Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Водночас прошу запросити народних депутатів до сесійної зали. Увімкніть систему "Рада". [[16:00:53]] Зареєструвалося -408 Зареєструвалося в залі 408 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Прошу прослухати оголошення. Згідно статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народного депутата України Горбачова Віктора Сергійовича до складу депутатської групи "Центр". З процедури, будь ласка, Симоненко Петро Миколайович.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Я ще раз хочу вас попросити і передав ці проекти, які підготувала фракція комуністів відносно можливого вирішення питання щодо відкликання нашого військового контингенту з Іраку. Фракція комуністів звертається до всіх. Шановні колеги! Шановні друзі! Ситуація загрозлива і небезпечна. Ситуація ускладнюється не тільки тим, що гинуть наші військові, цивільних захопили, і там, так скажемо, наші люди страждають. Не виключається повторення таких самих же подій, а це страшне явище терористичних актів, як відбувалося в Іспанії, у зв’язку з тим, що Україна є тепер воюючою стороною, а наші військові - це окупанти в Іраці. Давайте ми врешті решт зрозуміємо, що Верховна Рада повинна зняти це ганебне явище, як явище у зв’язку з тим, що проголосувала Верховна Рада, пропрезидентська більшість і нашисти за направлення військових до Іраку. Тому, Володимире Михайловичу, я прошу поставте ще раз наш проект, який є у вас, відносно.
Шановні колеги! Оскільки є такі наполягання, для того, щоб нам продовжити роботу. Я можу поставити лише таким чином спочатку на голосування - хто за те, щоб повернутися до розгляду цього питання. А після того, щоб включити це питання в порядок денний, а тоді розглядати. Тому я ставлю на голосування. Хто за те, щоб повернутися до питання про виведення військового контингенту України з Іраку, прошу визначитись. [[16:03:21]] За-133 Пропозиція не підтримана. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 12, "Регіони України" - 7, комуністи - 59, СДПУ (о) - 0, "Трудова Україна" - 0, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 18, "Центр" - 1, "Демініціативи" - 0, "Народовладдя" - 0, Аграрна партія - 4, "Народний вибір" - 0, НДП - 8, позафракційні - 4. Оголошується до розгляду. Продовжуємо нашу роботу, шановні колеги. Оголошується до розгляду Проект Закону "Про внесення змін до статті 92 Земельного кодексу України стосовно визначення права на постійне користування земельними ділянками громадських організацій інвалідів". Цибенко Петро Степанович, будь ласка, від комітету. А вже є Валерій Михайлович Сушкевич? Будь ласка. Допоможіть, будь ласка, нашому колезі. Прошу підготуватися Лещенку.
Дякую. Шановні друзі, шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Сьогодні представляю вашій увазі законопроект, який має на меті відновити для громадських організацій інвалідів, заснованих ними підприємств, об’єднань, установ та організацій права постійного користування земельними ділянками і земель державної та комунальної власності. Це право у свій час практично було закріплене на довгострокове тимчасове користування у Земельному кодексі України, який діяв у редакції 1992 року. І це стосувалося насамперед об’єктів соціальної інфраструктури, громадських організацій інвалідів, гуртожитків, центрів реабілітації, клубів, підприємств. Однак при прийнятті нового Земельного кодексу у 2002 році ця норма, на жаль, була не врахована. І саме введений у дію 1 січня 2002 Земельний кодекс визначає право постійного користування земельними ділянками лише для підприємств, установ і організацій державної та комунальної власності. Таким чином, у відповідності з цим кодексом підприємства та організації громадських організацій інвалідів повинні викупити свої земельні ділянки або оформити договори їх оренди. Проте я вам скажу, що навіть такі досить потужні всеукраїнські громадські організації, як УТОС, УТОГ чи свою фінансову скруту і реалії сьогоднішньої їх діяльності не спроможні це зробити. Отже, вимоги чинної редакції Земельного кодексу створюють реальну загрозу існуванню громадських організацій інвалідів, їх підприємств і інфраструктури, яка створена для інвалідів. Тобто зараз при розгляді законопроекту мова іде про відновлення соціальної справедливості і втрачених інвалідами прав, які були і під час опрацювання законодавства, нового законодавства зникли. Варто звернути також увагу, що на відміну від урядового законопроекту, який був тут. А ми з вами розглядали, шановні колеги, у першому читанні закон 4023, який був у першому читанні підтриманий, а потім він не пройшов. Там були і громадські організації інвалідів і релігійні установи. Власне після моніторингу залу і фракцій по суті чому не пройшов тоді цей законопроект, говорилося про те, що були якісь суперечності по релігійним організаціям. Власне тому і не пройшов цей законопроект. Мій законопроект не потребує додаткових витрат з бюджету. Він підтриманий науково-експертним управлінням Верховної Ради. І такого ж висновку дійшов профільний Комітет з питань аграрної політики та аграрних відносин. Колеги, дуже прошу підтримати законопроект під час голосування і прийняти його як в першому читанні, так і в цілому. Це одна строчка, яка торкається підприємств інвалідів, їх гуртожитків, їх соціально інфраструктури. Напередодні, буквально тільки що я зустрічався з громадськими організаціями інвалідів, дуже багато дзвінків і сподівань на нас з вами. Я дивлюсь, що зал не дуже повний. Але все-таки сподіваюся на вашу підтримку, що ми цей законопроект з одної строчки, яка підтримує інвалідів, приймемо сьогодні. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Валерію Михайловичу. Лещенко Володимир Олексійович, голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Будь ласка, Володимире Олексійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин уважно розглянув проект Закону України "Про внесення змін до Земельного кодексу України", внесеного народними депутатами України Сушкевичем та Цибенком, метою якого є надання права постійного користування організаціям, підприємства та установам інвалідів України землею. Після цього розгляду, враховуючи те, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України погодило без зауважень, і враховуючи те, що уряд зазначений законопроект підтримує, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект номер 5291 за основу. Я також підтримую від імені комітету автора проекту народного депутата України Сушкевича, щоб прийняти цей законопроект в цілому, бо дійсно тут немає чого викидати і добавляти. Тут написано, що право постійного користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності набувають громадські організації інвалідів України, їх підприємства, об’єднання, установи і організації. Прошу народних депутатів підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Володимире Олексійовичу. Шановні колеги, чи є потреба нам обговорювати цей проект? Давайте коротко обміняємося, два "за", два "проти". На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Вже майже вісім років в Україні введена комунальна власність на землю. Також установлено, що і органи державної влади, і органи місцевого самоуправління мають рівні права не землю. То чому виникає ряд проблем щодо визначення права на постійне користування земельними ділянками і особливо громадськими організаціями інвалідів. Даний законопроект зі змінами та доповненнями має на меті відновити для громадських організацій інвалідів заснованих ними підприємств, установ та організацій права постійного користування земельними ділянками із земель державної та комунальної власності, що відновить соціальну справедливість і втрачені інвалідами права. Як відомо, у відповідності із Земельним кодексом підприємства та організації інвалідів повинні до першого січня 2005 року викупити свої земельні ділянки або оформити на них договори. Але через фінансову кризу ряд підприємств та організацій інвалідів не в змозі викупити свої земельні ділянки або оформити на них договори оренди. А це в свою чергу створює загрозу ліквідації об’єктів соціальної інфраструктури, які перебувають у їх власності. Сюди відносяться і гуртожитки, і центри реабілітації інвалідів, клуби. Вже сьогодні ці організації звертаються за допомогою в вирішенні питання передачі земельних ділянок на постійне користування. Такі звернення надходили від інвалідів по зору, інвалідів-афганців та чорнобильців, адже тих коштів, які надає держава ніби на утримання соціальної сфери, не вистачає навіть на заробітну плату. А тут страшним тягарем на плечі підприємств, організацій лягає і оренда землі. То хотілося б вірити, що цілі та завдання даного законопроекту стануть реальністю. Дякую.
Дякую вам. Юрій Анатолійович, будь ласка, Кармазін. Підготуватися Олександру Турчинову.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, турбота про інвалідів - це конституційний наш обов’язок, це - обов’язок, якщо хочете знати, і Божий. Ми зобов’язані турбуватися про інвалідів, а зараз складається так ситуація, що, фактично, вони просять, щоб їм не заважали. По-перше, ми погіршили ситуацію прийняттям Земельного кодексу по відношенню до цих людей всупереч статті 22 Конституції. І ось про що треба сьогодні говорити: про порушення Конституції щодо цих підприємств і цих людей. Тому що раніше вони могли в Земельному кодексі в редакції 1992 року брати в довгострокове тимчасове користування до 25-ти років, а зараз ми їм це право взяли і обмежили. Чи законно це чи незаконно? Звісно, незаконно. Тому треба поправити так, як пропонує зараз це народний депутат Сушкевич. Але треба, це буде неточно, це в першому читанні. Далі нам треба продумати механізм, як передбачити внесення змін до статті 141, яка визначає підстави припинення права користування земельною ділянкою. Тобто нам треба відрізнити, коли земельна ділянка буде даватись під гуртожитки, центри реабілітації, клуби різних товариств чи підприємства, а треба відрізняти, коли ця земельна ділянка, можливо, і таке питання може бути, що не дай Боже, буде зловживання цим правом. Тоді це треба передбачити, що у випадку такому-то йдуть загальні підстави. Це треба теж буде визначити. Я за те, щоб ми прийняли цей закон, і як раніше. І при прийнятті нових щоб ми не звужували права інвалідів. Користуючись нагодою, хочу звернути уваги всіх присутніх народних депутатів про те, що зараз навпроти Верховної Ради лежать люди, які приїхали з Донецької області, лежать люди на дорозі, перекрили собою вулицю Шовковичну. Для чого воно лежать? Вони лежать, щоб звернути увагу Генерального прокурора України. Я не бачив там ні заступників Генерального прокурора, ні голови Верховного Суду, ні його заступників, хоча вже Голова Верховної Ради приймав їх, займався і перший заступник Голови Верховної Ради, Василь Васильович Онопенко зараз цим питанням займається. Я ще раз звертаюся до Володимира Михайловича Литвина, звертаюся до керівників правоохоронних структур, розберіться з людьми по Донецьку, тому що там уже такий порожняк прогнали! Люди вам зараз показують це і розказують, що робиться. Це неприпустимо, що людей вимусили сьогодні лежати на підлозі. Я прошу зреагувати всіх депутатів. Дякую.
Олександр Турчинов, будь ласка. І підготуватися Ігорю Шурмі.
Шановні народні депутати, безумовно, прийняття цього закону вирішить багато питань інвалідів, захист яких - це є конституційний обов’язок нашої держави. І я переконаний, що Верховна Рада схвалить цей закон і підтримає можливість тим організаціям інвалідів, які сьогодні мають землю, ні позбавитись цієї землі, ні зупинити свої виробництва, які дають можливість виживати сотням тисяч людей, які мають ту чи іншу ступінь інвалідності. Але, шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу на те, що є ще гірша інвалідність - це інвалідність духовна. Саме ця духовна інвалідність породжує інвалідність соціальну, інвалідність економічну, яка дуже притаманна нашій країні. І саме з цією духовною інвалідністю повинні боротися не стільки держава - вона не здатна це робити, - повинні це робити релігійні організації. Я хочу нагадати вам історію цього питання і цього законопроекту. У нас вже був законопроект, який передбачав передачу в користування землі як громадським організаціям інвалідів, так і релігійним організаціям. Але ж коли ми розглядали це питання, була спроба впхнути в цей законопроект ще і спортивні споруди, і інші речі, які мають виключно комерційне спрямування. І саме тому законопроект не був проголосований. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас. Давайте сьогодні проголосуємо цей законопроект, а також додамо, крім громадських організацій, релігійні організації. І саме в такому варіанті ми можемо в цілому з вами трьомастами голосами - не менше - прийняти це рішення і прийняти цей закон в цілому. Я звертаюся до вас, до вашої духовності, до вашої віри. Давайте це зробимо, і я думаю, що Господь буде нам вдячний. Дякую.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], будь ласка.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Я би хотів звернутися до всіх слухачів, які сьогодні слухають нас і нагадати, що сутність законопроекту полягає в наданні громадським організаціям інвалідів України, їхнім підприємствам та об’єднанням, установам та організаціям право здійснювати користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності. Мовити створення цього законопроекту зрозумілі і заслуговують на підтримку. Справді, ми не маємо права допустити аби громадські організації інвалідів, їхні підприємства збанкрутували, адже їхня діяльність виконує завдання великої ваги - сприяє соціальній адаптації інвалідів, їх матеріальній і моральній підтримці, інтеграції в суспільстві. Однак, спосіб вирішення цього питання, на наш погляд, слід шукати в іншій площині. Даний законопроект створює прецедент розширення переліку суб’єктів права постійного користування земельними ділянками, що не відповідає концепції Земельного кодексу України. Бо слід за організаціями інвалідів з подібними пропозиціями можуть потягтися релігійні, інші громадські організації і цей процес буде дуже і дуже важко врегулювати. Видається, що забезпечення громадських організацій інвалідів земельними ділянками має здійснюватися на загальних принципах, тобто шляхом оренди. Але на пільгових умовах за зниженими і можливо навіть абсолютно символічними цінами. В кожному випадку це питання мають вирішувати конкретно органи місцевого самоврядування. Фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] вважає, що законопроект можна взяти за основу, але слід знайти інший шлях розв’язання проблеми, ніж поширення кола суб’єктів права постійного користування земельними ділянками. Дякую.
Так, дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування - прошу уваги! - пропозицію комітету прийняти проект закону про внесення змін до статті 92 Земельного кодексу України стосовно визначення права на постійне користування земельними ділянками громадських організацій інвалідів для прийняття за основу. Реєстраційний номер законопроекту 5291. [[16:19:54]] За-346 Будь ласка, Цибенко Петро Степанович. Не всі зразу, шановні колеги.
Спасибі, Володимире Михайловичу, фракція комуністів, Цибенко, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, я перш за все хотів би і як автор, один із авторів законопроекту і як голова комітету подякувати за голосування своїм колегам. А, по-друге, Володимире Михайловичу, я вношу пропозицію, давайте ми проголосуємо цей документ в цілому, оскільки 18 березня вже його приймали у першому читанні. І саме через розбіжності, через спроби внести до цього документу інші організації, ми його втратили. Я уклінно прошу колег підтримати цей документ у другому читанні. Повірте, що ми підтримаємо, дійсно, інвалідські організації інвалідів, і люди нам будуть вдячні. Я дякую.
Я бачу Лещенко, потім Турчинов, потім Кармазін і будемо визначатися.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Я у своєму виступі підтримав від комітету, і це погоджено, пропозицію авторів, щоб прийняти зазначений законопроект в цілому. Ті пропозиції, які вносилися народними депутатами України з трибуни, вони також внесені у Верховну Раду і розглядаються в установленому порядку. Тобто сьогодні законопроект Турчинова прийнятий уже у комітеті і буде поданий на розгляд Верховної Ради. Він буде прийнятий і розглядатися далі. А сьогодні я підтримую авторів, щоб прийняти зазначений законопроект в цілому. Дякую.
Турчинов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Наша фракція Блоку Юлії Тимощенко повністю підтримує виступаючих тут народних депутатів, щоб прийняти цей законопроект у цілому. І ми пропонуємо, Володимире Михайловичу, це до вас пропозиція і до колег, проголосувавши у цілому, включити туди "релігійні організації" через кому. Це тільки посилить законопроект. І ми сьогодні маємо всі можливості прийняти його у цілому. Ми бачимо по кількості голосів у залі, які підтримують цю позицію. Я прошу, Володимире Михайловичу. Зараз законопроект, шановні колеги, буде прийнятий у цілому. Дякую.
Кармазін і будемо зараз голосувати. Все.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги депутати! Є пропозиція така. У зв’язку з тим, що закон конче необхідно приймати, але виникає питання, що ж робити з тими організаціями, які можуть зловживати своїм правилом, у нас виникла така пропозиції, зокрема, це у народного депутата Ткача, у Сушкевича і у мене, Юрія Кармазіна, і ми її пропонуємо. Зараз цей закон прийняти у двох читаннях, першому і другому, тобто у цілому, а у Закон "Про плату за землю" записати, що поставки нуль оподатковується, коли ця земля використовується за прямим призначенням. У випадку, якщо вона використовується не за прямим призначення те, що ми пропонували зараз до другого читання записати, тоді передбачити механізм. Це в той закон. Тобто зараз прийняти у цілому і протокольно доручити комітету Томича і комітету по інвалідам Цибенка підготувати разом з нами і цей проект закону ми внесемо. Дякую.
Шановні колеги! Давайте таким чином поступимо. Ми, пам’ятаєте, розглядали цей закон, потім з голосу, коли ми прийняли за основу, почали вносити: релігійні організації, спортивні товариства, національно-культурні товариства, ми рішення жодного не прийняли. Є проект закону, ви його підтримали конституційною більшістю, є пропозиція комітету, тому я ставлю на голосування про схвалення у цілому проекту цього Закону про внесення змін до статті 92 Земельного кодексу України щодо визначення права на постійне користування земельними ділянками громадських організацій інвалідів. Прошу голосувати. [[16:24:30]] За-368 Закон прийнято. Дякую. Комітет з питань земельних відносин Івана Федоровича Томича прошу врахувати пропозицію, яку висловив Юрій Кармазін, і підготувати відповідний законопроект. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Цивільного та Цивільно-процесуального кодексів України щодо права на інформацію. Микола Томенко, народний депутат України. Оскільки цей проект ваш, Миколо Володимировичу. Так?
Шановні колеги! Комітет з питань свободи слова та інформації і авторський колектив в складі: мене, як народного депутата; Сергія Гмирі, який представляє фракцію комуністів; Едуарда Матвійчука, який представляє фракцію регіонів і Юрія Артеменка, який представляє позафракційних. Кілька місяців назад запропонував уточнити, зредагувати і виправити низку норм Цивільного кодексу, який як ви знаєте в новій редакції вступив в силу з першого січня 2004 року, який значною мірою кількома статтями обмежив або створив двохзначну ситуацію в частині доступу громадян і журналістів до інформації. Мова йде про кілька статей, про які журналісти протягом останніх кількох місяців говорять і приймають резолюції на всіх своїх зібраннях. Передусім це стаття 277-ма Цивільного кодексу, яка запропонувала таке визначення: "Негативна інформація, поширена про особу, є недостовірною". В чинному законодавстві України чи про інформацію, чи про інші сфери інформаційної діяльності в принципі не зазначається, що таке "негативна інформація". Тобто теоретично, можливо, що будь-яка критична інформація про посадову особу, про конкретну дію може визначатися недостовірною. Відповідно до нашого законодавства недостовірну інформацію треба в обов’язковому порядку спростовувати або нести за неї відповідальність. Я інформую народних депутатів, що сьогодні у нас уже, на жаль, відкриті три судові справи по 277-й статті, де, скажімо, конкретні посадові особи у системі місцевої виконавчої влади вважають, що критичний матеріал, скажімо, про мера - це негативна інформація. Отже, вона недостовірна і, отже, за неї треба нести відповідальність. Наша авторська група пропонує, звичайно, зредагувати цю статтю, оскільки йдеться про абсолютно незрозумілі речі. Друга стаття, яка найбільше нарікає, викликає застережень з боку журналістів, стосується статті 302-ї частини третьої. Вона звучить, послухайте, як звучить вона в новій версії Цивільного кодексу: "Інформація, яка подається посадовою службовою особою при виконанні нею службових обов’язків, є достовірною". Тобто фактично посадова особа згідно нової редакції Цивільного кодексу отримує презумпцію невинуватості по наданні будь-якої інформації. От, скажімо, ми днями з вами розглядали трагедію, яка трапилася в Новобогданівці Запорізької області. От я взяв витяг із засобів масової інформації. Що сказав віце-прем’єр України Андрій Клюєв, що сказав міністр надзвичайних ситуацій Григорій Рева, і що сказав міністр оборони Євген Марчук. Всі вони навели різні цифри збитків, які були нанесені цієї трагедією. Якщо виходить із діючого Цивільного кодексу, ми не можемо опротистовувати цифри. Вся інформація достовірна, хоча всі три цифри різні. Так само, як ситуацію, коли, наприклад, міністр надзвичайних ситуацій Григорій Рева каже, що це хтось кинув недопалок, і очевидно в недопалку містилися якісь спеціальні речі, що підірвали цей склад, а Євген Марчук каже, що це спеціальна афера, що хтось хотів, як би відмити якісь гроші, вкрав дуже багато на цьому складі і вирішив його підірвати. За Цивільним кодексом і версія Реви, і версія Марчука достовірна. Що нам пересічним народним депутатам робити у цій ситуації? Як нам розбиратися, хто із міністрів каже правду, а хто каже неправду. Отже, ця стаття так само є надзвичайно серйозною, її треба редагувати. Є низка статей, які стосуються авторського права, коли, наприклад, засоби масової інформації друкують або публікують фотографії конкретної людини чи використовують якусь інформацію про нього без її згоди. Тут у нас є більше дискусійних моментів із комітетом, позицію якого представлятиме Віктор Мусіяка, із Міністерством юстиції. Я хочу сказати, що авторський колектив і комітет між першим і другим читанням готовий врахувати ті критичні зауваження і Міністерство юстиції стосовно цих статей і відповідного комітету, позицію якого представить Віктор Лаврентійович Мусіяка, але для нас принципово передусім 277 стаття і 302 стаття, про яку я сказав. Тому я дуже просив би вас підтримати наш законопроект у першому читанні. І комітет, який уповноважений це зробити, з правової політики, доопрацює, і ми ухвалимо в цілому. Дякую.
Дякую доповідачу. Мусіяка Віктор Лаврентійович, голова підкомітету Комітету з питань правової політики має слово для співдоповіді.
Шановні колеги, Комітет правової політики 3 березня цього року розглянув законопроект, який доповідав колега Томенко і прийшов до таких висновків, що частина положень цього законопроекту мають бути, безумовно, враховані, при чому виступ Томенко мені полегшує роботу, тому що саме оті два положення, які він назвав, вони найбільш досконало сформульовані у новій редакції у статті 277 частина третя і частина друга статті 302 там, де мова йде про те, що вважається, що негативна інформація, розповсюджена про особу, є недостовірною. Маю вам сказати, що в третьому читанні Цивільного кодексу було закінчення: якщо особа, яка розповсюдила таку інформацію, не доведе протилежне. Це випало чомусь. А зараз формулювання таке, що доводити достовірність інформації негативної має особа, яка її розповсюдила. Це все нормально. І 302-га, коли мова йде про те, що офіційна інформація, яку розповсюджує фізична особа, інформація, яка виходить від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, це - стенограми, доповіді, виступи і так далі, вона не потребує того, щоб перевірялась на достовірність. Це все вже прерогатива відповідного органу. Але вони допустили однієї помилки, де викинули чомусь і загальну формулу, що фізична особа, яка розповсюджує інформацію, має все-таки перевіряти достовірність такої інформації. Є цілий ряд положень, які ми вважаємо, що неприйнятні є. Це - положення, які можуть зменшити, знизити рівень правового захисту конституційних прав громадян там, де мова йде, наприклад, про використання імені особи, яка знаходиться під слідством або заарештована. Правильно ви говорите про те, що якщо не мати права ім’я цієї особи використовувати в засобах масової інформації, давати повідомлення, в такому сенсі використовувати, то це може призвести до того, що зловживання щодо цієї особи будуть, і ніхто не буде про це знати. Але використовувати обставини життя цієї людини, які під час слідства стають відомими, це вже може призвести до зловживання. Але з іншого боку необхідно, мабуть, зробити так, щоб обставини життя людини, яка претендує на публічний характер своєї діяльності, мали бути доступними для людей, щоб вони могли з ними ознайомитися, а також за згодою цієї особи. Висновок такий комітету, що в першому читанні можна прийняти цей законопроект, тим більше враховуючи те, що ми йдемо до виборів, і ці обставини, які були названі і доповідачем, і мною, можуть мати значення під час виборчої кампанії. І друге читання ми доопрацюємо відповідним чином, вилучивши все, що не відповідає закону і духу закону, і Конституції. Дякую.
Дякую, Віктор Лаврентійович. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Володимир Пузаков, фракція комуністів, підготуватися Артеменку.
Володимир Пузаков, фракція комуністичної партії України, Кіровоградщина. Прийняття даних змін до закон сприятиме повній реалізації прав осіб на збирання, зберігання та поширення інформації прав громадян на отримання. При цьому за проханням виборців, використовуючи трибуну Верховної Ради, я хочу передати пану Бокому добре попрацювати над даним законопроектом і в подальшому тільки ним користуватися. Я відносно статті в газеті "Сільські вісті" за 16 березня. Багато прихильників вашої газети співчувають пану Бокому, який разом з Мадлен Олбрайт занепокоєний однією думкою, як допомогти Україні проголосувати під час президентських виборів. І дивно, що вона страшенно стурбована тим, що демократія в Україні стоїть перед критичним випробуванням у міру того, як країна готується до президентських виборів у жовтні цього року. Ну, невже ви, пане Бокий, підтримуєте слова Олбрайт про те, що шлях, який обере Україна, має величезну можливість для Сполучених Штатів і погоджуєтеся в тому, що Україна була важливим партнером США відтоді, як вона отримала незалежність в 91-му, коли вона відмовилася від ядерної зброї, підтримала миротворчі зусилля проти етнічних зіткнень у Косово, припинила надання ядерній програмі Ірану, закрила Чорнобильський ядерний реактор, відправила майже 1600 військовослужбовців в Ірак і ще сотні миротворців операції ООН в Ліберію, Косово та в інших гарячих точках? Хотілося б при цьому запитати пана Бокого, за що ви обливаєте брудом у своїй газеті керівництво Компартії і особливо Петра Миколайовича Симоненка, хто вам надавав право грубо перекручувати правдиві факти, а також хто надав право американській дипломатці втручатися у внутрішні справи країни? Де вона була у 99-му, коли перемогу у президентській гонці законно отримав Петро Миколайович Симоненко? Вона що, тоді не бачила грубих прийомів фальсифікації зі сторони антинародного режиму. Дякую.
Я прошу шановних колег виступати по темі питання. Артеменко Юрій. Підготуватися Шкілю Андрію.
Шановні депутати, я думаю, що те, що казав Микола Томенко, з приводу того, що ми прийняли Цивільний кодекс, в якому є такі норми щодо недостовірної інформації,.негативна інформація та також щодо інформації, яка подається посадовими особами, те, що вона апріорі є достовірною, це просто жах. Але є ще кілька норм, які потребують врегулювання. Зокрема, йдеться про те, що ми якось у Цивільному кодексі забули про те, що треба зняти з Цивільного кодексу взагалі заборону на збирання інформації, яка є державною таємницею. Тому що на сьогодні такі відносини врегульовані чинним законодавством. Але якщо ми закріпимо ці норми у Цивільному кодексі, то це буде суперечити тому поняттю, яке ми раніше визначили: що таке є "суспільно важлива, суспільно значима інформація". Також дуже цікава новина, яка є: про те, що виключити положення статті 296-ї в тому плані, що ім’я людини ми можемо називати лише тільки після набрання законної сили обвинувального вироку суду. Якщо буде таке законодавче обмеження, то це суттєво звузить можливості для виконання засобами масової інформації функцій самовартового демократії. І ще є ряд норм, зокрема такі, як, наприклад, стосовно статті 278-ї, положення, згідно якого суд може заборонити випуск у світ до усунення порушень, випуск засобів масової інформації. В такому випадку ми зіткнемося з випадками, коли рішенням суду буде заборонятися саме не розповсюдження виключно інформації, яка є негативна, а взагалі всього засобу масової інформації. Ряд негативних думок з цього приводу та також думки на підтримку цього нового законопроекту висловила Національна спілка журналістів, громадські організації, які працюють у сфері інформатизації серед журналістики просить депутатів підтримати цей законопроект. Дякую.
Так, Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Юрій Соломатін буде виступати наступним.
Дякую. Я хотів би звичайно наголосити на тому, що законопроект про внесення змін до Цивільного та Цивільного процесуального кодексів України [[щодо права на інформацію]] в принципі сам по собі є достатньо непоганим, тому що спроби покращити Цивільний кодекс, який. і Цивільно-процесуальний, які були прийняті в Верховній Раді, спроби є непогані, тому що Цивільний кодекс зокрема вийшов достатньо неякісним. Це дуже м’яко кажучи. Тому будь-яка поправка щодо нього викликає повагу до тих людей, які ці поправки висувають, тим паче формують закон. Але тут в даній ситуації порушується право на недоторканість ділової репутації і звужується до права на повагу цієї репутації. Потрібно це знати. Бо у разі порушення особистого права надається або право на відповідь, або на спростування цієї інформації. Це в цих поправках, на жаль, не прописано і не передбачено. Тому що звичайно, що були перегини при цьому тотальні. Те, що було написано в Цивільному кодексі щодо права на надання інформації, що останньою істиною в інстанції є посадова особа і все, і далі там було пропущено ціле речення, було сказано вже у виступі народного депутата Мусіяки, то в даній ситуації тут іде перегін трошки в інший бік. Тому ми не маємо в принципі десь морального права перегинати таким чином, щоб просто людин щодо котрої були зроблені ті чи інші публікації не мала права на захист недоторканість своєї ділової репутації, на. цієї ділової репутації. І давайте собі уявімо на хвилинку ситуацію, що те, що зараз відбувається з засобами масової інформації не буде відбуватися постійно. Давайте приймати закони і законопроекти, пропонувати Верховній Раді які діють пролонгований термін, а не пишуться під нинішню ситуацію. Тому я хотів би звернути увагу народних депутатів, що даний законопроект мав би доопрацюватися як мінімум, тому що ідея добра, але вона викладена з бажанням перегнути палицю в інший бік. А перегинання палиці часто в інший бік призводить до того, що вона просто ламається. І неврегульованість стосунків "преса і об’єкт впливу цієї преси" не має бути, тому що політики - публічні люди, вони готові на будь-які "дії" щодо нього преси. Але давайте візьмемо інших людей, скажімо, лікарів, вчителів, коли просто помилка журналіста можлива чи замовна стаття може призвести до підриву, наголошую, ділової репутації. Тобто треба лишати право на захист. Тому я пропоную максимум це розбити на два читання: на перше і на друге читання. Тільки у такому випадку тут можна було б говорити про підтримку з тим, щоби покращити цей законопроект. Дякую.
Останній виступаючий Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів.
Фракція комуністів, Юрій Соломатін. Шановні колеги! Звичайно, в цілому, хоча і недосконалі ці зміни і доповнення, але їх слід підтримати, бо навіть в умовах буржуазної демократії вони трошки щось мають покращити. Коли ми говоримо про право громадян на отримання, збирання та поширення інформації, ми, насамперед, маємо покласти таке запитання: "Яких громадян?" Бо у нашій державі, у нашому суспільстві є два сорти громадян: одні ті, які мають все і право на все, це грошові кулі і їх підпанки і ті, так званий, знедолений народ, котрий має право лише задати питання і не отримувати ніколи на них відповіді. Тому бруд ллється і буде литися з шпальт друкованих видань, з екранів телебачення, з радіо, з Інтернет-видань, цієї помийки сучасних засобів масової інформації. І цей бруд спрямований на те, щоби дві гілки цієї капіталістичної буржуазної влади обливали один одного і доводили знедоленому народові України, що ось ці хлопці хороші, а ці погані. Обоє рябоє і назавжди. Чи може захистити свою честь і гідність людина через суд у разі, якщо у засобах масової інформації будуть опубліковані неправдиві відомості про неї? Ні, ніколи, бо це залишається, як саме той локіток, котрий близько, але його неможна куснути. Бо на сьогодні Конституція і закони писані лише для тих, які мають гроші і дуже багато грошей. А ті, котрі цих грошей не мають, вони навіть не зможуть викласти свою заяву до суду і донести цю заяву до суду. І один із прикладів того, як змагаються саме ці, котрі хочуть довести, що от ці хлопці хороші, а ці хлопці погані - це судові справи, які розгорнулися навколо редакції газети "Сільські вісті" і Всеукраїнської єврейської общини на чолі з Рабіновичем. Обоє рябоє. І нехай жодна з цих сторін не намагається довести, що вона найкраща, і вона більш, ніж інша віддана українському народові. Я хочу сказати на закінчення наступне, шановний український народе, не вір всім тим, які вболівають за тебе, але намагаються довести, що вони хороші хлопці. Єдина політична сила, навколо котрої можно об’єднатися для захисту своїх прав - це Комуністична партія України. Єднайтеся навколо нас, разом переможемо.
Виступи закінчено. З мотивів Черняк, будь ласка.
Шановні колеги, звичайно, ці пропозиції слушні, але у мене є певна тривога стосовно того, що вони можуть бути використані проти свободи слова. Чому? Тому що тут є певна юридична казуїстика. Пропонується, що доводити достовірність інформації повинна особа, що розповсюджує її. Якщо вона не може довести достовірність, то вона несе збитки, як відшкодування моральної шкоди. Виникає питання, а які критерії достовірності і не достовірності? Крім того, люди, схильні вважати будь-яку критику недостовірною інформацією про себе, особливо влада. І інколи правдива інформація може бути прихована таким чином, що неможна довести, що вона правдива, і це буде зупиняти.
Шановні колеги, одну хвилинку. Юрій Кармазін, потім Ніколаєнко. По одному і все, будемо голосувати. Юрій Кармазін
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимир Михайлович! Я хочу звернути вашу увагу, що нам треба зараз якось вийти зі скрутної ситуації, в яку ми попали. Через те, що цей проект, як і інші, хоча ми вже прийняли їх як закони навіть, не були включені до порядку денного. То нам із цього треба виходити. Чи зараз проголосувати якось заднім числом це зробити, але це треба зробити. Тепер що стосується цього проекту. Я в цілому вважаю, що з багатьма з них можна погодитись, як говорив пан Мусіяка. Я правда абсолютно не згоден із тією позицією, яка була дана тут по "Сільським вістям". Це чи не одна з єдиних правдивих газет в державі. І напад на газету, і напад на її Головного редактора, напад на Бокия як заступника редактора. Це є неприпустимим. Ця газета відома як.
Станіслав Ніколаєнко, будь ласка.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, дійсно питання актуальне. Питання розповсюдження інформації - це також, я хочу сказати, дуже тонке питання, це більше складніше, ніж зброя. Але я хотів би від імені нашої фракції сказати, що під час обговорення дехто з радикальних наших товаришів чомусь так по аналогії із Адміністрацією Президента дуже рішуче виступив проти Івана Сидоровича Бокого, відомого в Україні чесного, порядного журналіста високого гатунку. Тому ми категорично виступаємо проти звинувачень на Івана Сидоровича Бокого і просимо, да, і газети "Сільські вісті". Досить, що її там закривають через суди, давайте ми і тут будемо топтати демократичне видання. Ми проти цього.
Шановні колеги, прошу уваги. Розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Цивільного і Цивільно-процесуального кодексів України щодо права на інформацію. Реєстраційний номер 3547. Прошу голосувати. [[16:49:18]] За-214 Рішення не прийнято. Пропозиція комітету яка? На повторне перше, так? Правденко, мікрофон, будь ласка. Ні, шановні колеги. Правденку мікрофон.
Шановні колеги, ми тут трошки персоніфікували проблему, чиї публікації кращі, чиї чесніші і так далі. Не про це йдеться. Ніхто з нас, я маю на увазі журналістів і будь-кого, не має індульгенції на все життя, що він не помиляється в кожній своїй публікації. Не про це мова. Але я прошу вас звернути увагу ще раз на цю формулу, яка є в Цивільному кодексі: "Негативна інформація, яка поширена про особу, є недостовірною". Це ж повний абсурд, який ми обов’язково повинні зняти. Я не знаю, чому зникло продовження "якщо особа, яка розповсюдила цю інформацію, не доведе." А довести можна просто, Володимире Кириловичу, ви це трошки заплутали: є документи і є суд, і суд вирішить, достовірна була чи ні. Іншого механізму немає. Я дуже прошу, давайте підтримаємо в першому читанні цей законопроект. Далі доопрацюємо.
Віктор Мусіяка, позиція комітету, будь ласка, який вів цей закон.
Шановні колеги, я думаю, що зараз, після оцих уточнень, можливо, хтось щось не зрозумів, якщо б ми проголосували повторно його зараз, я думаю, було б доцільно. Якщо ні, то тоді на повторне перше читання. Безумовно, воно готове для того, щоб над ним працювати.
Шановні колеги, я пропоную таким чином: я поставлю на голосування на повторне перше читання, бо хто хотів почути, той почув, щоб у нас не було прецедентів. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до Цивільного та Цивільного процесуального кодексів України щодо права на інформацію. Реєстраційний номер 3547. Прошу, шановні колеги, визначатись. [[16:51:48]] За-260 Рішення прийнято.
Оголошується до розгляду проект Закону про Загальнодержавну програму реформування і розвитку житлово-комунального господарства на 2004-2010 роки. Реєстраційний номер 4235. Пропонується такий регламент: для доповіді п’ять хвилин, для відповіді на запитання - п’ять, співдоповідь - три, для відповіді на запитання до співдоповідача п’ять хвилин, для обговорення 10 хвилин. Будь ласка.
Дякую. Шановна Президія, шановні народні депутати! Рівень роботи житлово-комунального комплексу нині не відповідає потребам суспільства. Тому одним з пріоритетів діяльності уряду є підвищення ефективності роботи підприємств житлово-комунального господарства, ще однією з головних умов сталого розвитку міст і селищ - підвищення добробуту населення. Проблеми в житлово-комунальному секторі накопичувалися протягом тривалого часу, що призвело до критичного стану знову основних фондів, хронічної збитковості більшості підприємств, значного погіршення якості житлово-комунальних послуг і відповідного зростання невдоволення населення. Проведення системних перетворень в житлово-комунальному господарстві невиправдано затягнуто. Відсутність комплексного підходу до запровадження ринкових відносин в цій галузі, законодавче забезпечення цього процесу, необхідних інституційних перетворень поряд з фінансовою нестабільністю, недосконалим забезпечення гарантій для залучення позикових коштів на фінансування капітальних інвестицій призвело до руйнування кризового стану цієї життєзабезпечуючої галузі. Понад 60 відсотків.фондів в галузі амортизовано, третина мереж водо-теплопостачання, водовідведення знаходиться в аварійному стані, питомі витрати енергоресурсів на виробництво, реалізацію послуг в 2-2,5 рази вище, ніж в країнах Європи, а їх частка виробничої собівартості досягає 50-ти і більше відсотки. Представлений вам на розгляд проект загальнодержавної програми реформування розвитку житлово-комунального господарства на 2004-2010 роки розроблені урядом на виконання пункту третього відповідної постанови Верховної Ради України. З огляду на роль та значення житлово-комунальної сфери, її вплив на безпеку всієї держави, зокрема щодо використання значної частки паливно-енергетичних ресурсів в процесі виробництва та забезпечення населення і суб’єктів господарської діяльності послугами, в проекті програми свідомо передбачено досить широкий спектр можливих дій органів місцевого самоврядування під час реалізації державної політики щодо реформування житлово-комунального господарства. проект програми враховує пропозиції та зауваження, висловлені під час обговорення на дев’ятих всеукраїнських муніципальних слуханнях, проведених у вересні 2003 року фондом сприяння місцевого самоврядування в Україні спільно з Держитлокомгоспом, рекомендації парламентських слухань "Наслідки і перспективи приватизації в Україні", регіональна політика та місцеве самоврядування, законодавчі аспекти, положення Європейської хартії місцевого самоврядування. Основними напрямами реформування галузі у програмі визначено. Перше: організація ефективного управління з урахуванням ринкових відносин та належне використання майнових комплексів у сфері виробництва надання житлово-комунальних послуг. Друге: забезпечення беззбиткового функціонування підприємств житлово-комунального господарства. Третє: технічне переоснащення житлово-комунального господарства, наближення до вимог Європейського Союзу використання енергетичних і матеріальних ресурсів. Четверте: нормативно-правове і науково-технічне забезпечення реформи в галузі. Що передбачається здійснити по кожному напрямку, буквально тезисно. Створення ефективної системи управління галузі потребує розмежування та впорядкування повноважень у сфері житлово-комунального господарства та органів місцевого самоврядування, зокрема, органи місцевого самоврядування забезпечують життєдіяльність територіальних громад, володіють, користуються і розпоряджаються комунальним майном, затверджують тарифи на комунальні послуги, визначають їх рівень. Державні органи виконавчої влади забезпечують створення нормативно-правової бази, здійснюють регулювання, координацію і контроль у цій сфері. У житловій сфері - це завершення формування інституту власника житла шляхом: створення об’єднань співвласників багатоквартирних будинків, запровадження управителів житлових будинків, утворення керуючих житловим фондом компаній, залучення приватних підприємств, суб’єктів підприємницької діяльності до обслуговування житловим фондом. У сфері природних монополій: забезпечення державного регулювання діяльності суб’єктів на монопольних ринках послуг водо-, теплопостачання, водовідведення, запровадження делегованого управління об’єктами централізованого водо- і теплопостачання та водовідведення, засноване на розподілі відповідальності між власниками комунального майна та експлуатуючими організаціями, передача їх в управління, оренду, концесію на конкурсній основі спеціалізованим підприємствам різних форм власності. Забезпечення беззбиткової діяльності підприємств галузі передбачається шляхом створення ефективної економічної моделі їх функціонування, засноване на прозорій, економічно обгрунтованій системі визначення тарифів та адресному соціальному захисті населення, зниження нераціональних витрат шляхом економічної мотивації, забезпечення необхідного рівня оплати послуг споживачами, формування сприятливих умов для залучення приватних інвестицій. Програма, в разі її прийняття, дасть поштовх створення ефективної системи управління у сфері житлово-комунального господарства, дасть можливість підняти їх якість і обсяги в необхідній кількості. Прийняття цієї постанови.
Так, будь ласка, є запитання? Прошу записатися. будь ласка, висвітліть. 5 хвилин. Ткач. Підготуватися Оржаховському.
Роман Ткач, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Шановний Григорію Михайловичу. Я тут, будь ласка, подивіться. Шановний Григорію Михайловичу, безперечно сьогодні уже почалась в Україні велика робота по реформуванню житлово-комунального господарства. Звичайно можна говорити, що воно йде або десь краще, десь гірше, але в принципі, слава Богу, що завдяки ініціативі комітету вами очолюваного все-таки ця робота почалася. У мене до вас дуже коротке запитання. Все-таки на сьогоднішній день, як ви знаєте, існує постанова Кабінету Міністрів про реформування і, якщо ми приймемо цю програму, чи не будуть вони суперечити? Чи буде відмінена ця постанова Кабінету Міністрів, чи будемо по закону діяти? Дякую.
Дякую. Дійсно, є постанова Кабінету Міністрів, прийнята на початку ще 2002 року. Вона концептуально такого напрямку. У неї головне що відсутні механізми реалізації тої стратегії реформування, яка визначена в даному законопроекті. Це перше. І друге. В даному законопроекті ми вперше порахували а скільки ж коштує реформа. Це тільки на першому етапі. І головне - відпрацьована фінансова модель як вийти з того кризового стану, в якому зараз знаходиться галузь. Згідно нашої моделі, якщо буде комплексно вирішуватися всі питання передбачені в програмі, ми плануємо десь на середину 2006 року вийти із зони збитковості. А це дасть можливість, що галузь стане привабливою для інвесторів, в тому числі для приватного капіталу.
будь ласка, Оржаховський. Підготуватися Сухому.
Дякую, Адаме Івановичу. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Шановний доповідачу! У мене до вас буде декілька запитань. Перше. Скажіть, будь ласка, що робиться вами, щоб ваше відомство мало чітку вертикаль управління від Києва до населеного пункту? Друге. Що ви вважаєте потрібно на селі аби ефективно почали діяти комунальні господарства, які сьогодні створюються після розвалу колективних господарств? І третє. За вашим висловом ціна програми на 2004-2010 роки 34 мільярда. Це реально чи народ у нас, як завжди, багатий, він винесе і за рахунок нього можна багато чого зробити? Дякую.
Дякую. Що стосується першого питання до вертикалі. Сьогодні відповідно до Закону про місцеві адміністрації у нас є вертикаль на рівні обласних управлінь житлово-комунального господарства, згідно статті 32-ої вони підзвітні, підконтрольні. Ми регулюємо кадрову політику в цих управліннях, і тут я не бачу проблем. Що стосується органів місцевого самоврядування, згідно закону підприємства комунальної власності підпорядковані ним. Але ми сьогодні чітко працюємо із місцевими органами самоврядування, і я тут не бачу питань. Разом з тим зараз нами внесена пропозиція щодо створення при державному комітеті інспекції житлово-комунального господарства, яка буде і на рівні регіонів і буде підпорядкована тільки на рівень нашого комітету. Що стосується другого питання щодо сільської комунальної служби. Це питання дуже слушне. Сьогодні практично при реформуванні цієї галузі практично у всіх селах і селищах в основному, у селах, комунальна сільська служба відсутня. Тому ми зараз відпрацьовуємо пропозиції уряду щодо адаптації сільської комунальної служби у загальну систему житлово-комунального господарства. Ми вже відпрацьовуємо пілотний проект у Криму у Бахчисарайському районі, де відкатуємо і систему управління і щодо взаємодії у загальній системі житлово-комунального господарства. Третє питання щодо ціни програми. 34 мільярди - це той мінімум, який передбачає на ці шість років, які залишилися, фінансування цієї програми. Це невеликі кошти, тому що коштів потрібно набагато більше. Як ви бачили у додатку цієї програми, тут визначені і державна підтримка, державний бюджет і місцеві бюджети всіх рівні і виважена тарифна політика і головне залучення приватних інвестицій. Практика показує, світова практика показує, що тільки за рахунок тарифів, в тому числі за населення, за рахунок всіх рівнів бюджетів комунального господарства з кризового стану ніхто не виводив. Тому я і говорив, акцент програми і ідеологія - це ринкові перетворення і створення сприятливих умов залучення приватного капіталу у цю сферу. Тобто комплексний системний підхід дасть можливість нам вийти з цієї зони збитковості. Що стосовно цифр по місцевим бюджетам у першу чергу. Ця програма розроблена на базі регіональних програм, які на сьогодні затверджені у всіх регіонах. І ми будемо сподіватися, що ці цифри будуть витримуватися. Дякую.
Шановні колеги, ми вже вчора з вами домовлялися про те, що давайте все-таки поважати тих, хто також хоче задати запитання. Ось ми на одне питання витратили весь час, тому що в одному запитання було чотири запитання. Будь ласка, сідайте Григорій Михайлович. В що я зроблю, якщо. Добре, наступного разу я не буду оголошувати. Співдоповідає голова комітету з питань будівництва транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку Пустовойтенко Валерій Павлович. Три хвилини і п’ять на відповіді на запитання.
Шановні народні депутати, ви всі уважно слухали виступ голови Державного комітету з питань житлово-комунального господарства. І, на жаль, у свій час відсутність цього комітету у структурі виконавчої влади нашої держави призвело до того, що сьогодні якраз законодавча база щодо розвитку житлово-комунального господарства виглядає найгірше всіх питань, які відносяться до сфери роботи нашого комітету. Я вам пропоную наступне. Хотів би, щоб ми підтримали загальну програму реформування житлово-комунального господарства, яка розглядалася у наших регіонах, у Донецьку, Одесі, Харкові і других містах на Україні. Ми проводили відкрите засідання і внесли максимум пропозицій, які потрібно прийняти. І при доопрацюванні в другому читанні ми можемо обов’язково внести ті пропозиції. які поступлять від народних депутатів України, від усіх депутатських груп і фракцій. Це один акцент. Наступне. Чому я прошу, щоб ми проголосували за цю програму? Тому що Уряд почав роботу щодо формування проекту бюджету на 2005 рік. Якщо ми не приймемо цю програму, то вважайте, що для житлово-комунального господарства 2005 рік буде просто мертвим, не будуть передбачені кошти для підтримки й фінансування програми розвитку житлово-комунального господарства. Тому я прошу вас прийняти за основу проект загальнодержавної програми, і проголосувати за ті пропозиції, які вніс Голова Державного комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Валерій Павлович. Є запитання? Запишіться. Сухий, готуйтеся до запитання. Так, будь ласка, висвітліть. П’ять хвилин. Сухий, за ним Ткач.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція "Трудова Україна", місто Запоріжжя. Ви знаєте у цьому залі вже неодноразово доводилося чути й говорити цілком резонні речі про те, що зволікання з початком реформування житлово-комунального господарства щоденно погіршує не тільки якість житлово-комунальних послуг населення, але й катастрофічно погіршують ефективність та надійність функціонування самої сфери житлово-комунального господарства. Скажіть, будь ласка, від комітету, коли ви аналізували цю програму, чим, якими заходами передбачається забезпечення взаємозв’язку змін цінової політики, наповнення бюджетних коштами цієї галузі і якості та повноти послуг, які будуть надаватися? Чи існує такий надійний механізм забезпечення взаємодії та взаємозв’язку?
Я хочу сказати, що такі заходи передбачаються. Крім того, комітет підтримав пропозиції від депутатських груп і фракцій щодо розгляду питання на Дні уряду щодо формування політики тарифів і цін і надання якості послуг для наших громадян службами житлово-комунального господарства. Крім того, ми внесли проект закону, який буде окремо визначатись, про порядок надання комунальних послуг нашим громадянам. Він буде визначати систему підготовки якісних послуг і надання цих послуг нашим громадянам. Тобто це все передбачено і в програмі, і так далі. Але хочу сказати, що сьогодні основна проблема не тільки тарифи, а це залежить і загальна стратегія підняття цін на метал, на електроенергію, на газ і на інші енергоносії, також на багато інших питань. Тому я пропоную все-таки цю програму підтримати, як я сказав. І ми вирішимо цілий комплекс питань, в тому числі ми передбачимо в проекті бюджету, і комітет буде це підтримувати і відстоювати з вашою допомогою, як на рівні місцевих бюджетів, так і на рівні Державного бюджету.
Будь ласка, Ткач. Підготуватися Бондарчуку.
Роман Ткач, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Шановний Валерію Павловичу, два дуже коротких запитання. Джерелами фінансування цієї програми є бюджетні, позабюджетні кошти. Я би все-таки хотів, щоб ви розшифрували, що мається на увазі "позабюджетні кошти"? І друге питання, яке вже звучало тут, у цій залі. Ваша думку стосовно, тут взагалі не реформування, а утворення комунальної служби на селі. Її фактично сьогодні не існує. Так ось ваш погляд на те, як утворити комунальну службу на селі? Дякую.
Утворити не складно, а як її утримати? Це найбільш складне питання. Ви, мабуть, чули мій виступ, коли ми розглядали питання щодо виконання загальнодержавної програми реформування агропромислового комплексу, я про це говорив. Потрібно все передати сюди і за рахунок бюджетів, місцевих бюджетів сільської ради, селищної, районної ради передбачати кошти на утримання житлово-комунальної сфери і рядом планувати структури, які будуть виконувати ці послуги, за це отримувати кошти. І я тут не бачу ніяких проблем абсолютно. Може працювати як державний сектор, так і приватний.
Будь ласка, Бондарчук.
Бондарчук, фракция коммунистов. Валерий Павлович, первый вопрос: в проекте постановления, которое роздано народным депутатам, записано - комитет рекомендует направить. Валерий Павлович, в проекте, который нам роздан, постановление, записано, что комитет рекомендует отправить, значит, эту программу на повторное первое чтение. Вы нам предлагаете поддержать его. Это - первый вопрос. Второй момент. Насколько я понял, вы собираетесь реформировать жилищно-коммунальный сектор за счет двух таких, значит, направлений: собственно за счет повышения тарифов и второе - за счет каких-то частных инвестиций. Что касается повышения тарифов, население отнесется однозначно - против. Да и что касается частных инвестиций, люди тоже, когда слышат о таких частных инициативах, у них руки сразу тянуться проверить, не залез ли кто-то к ним в карман. То есть, вообще-то действительно настораживают вот такие подходы. Пожалуйста, эти два.
Я хочу відповісти на те, що якщо стосується тарифів, то ми підтримали пропозицію фракцію комуністів на комітеті і на відкритому засіданні щодо проведення Дня уряду, я повторюю, з приводу формування тарифів на житлово-комунальні послуги. І я уряду про це повідомив і вважаю, що ми не тільки повинні послухати, а з вами вже розробити механізм формування тарифів на комунальні послуги, які ми повинні вже розглянути і прийняти рішення щодо подальших дій уряду з приводу цього. Це по тарифам. Тепер те, що мені сказали, що комітет прийняв інше рішення. Комітет приймав рішення ще декілька, ну як це, більше місяця тому. Програма затримана на один рік, вона підготовлена на виконання Постанови Верховної Ради, коли ми готувались до зими 2002-2003 років. І сьогодні ми нічого не зробити для формування, для покращання роботи житлово-комунального господарства уже на 2004 рік. І сьогодні під зривом йде 2005 рік. Тому ми внесли новий проект постанови, на заміну якої той видавався, щоб ми прийняли. [[Ш у м у з а л і]] Внесені зміни. Внесені зміни, і я ще раз кажу: ми повинні прийняти в першому читанні, щоб базові цифри сьогодні уряд вже передбачав в проекті бюджету на 2005 рік. До другого читання ми повинні внести все, що потрібно, і внести обов’язково зміни. І без прийняття відповідних рішень депутатських груп і фракцій, врахування всіх пропозицій, ми не будемо вносити цей проект програми на наступне затвердження.
Дякую, Валерій Павлович, сідайте, будь ласка. Мотиви будуть перед голосуванням. Так, переходимо до обговорення питання. Так, як і домовлялися, 10 хвилин. Будь ласка, Пузаков, підготуватися Александровській.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Система ринкової економіки в Україні призвела до руйнування і кризового стану ще однієї з галузей - житлово-комунального господарства. На сьогодні це низька платоспроможність, недостатність фінансових ресурсів, заборгованість по заробітній платі. І чомусь тільки сьогодні урядом подається проект загальнодержавної програму реформування та розвитку житлово-комунального господарства на 2004-2010 роки, основною метою якої є підвищення ефективності і надійності функціонування житлово-комунальної галузі та її сталого розвитку для задоволення потреб населення в житлово-комунальних послугах. Реалізацію цієї програми потрібно розпочинати не з підвищення ефективності і надійності функціонування цієї галузі, а з повної реконструкції, як говориться, з нуля. Давайте подивимося на стан технічного оснащення комунальних господарств, він на сьогодні прийшов в непридатність, в нульовий. То ж потрібно негайно провести модернізацію та технічне переоснащення комунальної галузі, а для цього потрібне надійне фінансове забезпечення. Я вже декілька разів з цієї трибуни говорив, що давайте покінчимо думати тільки про благоустрій Києва. Вже прийшов час і про периферію подумати, не обкрадати бюджети, а залишати їх і для місцевих потреб. По-друге, потрібно вирішити питання відшкодування органам, які встановлюють тарифи, різниці між встановленим тарифом та фактичною собівартістю послуг із місцевого бюджету. В програмі просліжується нечітке розмежування повноважень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. Не чітко визначено за допомогою чого будуть визначатися результати реформування житлово-комунальний господарств. Тому виконання цієї програми потрібно направити в таке русло, щоб забезпечити ефективну роботу підприємств комунальної сфери і зробити все, щоб сталося помітне надходження приватних інвестицій та бюджетних коштів в цю сферу, щоб поліпшити якість житлово-комунальних послуг для населення, досягти реального співвідношення рівня заходів населення і його витрат на оплату послуг. І даний проект закону фракція комуністів пропонує відправити на доопрацювання. Дякую.
Будь ласка, Александровська. Підготуватися Кирильчуку.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Прежде всего у меня вызывает сомнение правомерность названия программы, которая нам предложена как общегосударственная программа реформирования и развития жилищно-коммунального хозяйства. Наверное целесообразнее и правильнее было бы назвать ее "Программа восстановления и обеспечения стабильного развития жилищно-коммунального хозяйства", потому что цифры и факты говорят о том, что жилищно-коммунальное хозяйство фактически развалено и нуждается уже в восстановлении. Но прежде всего я хочу сказать о порядке рассмотрения этого документа сегодня в зале Верховной Рады. Нам на руки роздан законопроект 4235 от 15 марта 2004 года, в котором комитет профильный и докладчиком выступал сегодня председатель комитета предлагается направить эту программу на повторное первое чтение. В заключении Научно-экспертного управления очень много замечаний высказано, и комитет разделял все эти замечания. Я не буду это все повторять. И возникает вопрос. Сама программа с марта месяца по май месяц не изменилась, документ остался неизменный, значит все эти недостатки, которые были отмечены остались, вместе с тем почему-то комитет якобы изменил свое мнение и предлагает нам сегодня председатель комитета принять его в первом чтении. Я говорю якобы, потому что члены фракции Компартии Украины в Верховной Раде, члены этого комитета утверждают, что задание комитета не было, и поэтому нет оснований утверждать, что комитет занял другую позицию. А теперь по сути все-таки самого документа. Вызывает у меня, например, опасение то, что ряд положений этой программы рекомендует, вернее предполагает, что дальше на местном уровне будут приниматься серьезные решения и дальнейший ход реформ будет определяться местными властями. Печальный опыт Харьковского городского совета позволяет мне сделать заключение, что если эта норма вступит в действие, то жилищно-коммунальное хозяйство будет полностью разрушено, а население возьмет на себя полное содержание этого хозяйства. Потому что и в этой программе, так называемой, общегосударственной не говорится о том, какие средства и из каких источников будут взяты для того, чтобы улучшить положение дел в жилищно-коммунальном хозяйстве. У нас в Харькове проведены повышения тарифов по жилищно-коммунальному хозяйству. У нас не пересматриваются нормативы в сторону их снижения и вместе с тем на население перекладывается вся тяжесть возмещения всех этих расходов на содержание жилищно-коммунального хозяйства. Местные органы власти при попустительстве государственного комитета дерут последнюю шкуру с населения. Я считаю, что до тех пор пока не будет научно обоснованных нормативов, пока не будет источников финансирования для покрытия реформирования жилищно-коммунального хозяйства, мы эту программу поддерживать не должны. И я надеюсь, что не только фракция коммунистов, но и другие депутаты в первом чтении поддерживать не будут, а направят на повторное первое чтение. Спасибо за внимание.
Дякую. Будь ласка, Кирильчук. Підготуватися Надразі.
Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Напевне, всі погодяться, що сьогодні в Україні серед усіх бід, які існують, які стали за цей період керівництва цим режимом нашою Україною, це є вимираюче село і знищена комунальна система. І від того, і від другого страждають у першу чергу люди. Щодо програми. Ну, напевно, всіх підкупляє виступ Валерія Павловича з тривогою за цю систему, що треба негайно щось робити. Але мені здається, що Кабінет Міністрів і професіонали, які повинні були розробити дійсно хорошу програму, зробили сяк-так накиданий перелік розмитих пунктів цієї програми. Фактично після прийняття, якщо ми її такою приймемо, то ми все передаємо, весь зміст цієї реформи місцевим облдержадміністраціям, районним адміністраціям, і нічого практично не поліпшиться. Бо немає системи зміни керівництва і самих ЖЕКів. В кожному ЖЕКу є, подивіться в той договір, який вони роздають людям, 19 пунктів, що вони обслуговують жителів. З тих 19 пунктів лише три виконуються сяк-так. Але за все є розцінки, за все люди платять. Тепер беріть другий факт. Збитковість у три рази менша цієї системи, ніж недоплата за комунальні послуги. Це значить, дуже проста схема: одні платять за тих, хто не платить. І ці парадокси наростають, бо ціни збільшують у півтора рази кожний рік. Можна було б наводити сотні прикладів і фактів, що негайно треба заставити у короткий період, можливо, це дві-три неділі, дійсно, створити таку, як слід програму, доопрацювати і винести її для того, щоб вона була прийнята до початку бюджетного періоду. Час ще є. Але такою, як вона є, приймати не можна. Обов’язково треба її відправити на доопрацювання, бо навіть дві програми, ще ж є програма під номером 4094 про комунальну енергетику, вони навіть між собою не стикуються. І наше Управління науково-експертне написало на 4 сторінки зауважень і теж пропонує передати її на повторне.
Слово надається народному депутату Надразі. Василь Іванович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, что сегодня нет смысла нам обсуждать, что говоря о жилищно-коммунальных услугах мы должны констатировать следующую ситуацию. За последние годы они радикально ухудшились, подчеркиваю, ухудшились. И то, что сегодня, к большому сожалению, мы рассматриваем то, что должно было состоятся еще в 2002 году, не делает чести ни тем, кто предлагает этот документ, ни тем, кто его обсуждает. Но меня несколько, так сказать, смущают подходы. Первое. Я хотел бы сказать, что когда мы читаем в программе, что мы к 2010 году на 30 процентов сократим потребление энергетических материальных ресурсов, что мы капитально отремонтируем 50 миллионов квадратных метров площади жилого фонда, что мы обеспечим стопроцентное оборудование многоквартирных домов приспособлениями учета потребления воды и тепловой энергии, у меня вызывает вопрос сама логика этого. Почему? Потому что глубоко убежден, если мы говорим о том, что мы строим экономику по законам экономики, то я думаю, что это должно в полном объеме касаться и нашей горячо любимо жилищно-коммунальной сферы. По сему глубоко убежден, что только запустив экономические механизмы, мы в состоянии будем исправить жилищно-коммунальные услуги и жилищно-коммунальную сферу. По сему я думаю, что в этой программе должен существовать пятый раздел, который четко и однозначно должен отвечать на вопросы: каким образом в государственной программе будет отражено ответственность поставщиков коммунальных услуг, других структур, которые отвечают за содержанию и эксплуатацию жилья перед жильцами за полученные или недополученные коммунальные услуги. Вот если мы этот механизм запустим, если мы в этом механизме мы будем предусматривать, что живой копейкой коммунальщики будут рассчитываться за недопоставленные услуги, за некачественно поставленные или вообще непоставленные услуги, тогда мы сможем этот, так сказать, воз сдвинуть с места. В противном случае мы постоянно будем с вами получать документы, согласно которым проводится работа, но к большому сожалению, реальных результатов увидеть сложно. Посему, исходя из вышесказанного, могу сказать только одно. Безусловно, такая программа нужна. Безусловно в первом чтении ее принять нужно. Но глубоко убежден, что подчеркиваю еще раз, в этой программе должны быть отдельный размер, где будет написано, каким образом жилищно-коммунальные услуги и те, кто их поставляет, несут ответственность перед теми, кто потребляет, то есть перед жильцами. Спасибо.
Дякую. Обговорення завершено, будемо визначатися. З мотивів голосування мікрофон Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні колеги, я хочу звернутися до вас із таким проханням. Недавно за вашим поданням Спеціальної контрольної комісії ми виграли Конституційний Суд щодо суміжного приміщення в багатоквартирних будинках. Сьогодні подається програма. У ній не сказано, чи буде виконуватися дане рішення Конституційного Суду чи ні. Друге, що я хотіла б зазначити. Сьогодні люди платять 30-40 відсотків середньої заробітної плати за житлово-комунальні послуги. По даній програмі вони ще будуть платити за капітальний ремонт, який вони вже сплатили 20-30 років тому. Скажіть мені, будь ласка, як ми поїдемо сьогодні до виборців і як ми їм це пояснимо? Тому я вважаю, що перед тим, як голосувати, треба детально проаналізувати ті зауваження, які дав науково-експертний відділ. Ми не можемо сьогодні заганяти в тариф на ціну послуг, житлово-комунальних послуг і капітальний ремонт, і утримання, і навіть недостовірну інформацію, яка стосується плати за.
Так, будь ласка, я обіцяв з мотивів Кухарчуку і будемо голосувати. Кухарчук.
Кухарчук, фракція комуністів. Шановні народні депутати, я як заступник голови комітету стверджую, що комітет приймав рішення про направлення на доопрацювання в комітет або на повторне перше читання. Програма потрібна, але в такому варіанті, як подав Кабінет Міністрів, вона абсолютно нічого не дасть, крім зиску знов із мешканців. Пропозиція така фракції комуністів - направити на повторне перше читання, розглянути на Дні уряду формування цін і тарифів і після того приступати до розгляду цієї програми. Дякую.
Дякую. Все, шановні колеги. Я повідомляю, дійсно, тут роздані матеріали за номером 4235/П - проект Постанови від 15 березня комітету і на заміну раніше поданого - 4235/П від 11.05, рішення комітету, яке говорить про те, що комітет пропонує прийняти за основу у першому читанні. Ми будемо керуватися з вами останнім рішенням комітету. А нехай ви вже на комітеті розбирайтесь, яке з них правильне чи ні. Тому будьте уважні, я ставлю на голосування про прийняття проекту Закону України про Загальнодержавну програму реформування і розвитку житлово-комунального господарства на 2004-2010 роки, реєстраційний номер 4235, за основу у першому читанні, прошу визначатись. [[17:28:36]] За-274 Рішення прийнято. Шановні колеги! По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 97, "Регіони України" - 50, Фракція комуністів - 0, СДПУ(о) - 5, "Трудова Україна" - 29, СПУ - 0, Блок Тимошенко - 4, "Центр" - 12, "Демініціативи" - 12, Аграрна партія - 15, "Народовладдя" - 15, "Народний вибір" 10, НДП - 13, Позафракційні - 12. Репліку з приводу чого? Вас хтось згадував? Я не чув, щоб згадували Александровську. Розглядається проект закону про внесення змін до закону України про радіочастотний ресурс України. Нова редакція, реєстраційний номер 4339. Комітет пропонує нам такий Регламент розгляду: для доповіді 3 хвилин, для відповіді 5 хвилин, співдоповідь - 3 хвилини і відповіді - 5 хвилин, для обговорення і прийняття рішень 10 хвилин. Будь ласка, слово має народний депутат Юрій Віталійович Луценко. Прошу.
Шановні народні депутати! Я виступаю як автор і представляю точку зору комітету на закон щодо нової редакції про радіочастотний ресурс України. Я не здивую вас, якщо кажу, що ми живемо в час стрімкого розвитку інформаційно-телекомунікаційних технологій. Цей бум не обминув і Україну. Так за останні три роки обсяги телекомунікаційних послуг у нас зросли в 1,9 рази, а послуги мобільного зв’язку в три рази. Питома вага телекомунікаційних послуг з використанням радіочастот у загальному обсязі зросла з 26-ти до сорока відсотків, і ця тенденція збережеться в найближчі роки, адже темпи зростання кількості зростання звичайних телефонів складає на рік 5-6 відсотків, а мобільних майже сто. Виникає питання, чи можливий успішний розвиток галузі на існуючій законодавчій базі? На жаль, відповідь "ні", адже у нас просто самого радіочастотного ресурсу не вистачає. Зараз до 70 відсотків спектру використовується військовими на безоплатній основі, а переважна більшість інших тридцяти є спектром спільного з військовими використання. Жодна заявка на отримання радіочастот в Україні не розглядається без позитивного висновку Генштабу. Для порівняння приведу приклад Англії, де військові використовують не більше 25 відсотків спектру, причому використовують на платній основі. Отже, одним із основних завдань цього закону - забрати з під собаки на сіні дуже цінний радіочастотний ресурс. Очікування ліцензії на частоти навіть за наявності відповідної ліцензії надання послуг також є великою проблемою і триває цілими роками. Крім того, протягом останніх 3 років не приведено жодного конкурсу на виділення частот для впровадження нових радіотехнологій. Це стримує розвиток ринку телекомунікацій і призводить до величезних втрат бюджету. Знову, шановні депутати, повернуся до прикладу Англії, де в 2000 році за ліцензії за радіочастоти Державний бюджет отримав 22 мільярди фунтів стерлінгів. Скільки втрачає при цьому бюджет України ви можете собі уявити. Нарешті ще один важливий момент. Ми зробили перший прогресивний крок минулого року в реформуванні законодавчого забезпечення телекомунікаційної галузі. Набув чинності закон про телекомунікації. Пропоновані вам зміни до нинішнього закону є продовженням цієї прогресивної тенденції, де функція видачі ліцензії буде виведена з тіні, буде прозорою і буде приносити користь і економіці, і бюджету України. Таким чином, оператори телекомунікацій отримають достатньо серйозний простір для роботи в Україні. У мене в руках є план Англії по використанню частот на 10 років. Кожен підприємець або державний оператор може бачити тут своє місце. У нас такого документу немає. Наш закон чітко визначає про необхідність створення такого документу, прозорою системи розпреділення ліцензій, серйозних надходжень до бюджету, які ми оцінюємо не менше 100 мільйонів щорічно і таким чином серйозний. вперед у галузі телекомунікацій. Точка зору і нашого комітету по зв’язку, і комітету по засобам масової інформації позитивна - підтримати в першому читанні. Такий же висновок і Експертного управління. Прошу вас підтримати даний законопроект.
Дякую. будь ласка, питань немає, я так зрозумів. Є? Тоді записуємося. Прошу висвітліть. 5 хвилин. Яворівський. За ним -Баранівський.
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу! Я дуже радий, ми вже вдруге, власне кажучи, з вами обговорюємо цей законопроект, один раз вже обговорювали за "круглим столом". Мене цікавить, ви просто глибше знаєте цю тему за мене, через те я хотів би почути вашу відповідь. Звичайно, що наш цей частотний простір до сьогоднішнього дня залишається дуже мелітаризованим. Це так образно кажучи. Він просто перебуває під впливом Міністерства оборони. Ми його не використовуємо ефективно і рівномірно, скажімо, у цивільному житті, яке б давало набагато більші прибутки. Як закон цей допоможе вплинути нам на те, щоби вирівняти цю ситуацію?
Відповідь буде такою Ви абсолютно праві. Проблема подальшого розвитку телекомунікацій - це, по-перше, непрозорість видачі ліцензій, а, власне, відсутності конкурсів з цього питання. І, по друге. Позиція Міноборони, яка безкоштовно використовує понад 70 відсотків частотного ресурсу. У нашому законі пропонується передати ці функції Нацраді з питань телекомунікацій, по-перше. І, по-друге. Зробити цю систему прозорою на основі конкурсів. З нашої точки зору при цьому у другому читанні можна було би поговорити про помірну для Міністерства оборони плату за ті частоти, які вони використовують для того, аби у них був стимул до передачу зайвого радіочастотного ресурсу у цивільну галузь для розвитку економічних потреб України.
Будь ласка, Баранівський. Підготуватися Шкілю.
Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Я підтримую попереднього колегу, який сказав, що радіочастотний ресурс у нас надзвичайно мелітаризований, я б сказав би ще й, на мою думку, корумпований. Ви сказали, шановний доповідачу, що у нас не вистачає радіочастотного ресурсу. Разом з тим можна навести приклади, коли окремі фірми, захвативши радіочастотний ресурс, використовують його на 3, на 5, на 20 відсотків, а інші утримують, і таким чином інші структури не можуть заволодіти ними. Більше того, невикористовуваний радіочастотний ресурс, практично він нічого не дає до бюджету, він не приносить ніяких прибутків, тому що він просто заморожений. Скажіть, будь ласка, чи передбачені відповідні санкції і, скажімо, штрафні санкції аж до лишення ліцензії на ту долю радіочастотного ресурсу, який не використовується і не буде використовуватися, але береться, так сказати, з метою його перепродажу чи інших цілей? Дякую.
Шановний Олександр Петрович, вами піднята проблема є надзвичайно серйозною і частково ми її вирішили під час голосування за бюджет. В новому бюджеті передбачено, що власники радіочастотного ресурсу, і відповідних ліцензій платять навіть при умові, якщо вони не використовують його. І між іншим, відразу після цього набагато збільшились платежі до бюджету. Я можу сказати, що понад 50 мільйонів гривен, а заплановано було 20, отримано було вже на цей момент бюджетом України за рахунок плати за той ресурс, який до цих пір був безплатним, бо він не використовувався. З іншого боку, у цьому законі ми пропонуємо дійсно санкції аж до позбавлення ліцензій у разі невикористання радіочастотного ресурсу при умові викуплення його під час конкурсу. Справа в тому, що дійсно багато хто з монополістів скуповують, маючи цікаві відносини з владою, скуповують радіочастотний ресурс аби запобігти конкуренції. Цей закон буде не допускати таких монопольних дій з боку окремих операторів. Будь ласка, Шкіль.
Дякую. Я, Адаме Івановичу, здивований, що ви мені слово надали, тому що останнім часом якось перестали помічати тут, можливо, це з ідеологічних міркувань чи з якихось-небудь інших. Бо ви знаєте, волюнтаризм був засуджений ще на Пленумі КПРС у 1963 році, коли культ Сталіна був розвінчаний. Тому давайте без волюнтаризму у ведінні сесії.
Виключіть, будь ласка, мікрофон.
Ні, ні, я хочу задати запитання.
Ввімкніть мікрофон. Шановні колеги, я ще раз повторюю, ведіть себе так, як належить за Регламентом. Коли ви маєте право говорити, тоді ви говорите, коли вам просто хочеться поговорити, а вже часу немає, тому мене, будь ласка, не звинувачуйте. Ви говорили не по темі. Тому, будь ласка, наступний Надрага.
Уважаемый коллеги, я слышал мнение ваших критиков на предмет того, что ваш законопроект предполагает создание очередного монстра, который, как государственная структура сядет на эти частоты и опять начнет править бал по-своему. И что это при всех ссылках на то, что поможет нам привести законодательство в рамки какого-то международного стандарта, по факту мы все равно создаем монстра, повторю еще раз, который сам будет без ссылок на какие-то законодательные составляющие также волюнтариски делить эти частоты, как и сейчас. Спасибо.
Василий Иванович, спасибо за вопрос. Я вам постараюсь разъяснить, что это не так. Во-первых, примером того, что многие операторы понимают справедливость нашего закона свидетельствует письмо всех президентов, всех общенациональных средств массовой информации, поддерживающих этот закон. Для них прекращается порочная практика хождения в два окна за лицензиями. Сначала к военным, потом в Нацсовет по телевидению. Будет одна нормально действовать система. Второе. Действительно, есть опасение, что ново созданный со следующего года Нацсовет по телекоммуникациям может не справится с возложенными на него большими функциями. Именно поэтому, как вы видите, в проекте постановления, которое вам предлагается, мы предлагаем проголосовать за передачу этой функции по лицензированию частот Нацсовету через год, то есть дать им возможность поработать с меньшим объемом полномочий, наработать аппарат, опыт, необходимый под законные документы. И лишь потом перейти к такой общеевропейской нормальной практике. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Від комітету доповідає голова Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку Валерій Павлович Пустовойтенко. Три хвилини. Поки йде Валерій Павлович, я продовжую засідання на 15 хвилин.
Три хвилини. Я хочу підтвердити те, що ми теж широко розглядали це питання на засіданні комітету і можу сказати, що було єдине зауваження, яке було підписано заступником голови Державного комітету з питань зв’язку паном., і ми його врахували. Це передбачити передачу Національній комісії вирішити це питання з 1.01.2006 року. І другий пункт, який вони пропонували, це передбачити фінансування радіочастотного моніторингу за рахунок користувачів радіочастот. Тому і вносимо відразу ці пропозиції, щоб вони були відмічені в постанові і нікуди не відійшли. І ці питання розглянемо і внесемо до другого читання. І ніяких змін немає. І ми пішли назустріч комітету, щоб він мав можливість регулювати якраз частоти. Сьогодні дуже багато вільних частот, які не використовуються в нашій державі. А це якраз збільшення доходної частини бюджету і збільшення роботи такої галузі, як телекомунікації, яка сьогодні в нашій державі працює дуже стабільна, і вона збільшила обсяги виробництва на 140 відсотків. Просив би це підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Валерію Павловичу. Будь ласка, якщо є запитання. Ні, Валерію Павловичу, там три хвилини ще на запитання. Запишіться на запитання. Ні, Валерію Павловичу, не йдіть. Висвітліть, будь ласка. Три хвилини. Манчуленко, підготуватися Баранівському.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Чернівецька область, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний доповідачу, без сумніву, що ми повинні відходити від тих стандартів, які існували в Радянському Союзі, коли радіочастотний ресурс фактично був монополізований військовими і спецслужбами. Ми маємо дотримуватися іншого порядку. Тут я погоджуюся із цим проектом закону. З другого боку, занадто така лібералізація радіочастотного ресурсу. Чи не призведе вона до певних проблем у користуванні радіочастотами з боку тих структур, які виконують спеціальні функції держави. Це - Служба безпеки України своїми розвідувальними структурами, Міністерство оборони теж з Главком розвідувальним і тому подібне. Тобто чи не буде тут певної загрози їхній діяльності? І друге: чи не буде зайвим створення нової бюрократичної структури - Національної ради з питань телекомунікацій? Чи не буде цей орган дублювати функції вже існуючих подібних державних структур? Дякую.
Ну, я дякую за запитання. По-перше, ми вже прийняли рішення в Закону про телекомунікації, що така Національна рада, яка буде регулювати ці питання, уже створена. І виникло тільки питання - коли ми будемо передавати, або з 2005 року, коли повинна вже почати діяти Національна Рада, або з 2006 року. Ми пішли в цьому напрямку. Ніякої лібералізації фактично немає, а ми тільки звільняємо ту частину радіочастотного ресурсу нашої держави, яка не використовується. Вона повинна забирати гроші, виробляти і дати можливість заробляти державі гроші і направляти їх до Державного бюджету і все. А контроль державний повинен бути обов’язково. І не сильно багато у нас, якщо видані ліцензії на радіочастотний ресурс, навпаки вони сьогодні не використовуються тими структурами, які раніше отримували ліцензію. Тому перегляд таких питань теж повинен бути обов’язково.
Будь ласка, Баранівський.
Прошу слово передати депутату Бульбі.
Мікрофон Бульби.
Степан бульба, фракція Соціалістичної партії України. Шановний Валерію Петровичу, Валерію Павловичу, вибачаюсь, все-таки стосовно от спроб забрати і на однакових умовах надавати частоти, скажімо, і Збройним силам України. Мені здається, що це неправильний підхід, тому що ми вже помилок багато стосовно Збройних сил наробили. Уже землю їм за податок, значить, уже податок з фізичних осіб і так далі. Тут давайте ще й це заберемо. немає, очевидно, потреби це робити. Треба визначити, очевидно, ті частоти, які будуть використовуватися саме Збройними силами і ніяких оцих інших спроб там, значить, на одну дошку їх ставити не можна. Як ви думаєте?
Хорошо, я відповім. Сьогодні у Збройних сил радіочастот оскільки, а їм потрібно стільки, скільки потрібно. Тому ми повинні визначити кількість, скільки потрібно для забезпечення державної безпеки і для Служби безпеки, і для інших органів Служби безпеки, міністерства внутрішніх справ, а все останнє треба віддати для її реалізації, для її розробки. І проблем ніяких не буде. Ми ж не забираємо те, що потрібно. Вони навпаки, не використовуються сьогодні, а цього не робиться ні в одній державі світу. Воєнні будуть забезпечені в тих межах, скільки обсягу, скільки потрібно. Вони сьогодні забезпечені на там 300 відсотків.
Дякую, Валерій Павлович. Події в Мелітополі показали, чи більше військових, чогось там менше порядку, мабуть. Сідайте, Валерій Павлович. Шановні колеги, у нас записалося шість народних депутатів. Відведено 10 хвилин. Якби ті, хто записався, погодилися по дві хвилини, ми надали б кожному слово. Не буде заперечень, хто буде виступати? Тоді, будь ласка, по 2 хвилини, і всі виступлять. Будь ласка, Томенко, підготуватися Артеменку, але Регламент 2 хвилини, як домовилися.
Шановні колеги, хотів поінформувати, що наш комітет обговорював даний законопроект і прийняв рішення підтримати його в першому читанні. Були серйозні дискусії на етапі підготовки законопроекту і вдалося погодити принципові конфліктні моменти, і на сьогоднішній день розходження стосується лише деталей, які можна погодити між першим і другим читанням. Я хотів сказати про те, і Адама Івановича підтримати, що після мелітопольської історії, коли міністр оборони сказав, що найбільшу загрозу нашому народу складає Міністерство оборони і власна армія, на жаль, і це сумні і трагічні слова, а вони екстраполюються на ситуацію з радіочастотним ресурсом, бо три четвертих цього ресурсу належить групі людей, які від імені військових її виконують. Вони можуть їх десь продати, десь можуть передати іншим, наприклад, іноземним структурам і так далі. І тому зрозуміла управлінська модель, де є відповідальність за розподіл радіочастотного ресурсу, це те, що нам треба зробити. Я думаю, що нам треба було до другого читання піти на більш радикальні речі, і я схиляюсь до того, що, скажімо, національну таблицю розподілу смуг радіочастот. Можливо навіть повинен затверджувати не Кабінет Міністрів, а Верховна Рада України, бо це національне багатство, це сотні мільйонів, якщо не мільярдів гривень, і можливо такий документ треба в сесійній залі затвердити десь років на 20-30, щоб знали куди ці кошти йдуть. Тому модель, де Національна рада з питань телебачення і радіомовлення, нова нацрада у відповідності з законом про телекомунікації, Генеральний штаб Збройних сил погоджують свої інтереси, і ми розуміємо як вирішуються питання розподілу, потім відповідальності за невикористання цього частотного ресурсу є та модель управлінська, яку нам треба підтримати і яку, найголовніше, потім контролювати і реалізовувати. Дякую.
Дякую. будь ласка, Артеменко. Підготуватися Шкілю.
Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу ще на таку новелу, яка є в цьому законопроекті. На сьогодні існує конфлікт між 2 законами. З одного боку закон про телебачення і радіомовлення, який каже, що телерадіокомпанії достатньо єдиною умовою є отримання ліцензії однієї і є закон, існуюча редакція закону про радіочастотний ресурс, де йдеться про отримання ліцензії на використання радіочастотного ресурсу. От саме такий конфлікт 2-х законів він породжує ситуацію, коли телерадіокомпанії вимушені одержувати 2 ліцензії, що є порушення базового закону про телебачення та радіомовлення. Більше того, на сьогодні існує проблема, коли телерадіокомпанії звертаються за одержанням дозволу на радіочастотний. ліцензії на радіочастотний ресурс до Держкомзв’язку. Там її не отримають, бо чомусь Держкомзв’язок не видає ці ліцензії і протягом останніх 3 років не видано жодної ліцензії телерадіокомпанії, вони видаються, скажем, оператором мобільної связі, але. зв’язку, але не телерадіокомпаніями, і через це, через відсутність ліцензії на використання радіочастотного ресурсу телерадіокомпанії не можуть отримати дозвіл на радіопередавач. А це є вже порушенням закону і через це інспекції електрозв’язку можуть завжди закрити будь-яку телерадіокомпанію. Нова редакція закону про радіочастотний ресурс, вона усуває цю проблему, вона виписує норму про те, що єдину ліцензію можна буде отримати лише у Національній раді з питань телебачення та радіомовлення. Тому наш комітет, громадськість, національна незалежна асоціація мовників, асоціація мережевих мовників просить підтримати цей законопроект. Дякую.
Слово має Шкіль. Підготуватися Кармазіну.
Шкіль Андрій , фракція Блоку Юлії Тимошенко. Звичайно, що цей законопроект треба підтримати поза як насправді радіочастотний ресурс перебуває у тих руках, в яких він, в принципі, непотрібний. І тут немає жодної дискримінації армії, повірте. Тому що армію треба спочатку забезпечити засобами, щоб вони могли використовувати ці радіочастоти. Друге. Я хотів би наголосити на тому, що Службі безпеки потрібна якась там радіочастота. От цікаво для чого? Службі безпеки було потрібно спеціальний таємний мобільний зв’язок, на це було виділено 9 мільйонів гривень. 9 мільйонів гривень кудись знову зникло, зв’язку немає, радіочастота потрібна. Наступне. Компанія "Київстар" забезпечувала кожного працівника СБУ мобільним телефоном і безлімітною карткою для ведення розмов, звичайно, службових, звичайно, тільки по справах. І тому я хотів би наголосити, що ці всі радіочастоти лежать непотрібним вантажем на армії, повірте, на Службі безпеки, на Міністерстві внутрішніх справ. Це як чемодан без ручки, шкода кинути і тяжко, і не потрібно нести. А це збитки, це відрахування коштів в бюджет, це врешті-решт слабкий, абсолютно ніякий ефір український, він заполонений трьома улюбленими станціями нинішнього Прем’єра, де співають про його молодість [[радіо "Шансон" і таке інше]]. Тому я думаю, що це також є одним з елементів відсутності конкуренції в радіочастотному ресурсі України. І те, що радіочастота не дає просто жодних ліцензій, це пов’язано. розуміємо, це пов’язано у першу чергу з тим, що йде конкуренція пропозицій, мала пропозиція надається частота. Частот має бути багато. Армія мусить і повинна поділитися тяжким вантажем для неї ж самої. Тому я переконаний, що треба підтримати і в першому і в наступному читаннях.
Дякую. Будь ласка, Кармазін. Підготуватися Мироненку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, зараз задають питання, чи треба сьогодні залишати за армією, за спецслужбами, за міліцією контроль за управліннями радіочастотами чи ні. В усьому світі прийшли до цивільного контролю. І дуже правильно тут говорив колега Луценко, що Англія має більше двадцяти мільярдів фунтів. Якщо б навіть ми мали в п’ять разів менше, то - це цифра, яка б складала третину, четвертину нашого бюджету абсолютно реально. Таким чином, раз ці реальні кошти їх сьогодні немає, то де вони є? А вони є отам у тіні, сховані за таємністю. Але сховані набагато менші кошти, тому що нема, все не прозоро, і не прозоро ведеться конкуренція. Чи є якісь питання до цього закону? Є. Є певні неузгодженості, є й інші речі. Ну, наприклад, у статті 15, я звертаю увагу авторів, ви вживаєте: "державна інспекція електрозв’язку". Прикінцеві положення взагалі у нас викликають дуже багато питань, але там у вас: "державна інспекція зв’язку й радіочастот в Україні". А в тому законі, до якого ми приводимо зараз про телекомунікації там: Державна інспекція зв’язку. Тобто різних абсолютно поняття. Давайте ми приведемо їх до одного. Крім того, я категорично проти того, щоб у прикінцевих положеннях ми записували так, пункт третій, як тут записано: "Усі ліцензії дозволу, які були видані користувачам радіочастотного ресурсу України, доведені в дії цього закону, зберігають чинність та вказаний у них термін". Це зараз, завтра вони будуть штампуватися масово і все, і повидаються. Нам треба зробити ревізію цього. Ревізію треба робити з прийняття цього закону. Я наполягаю це виключити. Це такий, знаєте, не дуже хороший пункт. Його треба виключити і переглядати дійсно на умовах.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Будь ласка, Мироненко. Підготуватися Яворівському.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники, данный законопроект имеет недостатки, которые фактически существуют в нынешней системе Госкомсвязи. Госкомсвязь не провел ни один конкурс, непрозрачность, произвол действий чиновников Госкомсвязи препятствуют пополнению Госбюджета, созданию новых рабочих мест. Такой негосударственный порочный стиль работы стал ныне обычной практикой. Приведу лишь один факт, о котором вчера, но изложу его шире для того, чтобы некоторым не удалось скрыт правду. Грубо нарушая несколько законов, член Кабинета Министров Украины, министр труда Украины Кирпа издал весьма опасный для Украины приказ номер 312 от 15 апреля 2004 года о переподчинении лоцманской службы портов с денежными средствами, имуществом, подчинении одной структуры "Дельта-лоцман", что уже приносит дискоординации, вред безопасности мореплаванию, создает угрозу жизни людей, экологической среде, увеличивает количество безработных. Например, Керченский морской торговый порт потерял 30 процентов доходов, обречен на сокращение, увольнение тысячи человек, что страшно для безработного, нищего города Керчь, где стоят предприятия. Этот приказ издан в интересах преступного перенаправления денежных средств портов на пользу близкой к кому-то структуре "Дельта-лоцман", цинично нарушает статьи 75, 88, 92 Кодекса торгового мореплавания, которые возлагают функции обеспечения безопасности мореплавания на порты, нарушают многие статьи хозяйственного кодекса Украины. Закона о защите конкуренции. Жители бедствующего города Керчи, страдающего от закрытия предприятий, от безработицы, требуют от Премьер-министра омтенить данний преступный законопроект. Если это не произойдет, то это будет расцениваться, как поддержка не правового пути нарушения закона.
Дякую. Будь ласка, Яворівський.
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, шановні виборці. Я сьогодні маю дві радості. Перша, це коли ми голосували під час першого питання і фактично довели, про Мукачево я маю на увазі, і фактично довели, що Медведчуку не вдалося зазомбувати всіх нас, що у парламенті є особистостей, які здатні сьогодні протистояти всьому тому напівфашистському почерку, який сьогодні є в Україні. І є друга радість. Я ніколи так не виступав, а сьогодні хочу виступити. Я хочу просто порадіти за Юрія Луценка, бо я вперше власне прочитав законопроект, за яким читається одне єдине: національний інтерес, намагання витягнути із тіні те, що сьогодні перемолочує народні гроші і розсипає їх по кишенях. Це, справді, прекрасний закон. Ми були і на круглому столі з приводу, обговорювали цей законопроект, в ньому продумані механізми нестрибкоподібні, а повільного входження у цей законопроект. Тому що ми, дійсно, як собака на сіні сидимо на цьому частотному ресурсу і не знаємо, хто ним користується. Принаймні шановний Юрію, я переконаний, що якщо раніше, скажімо, там хабарі йшли десь там у тіні, то тепер вони будуть просто набагато прозоріші після цього закону. Десь щось уже піде на цю, на комісію нашу національну і таке інше. Навіть у цьому це дуже добре. І на закінчення я хочу сказати і звернутися до Пустовойтенка, фракція якого сьогодні проявила просто таки мужність, і я їх вітаю. Ми забули, народні депутати, про свою контрольні функції, ми їх маємо, нам їх вручив народ, а не Медведчук, Кучма чи там ще хто-небудь, ми ними не користуємося. І через те той же "Укртелеком", який ми не перевіряємо. Можете уявити, 10 днів в Спілці письменників вимкнуті телефони за вказівкою одного тільки Медведчука. Ось в якій країні ми живемо. Страшно, правда? Дякую.
Обговорення завершено, будемо визначатись. Шановні колеги, я буду ставити на голосування пропозиції комітету. Комітет пропонує прийняти за основу у першому читанні Закон про внесення змін до Закону України "Про радіочастотний ресурс України" [[нова редакція]], законопроект за номером 4339. З мотивів? Я скажу. Зніміть голосування. Юрій Анатолійович, якщо не пройде редакція комітету, тоді я поставлю на голосування вашу пропозицію. Ви не можете пропозиції ставити, бо ви не комітет. Голосуємо законопроект 4339 в першому читанні за основу. [[18:00:29]] За-295 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте порадимось. Я просив би вас. Кармазіна мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропонував в прикінцевих положеннях, оскільки в першому читанні приймається концептуальне рішення, проголосувати без третього пункту прикінцевих положень, як усі ліцензії, дозволи, які були видані до ведення, зберігають чинність на вказаний термін. А це вилучити. Чому? Це, щоб не сприяло корупції, от і все. На цей час, поки ми будемо розглядати, можна видати всі ліцензії, на всі радіочастоти на 50 років. І що тоді робити? І це таки зроблять, Адам Іванович. І я пропоную проголосувати це вилучити всього-на-всього. А я проголосував за, як і мої колеги. Дякую всім.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Ви праві, але не зовсім. Тобто якби ми не прийняли в редакції комітету, ми тоді могли б голосувати, а так вона залишається правомірна для голосування у другому читанні. Шановні колеги, я просив би, якщо не буде вашого заперечення, є в нас проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного матеріального резерву. Це законопроект за номером 4168. Якщо б не було б заперечень, якби ми прийняли його в першому читанні. Нема заперечень? Ставлю на голосування, хто за те, щоб прийняти в першому читанні проект закону про внесення змін. Так, будь ласка, Асадчев. Зараз, зараз, хвилинку. Будь ласка, Асадчев від, я так зрозумів, від Комітету з питань бюджету.
Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу! В цілому цей законопроект досить таки більш технічного характеру. Але тут є одна норма, норма, пов’язана із звільненням матеріального резерву і його підприємств від держмита по угодам, які вони укладали. Звичайно, це впливає на бюджет, хоча не можна сказати, що там є великий вплив. Ми тільки що поговорили з керівником державного резерву. Якщо вони прибирають слово "підприємств", тому що це ж суб’єкти господарювання, і ми вважаємо, що це буде некоректно, а залишає тільки структуру матеріального резерву як державну установу, звільнення, я вважаю, що, в принципі, можна було б навіть проголосувати тоді в цілому.
Добре. Шановні колеги! Микола Федорович, будь ласка. ________________. Згоден.
Тобто, згодні ви з такою редакцією. Тоді за погодженням в редакції, яку висловив Асадчев від комітету і погодився від імені Кабінету Міністрів, я пропоную проголосувати за закон в цілому як за закон. [[18:03:35]] За-323 Закон прийнято, дякую. І, шановні колеги, ще, буквально, дві хвилинки мобілізації. Дякую, Микола Федорович. У нас залишилося. Зараз, зараз. У нас залишилося чимало питань ратифікації. Я просто, якщо буде ваша воля, будуть заперечення, ні. От, будь ласка, давайте подивимося: проект закону про ратифікацією договору між Україною та Румунією про режим українсько-румунського державного кордону, співробітництво та взаємну допомогу з прикордонних питань, реєстраційний номер 0182. Голосуєм? Голосуєм, будь ласка. Голосуєм. [[18:04:30]] За-269 Про Панаму проголосуємо? Проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Республікою Панама про взаємну правову допомогу в кримінальних справах. Панаму проголосуємо? Прошу проголосувати. [[18:05:12]] За-323 Рішення прийнято. Проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Республікою Панама про видачу правопорушників. Давайте цей підтримаємо. [[18:05:42]] За-346 Дякую, 346, бачу, що вже трохи втомилися. На цьому вечірнє засідання оголошується закритим. Завтра початок роботи о 10-ій годині і нагадую, що завтра ми з вами будемо працювати трошки не в звичному режимі для четверга. Ми замість середи по суті завтра будемо працювати, тобто будемо мати лише ранкове пленарне засідання, а з 15-ої години почнеться засідання комітетів і парламентських слухань з питань вищої освіти. До побачення.