Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 88 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 107 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, akademiče Zukorliću. Poštovane kolege, ja ću postaviti nekoliko pitanja koja se tiču praktičnih problema na terenu, a to su problemi koji se dešavaju za vreme prevoza bolesnika. Konkretno, hitna pomoć koju voze ovlašćenja lica, vozači, koja u svojim vozilima imaju teške bolesnike, da li su to za vreme Kovida ili posle Kovida, to nije bitno, ali voze teške bolesnike, oni kada imaju zvučnu i svetlosnu signalizaciju i idu putem dešava se više puta da ih zaustave policijski službenici, saobraćajna policija i kada sa njima obave razgovor, a voze stvarno teške bolesnike, više puta se desi da oni njima napišu i kazne. Kazne te ljude koji voze hitnu pomoć, koji voze teške bolesnike kojima život visi na koncu. Osim što plaćaju svoje kazne, oni imaju te kaznene poene koji im se uzimaju. Posle toga može da se desi da oni izgube dozvolu, pa posle izgube svoje radno mesto. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu unutrašnjih poslova – da li postoji mogućnost, da li u okviru zakona ima član zakona kojim bi se dala mogućnost da ti ljudi koji voze hitnu pomoć sa svim tim propisanim stvarima, kao što su svetlosna i zvučna signalizacija, da oni kada voze teške bolesnike, a to se, normalno, može proveriti, da se oni ne zaustavljaju, da mogu da idu nesmetanu, da odu do kliničkog centra, do tih većih kliničkih centara ili instituta gde bi mogla da se pruži pomoć tim bolesnicima? Mislim da je to vrlo bitno. Ta koordinacija između Ministarstva zdravlja i Ministarstva unutrašnjih poslova je vrlo bitna, baš zbog toga. Ovo govorim zato što sam više puta razgovarao sa ljudima, sa mojim komšijama koji rade u domu zdravlja kao vozači hitne pomoći i njima se dešavalo. Čak se dešavalo na isti način kada se vozi trudnica koja ima probleme, kada se vozi veći broj takvih ljudi koji su imali infarkte, šlogove. Iz policijskih službi ih zaustave, a oni imaju upaljenu svetlosnu i zvučnu signalizaciju. Moje pitanje je da li je to po pravilima službe? Ukoliko jeste, voleo bih da nađemo mogućnost da ili promenimo zakon u tom delu ili da se donese neki podzakonski akt koji bi dao mogućnost da tim ljudima koji voze hitnu pomoć da se obezbedi nesmetano da rade, da voze i spašavaju živote. To je vrlo bitno pitanje za te ljude koji to rade, jer sutra oni gube i svoja radna mesta kada im se oduzme dozvola. Sa ovog mesta bih se još jednom zahvalio i Ministarstvu unutrašnjih poslova, o kojem sam malopre govorio. Inače, zahvalio bih se i ministru Vulinu, Vladimiru Iliću, ljudima iz PU Niš koji su zajedno sa ljudima iz Ministarstva unutrašnjih poslova iz Aleksinca, uz pomoć njihovih kolega iz Beograda, uspeli da pronađu zločince, monstruozne ubice koji su ubili porodicu u Aleksincu. Otac, majka i ćerka su ubijeni. Taj monstruozni zločin je stvarno urađen na način koji do tada nije viđen u tom kraju, u tom našem kraju gde je stvarno veliki broj građana bio uplašeni. Zbog toga, još jednom podrška našim policijskim službenicima da rade svoj posao i da se bore za svakog građanina da može da mirno spava. Još jedna velika stvar, isto Ministarstvu zdravlja, to moram da kažem, velike pohvale i gospodinu ministru Lončaru, ljudima koji vode Ministarstvu, direktorima domova zdravlja, instituta, doktorima, sestrama, tim našim vozačima koji voze tu hitnu pomoć o kojoj sam malopre govorio, njima bih stvarno izrazio veliku zahvalnost što se bore za svakog pacijenta, što se bore za svakog čoveka. Zbog toga mislim da je neophodno da se tim ljudima da veća podrška i ovako medijski, ali s druge strane i finansijski zato što stvarno daju sebe za svakog našeg građanina. Još jednom, zahvaljujem se svima i voleo bih, pozivam ne znam po koji put, da se što veći broj ljudi vakciniše, jer samo će vakcinacija spasiti sve nas od korone. Hvala još jednom i velika podrška svim našim ljudima koji se bore za svakog našeg građanina ovde u Srbiji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsedniče, gospodine Zukorliću. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, dozvolite mi da, pre nego što postavim pitanje, čestitam godinu dana rada Vlade Republike Srbije, koju je parlament izabrao 28. oktobra 2020. godine, a koja je Vlada kontinuiteta. Vlada koja je nastavila privredne i društvene reforme u Srbiji i treba da dovede Srbiju u svet i dovešće Srbiju u svet razvijenih zemalja. Ovo je svakako reformska Vlada, kako smo rekli prilikom konstituisanja i formiranja Vlade Republike Srbije, reformska Vlada za teško vreme, Vlada koja je pokazala da onda kada je najteže sistem može da funkcioniše i da ostvaruje dobre rezultate. Svakako je danas prioritetan cilj i rukovodstva Srbije i Vlade da se odbranimo od neprekidnih i sve brutalnijih napada na naš državni integritet i suverenitet, pre svega. Ovih dana od strane Prištine, ali i iz drugih delova regiona, orkestrirano se vrši pritisak na Srbiju kako bi se odrekla dela svoje teritorije i dopustila albanskim separatistima, koje vodi jedino neopisiva mržnja prema svemu što je Srbija danas i što će Srbija biti u perspektivi. Po ko zna koji put oglasila se Vjosa Osmani, koja više ni u jednoj izjavi ne može da prikrije svoju mržnju. Ona je juče izjavila da je Srbija kancer Evrope i da njihovoj improvizovanoj državi Kosovo ne pada na pamet da menja svoj ustav kako bi se osnovala zajednica srpskih opština i da zajednica srpskih opština može eventualno da bude nevladina organizacija. Osmanijeva u svom brutalnom verbalnom pohodu na sve što je srpsko ide i dalje. Ratno-huškačkom retorikom javno poziva NATO pakt i druge evropske saveznike da kosmetske Albance odbrane od Srba i Rusa, govoreći kako region treba odbraniti od uticaja Ruske Federacije. Jasno je da Osmanijeva ovakvim predstavama želi da se predstavi kao najvažniji branjenik interesa zapada na ovom prostoru. Valjda misli da bilo kakvu odluku o Srbiji može da donese bez Srbije koja kao suverena država ima, naravno, svoje interese. Koliko god sve ovo Priština radi samo radi skretanja pažnje sa svih zločina koji su prema Srbima činjeni u celom regionu, ovo je nedopustivo i ne može se dopustiti niti prećutati ovakvo svakodnevno atakovanje na Srbiju i na srpski narod. Albanski mediji takođe orkestrirano preko medija napadaju Srbiju. Najsvežiji primer za to je događaj vezan za, recimo, izbor za mis sveta, kada su predstavnici Albanije, Srbije i lažne države Kosovo pokazali znak albanskog dvoglavog orla albanska štampa nije reagovala, ali kada su pokazali tri prsta kao srpski simbol, tamošnji mediji su ih osudili rekavši da su tri prsta simbol mržnje prema Hrvatima, Albancima i prema Bošnjacima. Tako nešto mogu da smisle samo bolesni umovi. Zato mi moramo da u svakom momentu pokažemo složnost i da tamo gde predstavljamo Srbiju to bude dostojanstveno i patriotski. Pre dva dana sam govorio o današnjem skupu Albanaca, Hrvata i Bošnjaka ispred Konzulata Republike Srbije u Njujorku, koji je svojevrstan diplomatski skandal. Ni o ovom skupu, niti o ratnohuškačkim izjavama Osmanijeve niko se, nažalost, iz međunarodne zajednice nije do danas oglasio. Nedopustivo je da prećutimo i novu jučerašnju provokaciju Hrvatske, odnosno vlasti u Vukovaru, koja juče ponovo nisu srpskoj manjini dozvolili upotrebu ćirilice. Istovremeno se od strane navijača Fudbalskog kluba „Dinamo“ iz Zagreba čuje pesma „Oj, hrvatska mati, Srbe ćemo klati“. Nažalost, ni Hrvatska se nije oglasila povodom današnjeg protesta u Njujorku, čiji ćemo ishod videti u toku dana. Sve ovo je nedopustivo, posebno što se povodom ovih povoda ne oglašava ni međunarodna zajednica i spreči ovakva divljanja, koja samo vraćaju nazad sve naše pokušaje da vodimo miroljubivu politiku u regionu, da sačuvamo mir i stabilnost u regionu, a često smo radi mira i stabilnosti u regionu pravili kompromise, koje drugi narodi ne bi pravili. S druge strane, od Srbije se otvoreno i bez skrivanja traži da odustane od svojih nacionalnih interesa, da dozvoli rušenje sopstvenog državnog integriteta i suvereniteta, što Srbija nikada kao ucenu neće prihvatiti. Mi jesmo za dijalog, drugi nisu. Ono što je vidljivo je da što je Srbija jača, to su napadi na Srbiju brutalniji. A kome to smeta država koja, uprkos svim udarima sa svih strana u regionu, još uvek pruža ruku pomirenja i otvoreno jača regionalnu saradnju, pre svega, u svim segmentima društva, što se potvrđuje u zakonodavnoj aktivnosti našeg parlamenta. U vezi sa ovim orkestriranim napadima na Srbiju, postavio bih Vladi sledeće pitanje – da li se planiraju diplomatske i druge aktivnosti Vlade, kako bi se reafirmisalo poštovanje međunarodnih dokumenata, pre svega mislim na Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti UN, koju bi mnogi da zaborave, ali naravno, i Briselski sporazum, koji jedino Srbija za sada ispunjava? Koji bi to bili politički koraci i da li se može još energičnije tražiti od međunarodne zajednice i UN i EU, odnosno Brisela, da stane na stranu međunarodnog prava i pokaže snagu i mogućnost da privoli drugu stranu, odnosno Prištinu, da prestane sa ratnohuškačkom politikom, sa otvorenim napadima na Srbe i ucenama? (PREDSEDAVAJUĆI: Kolega Milićeviću, imajte obzira na vreme, molim vas.) Završavam, samo još jedna rečenica. Zahvaljujem. Ovo pitam u kontekstu najava Prištine da će 6. novembra preuzeti trafostanicu „Valač“, što bi bila crvena linija za Srbe, posle terorističkog upada na sever Kosmeta pre desetak dana. Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući.
Reč ima narodni poslanik Nebojša Bakarec. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani građani, ja ću na tragu onoga juče, mislim da je važno, ovi ljudi juče nisu bili, nažalost, ovde u Skupštini. Dakle, tražim obaveštenje od Zaštitnika građana i Poverenice za zaštitu ravnopravnosti o tome šta mogu da preduzmu i šta će preduzeti povodom ugroženih i zapostavljenih prava predsednika Republike, njegovog sina Danila, brata Andreja i ostalih članova porodice Vučić, jer ovo je i te kako u nadležnosti Poverenice i Zaštitnika. Dakle, predsednik Republike i članovi njegove porodice su žrtve višegodišnje dehumanizacije, neravnopravnosti i diskriminacije po osnovu stranačke pripadnosti, državne funkcije ili srodstva. Postaviću pitanje – ko štiti ugrožena i zapostavljena prava i slobode predsednika i njegove porodice? Možda će predstavnici ovih regulatornih i nadzornih tela da nam kažu – ljudska prava i slobode predsednika i njegove porodice moraju da budu kolateralna šteta položaja predsednika Republike. Niko normalan se neće složiti sa ovom tvrdnjom. Predsednika i njegovu porodicu najviše štitimo mi poslanici, funkcioneri SNS i pojedini ministri Vlade, na čelu sa Anom Brnabić. Nadležne institucije to ne čine. Kao rezultat ćutanja institucija imamo četvorogodišnju hajku i dehumanizaciju pre svega Aleksandra, Danila i Andreja. Pri tome, jedina njihova krivica je što postoje, što su predsednik, sin i brat i što nisu po volji đilasovskoj opoziciji i medijima. Dakle, oni nemaju nikakvih veza sa kriminalcima, nisu se obogatili. Predsednik se politikom bavi, podsetiću, 27 godina i za to vreme od politike nije stekao bukvalno ništa, niti članovi njegove porodice, i Vučić i njegova porodica su čisti kao suza. Napadi, pretnje, klevete, uvrede i dehumanizacija su utoliko upadljiviji i nelogičniji zbog toga što Srbija vidno u ovih devet godina ekonomski napreduje, vodi miroljubivu politiku, pre svega spoljnu, naravno i unutrašnju, a napetosti u društvu su smanjene na najmanju moguću meru. Dakle, po logici i prirodi stvari, velika popularnost Vučića i uspesi bi morali da dovedu do drastičnog smanjenja napada, kleveta, dehumanizacije i svega, dakle, po prirodi i logici stvari, ali to nije slučaj. Dakle, onda možemo da zaključimo da samo neko, pod znacima navoda, veštački podstiče ceo ovaj proces. Kada pogledamo ko su nosioci te pojave, dakle, korumpirani i kompromitovani deo opozicije i njihovi još gori lideri Đilas, Jeremić, Marinika itd, strateški povezani sa delom zapadnih struktura, kompromitovani mediji koji su u vlasništvu opet tajkuna Đilasa i Šolaka i pojedine kompromitovane NVO pod uticajem Zapada, sve je jasno. Onda nije slučajno da su napadi na Vučića i porodicu Vučić udesetostručeni od trenutka kada se Đilas vratio u politiku, odnosno od 2018. godine. Ekstremna opozicija i njeni mediji istovremeno u ovom periodu rade i na pripremi terena za pokušaj nasilnog obaranja vlasti u Srbiji, što je pokušano, podsetiću vas ponovo, u aprilu 2019. godine napadom na Skupštinu Srbije, pokušajem upada u Skupštinu grada, napadom na Predsedništvo i konačno 2020. godine onim grozotnim napadom na Skupštinu Srbije, najvažniju instituciju u Srbiji, kada je povređeno od strane nasilnika 140 policajaca, od čega mnoštvo teško, a jednom policajcu su polomili đilasovci i obe noge. Setimo se stalnih pretnji ubistvom, optužbi za fašizam i izdaju, pretnji rušenjem vlasti na ulici u krvi, proganjanjem po ulicama, pretnji bacanjem u reku, pretnji sudovima, revolucije i pozivima na pobunu. Borba protiv dehumanizacije je zadatak kojim, naravno, treba da se bave Zaštitnik građana i Poverenica. Došli smo u apsurdnu situaciju da postavimo pitanje – da li društvo utemeljeno na poštovanju ljudskih prava, toleranciji i uvažavanju različitosti, a što Srbija jeste, da li to obuhvata i Danila, Andreja i Aleksandra? Da li njih trojica imaju pravo na ostvarivanje ravnopravnosti i zaštitu od diskriminacija? Da li i ostali članovi porodice uživaju ova prava? Da li majka Aleksandra Vučića ima ljudska prava? Srbija je, zahvaljujući predsedniku Vučiću, postala pristojno, civilizovano i pravedno društvo. A da je predsednik Republike ugrožen posvedočio je pre izvesnog vremena i bivši Zaštitnik građana Saša Janković. Ukoliko Zaštitnik i Poverenica ne veruju da je predsednik uopšte i ugrožen, a kamoli dehumanizovan, samo da ih podsetim na ubistvo premijera Đinđića, na pokušaj ubistva Aleksandra Vučića u Srebrenici, na oružje skriveno u Jajincima kao priprema atentata na Vučića, svedočenje Čabe Dera, uskoro završavam, da su mu nudili ogroman novac da ubije Vučića, izjave načelnika UKP-a gospodina Bogdana Pušića da je klan Belivuk za 27. januar ove godine pripremao atentat na predsednika Srbije. Završavam. Izlišno je, ali ponoviću, Angelina, Anđelko, Tamara, Ksenija, Milica, Danilo, Andrej, Aleksandar i Vukan imaju jednaka ljudska prava kao i svi ostali. Kažu da se ljudska prava temelje na ljudskom dostojanstvu. Ljudsko dostojanstvo je ideal za koji se vredi boriti i umreti. Mi ćemo se izboriti za sva prava porodice Vučić, ali ostaćemo živi i pobedićemo na izborima 2022. godine. Živela Srbija! Hvala vam.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečena da sednici prisustvuje narodni poslanik Justina Pupin Košćal. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 4. do 6. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade i ministar rudarstva i energetike, Siniša Mali, ministar finansija, Anđelka Atanasković, ministar privrede, Gordana Čomić, ministar za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Dušan Vučković, pomoćnik ministra privrede, Zoran Ilić, vršilac dužnosti pomoćnika ministra rudarstva i energetike, Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija, Jelica Trninić Šišović, načelnik odeljenja u Ministarstvu privrede, Gordana Savić i Sandra Tasić, šefovi odseka u Ministarstvu privrede, Miladin Maglov, registrator Registra privrednih subjekata u Agenciji za privredne registre i Ružica Mačukat, zamenik registratora Registra privrednih subjekata u Agenciji za privredne registre. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda, pod tačkom 4, 5. i 6, a pre otvaranja zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa, podsećam vas da prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave, za poslaničke grupe, iznosi pet časova. Molim poslaničke grupe, u koliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika, član 90. stav 4. Poslovnika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, i Predlogu zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji „Pametna brojila“, između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Da li predstavnici predlagača žele reč? Da. Ministarka Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. U ime Vlade Republike Srbije i ministarke privrede, pred vama smo danas da odbranimo ideju o izmenama i dopunama zakona, koji bi trebalo da dokažu da je Srbija čvrsto, kako na putu transformativnog sveukupnog transformativnog posla, kada su u pitanju evidencije, kao što je Agencija za privredne registre ili zajednička borba protiv korupcije, pranja para, kao što je Centralni registar vlasnika, ali tako i o „pametnim brojilima“, znači o svojevrsnoj digitalizaciji, koja bi trebala da bude naša svakodnevna kućna, rutinska osobina u mesecima i godinama pred nama. To je suština ova tri predloga izmena i dopuna zakona, kao i Zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji „pametna brojila“, između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Kako i na koji način je došlo do toga da Vlada usvoji ove predloge izmena i dopuna zakona, na osnovu primene Zakona o planskom sistemu, odnosno dobrovoljne obaveze Vlade u primeni zakona, da se eks-spost analizom, tj. temeljnom analizom šta valja, a šta ne valja, od primene postojećih i važećih propisa, nađu razlozi zašto je primena loša, nađu načini da se predlože rešenja kojima će ta primena biti bolja i naravno, da se onda pred vama, narodnim poslanicima, izađe sa argumentima, u raspravi kojom ćemo, nadam se, na kraju i načelne rasprave i rasprave u pojedinostima, učiniti mnogo jasnijim u javnosti Srbije i građanima Srbije, zbog kojih sve ovo radimo. Zašto je dobro imati ugovor između Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke o pametnim sistemima merenja, zašto je dobro menjati Zakon o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, i zašto je potrebno pojasniti odredbe u Zakonu o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Dakle, sa svešću tome da je ova skupština temeljna i kroz matični odbor, inče razmatrala šta valja i šta ne valja i da ćemo tokom rasprave, od vas čuti, sve ono što bi možda i poboljšalo postojeće predloge izmena i dopuna zakona, najkraće što možemo o sva tri akta, koji su pred vama. Dakle, ugovor o zameni uređaja, odnosno ugovor o pametnim sistemima merenja. Svi mi, koji smo, kako je moj deda govorio, „odavno“, kad god mu kaže neko da je mator, on je rekao – konj je mator, a mi smo odavno, dakle mi svi koji smo odavno, znamo koliko je problema među građanima, kada su u pitanju očitavanja elektronskih brojila, koliko je problema ustanoviti moderno upravljanje elektro distributivnim sistemima, koliko je posla pred nama, kada je u pitanju zamena energetskih izvora i sve ono što se tiče energetske efikasnosti, što smo preuzeli, kao obavezu, zbog boljeg i zdravijeg života svih nas, zbog jeftinijeg, nadam se, nabavke električne energije i koliko je važno da se na jednostavan način digitalnim tehnologijama svakom građaninu, korisniku električne energije omogući dnevni uvid u potrošnju, u obaveze i način na koji mu se električna energija dostavlja. To je u suštini ugovor koji je u vrednosti od ukupno 80 miliona evra, u dve faze, pred vama na odobrenje. Dakle, da se sa ciljem poveća efikasnost, upravljanje i kontrola distribucije. Samo anegdotski da dodam, zašto ovo nisu tek neke reči koje uvek ljudima zvuče, kao fraza, zato što smo mi, koji smo odavno, sedeli često sa raznima koji su u EU, pomagali i znanjem i sredstvima da se unapredi sistem elektrodistribucije, što su svašta mogli da razume, da se prevede na bilo koji jezik, ali nisu mogli da razumeju šta su to divlji priključci, niti smo mi mogli da im objasnimo, niti su mogli da razumeju šta su to neispravni strujomeri. To je zato što je razlika između uređivanja ovog sektora u društvu između nas i njih, možda nekoliko decenija ili manje, ali to nije razlog da mi nastavimo da kasnimo, nego je razlog upravo da ih što pre stignemo i da govorimo istim jezikom kada je u pitanju efikasnost i upravljanje i kontrola distribucije. Pametna brojila trebalo bi da svima nama omoguće sigurniju potrošnju, veći uvid u to šta i kako trošimo i naša je nada da će to pomoći i da svako u svom domaćinstvu razmišlja, a kako bi mogao da uštedi energiju ako je svestan da je troši možda više nego što je neophodno. Daću vam samo primer bez pametnih brojila, da smo letos svi podobijali račune za struju koji su bili znatno veći zbog neophodne potrošnje uređaja za hlađenje, ali je to tako dramatično kada vidite. Upotreba pametnih brojila omogućiće vam da štedimo svaki dan, jer je to nama na korist u svakom domaćinstvu, ali sa svešću da tako štedimo i za ukupan energetski bilans celog društva. Drugi cilj jeste smanjenje gubitaka, koje se sada javlja, a treći cilj je smanjenje operativnih troškova. Sa nadom da ćemo razumeti i kao Vlada i kao Skupština, da je to važan posao, mi očekujemo i vaše opaske, kritike, možda bolja rešenja sa uz konsultacije, nadam se i prihvatanje onog što je posle eks analize posle napravljeno kao previd. Drugi akt koji je pred nama su izmene i dopune o postupku registracije u APR-u. On ukupno ima nekoliko grupa promena, izmena ili dopuna. Dakle, radi se o proširenom krugu lica ovlašćenih za podnošenje prijave. To je još jedna od odredbi koja je proizašla iz eks-post analize, dakle, šta se javljalo kao primedba onih koji su korisnici usluga APR, ali i same struke koja radi u APR-u. Drugi cilj je usklađivanje sa Zakonom o upravnom postupku i to je jedan od ciljeva koji će se vrlo često u našoj Skupštini događati kao opisani cilj, zbog toga što ne možemo istovremeno da izmenimo i dopunimo sve zakone, nego imamo neke zakone koji se odnose na materiju, kao što je Zakon o upravnom postupku, koji će iziskivati izmene i dopune drugih zakona. Da napravim digresiju, za zakone iz nadležnosti Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog biće niz zakona koji će biti menjan zbog vašom voljom usvojenog Zakona o rodnoj ravnopravnosti. Ono što želimo da postignemo izmenama i dopunama koje su pred vama je da imamo unapređenje uslova za početak poslovanja. To je vrlo često bila ozbiljna primedba i onih koji nam mere kako se ponašamo prema ljudima kao administracija, kao državna uprava, prema ljudima koji žele da otpočnu poslovanje, da li je tu prijateljsko okruženje ili nije. Jedna od ovih odredbi je upravo pravljena sa ciljem da se unaprede uslovi za početak poslovanja. Drugo je da se usklade odredbe zakona sa već postojećim zakonima o elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja i da time harmonizujemo ono što je inače proces digitalizacije u ovoj oblasti. Već sam rekla da mi koji smo odavno, znamo šta su bile i početne teškoće i velike prepreke kod digitalizacije, kod elektronske komunikacije kod APR-a, ali i šta su prepreke koje dolaze iz naših navika. I to je sve potpuno normalan proces. Događao se i u drugim društvima dok nisu zaokružile svoj sistem elektronskog poslovanja i poslovanja od poverenja, tako da, svako onaj ko želi da koristi usluge APR-a, da se oseća da je u prijateljskom okruženju, da svoje poslove obavi kako treba i da tako, učeći od drugih, ali koristeći i kreativni potencijal struke koja se inače sada bavi APR, nezavisno od toga ko je u kom Ministarstvu, dakle da postignemo ono što je cilj transfomativnog energije u državi, a to je da za sve u državi napravite prijateljsko okruženje, za onoga ko pristupa APR-u, za onoga ko pristupa zahtevu pravdi, za onoga ko pristupa saobraćaju. Dakle, vladavina prava vam se mahom svodi na to da imate prijateljsko okruženje za sve korisnike o kojima mi brinemo i danas u ovoj sali, želeći najbolji mogući pravni okvir za ispunjenje njihovih usluga. Poslednji akt koji je pred vama je zakon o izmenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Ovo je jedan od zakona koji je knjiški primer šta to znači transformisati društvo uz pomoć evropskih integracija, planirajući i mereći sve ono što se dešava kroz eks-post analizu postojećih pravila i pokušavajući da napravite eks-anter analizu šta to da donesemo kao zakonski okvir da bi zaista bili ispunjeni svi ciljevi koji se tiču sadržaja Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Dakle, radi se delom o merama iz Akcionog plana „2020–2022“, kada je reč o prekršajima u slučaju osnivanja i radi se sa ciljem da se spreči unošenje u registar imovine bilo koje imovine stečene kriminalom. Za kraj, kao i zakoni koji su pred nama, tako i bilo koji drugi zakon ne nosi sa sobom zlatna i nepogrešiva rešenja i ne stvara prijateljsko okruženje za vladavinu prava, bez napora svih nas, na svakom mestu, iz budžeta plaćenih da se to zaista i dogodi. S nadom da ćemo sva tri zakona danas kroz pretres poboljšati vašim doprinosom, vašim idejama i vašim radom, zahvaljujem na strpljenju i saradnici i ja vam stojimo na raspolaganju za svako pitanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sada reč ima dr Aleksandra Tomić, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarko, kolege poslanici, mi smo na Odboru za finansije kao jednu od tačaka dnevnog reda nakon izglasavanja rebalansa budžeta usvojili i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji tzv. pametna brojila. U stvari,, država se opredelila u skladu i sa Klasterom 4, kada je u pitanju Zelena agenda i sa onim svim zakonima koje smo ovde glasali kao jedan paket zelenih zakona, da uvede pametna brojila kao jedan od novih sistema funkcionisanja kad je u pitanju očitavanje električne energije. Ono što je jako važno da je sporazum, odnosno garancija ukupnog projekta u iznosu od 80 miliona evra, u prvoj fazi 40 miliona evra, država dala garancije, što znači da će konkretno za građane Srbije – Čačka, Niša i Kraljeva 205.000 korisnika dobiti mogućnost elektronskog praćenja svojih računa, odnosno nadležne elektrodistributivne jedinice će pratiti potrošnju električne energije kroz korišćenje pametnih brojila, naravno, uz pomoć određenog softvera koji treba da bude nabavljen kroz ovaj projekat. Ono što je najvažnije, i to je ministarka i naglasila, da je IBRD, zajedno sa Vladom Srbije, sklopio ovaj ugovor, ali da ovim uvođenjem pametnih brojila, odnosno kao jedan deo pametnih mreža takozvanih, suštinski, mi ulazimo u jednu novu eru i digitalne i energetske tranzicije i time u stvari štedimo, pre svega, smanjujemo gubitke koji su se javljali ranije na mrežama usled korišćenja starog modela brojila. Te uštede iznose nekih, ministarka energetike je navela, na godišnjem nivou oko 200 miliona evra, što nije mala cifra. Drugo, mi štedimo samim tim i CO2 emisiju, koja je u iznosu 5.000 tona na godinu dana. Znate da smo na tom putu evropskih integracija jako pažljivi kada je u pitanju emisija CO2 upravo zato što se uvode određene kvote za plaćanja. Samim tim, mi ovde imamo višestruku korist i za budžet Republike Srbije. Zbog toga mislim da su i članovi Odbora sa zadovoljstvom prihvatili ovakav jedan predlog. Druga stvar, što ovaj projekat nije za godinu dana. To je nešto što će se sprovoditi i onim programom Srbija 2025, što znači da će se odnositi na celu Srbiju i da će se ići grad po grad, korisnici po korisnici, upravo fazno, tako da je zadnji period završetka i ovog povlačenja i ovih kreditnih linija negde 2027. godina. Srbija je na putu ekonomskog rasta i razvoja. Sve je ovo u funkciji toga, za dobrobit svih građana Srbije. Hvala.
Reč ima ministarka.
Zahvaljujem. Kratka opaska. Zahvaljujem narodnoj poslanici Aleksandri Tomić. Saradnici su me upozorili da sam napravila lapsus lingve sa 80 miliona projekta. Od toga su garancije 40 miliona. Zahvaljujem i ispravno je onako kako je narodna poslanica Tomić kazala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, predsednik Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, potpuno se slažem što je koleginica Aleksandra Tomić kao izvestilac Odbora za finansije rekla o ovom Zakonu o zaduženju za nabavku električnih brojila, takozvanih pametnih brojila, pogotovo što je to u nadležnosti Odbora kojim trenutno ja predsedavam i svakako da je u interesu i EPS-a i građana Republike Srbije da u cilju poboljšanja naše energetske efikasnosti dođe do zamene već prilično zastarelih brojila koji stvaraju određene troškove, a i ne prikazuju stvaran utrošak električne energije. Takođe, Odbor za privredu je preporučio, prihvatio predloge zakone u načelu koji se odnose na predloge o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre. Jasno je svima da živimo u 21. veku, da već kada postoji mogućnost elektronske uprave da mnogi naši građani ostvare neka određena svoja prava, a da ne idu više na šaltere, da ne gube dragoceno vreme, da bi morali da u nekom trenutku predvidimo i mogućnost da se privredni subjekti takođe osnivaju na određen način elektronskim putem i da je zato potrebna zakonska regulativa, što je svakako izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije privrednih subjekata učinjeno. Međutim, da sve bude kompletno, bilo je potrebno i uraditi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, i to iz više razloga. Prvi je taj zato… Ukoliko ne bismo imali jedan ovakav Centralni registar da bismo imali situacije da ne postoji zakonska regulativa koja će da sprečava pranje novca i finansiranje organizovanog kriminala i terorizma. Utoliko je bitno da jedan ovakav zakon stalno unapređujemo i činjenica da smo samo pre nekoliko meseci imali jednu situaciju da su istraživački novinari utvrdili da je Dragan Đilas, predvodnik bivšeg režima, na različite načine, po egzotičnim destinacijama upravo, sakrio blizu 60, možda i 70 miliona evra. Moram da kažem građanima Srbije da zbog upravo ovakve regulative koju Republika Srbija ima ti tokovi novca uopšte nisu išli preko naših računa, već su nekako uvek započinjali svoj put na tim egzotičnim destinacijama, a isti ti iz bivšeg režima nas su napadali ovde u Skupštini Republike Srbije kako Republika Srbija nema zakonsku regulativu koja bi sprečavala pranje novca i finansiranje terorizma. Još jednu stvar moram da istaknem. Ja se nadam da ćemo u nekom budućem periodu… Kada su u pitanju privredna društva, ne može neko neku imovinu koja se nalazi u Srbiji da proda, a da novac od te imovine završi na nekom od egzotičnih računa. Imali smo tu situaciju baš kada je Mišković prodao „Maksi“ „Delezu“ i novac je završio na Kipru, završio je jednim delom u Bugarskoj i jednim delom u Sloveniji. Dinar nije ostavljen u Srbiji, a bivši režim je to prikazao kao najveću stranu investiciju na teritoriji Republike Srbije, a dinar nismo videli. Naravno da nam je potreban i zakon kojim bismo utvrdili stvarne vlasnike određenih privrednih društava, jer ta manguparija, koja je vladala Srbijom od 2001. do 2012. godine i koja se enormno bogatila dok je bila na vlasti, pokušavaće na sve moguće načine ili da novac izvuče iz Republike Srbije ili da ga vrati u Republiku Srbiju i legalizuje. Naša zakonska regulativa to treba da spreči. Svako ko je prisvojio nešto što mu po zakonu ne pripada treba da odgovara i prljavi novac ne sme nikako da uđe u legalne tokove. Zamislite vi sada da neko fizičko lice osnuje jedno privredno društvo, to privredno društvo osnuje drugo privredno društvo, drugo osnuje treće, a treće osnuje četvrto, a onda drugo ode u stečaj. Ko je vlasnik trećeg i četvrtog privrednog društva? Tako se u stvari gubi trag i vlasnicima i ako krene po zlu i neko dođe pod udar zakona iskoristiće nedostatak zakonske regulative da se zaštiti. Republika Srbija je pre svega ozbiljna država, ima ozbiljnu zakonsku regulativu i nećemo da dozvolimo da bilo ko ni sa strane, a ni odavde od ovih naših pere novac ili finansira terorizam ili finansira organizovani kriminal. Iz tih razloga Odbor za privredu je podržao ova dva zakona i preporučuje Narodnoj skupštini da ih usvoji.
Zahvaljujem. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Reč ima narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovana ministarko, koleginice i kolege, izmene i dopune Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, kao i izmene i dopune Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika u jednom delu oslanjaju se jedan na drugi i važno je da istovremeno danas raspravljamo o tim izmenama i važno je da oba zakona, odnosno izmene i dopune zakona usvojimo u danu za glasanje. I jedan i drugi zakon imaju isti cilj, a to je da se unapredi poslovni ambijent u kome rade naši privrednici. Prošlo je 17 godina od osnivanja Agencije za privredne registre i zaista ima višestruki značaj. To se može videti u praksi, naročito kod privrednih subjekata, pre svega, zbog informacija koje možemo dobiti u Agenciji za privredne registre. Na taj način, ulaskom u bazu podataka, mi možemo videti na neki način ne samo krvnu sliku naše privrede, već i najosnovnije podatke svakog preduzeća, što naročito olakšava posao kada sarađuju jedni sa drugima, mogu da imaju uvid kako posluje njihov partner, da li je možda on u dugovima, kakav je njegov status na tržištu i u svakom slučaju olakšava dalje procene za međusobnu saradnju. Na internetu su uvek dostupni zvanični podaci o strukturi, godišnji izveštaji o radu, propisi, ali, kao što sam rekao, i osnovni podaci svih privrednih subjekata u Srbiji. Zbog toga je važno da konstantno radimo na modernizaciji Agencije za privredne registre i upravo su izmene i dopune Zakona o postupku registracije u Agencije za privredne registre usmerene ka tom cilju. Jedan od ciljeva izmena i dopuna zakona odnosi se i na to da prijava za osnivanje privrednog društva ubuduće se podnosi elektronskim putem, odnosno samo elektronskim pute, i to je u skladu sa koncept e-Uprave i u skladu sa digitalizacijom koja se odnosi na poslovanje naših privrednih subjekata. Navešću podatak koji je objavila Svetska banka. Svetska banka je uradila jedno istraživanje, odnosno jednu analizu koja se odnosi na naše područje. Da bi jedan početnik, neko ko želi da uplovi u preduzetničke vode samo otvorio preduzeće, da bi izvršio postupak registracije, prijave, da bi se registrovao kod Republičkog fonda za zdravstveno i socijalno osiguranje, da bi dobio potvrdu o PIB-u, da bi otvorio račun u banci, za sve to, za taj prvi korak neophodno mu je da utroši dva dana. Kada se pređe na elektronski oblik poslovanje, konkretno na elektronsku prijavu, u tom slučaju potrebno je upola manje vremena. Dakle, za jedan dan sve ovo može da se obavi na jedan jednostavniji i kulturniji način, a ne da se dva dana ide od šaltera do šaltera, da se prikupljaju dokumenta i da se potom pristupi prijavi preduzeća. Izmene i dopune ovog zakona pružaju početnicima i druge olakšice u nekim drugim segmentima. Navešću da kada se za osnivanje preduzeća podnose dokumenta da odrađeni podaci koji se nalaze u dokumentima koji se vode po službenoj evidenciji mogu da se pribave i tako što Agencija za privredne registre traži po službenoj dužnosti te podatke od nadležnih organa. To je svakako olakšica za sve preduzetnike kada kreću, kada prave taj prvi koraka. Međutim, zakon je morao da upodobi i rok koji se odnosi na prijavu, odnosno rok za odlučivanje o prijavi ili eventualno odbacivanje prijave o osnivanju novog preduzeća. Taj rok je ostao kao i do sada – pet radnih dana. Dakle, registrator ima vreme od pet radnih dana da odluči da li će prihvatiti prijavu ili će odbaciti prijavu. Međutim, šta se tu menja? Po novom zakonu menja se rok otkada počinje da se razmatra prijava. Dakle, sada se smatralo da od trenutka podnošenja prijave postoji pet radnih dana da se prijava prihvati ili odbaci, a po novim izmenama i dopunama zakona taj rok počinje onog trenutka kada se dobiju svi neophodni podaci, odnosno kada se dobiju sva neophodna dokumenta. Zašto je to važno? Važno je za privrednike u slučaju kada neki državni organ ne dostavi na vreme registratoru određene podatke, onda budući preduzetnik, onaj ko radi prijavu, neće snositi posledice za tuđu neodgovornost, dakle za nečiju neažurnost ili za probijanje određenog roka. Gde su uočeni problemi u praksi? Problem je najčešće lociran kod onih državnih organa koji ne vode elektronsku evidenciju, a inače su po Zakonu o opštem upravnom postupku dužni da dostave sve podatke registratoru. U praksi se dešavalo da najčešće sudovi sa zakašnjenjem dostave određene podatke o tome da li je neko osuđivan ili nije, da li se protiv njega vodi krivični postupak i na taj način da je moguće da se prekorači zakonom propisani rok i dobro je što su načinjene izmene u ovom delu i one zaista idu na ruku osnivačima preduzeća. Ovaj zakon takođe usklađen je i sa drugim zakonima koji regulišu oblast elektronskog poslovanja, pre svega sa Zakonom o elektronskom dokumentu, elektronskoj indentifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju. Međutim, iako mi primećujemo zaista da postepeno raste poverenje u oblik elektronskog poslovanja situacija na terenu pokazuje da to poverenje ne raste onom brzinom kao što se očekuje i još uvek postoji negde i lebdi sumnja kod budućih preduzetnika u ovakav vid poslovanja, dakle u elektronsko poslovanje. Naravno, tu su i druge prepreke, kao što nekada ne postoji, odnosno postoji zapravo pristup internetu, ali je ograničen. Potrebno je nekada svi mi da unapređujemo znanje u ovoj oblasti, jer zaista radi se o modernim tehnologijama i logično da na taj način polako prelazimo sa tradicionalnog na moderne oblike poslovanja. Posedovanje i upotreba elektronskog potpisa još uvek nije zaživela u potrebnoj meri. I kada govorimo o samom procesu registracije preduzeća građani najčešće biraju da dođu lično u Agenciju za privredne i registre i tako obave ovaj deo posla. Važno je i što je dat rok od 18 meseci, dakle imaćemo godinu i po dana od usvajanja zakona da se sve ovo implementira u praksi. To je sa jedne strane važno i za korisnike registratora, ali je podjednako važno da ostavimo vremena za jedan kvalitetan softver koji će sve moći da podrži u praksi, ono o čemu danas i govorimo. Na taj način ostvarićemo uštede, kao što sam rekao u vremenu, ali ostvarujemo uštede i u novcu. Poznato je da elektronski oblik poslovanja donosi uštede za četvrtinu više nego kada govorimo o tradicionalnim oblicima poslovanja. Dakle, ako neko želi da uradi elektronsku prijavu preduzeća mislim da su njegovi troškovi za 25% niži nego kada tradicionalno ide i bavi se skupljanjem papirologije. Mi moramo zakonskim izmenama da obezbedimo uslove da se unapredi sistem poslovanja, samim tim da naša zemlja bude bolje rangirana i da zauzme status povoljne destinacije za investiranje. Da sačuvamo jedan trend koji je sada na snazi, ali ću podsetiti da više od polovine investicija koje dolaze u region završe u Srbiji, znači stranih, direktnih investicija. Svake izmene i dopune zakona, svaki novi zakon koji ide u tom smeru je dobrodošao i za naše preduzetnike, ali daje dobar signal stranim investitorima da smo mi jedno stabilno područje za poslovanje. Malopre sam pomenuo analizu Svetske banke i opet se moram vratiti na to da Svetska banka prati poslovanje u 190 ekonomija kroz 10 različitih oblasti. Jedna od tih oblasti jeste i ova koja se odnosi na prijavu preduzeća i pre svega toga se tiče određenih kriterijuma kao što je broj procedura, vreme koje je potrebno za prijavu preduzeća, troškove, minimalni kapital koji je neophodan za početak obavljanja nekog biznisa, a kao što sam rekao, mi zaista ovim izmenama i dopunama zakona šaljemo jednu dobru poruku i našim domaćim i budućim zapravo privrednicima, ali i stranim investitorima. Ova celokupna procedura odnosi se pre svega na mala i srednja preduzeća zato što ona čine oko 99% u učešću naše privrede i u njima je zaposleno od ukupnog broja radnika više od polovine. Takođe, u malim i srednjim preduzećima se tako radi da su ona uglavnom orijentisa na domaće tržište, ali napominjem da ni izvoz nije beznačajan s obzirom da se ne radi o velikim kompanijama i izvoz malih i srednjih preduzeća jeste 46%, što zaista nije malo za ovu oblast. Mi u SDPS najčešće ističemo i brinemo se o položaju zaposlenih, da imaju što bolji status, da imaju bolje plate, da imaju bolje uslove rada, ali isto tako vodimo računa o malom preduzetništvu, o srednjem preduzetništvu i znamo koliko je ono važno za dalji naš ekonomski razvoj, da je to jedna možda, u ovom trenutku, i najvažnija poluga ekonomskog razvoja Srbije. Ima dobrih primera, iako mala i srednja preduzeća često imaju određena ograničenja, ipak oni imaju kapacitet da ostvaruju konstantan rast, da proizvedu jedan kvalitetan produkt, a na nama je zaista da obezbedimo što bolje uslove da se tako prosperitetne firme pretvore u jedna velika preduzeća koja će imati značajno učešće na stranim tržištima. Kada sam rekao da ima dobrih primera tu ću navesti jedan primer iz oblasti malog i srednjeg preduzetništva kod nas, a odnosi se na sektor proizvodnje nameštaja od drveta koji dostiže udeo od 70% u ukupnom izvozu tog sektora. Preduzeća iz ove delatnosti imaju problem sa niskim nivoom produktivnosti, što je i logično, i sa finansiranjem novih tehnologija, ali gde je njihova konkurentska prednost na tržištu? To je da oni dobro koriste svoje znanje, da su konkurentni sa cenama i naravno sa brendovima konkurišu na stranom tržištu oslanjajući se na tradiciju. Ovaj sektor je dobar primer koji može da posluži i drugima da unaprede svoje poslovanje, da se uključe u međunarodne tokove, što doprinosi usvajanje novih znanja, novih tehnologija, sigurnom plasmanu robe, a naravno samim tim i boljoj naplati. Dugo vremena je bilo i ustaljeno mišljenje da su velika preduzeća jedini siguran pokretač privrednog i društvenog razvoja. Međutim, već 20 godina u ovom veku vlada sasvim drugačije verovanje, vlada jedan drugačiji trend, što je i logično. Mi još uvek nismo na onom procentu koji je u EU kada govorimo o učešću malog i srednjeg preduzetništva u ukupnoj privredi, ali u svakom slučaju i to je kod nas veoma važno pre svega iako se mala i srednja preduzeća često gase, osnivaju nova, na šta se konkretno odnose izmene i dopune ovog zakona. Praksa je pokazala da su obično mladi ljudi ti koji pokreću nove biznise, koji imaju nove ideje i oni unose svežu krv na tržište. Na kraju da istaknem i značaj izmene Zakona o centralnoj evidenciji stranih vlasnika i to je zaista jedna globalna tema kada govorimo o onom delu koji ima za cilj da se unapredi sistem blagovremenog otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Čini se uvek kada govorimo o terorizmu da je to nečiji drugi problem. Nažalost, i događaji od pre nekoliko meseci u Beču, a sećamo se ranije i Parizu i Briselu i u drugim evropskim državama govore da je terorizam problem na svetskom nivou, da svi moramo da se bavimo njime. Veoma je važno da utvrdimo ko su vlasnici kapitala, da slučajno ne bi došlo do unošenja takvog jednog novca u finansijski sistem i da takav novac posluži za finansiranje terorizma. Jednostavno, sve bezbednosne službe, svi zakoni kada govorimo konkretno o EU moraju da budu usaglašeni i neophodna je saradnja u ovoj oblasti. Sve ove izmene su u kontekstu modernizacije rada javne uprave i razvoja procesa digitalizacije. Građani treba da imaju potpuno poverenje u ovakav vid poslovanja jer je predviđen pristup podacima putem kvalifikovanog elektronskog potpisa ili kada se govori i utvrđuje identifikacija. Postoje dva, a u nekim slučajevima i tri nivoa bezbednosti. Tako da nema razloga za nepoverenje kada govorimo o elektronskom poslovanju. Takođe, poslanici Socijaldemokratske partije Srbije podržaće i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, jer mislimo da ćemo na ovaj način moći da računamo na sredstva u iznosu od 40 miliona evra koje će Elektroprivreda Srbije uložiti u uvođenje pametnih sistema merenja utroška električne energije. I zaista, to je jedna investicija u budućnost, sada ulažemo da bismo dugoročno ostvarili određenu korist. Dakle, preko 200 hiljada domaćinstava će na jedan moderan način, u realnom vremenu moći da prati troškove koje ostvaruju na ime potrošnje struje. Ovo, naravno, ima i pozitivne efekte, pre svega što veliki broj domaćinstava još uvek ima zastarela brojila, što za posledicu ima usporavanje u radu distributivnog sistema, a nekada i netačan prikaz stvarno utrošene električne energije. Mislim da ćemo na ovaj način pre svega unaprediti efikasnost, ali ćemo imati i bolju kontrolu nad distributivnim sistemom električne energije i, što je najvažnije, smanjiće se nivo gubitaka u distributivnoj mreži, što je generalno boljka kada govorimo o snabdevanju električnom energijom. Još jednom da ponovim za kraj da će poslanici Socijaldemokratske partije Srbije podržati sve izmene i dopune zakona o kojima danas raspravljamo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Sledeći narodni poslanik je potpredsednik Narodne skupštine, dr Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministrice sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, pre svega želim da se zahvalim ministrici Čomić što je danas prihvatila da ponese teret koji nije njen, da izveštava o zakonima koji nisu iz njenog sektora, što je za svaku pohvalu, ali svakako da ne možemo ignorisati i potrebu primedbe da podsetimo resorne ministre, izvestioce odnosno nosioce odgovornosti za predlaganje svojih zakona da budu pred Narodnom skupštinom i obrazlažu svoje zakone i odgovaraju na eventualna pitanja za svoje zakone. Znamo mi da su ministri zauzeti, ali ono što isto znamo jeste da je njihov prioritet ono što je opis njihovog radnog mesta, a jedan od najprioritetnijih njihovih poslova je zapravo predlaganje zakona, odnosno jedan od najozbiljnijih poslova koga rade. Osim toga, ne radi se o nekoj frekvenciji gde tokom godine oni, eto, mogu imati jedan, dva ili maksimalno tri zakona, tako da mislim da Narodna skupština zaslužuje da ovo pitanje ne bude ignorisano, već da se ministri potrude da budu pred nama poslanicima. Vidite da smo mi u mnogo težoj poziciji jer se moramo baviti svim zakonima, a oni imaju po jedan ili dva zakona i opet ih nema pred nama. Ovo je i preporuka i zamolba, ali bih želeo da oni koji na to mogu da utiču sa pozicije ne samo zamolbe već i insistiranja da prosto ubuduće pojačamo ozbiljnost odnosa prema zakonu, jer s kojom ozbiljnošću ćemo se mi poslanici baviti ovde, ukoliko nemamo resornog ministra koji se mesecima bavio zakonom da nam ponudi ovde dobra rešenja, izmene i dopune, a onda ga nema među nama da nam odgovori na potrebna pitanja, da čuje naše primedbe, sugestije, jer zapravo tek tada imamo i pravi ambijent i pravu atmosferu za raspravu. Dakle, pred nama su danas tri teme, svakako važne, ne toliko inspirativne za neke velike govore, registri su registri, ali to ne umanjuje njihov značaj, tako da smo mi dužni dati puni značaj i pažnju tim zakonima, ma koliko ne bilo dovoljno prostora da sa registra pređemo na neku našu dnevno-političku aktualnu temu, što je inače poslastica nas narodnih poslanika. Međutim, registri inače predstavljaju onaj dosadni ali veoma važan deo državnog uređenja, jer po kvalitetu registra zapravo možete da ocenite kvalitet celokupnog poretka u jednoj zemlji, odnosno državi. Dakle, ukoliko imate uredne registre, onda to zapravo znači da imate urednu i uređenu državu, a uloga države odnosno državnog aparata jeste uspostava i održavanje reda u državnom aparatu, administraciji, odnosno u celokupnom sistemu države. Registri su zapravo ti koji predstavljaju i bazu za vođenje reda u državnom aparatu i administraciji, ali i ogledalo te same administracije. I dan danas se govori o sidžilima tzv. iz osmanskog perioda koji su rađeni u 17. veku, koji su bili toliko uredni da danas istoričari i te kako koriste te sidžile i oni predstavljaju primer uređenosti i urednosti. Tako da dok jedan sistem i jedna država ima tako kvalitetne registre, to znači da ona dobro stoji na svojim nogama. Što se tiče postupka upisa u registar APR, odnosno Agencije za privredne registre, ono što danas imamo jeste unapređenje tog postupka i samoga registra. Moram priznati, iako se neposredno ne bavim time, ali prema podacima sa kojima raspolažem i određenoj praksi i dodira koga sam imao, da je inače registar Agencije za privredne registre bio dobar. Dakle, to treba kazati, pogotovo što imam iskustva i sa nekim zemljama u našem okruženju kod kojih su još registri po onom starom iz vremena socijalističke Jugoslavije. Pa, recimo, u jednoj nama susednoj zemlji i dan danas kada hoćete registrovati neko udruženje, to je kao osnivanje neke mini države. To je takva procedura, da treba takvih odobrenja, gde ljudi kada registruju neko svoje udruženje organizuju slavlje jer su uspeli da se registruju. To još postoji, samo da znate, u našoj neposrednoj blizini. To je ovde rešeno još poodavno i funkcioniše dosta dobro. Ali, ono što sada imamo je dalje unapređenje samog postupka i samoga registra. To je jako važno. Dakle, važno je i za podsticaj, pogotovo mladih ljudi, da se usuđuju na osnivanje svojih privrednih subjekata, jer ukoliko od toga počinje sve, od same procedure registrovanja i osnivanja, jer ako se neko koleba, boji se šta znači imati firmu, osnovati svoj privredni subjekt, uključiti se u sve rizike koje to nosi i sve počinje od same registracije, ukoliko mu iskomplikujete registraciju, odnosno sam postupak upisa u taj registar, onda ste ga već uplašili. On kaže – dajte, to je nemoguće, gledajte samo šta mi treba papira da osnujem svoju malu firmu, a tek da se nosim sa svim tim. To izgleda na prvi pogled nebitno, ali je psihološki jako bitno. Ti prvi koraci usuđivanja da idete u privatne poslovne aktivnosti, da budete nosioci te odgovornosti, počinju od samog registra, od samog postupka registracije. To smo i do sada imali prilično dobro i efikasno, a sada to unapređujemo i to je svakako za pozdraviti i podržati i mi ćemo podržati usvajanje izmena i dopuna ovog zakona. Kada je u pitanju Centralni registra stvarnih vlasnika, uvažavajući sve ovo što sam kazao i što se opšte odnosi na registre, da ne bih ponavljao, ali ono što ovaj registar čini značajnim jeste i suštinska intencija zbog koje se uspostavlja i ima ovaj registar, a to je nastojanje države da izbegnemo određene mahinacije, određenu hipokriziju, određeno skrivanje stvarnog vlasnika. Stvarni vlasnik je nešto što nema razloga da bude skriveno ako je sve kako treba, a ako nije kako treba onda treba da se sakrije. Sada, uglavnom razlozi za skrivanje vlasništva nad određenim bogatstvom, određenim privrednim subjektom, određenim biznisom su najčešće sa namerom da se izbegnu određene obaveze, poreske obaveze ili neke druge zakonske obaveze. Međutim, ne treba zaobići, niti zanemariti i neke druge razloge zašto neko skriva svoje vlasništvo nad nečim. To je nešto što zadire u svojevrsnu socio-psihologiju našeg prostora i što, po meni, predstavlja posledicu nekih ranijih ideologija koje su ovde vladale i koje su nam nametnule osećaj da je sramota biti bogat, da je sramota biti uspešan i da nije dobro da imate određene firme, određene imovine, a ako to već imate, onda je bolje da sakrijete. Dakle, to je ono što je sivo ili crno u pozadini takve namere i to je kultura mišljenja koju bi trebalo da menjamo. Dakle, to je kultura mišljenja koju bi trebalo da menjamo da prosto podižemo svest da nije niti sramota, niti greh biti uspešan i biti bogat. Ono što jeste i sramota i greh je biti lopov, biti nezakonito bogat, ukrasti od države, ukrasti od naroda, ukrasti od nekog drugoga. Dakle, to je ono što bismo morali da poradimo, doduše dugoročno, jer to se, ta se svest ne može tako brzo menjati. Ono što se uvuklo i među nas političare u pogledu nekog, da kažemo, populističkog kursa ili diskursa da, eto, je najlakše ili mislimo da je najlakše dobiti glasove time što ćemo se predstaviti siromašnim. Dakle, mi političari, kao, eto, ja sam siromašan, ja nemam ništa i onda narod treba da mi veruje i da mi da svoje glasove. Ne znam, iako mi mnogi kažu da nisam neki Bog zna političar u pogledu ovih populističkih, da kažemo, akrobacija i da me ne očekuje neka blistava karijera u tom pogledu, ja sam pokušao da se proanaliziram ili revidiram, ali nešto ne mogu da se tu menjam. Da li zato što je kasno se menjati u ovim godinama ili što imam određene etičke barijere da budem licemeran. U životu nikada nisam podlegao licemerstvu i to me jako puno koštao, ali se nisam pokajao i zato i u politici ću učiniti šta mogu. Ja svoju političku ponudu doživljavam kao švedski sto koji se ne nameće, koji je u ponudi. E, sada, da biste prepoznali šta je dobro i zdravo na švedskom stolu nije dovoljno da je dobra ponuda, potrebno je i da imate ukusa i da znate šta hoćete da izaberete. Tako da, nije samo do jedne strane, nije samo do političara, nego, Boga mi, malo i do građana. To je, naravno, moj pristup. On je više elitistički i on ne donosi preveliku masu glasova. Ja sam toga svestan, ali ja se i u politici što je iracionalno usuđujem ili odlučujem na kvalitet jer mi tako prija i nemam nameru to da menjam. Nadam se da je bar dobro danas imati i takvih. Prosto, neka ponuda bude bogatija, neka sofra bude raskošnija, pa neka uzme svako šta želi. Ja sam od onih koji je imao hrabrosti čak govoriti ovde i o platama narodnih poslanika, što je, onako, jedna od najjačih tabua, pred mikrofonom, ali ne i u hodniku. Dakle, eto, ja sam usudio, tako da mi je jedan novinar rekao – ti nisi normalan, gde ćeš o tome sada, na tome se gube glasovi? Onako naivno, ja – ljudi, pa nije pravo video neke stvari. Hajde, sad sam malo zaćutao, da ne ponavljam sve to pošto rizikovao bih ako bi se plate podigle, a da rizikujem a da se ne podignu onda mi, pogotovo, nema smisla. Kažem – ništa, i ja ću malo da omudrim, ne baš mnogo, ali malo, koliko je, dakle, neophodno. Međutim, eto, i o tome sam govorio. Sve je to deo te naše kulture da nešto sakrijemo, itd. Mislim da treba da težimo jednom novom vremenu u kome će biti časno i pošteno i pohvalno da budete uspešni i bogati, ali korektno, sa registrom, zapisanim stvarnim vlasništvom. Zato sigurno će trebati vremena, neće to moći brzo. Ili, bar, ako hoćete da bude uspešni u biznisu okanite se politike, jer nećete imati glasova. Dakle, za sad je tako. Mislim da to nije dobro, ali nije toliko bitno u politici šta ja mislim, mnogo je bitnije šta glasači misle jer oni na kraju odluče i daju koliko kome hoće podrške, odnosno poverenja. Na kraju, sviđalo se to nama ili ne, mi to moramo da poštujemo jer je sistem tako postavljen da se zapravo po broju glasova meri i poverenje koje imate da biste upravljali državom ili nekim njenim organom. Ali, sigurno je dobro da ovaj registar do kraja uredimo i da eliminišemo, dakle, mogućnosti mahinacija. Neko je pomenuo i terorizam, kako ćemo sa ovim registrom da sprečimo unošenje u zemlju prljavog kapitala. Postoji ta opasnost i treba to da se kontroliše, ali kod nas je mnogo primetnije iznošenje neko unošenje. Tako da, za naše stanje i ovaj registar će imati značajnije efekte da spreči iznošenje kapitala iz zemlje. Dakle, to je u ovom slučaju za nas interesantnije, ali naravno da ćemo na osnovu registra moći smanjiti mogućnosti bilo kojih zloupotreba. Kada su u pitanju pametna brojila, svakako da se radi o tehnologiji. Inače, kada je nešto novo uvek, koliko god da imate onih protagonista za novo i za novim, imate i onih koji imaju rezerve. Uvek će ih i biti. Pre neki dan na onoj debati na RTS-u potrošili smo sat vremena o litijumu i lignitu, ali ja se setih kad sam bio dečak, pa sam pomagao svom ocu da kosi na livadi tada su se pojavile motorne kosačice. To su bile velike rasprave na selu, da li i koliko motorna kosačica ugrožava travu, jer ona svojim uljem i naftom promeni miris trave i neće goveda da jedu travu. Mislim da smo mi negde skoro deset godina nastavili ručno da kosimo dok smo shvatili, odnosno dok su shvatili oni koji treba da oduče da kupe kosačicu, da je to besmisleno i da će motorna kosačica olakšati košenje. Da ne govorim druge primere, kad god se pojavilo nešto novo ono je dobilo svoje oponente i svoje protagoniste, ali oni koji odlučuju bitno je da shvate šta je to što će značajno modernizovati, olakšati tehnologiju koja je u ovom slučaju potrebna. U ovom slučaju ta brojila su neophodna iz mnogo razloga, što zbog efikasnosti praćenja, beleženja, čitanja, učitavanja brojila, što zbog smanjenja mogućnosti raznih manipulacija. Pomenuću, ne znam da li je ta pojava prisutna u drugim krajevima, ali zaista kod nas je jako mnogo žalbi i pritužbi o netačnim čitanjima, o oscilacijama na brojilima. Dakle, to su ogromne cifre u pogledu oscilacija. Šta se tu dešava, očito to ne može biti samo greška, da mogu postojati i druge pozadine. Tako da će ovo elektronsko unapređenje čitanja električnih brojila za trošenje električne energije zasigurno unaprediti i preciznost i efikasnost i to svakako treba podržati. Međutim, da bi sva ta brojila imala smisla mi moramo ubrzati obnovu mreže električne energije, posebno na prostoru Sandžaka. Ja sam o tome više puta govorio i svaki sledeći put kada hoću da govorim rizikujem, pitam se da li da govorim ponovo ili ne govorim, da li je bolje da podsećam pa da ostavim utisak da se o tome brinem, a da ako se ništa ne poduzima onda ispada da mi ovde samo pričamo, a nema nikakve vajde, ili da zaćutim pa kažem – govorio sam dva puta dosta je. Nažalost, moramo govoriti, ali u nekim delovima naše zemlje, kao što je prostor Sandžaka, stvarno je elektro mreža u očajnom stanju. Evo, juče smo imali, ili prekjuče, utorak, centar Novog Pazara je bio bez električne energije tokom celog dana. Doduše, to se poklopilo sa posetom ministra prosvete koji je imao vrlo bogatu posetu Novom Pazaru i o školama i univerzitetima, sa svojom vrlo bogatom delegacijom. Dakle, po mraku se poseta odvijala. Sada ste imali i taj utisak u gradu sa 120 hiljada stanovnika u sred bela dana itd, a napolju oblačno, nije ni centimetar snega. Kad je centimetar snega zna se da nestaje električna energija. Dakle, da bi imalo smisla ovo što radimo u modernizaciji, moramo one klasične stvari, one neophodne, u ovom slučaju to je elektro mreža i dalekovodna prema Sjenici i dalekovodna prema Tutinu, koje su zaista u očajnom stanju, nešto se radi sa tom velikom trafostanicom u Tutinu, to pratimo i radujemo se, ali potrebno je pokrenuti sve ono što smo političkim dogovorima postigli u pogledu obnove elektro mreže od Novog Pazara do Priboja. Mi ćemo na tome insistirati i svakako da će sve to imati smisla u svojoj kompletnosti, uključujući i elektronsko brojanje i sve ovo što činimo, odnosno usvajamo danas ovim zakonima. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodinu Zukorliću. Gospođa ministarka, izvolite.
Zahvaljujem. Zahvaljujem narodnom poslaniku na opaskama o kulturi odgovornosti i ustavnom ponašanju kada je u pitanju izvršna vlast i zakonodavna vlast. Narodni poslanici, Narodna skupština može, svi mogu kako hoće, a za izvršnu vlast se zna kako mora. Ono što je moja želja je da vas informišem da bi ministarka Anđelka Atanasković i ja bile srećnije da je ona ovde, ali nije se još uvek oporavila od bolesti i to je ključni razlog. Ovim putem joj želim da što pre zauzme svoje mesto ovde pred vama, odgovarajući na sva vaša pitanja. Postoji trivija za bar jedan zakon, pošto u ovom slučaju imate pred sobom članicu Vlade koja zna da napravi strujno kolo slabe potrošnje od predmeta koji se nalazio u ovoj sali i da vam demonstriram kroz to i kako radi strujomer, a umem i da rasklopim strujomer i popravim. O licnovanju i ostalom da ne govorim. Mogla bih verovatno da vam budem mnogo zanimljivija pričajući o naponu, otporu, struji i o načinima na koji se i kroz kakav koeficijent korisnog dejstava dobija električna energija iz bilo kog izvora, nego da pričamo o ovim zakonima, ali to je zaista trivija. Ono što je u stvari moja želja da vam odgovorim je što ste veliki deo svog izlaganja posvetili u suštini kulturi za promene ili nedostatku kulture za promene, što je važan problem kod svakog zakona. Ono što znam o druga dva zakona, pošto sam učestvovala i u pripremama za donošenje jednog od njih, je da je u društvima poput našeg uvek najteže naći pravu meru između toga da napraviš zakon koji će napraviti prijateljsko okruženje za korisnika tog zakona, a da istovremeno spreči zloupotrebe, prevare, sve ono čemu smo skloni u traženju čuvenih rupa u zakonu, pošto postoji jedna kultura ponosa kod nas u društvu – e, našao sam rupu, pa nešto sam ga prevario, da nađete harmonizaciju između toga ili da radite samo na kulturi promena, pa da vam onda rešenja koja dolaze iz analize stanja zašto je neki propis potreban budu prirodne za prihvatanje. U oba slučaja vam treba vreme. Znači, Agencija za privredne registre je imala danas govoreći smešne prepreke 2004, 2005. ili 2007. godine, kao i Centralni registar pravih vlasnika. Sada ima drugih problema. Ono što je važno, jeste da zajedno i mi iz Vlade i vi iz Skupštine kažemo ljudima da merenje valjaju li članovi zakona, nadzor nad onima koji zakon neposredno primenjuju i analiza efekata primene zakona, to je posao koji nikada ne prestaje. Moja molba bi bila da odbori u kojima radite, u kojima predsedavate, onoliko često koliko vam to odgovara, stavljaju u analizu i u nadzor svaki od zakona za koji glasate. To je možda jedan od mehanizama, ne dovoljno snažan, kao što vi kažete – reći ću, pa šta bude, ja to potpuno razumem, ali pratiti kroz rad odbora samo jednu temu, recimo, pratiti ovu odličnu ideju da imate jedan broj domaćinstava koji će imati pametna brojila, deliti informaciju o tome, to je jedan mali doprinos i korak ka promeni te lenjosti u kulturi promena. Ponavljam, što se ostalog tiče, znači, kulture odgovornosti članova Vlade i ustavnog ponašanja članova Vlade, apsolutno sam vas razumela i preneću da svi oni koji baš ne moraju kao ministarka budu ovde i dobrovoljno se podvrgnu nadzoru i kontroli onako kako Ustav kaže i kako naš sistem u Srbiji zahteva.
Zahvaljujem. Replika, gospodin Zukorlić.
Ne sumnjam čak, onaj ko je odlučio da vas pošalje danas da budete ovde izvestilac uopšte nije pogrešio i ja mu predlažem da kad god budu trebali da šalju nekog nenadležnog za teme da pošalju vas, jer se sjajno snalazite i ja vam i na tome čestitam. Ovo što ste kazali da znate sa električnom energijom nisam znao, ali kada malo boljem razmislim potpuno vam verujem, čak mislim da znate i više od toga, da možete kad hoćete da napravite i neki strujni udar, neki kratak spoj u retoričko-političkom smislu. To ste nam dokazali i dok ste bili narodni poslanik, ne samo sada dok ste ministar. Eto, ja dok sam malopre predsedavao celu stranicu sam imao ispred sebe ministara i njihovih službi, umorio sam se čitajući ko je sve pozvan, a onda dobijemo dole vas i vaše saradnike. Naravno, potpuno je razumljivo da je neko zbog bolesti sprečen i to nije nešto što bismo na bilo koji način kritikovali, ali je tu cela ekipa onih koji zasigurno nemaju toliko ozbiljan razlog. Zato, zahvaljujem na razumevanju da je ovo nešto na čemu treba insistirati obostrano i da to nije pitanje ličnog ili partijskog stava. O ovome drugome se slažemo, da je jako važno raditi na unapređenju svesti na promenu kulture shvatanja, uključujući i samu kulturu promena na bolje. To je nešto što može, naravno, da se radi i deluje kroz odbore, ali je tu jako važan kompletan sistem obrazovanja i jako su važno mediji, kao i naš javni politički diskurs. Što više nas o tome bude govorilo, pa i u Narodnoj skupštini, onda će i oni drugi koji to rade kroz medije ili obrazovanje zasigurno bar donekle shvatiti ili uvedite da se radi o nečemu važnom. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik Vojislav Vujić. Izvolite.
Hvala vam, uvaženi predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, kada poslanik koji pokriva sve teme u parlamentu postane ministar, onda sam siguran da lako može da pokrije i sve resore u Vladi. Iskustvo koje vi imate ovde apsolutno nije malo. Doduše, i ja sam danas nešto čuo, nisam znao da se toliko baš razumete u struju, da umete da napravite to strujno kolo, ali obzirom na vaš resor koji vodite, sa delom tog resora ja se sigurno ne bih uhvatio u to kolo. Kada su u pitanju ovi zakoni, ići ću onim redom kako ste i vi krenuli. Prvi je Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Složio bih se sa kolegama da su danas stvarno ove teme malo suvoparne, ali, naravno, nisu nevažne i nisu nebitne, moramo da se bavimo sa istim tim temama. Isto tako, naš je zadatak da dok vodimo tu diskusiju sa vama ovo spustimo i na neki nivo da svako od građana lakše može da razume o čemu pričamo i o čemu se danas ovde radi. Konkretno, mi kao država dajemo garanciju za posao koji će elektroprivreda da uradi, posao vrednosti od 80 miliona evra. Konkretno, danas pričamo o toj tranši od 40 miliona evra. Ona se odnosi na nabavku, na instalaciju, na ugradnju i softvera i hardvera koji je direktno vezan za pametna brojila. U ovom slučaju će se ugraditi 205 hiljada pametnih brojila, odnosi se na gradove Niš, Čačak i Kraljevo. Ono što je vrlo bitno zbog čega mi iz JS podržavamo ovaj zakon je to što je ovo podatak koji sam našao iz 2019. godine – gubici na mreži, pričam o niskonaponskoj struji, bili su veći od 11%. Ako bi to trebalo nominalno da iskažemo ovde, to je iznos preko 200 miliona evra na godišnjem nivou. Znači, imamo neke gubitke, različite stvari su u pitanju. Ako treba da se uporedimo sa nekim evropskim standardima, pošto gubici svuda postoje, to je normalna stvar, prosto, takva materija je u pitanju, imamo situaciju da su kod njih evidentirani gubici do 4% i to se smatra opravdanim gubitkom. Znači, na ovih naših 11%, ovo što danas radimo i ono što će Elektroprivreda da radi u svakom slučaju nam svima ide u korist. Ako bi ove gubitke o kojima sam malo pre pričao uporedili sa proizvodnjom Termoelektrane „Kostolac“, sveli bi se na istu cifru. Šta to znači? Da boljim uštedama, jednim domaćinskim ponašanjem, koje mi iz JS zagovaramo, ne samo da stvaramo veliku uštedu sa ovakvim projektima, nego imamo i ekološku korist, koja u startu možda nije vidljiva, ali ako uzmemo u obzir koliko jedna termoelektrana treba da nam zagadi vazduh, a sa ovakvim projektom potrebu te elektrane svodimo na minimum, onda je ovo još jedan od argumenata zašto podržavamo ovaj zakon. Ono, ministarka, što nikako ne smemo da zaboravimo, ima veze sa ovom temom svakako, to je bombardovanje koje smo preživeli, pričam za ovo zadnje bombardovanje koje je išlo u korist teroristima, koji su nam pravili, i dan-danas prave, te probleme u našoj južnoj pokrajini. Jedno bombardovanje zbog koga smo svi zajedno mnogo trpeli. O žrtvama i o šteti tog bombardovanja je teško pričati i danas, zato što su žrtve velike, ne mislim samo o vojnim žrtvama, pre svega pričam i o civilnim žrtvama. Ali, ono što je vezano za ovu temu, to je ta šteta, materijalna šteta koju smo pretrpeli kada je u pitanju energetska mreža. Tada su specijalno za nas u Srbiji po prvi put isprobavane te grafitne bombe, ja sam to ovde jednom pričao dok je bila i ministarka energetike tu, te bombe su namenski pravljene da razore energetski sistem Srbije. Što bi mladi rekli, u tom trenutku posle bombardovanja energetski sistem Srbije vraćen je na fabrička podešavanja. Bukvalno je tada sve sravnjeno tada sa zemljom. Naravno, i takva zemlja, sa pre svega stručnim ljudima, inženjerima koje smo imali, danas nije sa nama gospodin Mrkonjić ovde, iz opravdanih razloga, i on je tada bio jedan od sinonima za nešto što se radi pre roka. Država je uspela za vrlo kratko vreme da revitalizuje i privredu i energetski sistem. Ono što smo tada naučili, a to je bilo, što mora uvek da bude stalno ispred nas kao neka vodilja, da moramo da se trudimo da energetski ni od koga ne zavisimo. Znači, ta energetska nezavisnost je u stvari nešto što će da sačuva i našu privredu, zato mi je žao što danas nije ministarka privrede sa nama, a imao sam konkretno neke teme, da me ne shvatite pogrešno, ja ne sumnjam u vašu stručnost, to sam rekao na početku, ali prosto, eto, ona nije tu, pa ću malo i svoj govor drugačije da koncipiram. Evo, vratiću se na ova brojila. Znači, u tim gubicima struje o kojima sam pričao postoje dva načina kako se ta struja gubi na niskonaponskoj mreži. To su tehnički i netehnički gubici. Kada pričamo netehničkim gubicima, tu dolazimo do „pametnih brojila“, zato što su ti netehnički gubici podeljeni na tri dela, podeljeni su upravo na jedan deo koji se tiče direktno brojila, na jedan deo koji se tiče krađe struje i na pogrešno očitavanje. Znači, da ne ponavljam sve ono što sam rekao, ovo je dobra stvar, ovo što danas glasamo treba sve češće da glasamo i da ne budu samo tri grada pokrivena sa ovakvim brojilima, investicije jesu velike, ali u nekoj bliskoj budućnosti bi trebalo da veći broj gradova ide istim ovim putem. Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović je pre par dana izjavila da neke potrebne investicije da bi bili apsolutno energetski nezavisni se kreću čak do 17 milijardi evra, to je ogroman iznos, ali ako uzmemo samo jedan od gubitaka koje sam naveo ovde na početku, to nisu sredstva koja treba izbegavati, svakako treba voditi razgovor u tom pravcu i sa MMF-om i sa Svetskom bankom. Ono što je, kada je u pitanju ta energetska nezavisnost, sada situacija iz koje teško možemo da nađemo rešenje, ja sam siguran da će narednih dana o tome sve češće da se priča, a to je veštačko đubrivo. Sve fabrike u Evropi koje se bave proizvodnjom veštačkog đubriva su zbog ove situacije sa gasom i sa cenama, koje su trenutno ovakve kakve jesu, obustavile svoju proizvodnju. To hteli, ne hteli, ako nema direktne veze sa nama, indirektne će da ima, zato što i naši seljaci u procesu proizvodnje moraju da koriste veštačko đubrivo, tj. ne moraju da ga koriste, ali onda prinosi u organizovanoj poljoprivrednoj proizvodnji su značajano manji. Mi smo u rebalansu budžeta koji smo juče usvojili dali dodatnih 2,7 milijardi dinara za poljoprivredu, tako da iznos subvencija na različite načine u poljoprivredi prelazi 60 milijardi, ali niko nije očekivao da ćemo imati ovakvu situaciju sa veštačkim đubrivom. Ja sam siguran da će dobri domaćini i poljoprivrednici da se snađu za ovu jesenju setvu, da će to nekako da premoste. Ono što sam hteo da kažem ministarki privrede, da je danas tu sa nama, ili ministru poljoprivredu, kada ga budem video ovde u parlamentu, je to da moramo na proleće da razmišljamo kako da pomognemo seljacima, tj. gospodinu seljaku, kako bi to rekao Dragan Marković Palma, predsednik moje poslaničke grupe, da lakše dočeka to proleće i da mu omogućimo ili bar da mu umanjimo štetu, kada je u pitanju veštačko đubrimo. Da ne širim puno ovu temu, poslanička grupa JS svakako podržava ovaj zakon. Ova dva sad stvarno jesu suvoparna, ali i o njima moramo da pričamo. To je Zakon o postupku registracije u Agenciji za privredne registre. Kada je u pitanju Agencija za privredne registre, ovaj problem koji smo imali sa pandemijom koja nas je snašla je sigurno ostavilo velike posledice i na njih. Zašto to kažem? Zato što je posao koji Agencija za privredne registre obavlja izuzetno obiman. Mi danas tretiramo samo jedan mali deo njihovih obaveza, ali Agencija za privredne registre stvarno ima veliki obim delovanja i poslova koje radi. Dozvolićete mi, pošto ima dosta brojeva, ovo prosto nije ni moguće sve zapamtiti, ja sam uzeo opet presek tu, 2019. godinu, pre ove pandemije, kada su još neke stvari bile lagano merljive i kada smo mogli da ispratimo ritam šta se dešava u kontinuitetu. Znači, u Srbiji je u 2019. godini osnovano 9.157 privrednih društva, što je u tom trenutku za 3,82% više nego ranije godine, osnovano je i 37.160 preduzetničkih radnji. Od ukupno više od 46.000 novoregistrovanih firmi putem e-registracije, u tom trenutku osnovano je 359 privrednih društava i 2.031 preduzetnik. Šta to znači? Da će sad to sve da bude sa procentima u poređenju sa tom 2019. godinom drugačije, zato što je sada jedini način da izvršimo registraciju nekog privrednog društva elektronskim putem. U toj prethodnoj godini, znači 2018. godini, osnovane su 303 zadruge, 77 ogranaka stranih preduzeća, 37 predstavništava ino-firmi itd. Najviše firmi registrovano je za nespecijalizovanu trgovinu na veliko, izgradnju zgrada, konsultantske aktivnosti u vezi s poslovanjem, zatim su otvoreni restorani, kafići, firme za drumski prevoz tereta, računarsko programiranje, trgovinu automobilima, frizerski saloni i kozmetički saloni. Među preduzetnicima najviše ih je bilo registrovano za računarsko programiranje, ugostiteljstvo, konsultantske aktivnosti, potom slede vlasnici frizerskih i kozmetičkih salona. Ovo nije loše kad se spomene zato što prosto za neke stvari sam ja bio iznenađen kada sam čitao, pa eto prosto ljudima koji žele da se bave nekim preduzetništvom, nekim privatnim poslom ovakve statistike koje su lako dostupne mogu da daju neku novu ideju. Iz privrednih subjekata su tokom 2019. godine izbrisana 27.163 privredna društva, od čega je najveći deo, oko 22.400 društava, obrisano nakon sprovedenog postupka prinudne likvidacije. Ovo će da ima veze i sa sledećom tačkom o kojoj ću da pričam. Prvog dana 2019. godine, koju sam uzeo za reper, u Srbiji je bilo ukupno registrovano 119.557 privrednih društava i 271.210 preduzetnika. Prema podacima iz APR-a za poslednjih pet godina broj osnovanih privrednih društava u Srbiji povećan je za 19,94% a, preduzetnika za 11,14%. Šta to znači? Sa jedne strane ako racionalno sada pristupamo temi koja je na dnevnom redu, svakako ćemo svima da olakšamo posao. Nesporno je da ćemo da smanjimo troškove. Ono što sada ja hoću da pitam, moram da pitav vas, zato što nemam sagovornika iz konkretnog ministarstva, jedna od tema koju smo otvorili i na Odboru za finansije u tom trenutku, mi smo imali ministre, imali smo ljude iz Agencije i ono što smo svi hvalili to su rokovi koji su pomereni, tj. za prijem redovnih godišnjih finansijskih izveštaja, znači rokovi su pomereni i tu se privrednim subjektima izlazi u susret i to je dobro, zato što se rokovi pre svega tiču njihovih obaveza. Zamoliću samo da ispratite. Znači, kada su obaveze privrednih društava u pitanju koji oni nesporno moraju da izvršavaju, jer je to u skladu sa zakonom, rokovi su ima relaksirani. To je dobro, ali gde ja lično vidim sada jednu manu i mi smo u okviru naše poslaničke grupe Jedinstvene Srbije o tome pričali, pa vas molim da probate bar da nađete neko racionalno objašnjenje ili da u nekom narednom periodu to bolje sagledamo u odnosu na efekte koje ćemo da imamo u toku sprovođenja elektronskog prijavljivanja, a to je sledeća stvar. Obzirom da sada jedini način da registrujemo privredno lice je elektronskim putem. Malopre je kolega pričao o svom gradu gde je rekao da se desila situacija da je nestala struja što nije nemoguća stvar, ali postoji i još nekoliko situacija koje ne moram sada da nabrajam, a opet se tiču kako mogu sada prosto da kažem, tog tehničkog ili hardverskog dela, da vrlo lako ministarka, možemo da dovedemo pravno lice u situaciju da nema mogućnost da registruje svoje pravno lice. Dozvolite samo dok završim sa pitanjem, pa možda ministarki ne treba pomoć. Znači, šta je sada situacija? Mi bismo time nekom ugrozili pravo na rad, jer ako mu iz tehničkog razloga onemogućimo otvaranje privrednog društva, preduzetničke radnje ili šta god, onda mi kao oni koji trebaju da donose zakone i da stvari dovode u pravo stanje, onda bi mi sa izmenama koje ne bi bile usvojene po pitanju ovog problema, mi bi kršili zakon. Znači, ne bismo neko davali pravo na rad. Molim vas da o tome razmislite, vidim da ima tu kolega iz Agencije. Ja nisam amandmanski hteo da reagujem na ovo, prosto mislim funkcionišemo vrlo korektno kao poslaničke grupe. Imali smo do sada vrlo dobru komunikaciju sa resornim ministarstvima, pa eto, uzmite ovo u obzir, ne morate ni odmah da odreagujete, ali kroz provođenje ovog zakona ukoliko vidite da je ovo što pričam smisleno, onda dajte da nešto uradimo da nam to ne stvara probleme. Kada je u pitanju Zakon o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Ovo je mlad zakon, taze donesen, usavršavamo ga i siguran sam da će on još nekoliko puta da dođe ovde zato što situacije koje su na terenu malo drugačije diktiraju uslove poslovanja i onda onim ljudima koji ne ulazi iz najčasnijih namera u formiranje privrednog društva koji svesno osnivaju privredna društva da bi oprali neki novac, da bi se bavili najprostije rečeno kriminalom, moramo da nađemo način kako da im stanemo na put. Danas je kolega Bane rekao da kada pričamo o tom nekom, nije o tom nekom, to je ozbiljan problem modernog društva o terorizmu, ovde kada kažemo pranje novca, nekako odmah se nadovezuje zarez, pa se kaže terorizam. Iskren da budem, nisam siguran da u Srbiji se pre svega novac na ovakav način ispumpava da bi se neko bavio terorizmom, više se tu radi o mitu, o korupciji, o nekim zloupotrebama itd. ali za razliku od ovih terorista o kojima je kolega pričao koji mogu takav novac da unesu u Srbiju, ja nemam taj strah da će teroristi da unesu novac u Srbiju. Ono što je kod nas očigledno, to je da teroristi iz Srbije iznose novac na različite ofšor kompanije, na različite destinacije i to je ono što mi konstantnim usklađivanjem ovog i slični zakona moramo u jednom trenutku da sprečimo. Nažalost imao sam jedno ružno iskustvo i moja porodica, kada su u pitanju te fantomske firme, tako da i sa ovim zakonom mi stvari ispravljamo, ali mašta onih, kako da vam kažem, nepostojanje straha za bavljenje kriminalom uvek mogu da nađu, kako se to prosto kaže, rupu u zakonu. Ovo je dobro što danas radimo, zato mi iz poslaničke grupe Jedinstvene Srbije ovo podržavamo, ali svakako moramo, pre svega vi, a i mi zajedno sa vama uvek da budemo spremni da nađemo te i da presretnemo te njihove ideje i da svaki put zakon bude sve bolji i bolji. Ponavljam još jedanput poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržaće sva tri zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Vujiću. Gospođa ministar, izvolite.
Da nastavim o triviji za moje prisustvo ovde razlog je zašto znam da objasnim sve o elektromagnetizmu, ne što sam fizičarka, a to je i razlog zašto bi možda umela da vam objasnim i vašu dvoumicu oko toga, ako sve bude elektronski da li će to sprečiti neke da uopšte počnu poslovanje. U fizici imate jednu veličinu koja je inače čarobna i za kosmologiju, koja se zove entropija. Entropija vam daje sve što vam znanje treba o meri neuređenosti sistema. Kada to prenesete na ljudsko društvo, onda dobijete da je nered spontan. Ne treba da ulažete nikakvu energiju, nikakvo znanje, ništa da bi bilo nereda, nered je spontan, kao što vam je nemar spontan. Za razliku od toga red je nešto što zahteva energiju, što zahteva vreme, zahteva napor, zahteva znanje, zahteva objašnjavanje, ali je red dobar. Mi u Vojvodini kažemo, mi smo iz Vojvodine, mi i kad smo sami stanemo u red. Znači, kada gledate razvoj propisa o privrednim registrima, merilo se odmah hoće li ljudi uopšte prihvatiti da bude reda tu. Kada uvodite sistem za plaćanje autobusa, to je nešto što ja nisam razumela, kada je u Beogradu uvođena obaveza Bus Plus i plaćanja karte. Ja vidim ljudi protestvuju i pitam – zašto? Kažu – zato što mora da ulaze na jedna vrata. Ne razumem zašto ljudi protestvuju. Kaže, moraju da plaćaju autobusku kartu. Ali, to je dokaz mog neznanja jer dolazim iz grada gde se vazda ulazilo na prednja, izlazilo na srednja i vazda plaćala karta. Tako vam je i sa APR, znači, treba da izmerite šta je to što će ljudi kojima želite da stvorite, kako da kažem, prijateljsko okruženje prihvatiti. Uvek se po prirodi stvari entropija na to tera, funkcija S, da tražite mnogoznačna rešenja sa nadom da će vam sistem sam odbaciti najbolje. Otuda i u ovom propisu i u mnogim drugima, ponuda možete i elektronski, možete i peške do šaltera, ne morate i ovako, ne morate i onako. Šta je ishod? U sve i jednom dokumentu strašno mali procenat ljudi prihvati promenu koja je bolja po njih. To možete da merite, da gledate izdavanje elektronskih dokumenata, korišćenje elektronskog potpisa, korišćenje elektronskih usluga banaka, elektronska komunikacija za decu u školi, ovde nas i elektronski sistem, gde god hoćete. To vam je entropija u nama. Mi smo skloni zato što poznajemo nered u kojem smo, skloniji smo tome da tako i ostane. Onda imate i hibridna rešenja, ovaj zakon je recimo jedna od primera gde je bilo hibridnog rešenja. Pa, kaže – daj nešto da mora elektronski, a ovo ostvi da bira. Onda odjedanput imate da se ako birate pristup elektronski ili lično ili poštom, onda ćete birati starije, ali ako možete samo elektronski da podnosite finansijske izveštaje, onda bez problema to radite elektronski. Sada je korak, spremno je za to da sve bude elektronski. Ja vam dajemo ovako objašnjenje koje možda ne bi se složili ni saradnici ni ministarstvo, ali je to više obrazloženje iz onoga što je post analiza propisa ovakve i slične vrste. Vrlo će ozbiljno i ministarstvo i ja ću preneti vašu zabrinutost da će mera kojom želimo da omogućimo svima da koriste za sve ono što već koriste za finansijske izveštaje, da neće dati očekivani ishod. U tom smislu je rasprava u Skupštini dragocena i uvek se može naći poseban protokol kojim će se gledati kako raste procenat, da li raste i da li ima zastoja samo zato što je sve elektronski? Za Zakon o Centralnom registru, znate, ponoviću samo rečenicu, vi kada hoćete da uredite neki sistem, dakle, šta hoćete sa Centralnim registrom o stvarnim vlasnicima, hoćete pravdu ljudima, neko ko ima vlasništvo, koji je legalno stekao plaća porez i on može da bude ljut, povređen, besan, svašta, zato što se pojavio neko ko, niko ne zna odakle mu je imovina i ne plaća porez. Znači, vi sistem zakona, red pravite, tako da svi mogu da prijave imovinu i da mogu da dokažu da je njihova imovina i da plaćaju porez. Ne prave se zakoni za izuzetke, jer je u svim državama čak i u Srbiji to što krši zakone su izuzeci. Zakoni se prave da uredite sistem tako da vam na najjednostavniji način dolazite do informacije ko su stvarni vlasnici. Da li će uvek biti nekoga ko će koristiti neke kanale, za zgodno im iz svojih razloga? Naravno da hoće, nije niko, kako da kažem, naivan, pa da veruje da će izmene i dopune i po akcionom planu u Zakonu o Centralnom registru stvarnih vlasnika i eliminisati probleme. Neće. Da li se novac finansira iz terorizma, da li novac ide iz legalnih izvora? A kako da vam kažem, kako gde, ali u Srbiji ne. Ne možete postaviti teorijski i jednakost za to šta se sve finansira terorizmom, zato što različite država različito definišu terorizam. Imate država koje vrlo legalno iz budžeta definišu ono što mi zovemo terorizmom, s pravom, ali mi imamo jasne definicije i želimo da suzbijemo terorizam zato što on je đubre, otpad globalizacije, i zlo je za svako društvo i proizvodi nepravde i smrti i proizvodi patnju. Zato je važno da i ovakvim propisom onemogućimo finansiranje terorizma, zato što nam je promaklo odakle taj novac koji oni imaju. To su vam moja objašnjenja sa nivoa nekoga ko gleda u analizu efekta, zakona odnosno upravo da proceni kako će taj zakon, kakvog dobra će napraviti za ljude u Srbiji, i ponavljam vrlo pažljivo će biti preneto i uz naš predlog zahtev da se prati jednom primenjen zakon, da li remeti bilo koga da u APR ostvari svoja prava registracijom kojeg god, malog, srednjeg preduzeća, firme, šta god da ima.
Zahvaljujem. Sledeći narodni poslanik Akoš Ujhelji.
Hvala lepo, poštovani potpredsedniče, predsedništvo, gospođo Čomić sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SVM, će u danu za glasanje podržati set predloga zakona, koji se nalaze pred nama. Ja ću u svom izlaganju kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SVM, najviše se osvrnuti na Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da vas upoznam sa najvažnijim podacima koji se odnose na električnu energiju, pre nego što obrazložim zašto će naša poslanička grupa podržati tzv. zakon o pametnim brojilima, jer lakše se razume važnost ovog zakona, kroz prizmu brojki. Sigurnost snabdevanja električnom energijom, prirodnim gasom i derivatima nafte u 2020. godini je bila zadovoljavajuća, što je bilo od posebnog značaja u uslovima pandemije. Ukupna potrošnja električne energije u 2020. godini je bila na nivou potrošnje, u 2019. godini. U 2020. godini, izvoz električne energije je za 264 gigavat časa, bio veći od uvoza. Strategijom razvoja energetike za period do 2025. godine, prognoziran je rast potrošnje električne energije, manje od 1% prosečno godišnje. U tom periodu bi ova potrošnja trebalo da se pokriva produženjem radnog veka i povećanjem snage postojećih i izgradnjom novih elektrana. Na prenosnu mrežu, tokom 2020. godine, nije bilo priključenja novih vetroelektrana, tako da je na kraju godine ukupna instalisana snaga vetroelektrana, priključenih na prenosnu mrežu, ostala nepromenjena i iznosila je 373 megavata, dok je na distributivnu mrežu na kraju 2020. godine, bilo priključeno 328 novih elektrana ukupne instalirane snage, 212 megavata. U 2020. godini, proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora priključenih na prenosni distributivni sistem je iznosila 10.872 gigavata časa, što je za 32% bruto potrošnje električne energije. Poštovani narodni poslanici, kao što vam je poznato, Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, predviđeno je davanje garancije Republike Srbije, Evropskoj banci za obnovu i razvoj, u iznosu do 40 miliona evra, po osnovu zaduženja Elektrodistribucije Srbije, kao zajmoprimca za finansiranje projekta za pametna brojila. Uvođenje pametnih sistema merenja u energetski sektor jedan je od najvažnijih ciljeva, energetske politike Republike Srbije. Poboljšanje merne infrastrukture i komunikacije sa kupcima električne energije, u cilju efikasnijeg korišćenja iste, predstavlja prioritetni zadatak u modernizaciji sistema prenosa, i distribucije električne energije. U Republici Srbiji, veliki broj domaćinstava ima zastarela brojila, koja duži niz godina nisu zamenjena ili baždarena što za posledicu ima usporavanje u radu distributivnog sistema i netačan prikaz stvarno utrošene električne energije. Iz tih razloga, potrebno je izvršiti obnovu i osavremenjavavanje distributivne mreže i poboljšati funkcionalnost brojila, kako bi se uspostavila efikasnija potrošnja električne energije. Strategijom razvoja energetike Republike Srbije, do 2025. godine, sa projekcijama do 2030. godine, Vlada je definisala važnost zamene postojećih mernih uređaja, savremenim digitalnim mernim uređajima, koji će omogućiti sprovođenje tzv. smartmitring, što podrazumeva daljinsko očitavanje, daljinsko isključivanje, upravljanje, potrošnjom i drugo. Takođe, potrebno je preduzeti ostale korake u vezi sa uvođenjem koncepta pametne mreže koja koristi digitalna brojila, za praćenje potrošnje električne energije, u realnom vremenu, pored toga što će doprineti smanjenju gubitaka u distributivnom sistemu, uvođenje pametnih sistema merenja, omogućiće i priključenje novih proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije, na distributivnu mrežu. Procenjena vrednost projekta koji će se izvoditi u dve faze je 80 miliona evra, planirano je da finansiranje faze 1a, projekta bude obezbeđeno kreditom EBRD banke, uz državnu garanciju, dok bi faza 1b, bila finansirana kreditom Evropske investicione banke, takođe uz državnu garanciju. Ugovorom o garanciji predviđeno je da Republika Srbija bezuslovno garantuje kao primarni dužnik, a ne samo kao garant, uredno i blagovremeno plaća svih dospelih iznosa i izvršavanje preuzetih obaveza zajmoprimca, u skladu sa ugovorom o zajmu. Pored navedenih sredstava, zajma o iznosu od 40 miliona evra, za finansiranje faze 1a, Republika Srbija je predložila projekat za pametna brojila za sufinansiranje iz bespovratnih sredstava, investicionog okvira za Zapadni balkan, u iznosu od 15 miliona evra, koja bi bila iskorišćena za sufinansiranje investicionih troškova projekta. Poštovani narodni poslanici, naša poslanička grupa podržava Zakon o potvrđivanju ugovora o garanciji, između Republike Srbije i ERBD banke, jer je u ovoj godini cena energenata naglo porasla, a realizacijom gore navedenog projekta, i uvođenjem pametnih brojila, omogućiće se unapređenje energetske efikasnosti, upravljanje i kontrola nad distributivnim sistemom električne energije, smanjenje operativnih troškova, kao i komercijalnih i tehničkih gubitaka. Pored tačnog i brzog očitavanja brojila obezbediće kupcima svakodnevni uvid u tačnu potrošnju električne energije na njihovim mernim mestima, što može da stimuliše kupce da racionalnije troše električnu energiju. Takođe, benefiti koji se očekuju od korišćenja pametnih brojila i sistema za automatsko očitavanje i upravljanje potrošnjom su smanjenje neovlašćene potrošnja električne energije, automatizacija očitavanja, detekcije nestanka napajanja, povećanje operativne efikasnosti preduzeća, upozorenja na ometanju merenja, bolji imputi za planiranje proizvodnje električne energije, kvalitetnije planiranje isključenja kod remonta elektroenergetskih objekata itd. Navedenim pogodnostima uspostaviće se kvalitetnije upravljanje potrošnjom električne energije, što podrazumeva njenu ravnomerniju proizvodnju koja donosi veće uštede. Zbog tendencije cene energenata na svetskom tržištu, naša poslanička grupa podržava inicijativu predsednika države, gospodina Aleksandra Vučića, da naša zemlja postane suvlasnik nuklearne elektrane u Pakšu, jer se time osigurava energetska bezbednost naše zemlje. Poštovani narodni poslanici, još jednom da ponovim, poslanička grupa SVM će u danu za glasanje podržati sve predloge zakona koji se nalaze na dnevnom redu sednice. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, na dnevnom redu današnje sednice u objedinjenoj raspravi nalaze se ova tri predloga zakona, koja su veoma značajna za naše građane, a to su, pre svega, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, koje je podnela Vlada, drugi je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, koji je takođe podnela Vlada i pod tri, Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Na samom početku, istakao bih da će poslanička grupa PUPS - „Tri P“ u danu za glasanje podržati ove zakone i ostale predloge sa ovog zasedanja i glasati za njihovo usvajanje. Dva zakona o kojima danas raspravljamo odnose se na manje izmene i dopune zakonske regulative vezane za različite registre koji se vode pri Agenciji za privredne registre. U prvom slučaju menja se krovni Zakon o postupku registracije u Agenciji za privredne registre. Glavna namera predloženih izmena je da se još više ubrza postupak registracije formiranja privrednih društava, ortačkih, društava za ograničenu odgovornost i akcionarskih društava i da se on od momenta pune primene ovih izmena kroz godinu i po dana vrši isključivo u elektronskom postupku preko organa Agencije, kako se predviđa u predloženoj dopuni u članu 4. postojećeg zakona. Takva namera predstavlja jedan vrlo krupan i važan korak u dodatnom poboljšavanju poslovnog ambijenta digitalizacije i ubrzanju postupka pred državnim organima, a što u krajnjoj liniji treba da rezultira privlačenjem kapitala i novim investicijama i daljim pozitivnim rezultatima u ekonomskom razvoju naše države. Promena koja se planira izvršila bi se tako što bi se uz pomoć, da bi se uz već regulisanu zakonsku mogućnost elektronske prijave, sada dodavanjem člana 11a, stvara zakonski osnov da se u postupku podnošenja prijave uz nju prilože i neophodna digitalizovana akta, a taj postupak bi u skladu sa propisima elektronskog poslovanja mogli da obave i advokati. Pisani otpravak rešenja registratora bi se dostavljao i slanjem u elektronskom adresaru elektronske pošte ili na jedinstveni elektronski sandučić. Pored ovih glavnih izmena, učinjene su još neke manje ispravke u postojećem zakonskom tekstu u cilju izbegavanja postojećih nejasnoća u nekim situacijama. Drugi zakon odnosi se na centralni registar stvarnih vlasnika. I ovu evidenciju takođe vodi APR, s tim da je ona vezana za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. O tome je bilo dosta reči, ne bih da se ponavljamo. Ove izmene su povezane sa onima koje su predložene oko postupka registracije u APR i predviđa se kada se registruju privredna društva elektronskim putem, istovremeno evidentiraju i stvarni vlasnici i da će se tačnost prijave odnositi i na njih. A ako se ta mogućnost ne iskoristi prilikom podnošenja elektronske prijave, onda će ostati važeća odredba po kojoj se stvarni vlasnici prijavljuju u roku od 15 dana od dana registracije u APR-u. Pored ova dva zakona, u današnjoj objedinjenoj raspravi nalazi se potvrđivanje jednog međunarodnog sporazuma – Ugovora o garanciji za tzv. pametna brojila, kojim je naša država prihvatila obavezu da bude garant vraćanja zajma u vrednosti od 40 miliona evra, koji je Elektrodistribucija Beograd podigla kod Evropske banke za obnovu i razvoj, a u cilju zamene starih brojila za električnu energiju novim modelima na daljinsko očitavanje. Ovo je jedna veoma značajna investicija, jer smo u skorašnjim izveštajima Agencije za energetiku, koje smo razmatrali, mogli da vidimo podatke da se jedan dobar deo energije preko svih normi gubi u prenosnoj mreži usled nesavesnih pojedinaca koji se nelegalno priključuju na mrežu ili na različite načine ilegalno oštećuju brojila starog mehaničkog tipa kako bi prikazali manji utrošak struje. Verujem da će se ovim sistemom ovih pametnih brojila to onemogućiti ili svesti na mnogo manju meru. Sa novim brojilima takve stvari će biti svedene na najmanju meru, a njime će biti moguće i daljinsko očitavanje vrednosti, pa će se i na tom polju postići ušteda u bržoj i efikasnijoj naplati, nižim troškovima i manjim čekanjima za naplatu krajnjim korisnicima. Dobro je da se u Beogradu počelo sa ovim procesom tehnološke modernizacije sistema, gde se to može obaviti najbrže i sa najmanjim troškovima, a u perspektivi bi trebalo poraditi da se otpočne sa zamenom i u ostalim gradovima, pre svega, većim gradovima, ali i ostalim gradovima i opštinama širom Srbije. Poštovani narodni poslanici, ovim zakonom vrši se dvostruka modernizacija. Sa jedne strane, njima se vrši pojednostavljenje administrativnih procedura u privredi, a sa druge, tehnička modernizacija u segmentima praktičnog života. Ali, i jedni i drugi imaju za krajnji cilj da se popravi život naših građana. Stoga će naša poslanička grupa PUPS – „Tri P“ u danu za glasanje dati svoju podršku za usvajanje ovih predloga zakona. Takođe, poslanička grupa PUPS – „Tri P“ će u danu za glasanje podržati i ostale predloge i zakonska rešenja razmatrana na ovoj sednici i glasati za. Poštovani prijatelji, uvaženi građani Srbije, poštovana ministarko, zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima Snežana Paunović. Izvolite.
Hvala. Uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, uvažena ministarko Čomić, predstavnici resornih ministarstava, na današnji dan pre godinu dana ukazali smo poverenje kabinetu premijerke Brnabić. Sticaj okolnosti je hteo da danas od 16.00 časova, u okviru instituta poslaničkih pitanja, vidimo Vladu kojoj smo ukazali poverenje i sa njima porazgovaramo, pre svega, o uspehu. Veliki broj zakona u proteklih godinu dana smo doneli na predlog Vlade, jedan procenat i na predlog samih poslanika. I moram da izrazim zadovoljstvo pre svega momentom da ste vi tu, da je donet i Zakon o rodnoj ravnopravnosti, na kom smo radili sedam godina i koji smo čekali. Da smo samo to uradili, pa bi bilo dosta, a kamoli da nismo. Važan set zakona, suvoparni, rekao je kolega Vujić, i ja se tu negde slažem, ali čini mi se, od presudnog značaja kada je u pitanju privreda. Potpuno razumem i sve ono što su dileme i strahovi na temu ovih izmena, koji nisu mali, ali sam odlično razumela i vas u jednom obrazloženju koje je vrlo razumljivo, vrlo lepo rečeno, vrlo tečno srpski. Dakle, izmene i dopune Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre i Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, kao i Ugovor o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na pametna brojila. Ja ću se zaista u svojoj diskusiji osvrnuti pre svega na Izmene i dopune Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, ne zato što mislim da druga dva predloga nisu važna, nego zato što će posle mene govoriti moj uvaženi mladi kolega Uglješa Marković i sigurno će reći bar koliko i ja, a negde sam u uverenju - i više od toga. Izmene koje su pred nama predstavljaju unapređenje pre svega pravnog okvira i u suštini su posledica, tako sam razumela vas, tako sam razumela zakon, opredeljenja Srbije da unapredi privredni prostor tako da bude motivišući i za domaće, ali posebno za strane ulagače. Veoma često je pre svega potencijalnim stranim ulagačima glavna prepreka ta komplikovana administrativna procedura sa kojom su imali prilike da se sretnu prilikom osnivanja i registracije firmi. Ta suočavanja sa administracijom umeju da traju dugo, oduzimaju neko dragoceno vreme, baš mogu da u jednom trenutku deluju i demotivišući i da unesu neku nesigurnost i iz toga se, rekla bih, najpre crpi potreba unapređenja i pojednostavljenja ovih procedura, pre svega u efikasnijoj jednoj javnoj upravi o kojoj smo govorili i juče, kada smo vodili raspravu o Zaštitniku građana i Povereniku o informacijama od javnog značaja. Nekako se sve vezalo ili su svi zakoni posledica onoga što smo obećali, čini mi se i nadam se da ne grešim, kod izglasavanja poverenja još i prošloj Vladi, a to je iskorak u smeru digitalizacije Srbije, što je bilo važno i sad smo negde u finalu, pa jedan po jedan zakon prilagođavamo pre svega toj ambiciji. Kako bi se stimulisao privredni prostor osnivanjem novih privrednih subjekata od samostalnih trgovinskih radnji do onih velikih preduzeća i stimulisali pre svega strani ulagači, ja se ponovo svesno na to vraćam, veoma je bitno unaprediti ove procedure koje se odnose na registraciju pravnih subjekata kao prvom koraku ka početku poslovanja. Dobar registracioni postupak je jedan od neophodnih uslova za stimulisanje privrednog razvoja i na globalnom nivou, što i Svetska banka prati, ocenjuje i rangira na svojoj Duing biznis listi koja se bazira na proceni procedura, cena koštanja i vremena realizacije registracionih procedura koje se odnose na poslovanje privatnog sektora. Metodologija Duing biznis liste posmatra domaća, mala i srednje privredna društva i vrši merenja o lakoći poslovanja kroz sagledavanje propisa i njihove primene. Šta to znači? To znači da se države na ovoj listi rangiraju upravo kroz sveobuhvatne podatke koji se mogu upoređivati i sa aspekta kvaliteta propisa i sa aspekta praktične primene tih propisa. Prema poslednjim podacima, Srbija se u 2020. godini našla na 73. mestu ove liste od 190 zemalja, čije se poslovanje meri metodologijom Svetske banke, a u 2019. godini smo bili na 40. mestu, tako da je unapređenje administrativnih uslova registracije neophodan uslov za napredak Srbije na ovoj listi. Da ja sada ne bih zvučala kao neko ko iznosi podatak o nekom padu u odnosu na 2019. godinu, koji jeste evidentan, on je u dobroj meri i posledica Kovida - 19, da ne kažem da je primarno posledica Kovida - 19 i da naglasim još jednom da u vremenima koja su teška poput ovih, mi zaista moramo da uložimo napor i da uradimo sve da bismo i preventivno delovali. Srbija je pokazala svoju sposobnost da se preventivno odnosi u odnosu na sve moguće probleme koji bi se desili i to danas negde definiše i ova energetska kriza, na našu veliku sreću. Da ne nabrajam šta su sve uspesi, jer ne bih da sada zvučim kao hvalospev, ali pokušavam da objasnim zašto je ova izmena možda neophodna, iako, slažem se i razumem sve strahove na temu. Inače, rangiranje država po metodološkim pravilima Svetske banke ima za cilj podsticanje pre svega da modernizuju administraciju, stvaraju kvalitetnije zakonske okvire i praktično unapređuju uslove poslovanja i da na taj način motivišu investitore da se lakše odluče za državu u koju će investirati. Srbija nedvosmisleno ima cilj da na ovoj listi zauzme što bolju poziciju, koja će predstavljati stimulans i domaćim i stranim ulagačima i to jeste cilj koji ispunjavamo izmenama ovog zakona, jer je evidentna potreba da se unapredi procedura registracije privrednih subjekata i skrati vreme potrebno za obavljanje tih procedura. Zahtev je i vremena da se ovaj postupak digitalizuje i mi smo u praksi imali negde više primera kada smo i druge propise a ne samo propise o registraciji privrednih subjekata menjali, ubrzavali i objedinjavali te administrativne procedure. O takvoj vrsti unapređenja rada državnih organa i svih javnih službi govorimo stalno, konstatujući da smo dostigli viši nivo kvaliteta usluga i to jesmo postigli višegodišnjim ulaganjima pre svega u digitalizaciju, rekla sam to već, odnosno korišćenjem novih tehnologija u javnom sektoru. Srbija je 2020. godine donela i Program za unapređenje pozicije Republike Srbije na rang listi Svetske banke o uslovima poslovanja Duing biznisa za period 2020-2023. godina, i to kroz svih deset oblasti koje prati referentna lista Svetske banke. Dakle, od počinjanja poslovanja, dobijanja građevinske dozvole, dobijanja priključaka na distributivni sistem električne energije, registrovanje imovine, dobijanja kredita, zaštita manjinskih akcionara, plaćanje poreza, prekogranična trgovina, izvršenje ugovora i rešavanje stečaja. Jedna od tih oblasti je i unapređenje uslova poslovanja. Indikatori koji se prate su broj procedura, vreme, troškovi i uplaćeni minimalni kapital za početak poslovanja društva sa ograničenom odgovornošću. Dakle, u pitanju su veoma konkretne administrativne procedure koje moraju biti na visokom nivou efikasnosti da bismo bili poželjna destinacija za strana ulaganja ili otvaranje predstavništava i fabrika velikih i uglednih svetskih kompanija. Srbija ima upravo takav razvojni cilj koji se uspešno realizuje u poslednjih nekoliko godina. Da podsetimo da smo još 2017. godine bili prva zemlja na svetu po direktnim grinfild investicijama upravo zahvaljujući regulatornim reformama, niskoj ceni rada i pristupu evropskom tržištu. Srbija ima odličnu poziciju platforme za treća tržišta i treba je zadržati. Naš dalji napredak na svetskoj Duing biznis listi zavisi u ovom trenutku od efikasnosti registracionih procedura i u tom pravcu idu i predložene izmene i dopune Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, jer se propisuje da se prijava za osnivanje privrednog društva podnosi Agenciji za privredne registre u elektronskoj formi. Ubrzava se postupak, a proceduralne administrativne greške svode na minimum. Istovremeno sa ovim zakonom se omogućavaju ispravke, izmene podataka, ukoliko je do propusta stranke ili registratora došlo. Inače, Svetska banka je prilikom utvrđivanja pozicije Srbije evidentirala da je za izvršenje procedure prijave i dobijanja rešenja o osnivanju, dobijanja poreskog identifikacionog broja, čuvenog PIB-a, potvrda o registracija u Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje i Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, obrascu overenih potpisa i za otvaranje bankovnog računa potrebno dva dana. Iz toga se crpi činjenica je nužno skratiti sve te procedure na jedan dan, što bi negde bilo optimalno vreme. Jedini način da se dostigne taj stepen efikasnosti jeste uključivanje elektronskih vođenja procedura, jer jedino takvim ubrzanjima administriranja u postupku registracije privrednih subjekata možemo postati još konkurentnija investiciona destinacija. Uvek ističemo da je državna administracija ogledalo pravno uređene države, tako da je ova zakonska promena kvalitativni korak napred uz standardizaciju usluga koje pružaju zakonom ovlašćeni organi i organizacije, a u ovom slučaju Agencija za privredne registre. Važno je istaći da ova izmena predstavlja usklađivanje zakona sa Programom za unapređenje položaja Srbije na ovoj listi, koji je usvojen prošle godine, dakle, posle donošenja važećeg Zakona o APR-u. Važno je reći da Agencija za privredne registre od 2018. godine omogućava elektronsku registraciju kod osnivanja društva sa ograničenom odgovornošću, tako da se sada ta praksa zakonom potvrđuje i proširuje na ostale oblike privrednih društava i u tom smislu zaista mislim da ima prostora za pohvaliti efikasniji rad Agencije za privredne registre. Veoma važan Ugovor o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za razvoj. Rekla sam već, o tome će više govoriti moj kolega Uglješa Marković, ali bih rekla da je investiranje u pametna brojila jedan od važnih koraka ka dostizanju energetske efikasnosti i smanjenju gubitaka u procesu i snabdevanja i očitavanja potrošnje. Elektrodistribucija koja će za iznos od 40 miliona evra za koje garancije daje Evropska banka za razboj utrošiti upravo u nabavku i instaliranje pametnih brojila koja će u suštini unaprediti pre svega funkcionisanje našeg energetskog sistema. Kad se sve ovo sabere, onda nema nikakve dileme da će poslanici SPS podržati sva tri predložena zakona, uz naravno razumevanje i za ono što su bojazni i eventualno spremnost da ukoliko u praksi ovakva promena pokaže svoju nepraktičnost ili da je možda treba dodatno unaprediti, apsolutno stojimo na raspolaganju da i o tome razgovaramo, jer čini mi se, i rekli ste u odgovoru kolegi Vujiću, potpuno ste u pravu, plenum uvek dozvoli da o svemu razgovaramo na jedan kvalitetniji način i dođemo do najboljih rešenja pre svega u interesu i za korist građana Republike Srbije kojima dugujemo mogućnost da uopšte ovde razgovaramo o bilo čemu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče Narodne skupštine. Poštovana ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, Agencija za privredne registre je jako značajna karika u lancu koji funkcioniše u našoj državi, a koji za cilj ima da napravi što bolji i što kvalitetniji poslovni ambijent i poslovnu klimu zarad koje smo u proteklih nekoliko godina imali benefite i kao država i kao građani, s obzirom da smo 2014. godine u stvari najviše uradili na tom planu unapređenja poslovne klime i unapređenja mogućnosti za poslovanje kako domaćih, tako i stranih investitora. Zbog toga smo za samo nekoliko godina od zemlje koja je bila 2012. godine u situaciji da ima ogroman fiskalni deficit, ogroman javni dug, broj novih preduzeća mnogo, mnogo manji nego onih koji se otvaraju, dakle zavredeli smo jednom jasnom držanom strategijom, ekonomskom strategijom da ta poslovna klima i poslovni ambijent budu baš onakvi da svi oni koji žele da ulažu, svi oni koji žele da oplode svoj kapital vide Srbiju kao jednu od najpovoljnijih destinacija za ulaganje ne samo u regionu Zapadnog Balkana, ne samo u regionu Jugoistočne Evrope, nego i cele Evrope ukupno, dakle i čitavog sveta. Zato danas Srbija ima investitore iz Narodne Republike Kine, iz Južne Koreje, investitore sa Bliskog Istoka, SAD, dakle sa svih svetskih meridijana. Ono što jeste posao Agencije za privredne registre, a to je a omogući procedure koje su lake i relaksirane za otvaranje novih preduzeća, mislim da Agencija taj posao radi jako dobro, da su te procedure jako povoljne i dobro i ono što je najbitnije motivišuće za one koji žele da pokrene sopstveni biznis, da osnuju svoju preduzetničku radnju ili društvo sa ograničenom odgovornošću, a isto tako nije problem ni stranom investitoru da na jedan brz, efikasan i efektivan način otvori firmu ovde u Srbiji i što pre započne svoj posao. Dakle, APR je jedna od važnih karika u tom lancu. Ono što je jako značajno je da i sam proces digitalizacije koji jeste predmet ovih izmena i dopuna zakona će se maksimalno unaprediti i biće još lakše da se firme otvore i da se neke procedure u APR-u relaksiraju po pitanju imenovanja zastupnika i odgovornog lica u određenim preduzećima. Dakle, rad APR-a u toku proteklih nekoliko godina možemo oceniti kao vrlo efikasan i vrlo efektivan i treba podržati takav njegov rad u narednom periodu i raditi, naravno, na tome, zašto ne, menjati zakonsku regulativu, menjati zakonska rešenja kako bi imali najbolje i najlakše i najjednostavnije procedure za otvaranje firmi u celoj Evropi. Imamo mnogo dobrih i kvalitetnih primera koje smo sledili tokom ovih nekoliko godina kada je u pitanju otvaranje firmi, kada je u pitanju ta relaksiranost i potencijal i motivacija, posebno onih koji žele da otvore svoj novi, sopstveni biznis, da to bude lako, da to bude jednostavno. Zbog toga danas imamo situaciju, kolega Vujić je govorio o tome, da imamo u proteklih dve ili tri godine mnogo veći broj onih preduzeća koja se otvaraju, nego preduzeća koja se zatvaraju. To predstavlja jedan od ključnih i glavnih rezultata naše ekonomije i naravno naše ekonomske politike. Zbog takvog rada APR, to smo mogli da vidimo, i naša pozicija na duing biznis listi u jednom trenutku je bila mnogo mnogo bolja nego u periodu od pre sedam ili osam godina i unapređenjem rada APR mi možemo da računamo na to da svi oni koji žele da investiraju u Republiku Srbiju da će i to biti jedan od parametara s obzirom da je njihova efikasnost jedan od parametara koji se definiše i koji je jedan vrlo važan deo i izveštaja koji se tiče duing biznis liste, a mogu slobodno da kažem da mnogi svetski ozbiljni investitori kada razmišljaju o tome gde će da investiraju svoj kapital gde će dugoročno da ulože svoj novac i te kako gledaju duing biznis listu, i te kako gledaju kakva je poslovna klima i da li je jednostavno voditi posao, otvoriti biznis, zaposliti ljude, kompletnu jednu ekonomsku politiku, politiku radnih odnosa, Zakona o radu, ceo korpus tih zakona i zakonske regulative koji definitivno treba da bude što liberalniji, što bolji, što kvalitetniji i prijam čiviji za privrednike i investitore, jer to su ljudi koji otvaraju nova radna mesta, to su ljudi koji kreiraju nova znanja, koji kreiraju nove tehnologije i koji na kraju krajeva kreiraju rast u jednoj zemlji. Mi smo se uverili da to kod nas u Srbiji jednostavno radi kada imate ljude koji imaju viziju, kada imate nekoga kao što je naš predsednik Aleksandar Vučić koji je jasno znao šta želi da napravi od Srbije i da ekonomija i rast ekonomije je nešto što će opredeliti celokupni razvoj, društveni razvoj ove zemlje i njenu modernizaciju i imati situaciju da u tom ekonomskom planu i na ekonomskom nivou i nivou rasta imate za samo nekoliko godina ogromne rezultate. Sada bih se dotakao i ovih izmena i dopunu zakona koje se tiču borbe protiv pranja novca i to nije samo pitanje o kojem ste vi govorili u vašem uvodnom obraćanju, kontrole i borbe države protiv terorizma. Radi se dakle o jednoj složenijoj politici borbe i zaštite nacionalne bezbednosti s obzirom da je za jednu ekonomiju i za jednu zemlju od strateškog značaja ko to investira u toj zemlji, ko dolazi da ulaže ovde novac i kakav novac se ulaže ovde. Upravo ove izmene i dopune ovog zakona idu ka tome da taj proces bude transparentan i da ne samo političari, ne samo ljudi koji su zaduženi za kontrolu ovakvih procesa u APR, u Ministarstvu finansija, u Upravi za sprečavanje pranja novca kontrolišu taj proces, nego da on bude transparentan i da sami građani Republike Srbije prosto znaju ko su ti ljudi koji donose ovde novac, koji investiraju ovde, koji grade pogone, grade fabrike i to je stvar koja treba da bude definitivno otvorena i transparenta i zato se mi iz SNS zalažemo već godinama i tu bih ja napravio jednu jasnu distinkciju između onoga što je rađeno do 2012. godine i navešću neke primere kako to izgleda kada se ekonomija vodi na jedan način koji podrazumeva ne baš veliko znanje i odsutnost kontrole ovih procesa. Imate u periodu od 2000. godine do 2012. godine u procesu privatizacije država je prodala negde oko 1800 preduzeća koja su bila u državnom ili u društvenom vlasništvu, i svota novca koja je dobijena, koja se slila u budžet naše zemlje od tih 1800 preduzeća je bila negde oko dve milijarde evra. S druge strane, 2006. godine imate prodaju „Mobtela“, koji je prodat Norveškoj kompaniji „Telenor“ za 1,6 milijardi evra. Jedna kompanija u mešovitom vlasništvu, većinski privatnom vlasništvu, je bila prodata za 1,6 milijardi evra, dakle, skoro za onu sumu za koju su bila prodata sva preduzeća koja su prodata u procesu privatizacije za 12 godina. Svi smo svedoci toga koliko je loše za ekonomiju, koliko je katastrofalno za razvoj jedne zemlje kada ulazi špekulantski kapital, kada ne kontrolišete proces ko će da uloži u određene privredne grane, ko donosi taj novac, kakvo je poreklo tog novca. Rezime svega toga 2012. godine je, da su čitave industrijske grane potpuno pale na kolena. One industrijske grane gde je Srbija tradicionalno snažna, tekstilna industrija zbrisana sa lica zemlje, energetika i rudarstvo zbrisani sa lica zemlje. Amerikanci su 2010, ili 2011. godine napustili Juesstil, odnosno Železaru u Smederevu, država ga je otkupila za jedan evro. Podsetiću naše građane i moje uvažene kolege kako je tada u to vreme izgledao Rudarsko topioničarski basen Bor, koji je i tada zapošljavao negde oko tri, četiri hiljade ljudi i bio izvor zapošljavanja, života i egzistencije jednog dobrog dela Bora i okolnih gradova. Dakle, gotovo motor razvoja cele istočne Srbije. Vlast tada nije uspela u toj nameri da ga proda, a danas imamo, zbog upravo jedne mudre i promišljene spoljne politike, ali i jedne ofanzivne i agresivne ekonomske diplomatije situaciju da sva ta preduzeća koja su bila na kolenima, su preuzeli ozbiljni investitori, da se u ta preduzeća ozbiljno investira, i slobodno mogu da kažem, Aleksandar Vučić je spasao Smederevo i ceo taj region, pet i po hiljada ljudi radi u Železari Smederevo, ali ne radi seo pet i po hiljada ljudi, radi se o pet i po hiljada porodica, radi se o stotinama malih i srednjih preduzeća čija je sudbina, čija je egzistencija vezana za funkcionisanje Železare u Smederevu. Da napomenem sada kako se uz izgradnju infrastrukture i revitalizaciju RTB Bor, kako se razvija istočna Srbija na koju su svi bili zaboravili, od koje država, nažalost, digla ruke, koja je bila zarasla u korov i koja je bila izvor siromaštva i personifikacija za siromaštvo, nedostatak infrastrukture i bedu koja je zadesila ovu državu u periodu od 2000.-2012. godine. Tako da, danas na ovom primeru posvećenosti unapređenja poslovnog ambijenta možemo da vidimo da i oni industrijski sektori, one industrijske grane, o kojima nismo možda pre nekoliko godina mogli ni da sanjamo, kako oni mogu da se podignu i kao mogu da pozitivno utiču na rast BDP. Pogledajte samo turističku industriju, prvi put dakle, mi smo u ovom prepandemijskom periodu 2019. godina zaradili od turizma 1,4 milijarde evra, premašili smo jednu milijardu od informacionih tehnologija i poslova koji se tiču informacionih tehnologija. Znam ministarka, da vi vrlo dobro poznajete i tu granu industrije i znate njen strateški značaj koliko je važno da mi budemo taj hab za inovacije, za razvoj tehnoloških parkova i koliko je to važno za jačanje i očuvanje demografskih karakteristika naše zemlje u domenu da uspemo u toj nameri da nam mladi ljudi ostaju ovde, da mogu da se zaposle u svoj struci, kao visoko obrazovani, visoko kvalifikovani kadrovi. Dakle, ono što je uradili ova vlast, ono što je uradio predsednik Aleksandar Vučić, to je jako važno napomenuti, istaći, dao je mogućnosti, dao je mnogo mogućnosti od onih koji su zanatlije, bravari, tesari, ljudi koji rade u automobilskoj industriji na proizvodnim trakama do onih koji imaju najviše škole, doktorate, inženjeri, oni koji se bave novim tehnologijama. Napravili smo od Srbije zemlju u koju svaki građanin, svaki čovek može da nađe svoje mesto. Svako može da dostojanstveno živi od svog rada. Unapredili smo maksimalno ceo taj korpus i paket i čvrste infrastrukture. Dakle, tu govorimo o autoputevima, o železnicama, o ravnomernom regionalnom razvoju. Bavili smo se kako investicijama Beogradu, sa istom snagom, istom posvećenošću sa investicijom u Surdulici, u Vladičinom Hanu, Gadžinom Hanu, Krupnju, Koceljevi, gradu i opštini, bez obzira da li ima tri, četiri, pet, 15 hiljada stanovnika ili se radi o gradu koji ima 150, 200 ili 300 hiljada ljudi. Pobrinućemo se sigurno i mislim da ćemo to uraditi do kraja narednog mandata, da autoput i da dobar put i da brzi put dođe do svake opštine, do svakog mesta u ovoj zemlji, jer smo to prepoznali. Naravno, Aleksandar Vučić se zato i pobrinuo da imamo jedan veliki izbor onih ljudi koji investiraju u našu infrastrukturu i autoputeve da prvo taj deo razvijemo. Zbog toga nam strani investitori i dolaze. Dolaze zato što smo jedna stabilna zemlja, dolaze zato što smo na jednom jako povoljnom geopolitičkom prostoru. Dolaze zbog toga što imamo sjajne odnose i političke i ekonomske i sa Kinom, i sa Rusijom, i sa Amerikom i sa zemljama EU i predstavljamo jednu stabilnu zemlju u koju kada dođu, kada ulože svoj novac, ne treba da razmišljaju o tome da li će se određena javna politika menjati od danas do sutra, da li ćemo odjednom kako nekom padne na pamet, da menjamo poresku stopu ili će inflacija divljati i postati galopirajuća od neke koja je bila do juče normalna i u nekim normalnim okvirima, a za inflaciju se smatra da je u normalnim okvirima ako je ona do 10%. Dakle, vodili smo računa o svakom segmentu ekonomske politike i stvaranja jednog stvarno dobrog ambijenta za ulaganje i investicije u ovoj zemlji. Naravno da ćemo to raditi i u narednom periodu, imajući u vidu da to jeste ključ politike i naše stranke i ove Vlade i predsednika naše države, a to je da svakom obezbedimo mogućnost da ima radno mesto. Znate, pre dok je bio na vlasti u Brazilu, pre jedno dvadesetak godina, poznati njihov aktivista, bio je i sindikalni aktivista i predsednički kandidat, predsednik Brazila jedno vreme, Lula da Silva, rekao je da on nikada neće da se smiri i nikada neće mirno spavati ako zna da će i jedan Brazilac ostati bez tri obroka u jednom danu. Tako i mi iz SNS nećemo da se smirimo i nećemo da stanemo na tome da nezaposlenost u Srbiji bude 10%, iako je bila 2012. godine 26%, ne zadovoljavamo se sa time. Želimo da napravimo od cele Srbije ono što je recimo danas Beograd, gde je stopa nezaposlenosti 6 ili 7%, gde svako ko to želi može da nađe posao, može da ga nađe u struci, može da ga nađe u fabrici, može da ga nađe u nekoj IT kompaniji, domaćoj, stranoj. Dakle, želimo da budemo zemlja mogućnosti u kojoj svako može da nađe svoju sreću, da unapredi svoju karijeru i da pošteno i dostojanstveno živi od svog rada. To jeste ono što predstavlja srž politike Aleksandra Vučića i naše stranke, a to je blagostanje i boljitak kada su u pitanju građani naše zemlje, imajući u vidu da mi prvo put možda u modernoj istoriji imamo jednu državu koja suvereno upravlja sopstvenim resursima i sopstvenim institucijama i kao prvi prioritet svoje politike ima svoje građane, blagostanje svojih građana i zaštitu sopstvenih interesa, a ne nekih tuđih interesa. Nismo više zemlja koja je pogodna za manipulaciju, nismo više zemlja koja predstavlja predmet manipulacija i ostvarivanja interesa nekih drugih iz regiona ili nekih velikih stranih centara moći, već smo jedna zemlja koja je respektabilna, koja je zahvaljujući predsedniku Vučiću zaslužila jedan oreol države koja je pouzdana u međunarodnim odnosima, koja je pouzdan partner i to se naravno preslikalo i na ekonomsku politiku i na investicije. Završiću time što ću malo prokomentarisati ovu borbu protiv terorizma. Koliko god se kod naših građana možda i stvara jedna vrsta razmišljanja da je terorizam daleko od Srbije, da je to negde na nekom Bliskom istoku ili u srednjoj Aziji, ili na Dalekom istoku, mi se ponašamo, kada je u pitanju bezbednosna kultura, kada je u pitanju borba za očuvanje nacionalne bezbednosti, na jedan vrlo, vrlo ozbiljan način i ozbiljno pristupamo ovome. Zbog toga i vodimo računa, ne samo iz ekonomskih interesa, ko ulaže pare u Srbiju, ko otvara firme u Srbiji, kako bi mogli prvenstveno, kao prioritet to ova Vlada i ova država ima, da zaštitimo i da naši ljudi imaju bezbednost i da mogu mirno da žive, rade i da mirno spavaju. Ono što isto tako moram da istaknem je da iako je pretnja klasičnog terorizma, možda daleko od nas, mi imamo situaciju da na teritoriji KiM, evo u samo proteklih nekoliko nedelja imamo pojavu ljudi koji su se borili i koji su bili deo islamske države, u Iraku i Siriji. Pa, zar to nije pretnja našoj nacionalnoj bezbednosti? To je, i ne samo nacionalnoj bezbednosti Srbije, nego nacionalnoj bezbednosti, odnosno bezbednosti celog ovog regiona, ali i cele Evrope. Mi o tome treba da razgovaramo otvoreno sa našim partnerima i iz regiona, i iz zemalja zapadnog Balkana, ali i sa našim partnerima iz EU i da zajednički radimo na tome i da zajednički koordiniramo rad naših službi kako bi se na što bolji način, što kvalitetnije i sa što većim rezultatima borili zajednički, ali i bili deo koalicije, kao što to i jesmo, u borbi protiv terorizma i svih onih koji tu borbu predvode. Mi ćemo naravno tu da se pridružujemo svakoj ozbiljnoj inicijativi, a pored toga, kao što smo to uvek radili, zahvaljujući našem predsedniku, vodićemo i te kako računa i fokusiraćemo se posebno na ekonomski rast, na ekonomski razvoj. Smatram da posle ove godine, iako postoji kriza na globalnom nivou, završavam uvažena potpredsednice, vidimo i oko lanaca snabdevanja i poskupljenja određenih roba i usluga, krize po pitanju energenata, da li primećujete svi da Srbija se vrlo ozbiljno i uspešno nosi sa svim tim problemima. Nismo o tome apsolutno mnogo opterećivali naše građane, jer umemo da se izborimo sa krizom, umemo da radimo i da se ponašamo ozbiljno u kriznim okolnostima i prevazići ćemo ovu krizu i siguran sam da ćemo u 2022. godini imati veći privredni rast nego što smo imali ove godine, a imaćemo najveći privredni rast, znači zemlja sa najvećim privrednim rastom u Evropi i nastavićemo da sledimo politiku našeg predsednika Aleksandra Vučića. Hvala.
Zahvaljujem se, ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu. Pošto nemamo više ovlašćenih predstavnika ili predsednika poslaničkih grupa, prelazimo na listu govornika. Prvi reč ima, narodni poslanik prof. dr Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Poštovana ministarko, sa saradnicima, ako je energija jedan od ključnih resursa za pokretanje celokupnog industrijskog sistema države, onda je energetska stabilnost preko potrebna za razvoj, unapređenje i boljitak svega onoga što predstavlja progres u jednome društvu. Da bi imali energetsku stabilnost potrebna nam je i proizvodnja, ali i ušteda te proizvodnje, bilo gde gde ona ide neracionalno ili gde nemamo dovoljnu svest o tome koliko trošimo i koliko smo spremni da uštedimo, a naročito da sprečimo nerealne gubitke. Zato je ovaj predlog o pametnim brojilima jako važan i predstavlja jedan od iskoraka koji trebaju doprineti ukupnom ekonomskom prosperitetu, a pre svega energetskoj stabilnosti naše države. Posebno je ta energetska stabilnost važan u ovim zimskim periodima, kada na području cele države nažalost nemamo dovoljnu ili podjednaku infrastrukturnu mrežu koja će obezbediti dovoljno energije, ni za sva domaćinstva, a kamoli za industrijske pogone i za sve ono što predstavlja budućnost, što predstavlja proizvodnju, što predstavlja nešto što je korak napred. Zato smo vrlo obradovani da će ova pametna brojila ići u tom pogledu uštede električne energije, a isto tako insistiramo na onim projektima koji će doprineti uvećanju energetskih resursa. Zato je stranka Pravde i pomirenja u sporazumu sa strankom, vladajućom strankom SNS, stavila u prioritete takve projekte i iz tih razloga će se u narednom periodu u Sjenici napraviti jedno od najsavremenijih postrojenja za solarnu proizvodnju energije u našoj državi, ali i na prostoru celoga regiona, odnosno Balkana. Isto tako nam je važno tj. u tom našem sporazumu da se nisko naponska mreža na području cele države, posebno onih područja gde ona decenijama nije uvećavana, a kapaciteti potrošnje su iznimno uvećavani, uvećavaju se iz dana u dan zbog ekspanzije izgradnje stambenih objekata, zbog velikog broja industrijskih subjekata i preko je potrebno obezbeđivanje energetske sigurnosti kako bi domaćinstva, ali i industrija mogli nesmetano da rede, da proizvode i da uvećavaju ekonomsku dobit svoga kraja, ali i cele države. Imali smo iskustava da u prethodnim godinama nažalost zbog nestabilnog energetskog sistema padaju različita postrojenja industrijska, ali isto tako i mnoga domaćinstva trpe i zato ovo koristimo kao priliku da na vreme reagujemo da se ne bi dogodilo kao prethodnih godina da sa prvim padavinama dođe do kolapsa sistema, da određeni veliki gradovim ili ruralna područja, posebno planinska, nedeljama ne mogu dobiti povratak elementarne električne energije kako bi mogli normalno funkcionisati. Zato je vreme da se sve ono što jeste predstavljalo gubitak, to je taj enormni gubitak u nekim nepoznatim pravcima električne energije usled uvećanja i kapaciteta, ali i nisko naponske mreže na području cele države preuredi da se ono što je alarmantno, a alarmantni su nam veliki gradovi, budu na taj način urađeni da jednostavno taj nisko naponska mreža može da pokrije potrebe svih građana, ali sa ovim pametnim brojilima kako bismo jednostavno mogli imati realnu sliku i o proizvodnji i o potrošnji i kako bi na taj način mogli kao država ili kao državna preduzeća da odgovorimo zahtevima i privrede i građanstva. Mi danas imamo u Novom Pazaru da se u zadnje tri ili četiri decenije ništa nije radilo na nisko naponskoj mreži, a da se enormno uvećao broj potrošača i da to vrlo brzo ili relativno u kratkim periodima izaziva različite kolapse električnog sistema i da na taj način trpe građani, ali trpe i industrije. Zato su nam ovakvi projekti važni, zato apelujemo na ministarstvo, ali i na Elektrodistribuciju Srbije da veću pozornost pokažu na taj kraj kako bi predupredili sve ono što može biti ili što se dešavalo prethodnih godina u pogledu padanja elektrosistema. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Danijela Veljović. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Uvažena ministarka sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, izmene i dopune Zakona o postupku registracije u APR-u pred Skupštinom su neophodne ako želimo da održimo privredu Srbije konkurentnom, fleksibilnom, a da ulazak na tržište i ulazak u preduzetničke vode maksimalno olakšamo svim građanima koji žele da otvore svoju firmu. Rad na modernizaciji rada APR-a i izmene i dopune Zakona o postupku registracije su upravo reforme koje vode ka tome. U osnovi ovaj predlog je vezan za efikasnost rada APR-a i za poboljšanje i pojednostavljenje procedure registrovanja novog privrednog društva. Do sada je, prema podacima Svetske banke, samo za izvršenje procedure prijave i dobijanja rešenja o osnivanju potvrda o registraciji i otvaranja računa u banci osobi koja želi da otvori preduzeće bilo potrebno dva dana. To znači da pre nego što neko otvori firmu mora prvo dva dana da šeta od šaltera do šaltera i da skuplja papirologiju. Promene koje donosi ovaj predlog izmena i dopuna Zakona o postupku registracije u APR-u pomoći će onima koji osnivaju preduzeće na više načina. Prvo je da se uvodi to da će ubuduće prijave za osnivanje privrednog društva podnositi samo u elektronskoj formi. Prema podacima Svetske banke, navodi se da kada se pređe na postupak elektronske prijave vreme za sve ove poslove je duplo kraće, a naravno da to donosi i do značajnih ušteda. Ovo rešenje takođe je u skladu sa težnjom reforme u pravcu digitalizacije i omogućavanja da se što veći broj rešenja za građane nađe onlajn i u elektronskoj formi. Drugo rešenje koje uvode ove izmene i dopune koje pomažu svima onima koji po prvi put žele da se upuste u preduzetničke vode je to što će prilikom prijave za osnivanje preduzeća biti omogućeno da ne moraju da podnose dokumenta i podatke koje već vodi službena evidencija nadležnih organa, odnosno APR će po službenoj dužnosti od nadležnih tražiti ona dokumenta koja su neophodna za prijavu. Treće rešenje koje bih istakla je promena roka za odlučivanje povodom prijave za registraciju. Kao što je poznato, do sada je taj rok iznosio pet radnih dana, odnosno APR je imao rok od pet radnih dana da odluči o podnetoj prijavi. Ovim izmenama i dopunama zadržava se ovaj rok, ali je promenjeno od kada počinje da teče. Ovim izmenama predviđeno je da rok od pet radnih dana počinje da teče tek od trenutka kada APR dobije svoju neophodnu dokumentaciju. Ovim se rešava to što je APR morao da donese odluku o odbijanju zbog nepotpune dokumentacije registracije, iako u određenim slučajevima razlog kašnjenja je bila tuđa neažurnost u dostavljanju dokumentacije. Dešavalo se npr. da sudovi zakasne sa dostavom podataka o tome da li je neko osuđivan i da li se protiv nekoga vodi krivičan postupak i tako je dolazilo do prekoračenja roka. Značajna novina je, kao što sam rekla već, unapređenje obima elektronskog poslovanja. Međutim, iako danas građani sve više koriste i veruju elektronskom obliku poslovanja, taj nivo još uvek nije preterano veliki, kako zbog toga što neki građani imaju nedovoljno dobru internet vezu, tako i zbog nedostatka znanja za upravljanje neophodnim aplikacijama ili računarima i pametnim telefonima. Zato je dobro što je dat rok od 18 meseci za primenu ovih zakonskih izmena i na taj način ostavljeno je dovoljno vremena za pripremu kako korisnika registra, tako i da se izgradi odgovarajuća IT infrastruktura i aplikacije koje bi podržale rad ovih sistema. Ove izmene zaslužuju našu podršku jer olakšavaju osnivanje malih i srednjih preduzeća koje čine okosnicu naše privrede, jer je u njima zaposleno skoro polovina radnika, a njihov uspeh je značajan čak i na inostranim tržištima i ona čine skoro polovinu našeg izvoza. Preduzetnička klima u Srbiji mora da podstiče preduzetnički duh i da omogući svima koji žele da se bave biznisom u Srbiji da to urade na najlakši mogući način, kako bi mogli da se posvete razvoju svog poslovanja, izgradnji poslovnih i trgovinskih mreža i pronalasku i razvoju novih tržišta. Rast privrede nije moguć bez jakih malih i srednjih preduzeća, a bez rasta privrede neće biti moguće razviti neophodnu mrežu socijalne zaštite za naše najugroženije građane, nastaviti značajne investicije u infrastrukturu i druge javne kapitalne investicije i, naravno, bez rasta privrede nema novih radnih mesta i nema rasta plata i penzija. Ove izmene će doprineti stvaranju zdrave preduzetničke klime koja će olakšati da postignemo sve ove ciljeve i zbog toga će poslanici SDPS podržati ovaj zakon u danu za glasanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović.
Hvala, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka sa saradnikom, s obzirom na to da su danas na dnevnom redu tri zakona i njihove izmene i dopune, ja ću se više usredsrediti na Zakon o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Tu bih se malo više zadržao, s obzirom da se radi o pametnim brojilima. Prvo, trebamo reći da je Evropska banka za obnovu i razvoj odobrila kredit Elektrodistribuciji Srbije u vrednosti od 40 miliona evra za prvu fazu takozvanog projekta „Pametna brojila“. Ovim projektom, između ostalog, treba da se zameni negde oko 205 hiljada dosta zastarelih i brojila koja se menjaju ovim novim pametnim brojilima i da se instalira, pored toga, celokupni sistem sa pratećom softverskom opremom kako bi došlo do toga da imamo daljinsko merenje, daljinsko očitavanje i isključivanje sa mreža ako je to potrebno. Ovde bih bacio akcenat na ono što smatram da je takođe veoma bitno, a to je da se izabere konsultant koji ima zadatak da analizira već postojeću mernu infrastrukturu, kao i da učestvuje u pripremi tenderske dokumentacije i sprovođenju same nabavke. Kasnije ću i objasniti zašto je to bitno. Sam ovaj projekat, pre toga želim da kažem da ima niz dobrih efekata, odnosno aspekata i to je prvo takozvani ekonomski benefit koji ima celokupno društvo, i to u zavisnosti od toga koliko iskoristimo, koliko znamo, hoćemo ili možemo da iskoristimo ove benefite. Drugo, sam energetski sistem ima benefite koji se ogledaju u dodatnoj energiji koja se faktički stvara iz same uštede. Treći benefit koji ovaj projekat može da da jeste da distributeri imaju određene uštede koje se vide kroz samih tih operativnih uštede. Četvrto, sami građani imaju određene benefite o kojima ću, naravno, danas govoriti. Dakle, što se tiče prvog aspekta, tj. takozvani ekonomski benefiti celog društva, moram da podsetim da imamo sada u ovoj prvoj fazi zamenu oko 205 hiljada brojila, a u drugoj fazi će to biti 260 hiljada brojila. Da podsetim da Republika Srbija ima više od tri miliona brojila koja će morati u narednom periodu da dođe do njihove zamene, a ceo ovaj projekat je težak nekih pola milijarde evra. Sama ova činjenica predstavlja jedan veliki izazov i za našu domaću pamet i za naše ljude, za naše firme, da one učestvuju u celom ovom projektu. Znači, firme da budu direktno uključene, da ne budu podizvođači, nego izvođači samih ovih radova. Naravno da ovo ne govorim slučajno. Mi znamo da smo 2015. godine imali već jedan ovakav sličan projekat gde je trebalo, i on je najavljivan kao projekat decenije, da se zamene sva brojila u Republici Srbiji. Međutim, taj posao je naprasno prekinut i o tome sada ne bih da govorim, ali u tom poslu prvobitno nisu bile predviđene naše domaće firme. Zato hoću da kažem da, iako je tehnologija od 2015. do 2021. godine napredovala i naravno da ćemo sada imati verovatno i bolja brojila i verovatno bolji softver koji će sve to regulisati, mislim da ako postoji iole realna šansa da naše firme, domaće firme budu učesnice u celokupnom ovom poslu, mi to treba maksimalno da podržimo. Taj posao neće biti u narednih godinu, dve, nego će trajati deset i više godina, a procenjuje se da će biti potrebno oko 1500 novih radnika. Dakle, i sama tenderska dokumentacija treba biti tak opredeljena, da da realnu šansu našim preduzećima, a ne kao 2015. godine kada su ona automatski bila isključena iz toga. Drugi aspekt jeste ušteda samog energetskog sistema. To je sada veoma bitno, zato što dobijamo dodatnu električnu energiju kroz samu uštedu. Ako se pitamo kolika je ta ušteda i gde to možemo videti, ja moram da vas podsetim da smo pre dve nedelje usvojili jedan zakon, odnosno Izveštaj Agencije za energetiku, koja pored svog izveštaja o radu daje i izveštaj o stanju u energetskom sektoru Republike Srbije. Mislim da je to jedan dobar dokument koji možemo i za ovo koristiti, tako da ga i ja danas koristim. Zbog toga i kažem da, pre svega, gubici električne energije u distributivnoj mreži, iz ovog dokumenta možemo videti, su u 2020. godini bili 11,95%, što je velika brojka, u prethodnoj 2019. godini bili su 11,75%, što vidimo da je to i povećanje samih gubitaka itd. Znači, imamo ti gubici, kako se prevedu u evre, u dinare, možemo reći da su otprilike od 200 do 300 miliona evra godišnje i ako mi sada kažemo da te gubitke smanjimo svega 2%, znači da ne budu više oko 12%, nego oko 10% što je veoma realno, onda dobijamo uštedu od 30 do 40 miliona evra što, složićete se samim tim novcem možemo pokriti već ovaj kredit od 40 miliona o kojima danas govorimo. Dakle, da li imao ovakav vid uštede, to treba da se pitamo i do samih smanjenja može doći, znači ovih tehničkih gubitaka koji postoje, to su tehnički, ne tehnički ili komercijalni gubici. Do tehničkih gubitaka, znači, smanjenja u prenosnom i distributivnom sistemu može doći kao posledica smanjenja gubitaka koji je nastao usled veće energetske efikasnosti, odnosno ravnomernog opterećenja elektroenergetskog sistema zbog boljeg upravljanja naponom i naravno, smanjenja gubitaka samog mernog uređaja. Procena je da trofazno indukciono brojilo ima snagu gubitka od pet vati, a ovo novo pametno brojilo ima gubitak od 1,5 vati. Međutim, mnogo veće smanjenje gubitaka jesu komercijalni gubici koji su kod nas mnogo veći i dolazi zbog smanjenja u krađi električne energije, jer sama brojila imaju takozvanu „antipauer sistem“, odnosno funkciju koja onemogućava da dolazi dalje do krađe u električnoj energiji. Ovde treba takođe spomenuti da iskustvo u zapadnim zemljama koje su u završnoj fazi ovih pametnih brojila daju iskustvo da dolazi do smanjenja utroška električne energije kod domaćinstva koji imaju ovakva brojila od 1% do 1,5%. Dakle, to su sve benefiti koje mi imamo i sama zamena ovih sadašnjih brojila sa novim pametnim brojilima su evidentni i o tome mislim ne treba više ni govoriti. Ali, ako znamo da ova pametna, ova trenutna brojila koji su trenutno sada njihovo baždarenje, odnosno promena išla veoma sporo iz ovog izveštaja o stanju energetskom sektoru Republike Srbije možemo videti da u 2020. godini, to je iznosilo svega 5%, a prethodne godine je bilo 4,58% brojila su bila baždarena. Tako da samim ovim projektom mislim dolazimo do onih opravdanih rezultata i zato mislim da je ovo sasvim na mestu. Treći aspekt je benefit za distributere. To su evidentni benefiti, smanjenje troškova prilikom očitavanja, mi imao 12 puta godišnje da se očitava električna energija i takođe održavanje mernih uređaja, a ovi merni uređaji se mnogo jednostavnije održavaju, a malopre sam rekao koliko je to sporo išlo kod nas u prethodne dve godine. Četvrti aspekt je benefit za građane i tu imamo samo da korisnici mogu da bolje upravljaju sopstvenom potrošnjom zato što im ovaj sistem omogućava, daje dodatne informacije o potrošnji električne energije. Znači, imaće smanjenje troškova upravo zbog smanjenje potrošnje električne energije, a greške u očitavanju koje su evidentne u kojim su kolege pričale ovde, greške u očitavanju električne energije idu sada u obimu statističke greške, znači, gotovo da ih nema ili ih uopšte neće biti, tako da će građani tu imati velike benefite itd. Mislim da je dosta ovo što sam rekao sve, koji su benefiti i upravo zbog toga će i poslanička grupa u danu za glasanje i podržati ove zakone o kojima je moj kolega Vujislav Vujić govorio. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, Uglješa Marković. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajuća. Uvažena ministarka sa saradnicima, uvažene kolege, poštovani uvaženi građani Republike Srbije, ja ću se u današnjoj svojoj diskusiji se fokusirati na Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Moram zaista da pohvalim kolegu, Filipovića koji je već u svom iscrpnom obraćanju dosta toga rekao, tako da ću pokušati da nešto dodam u njegovoj diskusiji, manje-više u svemu se slažem o onome što je kolega Filipović već pre mene u svojoj diskusiji rekao. Tako da na samom početku svog izlaganja ne mogu a da se osvrnem na energetsku krizu u kojoj se nalazi cela Evropa koja je posledica niza faktora koji su upravo doveli do te krize. Pre par meseci usvojili smo set zakona koji se odnosi na sektor rudarstva i energetike, prepoznajući razvojne šanse i potencijal ovog sektora. Tada smo ovim zakonima uveli nove instrumente i mogućnosti. Na taj način otvaramo nova poglavlja, razvojnih šansi u oblasti energetike. Samo takvim kontinuiranim planskim i realnim pristupom možemo nastaviti sa očuvanjem naše elektro energetske nezavisnosti i sigurnosti. Zato danas Srbija i njeni građani sa mnogo manje neizvesnosti nego građani drugih država dočekuju predstojeću zimu i kada je u pitanju isporuka, ali i cena samih energenata. Nismo se odrekli termoelektrana, ali smo zato uložili u ekološke projekte i filtere i na taj način im produžili upotrebu imajući u vidu ekološke standarde i zaštitu životne sredine, na taj način sačuvali smo nezavisnost. Pored toga mudrim i istrajnim pristupom uspeli smo da završimo projekat poznatiji kao Turski tok, odnosno Balkanski tok koji je omogućio da Srbija ne bude više samo zemlja uvoznica gasa već i tranzitna zemlja što u mnogome menja i naš strateški i politički položaj. Naravno, obnovljivi izvori energije jesu budućnost, ali i sadašnjost, jer smo i u tom smeru razvijali, a tek se planira sa razvijanjem svih naših potencijala, ali naravno, ponovo, naglašavam u svemu tome su veoma bitni planiranje, kontinuitet i objektivan pristup našim mogućnostima. Zato danas govorimo o projektu za pametna brojila čija je vrednost 80 miliona eura i koji će se sprovesti u dve faze. Prva će obuhvatati 205 hiljada brojila čija će instalacija početi u gradovima Čačak, Niš i Kraljevo. Brojni su benefiti koji će dovesti do uvođenja i korišćenja ovih brojila kako za potrošača, operatora, proizvođača ali sa aspekta snabdevanja i zaštite sigurnosti podataka. Ono što je važno, gledajući iz ugla potrošača je to da će na ovaj način omogućeno direktno očitavanje brojila od strane samih potrošača, kao i bilo kojeg trećeg lica što dalje može značajno da utiče na racionalnu potrošnju električne energije. Druga značajna pogodnost, ažuriranje očitavanja u dovoljno čestim intervalima kako bi se omogućila ušteda energije na osnovu dobijenih informacija. Preporuka je da napredni merni sistem ima mogućnost čuvanja podataka kako bi potrošač imao mogućnost uvida u potrošnju u proteklom periodu. Iz ugla operatora koji vrši merenje biće omogućeno daljinsko očitavanje naprednog mernog sistema. Takođe, biće uspostavljena dvosmerna komunikacija mernog sistema i operatora, a biće omogućeno i merenje i očitavanje podataka koji se kasnije mogu koristiti za planiranje razvoja i unapređenja same mreže. Ovo poslednje, posebno se odnosi na podatke o ponudi i tražnji, kao i proizvodnji i potrošnji električne energije. Kada govorimo o snabdevanju veoma je važno da napredni merni sistemi imaju mogućnost da se prilagode tarifnim strukturama tako što menjaju tarifu u vremenu i poseduju daljinsku tarifnu kontrolu. Ova funkcionalnost zajedno sa one dve koje se odnose na potrošače ključne su za osnaživanje uloge potrošača na tržištu električne energije i za povećanje energetske efikasnosti. Sigurnost podataka i visok nivo bezbednosti istih, sve je to značajna tema kojoj se pridaje sve više značaj. S tim u vezi veoma je važno da se osigura bezbednost podataka i sigurna komunikacija. Ono što je takođe važno to je sprečavanje i otklanjanje same krađe električne energije. Na samom kraju ovog povezanog niza sa aspekta proizvodnje na distributivnoj mreži da ukažemo i na mogućnost dvosmernog merenja i merenja reaktivne energije što posebno je značajno za korisnike koji imaju funkciju potrošača, ali istovremeno su i proizvođači električne energije. Ono što na samom kraju želim da istaknem jeste da u realizaciji ovog projekta šansu treba dati našim firmama i kompanijama koja prave ovakva brojila, jer ovo može biti impuls i stimulacija njihovom daljem razvoju. Oni su pokazali na trenutno aktuelni ekspo 2020. Dubai izložbi, da i te kako imaju šta da ponude i da mogu konkurentski i svojim kvalitetom da pariraju svim drugim proizvođačima u svetu, ali mi ćemo na taj način kao država da razvijamo i da podržavamo našu privredu. Iz svega ovoga navedenog, u danu za glasanje, mi ćemo podržati ovaj ugovor. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine gospođo Kovača, uvažena gospođo ministre Čomić sa saradnicima, naravno da podržavam ova tri zakonska predloga i da ću u danu za glasanje, kao moje kolege i koleginice iz SNS, glasati za njih. Kako vidite, poštovani narodni poslanici mi idemo dalje u digitalizaciji državne uprave, jer je to osnovni uslov borbe protiv korupcije. Ova sva tri zakonska predloga će omogućiti više, bolje i brže da modernizujemo našu zemlju. Motor i simbol obnove izgradnje i modernizacije naše zemlje, je naš predsednik Aleksandar Vučić. Poštovani građani Republike Srbije, uvaženi narodni poslanici, nastavljaju se medijski napadi na predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, na njegovu porodicu, njegovog brata i njegove roditelje. Cilj specijalnog medijskog i političkog napada je izazivanje haosa i nestabilnosti u našoj zemlji kako bi na vlast, uz pomoć inostranih centara moći došli Đilasovi, Jeremićevi pajtosi koji su već uz njihovu pomoć bili na vlasti i doveli zemlju na ivicu bankrota. Cilj im je fabrikovanje svakodnevno lažnih afera, satanizacija predsednika Republike Srbije, njegove porodice, izazivanje haosa kako bi bili spremili teren za pokušaj novog 5. oktobra jer izborima nikada ne mogu doći na vlast, jer zaista nemaju nikakav program. Ja ću poštovani narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, da nabrojim samo nekoliko izmišljenih afera o predsedniku Republike Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici i njegovim roditeljima. Izmislili su lažnu otmicu novinara Stefana Cvetkovića iz Bele Crkve na osnovu kojih je predsednik Republike trebao biti osumnjičen kao kriminalac, koji otima i ubija nepodobne novinare, a to bi bilo opravdanje za proteste i kako ste videli, to je bila zaista izmišljena laž. Idemo dalje, optužili su lažno predsednikovog brata Andreja da je pokušao reketirati poznatog ugostitelja Lajoša Čakanju i da je od njega za milion evra otkupio poznati restoran „Bos“. Za dokaze, gle čuda, naveli su poznatog muzičara i poznatog pevača Zvonka Bodana. Časni i čestiti Zvonko Bogdan je to javno demantovao nazvavši to običnom budaleštinom i izmišljotinom. Nadalje, lagali su i izmislili da je predsednikov brat Andrej preuzeo poznati restoran u Beogradu „Franš“ od dugogodišnjeg vlasnika Nikole Dimitrijevića. Gospodin Dimitrijević se oglasio i naveo da je to bezočna laž i pokazao papire u kojima nema predsednikova brata, ama baš nikakve veze. Idemo dalje, izmislili su lažnu optužbu na predsednika države i njegovog brata Andreja da su u neki podrum u Zemunu odveli nekog Kornica i tražili od njega da lažno optuži Rodića i da su mu dali 120 evra, naravno da je bila izmišljotina i nikom ništa. Nadalje, lažno su optužili predsednika Vučića oko izbora firme za ispumpavanje vode na kopu Tamnava-Zapadno Polje u Obrenovcu prilikom poplava 2014. godine. Gle čuda, pa to je čak demantovala i Svetska banka i naravno, optužio je u to vreme Zoran Živković 30. maja 2014. godine Aleksandra Vučića, gle čuda da je izmislio poplave u Obrenovcu. Tada je izjavio citiram – poplave je vešto izmišljena manipulacija moram priznati da sam naseo toj propagandi, završen citat. Vidite poštovani građani sami ste bili očevici, ne samo vi, nego i čitav svet. Idemo dalje, lagali su da je voda u vodovodu u Beogradu i Srbiji zatrovana, a istina je da je voda bila savršeno čista i ispravna za piće. Nadalje, lagali su da je blokada puteva, kada su je izvršili, zbog cene goriva, da je bilo najskuplje u Evropi, a istina je bila kako ste videli da je čak u 26 zemalja Evrope, imalo veću cenu goriva nego Republika Srbija. Izmislili su da je predsednikov sin Danilo učestvovao u tuči na splavu i naravno lagali su to. Lagali su da je Aleksandar Vučić planirao nemire na severu KiM, iako je gospodin Pecoli rekao da je Hašim Tači sam planirao realizaciju toga čina. Optužili su lažno predsednikovog brata za Jovanjicu i naravno, da sa njom predsednikov brat nije imao nikakve veze. Nadalje, Marinika Tepić, slagala je da se Farmi Vojne ustanove Morović, nalazi tajna državna plantaža marihuane, kada su novinari otišli i obišli vojni objekat, našli su tamo piliće, koke nosilje i jaja, spremna za prodaju, a čak su i naši politički protivnici i to ogorčeni Dragan Šutanovac i Goran Ješić rekli da je tamo farma koka nosilja i jaja, i tovnih pilića koja postoji više od 40 godina. I naravno, slagali su isto tako besramno i bestidno, da je majka predsednika Vučića, za vreme NATO bombardovanja, 23. aprila 1999. godine, kada je izvršen napad, znala za to i da je na vreme izvukao njen sin, Aleksandar Vučić. Poštovani građani, majka Aleksandra Vučića, za vreme bombardovanja zgrade RTS, bila je u zgradi te večeri, i to su posvedočili najveća dva politička protivnika Aleksandra Vučića, iz SNS, gospodin Slaviša Lekić i Željko Pantić, ogorčeni protivnici Aleksandra Vučića. Predsednik NUNS, Slaviša Lekić, je rekao – ljudi koji su bili u zgradi RTS i ostali živi, tvrde da je majka predsednika Vučića, te večeri bila u zgradi RTS, istina, i jeste istina, a Željko Pantelić, citiram – sedeo sam preko puta te večeri u RTS, preko puta nje. Zašto vam ovo, poštovani građani i narodni poslanici govorim, a mogao bih do sutra nabrajati laži Đilasove i Jeremićeve, izmišljotine, a cilj im je samo jedan, jer to rade danas svakodnevno, da psihički slome predsednika Vučića, kako bi on sam napustio funkciju predsednika, a naravno da su se prevarili. Predsednik Vučić, će i dalje, kao što je i danas, jače i bolje svakodnevno graditi i modernizovati Republiku Srbiju, svakodnevno podizati tvornice, graditi domove zdravlja, auto puteve, itd. uz pomoć građana Republike Srbije. Zašto? Građani Republike Srbije, šalju mu pozitivnu energiju, koju on pretače za dobro naroda i za dobro Republike Srbije. Poštovana potpredsednice Narodne skupštine, u danu za glasanje, podržaćemo ova tri predloga zakona, jer oni modernizuju Republiku Srbiju, a kako znate motor modernizacije Republike Srbije je naš predsednik Aleksandar Vučić. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvažena potpredsednice. Uvažena ministarka, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija Miletić, dolazim iz Svrljiga. To je najlepša opština u Srbiji koja se nalazi pored grada Niša, koji je najlepši grad u Srbiji. Inače, ovde u Skupštini predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku, izabran sa liste "Aleksandar Vučić - Za našu decu". Kao i do sad, svi ovi sporazumi i predlozi ovih zakona su nešto što daje napredak našoj zemlji, ja ću samo nešto konkretno reći za ova pametna brojila. To je nešto vrlo bitno što se tiče svih nas, ali u tom delu kada ovo radimo, i to je jedna mala anomalija, jedan mali problem, kada se ide napred, kada se urade ta pametna brojila, dosta tih ljudi koji sada rade čitanje brojila ostaće bez posla. Prema tome, jeste modernizacija nešto što je dobro, što treba da idemo napred, ali, sa druge strane, gubimo radna mesta jer dosta naših sugrađana rade za potrebe distribucije i na taj način oni će sutra izgubiti svoje radno mesto. Mi moramo ići napred, ali moramo razmišljati za te ljude. Ja ću, normalno, podržati sve ove predloge zakona, ali što se tiče ovog dela oko distribucije i tih sitnih stvari koje su vrlo bitne, veliki broj naših sredina, kod nas na jugoistoku Srbije, opštine Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, veliki broj tih opština imaju problem sa niskonaponskom mrežom i na tome moramo više raditi, tu moramo staviti veći akcenat, da tamo odradimo tu niskonaponsku mrežu, svuda da bude isti napon i da sutra, kada dođe u situaciju da neki poljoprivredni proizvođač koji želi da se bavi ozbiljnije poljoprivrednom proizvodnjom, želi da ima veći broj grla stoke, on sutra želi da radi nešto za svoju stoku, neku hranu, kada uključi recimo taj mlin čekićar, tada nestane struje zato što je nizak napon. Sve ovo govorim figurativno, jer oni ljudi koji to rade oni me razumeju, ja to govorim zbog njih. Još jednom, ja ću podržati predloge zakona i ovih sporazuma, zato što je to napredak za našu zemlju, ali, s druge strane, želim da dam do znanja da je vrlo bitno da tim ljudima koji nekim delom pune budžet, da se njima obezbedi naknada da mogu da nastave da rade nešto drugo. Hvala još jednom.
Hvala. Vreme predviđeno za vašu poslaničku grupu je potrošeno. Reč ima narodna poslanica Samira Ćosović.
Uvažena ministarko sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre ima za cilj unapređenje uslova za otpočinjanje poslova u skladu sa konceptom e-uprave i digitalizacije poslovanja privrede. Najznačajnija novina koju ovaj Predlog zakona donosi jeste elektronska forma prijave za osnivanje privrednog društva. Uvođenje elektronske prijave je neophodno zbog usklađivanja sa Zakonom o opštem upravnom postupku, odredbama Zakona o elektronskoj upravi i uslugama od poverenja i nizom drugih zakona, kao i zbog otklanjanja pravnih praznina i problema koji su uočeni. Elektronska prijava imaće niz pozitivnih efekata. Prvenstveno će biti ubrzan postupak registracije. Zatim, troškovi naknade za registraciju privrednih subjekata ukoliko se podnose u papiru, u onom klasičnom obliku, iznose 5.900 dinara, a izmenama ovog zakona iznos naknade za prijavu elektronskim putem biće čak 24% manji, odnosno iznosiće 4.500 dinara. Još jedna od pogodnosti je i to što privredni subjekti neće morati da overavaju prijavu kod notara. Za pripremu primene zakona u delu koji se tiče podnošenja prijave u elektronskoj formi određen je rok od 18 meseci. Smatram da je ovaj rok primeren i neophodan za informisanje i edukaciju privrednih subjekata, kako bi se na vreme pripremili za novi način poslovanja. To će rezultirati punom primenom zakona, čime on ispunjava svoju svrhu. Zašto to kažem? Složićete se sa mnom da elektronska pismenost kod privrednih subjekata nije još uvek na zadovoljavajućem nivou, kao ni informisanost i obučenost službenika u javnoj upravi ili drugim institucijama. Primera radi, u pojedinim bankama službenici još uvek insistiraju da stranka priloži original traženog rešenja sa pečatom, iako je isti dostupan na satu APR-a. Na kraju, želim da skrenem pažnju na organizacije jedinice APR-a kojih ima 14 na nivou Republike Srbije, ali nisu ravnomerno raspoređeni, što privrednim subjektima otežava obavljanje svakodnevnih administrativnih poslova. Recimo, ukoliko je privrednom subjektu iz, na primer, Novog Pazara hitno potreban izvod iz registra ili kopija rešenja ili izvod iz registra ponuđača, on mora da putuje u Kraljevo. Smatram da Novi Pazar kao regionalni privredni centar sa velikim brojem privrednih subjekata treba da ima organizacionu jedinicu u kojoj bi bila omogućena savetodavna pomoć. Takođe, kad se govori o opštinskim kancelarijama koje ima čini mi se svaka lokalna samouprava u Republici Srbiji, one takođe nisu u mogućnosti da pruže neophodnu savetodavnu pravnu pomoć privrednim subjektima, već najčešće pružaju pomoć da se skine registracioni formular recimo sa sajta APR-a itd. Smatram da bi zapošljavanje pravnika u ovakvim kancelarijama daleko unapredilo i pomoglo privrednim subjektima u Srbiji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dejan Kesar. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, ministarka, poštovani građani Srbije, pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije Agencije za privredne registre. Ovim predlogom zakona uređuje se postupak registracije, evidentiranja i objavljivanja podataka i dokumenata koji su u skladu sa posebnim zakonom predmet registracije. Samo izmene i dopune zakona su rezultat potreba usklađivanja sa merama iz Akcionog plana uslovima poslovanja "Duing biznis liste" za period od 2020. do 2023. godine. I upravo ova "Duing biznis lista" je bila dokaz prvih uspeha naše države kada govorimo o postupku digitalizacije i unapređenja rada javne uprave. Setićete se da je Srbija po prvi put od dolaska SNS na čelo države, sa Aleksandrom Vučićem, zauzela 9. mesto na "Duing biznis listi", kada govorimo o brzini i načinu izdavanja građevinskih dozvola. To je upravo bio prvi pokazatelj da želimo da napravimo potpunu razliku u odnosu na period do 2012. godine, kada je naša građevinska industrija bila na poslednjem mestu što se tiče uvećanja BDP i na ovaj način smo želeli da pokažemo da želimo da napravimo razliku u odnosu na režim tadašnje DS, kada su se građevinske dozvole izdavale samo onim licima koji su bili bliski tadašnjim čelnicima DS. Upravo ovaj napredak nam je obezbedio razvitak naše građevinske infrastrukture, kako bi bio ostvaren rast naše privrede. Same izmene i dopune zakona, kada govorimo o postupku registracije u APR-u, će doprineti bržem otvaranju malih i srednjih preduzeća, što će doprineti našem intenzivnijem privrednom rastu, a što će kasnije doprineti i većem rastu plata i penzija i mogućnosti da veću količinu novca ulažemo u naše kapitalne projekte, u infrastrukturu, što će opet na kraju dovesti do rasta BDP-a. Najbolji primer tog rasta privredne prakse, odnosno privredne aktivnosti i dobre privredne prakse pokazuju i izveštaji renomiranih finansijskih institucija. Tu bih želeo da napomenem Izveštaj MMF-a, koji je za razliku, opet kažem, od perioda pre 2012. godine, u Srbiju dolazio samo sa dobrim i pozitivnim komentarima. Do 2012. godine, a najviše u periodu od 2009. do 2012. godine, predstavnici MMF-a su u Srbiju dolazili kako bi nam govorili da treba da smanjimo plate, kako treba da smanjimo penzije, kako treba da izvršimo restrukturiranje javnih preduzeća, zato što u tom trenutku nemamo, odnosno ne vodimo domaćinsku politiku kada govorimo o finansijama i nemamo mogućnost da toliku količinu novca ulažemo u infrastrukturne projekte, a nemamo pogotovo mogućnost da izdvojimo više novca za plate i penzije, zato što su tadašnji predstavnici DS uzimali nedomaćinske kredite, kako bi obezbedili fluktuaciju novca u našoj zemlji i kako bi obezbedili da isplaćujemo plate i penzije mimo onoga što smo u tom trenutku zaradili. Najbolji primer toga jeste i kredit koji je pre nekoliko nedelja vraćen od strane države Republike Srbije finansijskim institucijama, a koji je od strane bivšeg režima uziman sa kamatom od 7,5%. To je najbolji primer ekonomske politike koja se tada sprovodila, a zahvaljujući politici SNS i Aleksandra Vučića mi smo tu ekonomsku politiku promenili za 180 stepeni i danas možemo da se pohvalimo tim ekonomskim rezultatima. Svakako da ti dobri komentari i te pohvale ne dolaze samo od strane Međunarodnog monetarnog fonda, nego dolaze i od strane Evropske komisija koja je u prethodnim danima objavila Izveštaj u kojem kaže da je država Republika Srbija ostvarila napredak u mnogim oblastima, da je ostvarila napredak u oblasti pravosuđa i da je ostvarila napredak u oblasti ekonomije. To najbolje pokazuje kojim putem se mi danas krećemo. Ta privredna aktivnost, kao što sam rekao, utiče i na naš BDP. Mi smo očekivali, tokom početka ove godine i tokom celokupne godine, da će naš BDP iznositi od 6% do 6,5%, a sada imamo određene naznake i uveravanja da će taj BDP do kraja godine iznositi i 7,5%. To nam u praksi govori da ćemo mi moći već krajem godine da izdvojimo određena novčana sredstva za dodatno povećanje plata i penzija, ali istovremeno ćemo omogućiti da naša infrastruktura, da naša građevinska infrastruktura raste, da možemo više novca da izdvajamo za kapitalne projekte, što smo pokazivali krajem 2019. godine i u 2020. godini kada smo bili suočeni sa pandemijom korona virusa. Tada je država preduzela ozbiljne korake i prepoznala da se privatni sektor suočava sa određenim posledicama pandemije korona virusa i tada smo mi odlučili da iznađemo rešenje kako bi taj pritisak sa privatnog sektora jednim delom preuzela država. Obezbedili smo do 2021. godine tri paketa finansijske pomoći, ukupnog iznosa osam milijardi evra, što je retko koja zemlja u okruženju i u Evropi uradila. Mi smo sistematski pomagali i privredu, pomagali smo i stanovništvo Republike Srbije. To na najbolji način pokazuje i finansijska jednokratna pomoć u iznosu od 100 evra, a nastavili smo, ono što je mnogo bitnije, da ulažemo u našu infrastrukturu, da gradimo auto-puteve, da gradimo brze saobraćajnice, da gradimo bolnice. Te rezultate mi danas možemo da vidimo. Mi danas obeležavamo godinu dana od početka rada Vlade. Zaista mislim da smo u prethodnih godinu dana uspeli da ostvarimo većinu stvari koje su se nalazile u ekspozeu premijerke Ane Brnabić koji je pročitan ovde u Domu Narodne skupštine u oktobru mesecu prošle godine. Mi smo zaista dosta uradili i kada se radi o ekonomiji i kada se radi o zaštiti životne sredine i borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije i u pogledu zaštite određenih osnovnih prava koja su garantovana Ustavom i zakonom. O tome mi ne razgovaramo samo u Domu Narodne skupštine, nego se ti rezultati vide i u praksi. Zaista imam potrebu, kada govorimo o onim uspesima koje smo ostvarili u oblasti zdravstva, jeste da smo se mi u periodu 2009. i 210. godine nalazili na poslednjem mestu, kada govorimo o oblasti zdravstvene zaštite. Na toj listi u pogledu pružanja zdravstvene zaštite smo se nalazili na poslednjem mestu, da bismo deset godina kasnije imali mogućnost da za samo četiri meseca izgradimo tri kovid bolnice, da obezbedimo četiri vrste vakcina i da obezbedimo najbolje, a mogu reći možda i najskuplje lekove od svih zemalja u okruženju za svoje sugrađane. Ti rezultati se vide i kada predsednik Aleksandar Vučić otvara fabrike širom zemlje, u svim onim mestima u kojima su predstavnici bivšeg režima zatvarali te iste fabrike. Taj broj fabrika je danas povećan na skoro 200. Mi smo imali pre nekoliko dana otvaranje, odnosno postavljanje kamena temeljca za fabriku „Hans Grohe“ koja će zapošljavati preko 1.000 ljudi i imali smo otvaranje fabrike u Aleksincu koja će zapošljavati 700 ljudi, ali to možda danas nije toliko propraćeno medijski zato što se to nama dešava skoro svaki dan. Mi skoro svaki dan imamo nove vesti o tome da će se postaviti kamen temeljac za novu fabriku, da će početi izgradnja određene brze saobraćajnice. Evo, primer najbolji jeste što smo mi za skoro godinu dana počeli rehabilitovanje i izgradnju skoro 1.200 kilometara saobraćajnica širom Srbije i izmene i dopune ovog zakona će svakako doprineti tome da mi, kao zakonodavna vlast, damo mogućnost daljem privrednom rastu kako bismo omogućili nastavak investicija i kako bismo omogućili bolji život za sve građane Srbije. Ono što sam želeo da kažem jeste da bismo mi danas, 2021. godine, značajnije napredovali da nismo imali takvu štetočinsku vlast kao do 2012. godine. Zaista verujem da smo uspeli za samo osam godina, zahvaljujući politici SNS i Aleksandra Vučića, da ovu zemlju na najbolji mogući način transformišemo i da postanemo jedna od zemalja koja je ne samo lider u okruženju, nego kada govorimo o ekonomiji, jedna od brzorastućih zemalja na teritoriji današnje Evrope. To je zahvaljujući, pre svega, odgovornoj, marljivoj politici Aleksandra Vučića i fiskalnoj konsolidaciji koju smo mi sproveli, a najveći teret su podneli naši najstariji sugrađani, a ja im se sa ovoga mesta zahvaljujem. Kada govorimo o predstavnicima opozicije zbog kojih smo i došli u tu poziciju 2012. godine, ja bih želeo da kažem nekoliko reči. Neću uzimati mnogo vremena zbog mojih dragih kolega koji žele da uzmu učešće u ovoj debati. Nas očekuju izbori za nešto više od 150 dana. Predstavnici opozicionih stranaka danas obećavaju građanima sve one stvari koje su obećavali u periodu od 2012. godine i kako će oni to uraditi čim dođu na vlast, ali jedini uslov jeste kada bi mogli da ti predstavnici opozicionih stranaka ne izađu na izbore, kada ne bi dobili glas građana i kada bi neko mogao dekretom da ih danas postavi na vlast. Danas imamo situaciju na našoj političkoj sceni da imamo najavljivanje nekoliko kolona godinu dana nakon bojkota i te meni kolone više liče na pokušaj ujedinjavanja nekadašnjih restlova DS. Vi imate sa jedne strane, nadam se, gospođo Čomić, da se nećete naljutiti na mene kada kažem restlovi DS, Dragana Đilasa i Vuka Jeremića koji kažu – mi ćemo izaći na vlast da bi napravili jednu listu, a to su dva čoveka koji su nekada bili nekadašnji lideri DS, onda imate sa druge strane listu tzv. zelenih, a tu su Dobrica Veselinović, Lazović, Zelenović, opet čovek koji je blizak DS, i određeni pokreti koji se u ovoj predizbornoj kampanji ponašaju kao filijale određenih političkih stranaka koje danas ne mogu da dobiju podršku svojih građana. Sa jedne strane imate bivšeg tajkuna, i to ne kažem ja, to ne kažu poslanici SNS, to kaže izveštaj Verice Barić. Utvrđeno je da su njegove firme, odnosno da je Dragan Đilas koristeći svoj službeni položaj u to vreme direktora Kancelarije predsednika Republike i kasnije gradonačelnika kako bi za svoje firme obezbedio najbolje poslove. Sa druge strane, imate Vuka Jeremića koji je nakon toga što nije reizabran na mesto generalnog sekretara UN došao da se ovde bori da bi došao na vlast i da bi mogao da sačuva, odnosno opet ostvari sve beneficije koje je imao do 2012. godine. Ja bih želeo da kažem da je meni nepojmljivo da neko pre godinu dana govori o tome kako izborni uslovi u Srbiji nisu dobri, kako izborni uslovi su bili bolji u njihovo vreme, a onda kada pozovu evroparlamentarce da im pomognu i kada ti evroparlamentarci vide sa kakvim diletantima imaju posla, oni, odnosno Dragan Đilas pre nekoliko dana održi konferenciju ispred Skupštine u Kralja Milana i kaže da je ogorčen ponašanjem evroparlamentaraca, tih istih koje je on pozivao, on je ogorčen njihovih ponašanjem i on će se boriti za slobodu svojim sredstvima. Kada govorimo o tim sredstvima, ja mislim da će on u određenom periodu ispred nas pozivati opet na određene nerede, na određene proteste, kao što je to bilo u julu mesecu 2020. godine. Kada govorimo o tim zelenim pokretima, i o tome sam stalno govorio i kolege moje iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu su često govorile, vi ćete imati slučaj da će svi zeleni pokreti, sve zelene stranke imati istu političku mantru kao što imaju SSP, kao što ima Narodna stranka Vuka Jeremića, zato što su oni videli da ne mogu da dobiju podršku od građana, da ne mogu da pređu onaj magični cenzus od 3%, iako oni u svojim istraživanjima, koje daju preko novina koje se štampaju u Hrvatskoj, odnosno u Osjeku, stalno govore o tome kako imaju podršku preko 20 ili 30%, oni će sve vreme praviti proteste, pozivati ljude na nasilne promene, kako bi tim istim ljudima, restlovima nekadašnje DS, obezbedili da dođu na vlast bez volje građana. Nadam se, završavam, zaista da je kulturna i pristojna Srbija shvatila šta žele da urade nekadašnji restlovi bivšeg tajkunskog režima, i da ćemo na predstojećim izborima podržati politiku Aleksandra Vučića i SNS, jer samo na taj način možemo da nastavimo politiku kojom ćemo obezbediti ubrzani privredni rast, doneti nam nove direktne strane investicije po kojima smo mi danas lideri na Zapadnom Balkanu, i politika koja će obezbediti bolji život za sve naše sugrađane. Hvala.
Reč ima ministarka Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslaniče, kada je u Narodnoj skupštini izlaganje koje nema nikakve veze sa tačkama dnevnog reda za koje sa ja obavezna da vam se obratim i dužna da vam odgovaram, onda one nisu moja nadležnosti, nego nadležnost predsedavajuće sednice Narodne skupštine. Za sve što je vezano za dnevni red, za predloge zakona za koje sam obavezna ovde vam stojim na raspolaganju, ali za sav sadržaj koji nema veze sa dnevnim redom nisam. Potpredsednica je tu. Hvala vam.
Nastavljamo. Reč ima narodna poslanica Ivana Popović.
Zahvaljujem se predsedavajuća. Poštovana ministarka, uvažene kolege narodi poslanici, biti preduzetnik nije lako, nije lako danas, nije bilo lako ni pre 100 godina onim starim zanatlijama, starim esnafima. Da pokrenete posao sami, da se borite sa svakodnevnim problemima sa kojima se susreće svaki preduzetnik i da budete sam svoj gazda svakako da nije lako. Zato ne bih se složila sa nekim od mojih prethodnih govornika, kolega, narodnih poslanika kada su rekli da su ovi zakoni koji su možda, kako su oni rekli, suvoparni i u to ime pozvala bih se na statistiku koju smo imali u ovom zakonu mogućnost da pročitamo, a koja nam govori da u ovom trenutku jednočlana društva su podnošene prijave lično u 78% slučajeva, a što se tiče elektronske prijave isključivo 8,33% i kada je višečlano društvo taj broj je još manji 3,9%. Dakle, ovakve promene, promene kao što su ovi zakoni koje danas imamo na dnevnom redu, za privrednike, za preduzetnike, predstavljaju veliki korak napred, ogromne promene i ja kao preduzetnik takođe podržavam maksimalno sve ove zakone koji se danas nalaze na dnevnom redu. Ono što je važno da kažemo jeste, da država danas stoji iza svoje privrede, stoji iza svojih, da kažemo, preduzetnika, vrednih i radnih ljudi naše zemlje, i najbolje smo to mogli da vidimo i kroz paket pomoći koji je u visini čak od osam milijardi evra, usmeren upravo prema našem stanovništvu i usmeren upravo prema našoj privredi. Imali smo priliku relativno skoro i da čujemo ministra Sinišu Malog, kada nam je predstavljao rebalans budžeta za 2021. godinu, i mogli smo da vidimo da uprkos krizi, naša zemlja je i ovaj put pokazala pravovremeno i vrlo snažnu reakciju i pomogla našoj privredi. Zaista ne bih volela sada da oduzimam puno vremena i da nabrajam koje su sve to pomoći u okviru 2020. godine, usmerene, ali fokusiraću se isključivo na nekoliko njih, a to je tri puta po 50% minimalne zarade, koju smo imali u toku ove godine, imali smo dve pune plate za slobodne umetnike, imali smo dve pune plate koje su usmerene zaposlenima u turizmu i ugostiteljstvu, imali smo šest meseci pomoći od 600 evra našim svim autoprevoznicima, imali smo pomoć hotelijerima u visini od 350 evra za svaku sobu i 150 evra za svaki ležaj. Složićete se sa mnom, to svakako jeste velika pomoć i to jesu ogromni novci i ono na šta sam ja posebno ponosna jeste što smo imali priliku da čujemo i od ministra Siniše Malog da se uprkos svim tim paketima pomoći naša makroekonomija nije uzdrmala nimalo. Naprotiv, mi smo trenutno na stabilnom nivou ispod mastrikta 58,2% je naš javni dug u ovom trenutku. Naravno da nam je stabilna ekonomija u ovom trenutku govori i činjenica da smo u avgustu mesecu imali prosečnu platu preko 64 hiljade dinara i da ćemo do kraja godine u decembru mesecu imati 618 evra. Naša zemlja nezaustavljivo zaista ide napred i ono na šta sam ja izuzetno ponosna jeste da sva ona obećanja koja mi damo našim građanima ta obećanja i ispunjavamo zahvaljujući jednoj odgovornoj, ekonomski odgovornoj politici koju sprovodi predsednik Aleksandar Vučić i Vlada naše zemlje. Takva politika naravno stvara i vrlo pogodne uslove za strane direktne investicije, stvara i jako dobre uslove zbog toga što se mi trudimo da pojačamo i intenziviramo javne kapitalne investicije i mi možemo da vidimo takođe da je samo u prvih osam meseci ove godine čak 2,6 milijardi evra priliva bilo upravo iz tih stranih direktnih investicija, što je 52% više nego u prethodnoj godini, a možemo reći naravno da je još uvek ta kovid kriza prisutna među nama i da svakako privredni na globalnom nivou nije jednostavno. Priznaćete, u našoj zemlji uspeh se ne prašta i to najbolje možemo da vidimo u ovim opozicionim tajkunskim političkim vodama i njihovoj bratiji jer njima koliko možemo da vidimo smeta što je naša Srbija danas ekonomski snažna, smeta im što imamo stabilnu makroekonomiju, što nam rastu plate, što se grade putevi, fabrike, što se otvaraju nova radna mesta. Oni bi voleli bez programa, bez jasno definisanog plana za budućnost naše zemlje da se dočepaju vlasti da olešinare ono što smo zaista mukotrpnim trudom i jako teškom reformama postigli u prethodnom periodu, a zahvaljujući jednoj vrlo mudroj politici koju sprovodi predsednik Aleksandar Vučić. Ta politika brine se o svim segmentima našeg društva, brine se o svim delovima naše zemlje, samim tim i o digitalizaciji, o promenama, o medernizaciji naše države i u prilog tome svakako jesu i zakoni koji se danas nalaze na dnevnom redu, a to je svakako Zakon o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, kao i Zakon o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Mi u današnje vreme jesmo svedoci činjenice da držimo te mobilne telefone gotovo po vasceli dan u rukama i da to više nisu samo sprave sa kojima mi vršimo pozive ili razmenjujemo SMS poruke, to su postali aparati koji predstavljaju male baze ili ti banke podataka, naših raznih nekih aplikacija bez kojih mi danas ne možemo da zamislimo svoj život i iz tog razloga vidimo da upravo kroz ovakve zakone neophodno je da idemo u korak sa vremenom i neophodno je da zakonskim formama potporimo čitav taj digitalni napredak i zato mi je još jednom drago da smo upravo kroz ove zakone mi olakšali našim privrednicima, kako našim, ali tako i stranim privrednicima, stranim investitorima u našoj zemlji. Mi imamo situaciju gde je proces registracije firme sada znatno pojednostavljen. Vi gotovo jednim klikom u jednom danu možete da pokrenete firmu i da negde razvijate dalje svoje ideje i vizije. To je nešto na čemu mi zaista treba da budemo ponosni i možemo time, naravno da očekujemo da će rejting naše države na Duing biznis listi takođe i da skoči. Kao, što smo mogli da čujemo od mog uvaženog kolege, Vladimira Marinkovića, upravo pozicija naše zemlje na Duing biznis listi jeste nešto što je izuzetno važno stranim investitorima, kada dolaze u našu zemlju. Time vidimo da mi još jednom vodimo tu odgovornu, ekonomsku politiku i stvaramo pogodne uslove za poslovanje u našoj zemlji. Ono što je izuzetno meni važno, a tiče se jedne teme, koja je ovih dana izuzetno i ne samo ovih dana, ali u poslednje vreme vrlo aktuelizovana, a to je upravo ta životna sredina i ekologija, mi kroz ovaj jedan mali, nebitan zakon, kao što su neke kolege rekle, imamo i tu stavku o kojoj smo razmišljali. Dakle, mi ćemo ovim zakonom smanjiti količinu te papirne dokumentacije, koja je neophodna da se predaje Agenciji za privredne registre i samim tim čuvati naše šume i čuvati našu životnu sredinu. Takođe, o toj odgovornoj politici kojoj pripadam i ja, imamo situaciju da više zakonske promene i razni novi zakoni, koji dolaze, ne oštećuje naše građane. Dakle, mi ovim nećemo neki novi namet našim građanima staviti na pleća, već naprotiv, mi ćemo smanjiti te troškove koje oni imaju. Čak za 24% biće ta tarifa za pokretanje firme, znači za podnošenje, za otvaranje novog privrednog društva manja i tako će umesto tog papirnog formata, koji je iznosio 5.900 dinara, to sada iznositi 4.500 dinara, što složićete se sa mnom, za otvaranje jedne firme, za jedno legalizovanje čitavog tog postupka poslovanja, mogućnosti vaše sutra da napredujete i da se razvijate, zaista predstavlja izuzetno mali doprinos i mali iznos. Ja se sećam vrlo dobro, kako je to bilo ranije i koliko je to bilo komplikovano, koliko vam je dokumentacije trebalo i koliko ste morali da šetate iz institucije u instituciju, da bi ste prikupili svu tu neophodnu dokumentaciju, pa da odvojite vreme da odete u APR, pa dok se onda posle ti dokumenti obrađuju i sve ostalo, ali, danas vi vrlo elegantno to sve možete da uradite, iz vašeg doma, ili sa bilo koje poziciji gde se nalazite, bukvalno jednim klikom. Ono što je važno, jeste da imamo i to centralizovanje podataka, tako da APR određene podatke vuče po automatizmu. Ono što je meni izuzetno drago u celoj toj stvari, jeste da ćete biti u mogućnosti i ako se nalazite van granica naše zemlje, ako ste državljanin neke druge zemlje, da u jednom danu možete da otvorite firmu u Republici Srbiji i da počnete da investirate svoj novac, gde po našem mišljenju jeste i najbolje. Ono što meni negde daje iznova snagu svakog dana da se borim, jesu upravo te vizije i ideje, jesu upravo ti naši građani i izuzetno mi je drago kada možemo ovakvim zakonskim formama da im pomognemo i oni su prosto ljudi koji bara bar sa nama grade tu bolju budućnost naše zemlje. To najbolje možemo da vidimo i kroz otvaranje velikog broja novih firmi. Oni se bore da te svoje velike ili male ideje i vizije, spakovane u mnoštvo, ostvare i načine velika dela, koja su važna za našu zemlju i važna za našu ekonomiju, jer je neophodno da svi zajednički radimo. Ono što bih ponovila još jedanput jeste da mi je drago da država danas stoji iza svojih privrednika, stoji iza svojih građana i pruža ima sve te neophodne preduslove da mogu da funkcionišu, jednu stabilnu makroekonomiju, jednu zdravu i ekonomski odgovornu politiku, koju moramo da naglasimo, predvodi naš predsednik Aleksandar Vučić, koji ima jasno definisanu viziju te stabilne i uspešne Srbije, Srbije koja nezaustavljivo ide napred i Srbije koja se brine za budućnost svojih građana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici. Po nekima, imamo po malo i jednu formalnu raspravu oko usvajanja dva zakona iz oblasti registracije privrednih subjekata, jedan zakon o davanju garancije Republike Srbije. Ja to ipak ne bih okarakterisao, kao nešto što je formalne prirode i vrlo rado bih, po ovim temama i nekim našim iskustvima, koje smo imali u prošlosti, popričao baš o ovakvim predlozima zakona. Evo, jedan prilično interesantan detalj, pre nego što nastavim dalje, pošto se i dalje polemika vodi u našoj javnosti, oko čuvenih naknada za banke, da li banke imaju pravo, nemaju pravo, imamo čak i štrajkove advokatskih komora itd. Samo bih da navedem šta piše u jednom delu ovog zakona, da su elementi ugovora, pa kaže - iznos zaduženja 40 miliona evra, period raspoloživosti zajma, datum plaćanja obaveza, isplata sredstava, zajam u tranšama, zajmoprimac za plaćanje 18, primena varijabilne kamatne stope, ali još nešto, na kraju ćemo da pročitamo i pristupna naknada koja se jednokratno plaća banci, iz sredstava zajma u iznosu od 1%. Ljudi, ovo je međunarodni sporazum i vidimo da ni Republika Srbija ne može, kao ni bilo ko drugi, ni bilo koja druga država, ni bilo koje drugo pravno lice, fizičko lice da izbegne ovu obavezu, ovu odluku banaka da to radi. To nije bilo koja poslovna banka, koje su nemilosrdnije, nego Banka za obnovu i razvoj koja ima posebnu namenu kakve će projekte da finansira. Ovo je oko toga da čini mi se u Srbiji sve vrlo lako može da preraste u političku temu i pitanje života i smrti, jer ako je ovo dozvoljeno, a naši sudovi i dalje budu tvrdili da nije, budite uvereni da će neko da zatraži zaštitu od međunarodnih pravnih institucija, a onda štetu koja će da nastane za Republiku Srbiju neće plaćati ni Advokatska komora, ni advokati, nego će plaćati Republika Srbija, naplaćujući porez od istih onih za koje se navodno neki advokatski lobi zalaže da ih zaštiti. Toliko o bankarskim naknadama. To piše u međunarodnim sporazumima. Druga stvar, gospođo ministre, nije prvi put da imamo jedan ovakav zakon, sa jednim ovako sličnim obrazloženjem. Imali smo i 2010. godine. Neću da spominjem banku i EDB, čini mi se da je u pitanju bilo 90.000 brojila. Po meni neke odredbe u tom ugovoru nisu trebale da se nalaze, nije trebalo da se nalazi gde treba da budu deponovana sredstva naše Agencije za depozite, u kojim bankama, ali to je bilo precizirano. Na kraju se ispostavilo da smo morali da deponujemo naša sredstva kod banaka koje su povezana lica sa zajmodavcem, odnosno bankom od koje smo se mi zaduživali, pa smo se u stvari zaduživali sami od sebe, ali ni to nije bitno. Pristali smo na to, niko nam nije kriv. Ne mogu da krivim banku što smo na to pristali, nego nas. Elem, problem nastaje u samoj realizaciji ugovora. Po toj realizaciji ugovora, za vreme bivšeg režima, jedno brojilo je otprilike koštalo 150 do 160 evra, tog tipa. Naša EDB, po davanju saglasnosti Republike Srbije, odnosno Narodne skupštine, raspisuje javnu nabavku pa kaže da sva brojila moraju da se nalaze u trenutku zaključenja ugovora na raspolaganju EDB. Određuje se cena koja je tada tržišna itd. neke posebne mogućnosti i pogodnosti, gde se vidi da je sam postupak nabavke tih brojila za određeno lice koje se bavi tom delatnošću. Ne leži vraže, bilo je tu puno zainteresovanih i onih koji su hteli da rade pošteno i onih koji su hteli da budu bogovi, mislim da mu je nadimak baš Bog, tako ga zovu, koji su hteli da budu bogovi i da zarade ekstra profit. Taj postupak javne nabavke se prilično odužio. Imali smo komisiju koja je odlučivala u drugostepenim postupcima javne nabavke, koja čak o tome nije ni vodila računa, tako dalje i tako dalje. Posle par godina raznih pravnih, ekonomskih i bilo kojih drugih peripetija ugovor je napokon zaključen, brojila su sukcesivno isporučivana, po onoj standardizaciji koja je bila u prvobitnoj javnoj nabavci, samo gospođo ministre, to brojilo više nije koštalo 150 evra, koštalo je na tržištu 60-tak evra, za dobavljača značajno manje. Pa je gospodin Bog strpao prilično veliku sumu novca u džep. Da li je sa nekim to delio, verujem da jeste. Zašto? Zato što je sve bilo predodređeno da on mora da dobije taj posao. Jer, znate šta? Ako se traži da od njega ima svih 90.000 brojila na raspolaganju, a on nigde ne dokumentuje da ima ta brojila, niti mu svih 90.000 brojila bude isporučeno u jednom danu, nego sukcesivno, znači da je to bio samo diskriminacioni, nezakonit uslov da on dobije javnu nabavku. Hajde i to da prihvatimo, ali zašto smo plaćali nešto tri puta više nego što je zaista koštalo? E, to je problem. Uveren sam da zbog ovog iskustva sada „Elektrodistribucija Srbije“ neće ovakve stvari da radi. Ne sme više niko da se poigrava sa građanima. Nema te sulude odluke u ovom Ugovoru gde naši državni organi treba da deponuju svoja sredstva, kod kojih poslovnih banaka, koje kategorizacije itd. Ali, na žalost to je ipak u nekoj prošlosti bilo i onda se čudimo kako to ispliva tu i tamo po neki milion na nekim egzotičnim destinacijama od bivšeg režima, plus tu bude i Dragan Đilas, ko zna šta ćemo naći sve i za Šolaka, možda je i on tu bio u ovom poslu sa brojilima, to ne mogu da tvrdim, ali znam da je krao struju. Krao struju jeste Šolak, sa njim Đilas, njih dvojica to je isto, ko nokat i meso. E, sada hajde što su krali struju od „Elektrodistribucije Srbije“ nezakonito, nepošteno, za svaku osudu, krali su i od javnih preduzeća, čini mi se Toplifikaciju, ali ljudi da kradu i od stambenih zajednica, skupštine stanara, pa to je vrhunac bezobrazluka i lopovluka. Znate koliko trebate da budete, koliko velika lopuža, koliko trebate da budete bezobrazni, pazite, pritom bogati, nisu siromašni, nije sirotinja koja krade, nego bogata lopuža koja krade od zajedničkog svetla, Šolak i Đilas. Zamislite kako bi tek sad krali da imaju Srbiju na raspolaganju kakvu su imali ranije. Imaju više para, zato se i toliko bore za vlast i ne biraju sredstva, da li će, znaju da na izborima ne mogu da pobede, njima je jedino ili da ih neko dovede na vlast, nadali su se da će to biti Evropska unija, Evropski parlament, videli su da je taj plan propao. Sada se verovatno dogovaraju i razmišljaju da to bude nasilnim putem, nije im strano da im u tome pomognu i šiptarski teroristi, njima je bitna samo vlast, do Srbije nije stalo. Što se tiče zakona, već sam nešto govorio na početku ove rasprave, zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u APR-u, svakako da Srbija kao zemlja koja ubrzano reformiše ne samo svoju privredu, reformiše svoje zakonodavstvo, reformiše uslove za obavljanje privrednih delatnosti i ambijent i svakako da ovaj zakon ide u tom pravcu. To je za svaku pohvalu, pokazuje da nešto čemu su se nama smejali pre samo nekoliko godina u Srbiji postaje zaista jedna ozbiljna realnost. Setite se samo kako su ismevali Anu Brnabić 2017. godine kada je u svom prvom ekspozeu Vladi Republike Srbije, kao mandatar za sastavljanje Vlade, govorilo o digitalizaciji, koliko je ona bitna za Republiku Srbiju. Podsmevali ste se, kao to je moguće u nekoj drugoj zemlji, u Srbiji nije. U onoj Srbiji koju su oni vodili nije bilo moguće. Oni su tu Srbiju gurali u 18, 19. vek. U ovoj Srbiji koja je u 21. veku i te kako je moguće. Nama je baš ta digitalizacija javne uprave pomogla i kod vakcinacije našeg stanovništva izazvane pandemijom i kod pružanja pomoći, jednokratne pomoći. Bili smo primer, još uvek smo, mnogim razvijenim i bogatijim zemljama kako može da funkcioniše jedna dobra državna elektronska uprava. Daleko od toga da treba da se zaustavimo na ovome, trebamo da nastavimo još više da je reformišemo i da nikad više ne dozvolimo da pokuša neko da nas vrati u 19. vek kako su to oni radili. Da vas podsetim, „Telekom“ kao internet provajder za vreme njihove vlasti nije ni postojao. Ako ste imali ugovore sa „Telekomom“ brzina protoka koja je jako bitna bila je jako skromna. Imovinom „Telekoma“, optikom kojom je raspolagao jednim delom „Telekom“, drugim delom „Pošte Srbije“, gazdovao je Šolak. Gde je on preko „SBB“ prodavao internet protok i zloupotrebljavao državne resurse, odnosno resurse naših javnih preduzeća da se on nenormalno bogati, a tu istu uslugu nisu pružala naša javna preduzeća koja su za to bila registrovana i to im je bila pretežna delatnost. Nije ni čudo što nismo mogli da imamo elektronsku upravu. Zamislite vi to, zaključite ugovor sa „Telekomom“, vaš komšija zaključi ugovor sa „SBB“. „Telekom“ vama smanji protok da bi vaš komšija koji ima zakup sa „SBB“ imao neometan internet. Kad su isisali iz „Telekoma“ sve što god su mogli da isišu, hteli su da ga prodaju. Ona čuvena prodaja 2011. godine. Bili su spremni da ga prodaju navodno za 700, 800 miliona evra. Hteli oni da ga kupe preko povezanih lica i da nastave pljačku dalje. Kada se malo veća prašina u javnosti podigla oko toga i kada smo ih mi iz SNS opomenuli da nećemo da se složimo sa tim sa kim god da zaključe ugovor, od toga se barem privremeno odustalo. Zato je „Telekom“ doveden do prosjačkog štapa. Kada je u pitanju Predlog izmene i dopune Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, to je nastavak ovog prethodnog zakona, ali bih opet hteo da podsetim građane, zašto mi taj zakon nismo imali 2010, 2011. godine? Zašto toga nije bilo? Zato što je to bio period sumnjivih završetka privatizacija. Da vas podsetim kako su putarska preduzeća u Srbiji opljačkana. To nije moglo bez pomoći države. Ni onog ministra za privatizaciju, ni bez onih u tužilaštvu i u izvršnoj vlasti. Nije bilo moguće. Zato je kapital prebacivan između više vlasnika, između više pravnih lica gde vlasnička struktura nije bila potpuno definisana, gde je Mišković rekao – pa, ja imam pravo, ja sam vlasnik jedne firme, ja sam vlasnik druge, mogu da prebacujem imovinu. Ma, ne možeš da prebacuješ imovinu. Svako je pravno lice za sebe i zato je potrebna ova evidencija. Još nešto, voleo bih da mi bilo ko iz bivšeg režima odgovori kako je moguće da prodate imovinu koja se nalazi na teritoriji Republike Srbije, da novac od prodaje te imovine ne bude uplaćen bilo kom obliku društva, fizičkog lica, pravnog lica na teritoriji Republike Srbije, nego da taj novac završi na Kipru, u Bugarskoj i Sloveniji i da kao vrhunski bezobrazluk to predstavite kao najveću stranu investiciju ikada u Srbiji? Ogluveo sam od poslanika bivšeg režima koji su se nalazili preko puta mene, o tome kako je najveća strana investicija bila prodaja „Delezu“ „Maksi“ kompanije od strane „Delta“ kompanije. Koja je to investicija? Da li je Srbija videla jedan evro od svoje imovine? Da podsetim samo, „Maksi“ nije kupljen iz privatizacije, „Maksi“ je kupljen na vrlo sumnjiv način, iz stečaja. Kada nešto kupujete iz stečaja, to je jako dobro za vas, jer je država sve očistila, sve dugove, ukoliko je nešto nezakonito urađeno prihvatila na sebe i vi dobijate klot firmu. Čini mi se da je on to kupio za nekih 300, 350 miliona, a prodao za dve milijarde. Sitnica! I to je najveća strana investicija? Mislim da smo sa takvom praksom završili. Zašto ćemo to da spominjemo? Pa, zato što, pre svega, ne želimo da snosimo odgovornost za njihova nedela, a želimo i da prikažemo da naši građani Srbije znaju razliku između nas i njih i da kada su god raspisani izbori se odlučuju za te razlike. Da li žele Srbiju koja će da ide u 21. vek, koja će da se razvija, koja će da bude sve bogatija, ili će da glasaju za bivši režim koji Srbiju želi da vrati u 19. vek, da Srbija bude sve siromašnija, a oni sve bogatiji? Zato je taj problem i to je razlog zašto se bivši režim plaši svakih izbora i moli boga da ne dođe do njih?
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana ministarka sa saradnicima, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, kada god pričamo o privredi, kada pričamo o brojkama, ne možemo da ne istaknemo koliko smo mi, pre svega članovi SNS, da ne kažem funkcioneri, ponosni što imamo priliku da učestvujemo u svemu ovome što se dešava danas, ali i poslednjih godina i što smo u prilici da od Srbije konačno pravimo još jednu lepše i još jedno bolje mesto za život građana, ali i zato što smo u prilici da nakon pogrešne politike, katastrofalne, koja je vođena do 2012. godine, konačno u prilici da stvaramo zemlju po meri svih njenih građana. Isto tako, ne možemo da se ne osvrnemo da sve što se dešava poslednjih godina nije veliki uspeh. Znate, kada nasledite državu koja je na ivici bankrota, kada od predstavnika režima DS dobijete praznu kasu na svakom nivou i kada dođete u situaciju da vam je zbog katastrofalnih privatizacija, ali i katastrofalnog poslovanja predstavnika tog režima DS oličenog u Draganu Đilasu, Vuku Jeremiću, Borisu Tadiću, svim tim ljudima koji su bili deo DS, više od 500.000 ljudi je ostalo bez posla, realno kada sagledate, Vlada SNS i ljudi koji su tada preuzeli odgovornost za vođenje naše zemlje imali su mnogo težak zadatak. Moramo biti ponosni na sve ono što smo danas postigli, gde smo od jedne zemlje koja je bila na kolenima, gde se ništa nije radilo sem što su se punili džepovi tadašnjih funkcionera, postali zemlja koja se razvija, koja se gradi, koje se izgrađuje i u koje se grade i nove bolnice, novi domovi zdravlja, autoputevi, gde ne postoji nijedan jedini deo naše zemlje u kome se nešto ne radi i ne razvija. Najbolji dokaz tome jeste i diskusija koju smo vodili prošle nedelje kada je ministar Siniša Mali pred nama obrazlagao rebalans, gde samo u nekim egzaktnim podacima i nekim prostim brojkama možete videti da u prvih devet meseci imamo bolji rezultat od planiranog za čak 180 milijardi dinara, da nam je i porez na dohodak porastao, priliv tačnije, za 4,5 milijarde, porez na dobit pravnih lica za 44 milijarde skoro, dok je porez na dodatu vrednost u visini od 54 milijarde dinara. Svi ovi brojevi koji su za nekoga samo brojevi jasno pokazuju koliko odgovornom politikom u ovom teškom periodu, kada se ceo svet bori sa korona virusom, stvari kod nas napreduju i idu uzlaznom putanjom. Ono što je jako bitno naglasiti jeste i da usled korona krize nismo imali ni masovna otpuštanja, nisu ljudi ostajali bez posla, već, eto, koliko smo jaki i moćni pokazuje i činjenica da, dok se ceo svet bori da zadrži radna mesta, sa velikom mukom u našoj zemlji se otvaraju nove fabrike, novi pogoni i ljudi se dodatno zapošljavaju. Ovo je sve na ponos svima nama koji smo tako nešto i obećavali 2012. i 2013. godine. Ponosni smo zato što data obećanja ispunjavamo. Ono što je jako bitno naglasiti kada govorimo o privredi, opet je tu novac u pitanju, jeste i činjenica da smo proteklih nedelja, meseci, pa bogami i proteklu celu godinu proveli u tome da slušamo da ljudi koji su našu zemlju upropastili, a bili su deo Demokratske stranke, su nam pričali kako se mi zadužujemo, kako ne znamo šta radimo i kako ćemo upropastiti našu zemlju, a podaci pokazuju da smo i danas posle ovog rebalansa ispod 60% učešća u javnom dugu u BDP-u, što je još jednom najbolji dokaz koliko se ti ljudi u nedostatku bilo kakvih argumenata, politike, programa, ali pre svega rezultata onda kada su bili na vlasti, služe neistinama i na svaki način pokušavaju da bace senku na sve ono što je dobro i što se danas dešava u našoj zemlji. Uveren sam da ćemo i sa ovim predlozima i zakonima koji se donose, ne samo ove nedelje, već u celom ovom mandatu, unaprediti život građana Srbije i da ćemo olakšati njihov život u svakom pogledu i smislu. Ali, isto tako sam i pobornik onoga što je kolega Kesar pominjao u svom izlaganju, da moramo ipak da se osvrnemo na neke segmente koji su u ne tako davnoj prošlosti doveli nas do toga da se mi kao zemlja borimo i izborimo sa svim nedaćama koje je SNS nasledila kao neka stranka koja je odgovorna i želi da se bori za interes građana, a ne tajkuna i ne za svoj lični interes. Kolega Kesar je pominjao samo neke stvari koje su se dešavale, a tiču se Dragana Đilasa, čoveka koji danas pokušava da vedri i oblači samo uz pomoć novca koji je pokupio od građana Srbije. Mislim da je u tom svom izlaganju bio, šta više, po mom nekom skromnom mišljenju, blag. Znate, nas su ovde izabrali da sedimo u ovim klupama građani na izborima. Mislim da svaki poslanik mora da ima slobodu da u zaštiti interesa građana Srbije, ljudi koji su glasali za njega i onih ljudi koji uopšte nisu izašli na izbore ili su glasali za nekog drugog, bude iskren, pošten i da se bori za interese tih građana. Mislim da u svojim diskusijama mi kao narodni poslanici imamo pravo da kažemo sve ono što nas zanima, da pitamo sve ono što nas zanima, ali isto tako i da prenesemo ono što od nas traže građani. Mislim da u ovih godinu dana, koliko smo narodni poslanici, malo je previše tog nekog disciplinovanja nas kao narodnih poslanika. Mislim da nije to dobro, jer ako nas disciplinuju razne nevladine organizacije, ako svaki novinar u medijima pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa ima pravo i dozvoljava sebi za pravo da nas na najgori mogući način vređa, nipodaštava, mislim da nije dobro da ljudi koje smo mi izabrali da pomognu građanima Srbije i rade u njihovom interesu disciplinuju nas kao narodne poslanike. Uz dužno poštovanje, pre svega vama ministarka, mislim da kolega Kesar, ali ni jedan narodni poslanik ne kaže nešto radi svoj ličnog interesa ili ubeđenja da će to njemu ne znam ni ja šta pomoći ili doneti. Mi smo ovde predstavnici građana i zato ova diskusija koju je gospodin Kesar vodio je bila u interesu tome da samo napravimo paralelu šta se to dešavalo prethodnih godina, a kakva je situacija danas. Žao mi je, poštovana predsedavajuća ovaj deo se odnosi na vas, ja znam da je ministarka možda imala i najbolju nameru, ali i na vas se odnosio deo da je u jednom trenutku diskusija koja je vođena, ministarka Čomić nije nadležna, pa ste vi kao predsedavajuća morali da opomenete gospodina Kesara i da ga vratite na temu dnevnog reda. Ne možemo oko toga da se složimo, jer sve što se tiče novca, privrede, budžeta, razvoja naše zemlje je usko vezano i sa onim što smo mi nasledili. Ja znam da se u periodu 2008. godine, i verujem da ste tu možda, eto malo odlutali od teme današnjeg dnevnog reda i u svom nastupu kao ministarka se poneli kao predsedavajući Skupštine, iz perioda kada ste udaljavali cele poslaničke grupe sa sednice, mislim da nije dobro da sa pozicije ministra, tj. ministarke, sad je politički korektno, da na taj način se obratite narodnom poslaniku koji ništa ružno nije rekao, šta više rekao je samo istinu. Ja ću sa time završiti. Da, sve ono što je radio Dragan Đilas u proteklom periodu se odrazilo na sve ono što smo mi nasledili, i na dugove, i na probleme, i na borbu sa tim da u svakom kraju naše zemlje uradimo ponešto. Vi to dobro znate, jer ste bili tada u vlasti, znate koliko se ništa nije radilo u dobrobit Srbije, u dobrobiti i korist građana Srbije. Da, bitno je da znamo, konačno i da saznamo, zašto je Dragan Đilas na svojim računima širom sveta rasturio 68 miliona evra. Zašto je to bitno? Pa, zato što smo mogli za te pare, koje su pokupljene od građana Srbije, da uradimo nešto i u periodu dok je DS bila na vlasti. Ovo sam morao da kažem pre svega kao narodni poslanik, jer već godinu dana i nešto trpimo razno razne disciplinovanje ljudi po društvenim mrežama. Nije to problem u medijima, pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa, ali znate malo je problematično kada ministri koji moraju da budu na istom putu, koji moraju da rade zajedno sa nama kao jedan veliki tim u interesu građana Srbije, nas disciplinuju i sugerišu nam šta mogu, šta bi mi kao poslanici morali, ili bi trebalo da kažemo ili ne. Uz dužno poštovanje mislim da to posao ministra nije, već da se bavi svim onim što je u nadležnosti njegovog ministarstva, a da kada ovde dođe predstavi ili zameni nadležnog ministra, ali da u toj diskusiji budemo konstruktivni, a ne da se sve svede samo na suštu kritiku zbog nečeg što nam se svidelo ili nije svidelo u izlaganju narodnog poslanika, koji je uzgred rečeno samo rekao istinu da ste i vi u tom periodu bili deo DS, što nije nikakva tajna, niti novost. Tako da vas molim poštovana predsedavajuća i poštovana ministarko, uz dužno poštovanje, da u narednom periodu ovakve stvari izbegnemo, jer vi kao Vlada, vi kao ministarka u Vladi, koju smo mi ovde izglasali, za razliku od vas, nas građani direktno izabrali, molim vas samo da imate malo više poštovanja i uvažavanja, jer svi kao jedan tim moramo da radimo u interesu građana Srbije, u interesu same Srbije sledeći odgovornu politiku predsednika Aleksandra Vučića. Hvala vam.
Poštovani narodni poslanici, nije na meni, ni na ministarki, ni na nikom od vas, da procenimo ko će o čemu da priča tokom svoje diskusije, verujem da ste svi dovoljno politički potkovani i ja sam to i procenila tokom prethodne diskusije, odnosno diskusija nekoliko ranije, da je kolega povezao temu dnevnog reda sa onim što je pričao i van činjenice, da je pričao van teme dnevnog reda, ali je činjenica da se direktno obratio i ministarki koja je trenutno prisutna i koja svakako kao neko ko brani ovaj zakon u svakom momentu ima pravo da zatraži reč po Poslovniku. Ja sam joj dala, kao što ću i sada. Ministarka Čomić, izvolite.
Zahvaljujem. Naš je nesporazum banalan, ali dubok. Prozvana direktno, rekla sam sasvim jednostavno lako proverljivu stvar. Moje mesto ovde i moja obaveza kao članice Vlade je za teme dnevnog reda, za sve što se u ovoj Narodnoj skupštini govori van teme dnevnog reda odgovorna je predsedavajuća Narodne skupštine, odnosno potpredsednica Narodne skupštine. To je proverljivo u Poslovniku Narodne skupštine. Proverljivo je kod predsedavajućeg, kao što je malo pre rekla, i stoga je ovaj naš nesporazum banalan, ali dubok. Nikada sebi neću dozvoliti da izađem iz onoga što je okvir i nadležnost članice Vlade koja se dobrovoljno podvrgava nadzoru i kontroli Narodne skupštine. Kao što nikada sebi neću dozvoliti da prekršim bilo koju odredbu Poslovnika Narodne skupštine, a one me obavezuju da ako sam direktno prozvana od strane narodnih poslanika da dam direktan odgovor. Za sve druge primedbe koje imate na rad ministarstva ili na mene lično, slobodni ste da pokrenete Ustavom propisane procedure o odgovornosti članice Vlade za ophođenje u Narodnoj skupštini. Sve što ću ja raditi u ovoj Skupštini, Vladi biće striktno poštovanje odredbi koje me obavezuju kao članicu Vlade koja kaže, ako ste me prozvali nemam nadležnost da govorim ovde mimo dnevnog reda. Kada govorite mimo dnevnog reda, za to je nadležna predsedavajuća sednicom Narodne skupštine. Hvala vam, sa nadom da ćemo i dalje živahno raspravljati o nesporazumima koji su banalni, ali duboki. Da sam na vašem mestu iskoristila bih ovo vreme za vrlo detaljna pitanja o zakonima koji su na dnevnom redu, sa nadom da će članica Vlade koju smatrate nepoželjnom u Narodnoj skupštini biti nesposobna da vam odgovori. To bi bilo mnogo zanimljivije, živahnije i veselije za rad sednice Narodne skupštine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Vidim da je Aleksandar Mirković u sistemu, pretpostavljam da tražite pravo na repliku od dva minuta. Izvolite.
Hvala. Potrudiću se da budem kratak i da moje izlaganje stane u dva minuta. Poštovana predsedavajuća, upravo mislim, ako ste pratili izlaganje uvažene ministarke Čomić, mogli ste da čujete koliko su vaši stavovi oprečni. Dakle, u redu je da kolega Kesar jeste bio u temi, vi ste to sami rekli, dakle, malo se udaljio, ali onda smo čuli da to nije dobro i da gospođa Čomić je na to odreagovala za što se udaljio od teme. Druga stvar, malo tu sada imamo kontradiktornost. Druga stvar, gospodin Kesar vas nije pomenuo imenom i prezimenom niti zatražio objašnjenje od vas, zatražio od vas bilo kakav komentar na sve ono što je on izjavio i izlagao, on je samo pomenuo da ste, kao što sam i ja pomenuo, da ste u tom periodu vlasti DS i vi bili deo te DS. Još jedna stvar, ponadao sam se da se razumemo i da će se ovaj nesporazum završiti na ovome ili to razmimoilaženje u mišljenju, ali na kraju vašeg izlaganja vi opet pokušavate nas da disciplinujete i opet vi nama sugerišete. Dozvolite vi nama našu slobodu kao predstavnicima građana, kao ljudi koji su direktno glasali za nas, da mi u svom govoru se izjašnjavamo i govorimo o onome što mi mislimo da je najbolji za građane Srbije. Dozvolite nam makar toliko prava kao narodnim poslanicima. Zaista ne vidim potrebe da vi nama sugerišete šta je dobro, a šta nije, kako da mi poboljšamo naše izlaganje. Opet uz dužno poštovanje ministarka, nadam se da ćete vi ovakvu energiju i želju da sve ovo raščivijamo utrošiti u nekom drugom periodu kada dođemo do nekih drugih razmimoilaženja mišljenja. Samo se nadam da ćemo, a biće prilike i o tome da diskutujemo, kada se konkretne stvari odnose i na rad vašeg ministarstva i angažovanje vašeg ministarstva biti ovoliko spremni da odreagujete kada je u pitanju zaštita nekih drugih ljudi narodnih poslanica, pre svega. Još jednom i završavam, neću prekoračiti mnogo vreme, mislim da narodni poslanici imaju pravo na svoje mišljenje, na svoju reč i da jako dobro imaju pravo da uvežu sve teme koje su od opšteg interesa za građane Srbije sa temom dnevnog reda, što je gospodin Kesar i uradio. Hvala vam.
Poštovani narodni poslanici, meni je zaista žao što je došlo do ovog nesporazuma, ali je i dobro što vrlo otvoreno razgovaramo. Slažemo se u mnogim stvarima i ja ne vidim uopšte razliku između onoga što je rekla ministarka i ja. Činjenica je da je poslanik spomenuo direktno imenom i prezimenom, odnosno, tačnije, prezimenom ministarku, vezano za njenu nekadašnju političku opciju, što nije tema dnevnog reda. Jako mi je žao što smo potrošili vreme na ovo. Ministarki ću dati reč, vrlo kratko da odgovori, jer ima na to pravo, ali da znate da zbog tehničkih priprema sednice sa Vladom, mi moramo da napravimo pauzu do 15.00 časova, što znači da sledeći govornik neće biti u prilici da govori.
Zahvaljujem, poslaniče, pošto sada koristim pravo na repliku. I kada član Vlade koristi pravo na repliku, ne mora da govori o temi dnevnog reda. To je sjajno kad su replike u pitanju. Kao što predsedavajući ima pravo da zatvori krug replika onda kada predsedavajući proceni da je dobro za sednicu Skupštine. Moju repliku ću iskoristiti da ponovim, sasvim Ustavom definisano, Zakonom o ministarstvima napisano, Poslovnikom Vlade uređeno - da sam na vašem mestu, pokrenula bih proces za članicu Vlade koju smatrate nedostojnom rada na sednici Narodne skupštine. Kada sam predstavnik Vlade i kada me bilo koji narodni poslanik spomene, tražeći bilo šta, ja sam u obavezi da odgovorim, ali samo ako se radi o temi dnevnog reda. Osim kad je replika. A sad je replika. I hvala vam na tome, s obzirom da smo zajednički pomogli jedno drugom da nesporazum bude i dalje banalan, ali više nije tako dubok. I ono što ste želeli kao narodni poslanik, mi smo vam omogućili da ostvarite. Svaki put kada budete želeli da date kritiku na rad ministarstva koje vodim, više ste nego dobrodošli. Svaki put kada budete smatrali da nepažljivim slušanjem o Poslovniku Narodne skupštine i živahnom retorikom možete osvojiti prostor koji vam je inače nedostupan, duboko grešite. Samo znanjem, poštovanjem pravila, poštovanjem Poslovnika i uvažavanjem onoga za šta smo i na šta smo svi odgovorni, možete da imate ostvarene rezultate. Ko vas i kako disciplinuje, ja sigurno ne. Da li imate prava da budete ogročeni zbog stava javnosti o narodnim poslanicima - i te kako, jer je vrlo često Narodna skupština i narodni poslanici sitan kusur svima i svakome. Da li je to razlog da ja prekršim ono što mene obavezuje na ponašanje u Narodnoj skupštini - nikada. I nikada neću imati bilo kakvu opasku na bilo čiji nastup koji nije u vezi sa dnevnim redom, jer ja na to nemam pravo. Na to jedino ima pravo predsedavajuća odnosno predsedavajući sednice Narodne skupštine. Hvala vam na ovom razgovoru i pomoći ću vam i drugi put.
Zahvaljujem. Vidim da ste oboje u sistemu, a znate da treba da pravimo pauzu. Obojica ćete dobiti repliku do dva minuta, po mogućstvu i kraće. Narodni poslanik Aleksandar Mirković ima reč. Izvolite. Kesar je odustao.
Hvala. Uz dužno poštovanje vama, nikakva pomoć od vas mi nije potrebna i na tome vam se zahvaljujem. Druga stvar, mislim da ste suštinu svega onoga o čemu sam ja diskutovao izrekli sada, pominjući termine - ne znam ko vas disciplinuje ali to sigurno nisam ja. Zašto uopšte mislite da nas neko disciplinuje drugi, osim onoga što sam naveo kao primer? Treća stvar, ja nisam ogorčen i mislim da nema potrebe da takve kvalifikacije dodeljujete bilo kome. Kritike koje imam eventualno na vaš rad ili rad vašeg ministarstva, ja ću izneti kada za to dođe vreme ili kada budemo bili u prilici, ali svakako vas molim da shvatite da ste u ovom svom izlaganju od tri minuta rekli suštinu i dokazali da sam ipak ja bio u pravu kada sam reagovao na vaše ponašanje prema narodnim poslanicima. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, nekoliko formalnih stvari. Ovim zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tač. 4, 5. i 6. dnevnog reda. Obaveštavam vas da ćemo, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Saglasno čl. 27. i 205. Poslovnika, određujem pauzu do 16.00 časova, kada nastavljamo sa radom u delu sednice koji se odnosi na postavljanje poslaničkih pitanja Vladi, poslednjeg četvrtka u mesecu.
Dame i gospodo narodni poslanici, u skladu sa Poslovnikom, sa članom 205, pristupamo postavljanju poslaničkih pitanja u vremenu od 16 do 19 časova. Pre nego što pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja dozvolite mi da vas još jednom podsetim na odredbe Poslovnika koje se odnose na način postavljanja poslaničkih pitanja. Izlaganje narodnog poslanika koji postavlja pitanje ne može da traje duže od tri minuta. Posle datog odgovora na poslaničko pitanje narodni poslanik koji je postavio pitanje ima pravo da u trajanju od najviše tri minuta komentariše odgovor na svoje pitanje ili da postavi dopunsko pitanje. Po dobijanju odgovora na dopunsko pitanje narodni poslanik ima pravo da se izjasni o odgovoru, u trajanju od najviše dva minuta. U toku trajanja postavljanja pitanja i davanja odgovora primenjuju se odredbe Poslovnika, s tim što nisu dozvoljene replike i ukazivanja na povredu Poslovnika. Pozdravljam prisutne članove Vlade. Predsednica Vlade Ane Brnabić, zajedno sa nekoliko ministara i članova Vlade je službeno sprečena da bude prisutna. Prelazimo na postavljanje poslaničkih pitanja. Reč ima narodni poslanik Vladan Glišić. Izvolite.
Poštovani predstavnici Vlade, znam da se vaš koncept razvoja Srbije u ekonomskom i svakom drugom smislu i ono zašta se ljudi kojima ja pripadam zalažu radikalno razlikuje, ali želim da postavim pitanje u vezi korporacije kompanije „Rio Tinto“. Mislim da neke činjenice koje bih tu izneo, se bez obzira na razlike u konceptu i kod vas i kod onih koji ta pitanja postavljaju poklapaju i nedoumice se ozbiljno otvaraju. Pre svega, kompanija „Rio Tinto“, što se u javnosti malo potencira, jeste kompanija koja, kako sam razumeo, australijsko-britanska. Australija i Britanija su saveznici kosovske administracije. Ja znam da „Rio Tinto“, kao i sve korporacije, strane banke i oni koji su došli ovde će gledati što manje profita da ostavi u Srbiji i da što manje plati poreskim organima ono što Srbiji treba, ali će negde, nekim poreskim organima to morati da plate, i to najverovatnije poreskim organima Australije ili Britanije. Da li će taj novac koji oni budu izvukli iz Srbije preko tih poreskih organa završiti kao pomoć albanskim specijalcima na KiM, kao pomoć za njihovo naoružavanje da bi sutra mogli to oružje da isprobavaju na našim ljudima na KiM? Ako je to tako, da li je smisleno da mi jednoj takvoj kompaniji dajemo da zarađuje praveći velike ekološke probleme u Srbiji? Druga stvar koju takođe treba da znamo jeste lična karta te kompanije, a to je da je na Papua Novoj Gvineji, gde je imala rudnik, ostavila sprženu zemlju i ekološku katastrofu nesagledivih razmera? Činjenica je da je ta kompanija u Australiji svojim kopanjem rudnog blaga uništila kulturno nasleđe, etničko nasleđe Aburidžina i, doduše, na taj način samo nastavila viševekovnu genocidnu politiku njenog kraljevskog visočanstva Velike Britanije prema Aboridžinima. Znači, da li ćemo takvoj korporaciji, koja se tako ponaša otvoriti vrata naše zemlje? Kada sve to znamo, postavljaju se ona pitanja na koja nismo dobili odgovor, a voleo bih da mi neko od predstavnika Vlade na to odgovori, a to je – da li su oni najzad našli taj neki treći način vađenja rude litijuma iz jadarita, pošto prva dva načina za koje smo ih pitali na prethodnim sednicama Vlade, navodno se neće koristiti, a oba načina podrazumevaju velike količine vode, velike količine sumporne kiseline i ogromne količine otpadnih voda koje će negde morati da idu, u neke slivove nekih reka i jalovine koja po prostornom planu koji je na čudan način donesen će ostati u slivu reka i otvorena za moguće poplave. Dakle, na to nismo dobili odgovor. Navodno, oni rade neki treći ekonomski, ekološki, pa na kraju i tehnološki proces koji to neće postići, međutim kada pogledate sve njihove rudnike, oni su svuda van naseljenih mesta. Tako da, sva ta pitanja još uvek stoje otvorena, a posebno je pitanje da li oni koristeći svoj lobistički potencijal korumpiraju neke naše ustanove koje će sutra trebati da kontroliše njihov rad? Hvala.
Vladane, isteklo je tri minuta. Nisam samo shvatio kome ste postavili pitanje?
Ne znam, ja sam mislio da će ovde biti i premijerka Brnabić, ali ko je u suštini iz resora vezanog za rudarstvo, nema ni gospođe Mihajlović. Znači, možda ministar poljoprivrede, pošto se radi o poljoprivrednom zemljištu u dolini.
Dobro. Može da se javi bilo ko od predstavnika Vlade, ali tu je i ministarka za zaštitu životne sredine.
Naravno. Izvolite, ko hoće u ime Vlade? Reč ima ministar Irena Vujović. Izvolite.
Svakako vezano za „Rio Tinto“, već nekoliko puta smo izlazili sa tim u javnost. Dakle, ne treba da imate bilo kakvu lošu nameru ili, ne daj Bože, to što pominjete da je bilo ko korumpiran. Mi smo baš ti koji ne puštamo lako bilo kakvu studiju. Dakle, pre zvanične studije o zaštiti životne sredine, se radilo na obimu i sadržaju studije. To su sve transparentni dokumenti u kojima učestvuje javnost izuzetno baš zbog interesovanja za tu temu i sve ono što je smisleno i pravno utemeljeno, mi prihvatamo sve te sugestije. Dakle, nakon obima i sadržaja na koji smo imali određene primedbe, tek onda kompanija izrađuje studiju o proceni uticaja na životnu sredinu, i to smo već mnogo puta rekli, i ta studija kada bude predata od njihove strane, takođe će biti transparentna i biće predmet za razgovor. Ono što ste pominjali sada da je sve na bazi pretpostavke oko zagađivanja vode, zemlje, oko postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, da li ih imaju ili nemaju, mi ćemo sve to kroz studiju utvrditi. Dakle, ne možemo da osuđujemo unapred projekat, ne možemo da govorimo o negativnom uticaju na životnu sredinu, sve do trenutka dok ne budemo imali, dakle, studiju o kojoj možemo da razgovaramo. Ministarstvo za zaštitu životne sredine i čitav tim ljudi koji radi na tome ima svakodnevnu komunikaciju sa predstavnicima kompanije i otvorena su vrata Ministarstva za svakoga, ne samo za Rio Tinto, nego za sve koji žele da se bave privredom, a da može da ima negativan uticaj na životnu sredinu. Dakle, mi smo tu da damo uputstva i šta je ono što je u skladu sa zakonom. Dakle, dok god ne budemo imali studiju pred nama, mi ne možemo da baratamo bilo kakvim nivoima zagađenja, pošto ih možda uopšte i neće biti, ali ne možemo nikoga osuđivati i mislim da treba da sačekamo dokumente. Naravno da su sve oči javnosti uprte i da ne želi niko da radi bilo kakve stvari koje mogu da nanesu štetu na životnu sredinu i na zdravlje ljudi. Mislim da treba to da sačekamo i da ne treba nikoga unapred da osuđujemo. Dakle, mi pratimo svaki korak. Mislim da ćemo uskoro imati i neke nove informacije, vezano na rešenje, odnosno na taj obim i sadržaj, što je korak pred studiju. Postojale su određene žalbe i sada se po tim žalbama odgovara na administrativnoj komisiji i tek kad se završe sve te procedure, administrativne, onda ćemo moći da damo konačno rešenje na obim i sadržaj studije, što je korak pred studiju, tako da smo i mi dalje na početku, vezano za te procene i zato vas molim da unapred ne osuđujemo projekat i da unapred ne pričamo o zagađenju, bilo da je aero zagađenje, zagađenje zemlje ili vode. Naravno, da sve ono što treba da poseduje takav jedan ogroman projekat, kada govorite o prečistačima za otpadne vode, mislim da će to sigurno imati i da su to predvideli i da je to najmanje u odnosu na sve ostalo što je predviđeno projektom. Volela bih da učestvujete u svakom ovom procesu, svi vi koji ste zainteresovani, i koji imate bilo kakvu sumnju, a naravno da učestvuje i što šira javnost, kako bi sve sugestije koje su značajne, mogli da uključimo i uzmemo u obzir. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Glišić. Izvolite.
Što se tiče koruptivnog delovanja njihovih lobista, nisam mislio na ljude iz Vlade, pošto nemam dokaze za to. Ne kažem ni da je koruptivno delovanje ovo što ću izneti, ali mislim da može da bude sukob interesa i o tome treba voditi računa kada se bude učestvovalo u celom tom elaboratu i kad neke nadležne institucije budu proveravale da li je sve to smisleno i u skladu sa opštim interesom. Pretpostavljam da će jedna od institucija koja će tu biti uključena biti i Rudarski fakultet Beogradskog univerziteta. Postoji podatak da je taj fakultet od „Rio Tinta“ primio 100 miliona grantova u zadnje vreme i mislim da je to možda razlog da se obrati pažnja na mogući sukob interesa. S druge strane, ako se ispostavi da je nivo ekološkog delovanja, da ne kažem ugrožavanja naše sredine, na mnogo većem nivou nego što je to sam Jadar, da li će ono što je predsednik Srbije obećao kao referendum se odnositi i na sve građane Srbije, a ne samo na ljude iz tog kraja? Jer, ne zaboravite, ljudima iz tog kraja kroz kupovinu imovine i da se na neki način oni na taj perfidan način iseljavaju iz tog kraja, „Rio Tinto“ može da vrši uticaj. Međutim, na celu Srbiju teško da može. Tako da, to je više političko pitanje za vas kao predstavnike vladajuće stranke da li će referendum onda biti na nivou cele zemlje, a ne samo na nivou ljudi iz tog kraja, po pitanju „Rio Tinta“ i tog projekta?
Hvala. Izvolite, hoće li neko da odgovori? Potpredsednik Vlade, Branislav Nedimović.
Poštovani predsedniče, poštovani narodi poslanici, želim samo nekoliko reči da kažem o ovoj temi iz jednog drugog ugla nezavisno u odnosu na uticaj na životnu sredinu. Postoje neki propisi i procedure koje su predvideli kako se u ovakvim slučajevima postupa od strane države. Moja koleginica Irena malopre je objasnila vezano za obuhvat prethodne stvari koje se moraju uraditi pre procene uticaja na životnu sredinu. Ali, moram reći jednu stvar, ne samo fakulteti, ne samo stručna javnost, ne mi, nego svaki građanin Srbije u toku javnog uvida, kada bude prezentovana studija uticaja na životnu sredinu, imaće učešće. Tako da, od strane Vlade Republike Srbije, biće obezbeđena potpuna transparentnost čitavog postupka, i nemojte da imate nikakve sumnje u to. Za nekoliko minuta biće tu prisutan i ministar prosvete i nauke, gospodin Ružić, pa će vam on moći detaljnije govoriti o Rudarskom fakultetu. Ali, svaka insinuacija, ovo mene podseća na onu situaciju šta bi bilo kad bi bilo. Mi u ovom trenutku nismo videli studiju o proceni uticaja na životnu sredinu, u kojoj moraju biti sadržani i tehnološki procesi, način regulisanja eventualnih problema koji se mogu desiti kao akcidenti. Tako da, kada to bude na dnevnom redu, onda možemo pričati o konkretnim stvarima. S druge strane, da, kako je i najavljeno, tako će i biti, tako će se i desiti, kada bude studija pred nama, onda će se odrediti i vreme održavanja referenduma, i nemojte biti uopšte ni u jednoj dilemi, ovakva stvar će biti prvi put na prostoru Republike Srbije da se o jednom ovakvom projektu odlučuje i svi građani će biti uključeni u to. Što se tiče ugla poljoprivrede, naravno da na svakom prostoru gde dolazi do izgradnje bilo kog industrijskog postrojenja mora biti uključeno i Ministarstvo poljoprivrede, pre svega preko svoje Uprave za poljoprivredno zemljište, u pogledu eventualnih reperkusija koje to može imati na samo zemljište na kome se eventualno gradi bilo kakvo postrojenje, na njegovu okolinu, bližu i dalju, i uopšte kako to može uticati eventualno i na vodotokove. Nemojte zaboraviti da bez saglasnosti nauke u ovom delu ne može biti nikakve realizacije sve dok sve relevantne institucije ne daju odgovor na pitanja koja će se otvoriti kroz studiju o proceni uticaja na životnu sredinu. Zahvaljujem.
Poslanik Glišić ima reč.
Potrebna je opreznost kada je „Rio Tinto“ u pitanju i zato sam i uveo u uvodnom delu ovaj deo vezan za njihovu ličnu kartu, šta su radili na drugim mestima u svetu, samim tim mi imamo razloga da budemo vrlo oprezni, u najmanju ruku, kad su oni u pitanju, bilo da nešto obećavaju, bilo da negde vrše uticaj u neke naše institucije, a pogotovo kada uzmemo u obzir i to da pripadaju jednom političkom bloku koji nama radi direktno protiv nas KiM. Mislim, oni su deo tih država i tog koncepta koji se pokazao kao neprijateljski prema nama. Onda, naravno, dolazimo u situaciju da postavljamo pitanje hoće li naša država moći da iskontroliše sve ono što su oni obećali? Žao mi je što ministarka Mihajlović nije tu, jer na prethodnim razgovorima sa premijerkom Brnabić, postavio sam pitanje na koje nisam dobio odgovor, o tome da li je tačno da mi u rudarstvu imamo samo pet rudarskih inspektora koji danas funkcionalno kontrolišu preko 300 kompanija rudarskih koje rade po Srbiji? To je zato što smo upali u zamku ideje o slaboj državi, o tome da država ne treba da bude jaka i prisutna. To je taj koncept koji imamo već 30 godina ovde, umesto da pravimo jaku državu, koja će štititi interese građana. Znači, ako nemamo inspektore, ako dozvolimo da kroz naše institucije vršljaju lobisti „Rio Tinta“, koje je pokazalo kako se odnosi prema ekologiji i ljudima u svetu, mi smo onda u velikom problemu i mislim da crveni alarm mora da bude upaljen i da moramo da vodimo računa o tome. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Nedimoviću, ne možete sada, pošto je ovo kraj. Ja samo da dodam da ovo o čemu je govorio gospodin Glišić, mi pripremamo, tu je ministarka Marija Obradović, njeno ministarstvo priprema, u dogovoru sa Venecijanskom komisijom, Zakon o referendumu, apropo onoga što ste pitali. Istina, taj referendum se nas, pre svega, ticao zbog promena Ustava, ali svakako se tiče i svih drugih pitanja koja će biti aktuelna. Što se tiče vašeg pitanja, vezano za litijum, Jadar i sve ostalo, dozvolite mi samo da dam jednu opasku. Ja se dugo godina bavim politikom. Kao što znate, bio sam aktuelan i u vreme kada su dolazili i kada je bila svetska vest kako imamo velike kapacitete u tom delu Srbije. Ja prosto ne mogu da verujem da li se za ovih 10, 15 godina nešto promenilo u svetskoj nauci, pa je sada to postalo štetno? Kako sad oni koji su hvalili sve te projekte, sad odjednom kažu da je to izuzetno štetno za našu zemlju? Mislim, sve je moguće, ali mislim da se malo više promenila politička pozicija nekih ljudi kad govore o svemu tome. Sve u svemu, ja se sećam, bio sam premijer, kada se o tome razgovaralo, a bio sam i prvi potpredsednik Vlade od 2008. do 2012. godine, a pretpostavljam da su aktivnosti na ovome krenule još i ranije. U svakom slučaju, naravno da treba zaštititi životnu sredinu. Uopšte nemam nikakve dileme oko svega toga, ali treba odvojiti šta je politika a šta je zaista zaštita životne sredine. Malo sam zloupotrebio funkciju predsednika Skupštine, ali eto, u toj sam poziciji, šta da radim. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani potpredsednici Vlade Republike Srbije, poštovani ministri, na početku želim da članovima Vlade, predsednici Vlade i potpredsednicima i svim ministrima čestitam godinu dana uspešnog funkcionisanja. Moje prvo pitanje upravo ide u tom smeru. Pitanje je upućeno prvom potpredsedniku Vlade, koji pretpostavljam menja predsednicu, i ministru finansija. Kakav je vaš utisak posle godinu dana, a možemo da napravimo jedan presek stanja, radili smo manje-više u vanrednim okolnostima zbog pandemije prouzrokovane kovid virusom, da li ste zadovoljni? Koji su najveći uspesi Vlade Republike Srbije u proteklih godinu dana? Šta je to sa čim mi koji smo glasali za ovu Vladu, kao i građanke i građani mogu da budu zadovoljni? I da li postoji nešto što smo propustili, nešto gde smo mogli možda brže i bolje da reagujemo? Moje drugo pitanje je takođe upućeno prvom potpredsedniku Vlade ili nekom drugom ko je zadužen, kao i ministru finansija. Znači, ono što najviše zanima sada građanke i građane jeste kako se odvija situacija sa kovidom? Kakve su projekcije? Imamo uvođenje tzv. kovid propusnica. Kako će se to odraziti na privredu? Pre neki dan smo ovde usvojili rebalans budžeta koji je prouzrokovan našim privrednim rastom, da li do kraja godine možemo očekivati dalji rast ili će nas možda uvođenje nekih novih kovid mera zaustaviti u tom privrednom rastu? Naprosto, kakva su očekivanja i šta će Vlada preduzeti povodom toga? Hvala vam.
Hvala vama, gospodine Tandir. Ko se od predstavnika Vlade javlja za reč? Reč ima ministar Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem, narodni poslaniče. Dakle, što se tiče vašeg pitanja u vezi sa ovom proteklom godinom i koliko je Vlada Republike Srbije u odnosu na ono što su bili proklamovani ciljevi u svim sferama društva uradila, ja bih mogao da dam, ne paušalno, već rekao bih objektivnu ocenu da smo u okolnostima u kojima smo se kao društvo nalazili, uradili mnogo. Ako govorimo o spoljnopolitičkom mislim da smo upravo nastavili sa afirmacijom državotvorne politike sa jasnom i argumentovanom borbom u međunarodnoj areni za očuvanje državnog interesa i uvažavanje državnog razloga koji je veoma značajan za Republiku Srbiju. Što se tiče svih ostalih resora, rekao bih da je mnogo toga, iako smo unapred bili svesni da će praktično ovaj mandat biti oročen, niko to nije prepuštao slučaju, nego smo zahvaljujući predsednici Vlade i naravno čitavom timu, upravo mnogo dinamičnije pristupili realizaciji mnogih važnih projekata, da ne govorim sada u ime ostalih kolega u svim ostalim resorima. Kada govorimo i o našem privrednom rastu i onome što je i ministar Mali prethodnih dana govorio obrazlažući rebalans budžeta, mislim da smo jedna od retkih država da upravo u vreme trajanja kovid pandemije uspevamo da beležimo očigledan rast i ako se ne varam preko 70% direktnih investicija u regionu zapadnog Balkana upravo otpada na Republiku Srbiju. Dakle, mi jesmo jedna od najatraktivnijih destinacija za investicije. Što se tiče vašeg drugog pitanja, s obzirom da sam uveren da će i moje kolege, naročito gospodin Mali, obrazlagati ovaj deo koji se tiče njegovog resora, što se tiče drugo pitanja korona virusa i koji su planovi, koje su mere koje predlažemo. Ono što svakako mogu da kažem to je da Krizni štab vrlo temeljno razmatra sve modele koji su komplementarni potrebi da izborimo sa ovom pošašću. Trudimo se da vodimo računa i o privrednom rastu, ali pre svega se trudimo da vodimo računa o zdravlju nacije. To je nešto što je prioritet svih prioriteta. U tom smislu mere koje jesu predložene i mere koje su bile i ranije predlagane i koje su na snazi pre svega moraju biti poštovane. Inoviranje tih mera uvođenjem kovid propusnica svakako jeste refleks jednog stanja u kome se nalazimo, gde praktično po brojkama vidimo da dolazi do pogoršanja u tom smislu i do nažalost većeg manevra za mutaciju samog virusa imajući u vidu da još uvek taj procenat imunizacije, odnosno vakcinacije ili vakcinisanih građanki i građana u opštoj populaciji nije dovoljno visok da bismo mogli da izađemo na neku zelenu granu. Iz perspektive ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja mogu da kažem da je obrazovni sistem još uvek veoma vitalan, rezistentan prema ovom virusu i da smo prethodnih dana i kolega Lončar, naravno i mi u ministarstvu i predstavnici „Batuta“ i tim za škole imali seriju sastanaka u vezi sa eventualnim merama koje će biti predmet rasprave na sednici Kriznog štaba početkom iduće nedelje. Koliko i na koji način se upravo ova pandemija odražava i na naš ekonomski rast i uopšte na privredu i na sam društveni, rekao bih život, svakako svi smo svedoci toga, ali mislim da Vlada Republike Srbije čini sve, pre svega Ministarstvo zdravlja, naravno i RFZO, i svi koji su referentni da se tim problemom bave, da na najbolji mogući način odgovorimo na ove izazove. Jedini način da na pravi način odgovorimo na izazove to je jedan mnogo viši stepen individualne odgovornosti, solidarnosti prema drugima i podizanje svesti o tome koliko je u stvari vakcina jedna civilizacijska tekovina jedini način da se sa ovom pošašću izborimo. Uvek koristimo tu priliku i svaku priliku da apelujemo na sve građane koji nisu do sada se vakcinisali da to i učine.
Hvala. Reč sada ima ministar Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pitanje je bilo oko toga šta smatramo da smo u oblasti ekonomije, u oblasti privrede najbolje uradili u proteklih godinu dana, dakle za privih godinu dana rada ove Vlade. Mislim da je to jedno veoma dobro pitanje s obzirom da okolnosti u kojima se našla, ne samo srpska, nego celokupna privreda, privreda celog sveta. Dakle, od kada je pandemija Kovida 19 krenula ceo svet je u jednoj globalnoj krizi koja nikada nije u istoriji zabeležena u smislu masovnog otpuštanja, zaustavljanja svih proizvodnih procesa, zdravstvene pandemije koja je izazvana Kovidom 19. Dakle, u tim najtežim, rekao bih i nikada izazovnijim uslovima, predsednik Vučić je definisao ako se sećate, još polovinom prošle godine, dva prioriteta i dva fronta, borbu za zdravlje građana Srbije i borbu za očuvanje naše ekonomije. Kada je počela kriza izazvana korona virusom, ako se sećate Srbija je bila jedna od prvih zemalja u svetu koja je obezbedila i dovoljan broj respiratora, lekova, opreme. Kada su krenule vakcine bili smo prva zemlja u Evropi koja je nudila sve četiri vakcine građanima Srbije. Tako da smo maksimalno sve učinili ka tome kako bi sačuvali zdravlje i živote ljudi. Podsetiću vas takođe da smo kao nikada pre izgradili tri potpuno nove kovid bolnice. Svaka od njih, izgradnja je trajala oko 4 meseca. Ja se ne sećam da je ikada bilo da Srbija tako brzo reaguje i da u tako kratkom vremenskom periodu izgradi potrebne kapacitete koji su u ovom slučaju verovatno spasili hiljade života. Ne treba da govorimo ni u prilog tome da, kao što znate, o tome smo pričali tokom izlaganja oko rebalansa budžeta pre samo dva dana, dakle mi trenutno gradimo i prvi u jedinu, rako bih, fabriku vakcina u regionu. Bićemo jedina zemlja u regionu koja će od marta meseca naredne godine proizvoditi svoje vakcine. Dakle, to vam dovoljno govori sa kolikom smo ozbiljnošću prišli problemu rešavanja Kovida 19. Ono što, ja nisam ekspert u tome, govore razni lekari, na kraju krajeva svi to možemo da pročitamo, da je Kovid 19 nešto sa čime treba da naučimo da živimo i ono što mi radimo, radimo sa željom da dugoročno ublažimo negativne posledice tog Kovida 19 u smislu i nabavke potrebnih lekova, nabavke potrebne opreme, izgradnje bolnica. Mi smo u rebalansu budžeta obezbedili novac i za završetak i potpuno opremanje Kliničkog centra Srbije ovde u Beogradu koji će biti gotovo za par nedelja. Dakle, dugoročno, najvažnija je ta fabrika vakcina koja će nam dati i obezbediti, ne samo stabilnost, nego i jednu preko potrebnu suverenost kada, ne dao Bog, dođe neka sledeća kriza. Ono što je kada je ekonomija u pitanju drugačije u odnosu na sve prethodne vlasti, ja bih rekao ili sve prethodne krize sa kojima smo se suočavali, to je ta odlučnost i brzina sa kojom je Vlada Republike Srbije, sa kojom je predsednik Vučić i svi mi na kraju krajeva reagovali kada se pojavila pandemija korona virusa i kada je najvažnije stvar bila sačuvati radna mesta, sačuvati proizvodne kapacitete, izbeći te crne scenarije, koje ste imali priliku da vidite u mnogo većim razvijenijim zemljama, nego što je to Srbija. Dakle, u Americi gde su desetine miliona ljudi ostali bez posla, zatvorene firme, izgubljena radna mesta, stala ekonomija, jedan kolaps jedne privrede ili privreda za koju ne biste očekivali, s obzirom da su razvijenije od naše, da na takav način padnu, one su pale. Pale su na prvi udar korona virusa, u prvoj polovini prošle godine. U Srbiji se to nije desilo. Ako se sećate i to je, po meni, najveći uspeh ove Vlade, u proteklih godinu dana, bar kada je ekonomija u pitanju, a to je da smo jednim, prvim, nakon toga drugim i ove godine trećim paketom mera podrške i privredi i građanima, ukupne vrednosti od preko osam milijardi evra, to je skoro 18% našeg godišnjeg BDP-a, dakle sa osam milijardi evra, mi smo podržali i našu privredu, podržali i naše građane, da vas podsetim prošle godine isplatom 100 evra, isplatom šest ili sedam minimalnih zarada za privatni sektor, dakle za one koji su bili najugroženiji, mikro, mala i srednja preduzeća, preduzetnici. Ove godine takođe, ako pogledate, i dalje nam je treći paket, koji sprovodimo u toku. Dakle, mi ćemo sada 1. novembra, u ponedeljak već isplatiti sve penzionere sa ovih obećanih 30 evra, 2. i 3. novembra isplatićemo sve građane koji su se prijavili za pomoć od 30 plus 30 evra i otvorićemo još jednu prijavu za 20 evra u decembru mesecu, koju ćemo takođe isplatiti svim punoletnim građanima Srbije. Ono što je meni posebno važno, o tome ste na kraju krajeva kao narodni poslanici i glasali pre dva dana, taj novac je u budžetu, odnosno u rebalansu budžeta koji ste usvojili. Kada pogledate kako je Srbija reagovala apsolutno u pravom trenutku na pravi način, targetirano, ciljano i pogledajte efekte koje smo ostvarili, mi ćemo ove godine imati stopu rasta našeg BDP od preko 7%. Krenuli smo sa šest, pa sa šest i po, a sada smo već na tome da će nam rast naše ekonomije biti preko 7% uzimajući u obzir minus 0,9 iz prošle godine, što je bio jedan od najboljih rezultata u Evropi. Mi ćemo kada saberemo prošlu i ovu godinu sigurno imati i biti pozicionirani kao jedna od najbolje ili najbrže rastuće ekonomije u Evropi. Uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, a kada je to Srbija bila pobednik u ekonomiji? Dakle, skoro se nije desilo. Mi sada jesmo. Sa jedne strane, to je pokazalo koliko nam je ekonomija otpornija, jača, koliko su fabrike koje su otvarane, a predsednik Vučić ih je otvorio skoro 250 samo za ovih proteklih nekoliko godina, koliko su one otpornije na krizu, koliko su na zdravijim osnovama napravljene. Mi nismo imali te crne scenarije da imamo desetine hiljade ljudi koji su ostali bez posla. Nama je stopa nezaposlenosti danas ista kao i 2019. godine pre krize. Imamo stopu rasta koja je nikada veća, nikada viša, a pri tome smo svako svoje obećanje koje smo dali ispunili, u dan i u dinar. Nije to bilo jednostavno da reagujete na pravi način, da pokušate da budete bolji od drugih razvijenih zemalja. Mi smo u tome uspeli i slika naše privrede, slika naše države danas je potpuno drugačija nego pre samo par godina. Naravno, nije to slučajno. Ovo je rezultat jedne odgovorne ekonomske politike koju je još predsednik Vučić započeo kada je bio predsednik Vlade. Prošli smo svi zajedno kroz teške reforme od 2014. godine. Prošli smo kroz reforme fiskalne konsolidacije, u jednom trenutku smanjenja plata, smanjenja penzija jer nam je prethodna vlast ostavila haos u javnom sistemu. Nismo imali ni za penzije da isplatimo tog meseca i onda pogledajte te teške mere, teške reforme, izmene Zakona o radu itd. koje su dovele do toga da mi četiri godine za redom do 2020. godine imamo suficit u budžetu. Smanjili smo i isplatili one stare skupe kredite koje je neko pre nas uzimao. Stvorili smo dovoljnu rezervu da možemo da reagujemo kada je kriza u pitanju kao da smo znali da će kriza da dođe i onda pogledajte 2020. godine – došla je kriza, nažalost, ali Srbija je reagovala jako odlučno sa dovoljnim rezervama, pokazala da imamo novca na računu, da imamo zdrave javne finansije, da smo mnogo jači nego što smo ikada bili i uprkos osam milijardi evra koje smo uložili, podržali našu privredu kako bi umanjili negativne posledice Kovida 19 mi smo potpuno stabilni i nemamo nikakav problem ni u jednom makroekonomskom indikatoru. Dakle, nama će do kraja ove godine, i za to ste, uvaženi poslanici glasali pre dva dana, u rebalansu budžeta jasno stoji da će nam udeo javnog duga u BDP krajem godine biti 58,2%, daleko ispod 60% koji je nivo mastrikta, a mnogo veće razvijenije zemlje odavno su taj nivo prešle. Nemačke je već na 80, 90%, Hrvatska takođe, Crna Gora je prešla 100%, Francuska, Italija, Španija 120, 130, 160% javnog duga u odnosu na BDP, a mi smo vodili računa o svakom dinaru. Vodili smo računa o svakoj meri koju smo preduzeli, svako obećanje koje smo dali ispunili smo u dan i u dinar bez da smo na bilo koji način ugrozili makroekonomsku stabilnost. Pred vama je, uvaženi narodni poslanici, za par dana biti i budžet za 2022. godinu. U tom budžetu smo rekli da idemo na dalje smanjenje deficita. Dakle, ići ćemo negde na 3% deficita. Udeo javnog duga u BDP do kraja naredne godine ciljamo da bude 55,5%. Do kraja ove godine je 58,2%, naredne godine još niže, a setite se samo onih iz prethodnih vlasti kada je javni dug bio, koji smo mi nasledili, i preko 70%, kada su neke obveznice koje su oni izdavali koštale građane Srbije 7,25% godišnje. Jedna zelenaška kamata koju je Republika Srbija plaćala, koju su građani Srbije plaćali, a u to vreme, da vas podsetim neki iz te vlasti su takođe novac trpali u svoje džepove i oni se bogatili, a na račun i teret građana Srbije. Mi smo imali ovde diskusiju pre dva dana, samo da vas podsetim, i oko kursa i oko inflacije. Da vas podsetim još jedanput uvaženi građani Srbije – od 2008. godine do 2012. godine inflacija je bila dvocifrena, godišnje 10, 11, 12%, kurs je od januara 2008. godine sa 81 dinar za evro u avgustu 2012. godine, ako se ne varam, porastao na 119 dinara. To je potpuno neodgovorna ekonomska politika, šta god da je neko i tada dobio od povećanja plata i povećanja penzija izgubio je kroz visoku inflaciju i kroz pad kursa, odnosno pad vrednosti dinara. Takav slučaj danas nemate. Takvu ekonomsku politiku danas nemate. Ako pogledate poslednjih sedam godina kurs je potpuno stabilan. Više nemate razloga da menjate dinare u evra kao što ste imali pre samo 10 godina. Ako pogledate inflaciju, takođe 1 do 2%. Sada je globalna inflacija malo porasla. Svi kažu da je to kratkoročno, ne zbog visoke potrošnje, nego zbog problema u lancima snabdevanja. Sa strane troškova dolazi ova inflacija i ono što i MMF kaže – biće krajem drugog kvartala sledeće godine smirenje cena takođe, ali i za to smo se pripremili. Mi smo u januaru mesecu ove godine, ako se setite januara meseca – pandemija korone, rešili i doneli odluku da povećamo penzije za 5,9%, da povećamo plate za 5%, da povećamo minimalnu zaradu za 6,6%. Ovog januara pre devet meseci, a doneli smo odluku u septembru mesecu ove godine da minimalnu zaradu povećamo za 9,4% 1. januara 2022. godine. Pogledajte sada u uslovima kada najveći broj privreda zemalja pokušava da se nekako izbori sa kovidom. Mi ne zaboravljamo ono što je prioritet naše Vlade, a to je podizanje životnog standarda građana Srbije, gde imate iz godine u godinu, uprkos pandemiji Kovida 19 povećanje plata, povećanje penzija, povećanje minimalne zarade. Sa povećanjem minimalne zarade od januara 2022. godine idemo po prvi put na preko 35.000 dinara. To je 300 evra. Godine 2011. i 2012. minimalna zarada u Srbiji bila je 15.700 dinara, dakle više nego duplo za evo samo desetak godina, a imali smo godine fiskalne konsolidacije, imali smo poplave, ako se sećate 2014. godine, imamo i sada ovu pandemiju Kovida 19. Uprkos tome vodili smo računa o svakom čoveku, vodili smo računa o svakom građaninu Srbije i pokazali smo na koji način može i treba da se reaguje kada je kriza u pitanju. I to je po meni najveći uspeh ove Vlade kada je ekonomija u pitanju. Ovde mogu da pričam sada još satima ako treba i oko toga šta na to kaže MMF, šta o tome govori Svetska banka, šta o tome govori Evropska komisija. Mogu takođe da pričam o onome što će verovatno i ministarka Vujović govoriti, a to su zelene obveznice. Dakle, verovali ili ne, u doba kada i dalje vlada globalna ekonomska kriza, mi smo izašli na tržište kapitala, emitovali smo tzv. zelene obveznice, obezbedili smo novac. Dakle, ne samo da pričamo o tome da hoćemo i fabrike za pročišćavanje otpadnih voda, da hoćemo da investiramo u energetski efikasne projekte, da hoćemo da investiramo u održivi energetski razvoj, nego samo čak i obezbedili novac za to. I opet ćemo u budžetu za narednu godinu imati nikada više novca koji je usmeren ka ekologiji, ka onome što treba u budućnosti da učini našu zemlju čistijom i boljom za život. Na to MMF kaže – kapa dole, svaka čast. Ja sam pre dolaska u Skupštinu imao i razgovor sa potpredsednicom Svetske banke koja takođe kaže - Srbija je ispred svih, kada je zelena agenda u pitanju i kada je ovaj region u pitanju. Zašto ovo govorim? Zato što su prioriteti drugačiji. Dakle prioriteti koji su vezani za spasavanje života, za zdravlje naših građana su tu prisutni, ali hoćemo da nestajemo i da se bez obzira na to i dalje borimo za bolju ekonomiju, da se borimo za bolje uslove poslovanja i da se borimo za svako novo radno mesto, za veće plate, za veće penzije. Evo daću vam još jedna primer. Pošto možemo da govorimo i treba da razgovaramo o projektima koje je Vlada Republike Srbije uradila u proteklu godinu dana. A, recite mi sada, kada se više gradilo nego sada? I to u doba globalne najveće ekonomske krize ikada. Dakle, mi sada u ovom trenutku imamo sedam autoputeva i brzih saobraćajnica koje se grade. Gradi se Moravski koridor, glasali ste uvaženi poslanici o tome da više novca izdvojimo do kraja godine, pošto radovi idu i brže od planiranog i mi ćemo do marta meseca sledeće godine imati autoput od Pojata ka Kruševcu. Gradi se Preljina – Požega, deo „Koridora 11“, gradi se Valjevo – Lajkovac, gradi se Ruma – Šabac – Loznica, gradi se Fruškogorski koridor, to je peti, Ruma – Novi Sad, gradimo brzu saobraćajnicu od Surčina ka Novom Beogradu, gradimo takođe i autoput od Niša ka Merdarima preko Pločnika. Očekujemo u narednih par dana, bukvalno, da krene da se radi Dunavska magistrala. U rebalansu budžeta za koji ste glasali pre dva dana obezbedili smo novac i za to da krene da se radi ta saobraćajnica od Požarevca ka istoku Srbije, ka Golubcu. Očekujemo vrlo brzo da krene da se radi i autoput Beograd – Zrenjanin – Novi Sad. Do marta meseca završavamo brzu prugu Beograd – Novi Sad, pa ćemo sa brzim vozovima 200 na sat voziti za 30 minuta do Novog Sada. Malopre sam rekao, izgradili smo tri potpuno nove kovid bolnice, Klinički centar u Nišu, nov, otvoren. Do kraja godine gotov i Klinički centar Srbije u Beogradu. U rebalansu budžeta, uvaženi poslanici, ako se sećate, izglasali ste takođe da izdvojimo novac i da rekonstruišemo Dom za decu i omladinu u Zvečanskoj, ali takođe da rekonstruišemo i Dom za smeštaj starih „Kulina“ u Aleksincu. Dakle, projekte koje niko radio nije proteklih 40, 50 godina, o kojima su mnogi razmišljali ili smo ih uradili, ili ih već radimo, ili smo obezbedili novac i treba da krenu da se rade. Mi smo decenijama u Beogradu bar, slušali o tom metrou koji ćemo da krenemo da gradimo. Naredne srede ćemo potpisati ugovor o početku izgradnje metroa i mi ćemo u narednih par nedelja krenuti u izgradnju. U rebalansu budžeta koji ste vi izglasali je novac za to. Dakle, novac za to se obezbedio. Tako da moja poruka građanima Srbije, moj odgovor vama uvaženi poslaniče je da smatram da u oblasti ekonomije, u oblasti privrede sama činjenica da smo spasili našu ekonomiju, to ne kaže ni Siniša, ni Dačić, ni Vučić, niti bilo ko, već kažu i MMF, Svetska banka i svi relevantni faktori i institucije u svetu. Na kraju krajeva i Evropska komisija da smo pravovremeno reagovali da se nismo uplašili, da se nismo povukli, da smo građanima Srbije obezbedili dovoljan broj vakcina i bolnički smeštaj, respiratore, lekove, potrebnu opremu, šta god da je bilo potrebno, pa smo čak pomogli i drugima. To je slika jedne potpuno drugačije Srbije i po meni simbol jednog velikog uspeha, naše ekonomske snage, rastuće ekonomske snage. Malopre je neko rekao da 65%, 70% svih stranih direktnih investicija koje dolaze u region zapadnog Balkana, dolaze u Republiku Srbiju. Pa ne dolaze slučajno. Dolaze zbog toga što se naša država pokazala kredibilnom, stvorili smo poverenje da svako obećanje koje damo i ispunimo u dinar, u dan. Jednostavno, nije slučajno da imate 250 novih fabrika koje su otvorene u Srbiji u proteklih par godina. Da li smo zadovoljni? Delimično jesmo, ali je još puno posla pred nama. Kao što znate, osnovna politika, bar kada je ekonomija i investicije ove Vlade u pitanju, upravo je program „Srbija 20-25“. Mi ćemo u decembru mesecu ove godine imati prosečnu zaradu u Srbiji od 618 evra. Ako se sećate, smejali su nam se kada je predsednik Vučić obećao da će prosečna plata do kraja 2019. godine biti 500 evra. Taj cilj smo ostvarili, to obećanje smo ispunili, a to je već davno iza nas. U decembru 618 evra, „Srbija 20-25“ predviđa 900 evra prosečnu zaradu u Srbiji u decembru mesecu 2025. godine i prosečnu penziju od 420, 430 evra, uz stotine kilometara završenih autoputeva, brzih saobraćajnica, izgrađenih kanalizacionih sistema, fabrika za prečišćavanje otpadnih voda, škola, bolnica, svega onoga što je važno i za kvalitet života građana Srbije, za životni standard naravno, ali je važno za našu decu, za našu budućnost. Dakle, ne želimo da buduće generacije znaju šta je deficit, ni da znaju šta je to neki javni dug u odnosu na BDP, niti da poznaju naziv fiskalna konsolidacija, nego da se bave školom, obrazovanjem, da svoje snove ostvare ovde u Srbiji, da svoje porodice zasnuju ovde, da brinu da li će preći u neku bolju firmu i koja je to bolja firma, gde mogu više da zarade. Dakle, to su snovi za koje živimo, to je slika jedne uređenije, bolje i uspešnije Srbije. Za kraj, poruka je da idemo dalje, sa stabilnošću koju smo uspeli da stvorimo, sa kredibilnošću koju smo stvorili takođe, kredibilitetom koji smo stvorili, pogotovu tokom ove krize. Mislim da su nam vrata otvorena za još brži rast naše ekonomije, naravno to podrazumeva i rast plata, rast penzija, rast životnog standarda, ali za sav prostor da se ti snovi, pogotovu snovi naših mladih našoj lepoj zemlji i ostvare. Hvala lepo, izvinjavam se ako sam malo odužio.
Hvala. Reč ima ministarka Marija Obradović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poslaniče, postavili ste pitanje i u vezi sa Kovidom i kako je država odgovorila na tu vanrednu situaciju. Želela bih kao predsednica Koordinacione komisije za inspekcijski nadzor, dakle, neko ko ima odgovornost za inspekcijsku kontrolu primene protiv epidemioloških mera, da vam iznesem nekoliko podataka. Mislim da će to biti zanimljivo i javnosti. Zaista, nasloniću se na diskusiju ministra Malog, da u ovom trenutku kada je u celom svetu, procene su da je oko 80% svih poslova u svetu teško pogođeno kovid pandemijom, u toj situaciji kada mnoge vlade u svetu su ne posustale, nego u nekim segmentima totalno zaustavile svoje aktivnosti, Vlada Republike Srbije odlučno je odgovorila i sve ono o čemu je ministar Mali govorio, svi ti naši ekonomski uspesi zaista se mogu nazvati uspesi. Pomalo zvuči apsurdno da a u trenutku kada u svetu se ekonomije, privrede bore da zadrže nos iznad vode, da smo mi u tom trenutku napravili ovakve rezultate. Zaista, kao ministar državne uprave i lokalne samouprave, svakodnevno, ne bih rekla svakodnevno, ali mesečno u kontaktu sa MMF-om i Svetskom bankom, jer razgovaramo i oko reforme plata, a to je nešto što je vrlo važno za Vladu Republike Srbije, čujem svakodnevne pohvale, pre svega na račun rezultata rada Ministarstva finansija, a onda i celokupne Vlade Republike Srbije. To je nešto što lako može da se proveri, jer su to stavovi međunarodnih institucija. Zašto sam sve ovo ponovila, o čemu je govorio i ministar Mali? Zato što je vrlo važno da razumete kontekst u kojem se spominju neke brojke. Nije isto kada u onom uobičajenom vremenu pre pojave Kovida govorimo o nekim rezultatima, o otvaranjima fabrika, o nekim novim ekonomskim uspesima i reformama, nije isto kao i danas kada nam je Kovid svima tema broj jedan. Govorimo i o mentalnom zdravlju. Dakle, nije lako pod tim pritiskom koji sada traje već više od godinu i po dana, nije lako funkcionisati. Ja verujem da to građani razumeju. Sa druge strane, želela sam zapravo samo da pojačam sve ovo o čemu je Siniša Mali govorio, da vidite da nije bilo baš tako lako funkcionisati i da ovi uspesi, a čini se da ste navikli da ministar Mali uglavnom govori o uspesima, o podršci građanima i privredi, i to jeste istina, nije to baš tako lako. Dakle, mnogo truda i rada, mnogo pameti i sposobnosti, prethodne štednje i racionalizacije stoji iza toga da bismo danas mogli ovako da se ponašamo. I sada, u ovoj situaciji Kovida, na koji svakako ne možemo da utičemo jer je svetska pandemija, treba govoriti o tome kako je država odgovorila kada su građani u pitanju. Samo ću vas podsetiti na jednu stvar koja se vama danas čini svakodnevnicom. Zaboravili smo da to prijavljivanje za vakcinaciju, izdavanje digitalnih zelenih sertifikata preko e-uprave, nekako svima nam je postala svakodnevnica, a setite se samo do pre godinu dana spominjanje e-uprave je bila nepoznanica. Bila je svakodnevnica za jedan broj ljudi koji su informatički pismeni, a javnost u Srbiji nije se time mnogo bavila. E, sada, pogledajte, godinu dana kasnije e-uprava je naša svakodnevnica. Na portalu euprava.gov.rs vi možete dobiti nekoliko desetina elektronskih usluga i ono što jeste vrlo važno, sada digitalni zeleni sertifikat. Sada će ljudi reći – pa, jeste, ali nemam računar, teško mi je da na taj način dođem do zelenog sertifikata. I tu je država razmišljala. Na svim šalterima pošte u Srbiji vi možete dobiti digitalni zeleni sertifikat. To je ono što je danas vrlo jednostavno, a neophodno je za funkcionisanje. U ovom trenutku, i prvi potpredsednik Vlade Ružić je govorio o tome kako Krizni štab želi da odgovori u ovom trenutku na ovu kovid krizu, svakodnevno su konsultacije u toku, posebno predsednice Vlade Brnabić sa medicinskim delom Kriznog štaba. Sve mere koje su trenutno na snazi u Srbiji su, bez obzira na komentare, a ja bih rekla zlurade komentare, reći ću vam i zašto, sve mere su dobro precizirane i u skladu sa svim informacijama koje ima premijerka od medicinskog dela Kriznog štaba su i planirane. Želela bih da povratim poverenje građana Srbije u Krizni štab. Znam da se svi trude na sve moguće načine da nanesu štetu i da anuliraju Krizni štab. Ali, nećete naneti štetu nikome od nas koji se nalazimo u tom Kriznom štabu, jer mi, ponoviću, bez dinara, a to tako i treba da bude, jer neki su rekli da se primaju velike nadoknade za članstvo u Kriznom štabu, što je sramota, svi članovi Kriznog štaba i medicinski i politički deo Kriznog štaba nikada i ne treba da dobija nadoknadu, niti je dobio nadoknadu. Radimo svakodnevno, svako u svojoj oblasti. Moja obaveza kao članice Kriznog štaba je da koordiniram inspekcijski nadzor. Reći ću vam da za ovih godinu dana, koliko postoji Radna grupa za kontrolu kovid mera u Srbiji, 2400 inspektora u 46 inspekcija obavilo je milion nadzora, zabeleženo je oko 30 hiljada nepravilnosti, napisano deset hiljada prekršajnih naloga. Ono što jeste dobro, govori o disciplini, a radovaće verovatno ministra Malog, stotinu procenata naplate prekršajnih naloga kada su prekršaji oko nepravilnosti oko primene kovid mera u pitanju. Kada govorimo o inspektorima i kontroli kovid mera, treba reći da tih 2400 inspektora je sada minimum sa kojim mi radimo. U ovom trenutku su kovid mere poštovanje prioritet, ali ne zaboravite da ne smemo da zanemarimo kontrolu svih onih usluga, kvaliteta vazduha, hrane, usluga svih drugih vrsta kontrola koje inače inspekcije obavljaju i koje obezbeđuju jedan kvalitet života koji je neophodan u Srbiji. Dakle, nama je neophodno u ovom trenutku još hiljadu inspektora u nekoj idealnoj situaciji. Mi nismo u ovom trenutku u situaciji da vrlo brzo obezbedimo hiljadu inspektora zbog nekih objektivnih razloga, ali je važno da prepoznajemo šta je to što je nama neophodno. Pre petnaestak dana sam uputila svim ministarstvima u Vladi Republike Srbije molbu da aktiviraju i pokrenu sve konkurse za radna mesta inspektora u svojim ministarstvima. Zašto je to važno? U razgovorima sa Ministarstvom finansija smo došli do zaključka koliko je važno da budu date i posebne saglasnosti za zapošljavanje novih inspektora u svim ministarstvima. Mogli smo čuti da je poslanik Glišić pitao oko inspektora u Ministarstvu rudarstva. Zaista je neophodno i tu da povećamo broj inspektora i na svemu tome ćemo raditi. Osim povećanja broja inspektora, važno je da građani razumeju da je neophodno da podelimo odgovornost kada je borba protiv Kovida u pitanju. O tome sam nekoliko puta govorila, da kada pričamo o podeli odgovornosti oko Kovida nekako građani očekuju da država, članovi Vlade, predsednik Vučić imaju magični štapić koji će preko noći odneti Kovid van granica Srbije. Ne želim da patetično zvučim, ali podela odgovornosti je nešto što je neophodno. Šta sam ja uradio da pomognem borbu protiv Kovida? Kada su kovid pasoši u pitanju, vidim tu tri elementa. Dakle, ugostitelja, jer u ovom trenutku samo kontrolišemo posle 22.00 sata u ugostiteljskim objektima posedovanje kovid sertifikata. Dakle, posle 22.00 sata imamo tri ključna elementa: ugostitelja, gosta i inspektora. Hoćemo li da budemo tim? Hoćemo li da podelimo odgovornost, da ugostitelj objasni gostima zbog čega je važno da poseduju kovid sertifikate, da gost shvati da bez kovid sertifikata ne može da bude u zatvorenom ugostiteljskom objektu i da inspektor bude neko ko savetodavno pomaže i ko je neko ko je samo supervizor kada je ugostitelj već sam u saradnji sa gostom obezbedio da svi imaju kovid sertifikate? Znam da je ovo idealna priča i znam da me sada gledaju ugostitelji koji kažu – gospođo Obradović, dođite kod mene posle 22.00 sata da vidite kako izgleda kada gosta treba da izbacim iz objekta zato što nema kovid propusnicu ili ne želi sa mnom ni da komunicira u tom trenutku niti da mi objašnjava da li ima kovid propusnicu ili nema. Zato vam pričam o toj podeli odgovornosti između gosta, ugostitelja i inspektora. Da li će se kovid pasoši produžiti na duži vremenski period, da li ćemo proširiti prostore u kojima ćemo tražiti kovid propusnice? To su modeli o kojima ćemo da razmišljamo i gde nam je vrlo važno šta kaže medicinski deo štaba. Ali, sa druge strane, radimo i onaj balans, zapravo brinemo o balansu da i privreda i ekonomija i da budu ispoštovana sva prava ljudi u Srbiji, bez obzira da li su vakcinisani ili nisu. Samo još jedna stvar, da pojasnim oko zelenih kovid sertifikata. To nije samo potvrda da vi jeste vakcinisani. Zeleni kovid sertifikat vama omogućava da budete u zatvorenom prostoru iako ste samo testirani, ako imate PCR test, serološki ili antigenski test. Dakle, ne radi se o progonu ljudi, ne želimo da budemo policijska država. Jednostavno, zeleni sertifikati će biti naša budućnost. Što se pre priviknemo, što se pre organizujemo, biće nam lakše da funkcionišemo u novoj normalnosti. I ne vidim tu veliku krivicu države, vidim samo veliku brigu države da teško izbalansira između onoga što je zdravlje građana i poštovanja osnovnih ljudskih prava i sloboda u Srbiji. Nije lako, ali ako budemo tim - građani, država, možemo da napravimo dobar rezultat i možemo značajno da utičemo na smanjenje broja žrtava od kovida u Srbiji. Hvala.
Hvala vama još jednom. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir.
Hvala prvom potpredsedniku Vlade Ružiću, ministru Malom, ministarki Obradović na detaljnim odgovorima. Naprosto, u ljudskoj psihologiji jeste da se problem vidi, a onog trenutka kada se on reši da to više niko ne spominje, jer naprosto to se podrazumeva. Tako je i kada je u pitanju ekonomija, infrastruktura i svi drugi problemi. Sledeći set pitanja upućujem ministarki za evropske integracije Jadranki Joksimović. Znači, Evropska komisija je objavila Izveštaj o napretku zemalja Zapadnog Balkana. Za Srbiju je preporučeno otvaranje dva nova klastera. Da li imamo razloga za radost? Kakve su nam evropske perspektive, s obzirom na to da smo imali i brojne samite evropskih lidera zemalja članica Evropske unije? Imali smo samit na brdu kod Kranja i nismo mogli da čujemo neke poruke koje odišu optimizmom. Naprosto, Evropska unija, iako je naš najvažniji spoljnopolitički prioritet, trenutno je zaokupljena nekim unutrašnjim izazovima. Moje sledeće pitanje je upućeno ministru za brigu o porodici i demografiju. Znači, imamo godinu dana od konstituisanja Vlade Republike Srbije. Mislim da je to tema koja danas treba da bude dominantna, kako ste zadovoljni radom vašeg ministarstva i koji su to neki projekti koje mi koji živimo u rubnim opštinama naše zemlje, ili u unutrašnjosti, znači, sandžačke opštine, istok Srbije, Šumadije itd, na šta ćete vi staviti poseban akcenat? Naravno, i ministar bez portfelja Tončev takođe može da odgovori na ovo pitanje. Vaša ministarstva su za nas jako važna, jer džaba mi govorimo o investicijama ako nam ljudi, najmlađi deo naše populacije ode. Svi znamo kakva je situacija. Više puta sam govorio da iz svih sandžačkih opština imamo direktne autobuske ili kombi linije prema zapadnoj Evropi i to je neki trend koji moramo zaustaviti. Zanima naprosto građane, a i mene, u narednom periodu na šta ćete staviti akcenat. Postavio bih pitanje i ministarki za ljudska i manjinska prava - kako ste zadovoljni saradnjom sa nacionalnim savetima i da li u narednoj budžetskoj godini možemo očekivati veća izdvajanja za nacionalne savete nacionalnih manjina? Hvala vam.
Hvala, gospodine Tandir. Reč ima ministarka Joksimović.
Zahvaljujem na pitanju. Dosta se govorilo i o Godišnjem izveštaju o napretku, odnosno sada se zove Izveštaj o zemlji, nije više Izveštaj o napretku, ali zapravo notira napredak zemlje u svim oblastima, posebno političkim kriterijumima, vladavini prava, ekonomskim kriterijumima, itd. I danas smo baš imali baš, ja sam prisustvovala, bila je onlajn video-konferencija Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje našeg parlamenta ovde, poslanika u Skupštini, i Evropskog parlamenta, tako da smo i tu prošli, čini mi se, i sa poslanicima dosta oko izveštaja. Mislim da ćemo imati i u planu je da sazovemo sasvim sigurno jednu posebnu sednicu gde ćemo govoriti o izveštaju. Mislim da to zaslužuje i da je to već postala praksa koju smo prošle godine uveli, da se i u parlamentu, kao najvišem zakonodavnom telu, imajući u vidu da i parlament ima zaista brojne i važne ingerencije u okviru samog procesa pristupanja, da ćemo imati i onda ćemo moći detaljnije da govorimo o svemu. Međutim, vaše pitanje je bilo da li imamo razloga za radost. Ja to ne posmatram na način radosti ili žalosti, ja to posmatram kao jedan proces koji je prilično kompleksan, dugo traje, ne samo za nas, čak mislim da se mnogo promenio u odnosu na prethodnih deset godina, možda i manje, u odnosu na načine pregovora, imamo i novu metodologiju za pristupanje. Brojne su se geopolitičke i rekla bih druge okolnosti promenile, od migrantske krize koja je donela donekle i ekonomsku krizu, da ne govorimo o pandemiji kovida, da ne govorimo o poremećenim odnosima Evropske unije sa nekim drugim vanevropskim akterima. Sve se to reflektovalo, naravno, na sam proces i na jednu nepopularnost politike proširenja. Ali zbog čega možemo da budemo zadovoljni ove godine, to je možda tema. To je da je zapravo ovogodišnji izveštaj zaista u skladu sa principima nove metodologije, sačinjen tako da na jedan vrlo balansiran, objektivan način prepoznao šta je sve Vlada Srbije uradila. Kada kažem Vlada, to nije samo Vlada, to je i parlament, to su i svi drugi akteri u društvu koji su imali svoju ulogu u ovom procesu, bez kojih ne možemo da sprovedemo brojne reforme i u tom smislu je to prepoznato i ostvareno kroz jednu ocenu koja se provlači kroz čitav izveštaj, koja je negde veći napredak, negde manji, zavisi u kojoj oblasti je definisan, dakle, kao ograničeni napredak ili dobar napredak ili samo napredak, ali u svakom slučaju, sve oblasti su evidentirane kao oblasti u kojima je Srbija u prethodnom izveštajnom periodu, dakle, od prošlogodišnjeg izveštaja do ovogodišnjeg, ostvarila manji ili veći napredak. Da li mi treba da budemo zadovoljni zato što je to izveštaj notirao? Pa, delom imajući u vidu i neke ranije izveštaje, mislim da je nova metodologija dala novi zamajac i Evropskoj uniji i Evropskoj komisiji da čini mi se da na jedan možda i stroži, ali ja bih rekla u ovom slučaju jedan objektivniji način, zaista oceni sve ono što je urađeno u prethodnoj godini, ali pre svega mislim da treba da budu zadovoljni građani, zato što sve ove reforme koje smo sproveli u krajnjoj liniji one se tiču onoga što mi želimo za naše građane, a to je i efikasnije pravosuđe i lakši i bolji pristup pravdi i pravičnosti svakom građaninu bilo gde u Srbiji da živi i naravno slobode i medijske i manjinske i sve druge, jer Srbija je ozbiljna, odgovorna, demokratska zemlja. Dakle, naravno da ima posla u brojnim oblastima, ali mislim da smo i tokom pandemije pokazali da smo uspeli da sačuvamo supstrat demokratskog funkcionisanja zemlje na najbolji način, da sačuvamo i slobode i prava, iako to očigledno, kao što su moje kolege prethodno govorile, nije baš donelo uvek, čini mi se, efikasan odgovor možda na neke pandemijske izazove, ali smo sačuvali svačiju i slobodu i pravo, što mislim da je bio test za sve zemlje u Evropskoj uniji, ne samo za nas u regionu, a da istovremeno pokažemo takvu jednu elastičnost privrede i da zaštitimo našu fiskalnu stabilnost, o tome je ministar Mali mnogo i stručnije govorio, ali u svakom slučaju, da uspemo i da nam na tome, između ostalog, jer ne možemo da razdvojimo samo političke i ekonomske kriterijume, oni ruku pod ruku jedno sa drugim. Vladavina prava znači da, između ostalog, postoji predvidivije investiciono okruženje i svakako da činjenica da je Srbija privukla najveći broj direktnih stranih investicija od svih zemalja jugoistočne Evrope u poslednjoj godini ili čak i dve godine nesumnjivo govori da je i napredak u vladavini prava u tom segmentu ostvaren, što naravno ne znači da nema još mnogo posla. Vi vrlo dobro znate, kao poslanik, koliko posla čeka i parlament kada su u pitanju ustavni amandmani i prateći zakoni koji će dovesti do toga da amandmani, onda kada budu usvojeni, i kada nove odredbe koje će na referendumu građani izglasati, kako da budu i implementirani u punom kapacitetu. To će biti novi set zakona koji ćemo morati da donosimo. Dakle, proces pred nama stoji, ima puno posla, međutim, nesumnjivo je da smo se u vreme zaista teške krize za ceo svet i Evropsku uniju pokazali ne kao zemlja koja se žalila i bunila zato što su se usred igre promenila pravila igre, odnosno uvedena nova metodologija. Da smo bili neodgovorna Vlada mogli smo da kažemo, kao što su, neću da imenujem, neke druge države, jer zaista sve podržavamo u procesu evropskih integracija, ali mogli smo da kažemo – eto, baš sad, u sred našeg procesa menjaju se pravila, mnogo su oštrija, mnogo su strožija i mogli smo to da koristimo kao izgovor za nerad, za nečinjenje i jednu letargiju. Ne da to nismo uradili, naprotiv jedina smo država u regionu, i to sa punim kredibilitetom mogu da kažem, koja je aktivno prihvatila nova pravila igre. Nismo se bunili, nego smo prionuli na posao, reorganizovali svoje strukture, reorganizovali naše pregovaračke strukture i, što je najvažnije, uz aktivnu podršku predsednika Republike, Vučića, i premijerke Brnabić, kako nova metodologija i nalaže, a nova metodologija traži da svi uđu u proces i da svi na najvišem političkom nivou, dakle, učestvuju u pristupnom procesu. Oni su se potpuno aktivno uključili, što je dalo veliku motivaciju i zamajac, čini mi se, i ostatku administracije da se na još neki, čini mi se, entuzijastičniji način uključi u reformski proces. Naravno, da je to dalo rezultate, počevši od toga da su sva resorna ministarstva zaista na efikasan način, uz koordinaciju Ministarstva za evropske integracije, što je moja prosto uloga i posao kao ključnog koordinatora, ali zaista svi dali doprinos. Ministarstvo finansija oko politike oporezivanja, Ministarstvo rudarstva i energetike oko energetskog sektora koji nam je bio vrlo važan u klasteru 4, Ministarstvo kulture za poglavlje oko dela za informisanje i medije i, naravno, druga ministarstva koja su zaista dala veliki doprinos da ispunimo kriterijume za ona poglavlja u klasterima novim koja su bila neophodna. To je rezultiralo činjenicom da smo potpuno spremni za klaster 2, a to je klaster koji se tiče inkluzivnog rasta i konkurentnost u kojem ima čak osam pregovaračkih poglavlja. Dakle, potpuno spremni da budu otvoreni i klaster 4, to su Zelena agenda i održiva povezanost u kojoj ima četiri pregovaračka poglavlja potpuno spremnih da budu otvoreni onako kako je Izveštaj i notirao. Dakle, mi smo spremni za klaster 3, osam poglavlja, klaster 4, četiri poglavlja. To je ukupno 12 poglavlja u dva klastera. Evropska komisija je prepoznala da je Srbija potpuno spremna, da je ažurno pristupila i da može da se napravi ključni korak o kome ste vi pričali i pitali da li možemo da očekujemo da će se i desiti. Svega toga ne bi bilo da prethodno nije notiran ovaj drugi deo našeg velikog posla, ogromnog posla, gde su svi uzeli učešće, a posebno predsednik, premijerka i naravno Ministarstvo pravde, ali i svi mi zajedno, a to je ovaj deo napretka u klasteru 1, tj. u vladavini prava. Kao što sam rekla, u svim oblastima je zabeležen manji ili veći napredak. Da li će se to desiti, dakle da li ćemo otvoriti klastere koji su preporučeni iz Komisije sada zavisi od odluke država članica. Ono što je važno to je da mi svakako ne sedimo skrštenih ruku, naprotiv mi na svim nivoima razgovaramo sa svim zemljama koje imaju eventualno dodatne rezerve i dileme da bismo učinili sve što je do nas, mada je loptica sada, kako su i rekli iz Komisije, više na njihovom terenu, čak je komesar Varhej rekao – Srbija je uradila svoj deo posla, sada je na nama da isporučimo ono što zaslužujemo. Dosta sam se naslušala poslednjih dana nakon izveštaja raznih dežurnih kritičara koji su rekli- pa, kakav je to takav pozitivan izveštaj? To je zato što je komesar Varhej Mađar koji je, zaboga, naklonjen Srbiji, pa je zato dobio izveštaj pozitivnu intonaciju. To je sinergija takvog neznanja i malicioznosti na koju zaista neću da ćutim, jer to je apsolutno netačno. Ovaj izveštaj je napisan po principima nove metodologije, a po tim principa izveštaj se piše tako što najveći deo svojih doprinosa uzimaju upravo države članice u svojim nalazima i svojim analizama reformskog procesa, plus, naravno, akademska javnost, nevladin sektor. Svi su pozvani da daju svoje doprinose ovom izveštaju, u pripremi ovog izveštaja. Onda, sve to ide na sve nadležne direktorate u Evropskoj komisiji. Znači, i u direktora o pravosuđu i u direktorat o energetici i u direktorat o, na primer, konkurentnosti. E, onda kad se sve to interinstitucionalno usaglasi onda direktor za susedsku politiku i proširenje i politiku proširenja, gde je komesar Varhej zapravo zadužen, onda oni objedinjavaju sve te nalaze i sačinjavaju jedan izveštaj. Čisto sam želela da razjasnim tu jednu, ja bih rekla, zaista perfidnu poruku koja je provejavala kroz dežurne teoretičare toga da Srbija zapravo fingira reforme i da je i ovaj izveštaj samo produkt nečije naklonosti. Ne da nije produkt nečije naklonosti, nego je produkt našeg ozbiljnog i vrednog rada. Dakle, posvećenog rada u teškim okolnostima i naravno podrške građana koja je nesumnjiva za ovakvu vrstu jedne odgovorne politike koja na kraju, uz sve probleme koje, kao što ste vi rekli, EU ima i okrenuta je sebi. To ne znači da EU nije naš prirodan izbor, da nije naš najveći investitor, najveći bilateralni donator, da nije sve ono što zaista, na kraju krajeva, delimo kao jednu sudbinu na evropskom kontinentu, naravno sa različitostima nekih pojedinih država koje uvek postoje, i tokom istorije. To je zaista potpuno jasno da je Srbija prepoznata kao potpuno jedna moderna, evropska, otporna država, otporna zemlja, ozbiljan narod, ozbiljni građani. Zaista, moram da vam kažem da u svim razgovorima sa najvišim zvaničnicima samo imaju zaista reči hvale, naravno i uz kritike neke koje dolaze s vremena na vreme, da možemo brže, da možemo bolje, da kasnimo sa nekim reformama. Tu ima ponekad istine i mi smo to i uvideli i zato smo ubrzali tempo, ali zaista mislim da se na ozbiljan način govori i da je to ovaj izveštaj pokazao. U tom smislu, ako pitate da li možemo da budemo zadovoljni, mislim da možemo da budemo zadovoljni i da nam je ovo samo podstrek i motivacija da uradimo još više za našu zemlju, za naše ljude, za naše građane, da ne pitamo samo šta će reći. Naravno, da nam je važna Evropska komisija, ali da sve ovo pretočimo u ono što će građani prepoznati kao boljitak. Hvala.
Hvala vam. Reč ima ministar, Tončev.
Poštovani potpredsedniče Skupštine, poštovani narodni poslanici, poštovane kolege ministri, poštovani narodni poslaniče, drago mi je što ste rekli da dolazite i da živite u jednoj nerazvijenoj opštini. Mogu da vam kažem da i ja živim u jednoj nerazvijenoj opštini, čak sam bio i predsednik šest godina u jednoj takvoj opštini i sam znam koliko znači pomoć i bilo koja sredstva iz republičkog budžeta kada dođu u takve opštine. Formiranjem ovakvog ministarstva Vlada Srbije i predsednik države sigurno su razmišljali o nedovoljno razvijenim opštinama u Srbiji, a imamo ih 44 takve opštine i ovo ministarstvo je zbog toga i formirano kako bi mogli da jednu po jednu opštinu napravimo da izađu iz reda nerazvijenih u razvijene krajeve naše opštine. Uvek potenciram na tome, svi kažu da su prosečne plate mnogo veće u Beogradu i većim gradovima, a manje, a zbog toga su i nerazvijene, ali mogu da kažem iz iskustva da su troškovi i života mnogo veći u manjim sredinama nego u Beogradu i većim gradovima. Preko ovog ministarstva prošle godine, a s obzirom da imamo ovo novo ministarstvo, da nismo ni znali kakve će projekte da imaju opštine i lokalne samouprave, potrošeno je 320 miliona i to je već u maju i junu mesecu, a ta sredstva su prenesena svim opštinama. Tako, koliko se sećam, u vašem kraju su dobile sredstva i opština Sjenica, Tutin, sve opštine su dobile za razvoj infrastrukturnih projekata, ali su dobili i drugi deo novca za izradu novih projekata koji ćemo da finansiramo u toku 2022. godine. To da li će biti više novca u 2022. godini, tu nam je ministar finansija, tako da očekujemo da ćemo imati više novca i da stvarno država treba da vodi računa o nedovoljno razvijenim krajevima, kao što ste rekli, da bi zadržali i našu decu i našu omladinu i sve koje hoće da žive i rade u tim krajevima. Imamo još jedna problem oko toga što investitori zaobilaze ovakve opštine, više su za veće gradove, ali i na tome Vlada Srbije i moje ministarstvo radi, da dođu i investitori i da otvorimo radna mesta i manje razvijenim opštinama. Hvala vam što ste postavili ovakvo pitanje i vrlo mi je drago da Vlada Srbije i vi narodni poslanici koji ste glasali za ovo ministarstvo i za mene kao ministra, vodite računa o nedovoljno razvijenim krajevima i da Srbija treba da se ravnomerno razvija. Hvala vam puno.
Hvala, gospodine Tandir. Imate pravo da se izjasnite u trajanju od dva minuta, ako želite. Izvolite.
Hvala…
Izvinite, gospodine Tandir. Ministar Dmitrović.
Gospodine Tandir, hvala vam, da se ponovim malo, što rekao Tončev, na ovom pitnju, ali zaista hvala na ovom pitanju. Zato što stalno imam osećaj, možda je on produkt toga što radim posao koji radim i što dodatno, za razliku od drugih sam preokupiran ovom temom, a to je pitanje demografije. Imam svaki dan osećaj da mi lagano to pitanje ponovo guramo na marginu i da se ne posvećujemo njemu dovoljno, a to je pitanje svih pitanja. To je važnije, dakle, ovo sa punom odgovornošću ću da kažem, to je važnije od svega ovoga što mi danas razgovaramo. Zašto? Zato što na to pitanje, na taj problem ne možemo da utičemo, kao što možemo da utičemo na probleme druge vrste, kao što možemo, uzmimo na izgradnju puteva, mostova itd, tu imamo rokove, tu imamo finansijske konstrukcije, tu znamo kada ćemo da počnemo, kada ćemo da završimo. Ovde i sutra, da donesemo mere koje su na stolu, i reći ću nešto o njima, period kada one očinju da daju rezultate od pet do deset godina, a situacija je jeziva, mi nestajemo. Mi nestajemo velikom brzinom. Neko će da kaže Dmitrović priča stalno istu priču. Ja nemam drugu mogućnost da skrenem pažnju nego da ponavljam ovo. Mi smo ponovo na 1,4, bili smo na 1,53, govorim o stopi rodnosti o fertilitetu, sada smo ponovo 1,4 i nešto. Ne znam u stvari, koliko, pošto je ovo što radi korona i svi ostali elementi je, nešto što niko nije očekivao. Prošle godine, ponoviću to, prošle godine u Srbiji u odnosu rođenih i mrtvih je nestao jedan grad veličine Šapca i veličine Užica. To je 55 hiljada, ove godine žalim, dakle, što ću uopšte da pretpostavljam, ali moram da skrećem pažnju, biće mnogo više. Mnogo veći negativan rezultat će biti ove godine, jer sve manje dece rađa, a sve više umire, iz raznih razloga. I, ovo ću ponoviti, odgovoriću na ono što ste pitali konkretno, jer mora da se govori o tome. Pitanje stope rodnosti nije pitanje novca, nego svesti. Mi smo ušli u period pre nekoliko decenija da to više nije pitanje novca, nego svesti, a menjati svest je najteže. Novo je Ministarstvo, naravno, ne govorim ovo da bi kukao, ili opravdavao se, imali smo nekoliko meseci konstituisanja i prijavljivanja maltene kao novo preduzeće, ljudi misle da Vlada može sve da uradi. Ne, ako poštujete zakon, onda morate da se ponašate i vremenski to da poštujete. Oko trenutnog stanja još samo jedna rečenica, ovo što je došlo za prvih 10 meseci, prevazišlo sva negativna očekivanja. Govorim o rezultatima. Nije ništa bolje, ili je čak u nekim državama u Evropi, EU, i gore, ali to nije nikakva uteha. Znam, ovo što ste vi rekli da autobusi svako veče ili svako jutro odlaze i mladi ljudi, čak i ljudi u godinama odlaze, za boljim životom. Ista situacija je u BiH, ista situacija je u Hrvatskoj. Ali, sada pogledajte, neko će da kaže i da vrati na ono što sam rekao, oni idu tamo, imaće tamo više dece ili živeće bolje. Nije tačno. Stopa rodnosti u najbogatijim evropskim zemljama je gotovo identična kao i u Srbiji. Naši ljudi, mladi ljudi, mogu da navedem dva prezimena, ne bi bilo korektno, neki su mi čak i rođaci, mladi ljudi koji su otišli u zapadne zemlje, vrlo bogate, i stvorili su porodicu tamo, znate koliko imaju dece, tamo su već 10 godina, imaju jedno. Žive neuporedivo bolje nego što se ovde živi. Nijedan od elemenata koji se ovde navodi kao problematičan tamo ne postoji. Neuređena država, pravni sistem neizgrađen itd, svašta ovde zameraju. Nije tačno, naravno, to što govore ovde u Srbiji, ali kad hoće da kaže, da traži kvazi argument, onda to spominje. I, onda ode u državu koja je savršeno uređena, dakle ne može da prigovori ništa. Ni teoretski, ima jedno ili dvoje dece. Šta tu sada može da se uradi? Neko će da kaže, čekaj, mi tu nemamo nikakvu šansu. Ja naravno neću da kažem, nemamo šansu, jer on ne bi sedeo tu, meni nešto, pravo da vam kažem, ja samo bolje živeo pre nego što sam bio ministar, drugačije sam se osećao, tolike godine sam proveo u novinarstvu i nije mi imperativ nikada bio, niti sam imao san da budem ministar, ali sada kada jesam tu, onda moram time da se bavim, želim time da se bavim i to baš do kraja. Kada upotrebljavam neke formulacije, onda to radim vrlo namerno, prelazeći lagano i liniju da bih skrenuo pažnju na dubinu ovog problema. Veliki je uspeh ove države i ekonomski, i ovo o čemu je govorio Siniša i to što gradimo tolike puteve i magistralne puteve, ali šta ako jednog dana ne bude bilo vozila, neće imati ko da se vozi tuda. Nama se neki delovi Srbije, a vi ste spomenuli, naravno kraj iz koga dolazite, dodatnom brzinom prazne. Nikakav problem nije da kažem, to je državno pitanje, pogranična mesta prema kojima svaka država, što je potpuno normalno iz geostrateških razloga, vodi računa i gleda šta da uradi i kako i na koji način da ojača i u bezbednosnom smislu i to nije nikakav rebus, i treba otvoreno reći, i tu postoje problemi, ponovo nisu naši samo, pitanja samo Srbije, nego i drugih, globalni problem, posebno problem Evrope, pa da pređem i na mere i da skratim. Ukoliko ne uradimo nešto da zaustavimo, ne da krenemo ka gore, to je veliki, bi bio uspeh kolosalan, mi ćemo da se nađemo kao što su sada neki narodi, da ih ne spominjem, nalaze se blizu linije, koju, ako pređu, više nema povratka. Postoji u demografiji i matematici demografije, linija koja kada se pređe više nema spasa, i taj narod nestaje. Mi nismo tako blizu, a nismo tako ni daleko od te linije i ne bi bilo ništa spektakularno. U istoriji smo učili o narodima koji su bili, pa ih nema. Ajde da uradimo sve što možemo da ne budemo jednog dana svedoci, ili naši daleki potomci da budu ili oni koji budu hteli da izučavaju istoriju ovog kraja, udžbenike, pa da kažu, evo ovde su živeli, izvinjavam se nacionalnim manjinama, i na njih se odnosi naravno, kao građane, ovde su živeli neki Srbi, više ih nema. Ima nekih arhefakata, ima nekih ostataka i to je sve. Što se tiče mera, moje Ministarstvo, odnosno ja sam u ime Ministarstva predao jedan set mera za koje verujem, da ne verujem, ne bih ni bio tu ponavljam, niti bi ih predavao, predsedniku države i predsednici Vlade. To je vrlo teško pitanje. Evo Siniša je ovde, i to se naravno tiče i finansija, i sad će neko da kaže, aha, Dmitroviću, važni su novci, a važni su novci jer se tiče budžeta u ovom slučaju. Dakle, ne govorim o makro situaciji, ne o mikro situaciji, porodici i pojedincu, nego govorim o tome da li budžet može da izdrži te mere i ne ove godine do kraja, ne iduće godine, nego dugi niz godina, jesmo li u situaciji, dakle, ono što je predloženo, ja neću, izvinjavam se, ne mogu da spomenem nijednu meru, ali nadam se da je vrlo brzo, ponovo ćemo da razgovaramo u kontinuitetu, da izađemo i javno vidimo šta je održivo i da objavimo koje su to mere, za koje verujemo da mogu da ublaže situaciju, i da na planu demografije, kao što na drugim planovima ovde rečeno nekoliko puta, da Srbija bude zapažena, da Srbija bude u Evropi prepoznata kao neko ko se sa tako izuzetno teškim problemom bavi na poseban način i sa nekim posebnim idejama. Pritom smo, da i to kažem, izučavali i iskustva drugih i razgovarali smo sa velikim brojem mladih bračnih parova, sa ljudima koji to gledaju na svoj način i obišli smo do sada negde oko 75 opština lokalnih zajednica, samouprava, do kraja godine, negde oko 100, 110, dakle stalno smo na terenu i ima primera za koje nikada nikome od nas nije padalo na pamet i onda vidite da ljudi zaista žive sa tim problemom, ali ne mogu sami. Dakle, na lokalnoj samoupravi, primenjuju neke mere, prvo dete, drugo dete, treće, itd. benefiti razni, i stimulacije. Međutim, onda se sete, pa naprave nešto što je dodatno, što je pozdravljeno na lokalu i što smo mi uzeli i kao primere, videćemo šta i kako sa tim možemo da uradimo. Još jednom, hvala vam i pozivam sve vas, drage kolege, da ovaj problem, ovo nije problem, naravno, ni ovog ministarstva, ni ove Vlade, on je problem svih nas, da gde god možete da govorite o njemu, gde god možete da ga potencirate. Ovo je problem svih problema, ponavljam ga i ponavljam se često i namerno to radimo. Ovo je problem svih problema. Ovo je problem hoće li nas biti ili nas biti neće. Vrlo jednostavno. I velika je stvar da mi poslednjih godina, posebno od 2017, 2018. godine, kada su usvojene mere, da mi uopšte razgovaramo o tome. Ranije niko nije spominjao demografiju, osim ljudi koji se tim profesionalno bave. Dugujem zahvalnost svim kolegama u Vladi i predsednici Vlade, a posebno predsedniku države Vučiću, koji je to kao apsolutni problem i koji to jedini, čini mi se, za razliku od mnogih drugih, postavlja povremeno, pričajući o uspesima, o onome što može da nam ide u prilog da se pohvalimo, kaže - ali ljudi ako nas ne bude, e, da, to, ali ljudi ako nas ne bude, šta onda? Učinimo sve da nas bude, odnosno da nas se ne sećaju kroz udžbenike, nego da naši potomci budu tu. Hvala vam još jednom.
Hvala. Reč ima ministarka Čomić.
Zahvaljujem. Na pitanje koje smo dobili već nekoliko puta o tome kako smo zadovoljni radom nacionalnih saveta, svaki put odgovaramo isto. Obrnuto smo postavili stvari. Mi pitamo nacionalne savete kako su zadovoljni radom ministarstva, jer mi duboko verujemo u dve stvari - da je svako ministarstvo, pa tako i Ministarstvo za ljudska, manjinska prava i društveni dijalog, pre svega, alat svojih korisnika i prvi sastanak sa svim nacionalnim savetima novembra prošle godine bio je upravo to. Mi smo vama alat, šta je to što nacionalnim savetima u Srbiji treba, šta je to što žele, šta je to što ih brine, šta je to što možemo kroz dijalog da utvrdimo, kao nekakav plan za rešavanje problema. Upravo je ministar Dmitrović je spomenuo jednu važnu temu, to je, recimo, tema koju delimo svi u Srbiji, sve nacionalne manjine i većina - nemamo dece, ne rađamo decu. Ne postoji atmosfera u kojoj smatramo da je dovoljno poželjna, da je prijateljski orjentisana prema rađanju dece i nema dece, bilo kojeg da su etničkog porekla ili nacionalnog porekla. Ja bih volela da nas to spoji. Ako nemamo da pričamo, ni o čemu drugom, kao većina i kao nacionalne manjine, imamo o tome što nam svima fale deca. Šta je to kada smo kazali da smo alat? Šta smo dobili kao zahtev? Dobili smo zahtev da se razgovara o finansijama, naravno, i bez svesti i predsednice Vlade i ministra finansija da novac koji se izdvaja za potrebe nacionalnih saveta, nikada ne treba gledati kao trošak, koliko god on trošak bio, nego poput novca koji se daje za obrazovanje ili novca koji se daje za popravljanje atmosfere u kojoj će žene i muškarci želeti da rađaju decu, taj novac je investicija. Zahvaljujući dijalogu sa njima je obim sredstava kojima se finansiraju nacionalni saveti ostao isti i u 2021. godini, kao i u 2020. godini, sa nadom da ćemo za 2022. godinu postići neki procenat povećanja i vratiti se na isplatu unapred, za funkcionisanje nacionalnih saveta. Takođe, u saradnji kroz dijalog sa Ministarstvom finansija, uredili smo i budžetski fond, za sva udruženja, ustanove i sve ono što je civilno društvo vezano za nacionalne savete, što je svojevrsna bočna linija, kojim kroz projekte, kroz konkurse Srbija finansira aktivizam nacionalnih saveta. Za posebne poslove u ministarstvu je nadležan državni sekretar Ninoslav Jovanović, jer imamo poseban sektor koji se bavi isključivo Romima kao nacionalnom manjinama, ali nacionalnom manjinom koja nije dovoljno jaka da sedne ravnopravno za sto sa svima ostalima, nego moramo da imamo i strategiju posebnog uključivanje Roma. Ona je pri kraju i biće u decembru pred Vladom. A za sve manjine, osim što smo rekli da smo mi njihov alat, mi imamo i stav jasan, da je najteža stvar koju svako ko pripada manjini, da je podnosi je pokroviteljski stav prema njima, patronizirajući stav, kada ti bilo ko od većine dođe, pa ti se objašnjava da bolje on od tebe zna kako treba da živiš. To je nešto što treba da uklonimo i to je zajednički posao i nacionalnih saveta i ministarstva. Koordinacija nacionalnih saveta imala je inicijativu prema Ministarstvu koja se ticala Strategije obrazovanja. Svi zajedno su radili, obratili se nama, sa zahtevom da se napravi društveni dijalog, oko Strategije obrazovanja 2030. Mi se obratili Ministarstvu prosvete i kroz dijalog našli i rešenje na zadovoljstvo predstavnika nacionalnih saveta. Zato vam kažem da sve ono što treba da bude ocena ministarstva, na nacionalnim savetima, na pripadnicima nacionalnih manjina svih, je da kažu ima li u njihovom životu nekakvog osećanja boljeg kvaliteta. Nije dovoljno da to mere međunarodne institucije, a mere i Savet Evrope i OEBS i Visoki komesar, danas je bio u poseti sa državnom sekretarkom Olenom Papugom, mere da Srbija misli ozbiljno kada je u pitanju izgradnja politike manjinskih prava i kulture manjinskih prava, nama je važnije od svega da ti ljudi, da svi ljudi u Srbiji kojima mi služimo kao alat, da kažu valja li to što radimo. Evo, da vam dam primer od juče ili prekjuče. U Vojvodini, u Begeču, pojavilo se preteće pismo upućeno slovačkom biskupu o zahtevu da se iseljavaju Slovaci iz Begeča, o zahtevu da ne žive više tu zajedno, što je nenormalno, naravno. Ali, imali smo zajedničku reakciju i gradonačelnika Novog Sada i mesne zajednice Begeč i državnog sekretara Ninoslava Jovanovića i predsednice Slovačkog saveta Libuške Lakatoš, da kažemo da je to iznimak, da to nije ni Srbija, da to nisu ni Slovaci, ni Srbi, ni Mađari, da takvih ljudi ima svugde i biće ih vazda. Nije to problem. Problem je ima li nas koji ćemo da kažemo – ne može, ne možeš da smatraš popularnim, da širiš mržnju prema bilo kome zato što je različit i da bilo koga proteruješ iz njegovog sela u kome živi 300 godina. To su teme koje otvaramo sa svim manjinama, sa svim nacionalnim savetima kroz krajnje iskren dijalog i znamo listu najvećih problema i želimo da za Savet bošnjačke manjine obavimo sve dogovore i saveta i Ministarstva prosvete o jeziku, o upotrebi izraza, o njihovom identitetu. Sa albanskom nacionalnom manjinom imaćemo verovatno polovinom januara poseban društveni dijalog o tačkama o kojima oni imaju dogovor sa Vladom Srbije iz 2013. godine. Sa svim drugim nacionalnim manjinama, mi smo tu da dokazivo budemo alat i da dokažemo i drugima, ali zbog nas samih koji živimo zajedno, da smo oduvek bili neko ko je sklon životu različitih i ko je sklon sviđanju različitih kultura, jeste to je ta različitost, ono što je Evropa u velikom, to je Srbija u malom sa svoja 23 nacionalna saveta i sa skoro 800.000 ljudi koji su nekog porekla, a oduvek živimo zajedno. Da li ćemo od nacionalnih saveta čuti takođe pozitivne ocene kao od međunarodnih institucija, ja ne znam da vam kažem, ali zvaćemo ih na sastanak godinu dana kasnije da najiskrenije čujemo kritike, opaske, zahteve da dokažemo da smo alat za izgradnju politike ljudskih prava i politike manjinskih prava.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala, poštovana ministarko Čomić. Znači, osim što je ministarstvo alat, ono između ostalog i prati rad nacionalnih saveta. Ja se apsolutno slažem da mi ne treba njima da solimo pamet, ali i oni moraju da pokazuju određeni stepen u skladu sa zakonom i propisima odgovornosti i da sve ono što su zakonom dozvoljena sredstva, da se koriste, a ne da se zloupotrebljavaju i da nacionalni saveti postanu instrument jedne stranke. To je to. Što se tiče odgovora ministra Tončeva i Dmitrovića želim da se zahvalim na iscrpnim odgovorima. Ja sa zaista slažem da je pitanje demografije ključni problem naše zemlje, regiona i Evrope, ali naša odgovornost jeste naša zemlje. To iz Beograda ne može da se vidi. Vi kada izađete u Knez Mihailovu, tržne centre, na Terazije vi vidite ogroman broj mladih ljudi, ogroman broj ljudi, ogroman broj turista. Ja mogu da kažem da u nekim popodnevnim satima ili večernjim satima postoje opštine u našoj zemlji gde vi ne možete nikoga da sretnete. To je nešto što jako, jako treba da nas zabrine i mislim da tu novac apsolutno ne sme da bude bilo kakva prepreka i da se stavlja znak pitanja. Čuo sam podršku od predsednika države. To je nešto što me zaista raduje. Očekujem da u budžetu za narednu godinu vaša ministarstva i Ministarstvo za brigu o selu, to su neka ministarstva koja možda ne spadaju u neka top ministarstva za medije, ali za nas ljude koji dolazimo iz rubnih opština su zaista od životnog značaja i očekujemo u narednom periodu da ćemo intenzivirati saradnju, da ćemo konkretne stvari raditi da taj proces zaustavimo, onda i da ga preokrenemo. Hvala.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Branimir Jovanović.
Hvala, potpredsedniče. Poštovani ministri, koleginice i kolege, danas je u Skupštini Srbije održan Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje, tačnije sastanak Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje i razgovaralo se sa kolegama iz Brisela o daljoj saradnji, odnosno o putu Srbije ka EU. Zato se moje sledeće pitanje odnosi i upućujem ga ministru za evropske integracije Jadranki Joksimović. Biću konkretan. Naravno da nas sve raduje pozitivan signal iz Brisela da otvorimo klastere tri i četiri i još je možda bolja stvar koju smo čuli da je Srbija ispunila standarde za otvaranje ovih klastera, dakle ništa nam nije poklonjeno. Lepo je čuti kada iz Brisela stižu poruke da posvećeno radimo na pridruživanju EU, ali što se tiče konkretno, klastera 3 i 4. Mi smo, naravno, prihvatili novu metodologiju. Interesuje me kakve su naše polazne osnove sada, s obzirom da ste i malopre sami rekli da smo mi već otvorili neka poglavlja iz ovih oblasti i šta sve treba da ispunimo dalje da bismo uspešno zatvorili ove klastere, s obzirom da je totalno drugačija metodologija u odnosu na početak kako smo krenuli u pristupne pregovore sa EU? Naravno, ove oblasti se odnose i na zaštitu životne sredine, pa bih voleo da čujem i mišljenje ministarke Irene Vujović na Zelenu agendu, energetiku itd. Skupština Srbije je u prethodnim mesecima raspravljala i usvojili smo veoma bitne zakone koji se odnose na klimatske promene i Zakon o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti. Iz trećeg klastera takođe je otvoreno nekoliko poglavlja koji se tiču ekonomske i monetarne politike, preduzetničke i industrijske politike, nauke, istraživanja, obrazovanja, kulture i Carinske unije. Još jedno pitanje – koliko će nam sama ta činjenica da smo otvorili ta neka poglavlja koja obuhvataju ovi klasteri dalje olakšati posao da uspešno završimo proces, kada govorim konkretno o ovim temama? Hvala.
Hvala. Reč ima ministarka Joksimović.
Zahvaljujem. Logika procesa je da ima svoje korake, ima nekada kriterijume za otvaranje poglavlja, u ovom slučaju sada klastera za neke aktivnosti koje moraju u međuvremenu da se sprovedu da biste išli ka merilima za zatvaranje poglavlja. Merila su vrlo jasna i ona su poznata. Dakle, postoje tzv. aki komuniter, dakle, zajednička postignuća EU. To je ono sa čime se mi usaglašavamo. Dakle, to su standardi iz svih oblasti, dakle, života koja su grupisana u ovih 35 poglavlja, a koja su sada grupisana u šest klastera. Dakle, svaka oblast od prava intelektualne svojine do prava privrednih društava, do zaštite potrošača i javnog zdravlja, ja sada samo ovako nasumično navodim neka od poglavlja, to su standardi sa kojima se mi usaglašavamo i u određenom vremenskom roku usvajamo i transponujemo u naš pravni sistem i ona počinju da vaše onako kako važe za građane EU i samim tim mi postajemo konvergentni EU. Dakle, pripadamo zajedničkom tržištu EU i, naravno, od toga da će, kao kada postanete članica EU, onda pravo EU važi i za vas, a da bi se i za vaše ljude i kada su u pitanju radni odnosi i kada su u pitanju bankarski odnosi, kada su u pitanju brojne druge stvari, tako da je to prosto logika samog procesa. To se ne dešava preko noći. To su teške i, rekla bih, vrlo zahtevne reforme, posebno u oblasti vladavine prava, jer su tu najviši standardi na svetu, upravo standardi EU. Naravno, da oni imaju probleme i da oni u praksi i te kako trpe udarce izazova, kriza itd, ali to se i dalje smatra i jeste najviši nivo standarda sloboda i prava pojedinca i građanina i u tom smislu to jeste logika procesa da to uradite, dakle, i za sopstvene građane. Šta onda znače klasteri? Ja sam pokušala da razjasnim tu promenu nove metodologije. Mislim da je važno zato što građani slušaju i žele da znaju o čemu se tu zapravo radi. Mi smo pregovarali o 35 poglavlja. To znači svako poglavlje smo pregovarali pojedinačno. Ako je poglavlje, recimo, 23 – vladavina prava, ono se vezivalo za 24 – sloboda pravde i bezbednost, ali to su ključna poglavlja koja mere vladavinu prava. Ako smo imali životnu sredinu, ona je bila samo kao Poglavlje 27 – životna sredina, a istovremeno je… Ja razumem da možda poslanike iz moje poslaničke grupe ne zanima, ali bih zamolila, jer je vrlo važno, i poslanik je postavio vrlo važno pitanje. Ovo treba da interesuje sve. Dakle, Poglavlje 27 se pregovaralo pojedinačno, dakle, zaštita životne sredine. Vrlo zahtevno, vrlo teško poglavlje, finansijski zahtevno, standardno zahtevno, posebno sada kada imamo i nove ciljeve Zelene agende i kada se ambiciozno postavljaju planovi cele Evrope za klimatski neutralnu Evropu, kao prvi klimatski neutralni kontinent do 2050. godine, a neke države su se čak i pre te 2050. godine obavezale. Sada, pazite, to nije samo pitanje zdravlje, to jeste, pre svega, pitanje zdravlja, ali je to pitanje novog ekonomskog rasta, kako će on izgledati, da li će se on ostvariti, ali to je pitanje velike transformacije u koju ulazi cela Evropa, u koju ulazi ceo svet i, naravno, da mi nećemo da kaskamo, ni da budemo na začelju, nego ćemo da uđemo u tu maticu promena i upravo o tome je ministar Mali govorio i ministarka Vujović i na tome svaki dan radimo. To Poglavlje 27 više se ne pregovara pojedinačno. Ona je sada deo klastera četiri, koji se odnosi na zajedničku evropsku politiku klimatskih promena, dakle, Zelene agende i održive povezanosti. U tom klasteru su još transport, transevropske mreže i, takođe, energetika, kao vrlo važna, i životna sredina. Šta sada to znači? Kada smo mi spremni za otvaranje klastera četiri, kao što je Komisija rekla, to znači da smo mi iz sva četiri poglavlja - transporta, transevropskih mreža, životne sredine i energetike ispunili sve kriterijume za otvaranje svih tih poglavlja. Moram vam reći da nisu jednostavni, ni mali, posebno kada je u pitanju energetika gde nam je osnova da uopšte možemo da razmišljamo o otvaranju klastera četiri bilo u poglavlju energetike da se napravi akcioni plan za razdvajanje „Srbijagasa“, razdvajanje delatnosti „Srbijagasa“. Moram da vam kažem da su to bili opsežni i ne tako jednostavne aktivnosti cele Vlade. Naravno, Ministarstva energetike, ali i cele Vlade. To nije samo tehničko pitanje, to je i političko pitanje. Prema tome, htela sam da vam na ovom primeru razjasnim šta znači zapravo klaster. Isto je i sa klasterom tri. Tamo postoji osam pregovaračkih poglavlja. Vi ste u pravu, neka od njih su otvorena. Tu su, između ostalog, Poglavlje 10 – informaciono društvo i mediji, Poglavlje 16 – oporezivanje, 17 – ekonomska i monetarna politika, 19 – socijalna i politika zapošljavanja, Poglavlje 20 – preduzetništvo i industrijska politika i tu su, naravno, kao što ste pomenuli, nauka i obrazovanje, to je Poglavlje 25, odnosno nauka i istraživanje, i 26 – obrazovanje i kultura i Poglavlje 29 – Carinska unija. Pogledajte koliko različiti spektar tema gde mi usaglašavamo naše zakonodavstvo koje će početi da važi za naše građane onog trenutka kada budu zatvorena poglavlja i kada bude zatvoren klaster na isti način, na istim standardima kako važi u zemljama članicama EU. To će biti uslov za zatvaranje. Kada sve uvedemo u naš pravni sistem, kada sve počne da funkcioniše, kada se sa svime usaglasimo, ali nećemo moći da zatvorimo klaster pre nego što se zatvori klaster jedan, a to je vladavina prava, kada se proceni politički da je Srbija sve što je važno iz vladavine prava uspela da transponuje uspešno u svoj pravni sistem. Da se razumemo, to će biti politička odluka. Jasno je da nema u vladavini prava toga – Aki komuniter. Znači, nema jednog obrasca sa kojim se mi usaglašavamo kada je u pitanju, recimo, reforma pravosuđa. To ne postoji. Svaka država u Evropi je imala različiti model, različiti istorijat, različitu političku kulturu, različitu institucionalnu kulturu i institucionalni razvoj i na osnovu toga je došlo do nekih, da kažemo, demokratskih načina, ali specifičnih za njihovu političku tradiciju i kulturu. To je bila uloga Venecijanske komisije u ovome što smo radili kroz reformu pravosuđa. Kako da to što ćemo da ubacimo u naš sistem bude u skladu sa najvišim demokratskim praksama i vrednostima, a istovremeno da bude u skladu sa onim što je ostvarivo u našoj političkoj tradiciji i političkom sistemu. I tu nam je bilo izuzetno važno mišljenje Venecijanske komisije koja je skup najuglednijih pravnika iz Evrope i šire od Evrope, koji su dali izuzetno povoljno mišljenje o našem predlogu ustavnih amandmana koje bi sada trebalo, naravno, da ide i vi to znate i u parlamentu, a onda i da se organizuje referendum, nakon što dobijemo i mišljenje Venecijanske komisije o Zakonu o referendumu koji takođe čekamo da dobijemo negde, mislim, početkom decembra i nadamo se da će biti pozitivno da možemo da nastavimo dalje u tom pravcu. Prema tome, zaista je važan svaki korak, od izuzetne je važnosti po novim metodologiji kada otvorimo klaster zato što time pokazujemo da je Srbija već toj oblasti u ovom slučaju, recimo, oblasti zelene agende, na ozbiljan način pristupila, da smo već puno uradili i da će nam biti još dostupniji fondovi koji stoje na raspolaganju za oblast te zajedničke politike u ovom slučaju preko ekonomsko-investicionog plana za Zapadni Balkan, za projekte iz oblasti zelene agende, životne sredine, borbe protiv klimatskih promena i dekarbonizacije, svih tih velikih ciljeva koji su na dnevnom redu EU. Prema tome, puno smo uradili već time što smo došli u poziciju da budemo spremni za sva ova poglavlja iz dva klastera, ali to ne znači da se posao završava. Kada otvorimo klaster onda za određene teme postoje prelazna merila. Znači, tačno u jasnim rokovima moramo da usvojimo određeni zakon, podzakonska akta, da se formiraju neki ih konkretnih oblasti određeni koraci i da se ide ka tim kriterijumima za otvaranje koji će značiti da smo se potpuno usaglasili sa određenom politikom koja važi i u EU. Pokušala sam na jedan jednostavan način da građanima približim. To su dnevne stvari, dnevne reforme. To su svi ovi zakoni koje usvajamo i koji stupaju na snagu. To je i Zakon o klimatskim promenama koji je nedavno koleginica Vujović ovde branila i brojni drugi zakoni koji su vezani za taj Zakon o klimatskim promenama i naravno sve drugo. Sada samo uzimam nešto za primer, ali tu su brojne oblasti i zaštita prava intelektualne svojine i sloboda kretanja kapitala i sloboda kretanja radnika i brojne druge oblasti i u tom smislu zaista hoću da kažem da je ovaj proces zapravo proces naših dnevnih reformi, ali politička je odluka i sa tim ću uvek da se složim. Ponekada radimo i te kako mnogo i toliko teško i naporno kao što smo radili nekih prethodnih godina. Nije baš da mi ništa nismo radili pa smo sada odjednom dobili pozitivan izveštaj. Drugačije se pregovaralo. Radili smo puno. Nije bilo ni političke volje. Mislim da sada postoji jedna perspektivnija, ja bih rekla i jedna bolja atmosfera prema nastavku procesa i politike procesa proširenja, posebno mislim kada je u pitanju Srbija. Uvek će biti zemalja koje će ispostavljati svoje političke zahteve prema Srbiji i to da se razumemo. To je deo procesa i to se odnosilo na sve zemlje, ali zaista smatram i toliko sam za ovih nekoliko godina koliko vodim ovaj proces uvek ponosna i samouverena u sve ono što ova zemlja radi i može i svi naši građani i kapaciteti i mislim da je to prepoznato i zato se slažem sa vama da će i te kako biti važno da napravimo ovaj korak i da otvorimo i klastere i da onda idemo i još brže u reforme. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Vujović.
Hvala vam puno. Naravno u skladu sa vašim pitanjem i da se nadovežem na posvećenost Srbije, kao što je i ministarka Joksimović pričala, kada je zelena agenda u pitanju – mi smo je prihvatili i ministarstvo na čijem sam čelu je koordinator i implementira čitav taj proces zelene agende i veoma smo posvećeni tom procesu. Sada bih vas izvestila šta je to što je urađeno po stubovima zelene agende i naravno šta je ono što nas čeka pre svega kada govorimo o poglavlju klima, energetika i mobilnost. Važan je i zakon, kao što je ministarka Joksimović rekla, i vi ovde to dobro znate jer ste aktivno učestovali pri njegovom donošenju i u raspravi, Zakon o klimatskim promenama i nama je izuzetno važan dokument. U skladu sa zakonom formiran je nakon toga i Nacionalni savet za klimatske promene, a izgrađena je i strategija za nisko-ugljenički razvoj, čije usvajanje se čeka. Dakle, intenzivno radimo na tome i naravno da donesemo sva dokumenta koja su nam neophodna. Kada govorimo o mobilnosti ne mogu da ne pomenem da ove godine takođe je bila na snazi Uredba za subvencije za eko i hibrid vozila i to je ono što je izuzetno značajno. Dakle, i sredstva, to zna dobro i ministar finansija, su bila značajno uvećana u odnosu na prethodnu godinu i veliko izuzetno interesovanje građana je bilo. Ravnomerno je raspoređeno po gradovima i opštinama u Srbiji i to je takođe jedan od važnih načina za podizanje svesti ljudi i o značaju očuvanja životne sredine. Drugi stub – cirkularna ekonomija, takođe je izuzetno važan. Trenutno se radi na izgradi strateškog dokumenta koji izrađuje Tehnološko-metaloški fakultet, izrada dokumenta sa akcionim planom koji će biti gotov do kraja godine i takođe smo kao država posvećeni održivom razvoju i naravno da prelazimo sa linearnog na cirkularni model kada govorimo o upravljanju otpadom i to će biti takođe izuzetno važno za nas. Zatim imamo stub – biološka raznovrsnost. Doneli smo Zakon o zaštiti prirode i program zaštite prirode u Republici Srbiji od 2021. do 2023. godine. Četvrti stub, naravno ono što nas nekako najviše i dotiče i što se najviše i komentariše jeste svakako borba protiv zagađenja vazduha, vode i zemlje. Kada govorimo o dokumentima koje smo doneli i koji su u izradi, pre svega program o zaštiti vazduha usvojiće se sa akcionim planom do kraja ove godine. Intenzivno radimo na tome. Takođe, strategija o upravljanju otpadom u Republici Srbiji i Zakon o upravljanju otpadom su u izradi. Zaštita od buke u životnoj sredini je dokument koji je već usvojen. Takođe i strategija i zaštite životne sredine je u izgradi. Intenzivno radimo na donošenju dokumenata i njihovoj harmonizaciji sa zakonima EU. Dakle, timovi u ministarstvu danonoćno rade, naravno i sa stranim partnerima i konsultantima i nadam se da kada donesemo sva ta dokumenta ćemo moći i brže i pravilnije da radimo. Ono što je važno kada govorimo o četvrtom stubu to je borba protiv zagađenja vazduha, zemlje i vode opet bih pomenula šta je to što je ministarstvo radilo u prethodnom periodu i očekujemo rezultate toga vrlo brzo – pre svega konkursi za suzbijanje aerozagađenja za zamenu kotlarnica u javnim institucijama, putem jedinica lokalne samouprave. Oni su kandidovali svoje projekte gde mogu da pređu na ekološki efikasnije energente i sada je upravo u toku realizacija radova u mnogim gradovima. Tu uvek moram da pomenem da ćemo promeniti gradsku toplanu, kotao u Valjevu, u Kosjeriću, u Novom Pazaru je već to i završeno. Juče sam bila u Kragujevcu, jedan od najvećih projekata čija je realizacija u toku, vredan 18 miliona evra – zamena kotlarnice u gradskoj toplani u Kragujevcu u energetici. Ono što je još važnije kada govorimo o Kragujevcu jeste i saniranje i zatvaranje deponije pepelišta. Naime, kada se zamene kotlovi pepela više nema i ono na čemu se sada radi jeste da vidimo kako bi poštovali principe cirkularne ekonomije i zapravo videli šta je to što može da se reciklira, taj postojeći pepeo u pepelištu verovatno prema prvim prognozama će se koristiti u izgradnji puteva kao građevinski materijal i uskoro kreće i zatvaranje te deponije. Ono što je takođe važno da pomenemo, grad Smederevo, takođe gradska kotlarnica, ali isto ništa manje važno su individualna ložišta. Dakle, zamena u domaćinstvima. Ja svaki put koristim priliku da pozovem na saradnju još bolju, jedinice lokalne samouprave da upravo i oni koliko god imaju sredstva ili da predvide sredstva u nekim narednim budžetima da i oni sufinansiraju zamenu u domaćinstvima. To radi već Užice, a naravno i još neki gradovi, ali potrebno je da se svi uključe pošto su takođe veliki zagađivači upravo individualna ložišta. Pošumljavanje je izuzetno važno. Odvojili smo 100 miliona dinara za pošumljavanje. Kreće uskoro sezona, tako da u novembru mesecu bih volela da svi zajedno sadimo i skrećemo pažnju na to koliko je važno. Kao što je rekao ministar Mali, pre svega i da mu se zahvalim, jer u saradnji sa Ministarstvom finansija je Srbija i prva zemlja u regionu koja je po prvi put emitovala zelene obveznice u visini od milijardu evra i ta sredstva su isključivo namenjena zelenim kapitalnim projektima. Dakle, u narednom periodu nas čeka izgradnja postrojenja za preradu otpadnih ovda. Ono što je preduslov za to jeste kanalizaciona mreža širom Srbije koja mahom nedostaje u mnogim opštinama, stoga i ne možemo da krenemo da gradimo postrojenja, jer ipak moramo pre toga da isprojektujemo i da izgradimo nedostajuću kanalizaciju. Regionalni i reciklažni centri, dakle zatvaranje nesanitarnih deponija koje su mnoge opštine i gradovi koristili više decenija. Prerada i reciklaža otpada, kao izuzetno važna, ulaganje u obnovljive izvore energije, očuvanje biodiverziteta, prevencija od zagađenja. Tako da svakako ćemo tu milijardu iskoristiti na najbolji moguć način, jer neophodna su još veća ulaganja. Ono što je takođe važno, a što radi Ministarstvo gde nas čekaju velika ulaganja i potreba su velika sredstva koja i nemamo u ovom trenutku, ali smo počeli već da rešavamo. to je problem istorijskog otpada. Istorijski otpad je nastao u fabrikama u stečaju ili privatizaciji još 2000-ih godina i vi tačno kad odete na te lokacije vidite kakav je u prethodnom periodu bio i nemar i na šta liče te zatvorene fabrike u kojima je ostao samo otpad koji je poguban za životnu sredinu i predstavlja prave ekološke katastrofe, bilo da govorimo o zagađenju zemlje, vode ili vazduha. Dakle, čak i ako je čuvan propisno, ta ambalaža je za ovaj vremenski faktor već korodirala, popucala i taj otpad se razliva, jer mahom govorimo o opasnom otpadu. Stoga, u narednom periodu ćemo puno fabrika očistiti, to je pre svega i obaveza i države, i svakako je takođe jedna stvar koja značajno ugrožava životnu sredinu i na šta su nam građani i predstavnici jedinica lokalne samouprave stalno ukazivali. Tako da smo krenuli i u borbu sa tim. Naravno sve ono što znate i što smo već razgovarali na tu temu i što komuniciramo u javnosti, jeste zatvaranje deponija. Ono što je važno da bi mi zatvorili deponije na kojima je nepravilno odlagan otpad više decenija i da bi uspeli da se izborimo sa tim požarima na deponijama, jer nekad se dogodi da i ugasimo požar ili da ga teško gasimo, da on i dalje tinja, a da mi ne možemo u potpunosti da zatvorimo tu deponiju pošto nemamo drugu lokaciju gde bi građani te opštine, odnosno njihova javna preduzeća odlagali otpad. Stoga je izuzetno važno, i to koristim svaku priliku da napomenem osam regionalnih centara, koje ćemo graditi sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj. Dakle, kreće gradnja, odnosno kreće izbor za izvođača radova, već početkom sledeće godine u četiri regionalna centra. Dakle, kad govorimo osam regionalnih centara, 50 opština će gravitirati ka tome, naravno da je to tek početak, ali da će to značajno promeniti nabolje ekološku sliku Srbije i da je problem čvrstog otpada u našoj zemlji jedan od najvećih problema definitivno. Još jednom da podvučem, pošto se ovih dana priča o aerozagađenju intenzivno. Dakle, mi problem sa vazduhom, aerozagađenjem ne možemo da rešimo u danu, to su dugački procesi, procesi koji izuzetno koštaju, ali smo posvećeni tome i upravo smo prepoznali takođe taj problem i rešavamo jedan po jedan grad, jednu po jednu školu, vrtić, bolnicu, gde god postoje ti energenti koji više nisu ekološki prihvatljivi. Dakle, nikada nisu ni bili, pokušavamo to da rešimo. Dakle, ne može kvalitet vazduha da se poboljša u danu, niko nema čarobni štapić i svi mi moramo da uložimo napore da bi to rešili, a država pokazuje odgovornost i pokazuje takođe i ova Vlada i predsednica Vlade, koja stalno ističe i zaštitu životne sredine kao jedan od prioriteta, o tome govori naravno i povećanje budžeta, tako da se svakako trudimo, ali nam je potrebno i podizanje svesti svih nas, a i jednostavno ova tema mora sve da nas ujedini, a ne da nas razdvaja i da gledamo ko je kriv pošto svakako su krivi oni u prošlosti koji pre nas ništa nisu uradili, a sada su prvi kada treba da se kritikuje, ali jednostavno moramo da zajedničkim snagama to rešavamo. Pitanje kvaliteta vazduha je takođe jedno od najvažnijih i kada donesemo program kvaliteta vazduha za Republiku Srbiju do kraja godine, imaćemo jasne smernice. Do tada menjamo kotlarnice, idemo na prihvatljivije ekološke energente. Hvala.
Hvala. Gospodine Jovanoviću, imate pravo na reč ponovo. Izvolite.
Hvala potpredsedniče. Sledeće pitanje je upućeno ministru finansija. Čini mi se da godinama iza nas lebdi jedno pitanje koje se tiče poreza na registraciju vozila i sve češće od građana čujem, a i meni postavljaju to pitanje. Javlja se jedna nelogičnost, a to je onaj tzv. porez na luksuz, kako ga nazivamo. Tu se javlja nelogičnost da recimo tržišna vrednost auta bude, zbog njegove starosti, performansi niska na tržištu, a da kada neko dođe da registruje taj isti auto, mora da plati i te kako visoku cenu registracije. Ja sam izveo nekoliko primera. Recimo „pežo“ 607, 3.0, 3.000 kubika, benzinac, 2003. godište košta 1.500 evra, a njegova registracija košta oko 95.000 dinara, odnosno oko 800 evra. dakle, pola njegove tržišne vrednosti. Ili na primer „folcvagen“ od 5.000 kubika iz 2005. godine, 3.650 evra mu je tržišna vrednost, a za registraciju je potrebno baš zbog ove kubikaže od 5.000 kubika, izdvojiti 1.460 evra. I tabela pokazuje koja je razlika u tim cenama. Recimo za vozila kubikaže između 1.300 i 1.600 kubika porez je 5.470 dinara, od 1.600 do 2.000 kubika je 11.210, a od 2.500 do 3.500 kubika porez iznosi 112.000 dinara. Da Da li će se naći neki drugačiji model za ovo oporezivanje, kada govorimo o ovome, jer jednostavno mi ne možemo da nazovemo neki auto luksuznim koji košta 1.500 evra ili 2.000 evra i koji je star 17, 18 godina. To ne može biti luksuzan auto. Luksuzni su oni od 20.000, 25.000 evra i da li je moguće da primenimo neki drugačiji model oporezivanja po kome bi se porez plaćao na osnovu kataloške vrednosti vozila? Mislim da i na taj način, kada bismo napravili jednu dobru tabelu, ne bi bio ništa manji priliv u budžetu na osnovu poreza, a opet bi bio pravedniji. Hvala. PREDSEDAVAJUĆI: Hvala. Reč ima ministar Mali.
Hvala puno uvaženi gospodine Jovanoviću. Drago mi je što ste postavili ovo pitanje. Radi se o jednom problemu koji smo uvideli, kojeg smo svesni. Ono što bih želeo da kažem i vama i građanima Srbije, zajedno sa budžetom za 2020. godinu, pred vama će takođe biti i izmene Zakona o porezu na imovinu i prenosu apsolutnih prava. Tu ćemo izaći sa predlogom kako da rešimo ovaj veliki problem. Dakle, umesto da godine proizvodnje budu te koje određuju porez koji se plaća, to će biti kubikaža samog motora. Imate tu i neke koeficijente koji se množe, u zavisnosti od nekoliko faktora, ali u svakom slučaju, do kraja godine ćemo taj zakon usvojiti, upravo zbog toga što smo imali i dosta komentara od strane građana Srbije, dosta komentara od svih onih kojima to postojeće rešenje nije logično. Samo želim da vas obavestim, biću ovde da branim sve te zakone, ali zajedno sa budžetom za 2020. godinu i izmene ovih zakona upravo će regulisati taj problem. Inače, samo zakonsko rešenje će omogućiti mnogo brže i mnogo jednostavnije da se ceo postupak završi, jer sada kada gledate i starost vozila i kubikažu i odakle su i kako su itd. treba dosta dokumenta, treba dosta vremena, ovo će biti mnogo brže i efikasnije. Tako da, kao što vidite, uprkos i nekoj pandemiji korona virusa, uprkos i celoj toj, da kažem, globalnoj ekonomskoj krizi, razmišljamo i rešavamo konkretne probleme. Dakle, taj će problem biti rešen do kraja godine i od 1. januara 2022. godine krećemo u implementaciju toga. Ono što bih iskoristio priliku da kažem, kada ste već pomenuli izmene zakona koje nas očekuju, po meni ono što je veoma važno, dva zakonska rešenja, dva velika projekta koja smo započeli kao Ministarstvo finansija, odnosno Vlada Republike Srbije, to je proces nove fiskalizacije i proces uvođenja novih e-faktura. Dakle, hoćemo da izgradimo jedno konkurentnije, transparentnije poslovno okruženje u našoj zemlji. Mi od ponedeljka, dakle u ponedeljak je 1. novembar, krećemo sa uvođenjem novog sistema fiskalizacije u našoj zemlji. Shodno zahtevima naših privrednika, imaćemo prelazni period do kraja aprila meseca naredne godine. Dakle, narednih šest meseci imaćemo i postojeći i novi model fiskalizacije, a nakon toga samo novi. Ovaj novi je jedan potpuno moderan, savremen sistem. Podsetiću vas da postojeći sistem fiskalizacije datira još iz 2003. godine. Ono što mi je posebno važno je da ćemo kao Vlada, kao država u potpunosti snositi troškove uvođenja novog sistema. Dakle, nudimo i subvencije 100 evra po prodajnom mestu, 100 evra po fiskalnom uređaju, tako da ćemo na takav način u mnogome povećati efikasnost kada je suzbijanje sive ekonomije u pitanju. Velika je tu korist za naše privrednike. Osim toga što neće imati neke troškove koje sada imaju, kao što su, recimo, one papirne kontrolne trake koje više nećemo imati, redovni ili potrebni godišnji servisi fiskalnih računa, ovaj novi sistem omogući će da se fiskalni račun izdaje i sa mobilnog telefona i sa tableta. Dakle, idemo u korak sa vremenom. Ono što mi je posebno važno je što će i građani Srbije takođe učestvovati u tom procesu mnogo aktivnije. Naime, svaki fiskalni račun po novom sistemu imaće i „kju ar kod“. Dakle, na licu mesta samim skeniranjem tog računa mobilnim telefonom može da se utvrdi da li je račun validan ili nije, tako da ćemo imati i veću podršku građana kada je proveravanje validnosti fiskalnih računa u pitanju i, naravno, uspešnost borbe protiv sive ekonomije. Danas sam uručio i ključeve za tri stana srećnim dobitnicima nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“. Mi smo završili tu nagradnu igru za ovu godinu. Dakle, uručio sam ključeve dva stana u naselju „Zemunske kapije“ u Beogradu, jedan stan u naselju „Beograd na vodi“. Verovali ili ne, u onom velikom bazenu imate preko 13 miliona koverata. Dakle, svest ljudi oko borbe protiv sive ekonomije, oko toga zašto i kako treba uzimati fiskalne račune raste. Znači, ja sam vam u obrazloženju i rebalansu budžeta za ovu godinu rekao da smo ovaj rebalans uradili samo zbog toga što imamo 183 milijarde dinara više naplaćenih prihoda od planiranih. Dakle, to je preko 1,5 milijardi evra. Naša ekonomija pokazuje veliku otpornost, privredna aktivnost je izuzetno velika, mnogo veća od planirane. Jednostavno, ono što želimo, zašto sam pomenu tu fiskalizaciju, dakle kroz proces fiskalizacije, uvođenja e-faktura, da znate i vi, da ponovim još jedanput, taj zakon ste usvojili krajem prošle godine, dakle, krajem naredne godine mi nećemo više imati one papirne fakture. Dakle, sve fakture biće elektronske. To će, naravno, omogućiti i povraćaj PDV-a, što je jedan od najvećih zahteva naših privrednika u istom danu. Dakle, gradimo jedno transparentnije okruženje, konkurentnije, da kažem, ono na šta su navikli i koju su standardi, na kraju krajeva, i u nekim mnogo razvijenim zemljama od naše. Onda, vaše pitanje je, da se vratim na početak, kada su neki, rekao bih, zastareli, neka zastarela rešenja ili rešenja koja su iz neke davne prošlosti, kao što je, recimo, naplata tog poreza koji je uzimao u obzir ne samo kubikažu motora, nego i starost vozila, dakle to rešavamo, kako bih rekao, svakodnevno. Drago mi je što ću imati priliku uz budžet da branim i nove zakone koji se odnose i na budžetsku inspekciju. Taj novi zakon koji će biti, odnosno izmene Zakona o porezu na imovinu, prenos apsolutnih prava, mislim da ćemo imati još par zakona oko poreske politike koji su takođe veoma važni. Uprkos pandemiji korona virusa i ovoj ekonomskoj krizi, dakle borimo se na svim frontovima, pokušavamo, ono što su i moje kolege ministri govorili, da obezbedimo novac za sve inicijative, od razvoja poljoprivrede, preko inspekcijskog nadzora, ono o čemu je Marija govorila. Irena je pričala o Zelenoj agendi, Jadranka je takođe pričala o tome da želimo da se u što kraćem vremenskom periodu uskladimo sa svim standardima EU, ministar je pričao oko nataliteta i ulaganjima u tu oblast. Nikada više, kao što znate, ne ulažemo u auto-puteve, u izgradnju tunela, mostova, železničkih pruga, u zdravstvo, u školstvo takođe. Dakle, na svim frontovima želimo da napravimo napredak. Ono što je za nas, naravno, veoma važno, osim vladavine prava, o čemu je Jadranka govorila, da u onim zakonima koji se odnose na poresku politiku, ako već govorimo o mom resoru, da ti zakoni budu podsticajni, da jednostavno se napravi bolje i transparentnije okruženje za sve učesnike u, da kažem, jednom fiskalnom procesu, ali takođe ne samo da budu podsticajni, nego i jednostavni i brzi za primenu. Tako da, radujem se diskusiji koju ću imati sa vama oko toga tokom diskusije oko izmena tih zakona zajedno sa budžetom za 2020. godinu. Nadam se da ćete izmene tog zakona izglasati, kako bi upravo rešili taj problem. To je velika vest i za vas, velika vest i za građane Srbije, ali i još jedna potvrda da čujemo šta su probleme i da te probleme rešavamo. Hvala puno.
Hvala, gospodine ministre. Da li se možda još neko od predstavnika Vlade javlja za odgovor sada? Gospodine Jovanoviću, vi imate pravo na zaključak, dva minuta. Izvolite.
Hvala. Veoma sam zadovoljan zaista odgovorima i ministra finansija i ministra za zaštitu životne sredine i ministra za evropske integracije. Iz njihovih odgovora se vidi da smo zaista spremni da rešavamo probleme konkretne, korak po korak. U skladu sa tim, moram i da se osvrnem povodom činjenica da je godinu dana prošlo od kada je formirana ova Vlada. Podsetiću da je tada u ekspozeu predsednica Vlade navela da radimo na ostvarenju šest ciljeva, odnosno šest prioritetnih tema, a to je borba protiv Kovida, KiM, borba protiv organizovanog kriminala, nezavisno odlučivanje Srbije, vladavina prava i ubrzavanje reformi i dalje ekonomsko jačanje. Zaista, zaključak je da smo u svim ovim oblastima bili posvećeni i članovi Vlade i parlament da je ostvaren napredak u svakoj ovoj oblasti. Na kraju, kada podvučemo crtu na kraju svakog mandata videćemo rezultat, a rezultat se ogleda u tome koliko građani Srbije bolje žive, da li su veće plate, koliko smo radnih mesta novih obezbedili, kakva nam je socijalna politika, da li svi imaju jednak pristup zdravstvu i obrazovanju, a očigledno da iz dana u dan pokazujemo da smo veoma posvećeni da odgovorno radimo na svim ovim pitanjima. Hvala.
Hvala. Prema redosledu prijava, reč ima sada narodni poslanik Vojislav Vujić.
Hvala vam, uvaženi predsedavajući. Na početku postavljanja pitanja u ime svoje poslaničke grupe JS vama svim prisutnim ministrima, a i onima koji iz opravdanih razloga danas nisu sa nama čestitam ovu godišnjicu. Računam da ćete da nastavite istim tempom, jer ovo do sada sve što smo čuli ide u pravcu pohvala. Postavljam za sada nikom pojedinačno, vi se dogovorite, postavljam pitanje Vladi Republike Srbije, naravno u ime poslaničke grupe JS, šta radi Zaštitnik građana po pitanju svakodnevnih napada i laži kojima se narušava ugled institucije Republike Srbije, ali i napadaju najodgovorniji pojedinci u državi? Na stranu što napadaju nas, ja ovde postavljam pitanje da li je Aleksandar Vučić građanin, da li su članovi njegove porodice građani? Ako jesu, a jesu, zašto onda Zaštitnik građana ne koristi svoja ovlašćenja i ne zaštiti kako Aleksandra Vučića, tako i članove njegove porodice od gnusnih napada i laži? Postavljamo ovde pitanje zašto Zaštitnik građana ne reaguje? On dobro zna da u našem Zakonu o krivičnom postupku ne postoji delo klevete, ali postoje zakoni koji štite prava građana. Zaštitnik građana mora da štiti prava svih građana, pa i Aleksandra Vučića i članova njegove porodice. Dokle će neko da urušava sistem, blati ne Aleksandra Vučića kao građanina, već kao predsednika Republike Srbije? To rade ljudi koji su danas van parlamenta, jer su bojkotovali izbore, i ne samo izbore, oni su bojkotovali i državu koja im je sve dala i od koje su uzeli baš sve ono dok su bili u prilici i dok su bili na vlasti. Mi ovde postavljamo pitanje, da li je Zaštitnik građana ono što treba da bude i što mu naziv funkcije kaže, ili je on zaštitnik svoje plate, i zaštitnik onih koji su zarad dolaska na vlast spremni da izmisle najteže i najgnusnije laži, i koji se bave pretnjama i pravljenjem afera? Ako će Zaštitnik građana i dalje da ćuti i da se pravi gluv i slep, onda neka podnese ostavku. Ako je tačno da prima platu 400 hiljada dinara, a to su četiri plate narodnih poslanika, evo kolege ispravljaju, pet plata narodnih poslanika, a da pritom ne reaguje kao samostalni i nezavisni organ, onda ne ispunjava svoju ustavnu i zakonsku ulogu i samim tim prima nezarađenu platu. Zato mi iz JS postavljamo pitanje, šta radi Zaštitnik građana i ako ne radi ništa, ili kaže da nije u mogućnosti, zašto onda ne podnese ostavku? Možda će se naći neko ko će biti sposoban da odgovori potrebama koje se stavljaju pred jednu ovako važnu instituciju. Hvala.
Hvala. Reč ima ministarka Obradović.
Kao što rekoste, uvaženi poslaniče, niste sigurni za koga je ovo pitanje, za kog člana Vlade, takođe bih vratila lopticu kod vas, da Zaštitnik građana podnosi izveštaj parlamentu i da je možda prava adresa za to rasprava u okviru nadležnog odbora. Ono što ja mogu da kažem u ovom trenutku, slažem se sa vama da je zaista čudno da do sada nemamo reakciju Zaštitnika građana, jer građanin Aleksandar Vučić je svakako neko, ako ne spominjemo i članove porodice koji su svakodnevno izloženi velikom pritisku, ne samo pritisku, nego, nije to samo politički pritisak, i psihološki pritisak, to je zaista jedna vrsta terora koja se sprovodi nad porodicom Vučić, nad svim članovima. Pošto sam u toku jučerašnjeg dana u višesatnoj diskusiji prilikom izmene Zakona o Zaštitniku građana, koja je sada u toku, dakle, juče smo imali raspravu u načelu, a tokom sledeće nedelje govorićemo u pojedinostima, mislim da smo tokom jučerašnje rasprave koja je trajala negde oko devet časova, sveukupno, pet ili šest sati su zaista poslanici različitih stranaka govorili o tome zbog čega Zaštitnik građana ne reaguje na ove svakodnevne napade i teror koji se sprovodi nad porodicom Vučić. Tako da, vi ste danas samo sublimirali jučerašnju raspravu i zaista govorili u ime mnogih poslanika koji su to isto tokom jučerašnjeg dana govorili, a imajući u vidu da su poslanici zaista glas građana Srbije, onda to treba pomnožiti sa građanima koje vi predstavljate, da zapravo i Zaštitnik građana vidi koliko je to stotina hiljada ljudi, koji žele odgovor na pitanje - zbog čega Zaštitnik ne reaguje i ne zaštiti porodicu Vučić? U ovom trenutku zaista to postaje jedno ozbiljno političko pitanje. Ja sam i tokom jučerašnjeg dana govorila o atmosferi koja se pravi u društvu, gde stalnim spominjanjem članova porodice Vučić u negativnom kontekstu, oni jednostavno postaju neko u koje počinje da se sumnja. A, svi mi, uglavnom ljudi iz SNS, branimo, ali čini se i da te naše odbrane ne dolaze do ljudi. Napravili smo atmosferu u kojoj nacrnjujete, žargonski rečeno, jednu porodicu, samo zato što je jedan od članova predsednik države, zato što dobro radi svoj posao, a to se nekom političkom ološu u Srbiji ne dopada, zbog toga je cela porodica na stubu srama, a svi mi koji branimo i govorimo da to nije istina, postajemo nekako deo dosadne svakodnevnice. To ne smemo da dozvolimo. Mislim da treba da nastavimo da budemo još glasniji, da budemo još konkretniji i da tražimo akcije poput vašeg zahteva danas. Da vidimo hoće li neke institucije u Srbiji zaštiti porodicu Vučić. Ne želim da budem neko ko je patetičan, jer se to sad već pripisuje nama, koji branimo porodicu Vučić, i da kažem da su nečija deca na udaru, i da su meta, a svaki funkcioner i svaki političar čija deca jesu spomenuta i bila deo političke borbe zna koliko to boli i koliko je to nepravedno. E, pa nisam čula ni opozicione političare, hajde to donekle da razumem, ali svakako institucije da stanu u odbranu, to nisam čula. Slažem se, treba uputiti brojne zahteve i napraviti akciju u kojoj će institucije da odgovore, da vidimo koliko dugo žele da iscrpljuju psihološki, na sve druge načine porodicu Vučić i da li očekuju da ako se nastavi ovim tempom, Aleksandar Vučić će jednom morati da popusti, jer će morati da izabere između svoje porodice i Srbije. Mislim da to nije test na koji treba da postavljamo Aleksandra Vučića, kojem treba da ga izlažemo, niti je to dilema za njega. Podjednako su važne obe teme, i Srbija i porodica, ako ih uopšte mogu nazvati temama, to su životni prioriteti. Svakome od nas nikada ne treba da se postavlja dilema između države i porodice. Podjednako su važni samo treba da razmišljamo o tome koliko ćemo dugo dozvoliti da nas neko postavlja u tu dilemu. Znam da svi naprednjaci, sada čujem i od vas iz JS, da vam je važno da se kaže – stop teroru porodici Vučić. Hvala vam na toj podršci. Treba građani Srbije da vide da nisu naprednjaci jedini koji se brinu za porodicu Vučić i koji traže da to prestane, ali treba i ostali da budu glasniji. Danas je to porodica Vučić, sutra će to biti neko drugi. Hvala vam na tom pitanju, neka ostane otvoreno, a oni kojima je upućeno neka se potrude da javnosti dostave odgovor na vaše pitanje.
Gospodine Vujiću, imate reč.
Hvala vam na odgovoru ministarka. Slažem se sa vama, sem u jednoj stvari se ne slažem. Znači, apsolutno sve što ste rekli stoji na mestu, ali ne trebamo mi da budemo ti koji kažu da pitanje treba da ostane otvoreno. Ne, ja sam ovo i postavio zato što trebamo konačno to pitanje da zatvorimo i da stavimo tačku na to. Rekli ste na početku, ja mogu da prebacim lopticu na vaš teren. Niti mi kao narodni poslanici ovu loptu prebacujemo kod vas, niti istu tu trebate da vratite kod nas. Mi iz JS imamo osam poslanika, da bi nešto konkretno uradili po tom pitanju, treba samo da se skupi 126 i da onda stavimo tačku, da ne držimo ovo pitanje otvorenim, ako razumete. Drugo pitanje vezano je za borbu protiv epidemije Kovida 19 i za proces vakcinacije. Naime, država je uradila sve u tom pogledu. Kako niko nije imao respiratore, mi smo ih nabavili u dovoljnim količinama. Da ne bi došli u situaciju da nema dovoljno kreveta za kovid pacijente, država je izgradila tri kovid bolnice u Batajnici, Kruševcu i Novom Sadu. Kada mnogo razvijenije države nisu imale ni jednu vakcinu, naša je država nabavila četiri vakcine. Prvi smo krenuli sa vakcinacijom. Danas smo ipak tek prešli nešto više od 50% vakcinisanih. Jaka antivakserska propaganda je učinila svoje. Mi iz JS razumemo pitanje ljudskih prava, pa i prava da neko bude protiv vakcine, tu se apsolutno ništa ne spori, ali neka bude antivakser za sebe. Opasno je, vrlo je opasno da se ta priča ne širi i takva opasna propaganda koja može da košta života mnoge građane Srbije. Evo, trenutno je u Egiptu i delegacija do 140 članova, najvećim delom su to medicinski radnici, prekjuče su obišli Beduinsko selo duboko u pustinji, znači pesak, pustinja, nigde nikog. Beduini svakako nisu neko ko prati savremene tehnologije, ne uživaju sve udobnosti današnje civilizacije, nemaju televizore, nemaju društvene mreže, žive kako su živeli stotinama godina unazad. Ali, ono što je interesantno da su vakcinisani 100%, svi su vakcinisani. Beduini svi vakcinisani, a kod nas polovina populacije. Naše pitanje, ispred poslaničke grupe JS, Vladi Republike Srbije jeste – da li se razmišlja o merama koje bi dovele do povećanog stepena vakcinacije naših građana i koje bi to nove mere bile? Hvala.
Zahvaljujem se. Gospodine predsedavajući, poštovani poslaniče Vujiću, poštovani narodni poslanici, bilo je nekoliko reči, pre svega kažem zbog javnosti. Prosto je neverovatno koliku pažnju, kako na društvenim mrežama, isto tako i možda na drugim medijskim prostorima, dobijaju ovi antivakser pokreti. Nisu oni ništa novo što se izmislilo u Srbiji, oni su prisutni na brojnim teritorijama, u brojnim državama, ali čini mi se da je prosto neverovatno, sve što može da se smisli i što može da se prezentuje u poslednje vreme, ne bi li se bacila ljaga, negativna konotacija na proces vakcinacije. Vrlo često vidim da se spominju i Pavlovićeva mast i Ivermektin, to vam je jedan lek koji se koristi za čišćenje parazita kod domaćih životinja ili kod životinja koje koristimo na farmama. Prosto je neverovatno koliko ljudi odlaze daleko od nauke, idu u neki prostor koji ne znam ni kako bih ga nazvao prosto, prostor izmišljotina, prostor Fejsbuk animacija, ili nešto treće, a na kraju dolazimo do samo jedne stvari, jedini lek i jedini način za borbu protiv Kovida-19 je vakcinacija. Čak i ljudi koji su preležali u nekoj prvoj fazi Kovid-19, kako god da nazovemo taj soj koji je postojao prošle godine i u Nišu, u aprilu mesecu, i u leto na čitavom prostoru Srbije, u proleće ove godine, pojavljuju se ljudi koji se ponovo zaražavaju. Jedni lek za to je vakcinacija. Ko god se vakciniše, te ljude odvajamo direktno od respiratora. Ne želim ovde da se bavim sada medicinskim pojašnjenjima, zašto je to važno, ali dovoljno sam vremena proveo u poslednjih godinu i po dana u čitavoj ovoj priči vezano za borbu protiv kovida da mogu da kažem da sam video svašta. U početku smo imali nadu da će se pojaviti vakcina. Srbija je jedna od prvih zemalja koja je nabavila vakcinu, krenula u vakcinaciju. U početku je to išlo jako dobro i dosta se ljudi vakcinisalo i prvom i drugom dozom, ima sad ljudi dosta koji se vakcinišu i buster dozom. Evo, Srbija će biti jedna od retkih zemalja koja će imati i petu vakcinu. Čuli ste za vakcinu „moderna“, ona će biti prisutna kod nas i građani će moći da se vakcinišu i njom. Činjenica je da virus mutira i ništa novo ja vama neću reći i ništa vi novo nećete čuti i činjenica je da ćemo stalno imati nove i nove vakcine, koje će ulaziti, da tako kažem, u otvorenu borbu sa virusom, a s druge strane i nove lekove. Isto tako, Srbija je nabavila najmodernije lekove kako bi spasili ljude koji se nalaze u kovid bolnicama. Srbija je napravila tri nove kovid bolnice, u najkraćem vremenskom intervalu. Sećate se Kliničkog centra Srbije, koliko dugo se gradio, Klinički centar Vojvodine koliko dugo nije završen, a tri bolnice za četiri meseca, i u Kruševcu, i u Beogradu, odnosno u Batajnici, i u Novom Sadu. To mnogo bogatije zemlje, zemlje koje, mogu da kažem, sebe svrstavaju na nekim zdravstvenim rang-listama na više mesto od nas, nisu uspeli da urade. Mali je broj zemalja koji je ovo uspeo u kratkom vremenskom intervalu, da uradi i da reši problem sa novim posteljama koje su se tražile, nemojte zaboraviti da je u pojedinim trenucima u različitim mesecima bilo i po osam, devet hiljada zaraženih. Ali, postavlja se ovo ključno pitanje koje ste i vi postavili. Na koji način možemo da izađemo iz ovog začaranog kruga. Ja ću vam samo reći jedan prost – samo vakcinom. Samo vakcina i nema drugog odgovora na to. Što se tiče ovih mera drugih koje Vlada eventualno, odnosno Krizni štab planira da implementira, sledeće nedelje će biti održana sednica Kriznog štaba, nova, na kojoj će biti razmatrano na koji način će deca u školama pohađati školu u nedeljama ispred nas, postoje tu nekoliko različitih predloga. Od vikenda kreće puna implementacija kontrole od strane inspekcijskih službi, komunalne milicije, svih ostalih, čitavog redarskog sistema u ugostiteljskim objektima posle 22 sata. Vidim da se dosta ugostiteljskih objekata, ne dosta, skoro svi su se opredelili da rade do 22 sata. Ali morate imati jednu činjenicu u vidu – ovaj sistem kovid propusnica koji je implementiran, on tek funkcioniše nekoliko dana. Sedam dana funkcioniše u čitavom sistemu, ni sedam, pet, šest. Tako da je ovo neka vrsta pripremne faze, ukoliko nam bude neophodno, da Krizni štab može, zajedno sa Vladom, kasnije koja će to da implementira kroz uredbu u sprečavanju kovida, da može da izađe na kraj sa ovom pošasti od Kovida-19. Kako će čitava stvar da se razvija, niko od nas ne može da predvidi. Da li će biti neke nove mutacije? Verovatno. Što bude prolazio period od druge vakcine, a ne bude se eventualno neko buster vakcinom vakcinisao, da ćemo imati još veći krug potencijalnih lica koja bi mogla eventualno biti zaražena koronom i zbog toga je važna vakcinacija. Da rezimiram čitavu priču. Vlada Srbije je pripremila neophodna medicinska sredstva, pripremila dovoljan broj vakcina, pripremila institucije, odnosno zdravstvene institucije za borbu protiv kovida, ali ima jedan deo koji moramo da uradimo mi sami, da pokušamo da u komunikaciji sa našim sugrađanima, prijateljima, rodbinom, svako od nas verovatno ima nekog pored sebe ko se nije vakcinisao. Ja sam jednog danas uspeo da ubedim u 11 sati dole da se vakciniše i nisam mu verovao dok nisam video da se vakcinisao. Ali to morate svaki dan raditi, jer tako spašavamo našu decu. Postoje još neki alati koji će biti na raspolaganju Ministarstvu zdravlja, ali pošto ja nisam vlastan o tome da govorim, pre svega mislim na proširenje populacije koja može eventualno da primi vakcinu, o tome će vam govoriti ministar Lončar, kada bude bio pred vama. Hvala vam puno.
Hvala potpredsedniku Vlade. Reč ima ministar Dmitrović. Izvolite.
Samo nekoliko rečenica. Pokušao sam da razgovaram sa antivakserima. Gde je njihova snaga? Njihova snaga je u društvenim mrežama. Mi gledamo dnevno od šest do osam sati, realne su procene, i to nema da li neko ima 15 godina, da li 35, sada je već 65 godina. Od šest do osam sati gledamo u displej mobilnog telefona. Njihova je snaga u tome. Oni se oglašavaju samo preko društvenih mreža. I onda sam molio jednog da mi objasni zašto neće. On kaže, veli – pa staviće mi čip. Rekoh – jesi li ti ikad u životu čuo da si vakcinisan čim si se rodio? Svi smo mi primili po dve-tri vakcine, kada nisu bili svesni da postojimo. Drugo, jesi li pio nekada lekove? Veli – jesam. Jesi li pio pilule one kao pola prsta? Veli – jesam. Ako tamo može u vakcinu da stane čip, može da stane milijardu čipova u onome. Prosto je neverovatno, to je iracionalna stvar. Ali kad ponese talas, i onda tu, naravno, ima apsolutno, videli ste i sami, oni citiraju neke lekare koji ne postoje, institute koji ne postoje, bolnice koje ne postoje i neko ko nema stepen obrazovanja ili ne može da izađe zbog nepoznavanja jezika, on to prihvati kao zdravo za gotovo, širi i kaže – nemoj, ubiće te, umrećeš za godinu dana itd. Jako, jako je teško, izuzetno teško, ali što rekao Nedimović – niko realan ne vidi nijedan drugi izlaz osim vakcinacije.
Zahvaljujem. Dva minuta za zaključak, gospodine Vujiću.
Hvala vam na odgovorima, ali ja, evo, po uzoru na ministra Sinišu Malog od pre neki dan, kada smo imali ovde rebalans budžeta, ministar kaže – zadatak svih nas je da malo održavamo i taj optimizam i da malo pređemo i na vedrije teme. S obzirom na to da sam malopre spomenuo beduine, želim da vas pozdravim u ime delegacije koja se trenutno nalazi u Egiptu. Delegaciju predvodi Dragan Marković Palma, predsednik poslaničke grupe JS, i ovu delegaciju vodi ispred stranke JS, ali pre svega je vodi ispred Srbije. Delegacija broji 150 članova, od kojih su 122 lekara i medicinskih radnika. To su ljudi koji su u doba ove pandemije, to svi već znamo, ne moramo ni da ponavljamo, poneli najveći teret. U delegaciji se nalazi jedan manji broj privrednika i manji broj novinara. Ovakve delegacije koje Dragan Marković Palma vodi širom Evrope i sveta su postale praksa, koliko god neki da kritikuju da znate ovo neće da stane sa ovakvim akcijama i nastaviće se i dalje. Ono što jedna činjenica, a nije loše da podelim sa svima vama da je do sada kroz takav vid organizacije putovalo kada se ovako radi preko 70.000 građana Republike Srbije. Ovakve delegacije, pored toga što svim članovima daju volju na još bolji rad i društvenu angažovanost šire jednu dobru sliku o Srbiji, koja nažalost jedno vreme do pre nekih 10 godina bila totalno iskrivljena u odnosu na realno i pravo stanje. Domaćini delegacijama koje predvodi Dragan Marković Palma su uvek primljeni od zvaničnika zemalja u koje se putuje. To su ljudi i funkcioneri od integriteta čija reč svakako ima težinu. U ovoj delegaciji su lekari, kao što je bio slučaj u junu u Grčkoj, kada je putovalo 650 medicinskih radnika. Do sada su u sličnim organizacijama ili bili lekari i privrednici, i studenti, i poljoprivrednici, zanatlije i mnogi drugi. Dragan Marković Palma je u svet uvek vodio i obične građane, koji možda ne bi imali priliku da putuju na neki drugi način. Ovo pričam iz jednog prostog razloga, a to je da Dragan Marković Palma nije ministar i da Jedinstvena Srbija, nema ni jednu funkciju u izvršnoj vlasti, ali uvek dobrim idejama i velikom željom nađemo način da pomognemo. Ovo je poruka svima koji se bave politikom u Srbiji, nebitno da li su vlasti ili su opozicija. Ako imate želju i hoćete da pomognete Srbiji sigurno možete da nađete način. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Reč ima Rozalija Ekres.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo, ministri i koleginice i kolege narodni poslanici, pošto ne bih ni imala vremena za drugo pitanje, a postavila sam ga pre dve nedelje Ministarstvu za rad i zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, vezano za pripremu novog zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, želela sam ovom prilikom da se uvaženoj ministarki Dariji Kisić Tepavčević obratim za izvesne nedoumice vezane za pripremu zakona. Ona nije tu, a nadam se da ću i dobiti odgovor koji sam pre dve nedelje, kao poslaničko pitanje postavila. Zato ću pitati i krenuti na prvo pitanje. S obzirom na izuzetan značaj programa – „moja prva plata“ koji se formalno nastavlja u 2021. godini u skladu sa uredbom Vlade, koristim priliku da pitanje postavim ministru finansija gospodinu Siniši Malom. Kao što je poznato položaj mladih kao jedne od najranjivijih kategorija na tržištu rada veoma je nepovoljan. U odnosu na opštu populaciju prema zvaničnoj statistici beleži se njihova dvostruko veća stopa nezaposlenosti. Nezaposlenost mladim ljudima i njihovim porodicama donosi ozbiljne poteškoće, narušava normalan život, smanjuje razvoj nemogućnosti. Mladi ljudi koji nisu zaposleni najčešće ostaju da žive sa roditeljima, kasnije zasnivaju porodice i teže se odlučuju za rađanje dece. Stoga poslanička grupa SVM daje punu podršku nastavku programa – „moja prva plata“ koja je prošle godine bila uspešna mera za poboljšanje položaja mladih. Ovim programom mladima bez radnog iskustva se omogućava da obave praksu na konkretnim poslovima. Na taj način steknu znanja, veštine, kompetencije za rad i tako povećaju svoje mogućnosti i za zapošljavanje. Planirano je uključivanje do 10.000 mladih. Na osnovu Uredbe o programu Nacionalna služba za zapošljavanje je 20. avgusta ove godine raspisala javni poziv. Prva faza u realizaciji programa, prijavljivanje poslodavaca i oglašavanje pozicija je završena 23. septembra. Zainteresovani poslodavci su prijavili 15.676 pozicija. Prvog oktobra je krenula realizacija druge faze u kojoj se do kraja ovog meseca očekuje prijavljivanje kandidata. Ministra finansija pitam da li bi bilo moguće u nastavku veoma značajnog programa Moja prva plata da svi prijavljeni kandidati sa kojima se poslodavci povežu i iskažu potrebu za njihovim radnim angažovanjem, budu uključeni u program. Na osnovu broja prijavljenih pozicija, od strane poslodavaca, moguće je očekivati od 30 do 40% veći broj kandidata od planiranog okvira za subvencionisanje. Znači, da li je moguće da svi kandidati i oni iznad broja od 10 hiljada koji ispunjavaju uslove, dobiju svoju prvu šansu? Zahvaljujem.
Hvala. Ministar Siniša Mali.
Mislim da je tema o kojoj ste pričali izuzetno važna, samo da vas podsetim vas i sve građane Srbije, prošle godine smo počeli projekat Moja prva plata, uprkos i pandemiji korona virusa i uprkos teškoj ekonomskoj krizi i uprkos da bi ne samo dali nade svima, već da bi podstakli mlade da svoje prvo radno iskustvo ostvare uz pomoć države. Dakle, Moja prva plata, je projekat koji podrazumeva da oni koji završe srednju školu ili fakultet i nemaju nikakvo prethodno radno iskustvo, da im država pomogne zajedno sa poslodavcima, da deo njihove plate snosi država, kako bi upravo dobili mogućnost da naprave neke svoje prve korake u profesionalnom iskustvu, i taj projekat se pokazao izuzetno uspešan prošle godine. Dakle, po prvi put smo imali i hiljade poslodavaca koji su se javili i hiljade koje su bile otvorene, i veliki broj mladih koji se na njih prijavio i onda smo rešili da taj projekat nastavimo i ove godine. Ono što mi je posebno važno da naglasim sada već na osnovu podataka koje ste vi izneli, dakle, preko 15 hiljada pozicija, ove godine što je više nego prošle godine, da je veliki broj poslodavaca i prihvatio tu inicijativu, a sa druge strane ona je sve popularnija i među onima koji završavaju srednje škole i završavaju fakultete, tako da sa te strane ono što mogu da kažem, da ćemo nastaviti i u godinama koje dolaze sa projektom Moja prva plata. Vaše konkretno pitanje je bilo oko toga da li će svi koji se prijave i uspeti da dobiju subvenciju, i ono što sada mogu da vam obećam je apsolutno potvrdan odgovor, s obzirom da je svima nama u interesu da svako od tih mladih da svako pojedinačno dobije mogućnost za svoje prvo radno iskustvo, a ako to uspe da uradi uz pomoć države, još bolje. Ja sam, inače, obišao jedno preduzeće ovde u Beogradu pre samo par nedelja, upravo kako bih i promovisao taj program „Moja prva plata“. Mladi koji su stekli svoje prvo radno iskustvo u toj kompaniji koja se inače bavi proizvodnjom lekova, vitamina i drugih preparata, oni koji su došli tu da steknu svoje prvo radno iskustvo, verovali ili ne, svi su dobili posao za stalno. To je bilo troje ili četvoro mladih ljudi, izuzetno zadovoljnih, dobili prvu priliku, pokazali se, iskoristili priliku, poslodavac koji je bio izuzetno zadovoljan kadrovima koje je dobio. Tako da, sa te strane, jedan veoma lep, dobar, uspešan projekat. Da završim, konkretno dva odgovora za vas. Smatramo da treba da nastavimo sa tim projektom i u godinama koje su pred nama i da, učinićemo sve da i oni koji su se prijavili, a ukoliko visina subvencija je niža od toga, da dobiju priliku takođe da uđu u ovaj program „Moja prva plata“.
Izvolite, poslanice.
Sad ste me zaista obradovali ministre. Mislim da, s obzirom na pozitivna makroekonomska kretanja u zemlji, na ekonomske aktivnosti iznad očekivanja i kada idemo u susret budžetu za 2022. godinu sa najboljim očekivanjima smatram da zaista realno postoji prostor za potpuni obuhvat svih prijavljenih i od strane poslodavaca izabranih kandidata za program „Moja prva plata“. Tako da, još ću dodati da ja sama dolazim iz novinsko-izdavačke kuće „Mađar so“, koja izdaje i štampa jedini dnevni list na mađarskom jeziku u Srbiji i jedna je od stubnih institucija za očuvanje jezika i kulture vojvođanskih Mađara, je takođe konkurisala prošle godine za program. Prijavili smo pet kandidata, dvoje novinara, dvoje tehničara štampe, pošto pored naših izdanja, štampamo i skoro sve listove nacionalnih manjina u Vojvodini, dnevni list „Dnevnik“, kao i već više od 40 godina proizvodimo poštanske marke za „Poštu Srbije“ u višemilionskim tiražima. Tako da, evo prošle godine nismo uspeli da uđemo u program. Ove godine smo se prijavili i zaista ste me obradovali da ima šanse da se nadamo pozitivnom ishodu. Hvala vam najlepše.
Ministre, hoćete li vi nešto?
Ako mi dozvolite, vidite, suština naše politike je da se borimo za svakog čoveka. Za svakog građanina Srbije je da pokušamo da pomognemo da učinimo da živi bolje. Ovo je najlepša prilika da kada već govorimo o politici, da zadržimo mlade, da im damo šansu, najbolja prilika i da na konkretnom primeru pokažemo tu svoju posvećenost. Tako da, sa te strane računajte na nas, računajte da ćemo, i sami ste rekli, u jednoj teškoj godini, ali opet, kada imamo malo bolje rezultate nego što smo planirali, treba naći mogućnost i način da pomognemo svima, pogotovo mladima. Tako da, sa te strane gledaćemo da ispunimo obećanje koje sam upravo dao. Hvala puno.
Hvala. Izvolite, Rozalija.
Pošto sam javila na početku svog izlaganja kako je ministarka Darija Kisić Tepavčević sprečena da prisustvuje večeras našim pitanjima, a njoj sam postavila pitanje pre dve nedelje tu u parlamentu pred sednicu Skupštine. Ja očekujem da dobijem pismeno odgovor vezano za pripremu izrade Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto je isteklo vreme, završavamo rad u delu sednice koji se odnosi na poslanička pitanja. Zahvaljujem svim članovima Vlade na učešću. Nastavljamo sa radom u utorak. Sledeće nedelje ćemo raditi u utorak i u sredu će biti glasanje, a u utorak u 11.00 časova će biti posebna sednica povodom obraćanja predsednice parlamenta Kipra. Hvala. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 70 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja tačnog broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno u ovom trenutku 138 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Imajući u vidu da je danas utorak, da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da) Samo želim da vas još jednom podsetim da ćemo u 11.00 sati prekinuti na kratko ovu sednicu, zato što imamo Posebnu sednicu, na kojoj će se obratiti predsednica parlamenta naše prijateljske države Kipra. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.