Labrīt, godātie deputāti! Tātad deputāti Valainis, Augulis, Dūklavs, Kučinskis, Tavars... kopumā 34 Saeimas deputāti... atbilstoši Satversmes 19. un 20. pantam, kā arī Saeimas kārtības ruļļa 38. pantam ir lūguši sasaukt Saeimas ārkārtas sesiju... šā gada 29. jūnijā ar darba kārtību - likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodošana komisijai. Saeimas Prezidijs ārkārtas sēdi ar šādu darba kārtību ir sasaucis. Tātad darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Valaiņa, Kučinska, Tavara, Krauzes un Daudzes iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis.
Labdien, ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šodien mēs esam dažas dienas pirms 1. jūlija, kad stāsies spēkā “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, ar kuriem tiek noteiktas tā sauktās minimālās sociālās iemaksas visiem strādājošajiem. Kolēģi! Mūsu ieskatā, šis jautājums būtu jāatliek vismaz uz kādu periodu. Mēs to jau esam darījuši vairākkārtīgi - aicinājuši Saeimu pieņemt šādu lēmumu - diemžēl mēs vēl joprojām netiekam saklausīti -, un tas noticis dažādos veidos: gan iesniedzot likumprojektus, gan arī iesniedzot priekšlikumus... ko ir darījuši opozīcijas kolēģi. Šobrīd ir izveidojusies situācija, ka, pēc uzņēmēju organizāciju aplēsēm, šie grozījumi skars aptuveni 240 tūkstošus Latvijas iedzīvotāju. Tai pašā laikā tas visbūtiskāk skars tieši tās uzņēmējdarbības formas, kas ir tā sauktie speciālie uzņēmēju nodokļu maksātāju režīmi, tā sauktie... gan mikrouzņēmēji, respektīvi, mazais uzņēmējs būs tas, kas visvairāk cietīs. Bet tai pašā laikā arī vispārējā režīmā strādājošie uzņēmēji nonāks situācijā, kad arī tiem šis jautājums radīs diezgan lielu slogu. Var rasties situācija, ka šiem uzņēmējiem tas var liegt normālu tālāku uzņēmējdarbības formu īstenošanu. Par šo jautājumu ļoti aktīvi runā gan Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera, gan Latvijas Darba devēju konfederācija, gan... Šobrīd jau pievienojusies Latvijas Pašvaldību savienība, Zinātņu akadēmija, arodbiedrības, un ļoti daudzi uzsver to, ka šī likumprojekta izstrādes procesā notikusi vairāk saruna starp koalīcijas partneriem, nevis starp uzņēmēju organizācijām un tiem, kas šo nodokli maksās. Un šobrīd pilnīgi noteikti lielākā daļa no šiem nodokļu maksātājiem, kuriem būs jāmaksā šīs jaunās... jaunie maksājumi, uz kuriem gulsies jaunais administratīvais slogs, pilnīgi noteikti nemaz nezina, ka viņiem ar 1. jūliju stāsies spēkā šāda jauna kārtība. Un ir daļa, kas zina, protams, un tie šobrīd jau meklē risinājumus, bet ir liela daļa, kas par šo jauninājumu, kas šodien... kas šobrīd tiek gatavots, uzzinās kaut kad decembra otrajā pusē un saņems tādu savdabīgu dāvanu uz Ziemassvētkiem, kur jau būs uzrēķins, kur jau cilvēks būs palicis parādā, un šīs summas, vismaz pēc sākotnējām aplēsēm, būs ļoti, ļoti... pārāk liels slogs šiem jaunajiem uzņēmējiem. Es domāju, ka valdība kopumā jau darīja pareizi, atbalstot visus uzņēmējus, kas prasīja atbalstu Covid-19 krīzes laikā, neskatoties uz to, vai viņš ir vai nav samaksājis un kādas ir bijušas viņa sociālās iemaksas. Bet es vēlos vērst uzmanību, ka tā ir bijusi mazākā daļa - mazākā daļa! - no uzņēmējiem un speciālajā režīmā strādājošajiem uzņēmējiem, izteikti mazākā daļa, kas ir vērsusies pēc šiem atbalsta instrumentiem. Bet šobrīd valdība ar šo soli vēršas pilnīgi pret visiem - pret visiem, arī tiem, kas nav ne prasījuši, ne viņiem kaut ko vajag - viņi vienkārši strādājuši un iztikuši saviem spēkiem. Tas skars arī vispārējā nodokļu režīmā strādājošos. Tajā brīdī, kad valdība kādu laiku bija palīdzējusi daļai no šiem uzņēmējiem... Šobrīd valdība nevis... tā vietā, lai glābtu cilvēku, kurš ir nonācis savā ziņā grūtībās, tā vietā, kad viņš sāk ķepuroties, mēs saņemam to, ka mēs redzam valdības soli, kur vienkārši šo cilvēku pastumj zem ūdens. Ļoti lielu uzņēmējdarbībā strādājošo cilvēku loku vienkārši stumj zem ūdens, slīcina nost paši savus uzņēmējus - mazos, vidējos uzņēmējus -, kam, tieši otrādi, šobrīd vajag palīdzēt. Un 1. jūlijs būs zīmīga diena. Ja mēs paskatāmies Baltijas valstu kontekstā, tad Lietuvā uz veselu gadu tiek ieviesti nodokļu atvieglojumi -samazinātās PVN likmes - uz veselu gadu! Un tieši tajās jomās, kas ir uzņēmējdarbības... Covid-19 krīzes skartās jomas. Latvijā tam pretī mēs sniedzam uzņēmējiem dāvanu - minimālās sociālas iemaksas. Kolēģi, es aicinu atbalstīt šī jautājuma nodošanu komisijai. Mums vēl ir laiks dažas dienas. Parādiet, lūdzu, izpratni par to, ka jums ir sapratne par uzņēmējiem. Un parādiet to, ka šie uzņēmēji nav mazsvarīgi Latvijas iedzīvotājiem. Mēs šādā veidā nevienlīdzību mazināsim. Neatbalstot šos grozījumus, nevienlīdzība palielināsies. Aicinu atbalstīt nodošanu komisijai. Paldies.
“Pret” pieteicies runāt deputāts Atis Zakatistovs.
Labrīt, kolēģi! Es aicināšu balsot “pret”. Un no sākuma iezīmēšu zināmu kontekstu šim jautājumam un tad dalīšos ar jums ar datiem, kas ir pieejami, -aktuāliem datiem Finanšu ministrijā par esošo un arī par attīstības prognozēm. Tas pamatkonteksts droši vien ir tāds, ka par sociālo iemaksu izmaiņām lielākais vairums no Latvijas darba ņēmējiem uzzināja pagājušajā budžetā, un tā bija maza, bet priecīga ziņa. Vispārējā režīmā strādājošiem tika samazināti darbaspēka nodokļi. Un viņi to ir pelnījuši, jo viņi maksāja sociālās iemaksas, viņi maksā, un viņi nākotnē arī maksās. Tas ir mugurkauls un pamats tam, lai sekmīgi funkcionētu pensiju sistēma, izglītība un daudzi pakalpojumi, kas tiek sniegti no valsts puses. Aiz katra no šiem pakalpojumiem ir cilvēks. Aiz pensiju sistēmas ir pensionāri, kuri grib lielākas pensijas. Aiz izglītības sistēmas ir pedagogi, kuri grib lielākas algas un maksā pilnas sociālās iemaksas. Viņi ir pelnījuši paldies. Un šī valdība budžeta izskatīšanas laikā mēģinās turpināt to tendenci - samazināt darbaspēka nodokļus vispārējā režīmā strādājošajiem. Attiecībā uz alternatīvo režīmu darbiniekiem - nu, viņiem nav ko pārmest. Valsts iepriekš ļāva izvairīties no pilnas sociālās iemaksas maksāšanas, tagad tas tā vairs nav. Un, ja mēs nonākam pie tās... nu, vienkāršotas patiesības: ir cilvēki, divi cilvēki, abi ar vislīdzīgākajām pazīmēm - viens maksā pilnas sociālās iemaksas, otrs nemaksā pilnas sociālās iemaksas, bet pakalpojumus abi divi saņem līdzīgus. Lai mainītu to, valdība arī pieņēma lēmumu līdzsvarot visu šo situāciju. Tie jaunākie dati, kurus es varu... ar kuriem es varu dalīties, principā norāda uz to, ka tautsaimniecība jau šo tendenci ir pieņēmusi un akumulējusi, jo tie dati ir par mikrouzņēmumu nodokļa maksātāju skaitu un nodarbinātību. Tātad pirmajā ceturksnī, pirmo trīs mēnešu laikā, mikrouzņēmumu darbinieku skaits samazinājās par 46 procentiem un mikrouzņēmumu skaits samazinājās par 41 procentu. Otrā ceturkšņa aktuālo datu vēl nav, bet tā tendence mazinās. Līdz ar to tas parāda, ka tautsaimniecība ir gatava pārvarēt šo... ir gatava šīm pārmaiņām. Otra lieta, ko es gribētu teikt, - ka valdība ir ļāvusi ieklausīties pašnodarbinātajiem. Un pašnodarbinātajiem, kuri to izvēlas darīt, bet nespēj nopelnīt 500 eiro, viņi maksās nodokli - 10 procentus no deklarētajiem ieņēmumiem. Līdz ar to tas sociālā taisnīguma jautājums un nabadzības novēršanas jautājums arī ir risināts. Visbeidzot - es gribu stāstīt par nākotnes prognozēm. Tās nākotnes prognozes šobrīd ir tādas, ka mūs gaida izaugsme ekonomikā otrajā pusgadā un vairākus nākamos gadus. Nav neviena ekonomista vai neviena prognozētāja, kurš noliedz to, ka šajā cikliskajā ekonomikā mūsu ekonomika šobrīd... augs. Tie dati, par cik augs, varētu atšķirties, bet, nu, pilnīgi noteikti... Pesimisti saka - trīs procenti, optimisti saka - pieci un uz augšu. Līdz ar to šis ir izaugsmes posms un šis ir pareizais laiks, kad ieviest izmaiņas sociālo iemaksu jautājumos. Tātad tas, ko mēs redzam, - mēs redzam, ka ekonomika jau šobrīd ir sapratusi un pielāgojusies jaunajiem noteikumiem. Mēs redzam, ka par mazturīgajiem tiek gādāts, viņiem maksājot nevis minimālo iemaksu, bet proporcionāli saņemtajai naudiņai. Un mēs redzam, ka veidojas ekonomikas izaugsmes periods. Šie ir tie iemesli, kāpēc mums ir jābalso “pret” esošo... piedāvājumu. Ļausim ekonomikai attīstīties prognozējami skaidros, jaunos apstākļos. Paldies. Lūdzu balsot “pret”.
Paldies. Viens deputāts runājis “par”, viens - “pret”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu, balsosim! Par - 37, pret - 42, atturas - 8. Likumprojekts komisijai nav nodots. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Laiks paziņojumiem. Godātie kolēģi - gan deputāti, gan Saeimas darbinieki! Aicinu visus izmantot iespēju un vakcinēties pret Covid-19 vīrusu, lai septembrī mēs varētu atsākt darbu jau klātienē. Un vēl viens paziņojums. 19. jūnijā pusapaļo jubileju svinējis mūsu kolēģis Ilmārs Dūrītis. Šodien dzimšanas diena ir mūsu kolēģim Ivanam Ribakovam. Un īpaša jubileja - 33 gadu jubileja - ir mūsu kolēģim Jānim Dombravam, un mēs viņus sveicam! (Aplausi.) Vēl deputātu reģistrācija. Reģistrācija noslēgusies. Līdz ar to ārkārtas sesiju slēdzu. Paldies visiem!