексійовича? Немає. Чи є у вас, так? Будь ласка, тоді одне запитання. Назвіть прізвище свої, щоб. Колесніченко, будь ласка, включить телефон, мікрофон. І у Кендзьора, да. Два запитання.
Уважаемый господин министр, это хорошо, что мы принимаем Конвенцию по борьбе с допингом. А, у меня такой вопрос. На этой конвенции все заканчивается, будет ли у нас внутреннее законодательство или нормативные акты, которые бы позволили, во-первых, спортсменам защищать себя от тренеров, которые насильно порой заставляют людей применять допинг. И каким образом мы будем бороться с тем, чтобы на самых первых шагах, начиная с юношеского и юниорского спорта, эти молодые спортсмены были защищены от употребления допингом? Спасибо.
Дякую вам за запитання. Ратифікація даної конвенції передбачає, що на рівні законодавчої і виконавчої влади має бути прийнятий цілий ряд рішень, які би не допускали застосування допінгу в спорті на любому віковому рівні. І з цілою системою відповідальності держави в разі виявлення подібних випадків. Крім того, що вас поінформувати, що працює в Україні Антидопінговий центр, який в цьому році вперше отримав необхідне фінансування на придбання обладнання в межах 21 мільйона гривень. Зараз відбувається його акредитація. І після завершення цієї акредитації ми зможемо уже в Україні надавати результати і вони будуть визнаватися всіма міжнародними інстанціями, результати щодо застосування або не застосування допінгу. Дякую.
Вибачте. Кендзьор, прошу.
Ярослав Кендзьор, Народний рух України, фракція „Наша Україна”. Юрію Олексійовичу, от за минулий і за половину цього року скільки спортсменів нашої держави, беручи участь у різних міжнародних змаганнях були, як кажуть, у них були виявлені вживання допінгу? Скільки таких випадків, якщо є така статистика, інформація?
Дякую вам за запитання. Можу поінформувати, що це не дуже велика кількість в порівнянні з кількістю спортсменів, які брали участь у міжнародних змаганнях. Це поодинокі випадки, але найголовніше, що на жодних змаганнях найвищого рівня, як-то олімпійські ігри, всесвітні ігри з неолімпійських видів спорту, чемпіонати світу і Європи не було виявлено жодного випадку застосування українськими спортсменами допінгу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Віктор Петрович Корж, буде, має бажання висловитись теж, як голова підкомітету. Прошу.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги депутати. Політичне, економічне, соціальне значення спортивних перемог у сучасному світі постійно зростає. Безперервний ріст спортивних рекордів, безумовно, пов’язаний із значними за інтенсивністю і об’ємами тренувальними та змагальними навантаженнями на організм спортсменів. Це у свою чергу спонукає фахівців, які працюють у спорті, до пошуку всіляких, часто антигуманних та неетичних способів забезпечення перемог на спортивних аренах любою ціною. Один із таких шляхів - це застосування допінгу, який стимулює працездатність спортсменів з однієї сторони, але порушує природний хід фізіологічних і психологічних процесів в організмі спортсменів з іншої. Це призводить до серйозної експлуатації здоров’я атлетів, що може призвести і до фатальних наслідків. Чи в 1886 році був зафіксований перший смертельний випадок спортсмена на змаганнях з велоспорту. На превеликий жаль, ця тенденція нещасних випадків зростає, в тому числі і в нас на Україні. Більше 20 років тому світовий спортивний рух розпочав інтенсивну боротьбу із застосуванням допінгу. Здійснюються пошуки ефективних організаційних та наукових механізмів. Рада Європи прийняла відповідну конвенцію та додатковий протокол, яким чітко визначили систему такої роботи. Однак у світі не було єдиного підходу до вирішення цієї важливої проблеми для спорту. За ініціативою Міжнародного олімпійського комітету, в 1999 році було утворено всесвітню антидемпінгову агенцію. А у 2003 році прийнято Всесвітній антидопінговий кодекс. Заради справедливості треба відзначити, що вказана організація та згаданий документ неоднозначно сприймається у спортивному світі. Але на даний момент вони є компромісними і єдиними стрижнями боротьби з допінгами в спорті. Власне, запропонована до ратифікації міжнародна конвекція ЮНЕСКО саме спрямована на визнання вади та кодексу, відповідно до норм міжнародного права та згідно з вимогами Міжнародного олімпійського комітету. Профільний комітет Верховної Ради на своєму засіданні розгляну в цей законопроект і підтримав його. Але сьогодні не менш важливим є визнання шляхів імплементації в Україні міжнародної конвенції по боротьбі з допінгами в спорті. Гадаю, нам варто прийняти протокольне рішення, яким доручити Кабінету Міністрів України затвердити низку відповідних заходів організаційних, на яких я хочу затриматися пізніше. Зокрема, треба змінити редакцію Закону України чинного про антидопінговий контроль у спорті, бо він уже не відповідає вимогам. Необхідно також забезпечити належні умови для розвитку національного антидопінгового центру та акредитації його лабораторій відповідно з вимогами всесвітньої антидопінгової агенції. І я хочу сказати, що це не такий простий шлях, і це не за місяць і не за пів року робиться. Це вимагатиме значних асигнувань додаткових і треба буде придбати відповідну біохімічну апаратуру та провести обучення ще додаткове фахівців. Крім цього, треба врегулювати питання стосовно процедури придбання медикаментів, використання їх під час лікування спортсменів. Є проблема над їх ввозом, над ввозом цих заборонених речовин і їх продажем. Враховуючи важливість приєднання України до світового процесу боротьби з допінгом у спорті, від імені профільного комітету прошу підтримати ратифікацію запропонованої міжнародної конвенції. Дякую за увагу.
Дякую вам. Немає запитань, сідайте, будь ласка. Вносилась, є пропозиція, чи є потреба обговорювати це питання? Немає. Вносилась пропозиція підтримати проект Закону про ратифікацію Міжнародної конвенції про боротьбу з допінгом у спорті. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу визначитися. [[11:33:38]] За-275 Рішення прийнято. І оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про впорядкування питань, пов’язаних із забезпеченням ядерної безпеки" щодо формування фінансового резерву. Доповідає з цього приводу Володимир Костянтинович Бронніков. Прошу. Я помилився? А, я пропустив 0022 проект, він був у мене в одній папці. Вибачте. Ну, так є. Тому я відміняю оголошення про розгляд питання про. ну, попередню пропозицію, а вноситься проект Закону на розгляд ваш про ратифікацію Європейської конвенції про здійснення прав дітей. Доповідає заступник міністра юстиції Лідія Миколаївна Горбунова. Прошу.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону України про ратифікацію Європейської конвенції про здійснення прав дітей. Європейська конвенція про здійснення прав дітей 1996 року, яка була підписана від імені України 7 травня 1999 року, розроблена в рамках Ради Європи з метою захисту інтересів дітей як пріоритетного завдання кожної держави. Відповідно до статті 4 Конвенції ООН про права дитини, учасницею якої є Україна з 1991 року, держави учасниці вживають всіх необхідних законодавчих, адміністративних та інших заходів для здійснення прав, визначених цією конвенцією. Тому прийняття Закону України „Про ратифікацію Європейської конвенції про здійснення прав дітей”, яким визначено можливі засоби для забезпечення реалізації дитиною своїх правю, сприятиме імплементації державою положено конвенції ООН про права дитини. Проект закону містить положення про ратифікацію європейських конвенцій про здійснення прав дітей, під час якої пропонується висловити заяву до статті 1 конвенції. Заява визначає, як це передбачено в пункті 4 цієї статті категорію справ, що стосується дитини та розглядається судами і на якому буде поширюватися дія конвенції. З урахуванням норм сімейного кодексу країни, пропонується поширити дію конвенції на справи, що стосуються усиновлення дитини, встановлення опіки над дитиною, визначення місця проживання дитини, позбавлення або оспорювання батьківських прав, інших питань про відносини між батьками та дитиною, а також будь-яких інших питань, що стосується дитини особисто та питання її сім’ї. Враховуючи те, що наше чинне законодавство України передбачає різноманітні випадки, коли дитині надається можливість бути проінформованою та висловити свою думку і така думка береться до уваги з урахуванням ступеня її зрілості. Ратифікація Європейської конвенції про здійснення прав дітей сприятиме подальшому розвитку умов для захисту прав та врахування найвищих інтересів дитини при вирішенні судами сімейних справ у випадках, коли це стосується прав дитини. Основними законодавчими актами в цій сфері є – Сімейний кодекс, Цивільний кодекс, Цивільно-процесуальний кодекс і названа Конвенція ООН „Про права дитини”, яка набула чинності для України 28 серпня 1991 року. Участь України у цій конвенції не передбачає сплати будь-яких внесків. Витрати, які можуть виникнути у зв’язку із застосуванням цієї конвенції, будуть покриватися за рахунок коштів, передбачених в Державному бюджеті України на фінансування відповідних органів державної влади. Шановні народні депутати, враховуючи вище наведене, пропонується прийняти рішення про ратифікацію Європейської конвенції про здійснення прав дітей. Дякую за увагу.
Чи є запитання до доповідача? Іван Васильович один просить слово, будь ласка, Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановна Лідія Миколаївна! Дійсно, нам необхідно в процесі гармонізації нашого внутрішнього законодавства ратифікувати відповідні конвенції, в тому числі і конвенції про здійснення прав дітей. Але, крім того, нам потрібно проводити також роботу роз’яснювальну і освітньовиховну серед дітей. Як вам здається, ви сказали, що не потрібно додаткових коштів, але потрібно дати відповідне доручення Міністерству освіти при розробці відповідних учбових програм і планів, все-таки довести до дітей, до школярів їх права. А в місцях компактного проживання.традиційного, неукраїномовних громадян для тих дітей забезпечити це виховання і надання цієї інформації рідною мовою, оскільки це є невід’ємним правом. Як ви думаєте, скільки нам потрібно коштів на це? І скільки часу для того, щоб починати здійснювати впровадження цієї конвенції? Дякую.
Дякую за увагу. Дійсно, для впровадження цієї конвенції коштів додаткових не потрібно. Як я сказала, кошти будуть. ці кошти потрібно, дійсно, потрібні, але в межах фінансування органів державної влади. Наприклад, Міністерство освіти і науки зобов’язане доводити до відома, інформувати всіх дітей їхні права, так само і Міністерство юстиції цим займається, проводити правороз’яснювальну роботу та інформувати вчасно про всі зміни в законодавстві і що стосується їхніх прав. І це стосується і доведення інформації щодо конкретних заходів, які проводяться в регіонах, так і друкованим способом, тобто перекладом конвенції на мови національних меншин та доведення їх до відома всіх дітей України. І в цьому випадку ці кошти будуть. вони передбачені зараз в бюджеті кожного міністерства, до повноважень яких належить саме здійснення цих функцій. Тому, звичайно, на сьогоднішній день ці функції вони мають виконувати і додатково ще цю конвенцію вони також мають здійснювати, також інформувати кожну дитину.
Більше немає запитань? Ще є одне запитання. Будь ласка, останнє, бо п’ять хвилин спливає. Шибко.
Я дякую, Олександре Олександровичу! Шибко, соціалістична фракція. Лідія Миколаївна, ви знаєте, що для того, щоб ми мали повну можливість брати участь в європейській стратегії стосовно дітей, ми маємо за необхідне не ратифікувати ще декілька конвенцій. Я вам нагадую, що це про співробітництво у сфері батьківської відповідальності і міжнародне усиновлення, і контакти з дітьми, і тому подібне. Я хотів би знати, в якому стані знаходяться ці документи зараз у вашому відомстві і як скоро ми будемо їх розглядати на засіданні Верховної Ради для того, щоб ми були повноправними членами цього руху. Дякую.
Дякую за увагу. Дійсно, на сьогоднішній день підготовлено до ратифікації три конвенції – це конвенція про юрисдикцію, право що застосовується, визначається виконання та співробітництво у сфері батьківської відповідальності. Ця конвенція знаходиться у Верховній Раді України від 30 червня 2006 року. Конвенція про захист дітей та співробітництва з питань міжнародного усиновлення. Цей проект Закону про ратифікацію конвенції знаходиться у Верховній Раді України від 19 червня 2006 року. І конвенція про контакт з дітьми цей проект Закону про ратифікацію також знаходиться у Верховній Раді України від 25 липня 2006 року. Я сподіваюся, що наступними ми будемо розглядати саме ці конвенції.
Сідайте, будь ласка, спасибі. Слово має Володимир Костянтинович Куренной, голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молоді і спорту.
Шановні народні депутати, шановний Олександре Олександровичу. На засіданні комітету було розглянуто пропозиції президента щодо ратифікації конвенції і одноголосно було прийнято рішення підтримати, в даному випадку, це рішення і ратифікувати цей документ. На наш погляд, ратифікація цієї конвенції спрямована на врахування інтересів дитини з метою більш повнішого забезпечення реалізації та захисту прав дитини у суді, для чого вона встановлює ряд процедурних заходів з тим, щоб надати дітям можливість користуватися своїми правами. Згідно конвенції, судова влада, або особа уповноважена виступати в суді від імені дитини, має ряд обов’язків, направлених на полегшення здійснення дитиною своїх прав. Діти дістають можливість реалізувати свої права, наприклад, право бути інформованими і право виражати свої погляди, або самі, або через інших осіб, або інші органи. Чинне законодавство України передбачає різноманітні випадки, коли дитині надається можливість бути поінформованою та висловити свою думку, і така думка береться до уваги з урахуванням ступеню її зрілості. Ратифікація Європейської конвенції про здійснення прав дітей буде сприяти подальшому розвитку умов для захисту прав та врахування найвищих інтересів дитини при вирішенні сімейних справ. Які, фактично, проблеми будуть розглядатися і їх регулює саме ця конвенція? Це сімейні справи, і особливий інтерес серед них представляють такі, як опікунство, місце проживання і доступ до дитини, питання спорідненості, закононародженості, усиновлення і так далі. Встановлення опіки над дитиною, визначення місця проживання, позбавлення або оспорювання батьківських прав, інші питання про відносини між батьками та дитиною, а також будь-яких інших питань, що стосуються дитини особисто, а також питання її сім’ї. Комітет просить Верховну Раду підтримати ратифікацію цієї конвенції. Дякую за увагу.
Є запитання? Нема. Сідайте, будь ласка. Чи є бажаючі виступити в обговоренні? Немає. Тому я ставлю проект Закону України про ратифікацію Європейської конвенції про здійснення прав дітей, де доповідачі пояснили, що мова йде, якраз, про захист прав в судовому порядку, процедури, які у світі прийняті, ми до них приєднуємося, до цих, до визнання таких процедур. Ставлю на голосування цей проект, будь ласка. [[11:45:24]] За-268 268 депутатів підтримують цей документ, і тому він прийнятий як закон. А тепер уже вноситься закон, стосовно якого, я вже оголосив, зробив оголошення, „Про впорядкування питань, пов’язаних із забезпеченням ядерної безпеки” щодо формування фінансового резерву. Доповідає Андрій Деркач, перший заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Будь ласка.
Шановні народні депутати, запропонований вашій увазі законопроект з’явився внаслідок протесту Національного банку України, що довів додання йому невластивих функцій. У 2004 році на парламентських слуханнях по Чорнобильській проблемі, ми проаналізували чому державний бюджет дотепер несе навантаження що до Чорнобильської АЕС. У кінцевому рахунку був прийнятий Закон „Про впорядкування питань пов’язаних з забезпечення ядерної безпеки”, що поставив за обов’язок експлуатуючі організації завчасно розробляти проекти перетворення АЕС в екологічно-безпечну систему і створювати для цих цілей фінансові резерви. Ми поставили за обов’язок Кабінетові Міністрів забезпечити суспільний державний контроль за процедурою підготовки і припинення експлуатації АЕС за використання коштів з фінансового резерву власника атомної станції. Традиційно, недовіряючи Кабінетові Міністрів України, ми також поклали контроль за поточною діяльністю АЕС і на Національний банк України, не врахувавши при цьому, що діяльність і повноваження його врегульовані законами України „Про Національний банк України” і Господарським кодексом України. В результаті утворилась правова колізія, що усувається дійсним виправлення до Закону України „Про впорядкування питань пов’язаних з забезпечення ядерної безпеки щодо формування фінансового резерву”, що звільняє Нацбанк від обов’язків поточного контролю фінансової діяльності атомної станції. Законопроект підтриманий Комітетом з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики і ядерної безпеки, а також Кабінетом Міністрів України і Національним банком України. Оскільки законопроект носить по суті технічний характер, просимо підтримати рішення профільного комітету і прийняти його за основу і в цілому як закон. Дякую.
Чи є запитання до доповідача? Немає. Тоді, хто хоче висловитися з цього приводу? Теж немає. Очевидно пояснювальна записка і зміст самого документу, який дуже лаконічний не торкається конкретних, процедурних зокрема, моментів, але їх прийняти потрібно, безперечно. Я ставлю на голосування як Закон про внесення змін до Закону „Про упорядкування питань, пов’язаних із забезпеченням ядерної безпеки [[щодо формування фінансового резерву]] ”. Ставлю на голосування цей проект як закон в цілому. [[11:48:45]] За-276 Оголошується до розгляду інформація Міністерства палива та енергетики України про стан підготовки до роботи в осінньо-зимовий період. Доповідає міністр палива та енергетики Плачков Іван Васильович. Прошу.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати. Роботою підприємств електроенергетичних та нафтогазової галузі упродовж семи місяців 2006 року створено передумови для стабільного та надійного функціонування цих галузей в осінньо-зимовий період 2006- 2007 року. Тому стисло поінформую про підсумки роботи галузі за 7 місяців. Електростанціями країни спочатку року вироблено електроенергії на 2,9 мільярдів кіловат-годин більше, ніж у минулому році. При цьому тепловими електростанціями за рахунок збільшення споживання вугілля вдвічі зменшено споживання газу з 2,1 мільярда метрів кубічних до 1 мільярда метра кубічних. Згідно з графіком постачається свіже ядерне паливо. Спочатку року здійснено 9 поставок, передбачено на рік 15, за які сплачено 201 мільйон доларів Сполучених Штатів. Відпрацьоване ядерне паливо також вивозиться з графіком. Здійснено 3 рейси, передбачено на рік 5. Видубуток нафти з газовим конденсатом збільшено на 5,2 відсотки від видобутку 2005 року. Видубуток природного газу на рівні минулорічного. У Львівський області відкрито два газових родовища з ресурсами близько 5 мільярдів метрів кубічних, у Прикерченському шельфі відкрито нафтове родовище з перспективними ресурсами сто мільйонів тон. Введено в експлуатацію 43 нові свердловини із сумарним дебітом понад 2 мільйони метрів кубічних газу на добу. На нафтопереробні заводи України поставлено та перероблено 8,7 мільйонів тон нафти, що разом з обсягами імпортованих нафтопродуктів повністю задовольнило попит споживачів. Жнива забезпечені паливно мастильними матеріалами у необхідних обсягах Ціни на світлі нафтопродукти змінюються відповідно до коливання світових цін на нафту із запізненням десь 1,5-2 місяці. І сьогодні відсутні передумови, щодо можливості нафтотрейдерів штучно їх підвищувати. Сформований в Україні ринок світлих нафтопродуктів та запровадження національних стандартів на моторне паливо підштовхнули нафтопереробні підприємства до прискорення проведення реконструкції та модернізації з метою збільшення глибини переробки нафти до 90- 95% до виробництва нафтопродуктів європейського рівня якості. Щодо підготовки обладнання для роботи під час зимового максимуму навантаження. Підготовка підприємств електроенергетики, атомної енергетики. нафтогазових галузей до роботи в осінньо-зимовий період 2006-2007 року здійснюється за графіком. Загальне фінансування робіт на ремонт та реконструкцію склала 2,24 мільярда гривень, з них 1,3 мільярда гривень – це фінансування робіт з підготовки підприємств нафтогазової галузі і 904 мільйона гривень - електростанцій та електричних мереж. Вирішено питання щодо надійного енерго- та газозабезпечення Автономної Республіки Крим шляхом збільшення на 50 мегават пропускної потужності перетину лінії електропередач Мелітопіль-Сімферопіль на підстанції Джанкой, функціонування введеної наприкінці минулого року перемички між газопроводами, які забезпечують газом південні узбережжя Криму та місто Севастополь, також упорядкування організаційної структури державного підприємства „Кримські генеруючи системи”. Для забезпечення надійності електропостачання проблемного з точки зору постачання електроенергії споживачам півдня Одеської області, розгорнуто масштабні роботи, будівництво високовольтних ліній електропередач – 330 кіловольт - Аджелик-Усатово и Новоодеськ-Арциз. Також розширення і реконструкція підстанції 330 Арциз и будівництво паро-газової електростанції в місті Болград. З метою подолання дефіциту потужностей в центральній частині країни та міста Києва, розпочато спорудження повітряної лінії 750 кіловольт Рівненська АЕС-Київська з підстанцією 750 кіловольт Київська загальною вартістю 2,4 мільярди гривень, що передбачає передачу електроенергії з надлишкових за потужністю Західних регіонів України. Активізовано роботу на будівництво Дністровської гідроакумулюючої станції, перший агрегат якої буде введено в наступному році. Він має стати вагомим елементом усього Дністровського енергетичного гідровузла потужністю 2268 мегават, що забезпечуватиме енергосистему України вкрай необхідними маневреними потужностями. Ми впевнені у надійній та якісній роботі персоналу та обладнання протягом осінньо-зимового періоду 2006-2007 року. Цьому також сприяє введення в експлуатацію першого гідроагрегату Ташликської гідроакумулюючої станції потужністю 150 мегават, введення в експлуатацію Комишнянського та Копилівського газоконденсатних родовищ із загальними запасами газу 15 мільярдів метрів кубічних та другої черги Кобзинської установки комплексної підготовки газу, завдяки чому видобуток газу до кінця року зросте на півтора мільйона метрів кубічних на добу. Введення когенераційної енергетичної установки потужністю 6 мегават, яка працює на східному ресурсі на Шибелинському заводі. У третьому кварталі буде введено ще одну когенераційну енергетичну установку потужністю 11 мегават на Тимофіївському родовищі. На зважаючи на значні обсяги фінансування робіт з підготовки до роботи в осінньо-зимовий період, галузеві енергопідприємства вчасно і в повному обсязі виконали податкові зобов’язання. До Державного бюджету перераховано 9,8 мільярдів гривень, що майже вдвічі більше обсягу перерахувань семи місяців 2004 року та на 1 мільярд гривень більше минулорічного. Проте, обсяги розрахунків за спожиті енергоносії з початку року не досягли належних показників. Так за електроенергію середній рівень розрахунків по Україні становить 96,8 відсотків. Зверну увагу на незадовільний рівень розрахунків споживачів тих областей, які розрахувалися нижче, ніж середній по Україні. Це споживачі Донецької – 91,9 відсотків, Автономної Республіки Крим – 92,5, Луганської – 92,4, Закарпатської – 94,4, місто Київ – 95,9. Приріст заборгованості з початку року, у вказаних регіонах, складає 449 млн. грн. На низькому рівні розрахувалися споживачі вугільної промисловості – 86 відсотків та жил комунгоспу – 89,2. І найбільше занепокоєння викликає рівень розрахунків водоканалів – 85,3 відсотки. Щодо розрахунків за природний газ та середній рівень становить 88,8 відсотків. Вкрай низький рівень розрахунків споживачів Харківській – 65,7, Черкаській – 78, міста Севастополя – 78,9, Запорізької – 80, Дніпропетровської – 83 та Луганської областей – 84,8. Цей рівень розрахунків призвів до приросту боргу з початку року майже на 500 млн. грн. Загальний приріст заборгованості за газ складає 990 млн. грн. І найгірший рівень розрахунку у підприємств комунальної теплоенергетики – 63 відсотки і приріст боргу – 730 млн. грн., що складає 73 відсотки від загального приросту боргу. Нас турбує також значний обсяг заборгованості споживачів перед ТЕЕ за теплову енергію, яка становить понад 1 млрд. грн. За механізмами реалізації норм закону з розв’язування боргових зобов’язань підприємств паливно-енергетичного комплексу, проведено взаєморозрахунки на загальну суму 361 млн. грн. І користуючись нагодою, хочу подякувати народним депутатам у сприянні продовження терміну дії цього закону. Щодо прогнозного балансу надходження до розподілу природного газу. За відповідними угодами в Україну має надійти 64,2 мільярда метрів кубічних імпортованого природного газу, з яких 59,2 мільярда безпосередньо для потреб споживачів України та 5 мільярдів для закачування до підземних сховищ газу з подальшим експортом цих обсягів газу до країн Європи. Нині до підземних сховищ газу закачано 9,3 мільярда метрів кубічних. Після проведення низки переговорів з ВАТ „Газпромом” досягнуто домовленостей щодо закачування в 2006 році до ПСГ України природного газу обсягом 16,5 мільярдів кубів, що достатньо для стабільної роботи економіки держави в осінньо-зимовий період і забезпечення надійного транзиту газу до країн Західної Європи. В 2006 році в України буде використано 77 мільярдів метрів кубічних природного газу, з метою упередження ситуації з дефіцитом газу є домовленість НАК „Нафтогазу України” і ВАТ „Газпрома” про додаткове закачування до ПСГ 2 мільярдів метрів кубічних газу. Єдиним питанням, що потребує вирішення це питання.
Доповідь завершена, а ще хвилиночку, дайте йому, щоб завершити.
Необхідне також прискорення передачі в управління Мінпаливенерго НАК „Нафтогазу України” з метою в продовження ефективний держаної політики функціонування та розвитку підприємств енергетики. Щодо забезпечення іншими видами палива на період проходження осінньо-зимового максимума. Сьогодні накопичено на складах 2,1 миллион тонн. Значить, це найбільший показник за останні роки, крім минулорічного. Ми плануємо накопичити 4 мільйона тонн, що буде цілком достатньо для роботи наших теплових електростанцій. І наприкінці, з метою забезпечення стабільної та ефективної роботи підприємств електротехнічної галузі та нафтогазових галузей, потребує вашої підтримки прийняття низки законодавчих актів. По-перше, це Закон України про теплопостачання. внести зміни до Закону України про теплопостачання та статті 6-ї Закону України про питну воду та питне водопостачання в частині відміни заборони відключення підприємств-боржників від систем енерго, тепло і газопостачання. Чи забезпечити джерела фінансування витрат з оплати спожитих енергоносіїв. Також за період до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт” в частині застосування для міського електричного транспорту, тарифів на електроенергію встановлених для населення. Джерела покриття цієї різниці теж немає. І на останнє. У контексті підвищення рівня державного регулювання щодо формування тарифів на житлово-комунальні послуги варто розширити повноваження НКР в частині встановлення тарифів на виробництво та постачання теплової енергії, послуги централізованого водопостачання та водовідведення шляхом внесення змін до діючих законів. Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати, дозвольте запевнити вас, що за нашими спільними зусиллями енергетична та нафтогазова галузі України працюватимуть стабільно і ефективно. Їх робота стане основою та запорукою для надійного та сталого проходження осінньо-зимового періоду 2006-2007 року до повного забезпечення потреб населення в енергетичних продуктах. Дякую за увагу.
В мене є пропозиція така. В порядку денному на ранок – це останнє питання. Давайте ми його розглянемо, тоді оголосимо перерву до вечірнього засідання, так як ми домовлялися і з 12.30 до 14.00 засідання не будемо проводити. Я ще раз пояснюю: розглядом цього питання ми вичерпуємо ранкове засідання. Тому я прошу, що давайте ми не будемо робити перерву, закінчимо розгляд цього питання, а потім я оголошую перерву до вечірнього засідання, до 16-ої години. Так? Немає заперечень. Тоді, будь ласка, запитання до доповідача. Запишіться, будь ласка. Будь ласка, 15 хвилин вистачить нам? 15 хвилин. Селіваров, прошу.
Селиваров, Партия регионов. Передаю слово Тулубу Сергею Борисовичу.
Будь ласка.
Дякую. Тулуб, фракція Партії регіонів. Шановний пане міністре, хотілось би уточними деяку інформацію. Скільки на сьогодні в Україні свердловин видобуває природний газ на Україні, і всього яка кількість у нас свердловин по видобутку газу? Як це використовується в балансі природного газу і використання газу? Це перше питання. І друге питання, якщо можна, це, чому за останні півтора роки так різко зменшився коефіцієнт використання встановленої потужності на вітчизняних атомних електростанціях? Дякую за відповідь.
Що стосується свердловин, то я точну цифру не можу сьогодні сказати. Я можу сказати, що працюють всі родовища, працюють вони на повну потужність, і, що принципово, сьогодні прийнята відповідними постановами Кабінету Міністрів, значить, положення, де газ власного видобутку, він буде розподілятися виключно для населення України, в тому числі і той газ, який сьогодні видобувається такими компаніями, як „Укрнафта”, „Чорноморнафтогаз”. І сьогодні частина того газу закачується в сховище для можливості реалізації його для населення України в зимовий період при збільшенні споживання. Що стосується роботи атомних станцій, то вони працюють відповідно до балансу, який складається на рік, на квартал, і кожного місяця, і тому в цьому балансі передбачені терміни проведення ремонтів на атомних станціях, обладнання і в цьому балансі також ми балансуємо обсяг виробництва електроенергії на теплових електростанціях для того, щоб забезпечити ті пропозиції по вугіллю і для того, щоб теплові електростанції відпустили на енергоринок електроенергію, отримали гроші і забезпечили оплату за той обсяг вугілля, який постачається тепловим електростанціям. І, я к я вже казав, ми значно скоротили використання газу десь з 2,1 мільярдів кубів на теплових електростанціях до 1 мільярда кубів.
Мордовець.
Прошу передати слово Миколі Рудьковському.
Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, кілька питань. Ви говорите, що є закачаний газ у сховищах. Скільки його належить НАК „Нафтогаз України”, „РосУкрЕнерго” і іншим постачальникам, має, хоч куб газу українська держава в сховищах? Це перше. І друге. Що, ми завжди чуємо так гарно, що все в нас добре з розрахунками, а той суд, який „РосУкрЕнерго” веде проти НАК „Нафтогаз України” по заборгованості. Чому не здійснюються розрахунки7 Хто за це відповідає? Хто поніс відповідальність? Підривається авторитет держави. Чи, хто це піар здійснює? Спасибі.
Дякую за запитання. Значить, сьогодні згідно балансу ведеться закачка газу у підземні сховища України. Заплановано на початок опалювального сезону десь до 15 жовтня мати в сховищах України активного газу 24,1 мільярдів кубів газу, це майже обсяг минулого року. На сьогоднішній день активного газу, значить, в сховищах десь 20 мільярдів, закачано біля 11 мільярдів. Значить, як розподіляється по, цей газ по власникам. Значить, передбачається десь на кінець опалювального, на початок опалювального сезону, тобто до 15 жовтня ці 24 мільярда вони будуть розподіляться таким чином. Значить, „Нафтогаз України” – 5,4 мільярда, „РосУкрЕнерго” – 6 мільярдів, спільне підприємство „Укргазенерго” – 8,7 мільярдів і по іншим власники, це мається на увазі, і підприємства наші, і частина Держрезерву - це 2,9 мільярдів. Цього газу буде цілком достатньо для того, щоби забезпечити споживачів України і забезпечити нормальний транзит газу до країн Європи при значних зниженнях температури і підвищення обсягів споживання газу. Що стосується заборгованості. Дійсно, на початок року із-за того, що тарифи на газ не відповідали тій ціні, значить, по якій Україна закуповувала газ, тобто, 95 доларів за тисячу метрів кубічних, значить, ціни були переглянуті тільки з другого кварталу, значить, з’явилась заборгованість перед „РосУкрЕнерго” за той обсяг газу, який споживала Україна. Я просто хочу сказати, що це було безпрецедентно в історії України, обсяги споживання газу, бо були відповідні погодні умови і майже Україна була єдиною державою, яка не відчула скорочення газу і в Європі, і серед країн СНД, скорочення газу при цих складних погодних умовах. І сьогодні, дійсно, є заборгованість, ну сьогодні „Нафтогаз” відпрацьовує кредит відповідний, я думаю, що на цьому тижні цей кредит буде отриманий, де буде за рахунок кредиту розраховано, ми розрахуємось за цей спожитий газ. Сьогодні немає судової справи. Є претензія попередня „РосУкрЕнерго” і тому, я впевнений, до судових справ і до розгляду цього питання на суді не дійде. Ми закінчуємо роботу і це буде, за цей газ спожитий, значить, буде „Нафтогаз” сьогодні розрахується. Ну, на цьому тижні.
Турманов.
Уважаемый Иван Васильевич, у меня несколько вопросов. Вы знаете, что сегодня на складах Донецкой, Луганской области скопилось более 500 тысяч тонн угля. Мы говорим о подготовке к зиме. Но мы знаем, мы делали запрос на таможню. Значит, приобретается уголь из-за кордону, значит, завезено более 5 миллионов тонн. С начала года за отгруженный уголь, который шахтеры отгрузили, они не получили на сегодняшний день порядка 160 миллионов гривень. Мы сегодня, на Кабмине с вами встречались 12 июля, эти вопросы поднимали. Пока ни Кабинет Министров, ни с вашей стороны, практически, ничего не сделано. Мы сегодня можем критиковать шахтеров, но должны выполнять обязательства те, которые говорят шахтеры: «Мы добыли уголь, оплатите нам». Поэтому у меня один вопрос: вы знаете, что мы накануне праздника Дня шахтера, вы готовы погасить задолженность и выплатить все долги к дню шахтера? Спасибо.
Шановний Віктор Іванович, що стосується обсягів вугілля, яке поступає на теплові електростанції. Я вже сказав ми збільшили обсяг цього вугілля і тому балансуємо. І це відповідь на питання Сергія Борисовича по роботі цих генерацій для того, щоб забезпечити попит цього вугілля. Я можу відповідально сказати, що теплові електростанції генеруючих компаній вугілля з Росії, інших країн не закуповувало. Це те, що ми споживали – це вітчизняне вугілля з різних компаній, які постачають. Що стосується таможні, то, дійсно. Заключен контракт на грант, який дав Європейський союз рамках компенсації зупинки Чорнобильської атомної станції і цей грант, на жаль, виграла російська компанія. Но цей тендер проводили єврокомісія і це буде тільки 400 тисяч вугілля, воно ще не поступає. Значить, що стосується заборгованості, то, дійсно. Сьогодні заборгованість за вугілля біля 140 мільйонів. При тому я хочу нагадати, що заборгованість вугільних підприємств за електроенергію більш ніж 200 мільйонів. Но, тим не менш, ми сьогодні іде оплата по домовленості з Міністерством вугільної промисловості генеруючими компаніями біля 15 мільйонів гривень. І сьогодні вже підписується угода по залученню кредитних ресурсів 140 мільйонів для повного розрахунку за використане вугілля. Тому, значить, боргів за вугілля не буде, я просто хочу сказати, з середини минулого року енергетики при тому, що було підвищена ціна на вугілля, практично сто відсотково розраховувалися за вугілля. І в середині минулого року, практично, було закриті заборгованості багаторічні щодо цього і з бюджету, і енергетиками десь біля 500-600 млн. грн. Тому на сьогодні підписуються ці угоди, додаткове кредитування і ця заборгованість буде погашена. При тому, що ми не впевнені, що вугільні галузі розрахуються за електроенергію і борг, я впевнений, залишиться біля 200 млн.
Смітюх.
Смітюх, Партія регіонів. Шановний Іване Васильовичу! Скажіть, будь ласка, в мене два питання до вас, скільки газу добувається на Україні і чи достатня ця кількість газу для того, щоб забезпечити комунальні послуги, які надаються населенню нашій країні? Це перше питання. І чи не рахуєте ви, що після певного скандалу, який виник з експортом-імпортом газу, повернутися до питання, щоб монопольне право на це мали державна організація „Нафтогаз України”? Дякую.
Дякую за запитання. Що стосується газу власного видобутку, то я вже сказав, цей обсяг біля 20 млрд. кубів і якщо ми цей газ, власного видобутку, також він використовується для технологічних потреб і ми маємо біля 19 млрд. І це відповідає обсягам споживання населення. Що стосується такої категорії споживачів, це бюджетні установи і організації, це „Теплокомуненерго”, технологічний газ на газотранспортну систему, технологічний газ на „Облеенерго”, то цього газу потрібно додатково біля 14 млрд. кубів. І тому сьогодні було прийнято рішення і воно сьогодні виконується, що газ власного видобутку, він направляється виключно для населення, а той обсяг газу для „Теплокомуненерго” і соціальної групи споживачів, він додатково „Нафтогаз України” закуповує у „Укргазенерго” і постачає по тарифам, які встановлюються Національною комісією по регулюванню. Що стосується закупівлі газу, на сьогодні абсолютно немає ніяких перешкод, щоб будь-яка організація тобто „Нафтогаз” України купувала газ у „Газпрому”, у інших компаній. Єдине питання - це ціна. І сьогоднішня схема купівлі газу і забезпечення балансу по ціні 95 доларів за 1000 метрів кубічних, я вважаю, що це найкраща ціна, яка існує. Сьогодні наші сусіди в Молдові купують уже газ по 160 доларів при тому, що передана в управління газотранспортна система. Можна купувати газ у „Газпрому” на пряму, але це буде газ по іншій ціні. Я не вважаю це доцільним на сьогоднішній день. Я вважаю, що нам потрібно зробити все для того, щоб зберегти ціну 95 доларів.
Дейч, прошу.
Партия регионов, Дейч, Крым. Уважаемый Иван Васильевич, на территории Бахчисарайского района уже несколько лет ведутся работы по строительству газопровода, а соответственно, тепла для города Севастополя и Южнобережья. Трубы бесцельно гниют, приходят в негодность и в это время жители Севастополя и Южнобережья терпят неудобства. Будет ли в этом году завершено к отопительному сезону строительство этого газопровода?
Спасибо. Там существует два вопроса. магистральный газопровод, который был введен в эксплуатацию в прошом году и в прошлом году это был первый год, когда Севастополь не испытывал дефицита в объемах газа. И первый год, когда в полном объеме была достаточно за короткий строк отремонтирована Севастопольская ТЭЦ, мы ее вернули в государственную собственность, была передана в аренду и выполнена эта перемычка и я просто могу подтвердить. Я был несколько раз в Севастополе и жители Севастополя, они даже благодарили за то, что за много лет впервые дефицита не было. Есть другой вопрос, сделать кольцо вокруг Севастополя, это вторая очередь, и сейчас она финансируется. Я просто могу подтвердить, что сегодня вопрос газоснабжения, он решен. Мы сейчас решаем вопрос, как бы, увеличение надежности газоснабжения, потому что до этого там практически газ не доходил, потому что не было давления. И по Крыму разработана целая программа, не только по газоснабжению, но и по электроснабжению. Я докладывал. Мы увеличили сечение на 50 мегаватт и делаются работы достаточно масштабные, чтоб увеличить еще на 300 мегаватт и полностью закрыть вопрос надежности электроснабжения Крыма и с учетом перспективы его развития.
Спасибі, сідайте на місце, будь ласка. Виступає голова комітету профільного, Микола Володимирович Мартиненко. 10 хвилин у вас.
Дякую, Олександр Олександрович. Шановні народні депутати, щойно ми заслухали з вами інформацію Міністра палива та енергетики, Плачкова Івана Васильовича, про стан підготовки до осіннє-зимового періоду шостого і сьомого років. Безумовно, зазначене питання не може не турбувати депутатський корпус в світлі подій минулого опалювального сезону. Ми повинні вжити максимальних заходів щодо недопущення ситуацій, подібних до тих, що трапились в містах Алчевську та Олександрії. Комітет Верховної Ради з питань паливно-енергетичного комплексу одразу ж в перше в своїй роботі засідання присвятив питанню підготовки до зими, заслухав доповіді профільних міністрів, прийняв відповідне рішення та дав свої рекомендації та доручення Кабінету Міністрів та профільним міністерствам та відомствам. Комітет планує ще раз повернутися до даного питання і перевірити стан підготовки до зими у вересні місяці цього року. У понеділок, як ми знаємо, на Погоджувальній раді депутатських фракцій була підтримана думка про те, що питання підготовки до зими повинно стати предметом обговорення не тільки в профільному комітеті, але і тут, у сесійній залі. Як я вже казав раніше, наш комітет вже розглядав питання щодо стану підготовки до зими мав можливість раніше, ніж решта депутатського корпусу, заслухати керівників енергетичних галузей та ознайомитися з матеріалами. Тому ми оперативно запропонували на ваш розгляд проект постанови про інформацію міністра палива та енергетики. Безумовно, головною умовою надійного проходження осінньо-зимового максимуму навантажень є створення необхідних запасів палива та виконання плану ремонту обладнання на об’єктах паливно-енергетичного комплексу. Це істотно зменшує ризики нестабільної роботи об’єднаної енергосистеми України у випадках непередбачуваних ситуацій або стихійних явищ. І на це, в першу чергу, звертається увага у проекті нашої постанови. Кабінетом Міністрів спільно з місцевими органами влади має забезпечити завершення підготовки до роботи в осінньо-зимовий період об’єктів паливно-енергетичного комплексу, об’єктів теплопостачання, суб’єктів господарювання всіх форм власності і розпочати опалювальний сезон не пізніше встановленого графіку по відповідних регіонах, належним чином забезпечити об’єкти теплопостачання енергоресурсами на початок опалювального сезону з урахуванням нормативних запасів та запасів державного резерву. Нас не може не задовольнити також невизначеність з цінами на природний газ з наступного року, а також неповна визначеність щодо покриття балансу природного газу у четвертому кварталі 2006 року. Тому комітет звернувся до Мінпаливенерго щодо необхідності виконання енергетичного балансу та забезпечення балансу надходжен7ня та розподілу природного газу. Велике занепокоєння у народних депутатів викликала інформація Мінвуглепрому щодо тимчасового припинення відвантаження вугілля тепловим станціям, зростання заборгованості по заробітній платі працівникам вугільних підприємств, недофінансування галузі. Виходячи з цього, проектом постанови пропонується рекомендувати Кабінету Міністрів України розробити та внести на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет на 2006 рік”, яким передбачити збільшення фінансування вугільної галузі із Загального фонду у другому півріччі поточного року на обсяг недофінансування із Спеціального фонду у першому півріччі шостого та недофінансування у п’ятому роках та вжити інших заходів з метою недопущення зростання заборгованості із заробітної плати шахтарям. Особливо актуальне питання на сьогодні - це наближення Дня шахтаря. Було питання Віктора Івановича до доповідача попереднього, що ми маємо це погасити, і це питання також відображено в проекті нашої постанови. Комітет також вважає за необхідне доручити Міністерству палива та енергетики вжити заходів щодо проведення розрахунків з підприємств вугільної промисловості за поставлене на ТЕЦ вугілля. Розглядаючи зазначене питання, ми не могли не торкнутися діючих тарифів на енергоресурси та прогнозу їх рівня в осінньо-зимовий період шостого-сьомого років і на подальшу перспективу. Комітет вважає, що при формуванні проекту Державного бюджету на 2007 рік необхідно визначити механізми врегулювання проблем, що виникають при зміні зовнішніх чинників, ціноутворення за умови стабілізації тарифів на теплоносії протягом всього опалювального сезону. В разі ж підвищення тарифів, обумовленого об’єктивними факторами, держава зобов’язана розробити механізми компенсації втрат для соціально незахищених верств населення. І це також питання знайшло відображення в проекті постанови, який пропонується на ваш розгляд. Ми як народні депутати маємо мати інформацію щодо прогнозного зростання цін на електроенергію і паливо на короткострокову та довгострокову перспективу, передбачивши механізми їх запровадження з урахуванням платоспроможності споживачів, принаймні на п’ятирічний період, щоб спрямувати бюджетну та податкову політику при прийнятті відповідних законопроектів. Тому ми вважаємо, що Кабінет Міністрів має надати відповідні доручення Міністерству палива та енергетики, Мінвуглепрому, Мінекономіки, Мінфіну, Міністерству праці та соціальної політики, НКРЕ щодо розробки та затвердження в Кабінеті Міністрів України прогнозного зростання цін на електроенергію та паливо. Проект постанови містить і інші пропозиції та рекомендації в виконавчій гілці влади. Ви маєте можливість ознайомитися з повним текстом проекту постанови, який розданий народним депутатом. На завершення я хотів би зазначити наступне. Кабінет Міністрів у свій час схвалив енергетичну стратегію на період до 2030 року, яка розроблялася протягом шести років. Я думаю, що ми зі своєї сторони повинні максимально сприяти її реалізації. Кабінет Міністрів повинен максимально врахувати положення стратегій при розробці проекту Закону України „Про Державний бюджет України на 2007 рік та наступні роки”. Я сподіваюсь, що в такому разі ми нарешті відійдемо від стану постійного латання дірок, а будемо в надійному та безперебійному енергопостачанні незалежно від періоду року. Ще одне питання. Всі пропозиції, які звучали в моєму виступі комітетом приймались одноголосно за виключенням одного пункту номер 7, яким пропонується створити Тимчасову слідчу комісію для вивчення ситуації, що склалася із забезпечення газом українських споживачів та постачанням імпортного газу. Я думаю, ніхто із нас не буде заперечувати щодо того, що ситуація з газопостачанням потребує ретельного вивчення та постійного контролю з боку Верховної Ради. Я переконаний, що такий контроль повинен здійснюватися неупереджено, а висновки за результатами такого контролю повинні бути об’єктивними. Натомість за наполягання. внесення даного пункту до проекту постанови його сформульовано таким чином, що висновки комісій, яку пропонується створити фактично відомі наперед. Таким чином, можна стверджувати, що створення цієї комісії має політичний підтекст. Але це моя точка зору, рішення комітету відображено в проекті постанови і я прошу підтримати. Дякую.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Сьогодні розглядається питання в порядку інформації Кабінету Міністрів, воно передбачено Регламентом як доповідь і відповідь на запитання, співдоповідь комітету і прийняття рішення. Для прийняття рішення вам запропонована проект, запропонований проект постанов. Тому я би хотів за вашої згоди, чи у вас питання є до нього? Запитання до мене чи до кого? Та процедура тут визначена чітко, ось проголосована. Я прошу вас. В цьому документі. Хвилинку. В цьому документі є пункт 7, який передбачає голосування складу слідчу комісії, про що Микола Володимирович доповідав. І окремо вам на руки розданий проект постанови про саму комісію. Тому ми спочатку проголосуємо цей документ і якщо він приймається в такій редакції, то тоді ми голосуємо окремо ще й комісію. Будь ласка.
Прошу. Одну хвилиночку. Це у вас процедура, чи що?
А, пропозиція. Тоді давайте так. Проект постанови за основу, я голосую, а тоді пропозиція до постанови. За основу голосується проект постанови про інформацію Міністерства палива, де ідеться про те, що береться до відому це інформація і інші міркування висловлюються. За основу. [[12:28:27]] За-249 За основу прийнята постанова. Будь ласка, Кравченко. Кучеренко, вибачте. Кучеренко з місця, мікрофон увімкніть йому.
Олексій Кучеренко, „Наша Україна”. Шановні друзі, я безумовно підтримую цю постанову, але хотів би попросити вас підтримати правку до пункту 7, яким пропонується нам з вами створити цю комісію. Мене особисто як голову підкомітету житлово-комунального господарства дуже на сьогодні цікавить і турбує проблеми, які утворюються між таким поставником газу, як „Газтепло”, який є дочірньою структурою торгового дому „ГазУкраїна”, і підприємства житлово-комунальної сфери, в першу чергу, теплоенергетики. Я переконаний, що там іде диктат і спроби прихованого такого диктату і я б сказав , приватизації цих підприємств. Тому я просив би, не тільки представників фракцій включити в цю комісію, а й включити ще представників тих чи інших комітетів. Тобто, внести в пункт 7 додаток, щоби фракціям і комітетам Верховної Ради внести пропозиції щодо персонального складу комісій.
Будь ласка, ви своє прізвище, чи кого ви пропонуєте, дайте сюди будемо голосувати постанову. Включимо до змісту. Я прошу. Одне. Друге діло. Слідча комісія, якщо вона створюється, вона може залучати до свого кладу будь-кого, кого вона вважає необхідним, аби вони працювали разом. Але якщо є така пропозиція під час розгляду цього питання, не сьомого пункту, а вже питання про саму комісію, тоді ми врахуємо вашу пропозицію. Є ще потреба? Кукоба наполягає. Будемо голосувати зараз вже. То ви йому скажіть, щоб не питав, то і я не буду тоді давати. Кукоба взяв слово. Бо я думаю, що більш ніхто.
Шановний доповідач, Кукоба, фракція Регіонів, Полтава. У мене і до пана міністра, і до комітету таке запитання: вартість газу місцевого виробництва 20-25 доларів і раніше весь газ йшов для населення. Чому така ціна для населення і для бюджету зараз? Це перше. Друге, чому вартість газу місцевих виробників включає і норми виробництва, і капітальний ремонт, і всі свої потреби? Це не правильно, це повинно включатися в прибуток. А на Полтавщині вартість газу 120 гривень тисяча кубов. То чого ми дуримо людей? І друга, пропозиція, що передоплата повинна робитися бюджетною сферою попередньо за газ. Дякую.
Анатолій Тихонович, оскільки я не доповідач з цього питання, то я не відповім на нього і воно сьогодні прозвучало. Тобто виявляється ваша стурбованість про стан справ в цій сфері, але відповідати, ви можете підійти індивідуально до міністра і він вам відповість. Ми завершили розгляд питання і я ставлю, бо вносяться поправки до постанови, а ви запитання задаєте. Я прошу слідкувати за процедурою. Тому я в цілому ставлю цей проект постанови на голосування, як постанову. [[12:32:29]] За-256 Депутати підтримали цей документ. Оскільки в сьомому пункті проголосовано створення комісії і вже проголосовано прізвище голови, то в вас на руках постанова про саму цю комісію в складі: заступник голови Сівкович, секретар Голуб, члени комісії Вечерко, Журавко, Кириченко, Корж, Лук’янов, Мармазов, Рудьковський, Сандлер. Ще є пропозиції? Ви говорили когось від підкомітету. Немає. Тоді я ставлю цей проект за основу спочатку. Кучеренко ще. З Кучеренком за основу. Будь ласка. [[12:33:30]] За-249 З прізвищем Кучеренко. Микола Володимирович говорить про те, що тут не відображене пропорційне представництво від фракції, що передбачається Регламентом. Тому я пропоную фракції і голова комісії буде це враховувати, вносьте кандидатуру, ми її до голосуємо їх тоді в склад комісії, якщо буде для цього потреба і бажаючи працювати у цьому складі, аби забезпечити пропорційне представництво. Але оскільки питання, як так розумію, в постанові прийнято як нагальне, то треба, щоб комісія була сформована. Це одне. І я просив би, щоб ми у сьомому пункті записали терміном діяльності Тимчасової комісії не рік, а до нового року, скажімо, чотири місяці, тоді це буде. Будь ласка, які міркування з цього приводу? Мендусь, прошу.
Спасибі, Олександре Олександровичу. Шановні колеги, я пропоную пункт шостий доповнити наступною позицією: „Генеральній прокуратурі України, Службі Безпеки України, Фонду Державного майна”. Пояснюю, зараз Фонд Державного майна завершує інвентаризацію НАК „Нафтогаз України” та облгазів і його участь інформаційна в роботі комісії буде очевидно більш, ніж доречною. Дякую.
Я проти цього абсолютно не заперечую. Я думаю, що ми підтримаємо цю пропозицію. Я відносно терміну, чотири місяці досить, я думаю. Мало? Александровська. Дивіться, де горить лампочка. Александровська.
Александр Александрович, четыре месяца недостаточно почему? Ведь мы же смотрим не только, как к Новому Году будет, допустим, заполнено газохранилище и установление цен и так далее. Пойдет же согласование цен на следующий год, заключение договоров на следующий год. Это процесс идет непрерывный, и поэтому нам хотя бы нужно временной отрезок взять год. Посмотреть в течение года, какая политика проводится, тем более будет новое правительство. Я понимаю, что четыре месяца – это маловато. Я бы, например, ставила бы срок год, чтобы мы могли в течение года посмотреть, как решаются эти вопросы по газоснабжению. Спасибо за внимание.
Шановні друзі, комітет з питань. профільний комітет – в його функції входить і контроль за цими питаннями. Коли приводом для прийняття такої постанови була інформація відповідна, про яку говорили в документах, то я тоді вас просто прошу, ну, максимум півроку для того, щоб з’ясувати всі питання і зняти проблему. Я ставлю із цією поправкою проект постанови на голосування. В цілому. На півроку. [[12:36:45]] За-246 Рішення прийнято. 246 депутатів проголосувало. І тепер ще у мене замість оголошення така справа, яку я повинен з вами з’ясувати: дві фракції – Партія регіонів і комуністи – просять перерву на півгодини. Але у нас у Регламенті передбачена норма, якщо вони можуть зробити заяву якусь, то не треба робити перерву, а дати їм можливість. Якщо ви не заперечуєте, давайте підемо таким шляхом. Немає заперечень? Тоді, будь ласка, Цибенко Петро Степанович.
Фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Як стало відомо, минулої ночі працювали не лише Верховна Рада та Секретаріат Президента України. З Одеси надійшла дуже тривожна інформація. Мова йде про злочинне цинічне побиття людей. Думаю, що ви знаєте, що Одеська міська рада на чолі з відомим демократом в лапках і нашеукраїнцем Едуардом Гурвіцем прийняла рішення про перенесення, читай, знищення низки пам’ятників, які мають загальнодержавне значення. Серед них і пам’ятники Володимиру Іллічу Леніну та героям Потемкинцям. Тобто вирішили викреслити з біографії України частину нашої історії, якою б вона не була, і хто, як до неї не відносився. Так от під покровом ночі сучасні одеські герострати нагнали будівельної техніки і взялися за справу знищення пам’ятника. Для того щоб бути більш переконливими, вони привезли до місця подій спецпідрозділи міліції на чолі з заступником начальника обласного управління міліції. Коли представники обласної організації Компартії України, ветерани, жінки, молодь намагалися висловити своє ставлення до дій нічних вурдалак, а також спробували зупинити це середньовіччя до справи взялися омоновці, вони били людей, причому до крові, викручували руки, тягали людей за волосся. Частина людей звернулася за медичною допомогою. Тобто керівництвом Одеси разом з доблесними омоновцями зроблено ще один крок до перетворення України в поліцейську державу. Компартія України, фракція комуністів Верховної Ради України рішуче засуджує ці злочинні дії і вимагає від Генеральної прокуратури ретельного розслідування факту цинічного побиття людей та притягнення винних до відповідальності. Фашизм не пройде! Дякую.
Беремо до уваги цю заяву і даємо протокольне доручення Міністерству внутрішніх справ і Генеральній прокуратурі, аби вони з’ясували обставини цієї справи і доповіли нам в письмовій чи усній формі, доповіли Верховній Раді. Я на цьому закінчую ранкове засідання. Оголошую перерву до 16-ої години. Спасибі.