Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Pete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 75 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno, u ovom trenutku, 116 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Đorđe Komlenski. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – Predlogu zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Branislav Nedimović, potpredsednik Vlade i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Siniša Mali, ministar finansija, Anđelka Atanasković, ministar privrede, Snežana Lakčević, pomoćnik direktora Republičkog zavoda za statistiku, Petar Korović, vršilac dužnosti pomoćnika direktora Republičkog zavoda za statistiku i Ljiljana Đorđević, načelnik Odeljenja u Republičkom zavodu za statistiku. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Đorđe Todorović i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pre nego što krenemo u raspravu, samo da vas podsetim danas raspravljamo o ovom zakonu u pojedinostima i da će nakon toga biti glasanje o svim tačkama dnevnog reda, a to znači u popodnevnim satima, verovatno. Da ne preciziram sada tačno. (Aleksandar Martinović: Kasnije popodne.) Da, naravno, kada istekne vreme koje je predviđeno za diskusiju, a onda sutra, i time zaključujemo današnju sednicu, sutra imamo drugu, novu sednicu izbor predsednika Vrhovnog kasacionog suda. Idemo sada na amandmane. Na naziv Predloga zakona amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Đorđe Todorović. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci se nije izjasnila Predstavnik predlagača je prihvatio amandman sa ispravkom na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio je amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman sa ispravkom postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Podnosilac amandmana, Đorđe Todorović.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, amandman koji sam podneo na naslov Predloga zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstva i stanova, koji je podnosilac ovog zakona inače Republički zavod za statistiku predložio je Narodnoj skupštini, odnosi se na pomeranje popisa za 2022. godinu. U tom kontekstu kompletna aktivnost, koja je inače ovim izmenama predviđena za pomeranje za oktobar 2021. godine, odnosi se na potpuno vremensko pomeranje za narednih 18 meseci kako bi se aktivnosti koje prethode ovom popisu, a tu govorimo o mesecima pripreme, mesecima organizacije, sprovela u delo tako da ne remete i da ne ugrožavaju zdravlje stanovništva, zdravlje popisivača i na koncu domaćinstava, odnosno porodica gde bi ti popisivači pristupili. Tu imamo niz aktivnosti od pripreme, selekcije, preko obuke do sprovođenja ovih aktivnosti, odnosno popisa, pod tim podrazumevam mesece koji su pred nama kada bismo ovaj zakon usvojili, odnosno ove izmene usvojili onako kako je predlagač predložio Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ideja je da ceo popis bude pomeren za narednih 18 meseci i da jednostavno daleko bolje i organizovanije pristupimo ovoj aktivnosti, jer postoji ozbiljan rizik od zaražavanja poput one legende o Scili i Haribdi, dva jaka problema koja mogu da se dese u narednom periodu, a tiču se pre svega selektovanja, organizovanja, obuke popisivača sa jedne strane, kao jedan ozbiljan problem koji može da ugrozi kompletnu aktivnost i da je prolongira što bi bilo veoma loše u smislu planiranja celokupne ove aktivnosti, a sa druge strane mogućnosti da domaćinstvo, odnosno porodice, i to sasvim opravdano, iz straha odbiju da prime popisivače. U tom kontekstu ne bismo dobili ni pravu sliku, ne bismo imali ni uspešno sprovedenu ovu aktivnost. Ono što je važno da građani znaju, da smo mi predložili, ideja je da do bude oktobar 2022. godine, a pre svega da to bude sledeća godina po ugledu i na mnoge zemlje koje su odložile svoje popise poput Nemačke, Irske, Škotske, Rumunije, sa jednom malom razlikom. Oni su ovaj popis predložili za sledeću godinu i to prvu polovinu, dakle govorim o proleću, letu 2022. godine, a naša ideja je da to bude oktobar 2022. godine iz prostog razloga što su za proleće 2022. godine najavljeni, idu redovni predsednički i beogradski izbori. U tom smislu hteo bih opet da naglasim da je sve ovo što radimo u skladu sa Rezolucijom UN koja kaže i obavezuje članice UN da popis sprovedu bar jednom u periodu između 2015. i 2024. godine. Poruka koju nedvosmisleno šaljemo ovim kaže da mi brinemo o zdravlju naših građana, mi brinemo o zdravlju i ljudi koji će biti u celom ovom procesu, a govorim o 15 hiljada popisivača koji će raditi 30 dana u tom periodu oktobar, od 1. do 30. Govorim o tome da smo daleko bolje organizovani u odnosu na one koji su sprovodili popis 2011. godine. Govorim o tome da i ovim pokazujemo ono što smo i zacrtali u šest osnovnih ciljeva koje je Vlada Republike Srbije proklamovala, o kojoj je govorio i predsednik Aleksandar Vučić. Dakle o tome da se mi na sve moguće načine borimo protiv COVID-19, na sve moguće načine radimo na tome da očuvamo zdravlje naših građana, ali i ostalih ciljeva koji podrazumevaju i zaštitu nacionalnih interesa na teritoriji Kosove i Metohije, borba protiv kriminala i korupcije, borba protiv mafije, borba da samostalno donosimo svoje odluke, vladavina prava. Kao stub svega toga da jačamo i našu ekonomiju, da budemo faktor mira i stabilnosti u regionu, da pomažemo svakome kome je pomoć neophodna, a govorim o zemljama koje su upućene na nas, koje zavise od tamo nekog sporazuma da li će i koliko će desetina hiljada vakcina dobiti i koliko će dugo čekati na to. A mi smo pokazali zato što imamo snažnog lidera, zato što imamo čoveka koji ima odlične odnose. Imamo predsednika Republike Srbije koji je uspostavio daleko bolju saradnju sa zemljama poput Kine, poput Rusije, poput Amerike. Imamo na čelu države predsednika Aleksandra Vučića koji je obezbedio preko dva miliona vakcina i te vakcine pristižu i u daljim talasima i koji je obezbedio i tom regionu, a govorim i o Bosni i Hercegovini, govorim i o Severnoj Makedoniji i o ostalim zemljama u regionu, obezbedio vakcine za njihove zdravstvene radnike, obezbedio vakcine za sve nas. Nedavno se i vakcinisao, juče, je li tako, što je veoma važno. Šalje jasnu poruku da protiv ove bolesti, ove pošasti, ove pandemije možemo da se borimo samo vakcinama i to četiri proizvođača, što nigde u Evropi nema, samo u Srbiji, da možete da primite i rusku i kinesku i AstraZeneku i koju god hoćete vakcinu u Srbiji i da zbog toga budemo lider u regionu, da nas zbog toga hvale ovi iz regiona, da zbog toga, zamislite, čak i hrvatska štampa piše o tome da je Vučić lider i regiona i Evrope, što se vakcine tiče, tj. vakcinisanja. Tako da, još jednom bih samo da naglasim, mi pomeramo rokove, pomeramo zato što brinemo o zdravlju naših građana, pomeramo da bismo uspešno sproveli popis stanovništva, jer mi želimo ovim ozbiljno da se bavimo, ozbiljno za razliku od onih koji su do 2012. godine vodili ovu državu, vodili je u propast i u ambis, pa smo zbog toga morali da sprovodimo i teške ekonomske reforme, da ojačavamo našu zemlju, kako bi danas bila lider ne samo u tom zdravstvenom sektoru, ne samo u vakcinisanju i nabavci vakcina, već i u ekonomskom smislu. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Todoroviću. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana ministarko, poštovani predstavnici Ministarstva, javljam se po amandmanu. Amandman je tehničke prirode i poslanički klub Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke će u Danu za glasanje podržati ovaj amandman. Mi kao najjača bošnjačka stranka u Srbiji apsolutno podržavamo ovo pomeranje popisa stanovništva, smatramo da je ono i praktično i suštinski važno da se pomeri zbog svega navedenog što je predlagač i spomenuo. Pomeranje za jesen mislim da je neka optimalna vremenska distanca kada ćemo imati mnogo bolje uslove da se popis kvalitetno sprovede. Hoću da kažem da je popis stanovništva jako važan, suštinski važan da bi bilo koju strategiju na nivou države, na nivou autonomne pokrajine, na nivou gradova i opština doneli neophodne su tačne i precizne ulazne informacije i za to služi popis stanovništva. Hoću da istaknem da mi kao politička grupacija smo prošli popis bojkotovali i ne samo što sam učestvovao aktivno u tom bojkotu popisa, već sam i pozivao druge. Zašto? Hoću da podsetim da smo tada odlučili na poziv tada muftije, danas akademika Muamera Zukorlića, lidera naše stranke, zato što 2010. godine tadašnji režim Borisa Tadića i Demokratske stranke nije priznao izbore rezultata za Bošnjačko nacionalno veće na kojim je lista Bošnjačke kulturne zajednice – Muftija Muamer Zukorlić, pobedila sa 50% podrške. Zašto ovo govorim? Hoću da sve građanke i građani u Republici Srbiji, a posebno pripadnike mog bošnjačkog naroda podsetim u kakvim smo uslovima tada živeli, da nam tadašnja vlast nije dozvoljavala da mi na legalnim, legitimnim izborima izaberemo svoje predstavnike u nacionalnom savetu. Danas, hvala Bogu, situacija se drastično promenila. Danas težimo i borimo se da imamo suštinsku demokratiju. Danas ova Vlada radi apsolutno i permanentno na popravljanju uslova života i prava svih građanki i građana i zahvaljujući sporazumu koji je naša stranka, Stranka pravde i pomirenja potpisala sa najjačom strankom u Srbiji, SNS građanke i građani na prostoru dela zemlje odakle ja dolazim, znači, Sandžaka dobiće gasovod koji je predviđen ovim budžetom, doći do Tutina i Novog Pazara, a u narednim godinama to se odnosi i na druge sandžačke opštine. Nastavak izgradnje auto-puta i predsednik države i predsednica Vlade su ovih dana o tome govorili, to su neki preduslovi da bi taj deo zemlje, da bi sandžačke opštine doživele ekonomski razvoj i da ne bi imali iseljavanje i da ne bi imali tu crnu demografsku sliku gde ljudi iz tih gradova i opština odlaze. Takođe, taj sporazum predviđa i zamenu visokonaponskih i niskonaponske mreže, jer ne možemo da govorimo o ekonomskom razvoju, ne možemo da pozivamo investitore ukoliko svaki drugi, treći dan kada padne kiša, kada padne sneg mi ne možemo da imamo redovno snabdevanje ni domaćinstava, a kamoli kompanija i njihovih pogona. Ono što je jako važno jeste da svih ovih godina radimo na poboljšanju odnosna između bošnjačkog i srpskog naroda i između Republike Srbije i Republike Bosne i Hercegovine. U danu za glasanje podržaćemo ovaj amandman. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Ono što je najbitnije za ministarku koju je Vlada ovlastila da danas bude ovde sa nama, hoću da kažem da će poslanička grupa JS da podrži ovaj amandmane i svakako da prihvatimo novi rok iz opravdanih razloga za odlaganje ovog popisa. Ono što danas isto imam želju da kažem, obzirom da je 7. april, da je danas Svetski dan zdravlja, jedna mala publikacija koja je danas dostupna svima, pokazuje neke statističke podatke koji mogu da budu vrlo bitni i za temu o kojoj pričamo, a to je da je očekivano trajanje života, kada pričamo o Srbiji, kod žena 73,1 godinu, a kod muškaraca 78.3. U Evropi je malo drugačija slika. U Evropi muškarci žive 78,5 žene žive 84 godine. Znači, dame žive pet godina duže od nas muškaraca. Kada je u pitanju proporcija stope mortaliteta na hiljadu stanovnika između nas i Evrope, kod nas je nažalost 14,6 a u EU je 10,4. Kada je u pitanju broj lekara, to je sada vrlo bitna statistika, pogotovo zadnjih godinu i po dana koliko traje ova nesrećna pandemija koja je totalno poremetila život, a i ona je danas tema našeg okupljanja, broj lekara u Republici Srbiji je 19.884. To je ozbiljan broj školovanih i osposobljenih ljudi da se bave svojim poslom. Imamo 1596 stomatologa i 1528 farmaceuta. Još samo jedan podatak, a to je da na 350 stanovnika u Srbiji imamo jednog lekara, da imamo 40.812 bolnički postelja i da imamo jednu postelju u proseku znači na 170 građana. Ispostavilo se u ovoj pandemiji da je čak i tako ozbiljno organizovan sistem kao što je zdravstveni sistem Republike Srbije bio u jednom trenutku u problemu, ali brzom akcijom državnih organa, Vlade, predsednika Republike, za kratko vreme su napravljene i osposobljene kovid-bolnice i veliki broj kovid-ambulanti koji je umnogome olakšao muke svima. Danas, s obzirom da pričamo o popisu stanovništva, hoću samo da napravim jednu malu paralelu. Imao sam sreću da pre tri godine u skupštinskoj delegaciji koju je predvodio profesor Žarko Obradović budem jedan od poslanika koji je posetio Kinu. Ono što je meni frapantno, to su sad činjenice koje svi znamo, ako ništa drugo bar iz geografije, da Kina ima milijardu i 389 miliona stanovnika. To deluje onako preozbiljno kad izgovorite kao cifru. Ono što je mene iznenadilo je da je u Kini tada kada smo bili gosti šef ili domaćin te delegacije rekao da Kini u tom trenutku fali 70 do 80 miliona radnika. To je posledica, naravno, te istorije kroz koju su oni prolazili, jednog perioda dok je predsednik Kine bio Mao Cedung, a onda u trenutku kada je gospodin Si Đinping preuzeo kormilo nad Kinom, Kina je postala jedan u svakom smislu te reči svetski tigar. Oni su postavili svoje srednjoročne i dugoročne planove kako da se izbore sa tim problemom nedostatka 70 miliona radnika. Zašto ovo kažem? Juče sam imao priliku da budem u delegaciji koju je predvodio Dragan Marković Palma, predsednik moje poslaničke grupe, koja je ugostila jednu privrednu delegaciju iz Egipta. Kad smo u razgovoru sa njima pričali o nekim sličnim situacijama, konstatovano je da je u Egiptu broj stanovnika utrostručen u zadnjih 60 godina i da je najveći godišnji rast bio 1987. godine, tad je procenat rasta bio 2,8%. Statistika pokazuje da petinu populacije čine osobe starosti od 18 do 29 godina. Kad se vratimo na statistiku koja je činjenično stanje kod nas u Srbiji, mi smo nacija koja stari, i to nekako u kontinuitetu od 1992. godine. Imamo iste probleme, naravno, borimo se, bori se Vlada sa njima, bore se politike koje vodimo sa njima, ali činjenice pokazuju da je na osnovu, ovo pričam o podacima Zavoda za statistiku Srbije, na osnovu podataka o procenjenom broju stanovnika za 2019. godinu prosečna starost žena je 44,7 godina, a muškaraca 41,9 godina. U poređenju sa podacima popisa iz 1921. godine, iako to deluje daleko, ali videli smo šta se desilo u Egiptu iz prethodnog primera, prosečna starost je povećana za skoro 16 godina kod žena, odnosno 14 godina kod muškaraca. To je ono što će svakako da nam stvara probleme u budućnosti. Država se bori protiv toga i ono što ja stalno navodim kao jedan primer je to da lokalne samouprave moraju da se uključe mnogo aktivnije u jednu takvu borbu. Činjenica je da se sve kasnije stupa u brak. Ta starosna granica u odnosu na vreme od pre nekih 20 godina je sigurno otišla za 10 godina naviše, što sigurno da nije dobro. Kada pričamo o tim idejama borbe sa lokala, ja ću da vam navedem jedan primer, ne znam koliko ste to tada uspeli da ispratite, ali krajem 2011. godine Dragan Marković Palma je organizovao jednu neobičnu ekskurziju. Sto neudatih i sto neoženjenih iz Jagodine starijih od 30 godina je u organizaciji grada Jagodine odveo četiri dana u Grčku. Veliki broj stanovnika, s obzirom da su te informacije dobili iz medija, je to ismevao, a ono što je najinteresantnije, i to je jedna mala, a velika pobeda, je da je sklopljeno 30 brakova i da se tada rodilo 30 dece iz tih veza. Od te godine, 2012. godine, Jagodina je jedini grad koji iskače iz republičkog proseka u smislu da svake godine upisuje po jedno odeljenje đaka prvaka više. Ovo bi trebalo da bude jedan apel za sve naše kolege koji se bave politikom na lokalu, koja naravno nikad nije ni laka, niti lakša od ovog posla koji mi radimo, da moraju da budu kreativni. To ne znači da svi treba da prepisuju i da rade isto, ali svako u svom mestu, u regionu u kome živi treba da nađe neki način i neku mogućnost kako da se ljudima izađe u susret. Iz svega ovoga navedenog i iz svih ovih podataka dolazimo do zaključka da je ovaj popis najsigurniji i najtačniji pokazatelj kako treba da se ponašamo i u kom pravcu treba da kreiramo naše politike. Sam popis kao, hajde da kažem, jedna organizacija 15.000 popisivača, što je ozbiljan broj popisivača, obučenih ljudi da se bave tim poslom, nije lak. To nije ni jeftina stvar, naravno, treba platiti te ljude. U budžetu su obezbeđena sredstva za finansiranje i to je sve bilo spremno i bukvalno smo mogli da startujemo sa tim popisom, ali se desilo šta se desilo. Ovo sad može da bude, kako je kolega malopre rekao, i prednost. Znači, da možemo da imamo još dovoljno vremena da se bolje organizujemo i možda čak, gledao sam pitanja sa probnog popisa koji je rađen, ima nekih tridesetak pitanja, kad se već angažuje armija ljudi, 15.000 ljudi je stvarno armija ljudi, kad se uključe u jedan tako ozbiljan posao, možda treba razmišljati koja su to još interesantna pitanja koja treba dodati. Sad su ovo radili stručni ljudi, možda je ovo što ja pričam u domenu njihove struke neozbiljno, ali kada angažujete toliki broj ljudi i s obzirom na to da imamo dovoljno vremena do tih priprema, možda treba razmišljati o tome. Vi ste neko ko dolazi iz privrede, tu ste se dokazali, pokazali ste koliko vredite i sami ste svesni da ta statistika uvek može da vam pomogne u kreiranju svakog plana, jer ako nemate plan i neki cilj, sve što radite gubi smisao. Ono što je isto vrlo bitno, što građane imamo dovoljno vremena sada još detaljnije da upoznamo, to je da u periodu popisa svako je dužan da daje tačne informacije. Znači, građani koji se ispituju moraju da daju tačne informacije i postoje ukoliko se ne pridržavaju tog pravila ozbiljne finansijske kazne i svakakve druge koje je zakon propisao, a isto tako i za popisivače koji ne budu radili svoj posao adekvatno pripremama i obukama kroz koje prolaze, i oni dolaze u situaciju da mogu da budu kažnjeni. Znači, svakako vremena za pripremu ima. Iskren da budem, Boga molim da i taj rok koji nije mali na koji smo odložili ovo bude rok u kome ćemo da se izborimo protiv ove pandemije i ovog virusa i da ćemo moći da uradimo taj popis. Kolega je malopre rekao da nas čekaju izbori. Imaćemo mi tu još dosta aktivnosti u narednom periodu. Ono što je najbitnije, to je da svakako veliki broj ljudi treba da prihvati poziv za vakcinaciju. Jedna smo od retkih zemalja koja ima tu mogućnost, ovih dana smo svi pričali o tome, i to je jedini način da probamo da se izborimo sa ovom pandemijom koja nas je okupirala. Još jedanput, poslanička grupa Jedinstvene Srbije će svakako podržati ove amandmane. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarka, kolege poslanici, samo da bih objasnila koliko smo u stvari odgovorno radili kada je u pitanju ovaj deo koji se odnosi na odlaganje popisa. Počeću od toga da Zakon o popisu se planira deset godina unapred. Znači, mi smo imali zadnji popis u Srbiji 2011. godine. Kada imate popis planiran za 2021. godinu, onda Zavod za statistiku treba mesec dana ranije da pošalje ukoliko želi da odloži iz opravdanih razloga, da uputi zahtev Vladi, odnosno Skupštini za odlaganje tog samog procesa mesec dana pre isteka važenja, odnosno od početka aktivnosti koje se odnose na sam popis, a to je minimum mesec dana pre početka samog popisa. Nas je, naravno, život demantovao u smislu toga da možete nešto da planirate. Pa tako koronu niko nije mogao da planira da će ona trajati tri, četiri godine u ovom intenzitetu, odnosno da prošlu godinu smo imali sa tako jakim efektima gde je ceo svet i kompletna privreda sveta stala, ali se Srbija tu izborila sa svim izazovima koje je svaka država za sebe našla način kako će da se bori. Očito smo mi tu uvek bili snalažljiviji kao narod, pogotovo što smo imali odgovorne političare i predsednika države koji je na adekvatan način uspeo da dobrim bilateralnim odnosima i sa istokom i sa zapadom jednostavno zada određene udarce pandemiji Kovid-19 na način na koji je to u interesu svih građana Srbije. Ti rezultati su se pokazali ne samo u ekonomiji, već i u postupcima lečenja svojih građana. Ono što mislim da nijedna država nije uspela to je da sagradi nove bolnice u vreme pandemije, pogotovo kada je ekonomija bila u padu u svim razvijenim državama. Zašto ovo sada sve govorim? Zato što popis kao jedan od važnih postupaka koji se odnosi na ne samo politička kretanja, ne samo socijalna kretanja, ne samo ekonomska kretanja je jedan od najvažnijih procesa koji treba na određeni način planirati na adekvatan način. Petnaest hiljada popisivača treba da uđe u svaku kuću, u svako domaćinstvo u Republici Srbiji. Ukupno 20.000 hiljada ljudi radi popis. Znači, to je nešto što smo dobili kao informaciju od Zavoda za statistiku. Ono što su oni uradili, to je da su shvatili da takav proces treba odložiti za, pre svega septembar mesec, a onda su paralelno sa zakonom koji su poslali ovde, poslali i Kriznom štabu na mišljenje. Ono sa čim mislim da je dobro uspostavljena komunikacija između naših poslanika, Vlade Republike Srbije, Kriznog štaba, to je da u tim razgovorima i inicijativama se shvatilo da i taj septembar, odnosno oktobar mesec, kada treba da se završi taj postupak ove godine, je suviše kratak. Jednostavno, to treba ostaviti za oktobar sledeće godine, 2021. godine, iz mnogo razloga. Jedan od najvažnijih uzroka je ono što je borba sa pandemijom i kod nas je to u stvari, završetak postupka vakcinacije, i to je onaj plan koji kaže da premijerka Ana Brnabić, predviđa za kraj aprila meseca da 40% stanovništva bude vakcinisano. Zašto o ovome svi sada pričamo i ponavljamo? Zato što se očito pokazalo da je postupak vakcinacije jedan od glavnih činilaca sa kojima se pokazuje da broj zaraženih pada, i da privredne aktivnosti i sve aktivnosti u društvu omogućavate da idu nekim svojim normalnim tokom ukoliko imate proces vakcinacije na određenom nivou. Dobro je, i to na svakom koraku treba da ponovimo, što smo jedina država koja ima mogućnost da odabere jednu od četiri vakcine za svakog građanina Srbije, pa čak smo toliko demokratično društvo da nemamo ništa protiv da postoje i oni koji kažu da neće da se vakcinišu, iz ko zna kojih razloga. Na nama svima je da govorimo građanima zbog čega je važno da se vakcinišemo, i to pokazuju brojke. Kad pričamo o statistici od prekjuče na juče, vi vidite da je broj zaraženih počeo da pada. Recimo, procenat zaraženih u odnosu na testiranih koji je iznosio negde 33%, gotovo za dan dva je pao na 22%. To govori o tome da država reaguje zaista onako kako građani zahtevaju. Zašto ovo govorim? Zato što smo mi do sada imali prijavu vakcinacije, e sistem, najsavremeniji softver, ali se pokazalo da ljudi u ruralnim područjima ne mogu da se vakcinišu niti mogu da se prijave, jer nisu dovoljno edukovani kad su u pitanju digitalne tehnologije. Država je automatski napravila timove koji će ići po selima i promovisati postupak vakcinacije, napraviti timove od jednog lekara i dve medicinske sestre, i svako ko bude želeo da se vakciniše imaće prilike. S druge strane, danas su javili da će postupak vakcinacije bez prijave biti omogućen na određenim punktovima. Znači, veliki punktovi koji su do sada radili idu po principu prijave i e-vakcine, ali drugi punktovi, novi, koji se otvaraju dozvoliće jednostavno svim zainteresovanim građanima da priđu, da se prijave, pokažu svoja dokumenta i vakcinišu se. To znači da upravo ovaj postupak vakcinacije ide ka tome da se ispuni plan Vlade Republike Srbije koji su zacrtali u sprovođenju ovog postupka, a to je da do maja meseca negde imamo preko dva miliona ljudi koji će biti revakcinisani. To je težak rad, videli ste, na terenu sa ljudima, to je težak proces, ali svi učestvujemo u tome, svako sa svog stanovišta. Jednostavno, je vrlo važno govoriti ljudima koliko to dobro u stvari, donosi svima nama. Mislim da je za nas kao građane Srbije važno da kažemo da smo i kao narodni poslanici jednostavno prepoznali potrebu da ove predloge koje je naš poslanik predložio za odlaganje popisa stanovništva koji se odnosi na septembar 2021. godine, za sledeći, odnosno oktobar 2022. godine mi prihvatimo kao predlog, zato što takav predlog će doneti mnogo toga da se u ovoj državi sredi. Pogotovo da dobijemo jednu mnogo bolju i realniju sliku kad je u pitanju demografija, kad su u pitanju demografska kretanja, kad su u pitanju određene potrebe stanovništva, jer negde za ovih godinu dana budućih, o kome govorimo će mnogo toga se rešiti kad je u pitanju i ova pandemija, ali i način funkcionisanja same privrede i društva. Na kraju krajeva, i sistem funkcionisanja svih oblasti koje nisu privredne aktivnosti, a to je obrazovanje, kultura, onaj deo koji se odnosi na zdravstvo, koje je nama od velikog značaja, pokazuje u stvari i napredak samog društva kada imate odgovornu državu koja se brine o svojim građanima. To je za nas od krucijalnog značaja, to je važno da svaki građanin Republike Srbije jednostavno zna, kojim putem ide i kako se država brine o njemu kad su ugroženi određeni interesi, kad je ugroženo njihovo zdravlje, kad je ugrožena ekonomija, da u datom trenutku pored očuvanja zdravlja, vakcinacije imate mere ekonomske politike koje jednostavno gledaju da zaštite i tu privredne delatnosti. Imate mere socijalne politike, znači određena socijalna davanja. Imate mere koje se odnose na povećanje plata i penzija. To je ono što pokazuje da u svakom segmentu društva mi moramo da budemo krajnje odgovorni. Statistika nam pomaže u celom tom procesu. Zato je važno da ona bude krajnje realna. To je ono zbog čega smatramo da je predlog koji se odnosi za odlaganje popisa za 2022. godinu, za oktobar mesec vrlo važan i važna odluka ne samo za parlament ovde koji će doneti tu odluku, već za sve građane Srbije. Zbog toga svi oni predlozi koji su na 26. sednici Odbora za finansije kao predlozi odbora išli su, u stvari, usaglašavanje ovog suštinskog predloga da odlažemo popis za oktobar 2022. godinu i da taj proces moramo krajnje na odgovoran način da pripremamo. U tom procesu svi učestvuju, mnoge institucije i mislim da i mi kao narodni poslanici na ovaj način učestvujemo, da jednostavno stvorimo odgovorne uslove za sprovođenje ovakvog postupka. U danu za glasanje podržaćemo ove predloge za koje smo glasali na Odboru. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi doktore Orliću, uvažena ministarka privrede, poštovane kolege, javio sam se po amandmanu kao poslanik i član poslaničkog kluba Stranka pravde i pomirenja – Ujedinjena seljačka stranka. Mislim da ovo što je gospodin Todorović, kolega Todorović, predložio, baš i potrebno zbog toga što je veoma bitno da se uradi popis stanovništva, na način da to bude sigurno, tačno, da znamo ko je gde, i ko je odakle otišao, da se vidi kakvo je stanje u svim delovima naše zemlje Srbije i demografsko i privredno i poljoprivredno i u svakom delu da znamo koliko je ljudi bilo, koliko je ostalo, koliko je ljudi umrlo, koliko se dece rodilo. To je neophodno za sve nas, posebno je to bitno za nas i sa jugoistoka Srbije, da se vidi koliko je vrlo mali broj dece rođeno, da se vidi koliko je ljudi umrlo, kolika je razlika u broju rođenih i broju umrlih, što je sve na štetu nataliteta i pronatalitetne politike. Ja sam iz jedne male opštine Svrljig, gde je to očit primer, gde se, kao i prethodni popis koji je rađen, vidi velika razlika, preko 25% ljudi je manje nego što je bilo pre popisa. Očekujem da će i sada biti isto, što znači da ovaj naš predlog amandmana koji je Vlada usvojila i koji ćemo mi izglasati ovde danas na Skupštini, bilo bi dobro da se to usvoji i popis stanovništva će biti produžen za period od 18 meseci. To je stvarno ispravno zbog ove situacije u društvu, pandemije, zbog velikog broja ljudi koji su zaraženi, zbog velikog broja ljudi koji shvataju neke stvari neozbiljno, zato što naša zemlja Srbija i naš predsednik i Vlada su obezbedili veliki broj vakcina. Ljudi su počeli da se vakcinišu, što je ispravno. Iskoristio bih priliku, danas je svetski Dan zdravlja, i čestitao bih zdravstvenim radnicima i zahvalio im se što rade za narod, što rade za sve. Hvala vam, dragi doktori, drage sestre, dragi vozači, svi koji ste u zdravstvenoj zaštiti Srbije. Vi ste sada naša jedina odbrana od ove pandemije. Ali, tu smo i mi, koji moramo potencirati da se radi imunizacija, tu smo mi koji moramo biti primer da je potrebno da se ljudi vakcinišu, da se što veći broj vakciniše i da to uradimo što pre, i prvu vakcinu i revakcinu, i da na taj način suzbijemo ovu zarazu, zaustavimo njeno širenje i spasimo i naše stare ali i sve naše ljude u Srbiji. Mi smo vodeća zemlja u svetu gde se vakcinacija radi na ovakav način. Imamo sada i mogućnost da se i u seoskim područjima radi vakcinacija, da se ide na teren, jeste da imamo problem zdravstvenih ambulanti, zdravstvenih domova zdravlja, zato što imamo nedovoljan broj doktora, nedovoljan broj radnika. Takav primer je i u mojoj opštini, gde ima mnogo manji broj doktora i sestara i radnika koji rade na terenu, gde se zatvaraju ambulante, a to je sve na štetu naših seoskih područja. Mogu da podsetim, to svi znamo, koliko je veliki problem u tim rubnim područjima naše zemlje, gde je i opština Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, Babušnica i veliki broj takvih opština, a to važi i za Rašku oblast i za ostale delove Srbije, gde ima veoma stara populacija ljudi. Tu moramo dati mogućnost da mogu ljudi da se leče, da se obezbedi dovoljan broj ekipa zdravstvenih radnika, a posebno sada, kada je ova pandemija. Mislim da će se vrlo brzo postići taj broj koji treba da bude odrađen imunizacijom – dva miliona i više ljudi, do kraja ovog meseca ili početkom maja meseca. Ja sam u to siguran, zato što su naši zdravstveni radnici, zato što najveći broj naših građana je video da je imunizacija nešto što je jedino, a koja se dobija putem vakcine. Vakcina je spas za situaciju u našoj zemlji. Još jednom, pozivam sve moje prijatelje, sve građane, sve ljude koji žive na selu i od sela na jugoistoku Srbije i u celoj Srbiji, da se vakcinišu, da zaštite sebe, da zaštite sebi svoje najbliže i na taj način biće sigurnija budućnost za sve nas. Uvažena ministarka, što se tiče ovog popisa stanovništva, to je veoma bitno, ali još je bitnije kad to uradimo, da se mnogo veći broj ljudi zaposli. Konkretno, vaše ministarstvo radi ono što je potrebno. Ja vas pozivam da obiđete i opštinu Svrljig i ostale opštine na jugoistoku Srbije, jer, verujte mi, tamo je veoma teška situacija. Mi smo do 2000. godine imali veći broj radnika nego broj stanovnika. Posle 2000. godine sve je otišlo na nešto što nije dobro – uništene su fabrike, privatizacija je urađena na štetu radnika, stečajni upravnici su radili na štetu radnika i društva, a sve je to doprinelo tome da sada imamo potrebu da vaše ministarstvo koje vi vodite i vi sada stavite akcenat na takve opštine i da putem određenih mogućnosti, kroz subvenciju u upošljavanju, kroz oslobađanja za naše privredne subjekte, da se omogući da se dovede neka investicija kod nas u Svrljigu. Juče je naš predsednik Srbije, gospodin Vučić, primio vakcinu u Rudnoj Glavi, u Majdanpeku, i tamo je obećao da će uraditi nešto, da će dobiti određeni broj radnika neka firma. Ja vas pozivam da dođete u Svrljig, da se tamo pomogne malo tim ljudima, da se tamo otvore neki privredni subjekt, gde bismo uposlili ljude, jer stvarno veliki broj naših ljudi ide iz te naše sredine ne samo u velike centre, Niš, nama je Niš najbliži, nego i van granica Srbije. Da bismo imali dobro stanje i popis stanovništva, naši ljudi treba da ostanu. Ali, mi moramo uposliti ljude. Ja sam siguran da vi imate veliko iskustvo. Mi se znamo od ranije, kada sam bio kod vas u Trsteniku, zbog nekih potreba u vezi poljoprivrede i zato mislim da bi bilo dobro da obiđete jednu sredinu, opštinu Svrljig, a tu je i opština Babušnica, opština Pantelej, to je opština sa teritorije grada Niša koja je isto nerazvijena. Svi mi imamo potrebe da vaša pomoć dođe, da se obezbedi makar jedna investicija i uposli 150 do 200 ljudi. Mi se sada trudimo da obezbedimo zonu industrije, da na tom mestu ima zainteresovanih privrednika, da dođu i otvore firme, ali, uz vašu podršku biće mnogo lakše. Dragi moji sugrađani, dragi moji prijatelji, drage kolege, ja mogu da kažem još nekoliko stvari vezano za ovu imunizaciju, za vakcinaciju. Mislim da je to veoma bitno. Ali, s druge strane, ja sam kao pravoslavni vernik čovek koji će uvek pomenuti za nas crveno slovo, danas su Blagovesti, blag dan, današnji dan je dan kada treba neki veliki poslovi da se rade, danas naše mlade žene i mlade mame imaju mogućnost da i u narednom periodu dobiju decu i ovo crveno slovo je vrlo bitno. Ovog trenutka svim našim pravoslavnim vernicima čestitam Blagovesti, sa željom da im ova godina bude rodna i blagorodna, kako na njivi, tako i u kući. Uvažena ministarka, kolege poslanici, građani Srbije, siguran sam da ćemo mi imati mogućnost da zaustavimo ovu pandemiju, da obezbedimo radna mesta, da pojačamo natalitet i da omogućimo da se naši stari ljudi osećaju sigurnije, a to možemo kada smo složni i na ovaj način, kada razmišljamo samo pozitivno. Još jednom, ja ću kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke i ispred poslaničkog kluba Stranka pravde i pomirenja-Ujedinjena seljačka stranka glasati za predlog amandmana i za odlaganje popisa stanovništva, zato što je to neophodno, zato što je to potrebno. Još jednom – poziv svima da se vakcinišu.
Zahvaljujem, gospodine Miletiću. Samo informacija. Preostalo vreme od grupe za vas je šest minuta. To vreme niste trošili. Vreme ovlašćenog je minut i 40. To vreme ste koristili. Reč ima ministarka. Izvolite.
Hvala. Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, zahvaljujem se, prvo, na podršci u vezi amandmana. Dva amandman je podneo naš predstavnik poslanik Đorđe, četiri amandmana Ministarstvo finansija, tako da je sve to opravdano, i sami ste svi to izneli, sa pandemijom, da jednostavno moramo to da odradimo zbog efikasnosti i zbog bezbednosti svih građana, i onih koji vrše popis i onih koji su naši građani i u seoskim sredinama i u gradovima. Žao mi je što sada nije tu predstavnik Sandžaka. Jeste da je podržao listu, ali sam htela da ga zamolim i upozorim da bi trebao kao poslanik da vrši malo agitaciju i usmeravanje svojih sunarodnika za imunizaciju, za vakcinaciju, jer, jednostavno, kod njih je najmanji broj ljudi koji su prihvatili vakcinaciju. To je stvarno šteta. Ja sam ove nedelje planirala da obiđem Novi Pazar, Sjenicu i Tutin i iz tih razloga sam odustala. Jednostavno, Ministarstvo privrede i ako želi da pomogne, vi sami ne radite na tome da tražite pomoć u tom smislu da odgovorite na takav način. Iz tih razloga vas molim da edukaciju svojih ljudi i stanovništva malo odradite da biste mogli da imate svu pomoć i što se tiče investicija i drugih pomoći iz naših projekata gde stvarno mogu da imaju vajde. Jednostavno, ne mogu ni svoje ljude da ugrozim, da odvedem u takvu sredinu gde oni sami odbijaju. Čak i medicinsko osoblje odbija da se vakciniše. To je ono što se tiče vas. Što se tiče gospodina iz Negotina, ja za vikend idem dole, ali sam planirala Pirot, Babušnicu i Dimitrovgrad. Gledaću sledećom prilikom da i Negotin uvrstim, jer ne mogu stvarno sve da stignem. (Ljubiša Stojmirović: Svrljig.) Svrljig, jel da? Dobro, nema problema. Stvarno je Srbija ogromna, kada pogledate kartu ne deluje vam mnogo velika, ali imamo mnogo gradova, mnogo sredina u koje treba stvarno da uđu investicije, da se nešto pomogne i iz svog domena, iz Ministarstva privrede gledaću da obiđem svako mesto u Srbiji i svaki okrug, gde ćemo moći nešto da uradimo i da pomognemo. Imate moje obećanje da ću sledećom prilikom da dođem i u Svrljig i javiću vam se sigurno. Zahvaljujem se, takođe, i na podršci, što se tiče amandmana, i hvala vam na tome.
Zahvaljujem. Reč ima Samir Tandir, pravo na repliku.
Želim da se zahvalim ministarki na osvrtu na moju diskusiju. Ja sam šef poslaničkog kluba Stranke pravde i pomirenja. Lider naše stranke akademik Muamer Zukorlić više je puta isticao to što ste i vi sada kazali. Znači, situacija u Novom Pazaru i Sandžaku, usled pandemije izazvane korona virusom, nije dobra, kao i u celoj državi. Što se tiče vakcinacije, ključnu odgovornost snose ljudi koji rukovode zdravstvenim institucijama. Da li je tako? Znači, ne postoji izlaz iz ove situacije, a da se ne ide preko imunizacije, odnosno vakcinacije. To je svakom potpuno jasno. Znači, ono što struka kaže, ne mogu ja o tome da govorim. Mi moramo poštovati preporuke kriznog štaba, ljudi koji su stručno osposobljeni da menadžerišu ovom krizom. Kada govorimo o toj odgovornosti, ja vas pozivam da posetite sandžačke opštine, posetite Prijepolje, Novi Pazar, Sjenicu, ali vas molim da iskoristite snagu svoga autoriteta i na Vladi i kada je prisutan ministar zdravlja. Više puta smo govorili, znači, 15 godina dva čoveka vode Zdravstveni centar Novi Pazar. Da vidimo ko vodi lokalnu samoupravu u Tutinu, a gde je ubedljivo najlošija situacija kada je u pitanju vakcinacija građana? Znači, ne možemo da generalizujemo odgovornost. Ja preuzimam odgovornost za ono gde su kadrovi Stranke pravde i pomirenja. Ono gde nisu naši kadrovi ili su preko deceniju i po neki drugi kadrovi, oni moraju da preuzmu odgovornost i da izađu i pred vas i pred Vladu i pred građane i da kažu – ljudi, mi ne znamo ovo da radimo, znamo krizu koja je bila leto 2020. godine, ubedljivo je najgora situacija bila u Novom Pazaru. Nije zato odgovorna predsednica Vlade, iako su neki iz Novog Pazara pokušali da prebace odgovornost na Vladu, na predsednicu Vlade i predsednika država. Ne, prvenstveno je odgovornost na nama. I ako je Samir Tandir ili moja stranka negde rukovodi zdravstvenom institucijom, ja ću da preuzmem odgovornost i ako ne znam da je rešim ja ću da podnesem ostavku. Tako moraju svi da se pogledaju u ogledalo, da pogledaju ministre i Vladu i vas i da preuzmu odgovornost. Prema tome, slažem se delimično, ali nema generalizacije. Ko ima odgovornost, čija stranka ima odgovornost treba da preuzme odgovornost. Hvala vam.
Hvala. Obrisaću listu, da bi ministarka mogla da se prijavi za reč. Izvolite.
Hvala. Kada sam o tome malopre govorila nisam mislila direktno na vas, što je i normalno da ne možete kao jedinka da vršite pritisak. Konkretno sam mislila, to što se tiče predsednika države, premijerke i uopšte Vlade, država Srbija je uradila najviše, maltene, u svetu, što se tiče same vakcinacije, nabavke vakcina i svi nam zavide na takvom uspehu. Dakle, tu nema govora o nekoj krivici i prebacivanju krivice na Vladu i na predsednika i na premijerku. Krivim opštine, ono što sam i rekla, da li su sad predstavnici opština, koja stranka, ja nisam ulazila u to, smatram da su odgovorni svi, ali ljudi ne mogu da se nateraju silom, već samo normalnom edukacijom. Znači, niko vas ne može da natera, ni zakon čak, da se vakcinišete ako vi to nećete, ali sam smatrala da bismo jednom dobrom edukacijom među stanovništvom, mogli da pomognemo. Vi morate da uradite između sebe edukaciju, da popričate o tome, jer očigledno je na vašem terenu najgora situacija što se tiče vakcinacije. Prošlog četvrtka, kada smo imali pitanja, nismo ni stigli do toga, imala sam pitanja baš povodom investicija u delu muslimanskog stanovništva, ali nismo stigli do toga, nije ni bitno, ali hoću da vam kažem da imate mogućnost da koristite sredstva, da dobijate pomoć i sve, ali morate i vi da budete na liniji, da stvarno pomognete, što se tiče tog drugog dela, da bismo mi mogli vama da pomognemo. Mislim da ste me razumeli. Hvala.
Hvala. Reč ima Samir Tandir, dva minuta.
Hvala, ministarki, na pozivu i ja ću inicirati sa svoje pozicije posetu Ministarstvu, razgovorima. Znači, što se tiče pozicije i predsednika države i predsednice Vlade, kao građanin, kao Bošnjak, i kao musliman, mogu da kažem da je od demokratskih promena 2012. godine, preko 2014. godine, jer je ovo Vlada kontinuiteta, se permanentno radi na poboljšanju prilika u Sandžaku i poboljšanju stanja bošnjačkog naroda. Rekao sam u prvom obraćanju da nama režim demokratske stranke i Borisa Tadića nije dopustio da formiramo Bošnjačko nacionalno veće. U takvim smo mi uslovima živeli i ti danas govore o poštovanju ljudskih prava, poštovanju Ustava, izbornim uslovima itd. Hajde, molim vas. Što se tiče, hoću još jednom da podsetim, da je u jeku pandemije, krize, predsednik države donirao respiratore, da je nažalost od pojedinaca iz mog naroda to naišlo na osudu, ali hoću da vam istaknem da, nažalost, i dan danas ti neodgovorni pojedinci čine lokalnu vlast ili tek treba da uđu na vlast u Novom Pazaru. To su sad pitanja. To nije samo moja odgovornost, nego i odgovornost svih nas, pa da se pogledamo u oči. Ono što je odgovornost moja i moje stranke, ja ću da je preuzmem, ali zdravstveni sektor, nažalost, vode neki drugi ljudi. Ja onoliko koliko mogu sa ove pozicije da utičem, utičem, to znaju ljudi, i pozivam građanke i građane da uđu u proces imunizacije, jer ne postoji drugačije rešenje za ovu globalnu pandemiju. Što se tiče rezultata, mislim da su oni više nego jasni kada je u pitanju broj vakcina, broj respiratora i da tu treba skinuti kapu državnom vrhu i predsedniku i predsednici Vlade, ali moramo da vidimo ko nam vodi zdravstvene ustanove na lokalu, ko je taj u Tutinu koji vodi zdravstvene ustanove, ko vodi lokalnu samoupravu i ko sada treba da uđe ponovo na vlast u Novom Pazaru. To su isti oni koji su kritikovali predsednika Vučića kada je donirao respiratore Novom Pazaru. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, nema sumnje da je odlaganje ovog zakonskog projekta veoma značajno, jer nam treba određen vremenski period da bi se dobro i kvalitetno pripremili. Kako kažu u nauci – organizacija je pola urađenog posla. Da bi uradili posao, moramo dobro da organizujemo, da se pripremimo i neće izostati rezultati. Šta nam sve omogućava popis stanovništva, već su govorile moje kolege. Ima tu mnogo toga što mi moramo da menjamo i sa popisom i bez popisa. Pretpostavljam da smo svi svesni koliki nam je veliki problem u kadrovskoj strukturi stanovništva. Popis će sigurno sagledati i ovaj deo, ali mi ne moramo da čekamo na popis da bi popravili tu kadrovsku strukturu. Današnje stanje u našem obrazovnom sistemu je takvo da svi teže da postanu inženjeri, pravnici, ekonomisti, magistri, masteri, doktori nauka itd, ali smo zaboravili jedan veoma značajan obrazovni deo, a to je kvalifikovana i visokokvalifikovana radna snaga. Širom Srbije, posebno u Beogradu, velika je građevinska akcija, odnosno izgradnja građevinskih objekata i oni koji žele mogu da prošetaju Beogradom i drugim gradovima i da pogledaju na ogradama tih gradilišta, veoma često ćete pronaći oglas gde kaže – potrebni armirači, potrebni tesari, potrebni stolari, zanatlije i tako dalje. E, tu mi moramo da povedemo računa, tu smo se ogrešili u planiranju i vođenju tog dela obrazovnog sistema. Nama već sada nedostaje mnogo, mnogo tih kvalifikovanih i visokokvalifikovanih radnika. Ono što smo propustili ne tera nas sada da sednemo i da kukamo i da plačemo, nego da gledamo da pomognemo i da stvorimo nove ljude koji će se baviti tim poslovima. Evo, ja ću dati jedan predlog, premda ministar Ružić nije tu, ali čuće on to. U Crnoj Travi postoji Građevinska škola i ta Građevinska škola ima velike kapacitete. Ima Dom učenika gde može da primi, internat i dom, gde može da primi oko sedamdesetak prolaznika. Ja sam predlagao prethodnom ministru dajte da napravimo umesto što zatvaramo Građevinsku školu u Crnoj Travi, dajte da napravimo tamo "majstorsku akademiju" i da iskoristimo trenutak dok imamo stručne i kvalitetne ljude koji mogu da prenesu znanje novim naraštajima, koji mogu da ih obuče i nauče kako da rade kvalitetno taj posao. Ako budemo čekali još pet, deset ili više godina, ne da nećemo imati i te kadrove, nego nećemo imati ni one koji mogu da ih nauče i da im prenesu to znanje. Kako je živela Srbija u nekim vremenima, prošlim? Naši mladi ljudi su odlazili širom Evrope i širom sveta, učili, sticali znanja i vraćali se u Srbiju da ta znanja prenesu naraštajima koji dolaze. A šta mi danas radimo? Mi danas naučimo, obrazujemo ljude i onda im otvorimo put u jednom pravcu da odu u Evropu, Ameriku, širom sveta da znanja koja su stekli ovde prenose drugima i da rade za druge, umesto da vrate svojoj otadžbini, da vrate svojim roditeljima, zemlji koja im je pomogla, jer kod nas je još uvek relativno jeftin taj obrazovni sistem, odnosno školovanje, čak jedan deo je i besplatan. Moramo tu da se pokažemo u obrazovnom sistemu, da dođu velike promene i da stvorimo novu veliku grupu tih ljudi koji će se baviti zanatima i zanatstvom. Nemojte za 10 i 15 godina da dođemo u situaciju da ne znamo da promenimo ventil ili da nema ko da promeni ventil ili osigurač, a to će se desiti. S druge strane, šta još moramo da uradimo, a tu takođe može taj popis da nam pomogne? Moramo da povedemo više računa o zdravstvenom sistemu o kome ja sada neću govoriti, jer o zdravstvenom sistemu je mnogo toga rečeno i ja se slažem sa tim. Naša je velika sreća što smo sačuvali taj primarni zdravstveni sistem i to je u ovoj muci koja nas je snašla pokazalo se kao veoma korisno i veoma dobro. Zato moramo da ga još ojačamo i da u budućnosti ne dozvolimo da imamo ovakva iznenađenja. Ali, imamo dosta problema i u oblasti kulture. A, kultura je ogledalo svake zemlje, ogledalo svake nacije. Moramo da sačuvamo naša kulturna dobra. Moramo jedanput već da donesemo taj zakon o pismu i ćirilici o kome se govori milion godina i kažu negde u nekom zapećku, u nekoj fioci stoji, nigde ga nema. Mi smo počeli mnogo da kvarimo naš jezik. Upotrebljavamo previše tih stranih reči. Ja razumem da je došla digitalizacija, da je to jedna nova era u poslovanju, ali moramo da svoje reči i svoj jezik poštujemo. Juče je bilo 80 godina od zločinačkog bombardovanja fašističkih sila Srbije, odnosno Beograda. Tom prilikom Nemci su kao legitimni cilj odredili i Narodnu biblioteku, biblioteku koja je čuvala kulturnu građu Srbije, koja je čuvala stotine hiljada knjiga koje su govorile o našoj kulturi, o našoj prošlosti. Ne mogu da shvatim nekoga ko je spreman da uništava knjige. Knjiga nam je osnova znanja, knjiga je osnova mudrosti. Iz nje smo sve naučili, sa njom smo išli u bolju budućnost. I šta se nama dešava? Eto, to je jedan primer kako smo mi neodgovorni prema svojoj kulturi, prema svojoj tradiciji, prema istoriji. Naša biblioteka koja je tada uništena na Kosančićevom vencu, kako izgleda danas? Jedna rupa najobičnija na kojoj ima malo tog građevinskog materijala i ništa dalje. Nije velika mudrost, nije ni veliki izdatak sagraditi tu biblioteku i pokazati i tim našim neprijateljima, zlotvorima da nisu uspeli da unište taj kulturni duh Srbije i na kraju krajeva vratiti tu biblioteku na mestu gde je nekada i bila. Imamo dosta te kulturne građe koja može da bude pohranjena u tom objektu. Juče sam gledao na televiziji, bio je čovek koji je direktor biblioteke, govorio je o tome i nažalost nekako povezano sve se dešavalo 6. aprila. Dana 6. aprila je sagrađena, 6. aprila srušena, 6. aprila ovo, 6. aprila ono. Dajte da iznenadimo Srbiju, da iznenadimo našu kulturu, da napravimo tu biblioteku. Kažu da je to neko zdanje na dva sprata, da napravimo i da je otvorimo, eto 2003. godine neka bude 6. aprila. Neko će reći - za to su potrebna sredstva, ovo-ono. Ja mislim da je to najmanji problem, evo sada ću vam reći i zašto. Svih ovih meseci, pa i godina i dana čitamo, razgovaramo i pričamo o borbi protiv kriminala i tu se spominju neki ljudi koji su enormne sume novca na račun Srbije prebacili sebi na svoje račune, neću da im spominjem imena, ima ih na svim stranama, i stvorili ogromna bogatstva. Dajte neka oni probude u sebi taj duh poštovanja zemlje koja im je omogućila da stvore toliki kapital. Onako kako je kapetan Miša Anastasijević otečestvu ostavio mnogo zadužbina, tako i oni neka naprave tu biblioteku. Ima ih desetine, ima ih stotine koji mogu bez da osete, da odvoje makar po milion evra i ne biblioteku, nego mnogo toga možemo sa tim novcem da napravimo. Ne odnosi se to samo na pojedina ministarstva. Trenutno su ministri tu, ne zna, jedan, drugi, teći, peti, ali ministarstva su isto živ organizam. Posle jednog ministra dolazi drugi ministar. Svi moramo da se trudimo da vodimo računa i o zdravstvenom i o obrazovnom sistemu, i o kulturi i da pokažemo svima da je Srbija ne mala, kako oni kažu, nego da je to zemlja velikih, mudrih, pametnih i poštenih ljudi. Nadam se da će i ovaj popis pripomoći tome i da ćemo svi mi, svako na svoj način, neko što će stalno ovako da bude dosadan kao ja i da priča o tome, neko finansijski, neko će stručno da to uradi i izgradi i da pokažemo da ne može niko da uništi ni našu kulturu, ni naš slobodarski duh. Izvinjavam se još jednom ako sam bio dosadan i hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima Jasmina Karanac.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ja ću pre nego što budem govorila o amandmanu kratko se osvrnuti na diskusiju ministarke Atanacković. Poštovana ministarko, ja se u jednom delu slažem sa vama kada ste rekli da je u Sandžaku, u Novom Pazaru slab odziv za vakcinaciju, ali se ne mogu složiti sa vašom odlukom da ste upravo iz tog razloga doneli odluku da vi i vaši saradnici ne odete u planiranu posetu tom kraju naše zemlje. Ja baš smatram upravo suprotno, da vi ministri, mi narodni poslanici svojim primerom treba da pokažemo da treba da se vakcinišemo i upravo da odlazimo u mesta gde je vakcinacija zakazala. Trebate da sledite primer predsednika Srbije koji je u najgoroj epidemiološkoj situaciji nosio respirator u Novi Pazar, premijerku Anu Brnabić koja je takođe nosila lekove i kada nije bila na najbolji način dočekana u Novom Pazaru. Treba mi i vi na terenu da se uverimo koliki je nadljudske napore ulažu svi zdravstveni radnici i lekari i medicinske sestre i lokalni lideri da bi se izborili sa ovom pandemijom. Evo, recimo, u Rudnoj Glavi takođe je odziv za vakcinaciju bio minimalan i tamo se ljudi nisu vakcinisali, ali zato je predsednik Vučić juče bio tamo da svojim primerom pokaže. Ovo nije bila kritika, ja se samo nadam, ovo je bilo jedno dobronamerno upozorenje i ja mislim da ćete vi svoju odluku promeniti i da ćete otići tamo. Sada da se vratim na amandman. Smatram da je predlog da se popis odloži za godinu dana jedino ispravno, racionalno i odgovorno rešenje u ovom trenutku, jer koliko god da je popis važan treba da nam zdravlje ljudi i njihova bezbednost budu na prvom mestu. Ako uzmemo u obzir činjenicu da je 20.000 kandidata predviđeno za instruktore i popisivače, da popis pored rada na terenu podrazumeva i pripremu koja traje mesecima, onda je i jasno zašto je popis odgođen za godinu dana, da bi se izbegao rizik kod zaražavanje velikog broja građana. Moram ovde da napomenem da jedini način da se vratimo normalnim aktivnostima i normalnom životu i da popis iduće godine sprovedemo na najbolji mogući i najbezbedniji način je da se pridržavamo svih epidemioloških mera i da se vakcinišemo u što većem broju. Mislim da je privilegija građana ove zemlje da imamo dovoljan broj vakcina, da imamo veliki izbor da možemo da se opredelimo između četiri vakcine, da čak mogu da se vakcinišu i oni koji se nisu prijavili preko e-Uprave. Od danas su otvoreni punktovi po opštinama i gradovima za sve stanovnike koji žele da se vakcinišu, a da se za to nisu prijavili elektronskim putem. Čak nam odaju priznanje i neke druge zemlje, Italija, italijanski mediji ovih dana masovno hvale Srbiju, oni hvale i proces imunizacije, hvale i to što je ova država uspela da obezbedi vakcine. Čak i susedna Hrvatska koja se ne izjašnjava tako često pohvalno o nama, pohvalila je proces imunizacije. Takođe, ambasadori stranih zemalja u Beogradu su zahvalni što je ova država omogućila da se vakcinišu predstavnici diplomatskih odeljenja i njihove porodice i zato smatram da ne postoji nijedan razlog da građani Srbije koji imaju mogućnost ne iskoriste to pravo. Još samo na kraju želim da napomenem da je danas Svetski dan zdravlja i da je ne najbolji način da se zahvalimo, odužimo i olakšamo situaciju svim lekarima i svim zdravstvenim radnicima koji brinu o našem zdravlju, da poštujemo epidemiološke mere, da se vakcinišemo kako bismo što pre izašli iz pandemije. Hvala.
Hvala. Reč ima ministarka.
Zahvaljujem se. Smatrala sam da je to konstruktivna kritika. Nisam ni mislila da ih uopšte ne posetim. Taman posla, ja sam i rekla da svaki vikend koristim i obilazim bar dva ili tri grada i bar po jednu ili dve firme u tim gradovima. Idemo u firme i smatram da je sada trenutno ogroman rizik da jednostavno i posećujemo te firme. Prvo ni mi ne znamo da li smo nosioci, ako tako pogledamo i ako smo se vakcinisali možemo da budemo nosioci. Smatrala sam da je po procentu koji je najmanji, znači, tamo u njihovoj opštini, da sačekamo jedan period, možda malo da se ljudi edukuju, da se više vakcinišu i normalno da ćemo otići. Ne bežim od odgovornosti niti od toga da mi ne učestvujemo u tome. Uostalom i u svako drugu opštinu da odemo isto sigurno postoji broj ljudi koji nisu ni vakcinisani, niti se vakcinišu, ali ipak idemo. Znači, nismo od toga da hoćemo striktno da se držimo toga, ali trenutna situacija, to sam htela baš da skrenem poslaniku iz Sandžaka da malo više rade na tome, da ljude nateraju možda rečima i ubeđivanjem nekim da se vakcinišu, da shvate koliko je bitno za privredu uopšte i za život, prvo za svoje ukućane, pogotovo za privredu i za razvoj dalje da se ljudi vakcinišu, da znaju šta znači da što pre završimo sa vakcinacijom i revakcinacijom i da krenemo u praktičnu ekonomiju u rastu, prosperitet, jer jednostavno ne možete očekivati od firmi koje imaju odsutnih po 50 do 100 ljudi i da mogu da rade normalno i da funkcionišu, a svi su im bolesni. O tome se radilo, ne zato što se bojimo nečega ili smatramo da ne treba da idemo, nego jednostavno posećujem firme. Ne idem u grad i ne idem da ovako obilazim ta mesta, nego jednostavno idemo u firme gde smo pomagali ili gde treba da pomognemo nešto iz naših programa i stvarno iz tih namera, najbolju nameru sam imala kada sam to rekla da hoćemo da odemo tamo i da im pomognemo. Kao što je pitao i gospodin iz Svilajnca, svi traže pomoć od nas i mi stvarno radimo na tome da obiđemo maltene svaki grad i u svakom gradu bar po jednu ili dve firme i da vidimo šta im je potrebno, šta možemo da uradimo za njih i iz tih razloga sam to i rekla. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Mihailo Jokić.
Poštovana gospodo, mislim da je ovo odlaganje realno, ali ono što je najvažnije, da li će to biti oktobar 2022. godine ili novembar itd. to je manje bitno, najvažnija stvar u ovoj borbi protiv korone jeste što će Srbija obnoviti Torlak, što ćemo mi proizvoditi vakcinu. Zahvaljujući dobroj spoljnoj politici mi ćemo dobiti i Torlak jedan. Znači, imaćemo i proizvodnju kineske vakcine. Ovi koji ne vole ovu zemlju, koji ne vole ovaj narod, koji ne vole nas koji smo na vlasti, sasvim normalno, itd, ne mogu prosto da veruju kako je Srbija došla u situaciju da ima četiri vakcine, a da recimo jedna Nemačka ili mnogo jače zemlje nemaju nijednu ili imaju jednu, ali nedovoljno. Stalno smo ovde isticali, i ja to ponovo želim da istaknem, da je dobra spoljna politika, izvanredna spoljna politika Srbije, koju vodi naš predsednik, doprinela tome da mi možemo da zakucamo na svaka vrata. Nismo ni na levoj, ni na desnoj, mi smo na svojoj strani. Vodimo računa o sebi i odgovorno tvrdim i mislim da oni koji su i na levoj ili na desnoj strani želeli bi da budu u poziciji na kojoj se mi nalazimo. Imamo svoj put, svoj stav i to je doprinelo da se Srbija u ovom trenutku nađe u najpovoljnijoj situaciji jer ćemo mi koronu pobediti. Pobeda je tu, ali niko nama ne garantuje da ovi koji su napravili možda ovo da se neće pojaviti i mutirana, da se neće pojaviti, da tako kažem, pod znacima navoda korona jedan, a da ćemo savladati i koronu jedan i koronu dva i koronu tri itd. To jeste povećane plate zdravstvenim radnicima. Nikada zdravstveni radnici, to mora da se kaže, nisu imali te plate koje imaju danas i medicinske sestre, svi koji rade u zdravstvu. Nikada nismo imali tako jaku infrastrukturu, takvu opremu kao što imamo danas. Pored predsednika Republike, naravno i ministar zdravlja je za to zaslužan. Stvoreni su uslovi da mi možemo da pobedimo sve ono što može da nam se desi. Tu nema neizvesnosti. Sa Torlakom i Torlakom jedan mi smo na sigurnom putu da nema za nas iznenađenja i da će se sigurno uslovi stvoriti da to bude i pre oktobra 2022. godine. Hvala i toliko od mene.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka, poštovani građani, poslanička grupa JS je u diskusijama oko Predloga zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstva i stanova 2021. godine potvrdila da će ovaj predlog zakona podržati u celini. Kako predloženi amandmani na ovaj predlog zakona govore o produženju rokovo za popis, a obrazloženje je da je epidemiološka situacija direktno utiče na mogućnost i kvalitet popisnih radnji to je za poslaničku grupu JS dovoljan razlog da i ove amandmane prihvatimo i glasamo za njih u danu za glasanje. Metod koji se koristi prilikom popisa je unapređen u odnosu na 2011. godinu kada je poslednji popis urađen, ali i dalje to popis metodom intervjua. Dakle, popisivači moraju da uđu u stan ili kuću i na taj način obave svoj zadataka, a epidemiološka situacija je takva da ne bi bilo najbolje rešenje, jer sam proces popisivanja u zavisnosti od broja članova domaćinstva, brzine popisivača i drugih elemenata bi trajali nekoliko desetina minuta. S tim u vezi, samo obrazloženje amandmana usled trenutne situacije na mestu i mi ga zato i podržavamo. Unapređenje samog popisa je u skladu i sa vremenom u kome se nalazimo i sa opredeljenjem Vlade da je digitalizacija jedan od prioriteta i da se na njoj intenzivno radi tako da će i popis vršiti dobro obučeni popisivači na laptopovima, sa elektronskim obrascima i softverom koji u sebi sadrži pravila logičke kontrole. To kao rezultat daje i skraćeno vreme obrade, smanjene greške, ili da ih nazovemo omaške na minimum, kao i statističku obradu, ne samo na celom uzorku, tj. celoj teritoriji Republike Srbije, već i na uzorku manjih jedinica, kvartova, delova naselja, i slično. Čak se i ovim popisom obezbeđuju koordinate samih stambenih objekata, a sami preliminarni rezultati mogli bi se očekivati već nakon mesec dana. Produženje rokova koje daju ovi amandmani može još više da doprinese poboljšanju kvaliteta popisa, jer dva osnovna elementa koja su bitna za ovaj kvalitet radnji jesu selekcija i obuka. Kako je potrebno selektovati oko 20.000 što popisivača, što instruktora, koji moraju da imaju osnovna iskustva i znanja u radu sa računarom, produženje roka daje mogućnost da izaberemo kvalitetniji kadar koji će se baviti ovom problematikom, pa je i sama obuka tih istih ljudi bi bila olakšana. Dakle, imamo vremena da nađemo dosta kvalitetnih ljudi koji će ispuniti uslove da ovaj popis bude maksimalno dobro urađen. Inače, ovo bi trebalo da bude i poslednji popis koji će se baviti ovom metodom, metodom intervjua, tj. da popis vrše popisivači na terenu. Očekujemo da do 2031. godine digitalizacija zaživi u svom punom sjaju, pa će se budući popis vršiti putem raznih administrativnih registara, odnosno raznih baza podataka koje bi bile ažurirane bar mesečno. Na taj način bi onda popisi mogli da se obavljaju mnogo češće nego što je to sada kod današnjih tradicionalnih na 10 godina, koji su inače veoma veoma skupi, kao vidimo zahtevaju jako kompleksnu organizaciju. Još jedna mogućnost, koja se sama nameće, produženjem ovih rokova zbog pandemije Kovid-19, jeste da se radi na popularizaciji popisa. U smislu pojašnjenja građanima da sve podatke koje daju popisivačima jesu statistički poverljivi. Treba naravno reći da se individualni podaci svakog građanina koriste samo u statističke svrhe i da su ti podaci potpuno bezbedni i individualno anonimni. Naime, još u samom laptopu prilikom unošenja u elektronski obrazac oni se kriptuju, pa da laptop slučajno ne stane niko ne može doći do podataka iz njega. Takođe, postoji i primarno i sekundarno prikrivanje podataka koji ima za cilj da se na kraju i statističkoj analizi ne zna o kom pojedincu je reč, pa makar on i sam bio statistički gledano u bazi od nekoliko miliona ljudi. To govorim sa ciljem da svaki građanin zna da kakve god podatke on istog trenutka postaju anonimni. Čak i popisivači imaju obavezu čuvanja službene tajne. Ovo je bitno iz razloga što trebamo očekivati da dobijemo odgovore na sva postavljena pitanja iako Ustav garantuje svakom pojedincu da na pojedina pitanja ne mora da se izjasni. Interes svih je da imamo kompletan skup svih podataka, jer samo iz takvog kompletnog skupa i sa ovim unapređenim softverskim sistemom mogu da se izvlače kvalitetni zaključci, rešenja i odluke koje su u interesu svih građana Republike Srbije. Uzgred, da napomenem još jednu bitnu karakteristiku popisa. Popis u gradskoj sredini i u ruralnim područjima nikako nisu isti. Popisivači u ruralnim sredinama se suočavaju sa mnogim izazovima, u zavisnosti od same razvijenosti ruralnog područja, ako i usled razuđenosti samog tog područja. Do sada smo stalno govorili o ruralnim sredinama, o srpskim selima i uvek naiđemo na to da ako unapredimo selo, unapređujemo i te oblasti o kojima govorimo, kao što danas govorimo o popisu, kao što smo pre neki dan govorili o širokopojasnom internetu ili o vakcinisanju ljudi gde zdravstveni radnici moraju da odu u ta ruralna sela. Dakle, nisu isti uslovi za popisivače npr. u Jagodini sa 52 sela i asfaltom do svake kuće i ruralnih sela na jugu Srbije, o kojima često govorim ovde. To govorim iz razloga što još jedan od primarnih ciljeva Vlade, pored digitalizacije je i dobar put, što se pokazuje i na delu. Hajde da ta dela prebacimo i na sela na jugu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko, čuli smo zaista konstruktivne diskusije kada je u pitanju odlaganje popisa stanovništva. Mislim da je to još jedan pokazatelj koliko je danas država Srbija odgovorna prema svojim građanima, odgovorna prema svojoj budućnosti, odgovorna sama prema sebi. To je suštinska razlika između Srbije danas i Srbije kakvu ste imali, rekao bih od 2000. do 2012. godine. Danas vlast u Srbiji služi građanima, služi interesu građana Srbije i samo građanima Srbije. Danas vlast nije tu radi sebe, nije tu da zadovolji potrebe ministara, da zadovolji potrebe državnih sekretara, pomoćnika, zamenika ministara ili bilo kojih drugih funkcionera, danas vlast radi na zadovoljenju interesa građana Srbije u najširem smislu. Tako imate rezultate o kojima možemo da govorimo do beskonačnosti. Ti rezultati su merljivi i oni su vidljivi. Kažu ovi vrli opozicionari okupljeni oko fašiste i naciste Dragana Đilasa da ljudi treba da gledaju svojim očima. Tačno je, ljudi danas u Srbiji gledaju svojim očima, zato njega i ne mogu da gledaju nikako. Kada vide to zlo na televiziji, oni promene kanal. Bojim se često da neki građanin kada vidi to zlo na televiziji, ne razbije sopstveni televizor od besa, koliko je to zlo otelo ne samo milione, nego godine života svima nama. Koliko je to zlo zapravo zaustavilo Srbiju. Koliko je to zlo opljačkalo Srbiju, koliko je zlo kilometara, stotine kilometara autoputeva Srbiji uzelo da je Srbija kasnila čitavu deceniju ili dve decenije za svima ostalima u regionu, pa su nam svi pobegli. Svi su otišli daleko do Srbije. Standard u okolnim zemljama je bio mnogo viši nego u Srbiji, po 150, 200 evra u proseku je plata bila veća u državama susedima. Danas to više nije slučaj. Danas Srbija gradi stotine kilometara autoputeva, pa kažu – šta će nam autoputevi, to nama nije potrebno. Pa naravno da nije potrebno kada oni idu avionima na Mauricijuse, na razno razne egzotične destinacije, njih Srbija i ne interesuje da je obiđu i da vide kako se u Srbiji živi. Njih ne zanima da li su putevi u Srbiji negde u toliko lošem stanju da su bezbednosno opasni za građane Srbije, nas to zanima i to zanima predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Zato i ide od mesta do mesta u Srbiji. Nekima je to smešno kada se ode u neko selo na istoku, na jugu, na severu Srbije, kažu – ma, ide u neku selendru, šta će tamo, tamo žive neki starci, tamo žive neki bezveze ljudi koji nisu fensi, nisu moderni, nemaju moderne telefone. Pa naravno kod tih ljudi treba otići, tim ljudima moramo da pružimo nadu i ne samo nadu, jer sama nada po sebi ne znači ništa, već da im pružimo konkretne stvari koje će njima u budućnosti značiti da mogu da osete da država o njima brine. Tu brigu će da vide onda kada dobiju put, onda kada dobiju fabriku, onda kada dobiju vakcine, onda kada imaju moderan dom zdravlja, onda kada mogu svoju decu da zaposle, da ostanu u tom mestu da rade da bi se bavili poljoprivredom ili radili u fabrici, onda kada imaju uređenu školu, onda kada imaju i onaj toalet koji su oni ismejavali, onda kada deca ne idu u čučavac. To je suštinska razlika između Srbije kakvu mi imamo danas i one Srbije koju smo imali do 2000. godine kada je poenta bila da društvenu i državnu imovinu rasprodamo, u redu privatizacija, to je OK, hteli smo slobodno tržište, hteli smo liberalnu ekonomiju, sve je to u redu, ali nije u redu da se opljačka država, nije u redu da se pod izgovorom reformi ekonomskih, društvenih, opljačka sve ono što je narod decenijama sticao od Drugog svetskog rada do, rekao bih, 2000. godine, sve što je odbranjeno, sve što je funkcionisalo i koliko-toliko, a radilo u onim teškim uslovima devedesetih godina, strašno teškim uslovima i ratova i sankcija i zločinačkog bombardovanja, sve te fabrike su to preživele, ali nisu preživele Đilasa i taj fašističko-nacistički režim DOS-a 2000. godine. Ti ljudi su uspeli da unište ono što nije uspeo ni NATO da uništi 1999. godine i zaista su oni u tome umetnici, može da im se oda ogromno priznanje. Sve ono što je u Srbiji funkcionisalo je nestalo nakon 2000. godine, počišćeno je. Imali su akciju koja je jedan, rekao bih, bezbroj naravno primera, ali jedan od lepših primera toga kako oni doživljavaju i tu pravnu državu koju danas traže, ali oni bi hteli znate kakvu pravnu državu, takvu u kojoj sud sudi onako kako Đilas kaže, onako kako Marinika sroči ili iskokodače, oni bi takvu pravnu državu hteli, u kojoj će oni ljudi koji rade u interesu građana da idu u zatvore, a oni će da idu na Mauricijus da nose novac građana Srbije. To je za njih pravna država, gde se nikada ne otkrije pljačka, gde se nikada ne otkrije odakle ti automobil, odakle ti vila, odakle ti stanovi, odakle ti milioni, gde se nikad ne otkrije odakle ti svi ti računi, gde se nikad ne otkrije zašto si sam od sebe kupovao firmu na raznorazne načine. Takvu pravnu državu hoće oni koji sebe danas nude građanima Srbije zajedno sa fašistom i nacistom, slobodno mogu da kažem, Draganom Đilasom, koji je upravo pravi primer čoveka koji baštini ideologiju Adolfa Hitlera i to smo videli, malo pre smo čuli i kako je fašistička Nemačka 1941. godine namerno bombardovala biblioteku da bi se zatreo trag srpskoj kulturi, istoriji, tradiciji i našem postojanju. Primer toga, upravo je primer toga pokazao Dragan Đilas u Knez Mihailovoj kada su njegove pristalice palile knjigu o Beogradu. Pazite, ko god da je autor knjige o Beogradu, kako god da se zove čovek koji je autor, u ovom slučaju autor je bio zamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić, rekao bih u momentu je taj čovek zamenik gradonačelnika kad Beograd nikad naprednije nije išao napred i nikad brže napred. U tom momentu ti zlotvori pale knjigu o Beogradu, u momentu kad u Beogradu imate rekordan broj zaposlenih ljudi, kada Beograd ne kasni ni sa jednim socijalnim davanjem svojim građanima, kada Beograd zida desetine novih vrtića, kada u Beogradu imate, rekao bih, svakog dana nova i nova radna mesta, kada se u Beogradu postiže izuzetan rezultat i po pitanju vakcinacije, borbe za zdravlje, život ljudi. Njima je ideja da pale i uništavaju. Pa kažu, mi ćemo sve one fasade koje ste uradili, sve trgove koje ste napravili, mi ćemo to da vratimo onako kako je bilo nekada. Pa, zamislite samo Karađorđevu ulicu, dole, kakva je bila nekad u koju ne daj Bože da prođete za vreme Dragana Đilasa noću, tamo niko osim onih najgorih prostitutki, narkomana i ološa poslednjeg nije zalazio u taj deo grada, bolje da ne govorim kako se zvao taj deo grada u to vreme. U parku kod Ekonomskog fakulteta, ne daj Bože da je neko išao tad noću, prolazio tim delom grada. Danas imate politiku koja vodi Srbiju napred, politiku koja zapošljava ovu zemlju, preko 300.000 i to je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, izneo taj podatak pre dve večeri, preko 300.000 radnih mesta, novih radnih mesta, ne tako što je neko otišao iz zemlje pa se smanjio broj nezaposlenih, nego novozaposlenih 300.000 ljudi, vrlo precizno i to ne može niko da negira, za to postoje podaci, to je proverljivo i onda tajac. Onda na njihovim društvenim mrežama, onda na njihovim portalima vidite, te večeri nema ništa novo, ne znaju šta da kažu. Uhvatio se Dragan Đilas, stavio nitroglicerin pod jezik, ne zna šta da radi, koje novo zlo i glupost da smisli, kako na novi način da pokuša da uvredi i da zapreti nekome, kako da opsuje, gde da prolije svoje lažne suze, na koji način da napadne nekog od funkcionera SNS, pre svega predsednika Republike, jer je on glavna meta tim zlotvorima. Onog momenta kada bi srušili Aleksandra Vučića, tog momenta bi Srbija stala i tog momenta ništa u Srbiji više ne bi bilo isto, već bi krenulo sve unazad 10 puta brže i gore nego što je bilo pre. Zato jeste zadatak svih nas, ne samo ovde, jer mi ćemo ovde, svako od nas, održati neki svoj govor, to će neki građani koji prate prenos čuti, neko će to pogledati na društvenim mrežama, tu će se završiti priča. Ali, poenta svih nas ovde koji jesmo narodni poslanici, da svakog dana razgovaramo sa ljudima, da im govorimo kolika je opasnost da se u Srbiji to zlo vrati ne daj Bože. I šta bi nas čekalo kada bi fašisti, kao što je Dragan Đilas, u rukama zajedno sa jedinom knjigom koju oni vole i čitaju – „Majn kampf“, se vratili ne daj Bože na vlast, kako im kaže ona njihova – vratite se prvo u Beograd molim vas. Tu vide najviše para. Oni bi tu, ne bi oni da idu u sela po Srbiji, ne bi da idu tamo gde je najteže. Oni bi prvo u Beograd da dođu, da zgrabe beogradsku kasu. Milijardu i 200 miliona je prošli put ostavljen dug, sada bi otišao na deset milijardi kada bi oni bili, da ovo što je puno isprazne, da potroše, da novih 30, 40 stanova steknu što brže, da nove vile, nove automobile, nove desetine miliona, da pronađu neke nove destinacije, jer je zaboravio više gde su mu sve računi, ovih pedesetak računa koje ima po inostranstvu. Da se nastavi tamo gde se stalo, samo sada brže, jer je svestan da bi ljudi to brže i otkrili. Znači, ljudi, ja vas molim građani Srbije, da budemo svi svesni opasnosti koja nije mala, opasnosti koja vreba sa druge strane u šarenoj laži Dragana Đilasa, u toj otrovnoj jabuci koju nam nudi ta veštica u liku Dragana Đilasa. On nudi Srbiji otrov, metaforički rečeno otrov, u koji bi Srbija i ekonomski, a bogami i biološki pitanje je kako bi opstala, jer bi onaj najveći deo mladih ljudi koji se danas vraća u Srbiju, koji vidi da je Srbija danas možda i najsigurnija zemlja u Evropi u mnogo čemu, i koji vidi nova radna mesta ovde, koji vidi da u brojnim privatnim kompanijama plata nije 200 evra kako Đilas govori, nego je plata i po 1.000, 1.500, po 500 evra zavisi od toga kakvu stručnu spremu imate. Ti mladi ljudi bi odustali od povratka u svoju zemlju, oni ljudi koji žive ovde i školuju se bi jedva čekali da spakuju svoje kofer i da odu. Kada nema mladih ljudi u ovoj zemlji onda nema ni opstanka te zemlje. To je opasnost i to je onaj otrov koji Srbiji nudi Dragan Đilas, da otera sve što je pametno odavde, da se ono pametno sa stečenim znanjima u Srbiju ne vrati, da ovde ostanu samo njegovi poslušnici, njegovi kriminalci, njegovi huligani, njegove ubice i svi oni koji slede tu fašističko-nacističku ideologiju koju on propagira i oživljava u Srbiji. On se, ljudi, nije setio juče, 6. aprila i niko se od te opozicije nije setio da kaže da je neko uništio biblioteku 1941. godine. Nije se setio niko od njih da odnese venac, da upali sveću u pomen tim žrtvama koje su pale od 1941. do 1945. godine. Niko se tih ljudi nije setio. Njih je sramota da govore o srpskim žrtvama. Njih je sramota svega što je srpsko. Njih je sramota Srbija. Jedini cilj njih, jedino čega se ne stide to je da kradu, a onda i da lažu, a ko krade i ko laže znamo da je vreme napokon u Srbiji došlo i da odgovora za sve to i da ide u zatvor. Drago mi je što se prvi put u Srbiji vode istrage protiv takvih lopuža, protiv takvih kriminalaca i takvih zlotvora kakav je Dragan Đilas i kakvi su brojni tajkuni i kakvi su brojni kriminalci, i što je Srbija danas jača od svakoga ko bi pokušao da na nju udari i što je jača od svake mafije, od svake organizovane grupe, što ni jedan organizovana kriminalna grupa u Srbiji više neće biti nikada, ponavljam, nikada u stanju da ugrozi državu Srbiju. Živela Srbija i živeo predsednik Aleksandar Vučić.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Najpre ću koristiti vreme predsednika poslaničke grupe, a ukoliko to potrošim koristiću vreme poslaničke grupe. Poštovana ministarko gospođo Atanasković, dame i gospodo narodni poslanici, najpre nekoliko reči, s obzirom da se govorilo tokom današnje rasprave dosta toga o vakcinaciji, o potrebi kolektivne imunizacije. Naravno da svako od nas treba da uputi apel građanima, naravno da svako od nas ima podjednaku odgovornost u svemu tome, ali se slažem sa koleginicom koja je maločas uputila jednu sugestiju i vama, gospođo ministarka. To što neko nije vakcinisan ili jedan grad ili opština koji možda u određenom trenutku predstavlja žarište pa nisu vakcinisani, nije razlog da bilo ko od nas zbog posla koji obavlja ne poseti taj grad. Ne mislim pri tome ništa loše. Želim samo da kažem to u smislu da je Srbija pokazala, i predsednik i Vlada Republike Srbije, ali i Narodna skupština Republike Srbije, da sistem funkcioniše i onda kada je najteže. Ne samo da sistem funkcioniše, već ostvaruje dobre ekonomske pokazatelje i rezultate. Znate, vi možete da pokušate da prevarite, možete da pokušate da slažete, ali kada su brojke i cifre u pitanju, tu nema laganja. To je činjenično. Činjenično je da je Srbija jedina država u svetu koja je najveći teret krize u periodu pandemije upravo preuzela na sebe, sagledavajući čitav paket mera od početka marta meseca do danas, to je negde oko 8,5 milijardi evra, čini mi se. Činjenica je da su danas u Srbiji tri ključna pitanja. To je da li je bilo otpuštanja u Srbiji, da li su sačuvana radna mesta i da li su odustale strane direktne investicije. Odgovor na sva tri pitanja je – ne, i to upravo zahvaljujući odgovornoj i ozbiljnoj politici i predsednika i Vlade Republike Srbije. Niti su zatvarane fabrike, niti su otpušteni radnici. Naprotiv, pomoglo se i privatnom sektoru pre svega i mikro i malim preduzećima, ali i velikim preduzećima drugim paketom mera. Upravo zbog svega toga mi u 2021. godinu ulazimo sa privrednom koja je na, rekao bih, stabilnim nogama, sa privrednim rastom, o tome sam tokom jučerašnjeg dana govorio, koji je najviši u Evropi, a to je od 1%, odnosno najmanjim padom privrednog rasta. Ulazimo sa potpunim uverenjem da ćemo realizovati ono što jeste naš cilj, a to je da realizujemo projektovanu stopu BDP-a od 6%. Neki kvazistručnjaci koji su navikli da se politikom bave salonski, onako, zapravo ne bave se politikom, već sebe nazivaju stručnjacima, da se bave iz udobnih fotelja, primaju visoke novčane nadoknade i daju sebi za pravo da nam upućuju kritike i da analiziraju ono što rade, ne shvataju da uskostručna politika nije čarobni štapić i ne shvataju šta je to živa politika. Jedno su cifre, a drugo je kada siđete i kada razgovarate sa građanima Srbije i kada sagledate da li su građani Srbije zadovoljni i kada sagledate kakav je životni standard građana Srbije. Maločas sam rekao, treće ključno pitanje u Srbiji su strane direktne investicije. Ne da su odustali, koliko je nama poznato iz poslaničke grupe SPS, nijedan strani investitor nije odustao, prolongirane su realizacije određenih projekata, što je normalno i logično u okolnostima u kojima se nalazimo, ali direktne strane investicije u prethodnoj godini su bile oko dve milijarde evra. Nije slučajno što „Fajnenšal tajms“ već nekoliko godina unazad Srbiju svrstava upravo u jednu od lidera u regionu po privlačenju, i ne samo u regionu, već i šire, po privlačenju stranih direktnih investicija. Dakle, bez obzira koliko je teško i bez obzira što se od marta meseca suočavamo sa jednim od najtežim zdravstvenih izazova čiji se kraj još uvek, nažalost, ne nazire, ali sam potpuno ubeđen da ćemo u tome zajedno uspeti, da ćemo zajedno pobediti, Srbija postiže izvanredne rezultate i to govore ekonomski pokazatelji, to govore činjenice. Na svaku kritiku koja je upućena na račun rada i predsednika i Vlade i Narodne skupštine Republike Srbije ne treba se obazirati, ne treba odgovarati, dovoljno je samo pokazati rezultate i dovoljno je samo sagledati šta građani misle, a građani šta misle uvek kažu na demokratskim izborima. Izbori su bili i građani su vrlo jasno rekli šta misle o radu vladajuće koalicije i vrlo jasno rekli šta misle i o onom delu koji je smatrao da ne treba da učestvuje na izborima, jer su imali nekakav drugačiji scenario, najpre bojkot, pa su mislili da će im biti neverovatno mala izlaznost, jer su smatrali da neverovatno imaju ogromnu popularnu među građanima, pa je bojkot propao, pa su onda zamislili da ukoliko bojkot uspe, da nakon bojkota izazovu vanredne parlamentarne izbore, pa su i u tome propali, e sada imaju novi scenario, a taj novi scenario je da opet pokušaju da izvrše pritisak preko evo sada i evropskih parlamentaraca, kako bi pokušali na bilo koji način da slome Srbiju. Izgleda da definitivno nije tačna jedna stvar, a to su mogli da zaključe, ako ništa, bar nakon Vašingtonskog sporazuma i nakon razgovora u Vašingtonu, da svako ko pokuša da izvrši pritisak na Srbiju, na predsednika Srbije, na Vladu, na bilo koji način, da konkretno kada je reč o tački 10, recimo, prihvati nezavisnost Kosova i Metohije, samoproklamovane države Kosovo, samo gubi vreme. Dakle, mi možemo da razgovaramo o svemu, možemo da razgovaramo o ekonomiju, možemo da razgovaramo o zajedničkom prosperitetu, o zajedničkom nastupu pred Evropskom unijom, pred Briselom, pred svetskim silama, ali postoje otvorena pitanja oko kojih mi želimo da vodimo dijalog, ali svakako imamo jasan principijelan stav i u tom smislu i predsednik Srbije i Vlada Republike Srbije vodi jednu mudru i racionalnu politiku. Dakle, i pored toga što je situacija teška, sistem nije stao, sistem funkcioniše. Verovatno su predstavnici opozicije zamislili da će Vlada da zatvori svoju zgradu i da će svi da rade od kuće, da će predsednik da radi onlajn, to bi im verovatno najviše odgovaralo, a ovako rezultati im definitivno ne odgovaraju. Znate kako, jedan zaključak možete da izvučete iz svega toga, takvim predstavnicima nazovite političkih stranaka odgovara samo jedno, zapravo oni polaze od jedne teze, a to je – što gore po Srbiju, to bolje po nas. Složio bih se da je upravo spoljna politika, uspešna spoljna politika koja je vođena od 2012. godine do danas i u toj spoljnoj politici pored predsednika Republike učestvuje naravno i ministar spoljnih poslova, tada ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, jednom važnom državnom projektu, a to je otpriznavanje Kosova, 18 država je povuklo odluku o priznanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije. Složio bih se da to jeste svakako doprinelo da se ojača međunarodni ugled i međunarodni imidž Srbije. Jer hajde da uporedimo 2008. godinu, kada već pominjem Vašingtonski sporazum, 2008. godine Srbiju apsolutno niko ništa nije pitao. Preko 110 država je prihvatilo jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije, Vašington bio jedan od mentora i ako ste želeli da razgovarate o suštinskim pitanjima koja se tiču Kosova i Metohije u tom periodu, vi ste u Beloj kući mogli da razgovarate na nivou stafer. Sada, hajde da napravimo jednu digresiju i poređenje sa 2020. godinom, gde predsednik Srbije odlazi i upravo suštinskim pitanjima, o statusu, o toj famoznoj tački 10 koja se naprasno nalazi u predlogu sporazuma, razgovara ravnopravno sa predsednikom svetske sile, tadašnjim predsednikom SAD i odlučno mu kaže, ne, kad je reč o nacionalnim i državnim interesima Srbije. To samo govori o međunarodnom ugledu, i koliko je ojačan i osnažen međunarodni ugled i međunarodni imidž Srbije i koliko Srbiju danas svi sagledavaju kao pouzdanog, sigurnog, stabilnog i korektnog partnera. Naravno, da je period pandemije pokazao da kada je najteže, vi zapravo možete da se oslonite na dve ključne stvari. Prva stvar su uvek sopstveni resursi, ono što sami proizvodimo, a druga stvar su dobri odnosi sa tradicionalno orijentisanim državama. Jako je dobro što će se vakcine proizvoditi u Srbiji, ali, i to je rezultat dobrih odnosa sa tradicionalno prijateljski orijentisanim državama. Dakle, da me ne shvati javnost pogrešno, jer me vrlo često citiraju, a meni je drago kad me u tim eminentnim emisijama citiraju, pa ostavljaju mogućnost da se glasa, za ne znam, predloge, ne znam ni kako se zove ta emisija profesore ne jednoj od ovih emisija. Nije ni važno, ja obožavam kad sam sastavni deo tih predloga, ali da me javnost pogrešno ne shvati, mi nikada nismo bili protiv EU. Mi smo imali vrlo jasan stav, i taj stav smo saopštili i prilikom razmatranja Izveštaja Komisije, kada je reč o evropskom putu Srbije, mislim na poslaničku grupu SPS. Članstvo u EU jeste naš strateški i jedan od ključnih spoljno-političkih ciljeva, interes, ali to da li ćemo mi biti član EU, ili ne, ne zavisi samo od Srbije, ne zavisi samo od onoga što čine i rade institucije u Srbiji, to zavisi, pre svega, od Brisela, zavisi od ostalih članica EU i zavisi od njihovog odnosa, njihovih međusobnih odnosa, jer imaju oni mnogo više problema od onoga što smatraju da je danas ključni problem, navode ključni problem, pod znacima navoda, izborni uslovi. Imaju oni mnogo važnijih problema, o kojima treba da razgovaraju. Mislim da EU - da, ali zavisiće i od toga kakav će biti odnos prema našim, vitalnim, odnosno, nacionalnim i državnim interesima. Konačno moraju da shvate da se Srbija nikada pregovora nije plašila, ali da Srbija takođe, nikada nije pregovarala iz straha. A da bi imali korektan dijalog potrebno je pre svega, dobronamerno partnerstvo, a ne dvostruki standardi, dvostruki aršini, pa ćete Prištini uvek progledati kroz prste, a za Srbiju ćete imati drugačije aršine. Pa, ćete dati sebi za pravo, jedan od evropskih parlamentaraca recimo, daće sebi za pravo da kaže, da joj je drago, neću ni ime da joj izgovorim, jer ne zaslužuje ni ime da joj bude izgovoreno u Narodnoj skupštini Republike Srbije, da joj je drago što Srbija u prethodnoj godini nije otvorila nijedno pregovaračko poglavlje. Srbija je bila u potpunosti spremna za otvaranjem pregovaračkih poglavlja. Imam i vreme poslaničke grupe, ne govorim vama ministarka, nego predsedavajućoj. Dakle, zašto evroparlamenarce ne pitaju ili kažu, što već sedam godina Briselski sporazum nije sproveden, recimo, jedno od pitanja. Zašto nije realizovana zajednica srpskih opština. Ne postoji stavka Briselskog sporazuma koja nije ispoštovana od strane Srbije, ali oni moraju da shvate da Srbija u čitav proces nije ušla da bi bila potcenjena i ponižena već da bi došla do kompromisnog i pravičnog rešenja koje će biti prihvatljivo za obe strane. Sada da se vratim, zašto sam pomenuo EU, da me ne shvate pogrešno da smo protiv EU ali činjenično je, evo, profesor dr Žarko Obradović je predsednik Odbora za spoljnu politiku, on neka me ispravi ako grešim. U martu mesecu je EU, čini mi se, vrlo jasno rekla, da medicinsku pomoć neće upućivati trećim licima, pa makar ona bila i pretendenti na status da budu punopravni članovi EU. Je li tako? Pa, je ta odluka brzo, odnosno kasnije promenjena jer su verovatno uvideli da nije ni diplomatska, nije ni politički korektna. Hvala na pomoći. Mi se zahvaljujemo na pomoći EU ali to je činjenično stanje. Sa druge strane nismo imali te dileme kada je reč o našim tradicionalnim prijateljskim odnosima sa Kinom, i kada je reč o našim tradicionalno prijateljskim odnosnima sa Rusijom. Takvih dilema u tom trenutku nije postojalo. Dakle, mi želimo sa svima dobre odnose ali dajte da govorimo konkretno, da nas građani razumeju. Danas kada čitamo izveštaj Evropskog parlamenta, ja hajde mogu da shvatim zabrinutost evropskih parlamentaraca za zaštitu životne sredine, pošto je i to jedan deo izveštaja ali kako baš nađoše Smederevo, Bor i Kolubaru, sasvim slučajno tamo gde su Kinezi. Nikada im nećemo dozvoliti da kažu da iz oblasti zdravstva sve ono što je dobro odlazi iz Srbije, a sve ono što je loše ostaje u Srbiji. Ne, mi imamo odličan zdravstveni sistem. Mi imamo zdravstveni sistem koji se na najbolji mogući način pokazao u periodu pandemije, koji je sačuvao mnogo ljudskih života i nikada to nećemo dozvoliti u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zato smo između ostalog inicirali da na taj njihov licemeran stav kada je reč o izveštaju Evropskog parlamenta, stav najpre da naš Odbor za evropske integracije, a onda ako je potrebno, znate, koliko imaju oni pravo toliko imamo i mi pravo, jer mi smo predstavnici građana, mi smo glas naroda. Građani od nas očekuju da kažemo ono što oni misle, a mnogo gore misle od onoga što ja danas saopštavam. Ja pokušavam samo da budem kulturan. Dakle, ako procenimo taj izveštaj i ta rezolucija će svakako biti predmet razgovora i ovde unutar Narodne skupštine Republike Srbije. Pa, i mi da napravimo našu rezoluciju. Ne može Srbiji niko ništa da nameće. Nisu nama evropski parlamentarci ni mama ni tata. Nema nametanja. Želite konstruktivan dijalog, tu smo ale ne dozvoljavamo da nam bilo ko, bilo šta nameće. Slažem se u potpunosti da je Srbija jaka, ekonomski stabilna. Srbija ima svoj jasan stav, misli svojom glavom. Srbija je danas simbol novih vrednosti u regionu i to je potpuno vidljivo. Vodi spoljnu politiku samostalno, nezavisno i samostalno vodi spoljnu politiku koja je u najboljem interesu naših građana. Ne želi i neće kvariti prijateljstvo sa tradicionalno prijateljski orjentisanim državama, ali takva Srbija definitivno nekome ne odgovara. Taj neko nas ne interesuje, jer mi koji smo izabrani od strane građana Srbije, nikada nećemo raditi u interesu tog nekog, uvek ćemo raditi u najboljem interesu građana Srbije. Mislim da imamo u tom smislu, ministarka istorijsku šansu, da imam ogromno poverenje i podršku građana Srbije i da svako od nas sa daleko više i entuzijazma i elana treba da nastavi da radi posao za koji je preuzeo odgovornost, da ne razmišlja o tome koliko će trajati mandata. Dakle, apsolutno je nebitno ko će šta biti posle aprila meseca, koliko je važno da iskoristimo podršku i poverenje građana, da ih ne razočaramo i koliko je važno šta je to što ćemo još dodatno uraditi do tih parlamentarnih izbora, a ja sam potpuno ubeđen, u ovom parlamentu, u još većem broju, i nakon parlamentarnih izbora koji se očekuju u aprilu mesecu 2022. godine. Maločas je neko govorio o tome, pre nego što pređem na amandmane, preraspodela odgovornosti oko toga, oko vakcinacije. Ne može odgovornost da ima samo predsednik, ne može odgovornost da ima samo ministar zdravlja, ne može odgovornost da ima samo Vlada. I predsednik i Vlada su pokazali jedan odgovoran i ozbiljan odnos. Mi smo jedina država koja ima četiri vakcine, država u kojoj će se proizvoditi vakcine. Ali, svako od nas ima podjednaku odgovornost, svako od nas ko se bavi javnim poslom ima podjednaku odgovornost i svi treba da shvatimo da i ovaj zdravstveni izazov sa kojim se suočavamo, ja ne znam državu, nisam bar čuo da postoji država u kojoj se danas političke stranke nadmeću, političke stranke opozicije, sa svojim predsednikom ili sa vladama ili sa strankama vladajuće koalicije oko toga ko će doći jeftinije do političkih poena na ovoj temi. Mi smatramo da je u ovom periodu politizaciju trebalo smestiti tamo gde joj je mesto, a to je u karantin. Biće prostora i vremena da se politički nadmećemo. Sada imamo samo jedan zajednički cilj i jednu zajedničku bitku koju moramo da pobedimo i zato je potrebna solidarnost i jedinstvo. Zato kažem – nema pojedinačne odgovornosti. Vi ste malo čas dobru sugestiju uputili i ja se u potpunosti slažem sa vama, svako od nas treba da apeluje, svako od nas treba da kaže – građani Srbije, molimo vas, da bi pobedili, moramo imati kolektivnu imunizaciju. Ja nisam stručnjak, ali ja slušam savete struke. Moramo da apeluje da se građani Srbije ponašaju odgovorno, ozbiljno, disciplinovano, racionalno i da poštuju savete struke, da veruju našoj državi Srbiji, jer to je jedini način da pobedimo u svemu ovome. Predsednik Srbije je u najtežem trenutku, kada je Novi Pazar bio žarište, posetio Novi Pazar, ne da bi prikupio političke poene, već da bi pokazao da podjednaku važnost i značaj pridaje svakom gradu i opštini u Srbiji, bez obzira što u Novom Pazaru ima i Bošnjaka i Muslimana i Srba, ali sve su to građani koji prihvataju Srbiju kao svoju državu i uvek su dobro došli u našu zajedničku demokratsku Srbiju. Što se tiče popisa stanovništva, najpre nekoliko uopštenih stvari, pre nego što pređem na amandmane, mada smo u raspravi u načelu rekli da su amandmani za nas potpuno opravdani, da ćemo ih svakako podržati i da podržavamo stav i obrazloženje Vlade Republike Srbije kada je reč o amandmanima. Popis stanovništva, domaćinstava i stanova, statističko istraživanje koje se sprovodi sa periodom od 10 godina, u Srbiji prvi popis je sproveden 1934. a poslednji 2011. godine, po nama, izuzetno važan i zahtevan proces, a na osnovu prikupljenih podataka dobijamo odgovore na to ko smo, koliko nas je, kakve su projekcije stanovništva za budući vremenski period. Na poslednjem popisu, pre 10 godina, po zvaničnim statističkim podacima u Srbiji je živelo sedam miliona 200 hiljada građana, od kojih je 51,3% žena a 48,7% muškaraca, na naše veliko zadovoljstvo. Prema nacionalnoj pripadnosti, kao Srbi, izjasnilo se 83,3% osoba, a još 20 etničkih zajednica imalo je više od 2.000 pripadnika. U odnosu na versku pripadnost, pravoslavlje je dominantna religija sa 84,6% građana, zatim sledi katolicizam, pa islam, itd. Zakon o popisu stanovništva 2021. godine usvojen je u ovom domu u februaru mesecu prošle godine. Novine koje su predviđene ovim zakonom u odnosu na popis iz 2011. godine su da će popis trajati mesec dana umesto uobičajenih 15 dana, za rad na terenu biće angažovano 15.500 popisivača umesto 36.000, koliko je bilo u prethodnom popisu, podaci će se prikupljati kao što je malo čas rečeno putem lap topova i ovo bi trebalo da bude poslednji popis koji će se sprovesti na terenu. Sledeći popis predviđen je za 2031. godinu i trebalo bi da bude realizovan na bazi registra. Procena broja stanovništva iz 2019. godine ukazuje na nastavljen trend depopulacije sa negativnom stopom rasta stanovništva. Prema ovim statističkim pokazateljima, broj stanovnika je bio manji od sedam miliona, što je pad veći od 200 hiljada ljudi u odnosu na popis iz 2011. godine. Zabrinjavajući je taj podatak, da nas je svake godine sve manje, prosečno oko 35.000 ljudi godišnje. Nestane, dakle, jedan grad, veličine Bora, Vršca, Jagodine ili Zaječara. Najveća stopa depopulacije je u seoskim sredinama i slabo razvijenim opštinama, posebno na jugu Srbije. Zato je veoma važno da smo neposredno pred konstituisanje Vlade i formiranje Vlade Republike Srbije, upravo je predsednik Republike i predsednik SNS predložio dva ministarstva koja će se isključivo baviti ovim veoma važnim i značajnim pitanjem. Što se tiče samih amandmana, već sam rekao da se amandmani odnose na pomeranje roka za sprovođenje popisa za oktobar 2022. godine, dok se amandman na član 3. odnosi na rok za objavljivanje konačnih rezultata popisa, koji će zajedno sa meto podacima o izveštaju o kvalitetu biti sukcesivno objavljivani do 30. juna 2024. godine. Odlaganje popisa neće imati svakako negativne posledice po rezultate popisa. Rekao sam kada je poslednji popis završen, pored budžetskih sredstava, koja su predviđena, popis će biti finansijski podržani preko nacionalnog programa IPA 2018. Evropske Unije, i za razvoj statistike u Srbiji, ovim programom, planirano je sufinansiranje još tri, treba istaći, značajna statistička istraživanja, a to je popis poljoprivrede 2021. godine, istraživanje o višestrukim pokazateljima, položaj žena i dece i istraživanje o zdravlju stanovništva. Naravno, da kada je reč o nacionalnim manjinama, o tome smo vodili raspravu u Narodnoj Skupštini Republike Srbije i tu smo imali određene sugestije i predloge, kolega koji su predstavnici nacionalnih manjina, kako u tom delu komisije neće biti predstavnika nacionalnih manjina, što naravno nije tačno i to potvrđuje današnja rasprava. I to potvrđuje i konstatacija koju sam tada izrekao da su sa takvim izjavama i sa takvim stavovima izašli da bi došli do političkih poena, a ne da bi saopštili ono što je istina, i što je činjenično, jer da je to istina i da je to činjenično, evo danas raspravljamo o amandmanima, legitimno pravo svakog poslanika je da podnese amandman, pa izvolite mogli su podneti amandman ukoliko smatraju da toga nema u zakonu i taj amandman svakako bi bio prihvaćen. Još jednom, na samom kraju, poslanička grupa SPS prihvatiće predložene amandmane, i svakako će podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Milićeviću. Reč ima ministarka. Izvolite.
Moram još jednom da se vratim na onu moju konstataciju, možda je pogrešno zvučala. Ne bojim se da idem u Pazar, ili Sandžak, nije bitno, ja sam išla i na Kosovo iks puta, oformila i fabriku dole, znači nemam takvu bojazan, ali smatrala sam da je moja reč, pogotovo, predstavniku Sandžaka, bila dobronamerna, da shvate da ako mi tako nešto kažemo nijedan investitori neće da ode sigurno u sredinu da investira i da pravi fabriku ili nešto da radi ako nije zdrava sredina. Želim da to shvate dobronamerno, jednostavno, da malo više porade, kao što kažete, da svako od nas ima takvu obavezu i moralnu, znači da radi na tome da edukuje ljude, da ih motiviše da se što pre vakcinišu i da možemo slobodno i mirno da dovedemo investitore. Što se tiče investicija, kao što ste i malo pre rekli, mi imamo stvarno odličnu situaciju u privredi. U zadnjih pet godina imamo 177 projekata firmi, znači 78 opština iz svih područja Srbije, znači iz sve četiri kategorije, uopšte nije gledano, gledano je samo da se zaposli od prve do četvrte kategorije. Od toga je zaposleno preko 51.000 radnika i 158 milijardi dinara je investicija. Trenutno imamo 97 novih projekata koji su u procesu i u toku. Tu bi trebalo oko 35.000 i nešto radnika novih da se uposli, a same investicije su preko 300 milijardi dinara. Mora da shvatite šta znači to za Srbiju u ovom trenutku, pored svih ovih domaćih, malih i srednjih preduzeća koje ja obilazim, svaki vikend obilazim po neko područje gde gledam da pomognem, da vidim šta fali još da se nešto odradi da bi se motivisali ljudi da još više otvaraju ili proširuju svoju proizvodnju i upošljavaju radnike. Mogu vam reći da sam stvarno oduševljena. To su uglavnom, da kažem, porodične firme, gde sam imala nekoliko slučajeva da su se deca vratila iz inostranstva i da rade sa roditeljima. To je veliki plus za Srbiju i to znači da je naša situacija u Srbiji mnogo poboljšana u zadnjih 10 godina, da nam se deca vraćaju. Imamo slučajeve da se ne vraćaju iz Beograda, a nama se vraćaju deca iz Amerike, iz Italije, ili ne znam ni ja gde sam sve firme obišla i gde sam sve videla šta rade. To je stvarno uspeh predsednika i sa autoputevima, i sa samom situacijom u zemlji, sa poboljšanjem uslova i građenjem svega. Treba to istaći i reći svaki put i ja stvarno činim sa Ministarstvom privrede sve da poboljšamo situaciju što se tiče same ekonomije, jer tu je život u stvari. Da bi stvarno ekonomija napredovala i radila, vakcinacija mora da se odradi da mi budemo zdravi i pravi. I ono što sam malo pre rekla, ne možete firmu da vodite, ako imate 50 ili 100 radnika odsutnih, maltene svaki dan ili svaki drugi dan da su vam zbog bolesti van sistema. To je moja bila želja, možda je pogrešno samo prezentirana. Ja se izvinjavam zbog toga i ne bežim od toga. Kažem, išla sam u najjužnije i najruralnije sredine, gde verovatno mnogi od vas nisu ni prošli, ni videli i sve sam sagledala. Stvarno imam želju i ne bežim od toga da li ću biti godinu ili više, to me ne interesuje, radim posao za koji sam došla i za koji sam dovedena, za koji sam dala zakletvu ovde pred svima vama. Gledam da radim najbolje što mogu. Trideset i osam godina sam bila u proizvodnji u privredi, znam šta znači kada razgovarate sa tim ljudima, šta im treba, šta im može država pomoći i u čemu može da im pomogne da bi bolje radili, da bi se bolje širili i da, jednostavno našu decu zadržimo ovde u Srbiji. Drago mi je što je ova tačka oko popisa dovela do svih ovih naših komentara i priča, jer je to baš ono što treba da se priča i što je život ove zemlje, ekonomija. Znači, to je ono što je najbitnije, pored života naših ljudi. Popis treba da se odradi. Ovi amandmani su sasvim u redu i treba da se to odloži, normalno sve zbog zdravstvene situacije, drago mi je što ste svi za to, ali mi je ujedno i drago što mogu kao ministar privrede da pričam i o drugim stvarima, ono što je bitno za nas i za našu decu i uopšte, za ovu zemlju.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Pravo na repliku. Izvolite.
Uvažena ministarka, nema potrebe da se izvinjavate. Ja sam shvatio šta ste rekli i pridružio se vašem apelu, jer smatram da to treba kao odgovoran i ozbiljan čovek svako od nas da uradi, svako ko se bavi javnim poslom. U potpunosti se slažem sa vašom konstatacijom i zato jedan veći deo svog izlaganja i jesam usmerio ka ekonomiji. Ono što želim da kažem, kad ste već spomenuli ekonomiju. Srbija vodi uspešnu ekonomsku politiku, ali ekonomija koja je socijalno odgovorna, to je ekonomija koja u svom središtu ima čoveka, običnog građanina Srbije, dakle, vodi računa o životnom standardu građana. Sve ovo o čemu ste govorili upravo govore mere Vlade Republike Srbije, a te mere su upravo usmerene ka pravim ciljnim grupama, a to je da se sačuva nivo zaposlenosti, da se poboljša životni standard građana i da se pomogne privredi, pre svega privatnom sektoru, jer privatni sektor je krvotok, on na svojim plećima drži čitav državni aparat. Naravno, tri stuba koje smo definisali kroz budžet za 2021. godinu, prvi i osnovni, svakako, borba protiv korone, zajednička pobeda protiv ove pošasti, drugi, svakako, životni standard građana. Znate, mi smo jedina država, ja sam potpuno ubeđen, koja je u periodu korone uspela da poveća penzije za 5,9%, plate zdravstvenim radnicima za 5%, plate u javnom sektoru, najpre za 1,5%, pa onda za 3,5%, 6,6% cena rada, i sa druge strane, drugi stub koji je izuzetno važan, a to je infrastruktura. Nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. U periodu pandemije Srbija izdvaja najviše za infrastrukturne projekte - 330 milijardi dinara, a to je negde oko 5,5% BDP-a i to upravo treba da podstakne da dođemo do one projektovane stope rasta BDP-a od 6%, jer pokazalo se da kada država investira ona podstiče i domaće i strane investitore. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Amandman kojim se ispred člana 1. dodaje novi član, podneo je Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milica Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, kao što smo imali prilike da čujemo u raspravi u načelu, Predlog zakona o izmeni zakona o popisu stanovništva domaćinstava i stanova 2021. godine, predviđa odlaganje početka popisa za oktobar mesec ove godine. Svesni svakako neizvesnosti koju ova pandemija korona virusa nosi sa sobom odlaganje početka popisa za oktobar mesec naredne 2022. godine, koji predviđa amandman koji je danas na dnevnom redu je, složićete se, u potpunosti opravdano. Popis koji sprovodimo metodom klasičnog intervjua podrazumeva učešće oko 20.000 ljudi, popisivača i instruktora koji bi svakodnevno bili u kontaktu sa svakim našim građaninom, kao i sa onima koji su zaposleni u Republičkom zavodu za statistiku. To u ovim okolnostima danas kada korona virus hara čitavim svetom, pa i našom državom predstavlja jedan ozbiljan zdravstveni rizik za sve naše građane. S obzirom da je borba za očuvanje zdravlja i života građana jedan od šest osnovnih ciljeva rada sadašnje Vlade, ceo ovaj postupak odlaganja popisa je onda krajnje logičan. U središtu politike Srpske napredne stranke, predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije, jeste briga o životu svakog našeg građanina. Dokaz za to jeste i ovaj korona period kada smo uspeli da nabavimo zahvaljujući odgovornoj politici koju vodi naš predsednik, dovoljnu količinu vakcina za sve naše građane kada smo na samom početku izbijanja pandemije uspeli da nabavimo dovoljnu količinu respiratora, maski, lekova, dakle sve ono što garantuje siguran život građanima Srbije. Činjenica da je pre desetak dana negde oko 22 hiljade stranih državljana potpuno besplatno primilo vakcine u našoj državi samo pokazuje kolika je zapravo snaga i moć naše države u borbi protiv ovog koronavirusa. Kada je krenula korona kriza, negde oko 400.000 ljudi se iz inostranstva vratilo u Srbiju i to su mahom bili mladi ljudi. Većina njih je i ostalo ovde, s obzirom da su granice brojnih stranih zemalja zatvorene, da su one u „lokdaunu“ i da se generalno sada manje cirkuliše ka Zapadnoj Evropi. Ono što je naš zadatak i na čemu mi već intenzivno radimo jeste da te mlade ljude zadržimo ovde u Srbiji, da im obezbedimo radno mesto i da oni ovde nastave da grade svoju budućnost. Nasuprot ovakvoj današnjoj politici i našim naporima da svakog čoveka zadržimo u Srbiji u periodu od 2008. godine do 2012. godine to, nažalost, nije bilo tako. Vi ste u tom periodu imali situaciju gde je oko 400.000 ljudi ostalo bez posla i u tom periodu je Srbija dostigla nikada višu stopu nezaposlenosti, rekordnih 28%. Šta je ostalo tadašnjem građaninu, sem da u potrazi za novim poslom ode iz Srbije, ali nije tada bio problem samo nedostatak radnih mesta. Vi u tom periodu niste imali ni jednu ni novoizgrađenu bolnicu, školu, dakle ništa od onoga što predstavlja osnovne egzistencijalne potrebe svakog čoveka, a valjda su to osnovne stvari ukoliko želimo da imamo natalitet, ukoliko želimo da podstičemo bračne parove da imaju što više dece, ukoliko želimo da podstičemo mlade da ostanu u svojoj zemlji. Dragi građani, upravo politika Aleksandra Vučića i Vlade Srbije radi na tome, da kroz podršku trudnicama, kroz podršku mladima, mladim poljoprivrednicima poboljša njihove uslove za život. Sve te probleme sa kojima se Srpska napredna stranka suočila dolaskom na vlast, mi danas, hvala Bogu, uspešno rešavamo. Rezultati te borbe se vide kroz desetine novootvorenih fabrika širom Srbije, kroz desetine hiljada novih radnih mesta i kroz stotine novoizgrađenih kilometara puteva. To su rezultati na koje se mi ponosimo. Mi danas u fokus stavljamo svakog pojedinca, svaki kraj naše države, a takođe stavljamo u fokus i to da obezbedimo demografski napredak naše države. Zato je Vlada u prethodnom mandatu i povećala finansijska davanja za svu novorođenu decu. Bračnim parovima kojima je bila neophodna veštačka oplodnja obezbeđeno je besplatno neograničen broj pokušaja radi dobijanja prvog deteta. Takođe, kako bi se smanjile liste čekanja u vrtićima, rekonstruisane su i brojne predškolske ustanove širom Srbije. Evo, u opštini Rača, iz koje ja dolazim, je upravo završena rekonstrukcija, ali i dogradnja predškolske ustanove zato što kapaciteti koji su bili dostupni u ranijem periodu nisu bili dovoljni da zbrinu i prime sve mališane sa teritorije opštine Rača. Pored brige o našim najmlađima, a sve u cilju zadržavanja stanovništva u srcu Šumadije, mi smo pored kilometara novoizgrađenih puteva u prethodnom periodu uspeli da rekonstruišemo i dve seoske ambulante. Jedna je u selu Đurđevo, druga je u selu Malo Krčmare, koje unazad nisu radile čak 15 godina. Dakle, očigledno je da u Srbiji sada postoji jedan kontinuitet kada je u pitanju unapređenje kvaliteta života mladih, ali i generalno svih ostalih građana, kada je u pitanju i povećanje broja zaposlenih i kada je u pitanju smanjenje broja onih koji iz ekonomskih razloga napuštaju našu državu i čini mi se da u ovom trenutku, kada je naša država postala ekonomski lider u regionu, a možda i šire, zaista su sve manje opravdani razlozi da građani napuštaju našu državu. S obzirom da je naš cilj jaka i stabilna Srbija, Srbija koja stvara uslove za ostanak i opstanak svog naroda na ovom prostoru, ovaj popis, koji će biti sproveden sledeće godine, će nam samo pomoći da još preciznije definišemo i obrazovnu i zdravstvenu i agrarnu i ekonomsku i svaku drugu politiku za naredni period. Koliko god da je ovaj popis važa, ono što je u ovom trenutku najvažnije jeste da koliko toliko sprečimo dalje širenje ove zaraze i da ovaj popis sprovedemo tek kada se steknu bezbedni uslovi za to, ne rizikujući tako ni živote, ni zdravlje naših građana. Zato ću ja, zajedno sa poslaničkom grupom Aleksandar Vučić – za našu decu, u danu za glasanje podržati ove amandmane, odnosno prolongiranje početka popisa za oktobar mesec 2022. godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Samira Ćosović.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnikom, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, smatram opravdanim što je Vlada Republike Srbije prihvatila pomeranje roka u kome će biti obavljen popis stanovništva, jer je u situaciji pandemije Kovida-19 to jedna razumna odluka. Međutim, ja želim da se osvrnem na vaše obraćanje na početku današnje sednice, s obzirom da dolazim iz opštine Prijepolje. To je sandžačka opština. Ja sam Bošnjakinja i muslimanka i nisam mislila nikada da to ističem ovde u Narodnoj skupštini, jer su mene u Prijepolju podržali i Srbi i Bošnjaci. Ono što želim da kažem jeste da u opštini Prijepolje u skoro podjednakom broju žive i Srbi i Bošnjaci. Međutim, u opštini Prijepolje je podeljeno 11.500 vakcina, što opštinu Prijepolje svrstava na prvom mestu u Republici Srbiji po broju vakcinisanih građana u odnosu na broj stanovnika. Smatram da nikako ne treba generalizovati i smatram da i vi i Vlada Republike Srbije morate primeniti neke mere stimulacije. U Sandžak, u opštinu Prijepolje ste dobrodošli. Nagradite opštinu Prijepolje, dođite, posetite naše privrednike, nagradite opštinu Prijepolje za ovu revnost u vakcinaciji građana, dajte nam investiciju. Donesite nam investiciju, jer to je ono što nam je preko potrebno. Građani Prijepolja će to znati da cene. Sigurna sam da će ovaj broj vakcinisanih građana biti i veći, jer se već pristupilo vakcinaciji bez zakazivanja, a od danas je krenula i vakcinacija po mesnim zajednicama upravo zbog stanovništva koje što zbog godina, što zbog udaljenosti, jer žive u seoskim sredinama, daleko od zdravstvenih ustanova, nisu u mogućnosti da dođu da se vakcinišu, tako da vas pozivam kao narodna poslanica iz opštine Prijepolje i Bošnjakinja da dođete i posetite ne samo Prijepolje, ali prvenstveno bih volela da to bude Prijepolje. Ja vaše izlaganje u jednom delu i opravdavam i razumem. Ja sam to razumela kao prozivku onih koji bi morali da budu primer svojim sunarodnicima, bilo da su to politički, verski ili neki drugi istaknuti predstavnici jednog naroda, da svojim primerom pokažu da je vakcinacija jedini izlaz iz ove teške situacije sa Kovidom-19, koja se odrazila na sve, na živote sve nas. Još jednom, pozivam vas da dođete i tako što ćete Prijepolju obezbediti neku investiciju stimulišete možda i druge sredine da možda revnosnije pristupe imunizaciji svojih građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Atanasković.
Ja se zahvaljujem. Već ste u planu, da vam kažem. Znači, Priboj, Prijepolje. Uglavnom, tako spajam tri grada. Kada uzmemo kartu, gledamo da spojimo neke sredine koje su u istom okrugu. Shvatate? Drago mi je što ste to baš pomenuli oko vakcinacije, što znači da može i da mnogo znači baš agitacija ljudi da se praktično edukuju ljudi, da shvate šta to znači uopšte prvo za svoje zdravlje. Normalno, svaki život je bitan, prvo svoj, pa ostalih svojih ukućana, a pogotovo za ekonomiju samog grada ili zemlje uopšte. Iz tih razloga sam to rekla, a ne zato što… Taman posla, to je mogao da bude i moj Trstenik, na primer. Nema to veze sa narodnošću ili ne znam čime. Treba ljude stvarno terati i pričati non-stop. To je nešto što moramo svi zajedno da radimo i ja to uporno potenciram. Znači, iz tih razloga ja obilazim. Mogla sam da sedim u Beogradu non-stop, na prime, u svom kabinetu i da radim administraciju i to je to, ali ja svaki vikend koristim da obiđem bar tri mesta u zemlji i tri firme ili četiri, čak i pet negde gde stignem, da bih baš videla koji su problemi, šta može, koje škole postoje u tim mestima, jer investitori isto traže i radnu snagu. Znači, moram uvek da znam koje školstvo ima i šta traži investitor da bismo mogli zajednički da vidimo šta može od njih da dođe i, jednostavno, da vam pomognemo da dobijete investitora i radiću na tome. Hvala vam na pozivu.
Zahvaljujem. Reč ima Nebojša Bakarec. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospođo Atanasković, poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani građani, hteo sam da ukažem, ja sam pažljivo slušao raspravu prošle nedelje i sada, zaista na neke stvari o kojima niko nije govorio. Znači, prosto predviđam i sjajni su, naravno, svi ovi amandmani i sam osnovni zakon, naravno, o popisu, međutim, postoji činjenica, prosto predviđanje koje je vrlo zasnovano, i o tome ću govoriti, da će ovaj popis, kada bude došao na red kroz godinu dana, biti ugrožena. Znači, verovatnoća je preko 90%. Znači, zbog čega? Prosto, vodite računa da destruktivni deo opozicije napada i osporava sve ono dobro što radi ova vlast. Navešću vam primer da se osporava borba protiv epidemije, osporava se vakcinacija, šire se lažne vesti, to sve rade, naravno, uglavnom Đilasovski deo opozicije i Đilasovski mediji. S toga je logično pretpostaviti da će oni jednako tako, kao što napadaju lekare heroje, osporavati popis, kada on dođe na red, da će napadati popisivače, da će može biti i napasti Republički zavod za statistiku, jer videli smo u proteklih nekoliko godina, mnogo puta su fizički napadali institucije i fizički su napadali pojedince koji vrše neke funkcije, što je sve, naravno, veoma destruktivno. Đilas se vratio pre neki dan iz Londona, bio je na sastanku tamo sa svojim bankarima i mešetarima, vratio se vidno ljut i nezadovoljan i onda je održao u Kragujevcu sednicu predsedništva svoje stranke, gde je otprilike opet najavljivao nasilje. Tamo je on halucinirao, na primer, o tome, i to je povezano, to je institucija koju su jednom napali, kako je Srbiji potreban malo slobodniji RTS. Kako Đilas zamišlja malo slobodniji RTS on je pokazao u martu 2019. godine kada je on organizovao i učestvovao u nasilničkom napadu na RTS, dakle, na Javni servis kada su tamo lomili i uništavali i pretili novinarima. Tako će verovatno da upadnu i Republički zavod za statistiku. Jednostavno, u Kragujevcu je Đilas halucinirao o tome, citiram, i to je baš sramotno da on o tome govori, kako Srbija može dobro, zamislite, da izgleda, mislio je, kad on dođe na vlast, mislim, kako je Srbija izgledala pošto je on već bio na vlasti. To znamo, znači, u periodu od 2004. do 2013. godine. Znači, u tom periodu na tri državne funkcije, on je obavljao tri državne funkcije, on je stekao, odnosno ja vam tvrdim, opljačkao 619 miliona evra, tako da danas samo ono što je otkriveno da ima 68 miliona evra na 53 računa u 17 zemalja. Dakle, tako će da izgleda Srbija i u budućnosti ako se Đilas ponovo vrati na vlast. Setimo se da je grad Beograd kome je on bio gradonačelnik, to je poslednja funkcija koju je obavljao od 2008-2013. godine, dok se Đilas bogatio, kako sam opisao, potonuo u dug od 1,2 milijarde evra. Znači, grad je potonuo kada je DS, isto u Đilasovo vreme, opljačkala grad Beograd u aferama „Bulevar“, direkcija za zemljište, kontejneri, nabavka autobusa, most. Sledeći podaci, vi ste privrednik, koji su vam sigurno poznati govore o tome kako je Srbija izgledala u Đilasovo doba i srećom kako neće izgledati u Đilasovo doba ponovo, jer on ponovo nikada neće doći na vlast. To su sledeći podaci: u aprilu 2012. godine, pri kraju njegove vlasti, stopa nezaposlenosti je bila među najnižima u Evropi i iznosila je 44%, stopa nezaposlenosti je iznosila čak 25%, a od 2008. do 2012. godine broj nezaposlenih se povećao za 300.000. Toliko su oni ljudi otpustili. Tako je izgledala Srbija. Znači, prosečna zarada u Srbiji u junu 2012. godine je bila svega 40.000 dinara, a sada je i više od 60.000 pa naviše. Jednostavno, u Kragujevcu je Đilas pozvao svoje funkcionere na toleranciju, što je krajnje licemerno. Kako Đilas zamišlja toleranciju? To će, naravno, ja vam predviđam, osetiti i popisivači. O tome sam već nešto rekao, a verovatno će osetiti Republički zavod za statistiku koji će biti izložen napadima. Kako Đilas zamišlja toleranciju pokazao je kada je napao svoju bivšu suprugu i svog bivšeg tasta, penzionera, znači, čoveka, starca od 70 godina. Kako Đilas zamišlja toleranciju svedoči to kada je psovao, pazite, ja sam prisustvovao toj sednici, odbornike na sednici Skupštine grada u oktobru 2008. godine ili recimo kada je psovao studente na sopstvenom skupu samo zbog toga što su mu dobacili istinu, a to je da je lopov. Kako Đilas zamišlja toleranciju znamo kada je organizovao napad na RTS, kada je organizovao na ovu Skupštinu u julu prošle godine. Kako Đilas zamišlja toleranciju pokazuju i ona dva primera kada je otvoreno pretio policajcima da će da ostanu bez posla kada on dođe na vlast. Pazite, na kraju u tom Kragujevcu Đilas je poručio, što je indikativno opet za popis, da izbora neće biti jer će on da organizuje proteste na ulici i nasilno obaranje vlasti. O tome je već govorio nekoliko puta, ali je jasno rekao – izbora neće biti. Njegov zamenik, u tom kontekstu da nastavim, Borko Stefanović je koji dan pre tog skupa u Kragujevcu, ispred Skupštine grada, tome sam prisustvao, to sam lično čuo, dakle, ispred Skupštine grada Beograda Borko Stefanović je poručio da će Đilasova stranka kada dođe na vlast, srećom neće nikad, da će da poništi sve odluke od 2012. godine, a u tom svetlu bivši potpredsednik Đilasove stranke Marko Bastać, o tome je kolega Filipović nešto rekao, je jasno rekao da će Đilasova stranka, ako dođe na vlast, da vrati sve u prethodno stanje, sve ono što je izgrađeno, rekao je Bastać, potpredsednik Đilasove stranke, sve će vratiti u prethodno stanje. To znači da će srušiti sve ono što je izgrađeno u ovih devet godina. To znači da će srušiti dve kovid bolnice, na primer, to znači da će poništiti odluke o nabavci vakcina, da će srušiti fabrike za proizvodnju vakcina kada one budu izgrađene. Srećom, to se naravno nikada neće desiti, jer oni nikada neće doći na vlast, ali to su njihove najave. Na primer, srušiće, očigledno to najavljuju, sve novoizgrađene vrtiće i škole, jer su rekli - vratićemo sve u prethodno stanje. Oni to ne kriju, hvale se i logično je pretpostaviti da će to onda, kada bude iduće godine popis, da rade i sa popisom. Đilas je pre neki dan, što je opet indikativno da je bio vrlo nezadovoljan po svom povratku iz Londona, bio na N1 i nemilosrdna voditeljka ga je lepo pitala – zbog čega, gospodine Đilas, vama građani da veruju? A on je, nećete verovati, masno slagao, sledeće, kaže Dragan Đilas, sve ono što sam obećao u životu sam uradio. Pazite, to je neverovatno. On je sebi, pazite, ništa od onoga što je Đilas obećao pre nego što je došao na vlast nije ispunio. On je obećao da neće raseljavati Rome, da ih neće trpati u kontejnere, pa je hiljade Roma potrpao u kontejnere, srušio im domove, raselio ih i tako sva obećanja koje je on dao pre nego što je došao na vlast je slagao i poništio. On je sebi obećao i ta obećanja ispunio. Đilas je sebi obećao – obogatiću se kada dođem na vlast i to obećanje je ispunio. Đilas je sebi ispunio to da je stekao tj. opljačkao 619 miliona evra i ispunio je obećanje dato sebi i sada ima 68 miliona evra koji su pronađeni, evidentirani na 53 računa u 17 zemalja. Inače, sve to što je Đilas obećao a slagao od 2012. godine sprovode i ispunjavaju Aleksandar Vučić i vlast SNS, i to je značajno. Dragan Đilas je tada na tu sramnu, to prosto govori, svedoči koliko čovek govori neistinu, on je sramno slagao voditeljku i auditorijum da on nikada nije podržavao Briselski sporazum, niti stranka koju je on vodio. Imate konferenciju za štampu njegovu od 20. aprila 2013. godine gde Đilas saopštava svoju odluku, predstavništva DS da su oni za Briselski sporazum. Kao što govori tu neistinu koja je lako proveriva, tako Đilas govori neistinu i vezano za bilo šta drugo. Tako govori neistinu o svom programu i o astronomskim platama koje najavljuje, samo je naravno pitanje što to nije sproveo dok je bio na vlasti? Taj njegov program se zove inače „Dan posle“, što zvuči kao najava nekakve kataklizme, da vas podsetim na onaj film, „Dan posle sutra“ koji govori o kataklizmi. Tako Đilas, verovatno, kada bude, srećom neće, planira kada dođe na vlast da izazove nekakvu kataklizmu, zato mu se program zove „Dan posle“. Đilasa jednostavno i demantuje, što je lako proverivo, sve ono što je radio od 2004. godine do 2013. godine dok je bio na vlasti. I za kraj samo, parafraziraću sjajne stihove velikog pesnika Vladislava Petkovića Disa. Dakle, parafraziraću iz pesme „Naši dani“. Dakle: „Nabujao Đilasov šljam, razvrat i poroci, podigao se truli zadah propadanja, progledale sve Đilasove jazbine i kanali, na visoko podigli se Đilasovi sutereni, svi podmukli, svi prokleti i svi mali“. Hvala vam. Živela Srbija.
Hvala vam. Reč ima Uglješa Mrdić.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Uvažena ministarko, gospođo Atanasković sa svojim saradnikom, uvažene kolege narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, Srbija i ovim danas pokazuje da je ozbiljna država. To se pokazuje sada i u slučaju popisa stanovništva. Srbija jasno pokazuje da je nama zdravlje važnije od popisa. Srbija kao ozbiljna država za sve što radi se ozbiljno priprema. Kada kažem Srbija, tu mislim na Vladu Srbije i predsednika Aleksandra Vučića, koji uspešno vode našu državu i u borbi protiv korona virusa i u borbi protiv mafije i u borbi za privredni razvoj i sve ono što je gospođo ministarka u vašem resoru. Dakle, nema kraja u Srbiji o kojem se ne vodi računa. Vi ste danas govorili o Raškom i Zlatarskom, Zlatiborskom okrugu. Dolazite iz Rasinskog okruga gde ste imali jednu sjajnu profesionalnu karijeru. Dakle, svaki kraj naše drage Republike Srbije, Srbije koju trebamo prvenstveno da volimo da bi onda mogli da je komentarišemo, da bi mogli da joj pomognemo i da bi mogli da se bavimo politikom, sve to pokazuje jednu od najvažnijih stvari i u politici i u svakom životu, a koja može da se svede na jednu reč, to se zove odgovornost. I ovo odlaganje popisa, o čemu je odlično govorio moj kolega Đorđe Todorović i drugi narodni poslanici jasno je zbog čega je bitno da se taj popis odloži za oktobar 2022. godine. Ipak je to nešto što traje 30 dana. U popisu učestvuje 15.000 građana. Nisu slučajno ni Nemačka ni Irska ni Rumunija odložili svoj popis stanovništva, ali mi čak, čini mi se, za razliku od Nemačke, Rumunije, Irske to ne pomeramo za početak naredne godine, nego za jesen naredne godine kada očekujemo da ćemo u najvećoj meri pobediti ovu pošast od korona virusa. Ovim putem, moram da apelujem na sve građane Srbije, da ko se nije vakcinisao da se vakciniše, da utiču i na svoje porodice i na svoje bližnje, jer da bi mogli da imamo određene rezultate i što se tiče i privrede i ekonomije i borbe protiv mafije i svih drugih bitnih resora i da bi mogli da napunimo budžet, pa sutra da uložimo i u zdravstvo, i ne daj bože kad naiđe neka nova nevolja da odreagujemo spremno kao što smo odreagovali spremno i reagujemo kada je u pitanju borba protiv korona virusa. Zato i podržavam i što ću podržati u Danu za glasanje ove amandmane koji se tiču i odlaganja popisa stanovništva. Popis će biti, ne sumnjam, dobro urađen. Država će se u ovom periodu do popisa dobro pripremiti za to, kao što se država Srbija predvođena Aleksandrom Vučićem dobro priprema za sve, za sve oblasti, ne sumnjam da će i taj popis biti kvalitetno odrađen. Ono što je svakako najvažnije je sve ovo danas što smo rekli što se tiče vakcinacije, jer ukoliko se ne vakcinišemo svi i ukoliko ne postignemo rezultat Izraela, bićemo u problemu. Imajući u vidu sadašnje statističke podatke da je Srbija lider u Evropi što se tiče vakcinacije, ja sam uveren da će građani Srbije i oni koji su protiv vakcinacije, da će shvatiti da interes njih samih, interes zdravlja njihovih porodica i bližnjih, da se što pre vakcinišu. Dok mi sa jedne strane kao odgovorna država razmišljamo i govorimo o vakcinaciji, dok govorimo o popisu stanovništva, neki drugi popisi su takođe aktuelni. Recimo, jednom od glavnih kritičara i Aleksandra Vučića i Vlade Srbije i vas gospođo ministarka i svih ovde nas prisutnih, Draganu Đilasu koji je prvi čovek zajedno sa Tadićem bivšeg režima, njemu je važniji popis svojih bankovnih računa i popis njegove imovine koji još uvek nije do kraja saopšten javnosti. Dakle, mi imamo određene podatke o njegovim računima, o milionima evra, čini mi se, u 17 država u svetu gde je on rasporedio taj svoj milionski novac koji je oteo od građana Srbije. Imali smo prilike ovde da čujemo i popis imovine, dela imovine njega i njegovog brata Gojka Đilasa, ali dolazimo do jednog zaključka kada bi dobro izanalizirali, kada bi angažovali finansijske stručnjake da analiziraju imovinu Draga Đilasa i njegove račune, došli bi opet do one cifre o kojoj ovde govorimo, preko 600 miliona evra. Sad, gospođo ministarka, vi ćete daleko bolje da kažete od mene jer ste ekspert i nalazite se na toj funkciji kao takvi, šta bi sve moglo da se uradi u privredi sa preko 600 miliona evra? Šta bi moglo da se izgradi što se tiče zdravstvenog i obrazovnog sistema? Moglo bi dosta. Vi to bolje znate i uveren sam da ćete nam i pojasniti. Sa preko 600 miliona evra, ne samo da bi to bilo dovoljno da uložimo u naš zdravstveni i obrazovni sistem i u privredu, nego bi mogli da taj novac, deo tog novca uložimo i u još veća ulaganja što se tiče onoga o čemu smo juče govorili, a po pitanju Sporazuma Srbije i BiH o rekonstrukciji i održavanju 11 mostova na reci Uvac, na Drini i na Savi. Dakle, Dragan Đilas kao jedan od vođa bivšeg režima, jedan od vođa onog dela opozicije koji ne misli dobro državi Srbiji i njenim građanima, oteo je od građana onoliko koliko bi nama sada u ovom trenutku bilo dovoljno da popunimo sve eventualne rupe u budžetu, da ojačamo još čvršće odnose sa Republikom Srpskom i BiH, da uložimo u zdravstvo, da uložimo u privredu, obrazovni sistem, da uložimo i u naše bezbednosne snage i u policiju i rekonstrukciju svega onoga što treba da se rekonstruiše u Srbiji. Zašto? Zato što Republika Srbija, predvođena Aleksandrom Vučićem je jedna odgovorna, ozbiljna država koja, ponavljam, vodi računa o svemu, da li je popis, da li je obilazak gradilišta, da li je izgradnja železničke pruge, auto-puta, rekonstrukcija mosta prema Republici Srpskoj, to nije bitno, jer je sve bitno. Dakle, bodi se računa o svemu. Srbija time pokazuje da Srbija želi dobre odnose i u regionu, ali da vodi računa o svakom kraju Srbije, o svakom građaninu, bez obzira na nacionalnu i versku pripadnost. Srbija je pokazala u ovom sada periodu da je ne samo lider što se tiče jugoistočne Evrope, nego da vodi najbolju spoljnu politiku u novijem periodu. Kad kažem novijem periodu, mogu slobodno da kažem u proteklih 100 godina. I spoljnu politiku i unutrašnju politiku, a da ne govorimo što se tiče rezultata iz oblasti ekonomije, privrede i finansija. Vezano za Sporazum, dozvolićete mi još koju rečenicu. O tom samom Sporazumu koji se tiče odnosa Srbije i BiH najbolje je juče pojasnio moj kolega Marijan Rističević. Drina nije granica, Drina je reka koja spaja srpski narod i sve druge građane koji žive sa obe obale reke Drine. Dakle, Drina spaja, Drina ne razdvaja. Srbija i Republika Srpska, Srbija i Crna Gora, Srbija i Severna Makedonija imaju odlične odnose, a to se najbolje sada pokazuje i u slučaju korona virusa. Ja opet se vraćam na temu vezano za vakcinaciju, jer vakcinacija je sada ne samo u Srbiji, ne samo u regionu, nego i u svetu tema broj jedan. Što se tiče problema broj jedan, teme broj jedan, Srbija je lider. Srbija je lider zahvaljujući Aleksandru Vučiću i odličnom vođenju države i u jugoistočnoj Evropi i u Evropi i u celom svetu. Jedna od najorganizovanijih država a tako mala, u našem srcu dovoljno velika jer drugu otadžbinu nemamo, Srbija je pokazala kako i u vremenu krize može da se podigne i odreaguje. Srbija je i u svojoj istoriji u mnogo težim trenucima isto znala da odreaguje kada smo imali brojne žrtve. Kolege su govorile i o 6. aprilu, čini mi se, prof. Ljubiša Stojmirović. Na jučerašnji dan pre 80 godina bombardovan Beograd. Beograd nije bombardovan samo tada. Beograd i Srbija i srpski narod i drugi građani koji žive na našem području su bombardovani više puta. Srbija je svaki put junački izdigla, uspela da se podigne, ojača i povezuje sa svim onim narodima, pa čak i sa onim narodima koji su nam bili neprijatelji, zato što smo mi narod mira, reda i discipline, zato što mi kao srpski narod i svi drugi građani u Republici Srbiji uvek pružimo ruku i pomirenja i podrške. Zato mi je posebno drago što danas Srbija vodi tako odgovornu politiku, predvođena Aleksandrom Vučićem. S druge strane, svi oni kritičari mogu samo da kritikuju i neosnovano napadaju i Vladu Srbije i predsednika Vučića i ovde nas kolege narodne poslanike predvođene našim predsednikom Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, dr Aleksandrom Martinovićem. Dragan Đilas je sada i u ovom jako teškom periodu pokazao ko je i šta je. Pokazao je da je uvek njegov lični interes i imovinski i finansijski interes da je njemu bitniji od interesa države Srbije i građana Srbije. S druge strane mi iz SNS sa našim dragim koalicionim partnerima pokazujemo da je država Srbija nama na prvom mestu i zato ću i u danu za glasanje podržati ovaj amandman, podržati ovaj zakon i sve druge zakone, jer pokazujemo da nam je zdravlje građana, da nam je naša država predvođena Aleksandrom Vučićem na prvom mestu, kako meni, tako i svim mojim dragim kolegama iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima ministar privrede gospođa Anđelka Atanasković.
Zahvaljujem se na podršci. Htela bih samo da kažem da u popisu ne učestvuje 15.000 ili 20.000, učestvuje 7.000.000 ili koliko nas već ima, videćemo po popisu. Znači, svi mi učestvujemo u popisu ljudi. Trebate imati na umu da i ta vakcinacija, o kojoj smo sada pričali, bitna je i zbog toga i zbog toga se i odložilo ovo, baš da bi imali sigurnost i da naši ljudi sačuvaju zdravlje, jer u svaku kuću treba ući, u svaki stan, u svaku firmu. Znači, učestvuje 7.000.000, 7.500.000, daj Bože da nas ima i 10.000.000. Što se tiče ostalog što ste pomenuli, mogu reći da je preko 8,5 milijardi evra dato samo za tri minimalca, ona koja je predsednik podelio, zatim za one pomoći od 100 evra, još ima sad ove tri etape pomoći, to je još oko 2,5 milijarde evra. Znate li šta je sve moglo da se napravi i koliko fabrika samo od tog novca? Koliko puteva? Koliko bolnica i škola i vrtića? Ali, nažalost, epidemija je bila jača, ne samo kod nas, nego i u celom svetu, ali mi je drago, prvo prvenstveno zahvaljujući predsedniku, što smo uspeli prvi da se izborimo sa tim i da prvi preduzmemo korake i da najbolje iskoristimo sve te mogućnosti, njegova prijateljstva i njegovu angažovanost da nam ekonomija ne stane i ne bude u problemu. Mi nemamo otpuštanja, maltene, radnika, nešto minimalno u nekim minimalnim sredinama. Inače, svi veliki investitori, sve veće firme rade i dalje punom parom. Čak i upošljavaju. Imamo i porast radnika. Tako da je stvarno to velika borba i velika stvar u ovom trenutku pandemije da vi imate zdravu ekonomiju i da napredujete i da ste bolji od mnogih u Evropi, što je stvarno za svaku pohvalu. To je uspeh cele Vlade i predsednika i vas kao poslanika i mislim da je stvarno bitno, ne zato što sam malopre to pomenula, da svi zajedno radimo na tome da se što pre to sve završi, da što pre imamo zdravu sredinu i da zajednički krenemo u sve druge naše normalne aktivnosti koje bi doprinele samo jačanju Srbije i ostanku naše dece tu u Srbiji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem. Naravno da je amandman u skladu sa zdravstvenom situacijom pre sve u Republici Srbiji, ali i naravno u čitavom svetu jer je čitav svet zahvatio virus smrt Kovid 19. Ono što je prioritet i princip broj jedan ove Vlade, a koji je podržao i dao u stvari predsednik Aleksandar Vučić, to je očuvanje života i zdravlja građana. Popis je jedna kompleksan statistički proces u kome učestvuju i popisivači i oni koji obučavaju popisivače, ali i građani s obzirom da popisivači idu od vrata do vrata i ulaze u svako domaćinstvo kako bi popisali i stanovništvo i članove domaćinstva, ali i stanove. Naravno da je očuvanje života i zdravlja svih građana Republike Srbije prioritet broj jedan i odlaganje popisa stanovništva za godinu da je sasvim opravdano jer cilj popisa stanovništva je da svi građani učestvuju u tom popisu. Zašto je važno da građani učestvuju u popisu? Zato što od popisa stanovništva sem što on predstavlja jedan statistički element i statistički pokazatelj i te kako zavisi adekvatno planiranje javnih politika, adekvatno planiranje i ekonomske i zdravstvene i socijalne i obrazovne politike i to na duži vremenski period. Takođe, popis stanovništva ima i te kako veliki značaj sa aspekta populacione politike, a moram da kažem da je prvi ispod tepiha izvukao i stavio na sto pitanje populacione politike upravo predsednik Aleksandar Vučić jer je činjenica da naše stanovništva beleži pad, odnosno da se manje rađa, a više umire stanovnika još od sedamdesetih godina prošlog veka. Pitanje nataliteta, pitanje demografije Aleksandar Vučić je označio kao strateško i kao nacionalno pitanje, pitanje od nacionalnog značaja za Republiku Srbiju i u svakom slučaju da će ti podaci koji se budu dobili na popisu i te kako će koristiti kreiranju adekvatne populacione politike i u podsticanju rađanja. Prvi put kada se tiče mera nacionalne politike je ponovo sada kada je predsednik Aleksandar Vučić omogućeno da majke koje rode treće i četvrto dete 10 godina u kontinuitetu dobijaju roditeljski dodatak i to za treće dete 12 hiljada mesečno, a za četvrto dete 18 hiljada mesečno u vremenskom trajanju od 10 godina. Nikada to ranije nije bilo. Nikada ranije žene, majke, poljoprivrednice nisu mogle zbog ograničenja zemljišnog poseda da koriste taj roditeljski dodatak. Sada je pružena mogućnost i žena koje su na selu da potpuno ravnopravno sa drugim ženama, majkama ostvaruju pravo na roditeljski dodatak. Takođe, i svim majkama koje rade na poslovima, ugovoru o delu na povremenim i privremenim poslovima, koje su u radnom odnosu na određeno vreme mogu da ostvare pravo na roditeljski dodatak. Ono što želim da takođe istaknem, želim da napravim paralelu između popisa koji je vršen u vreme žute tajkunske i pljačkaške vlasti Dragana Đilasa 2011. godine, Borisa Tadića, Vuka Jeremića i ostalih članova te žute hobotnice i popisa koji se planira za 2022. godinu. Na ovim primerima pokazaću koliko je Srbija napredovala kao zemlja u oblasti elektronske uprave i u oblasti digitalizacije. Naime, u popisu 2011. godine potrošeno je 300 tona papira. Radilo se olovkom. Potrošeno je 12 miliona upitnika. Radilo je na terenu 40.000 popisivača, naravno olovkom, a nakon toga 500 operatera, sedam meseci u dve smene. Radili su na sređivanju tih podataka radi unošenja podataka u njihovu bazu. Danas, popisom koji će biti 2022. godine biće elektronski, a ne papirnati upitnik. Popisivača će biti 15.000. Oni će biti opremljeni sa 18.000 laptopova, što znači da će sam popis biti brži, efikasniji, ali naravno ovakvim načinom popisa smanjiće se i mogućnost greške. Takođe, želim da kažem da će za prve preliminarne rezultate isto tako biti skraćen rok, pa će u roku od jednog meseca biti objavljeni i prvi preliminarni rezultati nakon popisa. Naravno da žuto tajkunsko preduzeće predvođene najvećim pljačkašem narodnih para, Draganom Đilasom, nije imalo vremena da razmišlja ni o adekvatnoj pripremi za popis stanovništva, ali ni o zadovoljavanju drugih potreba građana, već pre svega sve je bilo usmereno kako da zadovolji i napuni svoje sopstvene džepove, ali ne od svog rada, već od narodnih para. Tako je, na primer, budžet grada Beograda oštetio za 10 miliona evra, odnosno građane grada Beograda tako što je kupio softver koji nikada nije bio stavljen u funkciju, a trebalo je, u stvari, da poveže na gradskom nivou sve javne nabavke. Taman posla da je softver stavio Dragan Đilas u funkciju, da je povezao javne nabavke, jer najveća pljačka najverovatnije i bila je preko javnih nabavki. Dragan Đilas se, naravno, nije libio da otima ni od trudnica, pa je ostao njima dužan 400 miliona dinara. Nije se libio da otima ni od onih najsiromašnijih, pa je samo kroz uskraćivanje prava na jednokratnu novčanu pomoć onim najsiromašnijim građanima Beograda ostao dužan 120 miliona dinara. Budžet grada Beograda Dragan Đilas, pljačkaš i tajkun, koji u 17 zemalja sveta, od Mauricijusa, Hong Konga, Luksemburga, ima više od 53 računa i na njima, prema istraživanju novinara, oko 70 miliona evra, nije se libio da krade ni od onih najsiromašnijih. On se nije libio ni da sklapa, i to građanima Beograda prikazuje, lažne ugovore, da bi trgovao sekundama i da bi punio svoj sopstveni džep, odnosno da bi punio prihode svog preduzeća. On je, naime, gradeći prvi objekat rijaliti programa „Veliki brat“, koji je inače Dragan Đilas uveo u Srbiju, taj ugovor o izgradnji označio kao ugovor od opšteg društvenog interesa. Jedan običan lažov i prevarant, jer je, navodno, taj objekat za potrebe „Velikog brata“ trebalo da služi deci. Sramno je koliko je pljačkaš i tajkun krao od onih koji su najosetljiviji i od onih kojima u stvari najveću pomoć država treba da pruža. Nije se libio da Rome iseljava u limene kontejnere, da im daje ceduljice prilikom ulaska u autobus sa obrazloženjem gde će ići i naravno pred novinarima je rekao da on to ne radi radi Roma i radi njihovog boljeg položaja, već radi lokacijske dozvole. Kada je SNS u Beogradu došla na vlast trebalo nam je 3,5 miliona evra da sve te brljotine Dragana Đilasa koje se tiču Roma ispravimo. Međutim, ono što je važno danas, to je da je Srbija jedina zemlja u kojoj građani mogu da biraju četiri vakcine u kojoj dolaze i građani iz drugih republika. Njih je samo tokom prethodnog vikenda bilo oko 22.000. Srbija danas pruža pomoć i pokazuje solidarnost, humanost i daje ruku prijateljstva i susednim državama kada je u pitanju zdravlje njihovih građana, dala je vakcine i Severnoj Makedoniji i Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini i Republici Crnoj Gori. Srbija zna da je zdravlje kako građana Republike Srbije, tako i svih onih građana u regionu, pitanje u stvari daljeg napretka i ekonomskog razvoja svih zemalja, a pre svega Republike Srbije. Zato apelujemo da se građani Republike Srbije vakcinišu, jer to je jedini lek protiv ove opake bolesti. Zahvaljuje.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vesna Ivković.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnikom, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, popis stanovništva je najkompleksnije i najskuplje političko ispitivanje. Ovo istraživanje sprovodi se u desetogodišnjoj periodici sa ciljem da se prikupe podaci o broju i osnovnim geografskim, demografskim, socio-ekonomskim i drugim karakteristikama svih ostalih jedinica popisa odnosno lica, domaćinstva i stanova, do najnižeg teritorijalnog nivoa. Popis obezbeđuje potpune, kvalitetne i uporedive statistike podatke koji su izuzetno značajni za planiranje društvenog i ekonomskog razvoja. Ovaj popis je specifičan i po tome što bi trebao da bude poslednji popis stanovništva u Srbiji koji će raditi popisivanje na terenu, jer bi popis 2031. godine trebao da bude realizovan na bazi registara, a naravno osnovni uslov za to biće potrebno da zažive svi administrativni registri. Podaci dobijeni popisom, naročito su važni za realno sagledavanje obima i posledica iseljavanja stanovništva u inostranstvo poslednjih 10 godina, pada fertiliteta, ubrzanog starenja stanovništva i drugih parametara. Imajući u vidu nezavisnu epidemiološku situaciju izazvanu Kovidom 19 i opasnost od širenja iste, tokom vršenja popisnih radnji, kako građana tako i onih koji vrše popisnu radnju, ovaj popis treba da se odloži. Da bi se ovo istraživanje obavilo, u koliko, toliko kontrolisanim zdravstvenim uslovima, bez rizika, potrebno je isto odložiti kada bude povoljna epidemiološka situacija, jer samo istraživanje iziskuje kontakt kako popisivača i zaposlenih u zavodu, neposrednih učesnika u popisu, tako i građana. Naročito onih građana iz osetljivih ruka, lica smeštena u domovima za stare, decu bez roditeljskog staranja, studente, učenike smeštene u kolektivnim centrima i druge. Cilj ovog predloga zakona je da se na jedinstven način pravno regulišu nadležnosti i obaveze ministarstava i drugih organa i organizacija u vezi sa pripremama i sprovođenja propisa. Uostalom i stava je da pandemija ima direktan uticaj na proizvodnju evropskih statistika i mnoge države se sreću sa istim problemima, čak je i preporuka Odeljenja za statistiku UN i Populacionog fonda u kontekstu negativnog uticaja aktuelne pandemije da se kao najrazumnije rešenje predlaže odlaganje popisa stanovništva. Zbog svega gore navedenog predlažem da glasamo za ove amandmane, kao i za zakon u celini, što će poslanička grupa SPS i učiniti u danu za glasanje. Još jedan apel svim građanima da se vakcinišu u što kraćem vremenskom periodu i u što većem broju, kako bismo sprečili razmnožavanje i mutaciju virusa i to je jedina zaštita od ove pošasti. Zahvaljujem.
Hvala vama. Reč ima Milija Miletić. Preostalo vreme vaše grupe blizu sedam minuta.
Zahvaljujem se, dr Orliću. Uvažena ministarka, ja ću kao i malopre podržati ovaj predlog amandmana. Mislim da je ovo neophodno i potrebno da ono što smo započeli da to završimo, ali u vremenu kada dozvoli situacija da mogu ljudi biti sigurniji, za sve one koji dolaze kod njih, vezano za ispitivače i za sve one koji rade popis, mislim da je sve ovo na mestu. Još jednom, neke stvari sam malopre govorio, vi ste mi odgovorili, očekujem da ćete u okviru vaših mogućnosti obići i jugoistok Srbije, obići i opštinu Svrljig, gde je i grad Niš, gde su i okolne opštine, gde su slični problemi. To su nekada bile veoma jake opštine, bio je veliki broj upošljenih radnika, kao što sam malopre rekao bio je veći broj radnika nego samog broja stanovnika. Tranzicija je učinila svoje, ljudi koji su bili na vlasti od 2000. do 2005, 2006. godine, a i do 2012. godine na nivou Republike, oni su učinili svoje, tako da je to sve tamo ugašeno, privatizacija, stečaj, uništena radna mesta, opljačkane fabrike, radnici ostali bez posla. Više puta sam i potencirao da određene stvari, za one radnike koji su nekada izgubili posao imaju pred sudom pravosnažne sudske presude, da se iznađe mogućnost da se to njima na neki način refundira kroz određene olakšice. To je nešto što bi trebalo da se završi, a ima određene presude od sudova. Jedna od bitnih stvari jeste da se obezbede bolji uslovi za privređivanje, da se privuku investitori. Sve to radi naš predsednik gospodin Vučić, sve to radi naša Vlada, ali konkretno, bilo bi dobro da jedna od takvih investicija, koja dolazi i u Niš, i da dođe u Svrljig. Ovo govorim, zato što stvarno osećam probleme tih mojih sugrađana, i onih koji žive u samom Svrljigu, koji su možda u boljem položaju od onih koji žive u našim selima, jer život na selu je mnogo teži. Uslovi života su drugačiji i tamo treba mnogo veća ulaganja. Jedan od takvih predloga jeste predlog, i to je govoreno na Odboru za privredu, jeste da se u nekom budućem periodu donese neki zakon ili neka podzakonska akta kojima će se omogućiti veća oslobađanja privrednih subjekata, malih privrednih subjekata koji otvaraju i koji rade na teritoriji takvih opština kao što je Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, Babušnica, i još veliki broj takvih opština koje su četvrta grupa nerazvijenosti i devastirana područja. Moraju biti veća oslobađanja, to je neki Norveški model koji je veoma dao dobre rezultate u Norveškoj, jeste da je Norveška veoma jaka i moćna zemlja, ali oni su takve stvari omogućili privrednim subjektima u područjima u kojima su teži uslovi života. U našim opštinama su stvarno teški uslovi života. Tu se mora osloboditi svaki onaj koji želi da otvori radno mesto, svakome se mora omogućiti da bude i manje izdvajanja od poreza na dohodak, onda manje izdvajanja čak i za PDV. Mislim da je to moguće ako želimo da pomognemo i pospešimo razvoj i upošljavanje ljudi u takvim područjima. Veoma sam veliki optimista da to može da bude urađeno. Više puta sam potencirao i govorio, jer znam da je to jedini način kada nekoga stimulišete, to je ono što se radi oko privrede, to treba da se radi i oko poljoprivrede. To mora da se radi vezano i za demografiju, da se obezbede, što se kaže, pronetena politika, stimulacija rađanja, finansiranje veće za takva područja, za seoska područja, moraju se dati i veće mogućnosti ako neko želi da otvori neki pogon u nekom selu kao što je juče gospodin Vučić rekao to u Rudnoj Glavi. Na takvim mestima ima mogućnosti, ima slobodnih domova omladine, mesne zajednice koji su ne upotrebljeni i nekadašnje škole. Ima tu velikih prostora u kojima može da bude neki privredni subjekt da se tu fokusira, da tu radi, da mu se obezbede određene olakšice i da dođe, recimo, iz nekog većeg sela, da dođe u neko selo, recimo selo Plužina, Prekonoga, Drajinac, to su neka sela u mojoj opštini, ali neka druga opština na isti način može da ponudi prostore osnovnih škola, gde nema deca, gde zadnjih 15, 20 godina nikog nema. Tu se može otvoriti neki prostor da se obezbede elementi i sve ono što je potrebno da se ti ljudi koji tamo žele da rade, da zaposle ljude da sa njima to rade sa oslobađanjem poreza i da se njima daju veće subvencije. Mislim da je to jedini način da oni ljudi što su tamo ostali da tamo ostanu da žive i da se možda neko vrati. Ako to ne bude odrađeno mislim da će biti mnogo teže da tamo ljudi ostanu, jer mi smo stare opštine, ako neko od mladih ostane tamo da živi kroz program upošljavanja, on samo može da stvara porodicu. To je jedini način, finansijska podrška porodici, upošljavanje ljudi, uslovi života, pojačano da bude i putevi, što se kaže, javna rasveta i jaka struka i da svuda to bude najbolje, i domovi zdravlja, da imamo ambulante da tamo ljudi mogu da se leče, da svako ima ista prava, iste mogućnosti. To možemo samo na ovaj način da se što više izdvaja i da kroz to izdvajanje bude stavljen akcenat na nerazvijena područja, na devastirana područja, na brdsko-planinska područja i na područja gde je potrebno ulagati u mlade i u život. Još jednom, ja ću podržati ovaj amandman, jer mislim da je ovo potreba, ali sa druge strane potrebno je i da se mnogo više ulaže u te male sredine, jer iz tih mali sredina dolaze veliki ljudi koji vole i koji vole svoju rodnu grudu. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, dr Orliću, popis stanovništva je izuzeto važan za sve naše građane. On nije samo formalni popis, on je značajno nacionalno identitetsko pitanje kako srpskog naroda, tako i drugih nacionalnih zajednica u našoj zemlji. Poštovani narodni poslanici, bilo bi dobro kada bi mogli dobiti i popis stanovništva dijaspore naše, što je vrlo teško učiniti kada popis našeg stanovništva radimo, jer mi danas ne znamo koliko imamo srpskog naroda, odnosno Srba u dijaspori. U zadnjih nekoliko godina imamo te približne cifre. Na primer, znamo da ih u Austriji ima 300.000, od toga samo u Beču 191.000, u SAD 350.000, Nemačkoj 460.000, skandinavske zemlje 180.000, Velika Britanija 55.000, Francuska 100.000, Kanada 170.000, Švajcarska 130.000, Rusija 20.000, Rumunija 16.000, Grčka 6.000, Australija 69.000. Dakle, ne računajući Republiku Srpsku, BiH i Makedoniju preko dva miliona za sada, ali bilo bi dobro kada bi bar ove na privremenom radu, ali mislim da će se to obuhvatiti sa popisom, bar ovih koji su na privremenom radu u inostranstvu. Poštovani narodni poslanici, mi svakodnevno, zaista svakodnevno imamo napade verbalne na predsednika Republike, Aleksandra Vučića. Ovaj put imamo strašne napade, ali u kontinuitetu Vuka Jeremića ili člana međunarodne bande lopova i prevaranata. Samo dva datuma da dam da vidite, imam ih 20 u zadnjih četiri, pet godina, 27. februara 2019. godine, kaže – Vučić se zalaže za nezavisnost Kosova. Godine 2020. avgusta 30, Vučić je obećao nezavisnost Kosova. Godine 2018. novembra 29. rekao je – Vučić je izdajnička bitanga. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, danas pred licem građana Republike Srbije da to zaista više, što bi narod rekao, raskrstimo, da vidimo ko je izdajnička bitanga, je li to Vuk Jeremić sa saradnicima ili je to Aleksandar Vučić. Za razliku od Jeremića, Aleksandar Vučić je veliki srpski reformator, veliki srpski graditelj i branitelj naše otadžbine, a iznad svega veliki srpski patriota i, poštovani građani, koji nikada, ama baš nikada, neće raditi protiv interesa naše zemlje, niti se odreći Kosova i Metohije, kao što su ga se odrekli Vuk Jeremić, Dragan Đilas, Boris Tadić i njihovi drugi saradnici. Pokušaću danas da dam zaista argumente i da optužim opozicione političare za izdaju otadžbine. Vuk Jeremić, član međunarodne grupe lopova i prevaranata je u razgovoru sa američkim kongresmenom Tedom Pouom decembra 2008. godine rekao: „Ulazak Kosova i Metohije u Ujedinjene nacije je najbolje čemu se Srbija treba da nada“. Ko je sada izdajnička bitanga? Je li to ikad rekao Aleksandar Vučić ili je to Vuk Jeremić? Jeremić je bez saglasnosti Narodne skupštine Republike Srbije zatražio prebacivanje rešavanja kosovskog problema iz Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija na Evropsku uniju i tako doveo misiju Euleks na Kosovo i Metohiju i time onemogućio stavljanje veta od strane Rusije i Kine u Savetu bezbednosti i time po ko zna koji put, Vuk Jeremić, član međunarodne bande lopova i prevaranata, zabio nož u leđa vlastitoj otadžbini. Ko je izdajnička bitanga? Da li je to Aleksandar Vučić ili Vuk Jeremić? Kad smo kod Vuka Jeremića, poštovani potpredsedniče, dr Orliću, Vuk Jeremić je jako opasan čovek. Verujte da je opasan čovek, jer obično manji ljudi rastom znaju biti opasni, kao što je Napoleon bio, ali vidite šta je Vuk Jeremić uradio – zapretio je svom bivšem stranačkom kolegi Nebojši Krstiću: „Ti ćeš, Krle, poslužiti za primer kako prolazi izdajničko smeće kada dođe kraj vremenu zla, za to ću se ja lično potruditi“, 30.03.2021. godine. Dakle, vidite o kakvoj se tu osobi zaista radi. Zoran Živković. Taj ovih dana ne napada samo predsednika Republike nego i Gašića. Zoran Živković je decembra 2003. godine na međunarodnoj konferenciji u Beču rekao: „Meni je sve jedno i potpuno nebitno čije je Kosovo i Metohija“. Evo, vidite, poštovani građani, ko je izdajnička bitanga, da li je to Zoran Živković ili je to neko drugi? Nanad Čanak, u narodu zvani „gicoje Nešo“, je 5.03.2017. godine rekao: „Spreman sam da priznam nezavisnost Kosova“ i time se svrstao u red izdajničkih bitangi naše zemlje. Kad smo već kod gospodina „Neše gicoja“, on je 1990. godine predložio, verovali ili ne, poštovani građani, za predsednika Republika Oto fon Habsburga i tako ponizio svoju otadžbinu. Čankov programski dokument Lige socijaldemokratske Vojvodine jeste – Vojvodina republika. I ono što je veoma važno, nemački diplomata Gert Arens je u knjizi „Diplomatija na rubu“ otkrio kako je Nenad Čanak poslalo lordu Karingtonu i Konferenciji o Jugoslaviji dokument pod nazivom „Memorandum o Vojvodini“, u kome je naglasio i zalaže se kako „istorijski uslovi iz 1945. godine, kada se Vojvodina pridružila Srbiji i Jugoslaviji više ne važe i budućnost Vojvodine jeste da postane konfederalna jedinica Srbije, a ako Srbija ne prihvati, onda će ona biti nezavisna i neutralna demilitarizovana država.“ Ko je izdajnička bitanga? Da li je to Aleksandar Vučić ili ovi nabrojani, a među njima i Nenad Čanak, koji ovih dana ne silazi sa TV ekrana, blateći našu zemlju i proglašavajući srpske heroje za zločince. Idemo dalje. Boris Tadić, u narodu zvani „lipicaner“, je 27.07.2006. godine u razgovoru sa izaslanikom Vizner pružio uveravanja da je u sebi „obradio i prihvatio nezavisnost Kosova kao izbor“, zamislite, a optužuje ovih dana Aleksandra Vučića za ono što nikada Aleksandar Vučić nije učinio niti će učiniti. U razgovoru sa američkim pomoćnikom državnog sekretara Danijelom Fridom izjavio je, taj Boris Tadić, u narodu znani kao „lipicaner“: „Nezavisnost Kosova i Metohije ne znači gubitak ako se podesno – podvlačim „podesno“ – odredi u glavama birača“ i time se svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Kad kažem – izdajničke bitange, dozvolite da to ipak kažem da u našem Krivičnom zakoniku stoji: „Ko silom ili na neki drugi način protivustavno pokuša da otcepi neki deo teritorije Republike Srbije, kazniće se zakonom od tri do 15 godina“. Da budemo načisto. Idemo dalje. Sergej Trifunović, u narodu znani kao „Sergej pišoje“, zašto, zato što je izjavio da će on pišati po grobu predsednika Republike Aleksandra Vučića, on je 31.01.2019. godine izjavio, citiram: „Kosovo je izgubljeno. Kosovo pripada Albancima, a ne Srbima“, završen citat. Time se svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Saša Janković, u narodu znani kao „Sale prangija“, je 3.08.2017. godine izjavio, citiram, to je bio predsednički kandidat, zamislite ko je bio predsednički kandidat, citiram: „Srbiji je u interesu da Kosovo uđe u Interpol i time prizna nezavisnost Kosova“. Time se i „Sale prangija“ svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Čedo Jovanović, u narodu znani kao „Čedo šmrkanović“, je 29.09.2015. godine izjavio: „Država Kosovo je nepovratan čin koji pokušavaju da ignorišu samo neodgovorni političari“, i time se svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Dragan Đilas, u narodu znani kao „Điki mafija“, je 13.08.2009. godine u razgovoru sa otpremnicom poslova Američke ambasade u Beogradu Dženifer Braš izjavio, citiram: „Ja se zalažem za hapšenje Ratka Mladića i odreći ću se Kosova“, i time se svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Ko je, poštovani građani Republike, izdajnička bitanga vidite sada. Idemo dalje, prof. dr Rade Veljanovski među profesorima poznat kao „Rade jajara“, zašto jajara, verovatno ste čitali, zbog toga što je vršio određene nečasne radnje oko doktorata, 21.04.2018. godine je izjavio, zamislite prof. dr Veljanovskog, citiram: „Srbija treba da prizna nezavisnost Kosova i obezbedi mu stolicu u Ujedinjenim nacijama“, i time se prof. dr Rade Veljanovski, u narodu zvani kao „Rade jajara“ svrstao u izdajničke bitange naše zemlje, a on nam popuje svakodnevno u Gradskoj skupštini grada Beograda. Idemo dalje, Boško Obradović, u narodu znani kao Boško nasilnik, je 13. juna 2019. godine, na tajnom sastanku, u rezidenciji američkog ambasadora, u Beogradu, ćutke priznao nezavisnost Kosova. Kako? On tada ni jednom rečju nije protivrečio Kajlu Skotu i Metiju Palmeru, koji su više puta ponovili, citiram - da je Kosovo nezavisna država, završen citat i time se svrstao i Boško Obradović, u narodu znani kao Boško nasilnik, kao izdajnička bitanga naše zemlje. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, ovaj spisak nije gotov i kratak, trebalo bi mnogo vremena da nabrojim i dalje od akademika prof. dr Dušana Teodorovića, koji se odrekao Kosova i drugih akademika i uglednih, po navodnike, ljudi. Evo, poštovani građani Republike Srbije kako opozicionari i njihovi lideri izdaju Kosovo i sramote svoju zemlju, na svakom koraku. Ko je izdajnička bitanga? Nikada, ama nikada, od predsednika država niste ovakve reči, kao što su oni rekli, izgovorili. Naprotiv, dok naš predsednik Aleksandar Vučić, svakodnevno vraća i međunarodni ugled naše zemlje, širom sveta, ali i traži kompromisno rešenje za našu južnu srpsku pokrajinu i sprovodi politiku mira, politiku solidarnosti, politiku zdravlja svih naših građana ne samo u Republici Srbiji, nego i u okruženju, i politiku ubrzanog ekonomskog napretka, politiku kompromisa, kao što rekoh kosovskog problema i u ovim teškim vremenima, dotle bitanga Dragan Đilas, i bitange njegovi saradnici, koje sam nabrojio, zajedno sa drugim čelnicima Saveza za Srbiju čine sve da sačuvaju svoje opljačkane milione i dolare na računima Mauricijusa, Švajcarske, Bugarske, Hrvatske, Slovenije, Litvanije, na 53 računa u više od 17 zemalja. Kako vidite, poštovani građani i uvaženi narodni poslanici, nemojte da vas čudi što su opljačkali zemlju. Oni su se odrekli davno Kosova i Metohije. Aleksandar Vučić nikada se neće odreći naše južne sprske pokrajine, ja mislim da nam je danas svima jasno ko se bori za teritorijalni integritet naše otadžbine, a ko prodaje otadžbinu na svakom koraku. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Luka Kebara. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, dr Orliću, uvaženo rukovodstvo Narodne skupštine, uvažena ministarko Atanasković sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, drage građanke i građani Srbije, na današnjoj sednici Narodne skupštine Republike Srbije, govorimo o podnetim amandmanima, na Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, za 2021. godinu, a te amandmane su podneli nadležni odbor u Narodnoj skupštini, Odbor za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i narodni poslanik Đorđe Todorović, iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu. Što se ovih amandmana tiče oni se tiču i samog naslova predloženog zakona, konkretno izmene tog datuma, odnosno godine, a tiču se i samog sadržaja zakona, odnosno onih ključnih pravnih normi, naročito onih u kojima se pominje datum, odnosno godina. Naime, neophodno je odložiti popis za popise, prema ovim amandmanima odlaže se umesto od 1. do 30. aprila 2021. godine, on će se obaviti od 1. do 30. oktobra 2022. godine. Zašto? Zato što danas živimo u jednom, slobodno mogu reći, u globalnoj klimi neizvesnosti zato što je pandemija korona virusa uzela maha i brojne svetske i evropske institucije, poput Evrostata, Odeljenja za statistiku pri UN, Populacionog fonda UN, sve te institucije upravo predlažu vladama mnogih država da popis odlože. Kao što znamo popis se u našoj zemlji vrši na svakih deset godina i prosto o značaju tih podataka i ne treba govoriti. Ti podaci su bitni i za ekonomiju i za statistiku, bitni su za celokupan privredni razvoj. Kada imamo tačne podatke, možemo raditi neke ozbiljnije projekcije, bilo demografske, ekonomske ili bilo kakve druge. Ono što je važno naglasiti, sama ta procedura popisa je jako modernizovana u odnosu na onaj prethodni popis koji smo imali. Danas je maltene sve digitalizovano, tako da i taj proces do određene mere digitalizovan, ali ovaj proces samog popisa i dalje podrazumeva da mi moramo da kontaktiramo sa svim građanima. Cilj popisa je da imamo precizan podatak koliko građana mi imamo i sama procedura popisa traje oko deset, petnaest, možda i dvadeset minuta. Naravno, to se danas radi sa laptopovima, ali ipak je neophodno doći do samih građana. Zato postoje dva vida potencijalne opasnosti, potencijalnog rizika od zaražavanja. Prvi je između samog Republičkog zavoda za statistiku sa svojim instruktorima, koji će vršiti obuke sa popisivačima i popisnim komisijama, a druga potencijalna opasnost, odnosno bezbednosni rizik je taj što ti popisivači i popisne komisije moraju doći u kontakt prosto sa svim građanima u Republici Srbiji. Zbog toga naša Vlada i Narodna skupština Republike Srbije saglasni su da treba odložiti taj popis kako ne bi došlo do daljeg proširenja pandemije virusa Kovid-19. Kao što znamo za našeg predsednika Aleksandra Vučića i Vladu Republike Srbije zdravlje građana je najvažnije. Zdravlje građana je na prvom mestu. Bitna je i ekonomija, bitna je privreda, razvoj privrede ali prosto za Aleksandra Vučića zdravlje je najbitnije. To je ono ključno i za to se mi borimo da obezbedimo i vakcine, da obezbedimo i respiratore i neophodna medicinska sredstava kako bi se izborili sa ovom pandemijom. O tim uspešnim rezultatima predsednika Aleksandra Vučića govore i brojni svetski mediji. Imali smo priliku nedavno da pogledamo intervju koji je predsednik Aleksandar Vučić dao za CNN, CNN jeste jedna renomirana svetska medijska kuća, ali opet svesni smo da CNN često je imao vrlo negativne, vrlo loše stavove i kritike kada je u pitanju Republika Srbija, kada je u pitanju, generalno naša politika tokom ovih godina. Taj CNN priznaje nama taj uspeh. Oni su svesni da smo mi prvaci, apsolutni lideri, šampioni vakcinacije. Kada pogledate statističke podatke i na tom evropskom i svetskom nivou videćete da smo mi zadnjih nekoliko nedelja u proseku uglavnom u top pet kada je ceo svet u pitanju ili top tri kada je Evropa u pitanju. Takođe, u Republici Srbiji kao što svi znamo postoje četiri različite vakcine. Znači, građani mogu da biraju četiri različite vakcine renomiranih svetskih proizvođača. Važno je naglasiti i još jednu stvar, da mi imao i najbolji softver u Evropi, verovatno i u čitavom svetu, to je e-uprava koja omogućava besplatnu prijavu a takođe omogućava i praćenje čitavog tog toka, odnosno procesa vakcinacije u Republici Srbiji. Tu moram da naglasim da predsednik Aleksandar Vučić iskazuje jednu dobrosusedsku politiku. Jednu politiku koja omogućava svim građanima, ne samo bivše Jugoslavije već i drugim stranim državljanima da se ovde besplatno vakcinišu u Republici Srbiji. Imam jedan podatak gde je jedan veći broj Nemaca vakcinisan upravo na beogradskom sajmu. Od kolege Petra Vesovića smo čuli na jučerašnjoj sednici da jedan broj Italijana takođe je vakcinisan kod nas. Što znači iz EU, možda iz najrazvijenijih zemalja poput Nemačke, Italije, Francuske, dolaze kod nas u Srbiju da se vakcinišu besplatno. To znači da njihove zemlje nisu bile u stanju da njima omoguće da se oni vakcinišu u svojim zemljama, a mi njima to pružamo. Zamislite da je pre 20 godina, neko znao da će se to dogoditi i ispričao nekome. Mi bi prvi prokomentarisali da taj čovek nije normalan. Zamisli, dolazi Nemac da se vakciniše kod nas, jer Nemačka ne može da mu obezbedi vakcine, ali danas mi to živimo, to je realnost. E, upravo je to dokaz da smo mi svetska, ne evropska velesila kada je u pitanju vakcinacija, kada je u pitanju kvalitet i efikasnost i efektivnost, čitavog zdravstvenog sistema. Hteo bih da pomenem i da je hrvatski „Večernji list“, takođe izrazio pohvale na račun predsednika Aleksandra Vučića. Oni su, ne mogu sada baš da citiram, ali parafraziraću da je Aleksandar Vučić lider, ne regiona, nego lider Evrope kada je u pitanju vakcinacija. Nažalost, svesni smo da brojni ljudi veruju raznim tim anti-vakcinaškim, odnosno anti-vakserskim pokretima. Nažalost, oni sve više i više uzimaju maha, ali želim da apelujem na građane, želim da zamolim građane da veruju struci, da veruju lekarima. U Kriznom štabu sede naši najveći stručnjaci, pulmolozi, virusolozi, imunolozi, infektolozi, ljudi koji su šest godina studirali medicinu, potom su stažirali godinu dana, pa su tri godine išli na specijalizaciju, pa su pisali brojne naučne radove, proveli su svoj radni vek kao kliničari ili su se bavili naukom. To su ljudi koji znaju i oni tvrde da ove vakcine, da su sve dobre, sve koje smo uvezli, jer one su prošle i kontrole preko ALIMSA, kao akreditacionog tela u Republici Srbiji, „Torlak“ takođe potvrđuje njihov kvalitet. Nemojte verovati antivakserima. Te vakcine nemaju veze niti sa sterilitetom, niti sa 5-G mrežom, sa nekakvim čipovanjem. To su sve neke dezinfomacije i gluposti, koje plasiraju neki neuki ljudi, koji ne umeju jednu prosto proširenu rečenicu da sastave ili jednostavno, neki ljudi koji su možda i obrazovani, ali to rade isključivo iz nekih političkih partikularnih političkih interesa ili jednostavno iz neke ekonomske koristi. Prosto dobili su novac da promovišu takvu politiku. Nedavno su, određen broj građana, mislim prošle nedelje, igrao na Savskom trgu ispred spomenika Stefanu Nemanji i igrano je kolo i naravno nije se pridržavao mera. Niko nije nosio masku, nije bilo govora o fizičkoj distanci, a setimo se, pre neko veče naš predsednik Aleksandar Vučić gostovao u jednoj televizijskoj emisiji i on je lepo rekao – treba razumeti te mlade ljude. Treba razumeti tu njihovu želju, tu njihovu potrebu da se druže da proslavljaju. Verujte, meni je srce puno kada vidim srpsko kolo kako se igra, ispred spomenika Stefanu Nemanji na Savskom trgu. Ja sam najsrećniji čovek na svetu kada vidim to srpsko kolo. Ali sam srećan, isključivo kada vidim da se to kolo igra u tzv. zdravstven bezbednosno sigurnim uslovima, mirnodopskim uslovima, kada nemamo pandemiju virusa Kovid 19. Samo tada treba da igramo i da se družimo i da svi zajedno slavimo. Zato apelujem i molim, pre svega te mlađe ljude, izdržite još malo, da pobedimo ovu koronu, da se završi ova pandemija virusa Kovid 19, da svi budemo, pre svega zdravi i sigurni i onda ćemo svi slaviti. To je najvažnije. Hajde malo još da se strpimo. I predsednik Aleksandar Vučić kaže – oko godinu ipo dana je prosto ta korona oduzela mladim ljudima, ali hajde još malo da se strpimo, da poštujemo mere, da još malo sačekamo, da nosimo maske, da poštujemo sve mere Kriznog štaba, da držimo do te fizičke distance, hajde još malo da se strpimo. Hajde svi da se vakcinišemo, da se prijavimo preko portala E uprave, da primimo tu vakcinu. Prosto, nemojte verovati tim antivakserima, kao što sam rekao, oni su ili neuki ili imaju neki politički interes, ili igraju neku igru. Pogledajte samo kako su bivši tajkunski političari poput gospodina Dragana Đilasa ili gospođe Marinike Čobanov-živku-morović Tepić, oni su među prvima govorili kako ta vakcina ne valja, kako naša država nije u stanju da nabavi te vakcine, a oni su među prvima potrčali da prime što pre tu vakcinu. I primili su od različitih proizvođača, članovi te njihove stranke, ta banana-partija, sloboda, pravda, kako se već zove, nebitna stranka. Oni su među prvima, njihovi rukovodioci primili i Fajzerovu vakcinu i kinesku Sinofarm, i sve druge vakcine i zato je jako bitno da budemo svesni da je vakcina važna, da je bitno vakcinisati se, jer na taj način možemo da doprinesemo našoj državi. Na taj način, ako se svi vakcinišemo možemo da se borimo pogotovo zajedno, za naše mlade ljude, za našu decu, da se borimo za plan Srbija plan 20 – 25, da Srbija bude još snažnija i još modernija. Zato apelujem i molim vas da se prijavite, i te studente, da izdrže još malo, da poštuju mere, da se prijave za vakcinu i ja sam ubeđen da ćemo u ovoj borbi istrajati, jer u ovoj borbi smo svi zajedno, i crkva i naučna zajednica i vojska i policija i administracija i privrednici i poljoprivrednici, i penzioneri i građani. Svi smo zajedno u ovoj borbi. Hajde da izdržimo još malo i da pobedimo. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i 87. st.2 i 3. Poslovnika, obaveštavam da će Narodna Skupština, danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Određujem redovnu pauzu, u trajanju od 60 minuta. Vidimo se u 15,00 časova.
Nastavljamo sa radom, narodni poslanici. Na član 2. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakon. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, predsedniče. Dakle, ako govorimo o popisu, ja mislim da je to danas sudbonosna reč kada je u pitanju srpski narod na Balkanu i čini mi se da pitanje popisa malo kada imao taj sudbonosni karakter kao što je to ovaj trenutak. Naime, treba znati jednu stvar. Nije Srbija samo ono što popisujemo u njoj. Nije Srbija samo njeno stanovništvo, njene nekretnine i sve ono što u njoj popisujemo, već je Srbija svaki čovek, svaki njen čovek koji živi i van granica ove zemlje. Prema tome, nikada ovaj trenutak popisa u istoriji nije bio važan kao danas. Srbi su, kao što znate jedan veoma policentričan narod i to kao nijedan drugi narod na Balkanu. Srbi danas žive u nekoliko država u okruženju. Govoriti samo o popisu unutar Republike Srbije, a zaboraviti sve one popise u zemljama u okruženju bilo bi apsolutno pogrešno, jer niti bi Srbija bila potpuna i potpunosti statistički prikazana, niti bi srpski narod bio potpun bez obuhvatnog pogleda na popis u regionu. Ali, nad našim narodom se nadvila velika opasnost. Naime, kao što znate u Sloveniji je veliko pitanje da li će se pripadnicima srpskog naroda i svih drugih koji tamo živi biti dozvoljeno da se izjasne po nacionalnim odrednicama, i kada je u pitanju jezik, vera i nacionalna pripadnost. U Hrvatskoj to pravo, iako formalno postoji odavno u praksi nije sprovodljivo. Mislim da je danas možda i izlišno govoriti o svemu onome što se dešava u Hrvatskoj kada je u pitanju srpski narod. Ako pogledate poslednje događaje u Crnoj Gori, očigledna je namera političkog ućutkivanja srpskog naroda i njegovih političkih predstavnika, naročito u svetlu poslednjih inicijativa o smeni ministra pravde u Vladi Crne Gore, koji će iznositi političke stavove srpskog naroda u svom delovanju. U Albaniji to pravo srpski narod odavno ne uživa. U Makedoniji, takođe. Moglo bi se reći da, eventualno u Rumuniji i u Mađarskoj Srbi uživaju adekvatna prava spram onoga, zapravo i merljiva spram onoga što danas uživaju nacionalne manjine u Republici Srbiji. Onda iz svega ovoga postaje potpuno jasno zašto je pitanje popisa na Balkanu, ovoga puta sudbonosno i zašto ono kada je u pitanju popis u Republici Srbiji mora biti vezivano za sve popise u regionu kako bismo dobili kompletnu sliku o stanju srpskog nacionalnog korpusa na Balkanu. Ja ću iskoristiti priliku da bez obzira na sve ove pritiske koje naš narod danas u okruženju trpi, apelujem i na vlast iz susednih država i svih onih gde živi srpski narod da dozvoli izjašnjavanje našeg naroda slobodno na popisu, a da se svi pripadnici srpskog naroda u okruženju slobodno izjasne, kažu kom nacionalnom korpusu pripadaju, kojim jezikom govore, kojim pismom pišu i koju veru ispovedaju. Samo tako će se statistički podaci koje nosi popis biti potpuni. Možda bi bio licemeran ako bi govorio samo o pravima srpskog naroda. Ne mogu da se ne okrenem i na činjenicu da su decenijama, čak i u Srbiji postojali narodi kojima je bilo zabranjeno da se nacionalno odrede i da sve ono što je bio izraz njihove slobodne volje bilo negirano. Pošto dolazim iz Subotice, sa severa Bačke, ja znam koliko je ovo pitanje, već sam i ranije govorio važno i za Mađarsku, za Hrvatsku i za sve druge zajednice, ali krucijalno je najvažnije za bunjevačku nacionalnu zajednicu koja živi na severu Srbije. Decenijama je identitet bunjevačke nacionalne zajednice bio stavljan nasilno pod šapu hrvatskog identititeta i čini mi se da prvi put bez političkih pritisaka i nekakvih veštačkih inženjeringa identitetskih bunjevački narod ima šansu da se izjasni onako kako on to želi. To je svakako odlika jedne odgovorne politike koju danas Srbija na čelu sa predsednikom vodi prema nacionalnim zajednicama koje su manjinske, a koje žive u Republici Srbiji i dobar primer za sve one u regionu kako bi oni trebali da se odnose kada je u pitanju srpska zajednica. Evo im prilike da vide kako se treba odnositi prema svima onima koji čine jednu državu. Mi ćemo svakako, ministre, kao poslanici Srpske napredne stranke, pošto zakon sam po sebi daje slobodu i jedan je od liberalnijih i prihvatljivijih, možda u Evropi, podržati ove zakonske predloge, ali i sve one politike koje su na afirmaciji prava svih onih kojih žive danas u Republici Srbiji sa srpskim narodom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana potpredsednice Narodne skupštine, poštovani ministre, potpredsedniče Vlade, poštovane narodne poslanice i kolege narodni poslanici, ovi amandmani danas koji se nalaze pred nama, svakako će dopuniti i ovako već nešto što je za građane bitno, a to je popis stanovništva i svakako mislim da je od opšteg značaja to što se predviđa da se popis odloži za neko vreme kada ćemo kao država, ali kao i svi u svetu biti nekako zdraviji, bezbedniji i kada se nadamo da će zbog kolektivne imunizacije ovaj virus biti mnogo slabiji, a svakako žrtve neće biti onakve kao što su danas. Ako uzmete samo u obzir podatak da je od korona virusa stradalo sada približno tri miliona ljudi u celom svetu, svi smo svesni kolika je opasnost koja vreba iz dana u dan i sa kojima se svi suočavamo. Ono što je danas rečeno u više navrata mora posebno da se podvuče. Korona virus je zatekao ceo svet i niko nije bio na tako nešto spreman, ali samo odgovornom politikom Vlade Srbije, a pre svega ustupajući onako savesno, odgovorno, kao što se i Vlada odnosila prema svakom problemu ili svakom zadatku u proteklom periodu, tako i ova kriza koja je zatekla ceo svet Srbiji je prikazala mogućnost da i kada vam je najteže i kada je najteže celom svetu, Srbija može adekvatno da odreaguje. Ako uzmete podatak da smo po svim parametrima i to izveštajima iz Evrope, ali bogami i nekih američkih institucija, Srbija kao jedna od najozbiljnijih zemalja u obračunu sa korona virusom, možete jasno videti da sve što je radila Vlada Srbije bilo je u interesu javnog zdravlja i u interesu života građana Srbije. Prošle godine uspešno smo se borili za svaki respirator, uspešno smo se borili za medicinsku opremu, uspešno smo se borili da svaki lek ili bilo koja medicinska pomoć koja je potrebna, pre svega medicinskim radnicima, dođe u Srbiju i da bude tu na usluzi našim građanima i u toj bitki smo uspeli, u toj bitki smo bili među najuspešnijima. Ali, danas kada je ovaj rat protiv korona virusa prešao na neki drugi nivo, a tiče se vakcinacije, Srbija je danas najuspešnija u svetu. Ako izuzmete Izrael koji polako završava sa svojom imunizacijom, ako vidite kakve su brojke tamo danas, nakon Izraela, Velike Britanije, Srbija se svrstava u red najuspešnijih zemalja u celom svetu i to je na ponos svim nama i svakom građaninu Srbije, ali moramo svi da priznamo, pa i oni ljudi koji ne podržavaju možda politiku Srpske napredne stranke, moraju da priznaju da bez odgovorne politike i državničkog pristupa, kakav ima Aleksandar Vučić svakoj temi ili svakom problemu, ne bismo bili jedina zemlja u svetu koja ima čak četiri različite vakcine potpuno besplatno u ponudi građanima. Dakle, građani Srbije mogu potpuno besplatno da se odluče za jednu od četiri vakcine, da se vakcinišu i da na taj način sačuvaju svoje živote, ali pre svega živote svojih bližnjih. Ja sam tu mogućnost iskoristio, ali i ovu diskusiju koristim da pozovem građane da se vakcinišu, jer, pored toga što će sačuvati živote, na taj način će uspeti i ono što mladi ljudi teško mogu da shvate, a to je neki normalan život, život bez ograničenja i život kakav oni, nažalost, poslednjih godinu dana i nemaju u onom punom zamahu koji očekuju, tako da svako ko želi da što pre prevaziđemo ovu krizu morao bi da pođe od sebe i da koronavirus shvati ozbiljno i da se vakciniše za početak. Ono što pokazuje, takođe, koliko smo mi uspešni u borbi protiv korone jeste i činjenica da mnogi svetski mediji izveštavaju o uspesima Srbije i to neki od najbitnijih medija u svetu, da li je to kineski CCTV, da li je to „Njujork tajms“, da li je to CNN. Dakle, možete na nedeljnom nivou videti priloge, izveštaje iz Srbije gde se samo rečima hvale odnose i osvrću na sve ono što radi predsednik Aleksandar Vučić i naša zemlja. Kada imate takvu politiku i kada imate takvu situaciju, Srbija je u prilici još jednom da pokaže svoju humanu stranu koju smo uvek imali kao zemlja i samo od 25. do 28. marta više od 22.000 ljudi stranih državljana se u našoj zemlji vakcinisalo i to pokazuje koliko je naša zemlja jaka, stabilna, ekonomski moćna, kada pored vakcinacije koju sprovodimo u našoj zemlji i za naše građane u mogućnosti smo da poklonimo vakcine i priliku da se neko vakciniše i u našoj zemlji, a ko nije naš državljanin. Međutim, ono što, pored ove borbe i bitke koja je danas najaktuelnija, jeste tema, a to je svakako popis i, nažalost, poštovani gospodine Nedimoviću, mi smo pre godinu dana imali ljude koji su bojkotovali izbore, ali, vidim sada da u njihovim krugovima ukoliko budu nezadovoljni izborima i izbornim procesom, izbornim rezultatom, čujem da se kod njih pojavljuje i situacija da će možda da bojkotuju popis. Ne znam kako to oni misle da izvedu, ne znam šta im je cilj na taj način, ali znam da to rade oni ljudi koji su svesni da nemaju podršku u građanima, svestan sam da su to ljudi koji nemaju podršku u narodu i svestan sam da su to ljudi koji su svoju priliku da nešto učine za građane Srbije propustili, a iskoristili su samo da napune svoje džepove. Posebno interesantna činjenica jeste da u naš popis ili statistiku ne veruju oni ljudi koji imaju svoja nekakva istraživanja po kojima su oni već pobedili na izborima. Samo mi nije jasno zašto već sada ne kažu da će učestvovati na tim izborima i pobediti SNS? Neverovatno je da ovih dana u medijima koje direktno kontroliše Dragan Đilas imate priliku da čujete kako je on gotovo već pobednik na nekim sledećim izborima, samo je još ostalo da se dogovore ko će koju funkciju da preuzme i ko će šta da bude u narednoj Vladi. U prilog tome govori i činjenica da, čini mi se prošle nedelje, ona kupljena stranka Dragana Đilasa, dakle Dragan Đilas je kupio od svog sadašnjeg člana predsedništva stranke, kupio je jednu stranku, jer nije mogao da skupi ni potpis kako bi stranku oformio. Na proslavi tog drugog rođendana svoje stranke imao je sijaset svojih blistavih izjava, od toga da danas imaju više članova nego tokom 5. oktobra, do toga da im se čak 20 ljudi dnevno učlanjuje, što i vi ste svi ovde koji sedite u parlamentu u prilici bili da upoznate funkcionisanje političke stranke i njene infrastrukture, pa znate koliko je to zanemarljiv podatak, ali valjda hoće na taj način nekoga da fascinira. Ali, ono što je posebno zainteresovalo građane jeste istraživanje koje je Dragan Đilas pročitao i zato se na njega osvrćem, jer statistika, popis njemu danas ne odgovara, ali on ima svoju neku statistiku i ima on neko svoje istraživanje koje želi da prikaže kao merodavno. Prema tom istraživanju Dragan Đilas za sebe kaže da on ima negde sa svim ovim opozicionim strankama, dakle svi ovi koji su protiv Aleksandra Vučića, negde oko 41%, a da je Aleksandar Vučić negde na 37%. Kada sve to pogledate iz ugla nekog ko se možda ne bavi politikom i nije upoznat sa likom i delom Dragana Đilasa, koji retko kada može da izađe na konferenciju da odgovori na neko pitanje, a da ne iskoristi neistinu, a bogami već sam i zaboravio kada je odgovorio direktno na postavljeno pitanje da li ima 25 miliona evra u nekretninama i da li ima silne ove račune koje danas pominjemo. Ono što je posebno interesantno jeste i činjenica da je on uveren kako će njegova stranka smeniti SNS na izborima republičkim, na gradskim i kako Aleksandar Vučić neće sigurno biti predsednik u narednom periodu. Sve ovo je izjavio i rekao da ovo istraživanje neće javno nikada pustiti, da to neko ne prenese, a svesno igrajući sa inteligencijom građana Srbije, jer je prenos ovog njegovog rođendana i ovih istraživanja išao uživo na njegovoj fejsbuk stranici, pa su to naravno svi videli, a kasnije njegovi mediji prenosili. Ono što je posebno interesantno, ja moram građanima danas to da pokažem, jeste da se on poziva na izvore gospodina Đorđa Vukadinovića, u Srbiji poznatijeg kao lažni Vlah. Zašto? Jer se čovek prijavio kao Vlah da bi lakše prešao nekakav cenzus, da bi ušao u parlament i to svi znaju. I, kada se neko na taj način diskredituje, pa negde silom prilika po sopstvenoj savesti on se više ne bavi politikom. Međutim, izgleda da se menjaju i nacije i pripadnosti, pa je tako i Borko Stefanović iz Borislav Stefanović prešao u Borko Stefanović, valjda misleći da će mu to negde doprineti. Zašto je bitno? Bitno je zato što je Đorđe Vukadinović pre toga izneo isto jedno istraživanje, koje je rekao da je merodavno, a na tom istraživanju, obratite pažnju, radi se o istraživanju koje obuhvata grad Beograd i postavljeno pitanje je bilo - da li ćete glasati za SNS? Dakle, 39,4% reklo je za, protiv je reklo 41%, a ne zna 29,5%. E, pa, gospodo draga, ako saberete ove brojeve vi dođete od 110%. Eto, takav je stručnjak za istraživanje, tako mu dobro ide matematika gospodinu Vukadinoviću. Dakle, istraživanje koje bi moralo da se završi sa 100%, kod njega je 110%. Sada, poštovani građani Srbije, nemojte vi da verujete svojim očima i nemojte vi da verujete, evidentno, ovim lažima, nego verujte Draganu Đilasu i Vukadinoviću. Tako je. Dakle, evo, što kaže gospodin Veroljub Arsić, slažem se, to je verovatno onih 10% provizije; 10% na mostu, 10% na renoviranju ulice Bulevara Kralja Aleksandra, 10% na kontejnerima, 10% iz budžeta, na obdaništima, duplo naplaćivanim obdaništima, uštinete 10% svuda pomalo i onda, gle čuda, izađete iz politike sa 25.000.000 evra samo u nekretninama. Dakle, očigledno je da Dragan Đilas svoju politiku koju je imao dok je bio u prilici da vodi i Beograd i Srbiju je preneo i sada kada je opozicija, doduše, na ovakvim fingiranim istraživanjima. Dakle, nije bitno da li se tu uklapa, da li to ima zdrave logike ili razuma, ne. Bitno je samo da se brojke nameste onako kako njemu odgovara. Poštovani građani Srbije, ako vi imate prilike da samo na ovom primeru vidite kako se oni ophode danas prema vama i kako vam vređaju inteligenciju misleći da ste zaboravili sve ono što su činili do 2012. i 2013. godine i kako na vaše oči kradu čak i na nameštenim istraživanjima, šta biste mogli da očekujete kada bi se oni, ne znam kakvim slučajem naučne fantastike, vratili na vlast? Kao što rekoh i na nekom od proteklih zasedanja, mislim da ovih dana oni najbolje govore sami o sebi i sve ono što su jedni o drugima izrekli mislim da niko od nas ne bi mogao preciznije da kaže, jer, nismo mi sedeli sa njima u istoj stranci. Za sam kraj, da vidite o kakvom se cirkusu to radi, ovih dana su se razdvojili, idu u dve kolone, u tri kolone, Jeremić neće sa Đilasom, Đilas neće s Jeremićem. Vidim da je Tadić opet politički aktivan, pa, eto, tako niko ga ništa nije pitao, on se sam kandidovao za potencijalnog kandidata za predsednika opozicije, međutim, postoji jedan mali problem, Boško Obradović koji je sedeo skoro do juče u ovim klupama je rekao da neće da prihvati kandidaturu Borisa Tadića, a sad ću vam pročitati njegovo obrazloženje. Dakle, Boško Obradović kaže: „Ja sam mu kazao da ne želimo da budemo taoci bivšeg režima koji nas zajedno sa sadašnjim drži u začaranom krugu koji traje već punih 30 godina.“ Dakle, gospodo draga, Boško Obradović neće da bude, neće da se vrati bivši režim. Dakle, Boško Obradović neće da bude sa Draganom Đilasom, Vukom Jeremićem, sa istim onim ljudima sa kojima je učestvovao u tuči protiv saobraćajnih znakova ovde na Trgu Republike ili koji je obarao ogradu ovde ispred Skupštine, koji je pokušao nasilno da uđe u ovaj parlament. Dakle, on, čovek, ne zna više ni sam šta hoće, ni šta neće, ali jedino što sigurno zna jeste da mržnja prema Aleksandru Vučiću i kod Dragana Đilasa i kod Vuka Jeremića i kod Boška Obradovića raste iz dana u dan. Poštovani ministre, ako niste čuli, evo ja ću ponoviti, Boško Obradović neće sa Borisom Tadićem jer predstavlja bivši režim DS, ali izgleda da mu Dragan Đilas ne predstavlja taj isti režim. Paradoksa u njihovim redovima koliko god hoćete, ali za sam kraj, kad sve već znate, kad o svemu imate podatke, imate svako istraživanje, hajdete lepo, poštovani gospodine Dragane Đilas, recite vi nama da li vi imate ove račune u zemljama širom sveta pa se tako igramo zanimljive geografije otkrivajući neke zemlje i neke nove račune, da li imate tih 68.000.000 evra na tim računima i kako ste to od propalog perača prozora, prodavca žvaka i neuspelog preduzetnika od 75.000 evra, polovnog automobila SAB, došli samo do u nekretninama bogatstva od 25.000.000? Nemojte to da odgovorite Aleksandru Mirkoviću ili Aleksandru Vučiću, odgovorite to građanima Srbije, jer oni imaju pravo da to znaju, jer ste njihov novac proneverili i strpali u svoje džepove, a uveren sam da ćemo mi kao narodni poslanici i u narednom periodu donositi i odluke i zakone koji su pre svega u interesu građana Srbije, jer je to politika SNS, jer je to politika predsednika Aleksandra Vučića. Hvala vam. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Po amandmanu narodni poslanik Bratislav Jugović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, mislim da je ispravna odluka da se popis odloži za oktobar 2022. godine i to su brojni govornici objasnili zašto je to tako, zašto je dobro da to tako bude. Voleo bih da znam da li e-Uprava može biti iskorišćena u ovom procesu popisivanja stanovništva. Preko e-Uprave smo se prijavljivali za vakcine, vrlo efikasno, vrlo brzo, sve funkcioniše besprekorno. Kao građanin Republike Srbije, kao korisnik interneta, želeo bih da znam da li bi e-Uprava mogla da učestvuje u ovom procesu, u ovom veoma važnom procesu koji je za Srbiju samo statističko pitanje, a za zemlje u regionu, gde buja fašizam, to je političko pitanje. Poštovani kolega Uglješa Mrdić je rekao da ne bi bilo zgoreg da uradimo i popis imovine pojedinih lopova na političkoj sceni. Kada ovo kažem mislim na Dragana Đilasa, da vidimo koliko njegov brat Gojko i on imaju nekretnina na elitnim lokacijama, koliko računa po belom svetu, koliko silnih miliona, koliko su nepristojno bogati, koliko su stekli poštenim radom, a koliko pljačkom građana Republike Srbije. Dodao bih na to što je rekao uvaženi kolega Uglješa Mrdić da nije zgoreg da prebrojimo koliko je stranaka promenila Marinika Tepić, političarka u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa, da prebrojimo koliko je političara na sceni koji su u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa. Tako imamo Boška Obradovića, političara iz Čačka koji je u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa. Imamo Borislava Stefanovića, koji je u međuvremenu promenio svoje ime, dakle, čovek se odrekao svog identiteta, svog krštenog imena, i sada je Borko Stefanović i on je političar u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa. Videćete da je to samo jedna obična klika koja ne želi da učestvuje u popisu, da tu ne postoji nikakva snaga. Moram da kažem da Vuk Jeremić nije političar u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa. On je političar u vlasništvu međunarodne bande lopova. Nije loše ni da prebrojimo koliko je laži o predsedniku Aleksandru Vučiću i članovima njegove porodice izgovorila Marinika Tepić i ostali političari u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa. Nije isto na odmet da prebrojimo koliko su fabrika zatvorili dok su bili na vlasti, koliko je ljudi ostalo bez posla, koliko je obespravljenih radnika. Sve je to korisno da prebrojimo, ali najvažnije je da prebrojimo koliko je fabrika otvorio Aleksandar Vučić od kada je na vlasti, koliko se otvorilo novih radnih mesta, koliko su se povećale plate, koliko su se povećale penzije, koliko kilometara autoputa. Samo od Čačka do Beograda… Mi smo Čačani jako ponosni zato što konačno u 21. veku dolazimo autoputem u Beograd i sada mi smatramo da je Beograd predgrađe Čačka, da je Čačak zapravo glavni grad u Srbiji, a to nam je Aleksandar Vučić omogućio. Hvala mu na tome. Nažalost, postoje neki političari u vladajućoj većini u Čačku koji su učinili sve da Aleksandar Vučić ne bude počasni građanin Čačka, ali on je za mene počasni građanin Čačka. On je to zaslužio. Sve je ovo važno da prebrojimo zbog Srbije, zbog naše dece. E to je, vidite, pored popisa stanovništva važno da prebrojimo i ko je šta uradio za Srbiju i zbog čega se neko bavi politikom. Na kraju, važno je da prebrojimo koliko imamo mangupa u našim redovima. Ne smemo ništa da ostanemo dužni ni generacijama koje dolaze, a ni sami sebi. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vuk Mirčetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnikom, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, amandmani o kojima danas raspravljamo se odnose na pomeranje rokova u okviru Predloga zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova na 2022. godinu. Zbog trenutne globalne situacije koja je izazvana korona virusom i generalno otežanog funkcionisanja poslovnog okruženja, sasvim je opravdano pomeranje rokova iz nekoliko razloga. Pre svega, postupak popisa treba da sprovede 20.000 ljudi. Već smo pričali o tome da od tih 20.000 ljudi više od 15.000 ljudi su osobe koje su popisivači, koji treba da uđu u svaku kuću u Republici Srbiji. To naravno nije u skladu sa trenutnom epidemiološkom merom koja se odnosi na samu pandemiju korona virusa i zbog toga je i logično da se sam popis odloži na 2022. godinu. Važno je i napomenuti, neko od prethodnih govornika je to i rekao, da je nekoliko članica EU, kao što su na primer Nemačka i Rumunija, koji koriste istu metodu popisa, odnosno intervjua ili tog direktnog kontakta takođe odložile sam popis na 2022. godinu. U nekom od prethodnih obraćanja u plenumu pomenuo sam to da je Republici Srbiji izuzetno važan taj strateški pristup rešavanja svakog problema. Vi ste, ministre, ovde pred nama govorili o tome da je popis građana jedna velika aktivnost koja se planira i sprovodi svakih 10 godina i imajući u vidu važnost ove aktivnosti, ali i trenutne situacije koja se odnosi na korona virus neophodno je da, pre svega, stvorimo uslove koji su bezbedni za sprovođenje samog popisa građana. Nauka i struka o tome znaju, pretpostavljam, mnogo više nego ja i oni kažu da je jedini način masovna imunizacija i vakcinacija celog društva. Drago mi je da su i prethodni govornici pričali o vakcinaciji, o njenom značaju, jer je sam proces vakcinacije u Srbiji nešto što je za ponos. Uskoro će biti vakcinisano preko 2,5 miliona građana Srbije, a dr Bekić je u današnjoj izjavi pomenuo da je Srbija prva u Evropi po stopi revakcinisanih. O svemu ovome izveštavaju naravno i svetski mediji, o tome je pričao i kolega Aleksandar Mirković i o toj našoj sposobnosti, sposobnosti Srbije u borbi protiv korona virusa. Ali, ono što je jako važno, nas ne mora niko da hvali, jer mi ne radimo ništa da bi nas bilo ko hvalio, mi radimo to zato što su nam važni životi i važno nam je da spasimo živote. Činjenica da se u ovoj situaciji Republika Srbija dobro snašla govori naravno statistika, govori i broj vakcina, govori i stopa vakcinisanih, ali govori i broj respiratora koje smo nabavili u vreme kada je malo država to moglo da uradi i kada neke države koje su i veće i moćnije od nas isto to nisu mogle da urade. Za Srbiju nabavka vakcina nije geo-političko pitanje, već je pitanje spašavanja života. Ličnim, upravo ličnim primerom je premijerka Ana Brnabić pokazala da se treba vakcinisati. Ona se vakcinisala prva, međutim, svi se toga dobro sećamo, kada se ona vakcinisala pojedinci su počeli da pričaju kako vakcina nema i kako će vlast samo sebe vakcinisati i da će na tome ostati. Naravno, činjenice govore upravo suprotno i činjenica da smo mi sada jedna od najboljih država u svetu po stopi vakcinacije govori da su to bile apsolutne neistine. Stav našeg predsednika Aleksandra Vučića je bio da on treba da se vakciniše kad i narod i upravo juče, dakle negde u sredini vakcinacije, on se vakcinisao i rekao je posle toga da se oseća sasvim dobro, odnosno da se oseća odlično. Međutim, zbog teške globalne situacije pre nekog vremena Republika Srbija je dozvolila i vakcinisanje stranih državljana, ljudi iz regiona i svi smo videli u medijima kako je to prošlo i kako su oni hvalili i da su zadovoljni, da im je Republika Srbija dozvolila i omogućila da se vakcinišu. Samo vakcinisanje jeste signal da mi zajedno možemo napred. Jednostavno, to su naše komšije i mi smatramo da je fer i da treba da pokažemo da u regionu apsolutno svi treba da se okrenu ka budućnosti. Naravno da uvek postoje pitanja koja dele, ali mi ne želimo da se vraćamo u prošlost, već da zajedno radimo na nečemu što je dobro i što nam omogućava da napredujemo. Treba podsetiti, naravno, da Republika Srbija ima, odnosno da daje mogućnost i izbora četiri vakcine. Evo, ministre, vi mi recite koja još država u svetu daje mogućnost svojim građanima da imaju mogućnost da biraju četiri vakcine? I pored svega toga, sada su otvoreni i punktovi za vakcinaciju širom Republike Srbije gde naši građani mogu da dođu i bez prethodne prijave i da se vakcinišu. Moram da pohvalim i odluku da ti punktovi za vakcinaciju bez prijave u svim mestima budu, a ne samo u onih 50 gradova kako je bilo prvobitno planirano. Kada je u pitanju stopa smrtnosti, mi imamo najnižu u regionu i među boljima smo u Evropi, jer se trudimo, kao što sam nekoliko puta naglasio, da očuvamo živote, a mere su nam među najblažima, uz naravno vakcinaciju koju sprovodimo čak i bolje od drugih. Međutim, za Srbiju je pored svega ovoga, a sve ovo govorim zbog toga što smatram da je važno da napravimo jedno okruženje u kojem ćemo moći taj popis da organizujemo i da sprovedemo na jedan bezbedan način, za Srbiju je važno da dobije i fabriku vakcina, odnosno ne samo da pakuje tu tečnost koja se nalazi u vakcinama, već i da proizvodi vakcine. To će se raditi sa prijateljima iz Kine i Rusije i predsednik Aleksandar Vučić je govorio da je za Srbiju od izuzetnog značaja i otvaranje tehnološkog instituta "Bajofor", jer je ekonomski napredak Srbije vezan za ulaganje u biomedicinu i biotehnologiju. Poruka predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije koju vide apsolutno svi je da je Srbija nepovratno otišla napred i da ne može niko da je vrati nazad, mada bi mnogi želeli da vide slabu Srbiju. Zamislite sada hipotetičku situaciju da se danas dešava da imamo predstavnike bivšeg režima i da imamo, da znamo da moramo 15 hiljada ljudi da angažujemo prilikom popisa i sad zamislite kako bi oni reagovali, šta bi oni uradili? Da li bi sa jedne strane možda pustili tih 15 hiljada ljudi da u ovoj trenutnoj epidemiološkoj situaciji uđu u svaki od domova ili bi možda predlog njihovog amandmana za promenu ovog zakona glasio da ne bude 2022. godina u promeni zakona, nego da bude, na primer, nekada u budućnosti ili možda nikada u budućnosti, odnosno dok se oni ne snađu? Prilikom otvaranja petlje Batajnica, predsednik Vučić je rekao da je nepovratno prošlo vreme kada su pripadnici tog prethodnog režima mislili samo na sebe i na to kako će da uvećavaju lična bogatstva i takva vremena se naravno neće više vraćati, a na svima nama i vama ministre i nama kao poslanicima je da radimo još odgovornije, još bolje, snažnije i da budemo, naravno, u stalnom kontaktu sa narodom. Neophodno je da Republika Srbija jednu ovakvu važnu aktivnost kao što je popis uradi na krajnje efikasan način zato što je popis jako važan za Republiku Srbiju. Zbog toga ću naravno u Danu za glasanje ja podržati ovo, a s obzirom na to da je danas i svetski Dan zdravlja, ovim putem i sa ovog mesta želim da apsolutno svim zdravstvenim radnicima koji su već više od godinu dana prvi na udaru im čestitam današnji dan i da im se zahvalim na tome što se bore za sve nas i u moje lično ime i u ime građana Republike Srbije - hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanička grupa "Aleksandar Vučić - za našu decu", preostalo vreme 54 minuta. Sledeći je narodni poslanik Krsto Janjušević. Neka se pripremi narodni poslanik Veroljub Arsić.
Hvala predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovane kolege, do popisa stanovništva smatram da će infrastruktura i veliki infrastrukturni projekti da urade neku vrstu popisa kroz mnoge gradove i opštine kuda kreću i kuda prolaze. Veliku ulogu u popisu novih radnih mesta, investicija i razloga da ostanu u svom gradu imaće nastavak i završetak radova autoputa Preljina-Požega na Koridoru 11. Danas je 7. april. Hoće li iko od nas biti mnogo stariji 7. januara na Božić iduće godine? Neće niko, a tada ćemo imati autoput do Požege. To je nešto što ranije nismo mogli ni da sanjamo. Sada je to realnost. Tu na pragu Užica, Arilja, Kosjerića, Ivanjice ćemo imati nove razloge za ostanak ljudi i imaćemo vreme kada će se, ja bih samo obrnuo smer dolaska, dakle ne iz Užica ka Beogradu, nego iz Beograda do Užica stizati za sat i 45 minuta , dakle, nešto više od dva sata će trebati turistima iz Beograda da vide Zlatibor, Zlatar, Taru, Divčibare. Onda kada dalje uradimo Moravski koridor, i tu vrstu popisa investicija i novih razloga za ostanak ljudi - Pojate, Ćićevac, Kruševac, Trstenik, Vrnjačka Banja, Kraljevo, Čačak. Moravski koridor, dug 112 kilometara, biće gotov za tri godine. Opet pitanje - hoće li iko od nas biti mnogo stariji za te tri godine? Bićemo stariji, ali koliko je starijih ljudi dok je prolazilo golgotu do 2000. godine, tačnije od 2000. do 2012. godine, reklo - samo da moje dete doživi, mi smo svoje odrekli i mi smo se nekako predali, ali bar moje dete da doživi tu bolju i moderniju Srbiju. Mi smo uspeli sa ovom snažnom ekonomskom politikom, koju je kreirao predsednik Aleksandar Vučić, da i tim ljudima koji su rekli da ne vide nadu za sebe, nego nek moje dete, nek mom detetu bude bolje, da i njima bude bolje. Ko ne veruje u Preljina-Požega neka se okrene i vidi Beograd-Preljina. Ko ne veruje da će 2025. godine biti prosečna plata preko 920 evra, pa kada je predsednik Aleksandar Vučić postao premijer bila je 330, danas je 540… Sve ka čemu težimo temeljimo na onome što smo postigli do sada i to je veoma važno. Stalno pominjemo te izlive mržnje, ali nikako ne vidimo šta je to alternativa. Pomenuti su ljudi koji znaju protiv čega su, ali nikako ne znaju za šta su. Čuli smo dovoljno uvreda na račun porodice Aleksandra Vučića, na njegov račun, najmonstruoznijih uvreda, pretnji i organizovanja nečeg što je veoma opasno, što verujem da će nadležni organi vrlo brzo da utvrdimo, samo jedno nismo čuli i na svakom koraku ih treba to pitati - kako se zove i preziva čovek koji bi Srbiju bolje vodio od Aleksandra Vučića? Šta im je teško, kad sve to toliko znaju da ispričaju, koliko smo loši, koliko smo ovakvi, koliko smo onakvi, da izgovore samo jedno ime i prezime? Samo to tražimo od njih. Ćute. Da li je to Vuk Jeremić?. Bio je nedavno u Kosjeriću, nešto je promovisao nije imao odgovor na jedno pitanje - zašto je omiljena ličnost u prištinskim medijima? Kada pričamo o novim investicijama, novim aerodromima, aerodrom Morava, koji je nedavno imao prvi let i veliko ulaganje u aerodrom Ponikve, koje je započeto, ove godine će biti 300 miliona dinara, nije da se nije letelo u vreme Vuka Jeremića. On je leteo najluksuznijim klasama, na najluksuznije destinacije, a narod je leteo sa posla - 400 hiljada ljudi je ostalo od 2008. do 2012. godine bez posla. Oni su tada bili zadovoljni. Oni su zadovoljni vremenom u kome je 400 hiljada ljudi ostalo bez posla, a mi nismo zadovoljni, i ovo kažem, jer je to zaista tako, ni to što smo u prethodnih nekoliko godina obezbedili 400 hiljada novih radnih mesta zato što se borimo za mnogo više. Nismo zadovoljni ni stopom nezaposlenosti koja je ispod 9% i ide ka tom evropskom proseku, hoćemo još bolji rezultat. Pogledajte Srbiju kroz istoriju. Kada sve to saberete, celu ovu borbu SNS, Aleksandra Vučića, nekako to može da stane u jednu reč, a to je sigurnost. Kroz celu istoriju Srbija je bila opterećena nekim kao deo bilo kakve državne zajednice ili nekog drugog uređenja, ali Srbija kao Srbija i Srbi, ma gde živeli, su bili uvek opterećeni i nad njom i nad njima je bdio neki strah od rata, od pogroma, bilo je teškog ropstva, bilo je pogroma, bilo je svega. U svojoj istoriji Srbija nije bila snažnija, modernija, na međunarodnom planu poštovanija i kada pričamo kroz istoriju svi je znamo, a i da je nismo učili mogli smo slušati od naših predaka, oni je najbolje prepričaju, kako nekada nisu smeli ući u crkvu, kako su krišom lomili kolač, kako su morali da vode računa kada i u koje vreme da se mole ili bilo šta. Šta je bilo u tim njihovim molitvama? Bilo je da Srbija bude jaka, da bude vojno jaka, da bude neutralna, da ne zavisi ni od koga, da se sama bori za svoju bolju budućnost, da ima prijatelje na svim stranama sveta i smatram da je ovo Srbija koja najviše liči na tu Srbiju koja je bila u molitvama naših predaka. Opet kada pričamo o alternativi, ako možemo te ljude nazvati alternativom, oni se tako predstavljaju, pa šta ćemo, kako je moguće da je jedan vojnik mogao dočekati ili da jedan vojnik treba da dočeka da mu se vrati onaj koji je rekao – šta će vam vojska? Boris Tadić. Zamislite pripadnika MUP-a koji u to vreme, koji uvek rade jedan od najopasnijih poslova i zaista njima uvek treba dati posebno priznanje, on ide na ulicu i radeći svoj posao naleti na ovog tajnkuna Đilasa koji njemu kaže – ja ću se boriti da takvi kao ti ostanu bez posla, šta je mogao očekivati pripadnika MUP-a od države koja treba da stane iza njega zato što on radi najopasniji posao? On tamo ide da se bije sa kriminalcima ispred sebe, a državu u to vreme vode kriminalci. Gde je onda on u svemu tome? Šta je mogao očekivati lekar, medicinska sestra sa platom od 30 hiljada dinara? Kada pričamo o kovidu vrlo je važno napomenuti da bi do kraja bilo jasno koliko je cela borba i ulaganje u zdravstvo krajnje iskreno i sistemski, Klinički centar u Nišu, jedan od najmodernijih kliničkih centara na Balkanu, je završen pre nego što se pojavio korona virus. Povećanje plata i penzija zdravstvenim radnicima je krenulo mnogo pre nego što se pojavila korona. Dakle, ne u trenutku – zdravstveni radnici, pojavila se korona, sad nam trebate, pa hajde sve to – ne, nego se sa tim krenulo mnogo ranije, što je dokaz jedne krajnje odgovornosti vlasti i iskrenog pristupa prema rešavanju problema u zdravstvu. Borićemo se za Srbiju i pobeđivaćemo, ali ćemo pobeđivati tako da nijedan čestit i pošten čovek koji glasa za neku drugu opciju ne bude poražen. Pobeđivaćemo da ove ološe, kriminalce i tajkune više nikad ne vidimo na državnim jaslama, pobeđivaćemo tako što ćemo graditi puteve, auto-puteve. Danas, dok razmišljamo o obilaznicama oko, na primer, Čačka ili Užica, tajkun i njegova ekipa razmišljaju o obilaznici oko građana Srbije na putu do fotelja. E, pa, mangupi, ne postoji obilaznica oko građana Srbije. Postoje izbori, gde vas svaki put, sve ubedljivije, građani Srbije počiste. A mi ćemo na ovom putu, zagledani u investicioni plan „Srbija 2025“, da se borimo za Srbiju u kojoj će prosečna plata biti preko 900 evra, penzije preko 400. Kada se sve to sabere i kada pričamo o Aleksandru Vučiću i onima koji žele da ga sruše, on se bori da prosečna plata bude preko 900 evra, a na drugoj strani imamo čoveka koji se bori da samo on ima preko 900 miliona evra. Prijavio je 619. Moravski koridor, tačnije, deonica Preljina-Požega, deonica auto-puta košta 450 miliona evra. Taj čovek je ogulio sa grbače građana Srbije deonicu Preljina-Požega i dobar deo Moravskog koridora. Možda da se malo bolje približi o kakvim se ološima i kriminalcima radi. Zato ćemo se boriti za Srbiju, za opšte dobro, za Srbiju u kojoj će student koji je u ovoj godini upisao fakultet diplomirati kada u njoj prosečna plata bude preko 900 evra, a u njegovoj branši sigurno mnogo više. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, naravno da je zdravlje naših građana najvažnije i da je to možda i najvažniji razlog zašto popis stanovništva koji je planiran da se sprovede u 2021. godini treba odložiti za neka vremena kada će javno zdravlje biti daleko bezbednije i kada sam postupak popisa stanovništva, domaćinstava i stanova može da se sprovede na jedan način, onako kako je to i zamišljeno, planirano i da podaci sa kojima raspolažemo budu što je god moguće verodostojniji. Međutim, gospodine ministre, moram da kažem i da mi je izuzetno žao što neće biti popisa 2021. godine, a to iz razloga zato što je poslednji popis bio 2011. godine, pre tačno 10 godina. U članu 6. osnovnog Zakona o popisu stanovništva 2021. godine kaže se da će, između ostalog, da budu popisana i lica koja se smatraju da su u radnom odnosu. To je bilo i 2011. godine, pa bismo, eto, imali priliku da vidimo razliku između Đilasove vlasti, tad je on bio na vlasti, 2011. godine, i vlasti koju predvodi SNS i Aleksandar Vučić. Najviše kada je u pitanju tih 10 godina nekako da taj kukavički bivši režim, moram tako da ga nazovem, pokušava nama da pripiše njihove rezultate i ono šta su oni radili. Evo, kako god, kad god otvorite bilo koje novine, da li nedeljne, da li dnevne, koje kontroliše Đilas, uvek će naći nekog profesora koji ne radi i ne živi u Srbiji nego valjda u inostranstvu, a oni valjda smatraju da su ti koji su van Srbije vredniji, više vrede kao ljudi, kao stručnjaci, više znaju, ja ne mislim da je tako, nemam ništa protiv da neko bude profesor i u Notingemu i u Firenci, ali mislim da našima ništa ne nedostaje znanja koliko ga i ovi imaju, i sledeći podatak će da iznesu. Recimo, u poslednjih 10 godina Srbija je najniža u regionu po rastu bruto proizvoda. I onda to obrazlažu. I nikada neće istinu da kažu do kraja. Godine 2010, 2011. i 2012. Đilasov režim je bio na vlasti i tada smo imali katastrofu od BDP, tad smo imali minuseve, da ne pričam koliko je vremena trebalo da sve njihove gluposti koje su napravili u državi i koje su nam sa svim tim problemima ostavili, trebalo da rešimo. Još jedan podatak će uvek da iznose, koji je jako netačan, a to je da nas u tome upoređuju, kako oni kažu, sa uporedivim ekonomijama, pa tu navode, između ostalog, Bugarsku, Hrvatsku, Rumuniju, Češku, Slovačku. Nemam ništa protiv tih zemalja, ali mi nemamo uporedive ekonomije. Nemamo. Oni su članovi EU, mi nismo. Oni mogu da koriste fondove EU, mi možemo predpristupne fondove koji su po deset puta manji nego iznosi koje oni mogu da povuku. Mi moramo sami da nađemo sredstva i finansiramo razvoj Republike Srbije, dok oni jedan dobar deo sredstava povlače iz fondova EU. I to nikad ti ekonomisti tipa Ćulibrk itd. neće da vam kažu. Ali, to nije ni čudno, zato što oni ne znaju koliko jedan hektar ima kvadratnih metara. To neka nauče.Evo, vi ste ministar poljoprivrede, kad sretnete Ćulibrka recite mu koliko ima kvadratnih metara jedan hektar, on još to nije naučio. Još to nije naučio, verujte mi. Znači, to je jedan od načina kako to oni sve izokrenu. Mislim da bi taj popis koji je trebao da se desi zaista pokazao i razliku u vlasti između nas i njih zato što pokušavaju opet kroz razne ekonomske analize, evo sada ću da vam navedem jednu glupost za koju koriste te profesore iz inostranstva. Neću da im spominjem imena. Ne treba. Kaže ovako - više je vredelo 330 evra 2011. godine, nego 550 evra 2021. godine. Onda se ubi čovek da nam objasni kako mi ne znamo da razlikujemo evre u 2021. godini sa onim evrima iz 2011. godine. Zato mislim da nam je taj popis konačno potreban. Još jedna stvar, da završimo, a to je da prestanu više da zamajavaju ovaj narod kako godišnje Srbiju napusti 70, 80, 90, 100 hiljada ljudi. Aman ljudi, pa koliko su rekli da je do sada napustilo, pola Beograda više ne bi bilo ovde. Taj trend je sada obrnut, možda nismo zadovoljni, ali smo napravili rezultat i uvek će da pokušaju da nas ubeđuju kako je za vreme Đilasove vlasti bilo bolje zato što smo propadali, nego za vreme vlasti Aleksandra Vučića kada Srbija napreduje. To meni liči na onu tvrdnju Mirka Cvetkovića - Srbija je statistički izašla iz krize, ali to građani još ne osećaju. Oni su to sada malo preformulisali, pa bi da kažu da građani žive bolje, ali je Srbija statistički u krizi. I uvek su se služili svim tim manipulacijama. Ako hoćemo prave podatke da iznesemo, i o broju stanovnika u Srbiji, o broju domaćinstava i o broju zaposlenih, neka uzmu neke podatke koji su uporedivi. Pet poslednjih godina unazad jesu godine kada je Srbija uspela da sprovede postupak reformi da njeni građani osećaju blagodeti reformi koje smo sprovodili 2014. godine kada je Aleksandar Vučić prvi put bio predsednik Vlade Republike Srbije. Zahvaljujući tim reformama danas imamo i privredu i državu koje odolevaju ovoj pošasti koja se zove pandemija korona virusa. Zahvaljujući tim reformama, koje je započeo Aleksandar Vučić, a bivši režim ne da nije ni hteo, nego nije ni smeo to da uradi, danas imamo takvu ekonomsku situaciju u Srbiji kakva jeste. Ali, gospodine ministre, šta god da uradite za Srbiju, šta god da uradite u oblasti poljoprivrede, pošto ste za to zaduženi, vaša koleginica koja je bila u prepodnevnom delu za privredu, vaš kolega koji je bio juče za saobraćaj i infrastrukturu, Momirović, uvek će da vas napadaju da vi to kao ministar ne radite zbog Srbije, nego da bi ste ostali na vlasti. Evo još jedan suludi način razmišljanja. Još kažu - Aleksandra Vučića baš briga za živote i zdravlje građana, on je vakcine nabavio da bi produžio svoju vlast. Eto, to je način vođenja politike bivšeg režima, koji sada predvodi Dragan Đilas. Mislim da je sve ovo uvredljivo i za građane Republike Srbije i voleo bih da imamo još jedan popis 2026. ili 2027. godine, da bismo onih deset godina vlasti, koje sprovodi SNS, potvrdili kroz taj popis. Ko će tada biti na vlasti, ne znam, ali znam ko neće biti, Dragan Đilas, bivši režim, koji su uništili i upropastili Srbiju i više nikada neće biti u situaciji da ponove to što su uradili sa nama i otimali nam budućnost čitavih 12 godina.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Todorović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč želi predlagač. Samo da vas obavestim da je preostalo vreme za poslaničku grupu 31 minut. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Odmah napominjem da ću koristiti vreme ovlašćenog predstavnika. Hteo bih da kažem, što se tiče amandmana koji sam podneo na član 3. Predloga zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova za 2021. godinu, a koji se odnosi na član 28. osnovnog Zakona, tačku 2), predstavlja u stvari domino efekat onoga o čemu pričamo danas, o odlaganju popisa za 2022. godinu i objavljivanju konačnih rezultata za 30. jun 2024. godine. To je suština amandmana koji sam podneo, a koji se odnosi na ovaj zakon, a ono što bi hteo da kažem, uvaženi gospodine Nedimoviću, poštovani građani Republike Srbije, odnosi se suštinski na podršku svih ovih amandmana i onih koje je podneo Odbor za finansije i onih koje sam podneo ja, koji govore o odlaganju popisa stanovništva za 2022. godinu zbog epidemiološke situacije, ali pre svega da bi se očuvalo zdravlje naših građana. Tako smo oduvek mi iz SNS i delovali, tako što smo brinuli o građanima Srbije. Iskoristio bih ovaj deo da podsetim kakav je popis bio 2011. godine kada je Srbiju predvodilo žuto preduzeće i to na čelu sa Draganom Đilasom i ovim novim što hoće da se kandiduje ponovo za predsednika Republike, Borisom Tadićem. U to vreme 2011. godine imali smo identičnu situaciju što se Predloga zakona o popisu stanovništva tiče, ja ga držim ovde u ruci, odnosi se na 4. februar 2011. godine, a mesec, dva kasnije je i usvojen - popis se odlaže za šest meseci. Ali, tada nije bila pošast kao ova što je danas koja hara svetom, koja hara i Srbijom, tada je bila neka druga pošast. Tada je bila pošast koja je bila oličena u ovom žutom preduzeću. Oni su pomerili popis sa aprila 2011. godine na oktobar 2011. godine, a u međuvremenu pre aprila, sproveli rekonstrukciju Vlade i smanjili broj, odnosno članova Vlade, smanjili za tri resora kako bi nakamčali nekako osam miliona evra koliko je nedostajalo da država Srbija iz budžeta izdvoji kako bi se popis sproveo u potpunosti. Dakle, osam miliona evra nismo imali u budžetu da odradimo jedan popis. Tako je bilo vreme, takva je bila situacija, a ja ću vas možda i podsetiti, a građani Srbije to vrlo dobro znaju, to je bilo vreme kada je Srbija tonula, to je bilo vreme kada je pola miliona ljudi ostalo na ulicama. To je bilo vreme pljačkaških privatizacija, to je bilo vreme kada je Dragan Đilas građanima Srbije ponudio koske i kačamak, kako kaže Rakela Ferari. Koske i kačamak za 15, 16 hiljada dinara minimalne plate, negde oko 300 evra prosečne plate u Srbiji, a čovek sa druge strane sebi obezbedi destinacije poput Mauricijusa, poput Hong Konga, poput egzotičnih pozicija u svetu, drugih zemalja Švajcarske, Amerike itd. To je bilo vreme kada je Sanda Rašković Ivić sebi obezbedila bunde iz Rima. To je bilo vreme kada je Marinika Tepić, mada je to i sada aktuelno, gledala u jednom smeru kako da preleti iz jedne u drugu, treću stranku kako bi sebi obezbedila dobru poziciju. To je bilo vreme propadanja Srbije. To je bilo vreme kada su mladi ljudi odlučivali da beže iz ove zemlje. Godine 2011. bio sam student i razmišljao sam o tome kako ću te neke i poslove, ali i dalje studije tražiti u belom svetu i tu su me motivisali roditelji i društvo u celini. Snalazio se ko kako je umeo. To je bio težak period za čitavu Srbiju i to se nastavilo i te 2011, 2012. i 2013. godine, dok god je Dragan Đilas drmao gradom Beogradom kao gradonačelnik, kada je uspeo da grad Beograd utera u dug od 1,2 milijarde evra, a zato na konto svog preduzeća obezbedi polovinu tog duga, dakle 619 miliona evra koje je sam priznao. To je bilo vreme kada je izdvajao novac za crne dane, gospodine Koroviću, za crne dane milione evra u egzotičnim destinacijama i to je igra brojki, na 53 računa, u 17 zemalja 68 miliona evra. U pitanju su veliki iznosi, 68 miliona evra je uzeo za sebe, a osam miliona evra nismo imali da sprovedemo popis. Osam decenija smo mogli da sprovodimo popis da najveći lopov na Balkanu nije oštetio budžet, građane Srbije za toliki iznos. Suština je jasna, Đilas nikog ne voli, a kažu ljubav je uzajamna, pa i njega niko ne voli. A on je za ljubav svoga brata čak morao da obezbedi nekretnine. Pa znate kako kažu – voli te bata do zadnjeg kvadrata, a kod njega je bilo to negde u više od 30 nekretnina u Beogradu. Sve to je uspeo da obezbedi onom nesrećnom Gojku, zajedno sa njim on potom otvara račune po belom svetu, a situacija u Srbiji je bila katastrofalna, katastrofalna u Beogradu, katastrofalna u svim delovima naše zemlje. I sada kada konačno zemlja staje na noge, oni šta rade? Kritikuju. Kritikuju i sve bi to bilo dobro da je to neka konstruktivna kritika, a ne ovakva kao što sam čitao juče u Đilasovom mediju kada, to je bilo 4. ili 5. aprila, dakle pre dva-tri dana, kada ovi njegovi nesrećnici iz beogradskog odbora Stranke slobode i pravde kažu, a pre toga naravno govore o tome da Dom zdravlja u Borči još nije otvoren, ja dolazim sa Palilule tako da sam ovu vest u potpunosti ispratio, on kritikuje i gradonačelnika i zamenika gradonačelnika i ministra zdravlja. On, mislim na beogradski odbor Stranke slobode i pravde i kaže – ovaj objekat je od kapitalnog značaja za Beograd. Dakle, oni priznaju da je dom zdravlja koji je izgrađen, u potpunosti izgrađen iz sredstava koje je država obezbedila, dakle, govorim o ukupnom iznosu od sedam miliona evra. Sedam miliona evra smo uspeli da izdvojimo iz sopstvenih sredstava, izgradimo najmoderniji dom zdravlja u Beogradu, koji predstavlja bukvalno mini bolnicu i da će biti uložena značajna sredstva kako bi se taj dom zdravlja i opremio, oni kažu u nastavku, dakle, pored toga što priznaju da je ovaj objekat od kapitalnog značaja za Beograd, a kada su vodili Beograd nisu se setili da jedan dinar ulože u ovaj objekat, nastavljaju jer on ne samo da je predviđen da obezbedi primarnu zdravstvenu zaštitu za 100.000 stanovnika, naravno da jeste, već je od posebne važnosti zbog ove epidemiološke situacije. Dakle, mi uspevamo da izgradimo jedan dom zdravlja koji se prostire na sedam hiljada kvadrata, u periodu kada je čitav svet na kolenima, mi izdvajamo značajna sredstva i povećavamo plate, povećavamo penzije, gradimo kovid-bolnice, podižemo kliničke centre u Srbiji, brinemo o javnom zdravlju, a ono što su oni radili bilo je isključivo i jedino briga o sopstvenom džepu i kako i na koji način da se obogate. I onda ovde ide jedna ključna rečenica, kaže – skandalozno je. Za njih je skandalozno da objekat u čiju izgradnju je uloženo sedam miliona evra još nije priveden nameni, dok više od 14.000 zdravstvenih radnika trenutno nema posao u Srbiji. Oni brinu, ovo su lažni altruisti. Oni brinu o zdravstvenim radnicima, oni brinu o tome da objekat koji smo mi izgradili za manje od godinu dana, objekat u koji su uložena značajna sredstva, objekat koji ćemo mi opremiti ovde kritikuju da nešto nije urađeno kako treba, a jedan klinički centar, jednu opštu bolnicu, jedan dom zdravlja nisu bili u stanju da izgrade od 2000. do 2012. godine. Kakvo je to licemerje na delu ostaviću i građanima sami da procene. Zašto ovo rade i zašto je aktuelna Palilula? Zato što je nedavno uhapšen bivši predsednik opštine Palilula. Uhapšen je Danilo Bašić, produžena ruka Dragana Đilasa u građevinskoj mafiji Beograda koja je harala u periodu dok je Dragan Đilas drmao Beogradom. E tako i na taj način se obogatio ovaj čovek koji je navodno brinuo i o zdravstvenim radnicima, koji je brinuo i o porodiljama, koji je brinuo o svim sektorima u okviru našeg glavnog grada, generalno i šire, jer on je morao da vodi politiku kako i na koji način da iskamči određene procente u izgradnji Mosta na Adi, u rekonstrukciji Bulevara kralja Aleksandra itd. Na ovu nesrećnu temu ima dosta da se govori. Suština je da je danas sve drugačije, drugačije i daleko bolje. Nakon teških ekonomskih reformi koje je sproveo predsednik Vlade 2014. godine Aleksandar Vučić, koji se uhvatio u koštac sa ekonomskim problemima i omčom oko vrata zbog dugova u koje smo tonuli, uspeo da podigne zemlju na noge, uspeo u potpunosti da obezbedi i ekonomsku stabilnost, da pomogne Srbiji da stane na noge, da postane lider u regionu, da postane zemlja koja je prva u Evropi što se stope ekonomskog rasta tiče i da budemo primer i u Evropi i u svetu i da ljudi prstom u Srbiju i da govore o tome kako iz ove krize izlazimo daleko bolje, a govorimo o zemljama u regionu, govorim o medijima koji prate ova dešavanja, svetskim medijima. Svega ovoga ne bi bilo da predsednik Vučić nema odlične odnose sa Si Đinpingom, sa Vladimirom Putinom, sa Emanuelom Makronom, sa Briselom, Moskvom, Pekingom. Svega ovoga ne bi bilo da ne ulažemo značajno i u našu vojnu industriju, da ne ulažemo značajno i u podršku mladima da ostanu u našoj zemlji. Čuli ste verovatno često onu krilaticu koja ne stoji, a to je da mladi napuštaju ovu zemlju i govorio sam vam na početku mog izlaganja da sam i ja bio jedan od te grupe mladih koja je planirala 2011. i 2012. godine da napusti Srbiju. Zemlja je danas daleko bolja, daleko naprednija i Bečki institut to konstatuje. Konstatuje da je od 2015. do 2019. godine više mladih došlo u Srbiju, odnosno vratilo se, nego što je otišlo. Devedeset hiljada mladih ljudi se u ovom vremenskom periodu vratilo, a preko 400.000 ljudi u potpunosti, dakle, govorim o svim starosnim strukturama, 400.000 u prethodnoj godini. Veliki broj njih je i ostao, zato što nudimo odlične uslove, zato što imamo značajne podsticaje za mlade poljoprivrednike, gospodine Nedimoviću, zato što imamo značajne subvencije za mlade privrednike, preduzetnike, zato što ulažemo u budućnost, zato što imamo odličan plan koji nosi naziv „Srbija 20-25“ i u kojem su predviđena značajna sredstva koja ćemo uložiti u narednim godinama u pronatalitetnu politiku, da nas bude što više, da kada budemo nekada radili popis, za deset godina odavde, pokažemo tu razliku i kako se vodi odgovorna politika prema građanima Srbije, prema našem narodu. Suština je i ogleda se u tome, to svako od nas može da vidi, da Srbija nedvosmisleno ide napred, da je plata prosečna u Srbiji daleko veća nego što je bila 2012. godine, da je broj zaposlenih daleko veći i da ćemo nakon ovih 550 gotovo evra prosečne plate za tri, četiri, pet godina odavde doći i do onoga što smo zacrtali u tom planu, a to je da prosečna plata, kako je moj kolega Krsto Janjušević i rekao, u Srbiji bude 900 evra, da naši penzioneri budu zadovoljni zbog toga što su uložili u ovu zemlju, što su je gradili, što su je podizali, da gotovo udvostručimo penzije i da pokažemo da je Srbija ekonomski gigant i da može da bude motor razvoja regiona, da nastave i ove zemlje u regionu, ali i ove koje su ekonomski daleko jače od nas, da se ugledaju na aktivnosti koje sprovodimo, što se tiče i tog ekonomskog rasta, i da pokažemo da i u Srbiju vredi ulagati, da u Srbiji vredi živeti, da u Srbiji vredi boriti se za vrednosti za koje i u koje verujete i da Srbija danas ima budućnost, za razliku od Srbije u periodu od 2000. do 2012. godine. Meni je veoma drago što sam deo ovog tima. Meni je veoma drago što sam deo poslaničkog kluba Aleksandar Vučić – Za našu decu i što o ovome mogu da govorim stalno i nastaviću o tome da govorim, nastaviću za to da se borim. Pozivam moje uvažene kolege da u danu za glasanje podrže predložene amandmane, pa da ovaj popis odradimo kako treba u mnogo boljim uslovima, u mnogo boljoj organizaciji 2022. godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Vreme ovlašćenog i vreme predlagača tačno potrošeno. Nastavljamo po amandmanu, narodna poslanica Ljiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Uvaženi ministre sa saradnikom, dame i gospodo poslanici, danas govorimo o tri amandmana mog uvaženog kolege gospodina Todorovića. Naime, radi se o popisu stanovništva, odnosno amandmani se odnose na odlaganje rokova. Prvi rok je da se popis stanovništva ne odradi ove godine, pošto se popis stanovništva radi na 10 godina. Rađen je zadnji popis 2011. godine, trebalo je da ove godine uradi popis od 1. aprila do 30. aprila. Međutim, zbog novonastale situacije zbog pandemije Kovida – 19, mi to nećemo raditi zarad zdravlja građana Republike Srbije, jer to je od nacionalnog značaja. Prosto nemoguće je raditi popis, jer popis radi 15.000 ljudi i 5.000 onih koji ih obučavaju. Treba ući u svaki stan, to je trenutno nemoguće, tako da mi to odlažemo za 2022. godinu, a objava će biti 2024. godine. Treba samo još par reči reći o tome, to je naime, da je prvi popis određen 1834. godine, da se od 1961. godine, dogovoreno je da se svaki popis vrši na 10 godine, što je dobro. Zašto je dobro? Zato što je vrlo važno da znamo polnu strukturu, da znamo starosnu, da znamo odnos između nataliteta i mortaliteta, koji je u stvari i najvažniji, da znamo u kojoj starosni dobi imamo populaciju koja može da radi. Nekad je bilo da je radilo troje ljudi i da je troje ljudi izdržavalo jednog čoveka. Danas je na sreću kako smo mi došli na vlast, približavamo tom odnosu 3:1, a dok je DOS bio na vlasti, taj odnos je bio 1:3, što znači jedan je radio, a izdržavao troje. Moram da se nadovežem na priču svog uvaženog kolege, gospodina Mirkovića koji je taksativno nabrojao, izvinjavam se, moram da kažem gluposti, da li je na tom rođendanu stranke koja je kupljena dve godine, postoji Đilasova, pa im se prividelo ili ko zna šta se desilo, da imaju 42%, molim vas. Molim vas, evo ovako, juče je bilo objavljeno u svim novinama, „Ipsos“ validna agencija koja se bavi rejtingom stranaka da Đilasova stranka, slovima i brojkom ima 3,8%, znači, to je njen rejting, 3,8%, SPAS ima 3,5%, a SNS ima 58% . To je jedino ispravno i to je istina i to ne kažem ja, nego kaže agencija koja je validna. Prema tome, sve te insinuacije, gluposti, prozivanja, o tome više ne treba ni da pričamo, uostalom biće izbori sledeće godine, videćemo ko će kako da prođe, ko je radio ima rezultate rada, danas ima 58%. Ja mislim kada završim ovu brzu prugu, kada zaposlimo još jedno desetine hiljada mladih, a radimo na tome, kada dovedemo tu fabriku. Juče je predsednik vakcinisan, pa je bio u Rudnoj Glavi. Rekao je da će se otvori fabrika do kraja godine, da će se zaposli još 100 žena. Znači, širom Republike Srbije se otvaraju fabrike, da ćemo i mi draga gospodo imati preko 60%, ali živi bili pa videli. Da mi radimo i da nastavimo ovim tempom, Svako ko radi tako će mu i biti, a vidimo, moram da se vratim korupciju i kriminal, jer u laži su kratke noge, pa tako dođosmo mi do prave istine. Istražni organi su utvrdili da trenutno jedan od bogatijih ljudi u Republici Srbiji, gospodin Dragan Đilas ima u 17 zemalja više od 70 miliona evra na 53 računa. Ja sam se šokirala, verovatno i građani Republike Srbije, to je samo deo od onog što su trenutno pronašli i to u bivšim republikama. Ima račune u Makedoniji, ima u Crnoj Gori, ima u Hrvatskoj, ima i ko zna gde ima, ima na Mauricijusu, ima u Luksemburgu, ima svuda po svetu. To je ono što su trenutno našli, videćemo šta će još da nađu. A ono što je, ne mogu da kažem da sam iznenađena, nego šokirana, da je za svojih 619 miliona, to je prvo što ima i onih 35 stanova, da je poklonio Republici Srbiji ili da je nešto izgradio u Republici Srbiji, pa evo ovako. Mi smo platili dve bolnice, 35 miliona evra. Jedna bolnica ima 930 ležajeva u Batajnici, druga 500 ležajeva u Kruševcu. Nažalost obe su pune pacijentima koji su oboleli i to negde košta, znači, negde 35 miliona. Eto, on je mogao da napravi deset kovid bolnica. Mogao je da napravi deset škola, deset vrtića. Od ovih stanova da je podelio socijalno ugroženim populacijama koji imaju troje, četvoro dece, pa možda bi mu se ime našlo onako među časnim građanima. Dok se ne istraže ovi silni milioni koje ima u drugim državama, a bio bi red da da nešto ovoj napaćenoj zemlji jer kad je otišao sa vlasti ostavio nemerljive dugove. Hajmo redom, ostavio je Grad Beograd, bio je zadužen za milijardu i dvesta miliona evra, afera za aferom, od mosta na Adi, 400 miliona evra vredi, a realna vrednost je bila 200 miliona evra. Pa, onda podzemni kontejneri, pa onda tramvaji pretplaćeni, pa autobusi. Ne znam šta sve nije radio. Devastirao je zemlju on i njegovi pajtosi, oljuštio, očerupao. Znači, 560 preduzeća očerupao, pa tako očerupane vratio državi da ih mi revitalizujemo. Pa, onda sećate se kad su prodavali firme, uopšte nije bilo licitacija nego negde interno, to košta, počnemo od jednog, dva evra pa pokupuju njihovi pajtosi, a danas milioneri. Bilo - ne ponovilo se. Sigurna sam i to ne važi samo za tadašnju vladajuću strukturu, nego važi i za sve lopove u Republici Srbiji. Uključujem, neka krenu i od nas, svako ima svoju imovinsku kartu, mi smo našu objavili, svi podaci su transparentni. Nadam se da će svi oni koji su krali, koji su otimali, biti iza rešetaka. Kad smo kod popisa stanovništva, da se vratim na to, jer uvek malo budem… valjda moje nezadovoljstvo jer ne podnosim lopove, ne podnosim nekog ko laže, ko krade, jer mislim da ova zemlja to ne zaslužuje, da je čitavog života nekako bila skrajnuta i po prvi put do 2012. godine počinje ona kao feniks da se razvija, da blista u svom sjaju. Još smo mi negde na sredini do ovih razvijenih zemalja ali zahvaljujući radu, redu i disciplini, Vladi Republike Srbije i predsednik, gospodinu Aleksandru Vučiću, mi zaista idemo uzlaznom putanjom. Sigurna sam da ćemo za par godina, a danas već prosečna plata 540 evra u Beogradu, na nivou Srbije 520 evra, 2025. godine će biti 900 evra, a u najavi je da će 2027. godine biti 1250 evra. Moram još da naglasim da je u periodu kad je počeo kovid, znači, pre dve godine, u Srbiju ušlo, vratilo se 400 hiljada ljudi. Ko god se razboleo, besplatno je lečen. Republika Srbija je obezbedila za sve ljude, nažalost od respiratora, pa preko svega ostalog lekova, vitamina i svega što treba, i lečenje i bolnice. Pre neki dan ne bila reportaža gde je bio gospodin Vučić, jer ako se sećate svi govorili na početku pandemije, da nikada nećemo da izađemo iz pandemije, da će pomreti pola Srbije, što je budalaština, neistina, što je nemoralno, neetički. Pun magacin je respiratora, svima kojima će trebati mi ćemo pomoći. Ova zemlja ne živi samo za sebe, već i za susede. Ova zemlja ima empatiju. Mi smo ljudi široke ruke i volim sve ljude koji žive u Republici Srbiji. U Republici Srbiji imamo 22 saveta nacionalnih manjina što samo predstavlja jednu šarolikost, jednu lepotu življenja. Na svetu je najdragoceniji život, treba ga ceniti. Mislim da svi ovde, koji danas učestvujemo u ovoj sednici, ne danas, već ovoliko nedelja, želimo, molimo da svi ljudi koji su u stanju da se vakcinišu, ako nisu doći ćemo do njih, ne mislim na sebe i svoje prijatelje ovde koji sede, nego na lekare. Moram da kažem, s obzirom, da dolazim sa Voždovca, na Voždovcu je juče otvoren najnoviji punkt za besplatnu vakcinaciju. On se nalazi bez zakazivanja. Svi žitelji Voždovca koji žele mogu da odu u naselje Vojvode Stepe Stepanovića, ulica je Šumadijskih divizija 10-14 to je broj na više punktova se vrši besplatna vakcinacija od 14 do 20 časova, pa molim građane opštine Voždovac koji su zainteresovani da odu, da urade to zbog sebe, zbog drugih, jer na taj način štite svoje zdravlje. Juče je bio podatak da je nažalost posle kovid žurke opet desetak, 15 kovid žurki u Republici Srbiji, broj novoobolelih porastao, tako da je od prekjuče 3.700 novozaraženih, juče je bilo 4.400. Molim sve mlade ljude i sve ljude koji nisu vakcinisani, to nije obaveza, doneta je Rezolucija da ne mora neko da se vakciniše, ali ljudi to je zaštita zdravlja. Ako mladi čovek ne želi da se vakciniše nek se vakciniše zbog svojih roditelja, zbog svog bake, svog deke, najdragoceniji je život. Još jednom, samo dve rečenice. Hvala našim lekarima beskrajno. Ja se nadam da ćemo se i krajem godine odužiti tim divnim anđelima. Jedan podatak od kako je uvedena vakcinacija u toj crvenoj zoni, ni jedan lekar nije umro, Bogu hvala. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragoljub Acković. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, gospodine ministre sa saradnikom, poštovane narodne poslanice i narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas je bilo lepih diskusija na razne teme i sve su uglavnom, moram da kažem učinile na mene utisak da želimo da spasemo što je moguće više ljudi, pa da ovim odlaganjem popisa stanovništva, odnosno ovim dokumentom o kome smo raspravljali i koji služi odlaganju popisa stanovništva za narednu godinu mi ćemo sigurno spasiti jedan broj ljudi bolesti, a možda i ne daj bože i onoga najgoreg, a to je smrti. Jedno od pitanja koje želim da ja apostrofiram u svojoj diskusiji je baš ta briga o svakom našem građaninu za vreme trajanja ove pošasti zvane korona. Želim da podržim sve ono što naš predsednik Vučić inicira i za šta se bori svih ovih meseci koliko borba sa koronom traje. Dakle, smatram da ćemo odgađanjem popisa pomoći očuvanju zdravlja, a ne retko i života naših sugrađana, jednog velikog broja. Ako želimo da u našoj zemlji na predstojećem popisu bude što više stanovnika onda učinimo ovo o čemu je maločas koleginica Malušić molila. Hajdemo svi na vakcinaciju, hajde da učinimo ono što moramo da učinimo, hajde ono što nam savetuje i struka i savest nemojmo da razmišljamo o tome šta će da kažu neki anti. Ti anti neka se igraju sa sobom, mada ja mislim da se oni ne igraju, da su se oni prvi vakcinisali i da su završili taj posao, pa sad mogu nama da pričaju šta god hoće. Ovaj poziv upućujem danas posebno zbog toga što je svetski dan zdravlja koji moramo poštovati i verujemo da ćemo učiniti mnogo toga. Kad je već reč, kad već pomenuh svetski dan, da vam kažem nešto što mene posebno interesuje, a to je Svetski dan Roma koji je sutra, nije danas, već sutra. Šta je to Svetski dan Roma i šta je taj 8. april? Nekima je rođendan, nekima je slava, nekima je imendan, nekima je to značajan datum iz sopstvene istorije, neke pak države su izvojevale nekakvu pobedu ili imale kakav poraz, a i mi Romi imamo svoj nacionalni praznik to je 8. april, rekoh već Svetski dan Roma. Kako je došlo do toga da se na ovaj dan proglasi nacionalni praznik za sve Rome u svetu? Tako što su se predstavnici Roma iz 13 zemalja okupili 1971. godine od 8. do 12. aprila na Svetskom kongresu u Londonu, i doneli odluku da se taj prvi dan rada Kongresa proglasi svetskim danom, a da se usvoje još neke mnogo važne odluke. Jedna od važnih je svakako to što smo dobili svoju himnu, to je već poznata stara moldavska romska pesma „Đelem, đelem“ koju je ukalupio, da tako kažem, jer nije je on napisao, Žarko Jovanović poznatiji kao Jagdima ili Vatreni, otac cigana Ivanovića. Želim još samo da vam kažem nekoliko reči o ovom kongresu koji je za nas Rome izuzetno važan. Verovatno ja ne bih sedeo ovde sa vama se družio i razgovarao i radio da nije tog kongresa bilo i da na njemu nije Slobodan Berberski pokrenuo pitanje priznavanja statusa nacionalne manjine romskom narodu, kako u Srbiji, tako u ondašnjoj Jugoslaviji i čitavom svetu, i tako je i bilo. Šta je još urađeno? Urađeno je ono što ja ne činim, ne govorim na svom maternjem jeziku ovde samo da ne bih opterećivao prevodioce, a i nisam baš neki stručnjak za jezik. Dakle, romaničiblje je usvojen kao jedinstven romski jezik, a svi dijalekti u ovom jeziku su priznati za ravnopravne. To je učinjeno na Svetskom romskom kongresu i ja vas poštovani prijatelji obaveštavam o tome da ćemo sutra u staroj Skupštini, ja je tako zovem, ja sam star čovek, u Kralja Milana, da održimo jedan veliki, lepi skup. Trudiću se da poštujemo sva pravila. Pedesetak ljudi će se okupiti. Govorićemo o tome šta smo uradili, kako smo uradili, priredili smo i nekoliko manifestacija. Danas je u Palati Srbije, takođe održan jedan lep kulturan, fin skup na tu temu, a svuda u svetu, u svakom većem gradu, na svakom mestu gde Roma ima održavaju se danas, sutra ili prekosutra takvi skupovi. Ja se vama zahvaljujem, posebno onima koji se sutra budu pojavili, ako naravno mogu na skupu koji mi organizujemo, kao već rekoh u sali stare Skupštine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi ministre Nedimoviću sa saradnikom, naša poslanička grupa glasaće za predloženi amandman i naredne godine ćemo sprovesti popis kada izađemo iz cele ove krize. Siguran sam da će tada biti mnogo bolja situacija prosto epidemiološka, a nadamo se da će do tada Korona biti u potpunosti pobeđena i imamo razlog za optimizam, s obzirom da već sada možemo da govorimo da je vakcinisano preko milion i dvesta hiljada i revakcinisano, milion i dvesta hiljada naših građana, sigurno će biti naredne godine ova kriza iza nas i tada će popis moći da se u pravom i punom smislu provede na način da dođemo do svakog čoveka, bez rizika od zaraze i to je sigurno ono što ovaj amandman i predviđa, i naravno da će naša poslanička grupa glasati za ovaj amandman. Naredne godine, takođe kažem, imaćemo priliku da, imaćemo rast da već ove godine, a to nam predviđa i poslednja projekcija Svetske banke, iako su nam u januaru dali 3 posto rast BDP, procenili su da će taj rast ići do 3 posto, a pre neki dan smo videli da su procenili da će rast BDP u Srbiji u ovoj godini ići i preko 5 posto, što se ispostavlja da smo, kada smo i predviđali ovim budžetom, da će rast biti ove godine preko 6 posto, mnogi su bili skeptični i govorili su da je to nerealan rast u uslovima krize u Evropi i da nijedna država ne može da ima tako veliki rast. Sada kažem, i Svetska banka potvrđuje da je taj rast realan i to je nešto što nam daje nadu za optimizam da ćemo već ove godine nakon što izađemo iz krize uspeti da opet nastavimo sa svim onim investicijama koje smo započeli u prethodnom periodu. Drago nam je da je polako i ovde situacija sa epidemijom počela da se popravlja. Vidimo da su ugostiteljski objekti počeli sa radom. Tu, pre svega, treba da se zahvalimo onom ekonomskom delu kriznog štaba koji je uspeo da utiče na medicinski deo kriznog štaba i da se te mere polako popuste. Vidimo da su bašte otvorene, doduše, ovaj sneg koji je pao verovatno je ugostiteljima doneo nepredviđene probleme ali najavljuju prognozu za par dana da će opet da se vrati lepo vreme i da ćemo opet imati naše bašte, pune kafiće. Tako da, generalno, privreda počinje da raste i to je ono što je svakako dobra stvar. Kada govorimo o tome da je Srbija uspela da na pravi način napravi odgovor na ovu krizu, moramo da napomenom opet da smo imali pet minimalaca prethodne godine, tri minimalca ove godine, da su sve one ugrožene kategorije stanovništva dobile pomoć. Predsednik je najavio i nova davanja za naše građane i svakako je to posledica činjenice da mi imamo stabilnu, ekonomski snažnu državu koja može da odgovori na ovu krizu na mnogo bolji način nego što mogu države u okruženju. Kada govorimo o tome da je Srbija snažna, ekonomski stabilna država, moramo da se setimo da to nije bio slučaj pre devet godina takav. Ne samo što smo bili ekonomski slabi, ekonomski nemoćni, već smo bili u situaciji da nam se sa stranih adresa diktira ko će biti ministar, ko će biti premijer, ko će biti direktor određenih javnih preduzeća. Kako je to izgledalo tada imamo priliku da vidimo baš sada u Crnoj Gori kada imate situaciju da vam strane ambasade diktiraju ko će im biti ministar, ko neće i vidimo veliku sramotu da se smenjuje ministar iz reda srpskog naroda, gospodin Vladimir Leposavić, koji je imao hrabrosti da kaže onu neospornu istinu koju svaki Srbin zna, a to je da mi nismo genocidan narod, da se u Srebrenici nije desio genocid i bez obzira na to što pokušavaju da nam imputiraju da smo mi pripadnici naroda koji je počinio genocid i danas imate ljude koji su hrabri i koji mogu da istupe i da kažu da to apsolutno nije tačno. Međutim, vidimo da Krivokapić, ne po svom nahođenju, već po nahođenju stranih ambasada rešava da smenjuje ministra iz reda srpskog naroda samo zato što je izrekao jednu takvu istinu da Srbi nisu genocidan narod. Vidite i sami, danas kada pogledate u Crnoj Gori situaciju vidite kako izgleda kada vam stranci diktiraju uslove. Nije to bilo tako davno u Srbiji. Mi se sećamo 2000. do 2012. godine imali ste situaciju da vam direktno iz stranih ambasada, iz redova tajkunske, tada ljudi koji su imali krupni kapital, zajedno, kažem još jednom, sa stranim ambasadama diktiraju kako će država da ide u kom će smeru da se vodi. To danas u Srbiji više nije slučaj. Mi možemo sa ponosom da kažemo da danas Srbija odlučuje samostalno o svojoj politici. Mi odlučujemo u našem parlamentu, u našoj Vladi, predsednik Republike, takođe. Dakle, u tom trouglu se donose odluke, a ne u trouglu organizovanog kriminala, tajkuna i stranih ambasada. Dakle, danas Srbija može da sprovodi svoju politiku, može da sprovodi nezavisnu politiku. Nije tako davno, kažem, bio slučaj kada smo imali nemoćnu državu, slabu ekonomsku državu, a kada imate ekonomski slabu državu, naravno da onda ima i svako pravo i uticaj, prosto i potrebu da vam bude tutor i da vam se nameće kao neki faktor koji treba da donosi odluke umesto naroda. Još jednom kažem, popis koji će se održati u Srbiji naredne godine, sigurno će biti sproveden u skladu sa najvišim evropskim standardima. Imaćemo priliku da vidimo zaista sve statističke podatke koji nas zanimaju i koji će, siguran sam, biti pokazatelj da Srbija se nalazi na dobrom smeru. Ovde je prethodni jedan od govornika rekao - stalno ponavljaju lažu kako, ne znam, 50, 60, 70 hiljada ljudi godišnje napusti Srbiju. To apsolutno nije istina. Mi vidimo da se sve više ljudi i vraća u Srbiju. Kolega Todorović je malopre rekao 400.000 ljudi se vratilo u Srbiju prethodne godine kada je počela korona kriza širom Evrope. Četiristo hiljada naših građana je rešilo da se vrati ovde i da ovde nastavi da živi. Dakle, naš narod ima i te kako preduslove da sledeće godine kada pobedimo ovu pošast krenemo još bolje da se, kažem još jednom, da se naša država razvija u pravom smeru kao što je to bio slučaj i pre korona krize. Još jednom, mi ćemo glasati za predloženi amandman i siguran sam da ćemo naredne godine i praktično, već ove godine po prognozama svih relevantnih međunarodnih adresa imati taj rast od 5-6%, što će dovesti do još većih investicija, još većih ulaganja u sve ono što je potrebno za sve građane Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Uvaženi gospodine ministre sa saradnikom, poštovane kolege narodni poslanici, svakako da podržavam podnete amandmane i da je dobra odluka da se sam proces obavljanja popisa pomeri za 2022. godinu. Kolege su već i govorile dosta o tome i u argumentima zbog čega je to važno, inače to je i praksa koja se sprovodi svuda u svetu. Veliki broj drugih ozbiljnih zemalja apsolutno jako važnu aktivnost odlaže, da se to sprovede u periodu kada se za to stvore i uslovi. Sami smo svesni da to nije proces koji traje samo mesec dana, to je već celokupna procedura od pripreme samih ljudi koji su uključeni u proces materijala, obezbeđivanja opreme, naravno, i u ovom slučaju vodiće se računa i o samoj zdravstvenoj situaciji. Dok mi ovde diskutujemo i radimo, i dok se radi na realizaciji plana „Srbija 2025“, na realizaciji infrastrukturnih projekata, videli smo i da je petlja na Batajnici otvorena, da se intenzivno radi i na Moravskom koridoru, i da Srbija zaista iz dana u dan postaje sve veće gradilište i da nikada u istoriji nismo imali toliki broj projekata koji se realizuje, druga strana se apsolutno bavi pitanjem popisa, ali ne popisa o kome mi ovde govorimo, već se bavi popisom političkih neistomišljenika, političkih protivnika. Dokle god taj popis kako bi trebalo da se radi se radi licem u licem, oni zapravo, naravno koriste samo društvene mreže, jer jedini prostor na kome oni znaju da se bave politikom ili zapravo, bolje rečeno politikanstvom, jer nažalost, nikada nisu u svojoj biti bili ozbiljni političari, jesu društvene mreže. Naravno, kad god neko argumentacijom iznese svoje stavove, svoja viđenja koja se krše sa njihovima, ta osoba uđe na njihovu listu popisu političkih neistomišljenika, naravno, neki od tih lidera to rade samostalno, nekontrolišući se, verovatno su pod dejstvom nekog gasa, ne naravno ovog gasa sa kojim se mi trudimo da uvedemo za naše domaćinstvo i da održimo energetsku efikasnost, već drugog zapravo gasa, gde se naravno završavaju ti argumenti time da su ti ljudi upisani gde im se preti da će platiti, da će deliti ćelije sa nekim drugima, a neki drugi, naravno za te potrebe koriste svoje poltrone i ljude koji rade prljav posao i onda se ta argumentacija završava pretnjama da će neko biti ošišan, i tako dalje. Ono što je interesantno za sve njih, za razliku od Srpske napredne stranke i ozbiljnih političkih stranaka, oni za sebe zapravo nemaju nikakvu podršku ni građana. Sve ankete i sva istraživanja koja se rade upravo govore u tom pravcu da oni čak i ovih 3% izbornog praga koji je predviđen ne mogu da preskoče, a o njihovoj sposobnosti govori i to da nisu mogli ni da skupe minimalni broj potpisa građana da bi mogli da formiraju svoje stranke, već su morali da troše novac sa svojih računa sa egzotičnih destinacija ili računa koje su formirali preko svojih NVO organizacija kako bi skupili stranke i lica od kojih su kupili stranke, naravno, stavili na počasno mesto prvog potpredsednika ili kako god, u stvari produžene ruke koja treba da radi prljav posao za njih. Inače, koliko su zapravo spremni za razgovor, pošto se oni u stvari samo time bave, kako mi treba da se bavimo nekim međupartijskim dijalogom, kako bismo razgovarali o boljim predizbornim uslovima, zaboravljaju kakve su izborne uslove oni napravili i svojim zakonskim rešenjem učinili, zapravo pokazali su u jučerašnjoj emisiji gde ih je moja uvažena koleginica Sandra Božić, kada im je sasula istinu u lice i kada ih je podsetila kakvi su, oni prete kako će napustiti emisiju. Toliko o njima, toliko o njihovoj hrabrosti, toliko o njihovoj argumentaciji, jer oni da imaju argumente, oni bi zapravo te argumente izneli, ali ih nemaju. Naravno, oni smatraju da su oni jako bitni, da su te emisije zapravo kreirane zbog njih. Dok su se bavili politikom, nikada nisu u prvi fokus stavili građane Srbije, već uvek im je bilo bitno i veću pažnju su čak posvećivali životinjama koje su, zapravo, obilazili, umesto ljudima, gde su se više brinuli o zdravlju nekih kokošaka, nego o tome kako su ljudi podneli elementarne nepogode koje su zadesile krajeve koje su oni obilazili. Ovaj popis koji će se sprovesti naredne godine će biti jasan pokazatelj uspeha politike SNS i našeg predsednika Aleksandra Vučića, koju smo zapravo promenu uneli u našu zemlju, koliko se zapravo Srbija promenila za ovaj period od 10, 11 godina, gde je od zemlje sivila, od zemlje gde su ljudi bežali iz nje, postala zemlja šampiona i u privlačenju direktnih stranih investicija i u ekonomskom razvoju, ali i da smo postali zemlja gde se mladi, obrazovani ljudi vraćaju i odlučuju da svoje poslove pokrenu. Svakako, u danu za glasanje, kao i moje uvažene kolege, podržaćemo i ove amandmane i zakon koji je pred nama. Hvala.
Zahvaljujem. Preostalo vreme za poslaničku grupu Aleksandar Vučić – Za našu decu je dva i po minuta. Reč ima narodni poslanik Tomislav Janković. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsedniče Vlade Republike Srbije i ministre gospodine Nedimoviću, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, mi danas zaista govorimo o jednoj vrlo važnoj temi, temi koja će u narednih 10 godina ponovo biti tema, nešto što će oslikavati život u Srbiji i kroz statistiku, ali i kroz kvalitet života. Srbija ima dugu i bogatu tradiciju, dugu i bogatu istoriju, a samim tim i dugu i bogatu tradiciju organizovanja institucija, a samim tim i popisa na prostoru naše zemlje. Popis kao takav u jednom delu oslikava politiku jednog vremena, jer politika utiče na sva zbivanja u jednom društvu. Kolika je uloga i značaj popisa ne želim puno da trošim vreme, obzirom da su kolege dosta danas govorili na tu temu, ali ja bih da se vratim na popis iz 2011. godine. Tu je dobra osnova da vidimo kakva je bila politika u prethodnom periodu, šta je ono što je bilo u Srbiji 2011. godine i šta treba da uradimo za naredni period da posle 10 godina od narednog popisa možemo da uporedimo i kažemo gde se danas nalazimo. Po popisu iz 2011. godine, u Srbiji je bilo 2.487.886 domaćinstava u kojima je živelo nešto više od sedam miliona stanovnika, 7.106.000 stanovnika Republike Srbije. Nažalost, danas u Srbiji ima manje od sedam miliona stanovnika sa daljim trendom smanjenja ukupnog broja. Po tom popisu, u vangradskim sredinama živelo je 2.914.000 stanovnika, 40,5% od ukupnog broja. To dovoljno govori da nam se sela smanjuju, da rastu samo gradovi, tri najveća grada Beograd, Novi Sad i Niš, a da nam je demografija takva da na godišnjem nivou 35.000 do 40.000 ljudi više umre nego što se rodi. Ja tu vidim vrlo značajnu ulogu vašeg ministarstva, gospodine Nedimoviću, kao i Ministarstva za brigu o selu i Ministarstva za brigu o porodici i demografiji, jer upravo srpskog selo treba da bude dobra baza koja će dati dobar osnov da nas u narednom periodu bude više. Imao sam tu priliku da sarađujem sa vama i znam vašu energiju i vašu posvećenost. Verujem da ono što vi radite kroz vaše ministarstvo, ali i Vlada u celini, uz snažnu podršku predsednika Republike Srbije, da ćemo u narednom periodu imati mnogo bolje i kvalitetnije rezultate što se tiče samog popisa. Naravno da je opravdano što se popis pomera za narednu godinu i da ćemo kroz nove ljude, kroz način popisivanja i sredstva koja budemo imali uraditi dobar, kvalitetan popis koji će biti dobra osnova za neke naredne periode. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Vreme poslaničke grupe je potrošeno. Pošto u sistemu ne vidim nikog kog ne pripada toj poslaničkoj grupi koja više nema vremena, završili smo pretres. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem sredu, 7. april 2021. godine, sa početkom u 17.15 časova kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Pete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 170 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O POPISU STANOVNIŠTVA, DOMAĆINSTAVA I STANOVA 2021. GODINE Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Đorđa Todorovića, na naziv Predloga zakona, sa ispravkom, i na član 3, kao i amandmani Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kojim se ispred člana 1. dodaje novi član i na članove 1. 2. i 5. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 171. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava predložio da član 1. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 197. stav 2. Ustava Srbije i članu 160. stav 4. Poslovnika, kada Predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 1. Predloga zakona. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština, jednoglasno, posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 1. Predloga zakona. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Druga tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O MUZEJSKOJ DELATNOSTI Pre prelaska na glasanje, podsećam vas da je narodni poslanik Nikola Radosavljević, pisanim putem, povukao amandman koji je podneo na član 44. Predloga zakona, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti drugi amandmani Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o muzejskoj delatnosti, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o muzejskoj delatnosti. Četvrta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I SAVETA MINISTARA BIH O ODRŽAVANjU I REKONSTRUKCIJI PUTNIH MEĐUDRŽAVNIH MOSTOVA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I BIH Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara BiH o održavanju i rekonstrukciji putnih međudržavnih mostova između Republike Srbije i BiH, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Peta tačka. Stavljam na glasanje Predlog Odluke o proglašenju stare i retke bibliotečke građe za kulturno dobro od izuzetnog značaja, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Šesta tačka dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O PRESTANKU FUNKCIJE PREDSEDNIKA PREKRŠAJNOG SUDA U NEGOTINU, OSNOVNOG SUDA U KRUŠEVCU I OSNOVNOG SUDA U NOVOM PAZARU Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da prema članu 105. stav 2. tačka 12. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o prestanku funkcije predsednika sudova. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog suda u Negotinu, Osnovnog suda u Kruševcu i Osnovnog suda u Novom Pazaru, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, želim samo pre kraja da vas podsetim da sam za sutra zakazao Šestu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine sa početkom u 10.00 časova sa jednom tačkom dnevnog reda – Predlog odluke o izboru predsednika Vrhovnog kasacionog suda. Glasanje će biti nakon rasprave sutra, kasno popodne. Saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Petu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Zahvaljujem.