Molim narodne poslanike da zauzmu mesta da bismo počeli rad. Poštovani narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini. Prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 212 narodnih poslanika. Međutim, radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, to postižemo elektronskim putem, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Imamo kvorum, pa prema tome Narodna skupština može normalno da radi. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Dušku Rađenoviću, dr Živoradu Đorđeviću, dr Karolju Kasašu, Bogoljubu Janićeviću, Životiju Jovanoviću, Dušanu Mihailoviću i Šemsudinu Kučeviću. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik i potpredsednici Vlade Republike Srbije, ministri u Vladi Republike Srbije, sekretar Vlade Republike Srbije i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 7. i 8. decembra 1998. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Nema.) Molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 7. i 8. decembra 1998. godine. Za je glasalo 198, protiv niko, uzdržanih dva, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 209 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 7. i 8. decembra 1998. godine, bez primedbi. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. 1. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje karice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru. Za je glasalo 196, protiv tri, uzdržanih četiri, nije glasalo 16, ukupno je prisutno 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 2. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju. Za je glasalo 197, protiv 8, uzdržanih tri, nije glasalo 10, ukupno je prisutno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 3. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Za je glasalo 198, protiv 10, uzdržanih dva, nije glasalo 12, ukupno su prisutna 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 4. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Za je glasalo 178, protiv 17, uzdržanih 22, nije glasalo 6, ukupno su prisutna 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 5. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica. Za je glasalo 178, protiv 16, uzdržanih 21, nije glasalo 6, ukupno je prisutan 221 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 6. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje karice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Za je glasalo 177, protiv 20, uzdržanih 16, nije glasalo 5, ukupno je prisutno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 7. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada, koji je podnela Narodnoj skupštini 25.decembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada . Za je glasalo 195, protiv 9, uzdržanih tri, nije glasalo 19, ukupno je prisutno 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 8. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim pravima i obavezama izabranih lica. Predlog zakona sa istovetnim pravnim rešenjima podneli su i narodni poslanici Srpskog pokreta obnove - Milan Miković, Veroljub Stevanović i Milija Sekulić. Kako je ovo pitanje potpuno uređeno Predlogom zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije, to o Predlogu zakona, koji su podneli ovi narodni poslanici, nema potrebe da se Narodna skupština posebno izjašnjava. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim pravima i obavezama izabranih lica. Za je glasalo 212, protiv tri, uzdržanih četiri, nije glasalo četiri, ukupno su prisutna 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Predlozi za proširenje dnevnog reda. Odbor za pravosuđe i upravu predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, u okviru koje bi se razmatrali predlozi odluka, koje je Narodnoj skupštini uputio Odbor za pravosuđe i upravu i da to bude prva tačka dnevnog reda sednice. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija i da to bude prva tačka dnevnog reda sednice. Za je glasalo 175, protiv jedan, uzdržanih 19, nije glasalo 20, ukupno je prisutno 215 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve prihvaćene tačke uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima prihvaćenih akata nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Pre toga molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Za je glasalo 199, protiv jedan, uzdržanih tri, nije glasalo 16, ukupno je prisutno 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini u celini. Molim službu Narodne skupštine da pripremi prečišćen tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. D n e v n i r e d: 1. Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 3. Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 4. Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 8. Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 9. Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim pravima i obavezama izabranih lica, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Potrebno je da Narodna skupština, pre prelaska na rad po dnevnom redu sednice, donese odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Dostavljen vam je Predlog odluke, koji je podneo Administrativni odbor. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Za je glasalo 195, protiv niko, uzdržanih jedan, nije glasalo 21, ukupno je prisutno 217 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PRESTANAK FUNKCIJE I IZBOR NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA U okviru ove tačke primili ste: 1. Zahtev Republičkog javnog tužioca za prestanak funkcije i Predlog odluke o prestanku funkcije Republičkog javnog tužioca, koji je utvrdio Odbor za pravosuđe i upravu na sednici od 27. decembra 1998. godine. Pored toga, primili ste i zaključak Odbora, kojim povlači Predlog odluke o razrešenju od dužnosti, koji je Odbor utvrdio na sednici od 23.decembra 1998.godine. 2. Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama Vrhovnog suda Srbije i Privrednog suda u Prištini, koji je utvrdio Odbor za pravosuđe i upravu i 3. Predlog odluke o izboru Republičkog javnog tužioca, koji je utvrdio Odbor za pravosuđe i upravu. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o prestanku funkcije Republičkog javnog tužioca. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije Republičkog javnog tužioca. Za je glasalo 180, protiv četiri, uzdržanih 32, nije glasalo 7, ukupno su prisutna 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama Vrhovnog suda Srbije i Privrednog suda u Prištini. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama Vrhovnog suda Srbije i Privrednog suda u Prištini. Za je glasalo 190, protiv niko, uzdržanih 25, nije glasalo 9, ukupno su prisutna 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izboru Republičkog javnog tužioca. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se više niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru Republičkog javnog tužioca. Za je glasalo 180, protiv četiri, uzdržanih 34, nije glasalo četiri, a ukupno su prisutna 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila predlog odluke. Podsećam vas da je članom 35. Zakona o javnom tužilaštvu utvrđeno da Republički javni tužilac pre stupanja na dužnost polaže zakletvu pred Narodnom skupštinom. Da li je kandidat tu? (Da.) Molim gospodina Dragišu Krsmanovića, Republičkog javnog tužioca, da položi zakletvu. Izvolite. Molim narodne poslanike da ustanu. (Republički javni tužilac, Dragiša Krsmanović za govornicom čita tekst zakletve: "Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i zakona, da ću svoju dužnost u Javnom tužilaštvu vršiti savesno i nepristrasno i da ću štititi ustavnost i zakonitost".) Molim Republičkog javnog tužioca da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi da, u vaše i u svoje ime, čestitam gospodinu Dragiši Krsmanoviću i poželim mu puno uspeha u radu. [[Aplauz.]] Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O USLOVIMA ZA OBAVLjANjE PROMETA ROBE, VRŠENjE USLUGA U PROMETU ROBE I INSPEKCIJSKOM NADZORU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za trgovinu i turizam i Zakonodavnog odbora, u kojima su sadržani i amandmani tih odbora na Predlog zakona. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? Ima reč ministar za trgovinu, Zoran Krasić.
Dame i gospodo, Narodna skupština je u toku 1996. godine donela Zakon o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru. Tokom 1997. godine učinjena je jedna izmena i dopuna tog zakona. U sklopu operativnih meraza suzbijanje uzroka i korena sive ekonomije procenjeno je da je potrebno izmenitii dopuniti ovaj zakon. Predlog koji ste dobili je u potpunosti usaglašensa poreskim promenama koje suizglasane pre mesec dana u Narodnoj skupštini, a razlog zašto se ovde predlažu neke promene, jesteda se preciziraju neke norme koje su tokom primene ovog zakonadovodile u situaciju organe koji su primenjivali ovaj zakon da se pojedine norme na nekoliko načina tumače. Ovim zakonom praktično se preciziraju neke norme i ujedno otklanjaju uzroci, a posebno bih naglasio kod diskonta u velikoprodaji, takođe, da se potenciraprodaja akciznih proizvodabez akciznih markica. Kao nelegalna trgovina, naveo bih posebno odredbu člana 8.a) kojom se daje mogućnost, odnosno pravo i obaveza Vladi Republike Srbije da, kada nastupe okolnosti na tržištu, da se merama tekuće ekonomskepolitike ne mogu otkloniti neke netržišne akcije i neka netržišna ponašanja, Vlada može intervenisati upravo radi očuvanja stabilnostitržištai stabilnosti cena na našem tržištu. Takođe se preciziraju neke odredbe koje se odnose na vođenjepropisanih evidencija u prometu roba. Svrha ovih promena jeste da sekompletan promet evidentira, ne samo zbog onoga što sledi kao obavezaprema državi, već i zbog toga što treba zaštititinaše potrošače. Takođe bih potencirao odredbu koja se odnosi na komisione usluge, kojom se precizira dakomitent, fizičko lice ne bi više moglo da daje robu na komisionu prodaju, ako se radi o životnim namirnicama, ako se radi o akciznim proizvodima, a ukoliko se radi o tehničkim sredstvima, ona podležuobavezi da imaju garantni list, tehničko uputstvo, spisak ovlašćenih servisera. U svetlu promena Zakona o prekršajima vrši se čitav niz izmenaprekršajnih odredbi, odnosno kaznenihnormi, koje seusaglašavaju saminimalnim i maksimalnim novčanim kaznama za navedene prekršaje. Takođe bih potencirao jednu odredbu kojom se praktično propisuje i kazna na licu mesta za kupca gde je tržišni inspektor može izreći, kažem može izreći, u slučaju kadai kupac učestvujeu kršenju propisa o prometu roba.Možda smo i prvo ministarstvo koje koristi ovlašćenje, koje nam daje praktično izmenjeni Zakon o prekršajima, daprvostepeni prekršajni postupak, za one prekršaje gde je predviđena samo novčana kazna kao glavna kazna, može voditi i Tržišna inspekcija, odnosno Ministarstvo trgovine. Koristim priliku da ukažem da smo sa zakonodavstvom, odnosno Odborom za zakonodavstvo i Odborom za trgovinu i turizam usaglasili i našli neka pravno-tehnička rešenja, koja u potpunosti zadovoljavaju i omogućavaju da Ministarstvo trgovinei najistureniji deo tog ministarstva, Tržišna inspekcija, budu još operativniji i još efikasniji u radu, radi, pre svega, zaštite naših potrošača i kompletnog uvida u regularan promet roba i usluga na našem tržištu. Hvala.
Zahvaljujem. Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (Milan Miković nije tu.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Želi.)
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, Odbor za trgovinu i turizam u potpunosti podržava Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa roba, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru jer je u funkciji sprečavanja sive ekonomije i uvođenja prometa robe u regularne tokove. To je u skladu sa opredeljenjem i programom, kako Savezne, tako i Republičke vlade. Nesumnjivo da je u praksi bilo zloupotreba u prometu roba za koje se plaćaju akcize, kao i u komisionoj i diskontnoj prodaji. Očekujem da će predložene zakonske odredbe, o kojima je ovde i ministar govorio, kojima se prodaja proizvoda bez akciznih markica, za koje je ona propisana, smatra neovlašćenim prometom, čime se stvara pravni osnov za efikasno delovanje tržišne inspekcije znatno umanjiti izbegavanje plaćanja akciza, a u oblasti komisione i diskontne prodaje uvesti više reda, kako u cilju zaštite potrošača, tako i u cilju ravnopravnosti subjekata koji se bave prometom roba. Realno je očekivati da će u narednom periodu biti poteškoća i u sektoru prometa robe, pa podržavamo davanje ovlašćenja Vladi za propisivanje privremenih mera za sprečavanje i otklanjanje poremećaja u prometu određenih proizvoda, kada se ti poremećaji ne mogu otkloniti merama tekuće ekonomske politike, uz uverenje da će Vlada za njima posezati samo kada je to zaista neophodno. Ne treba zanemariti značaj ni predloženih rešenja u cilju potpunije evidencije prometa, jer je to uslov za efikasno praćenje izvršavanja poreskih obaveza. Na kraju, predloženo povećanje novčanih kazni, kao i predlog da prvostepeni prekršajni postupak vodi Ministarstvo za trgovinu, uz pretpostavku da će Ministarstvo obezbediti kadrovske i druge uslove, znatno će povećati efikasnost prekršajnog postupka za prekršaje za koje je propisana samo novčana kazna, jer se pokazalo da sudije za prekršaje zbog velikog broja predmeta nisu mogle postići potrebnu efikasnost. U smislu izloženog, zalažem se za usvajanje predloženog zakona, čijom doslednom primenom očekujemo pozitivne rezultate na suzbijanju prvenstveno sive ekonomije, zakonitost u prometu roba, ali i zaštitu potrošača, kao i značajne fiskalne efekte. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Da li gospodin Milan Miković, koji je izdvojio svoje mišljenje, želi reč? (Želi.)
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, prva primedba, gospodine predsedniče, sve što imamo danas na dnevnom redu je po hitnom postupku. Mi bismo molili da počnemo od marta meseca da radimo tako što nećemo zakone donositi po hitnom postupku. U interesu je svih nas i da budu bolji zakoni. Mi smo jedan broj zakona dobili neposredno na sednici Zakonodavnog odbora. I pored svih napora jasno je da niko ne može to da prati. To je jedna stvar. Druga stvar, mi bismo voleli, ali Vlada je verovatno ocenila, da ne bude više zakona u kojima će biti odredba, kao što je odredba u predloženom članu 4., gde je ponuđeno da se unese jedan novi član, član 8a. koji glasi: "Ako na tržištu nastanu poremećaji u proizvodnji i prometu određene robe i ako se poremećaji ne mogu otkloniti merama tekuće ekonomske politike, Vlada Republike Srbije može propisati privremene mere za sprečavanje i otklanjanje poremećaja, dok oni traju". Suštinski možda ponekad može i da se brani, ali mislim da naše mere tekuće ekonomske politike i striktno pridržavanje zakona, ovog i svakog drugog, mora da bude dovoljno da ne dođe do poremećaja u proizvodnji i prometu određenih roba. Prema tome, mora da se organizuju tako da sve službe obavljaju svoje poslove onako kao što ide i da ne moramo da potežemo za ovakvim odlukama, jer bojim se da ovo što se ovim predaje Vladi u nadležnost, da može propisati privremene mere za sprečavanje poremećaja, je u suprotnosti sa nizom odredaba iz Ustava, koje u svim ovim oblastima govore o tome da je moguće tako nešto u izuzetnim slučajevima učiniti, ali zakonom. Prema tome, ne aktima koje donosi Vlada, nego aktima koje donosi Skupština. To je načelno pitanje, a pridržavanje Ustava je za nas ovog trenutka pitanje od kapitalnog značaja. Mi po pitanju spoljne politike, po pitanju Haga, jedan od osnovnih argumenata stava naše države i naše Vlade je da se moramo striktno pridržavati ustavnih odredaba, o tome da li može ili ne može bilo ko biti poslat u inostranstvo, predat u inostranstvo od naših građana. Prema tome, ako se ne pridržavamo Ustava, onda sami dovodimo u pitanje takvu poziciju pred svetom i mislim da u tom pogledu moramo biti izuzetno ozbiljni. Još jedna stvar na koju bih ukazao, izgleda sporedna, najsporednija, ali prvi put je uneto u zakon da je kupac dužan da uzme račun o kupljenoj robi prilikom njene kupovine i ako to ne učini da u tom slučaju može inspektor kupca da kazni na licu mesta sa 100 novih dinara. Razumemo prodavac, to je normalna stvar, ali mi od kupca tražimo da obavlja poslove inspekcije i sve druge poslove. Hoćete li kada kupite kilogram hleba za 2,50 dinara i ne uzmete paragon blok, koji vam nudi prodavac, izađete napolje, da vam tog trenutka inspektor naplati kaznu od 40 kilograma hleba. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč ministar Krasić.
Dame i gospodo, ove stvari su raspravljene na Zakonodavnom odboru i na Odboru za trgovinu i turizam. O čemu se radi? Postoje situacije i slučajevi kada tržište ne može da odreaguje na sve ekonomske mere. Postoje situacije kada tržište ne radi, postoje situacije, kao što smo imali pre nekoliko meseci, kada imamo proizvodnju, imamo promet i nemamo robe na tržištu. Sa nekim merama koje smo mi činili obezbedili smo relativnu stabilnost našeg tržišta. Ovom odredbom člana 8a., koji praktično reguliše ili nadograđuje ono što je regulisano članom 8., osnovne poljoprivredno-prehrambene proizvode i stabilnost tržišta kada je u pitanju ta vrsta robe, mi samo želimo da pružimo garanciju da Vlada bude u mogućnosti, da bude garant stabilnosti i sigurnosti našeg tržišta. Nekada će to biti preko Direkcije za robne rezerve, nekada će to biti potrebno da se čini na taj način što će se imati uvid u celinu prometa od proizvodnje preko velikoprodaje i do maloprodaje, uz obaveštavanje i na druge primerene načine. Ova odredba nema za cilj, po ne znam koji put ponavljam gospodinu Mikoviću, nema za cilj da naruši ravnopravnost privrednih subjekata koji učestvuju u prometu, nema za cilj da poremeti i da učini nejednakim uslove poslovanja za privredne subjekte. Uostalom, to smo i dokazali nekoliko meseci, kada je bilo blagih poremećaja na tržištu, niko nije protežiran, niko nije ni forsiran, naprosto dali smo priliku tržištu, ali uz neku kontrolu omogućili smo samo veću regularnost prometa. U tom smislu treba tumačiti odredbu člana 8a. Što se tiče ove norme, nekorektno je pominjati hleb i kaznu od 100 dinara. Ne treba zaboraviti i još jednu reč koja postoji u tom članu, a ona kaže "može", inspektor može da izrekne na licu mesta novčanu kaznu u iznosu od 100 dinara. Naravno, neće za situaciju kada se radi o kupovini hleba već za one situacije kada kupac saučestvuje sa nekim prodavcima u nelegalnom prometu, pa recimo nakupuje značajnu količinu robe, ne uzme račun od prodavca, plati viza kartom koja dospeva kao uplata za pet ili šest meseci, i tu istu robu iznese na neko tržište 100, 200 ili 300 kilometara dalje i stavi u nelegalni promet. U tom smislu su tržišni inspektori ovlašćeni i osposobljeni da naprave tu razliku.Zato stoji ta diskrecija - može u zavisnosti od toga kako se proceni u konkretnom slučaju. Naravno, za kilogram hleba, za mleko, neće biti primenjena ta odredba, ali moram da podsetim sve one koji se pozivaju na neku tradiciju zapadne demokratije i zapadne ekonomije, molim vas, u Grčkoj prodavac juri kupca da mu da račun o kupljenoj robi. Zašto nam je potreban taj račun? Kako tržišna inspekcija da radi po reklamaciji ukoliko nema računa. Moguće je onda da kupac vara tržišnu inspekciju zbog toga što ne podnosi ili mrzi nekog prodavca. Na ovaj način se tačno definiše taj odnos, ko je prodavac, ko je kupac, i radi se o prodaji, o dvostranom teretnom ugovoru koji povlači prava i obaveze, i na strani prodavca i na strani kupca. Sa ovim normama i ovim odredbama, o kojima je gospodin Miković govorio, mi u praksi nećemo imati problema. Naprosto, pripremljeni smo i postoji razlika u primeni, da se ne pogreši. Ne želimo nikome da narušimo osnovna prava, nego jednostavno da zaštitimo našeg kupca. Kako da ga zaštitimo? Pa, on je platio porez za tu robu, ali ta roba nije evidentirana na propisan način i porez je završio u džepu nekoga, a ne tamo gde mu je mesto, u budžetu Republike Srbije. Zato smo bili prinuđeni da učinimo ove izmene, da bi smo imali konkretan regularni promet i da se svi uzajamno kontrolišemo, jer promet nije stvar samo jedne strane, nego svih onih koji učestvuju u njemu. Što se tiče člana 8a. i navodno privremenih mera, nama ne pada na pamet da uvodimo privremene mere u proizvodnji. Ali, i u proizvodnji postoji jedan deo koji se tiče prometa, obezbeđenja sirovina, prodaje polu i gotovih proizvoda u velikoj prodaji. Taj deo treba kontrolisati, da se roba ne gubi na druge načine i da ide drugim kanalima.
Ima reč narodni poslanik Ljubiša Selić.
Gospodine predsedniče, uvažene kolege, objašnjenje koje je dao ministar Krasić za mene je sasvim korektno. Imam samo primedbu na kaznu koju treba da plati kupac. Gospodin Krasić je pomenuo Grčku. Manje-više svi smo bili u Grčkoj, tačno je da tamo prodavac juri kupca da mu da račun, ali nije tačno da u grčkom zakonodavstvu kupac može biti kažnjen zato što nema taj račun. Prema tome, smatram da ovaj deo zakona treba izbrisati a ostalo zadržati jer je korektno, tačno. Hvala.
Da li još neko želi reč? Izvolite.
Dolazim iz Koalicije "Vojvodina",....
Molim vas, dopustite narodnom poslaniku da govori.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri, gospodo vojvode, pred nama imamo još jedan u nizu loših zakonskih predloga..... Možda sam vas loše oslovio..... možda ste vi nadvojvoda (obraća se potpredsedniku Šešelju). Ja sam čovek seljak i ne razumem se u to vaše plemstvo..... (potpredsednik Šešelj, s mesta - ovde si nov, imaš vremena, naučićeš).... Naučiću. Pred nama imamo još jedan u nizu loših predloga ove vlade........ Koalicija "Vojvodina".
Molim vas, dozvolite narodnom poslaniku da govori. Molim vas, gospodine ministre budite ljubazni.... Izvolite.
Da li mogu da nastavim?
Izvolite.
I ovaj predlog Vlade prepun je kaznenih odredbi, kao i dosadašnji predlozi zakona koje je Vlada podnela ovoj Narodnoj skupštini. Po ovom predlogu, već smo čuli, građanin koji ne uzme račun može biti, a ne mora, kažnjen sa 100 dinara, ukoliko ne uzme račun. To zavisi od toga koju legitimaciju izvadi iz džepa. Iz ovog podatka mi iz Koalicije "Vojvodina" možemo da zaključimo da se ova vlada prema svojim građanima, građanima Srbije i građanima Vojvodine, ponaša kao kaznena ekspedicija. Što ne može da oporezuje - kazni, što ne može da kazni - ona oduzme. Ovaj predlog zakona, u pojedinim odredbama, daje Vladi pravo .... povadili ste nam vi. Mi seljaci nemamo para? [[Komentari iz sale se ne čuju.]]
Molim vas, bez dobacivanja.
Ovaj predlog zakona daje Vladi pravo da poremećaje u proizvodnji i prometu roba na tržištu otkloni neekonomskim merama, dakle ne samo puštanjem robe iz robnih rezervi, uvozom slične robe i puštanjem na tržište, već ima pravo da uvede privremene mere u proizvodnji, u promet proizvoda za koje smatra da je došlo do poremećaja na tržištu. To su diktatorske mere i one su odlika dirigovane privrede. Vlada može sa ovim da favorizuje određena pravna lica, da stvara ....
Molim vas za tišinu.
Vlada može da favorizuje određena pravna i fizička lica na štetu drugih, da stvara monopole, štetu određenim privrednim granama i regionima. Nije teško pretpostaviti koja bi se roba našla na meti Vlade Republike Srbije. To bi najverovatnije bili poljoprivredno-prehrambeni proizvodi. Dakle, stradala bi poljoprivreda, a od regiona, po ko zna koji put, najveći ceh bi platila Vojvodina. I ova vlada, kao i prethodna, Vojvodinu smatraju za špajz iz koga može da se uzima kad ko hoće, koliko hoće itd. Što mi ne damo milom, daćemo silom, što ne damo jeftino, oni će uzeti džabe. Mi iz Koalicije "Vojvodina" voleli bi da vidimo, ukoliko dođe do poremećaja u snabdevanju mlekom, kako će to gospoda ministri naterati naše krave da daju mleko. Hoće li to biti privremena ili trajna muža, kakav je slučaj sa poljoprivredom i Vojvodinom.....
Samo nastavite....
Znajući da će i ovaj represivni predlog zakona Vlade Republike Srbije biti usvojen ostaje mi sa žaljenjem da konstatujem da je Vlada narodnog jedinstva sve više prerastala u Vladu opštenarodne propasti. Neka je sam Bog na pomoći u 1999. godini građanima Vojvodine i Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 165, protiv 19, uzdržanih 17, nije glasao jedan poslanik, ukupno su prisutna 202 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 14. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, konstatujem da je ovajamandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. (član 57a) amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. (član 57b) amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za trgovinu i turizam i predstavnik predlagača na sednici Odbora za trgovinu i turizam, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 20. amandman je podneo Odbor za trgovinu i turizam. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbora i predstavnik predlagača na sednici Odbora za trgovinu i turizam, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice (imamo kvorum). Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru u celini. Za je glasalo 163, 26 protiv, uzdržanih 8, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vrešenje usluga u prometu robe i inspekcijskom nadzoru. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O STANOVANjU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman narodnog poslanika Živote Cvetkovića. Primili ste obaveštenje narodnog poslanika Srbe Petrovića da odustaje od svog amandmana, koji je podneo na član 2. Predloga zakona. Primili ste izveštaje Odbora za urbanizam i građevinarstvo, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Odbor za urbanizam i građevinarstvo odustao je od svog predloga, datog na prethodnoj sednici, 23. decembra 1998. godine, da se u Predlogu zakona izvrši pravno - tehnička redakcija u članu 2. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Džemail Suljević.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, mi smo još jedan zakon usvojili pre izvesnog vremena, radi pomoći postradalim ljudima u zemljotresu, odnosno saniranja posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu. Dakle, pružili smo pomoć, opredelili smo se za pomoć postradalim ljudima, ali nismo prihvatili da pomognemo svim građanima ove države. Evo, i ovim zakonom takođe diskriminišemo jedan deo građana. Ti građani su upravo Bošnjaci, koji su kidnapovani, oteti 1992. i 1993. godine, a ne radi seni o kakvim teroristima, to su radnici, porodični ljudi, koji su oteti iz autobusa u Severinu i iz voza na pruzi Beograd - Bar. Dakle, ne radi se ni o kakvim teroristima, niti fundamentalistima, i mi za ovakav zakon, naravno, ne možemo glasati, mi, poslanici iz Sandžaka. Ja sam tražio i na Odboru za urbanizam da se porodice, čiji su roditelji i hranioci kidnapovani, i porodice čije su kuće spaljene, uništene i opljačkane, da se uvrste u ovaj zakon, gde bi, naravno, imale status i pravo analogno ovima koji se predlažu da imaju pravo na 5%, ono što će se izdvajati za obezbeđenje stambenog pitanja ratnim vojnim invalidima, mada je drugo pitanje - ko su ti ratni vojni invalidi, kada ova država nije u ratu bila ni sa kim. Zato insistiram i dalje da se, ako je moguće, uvrste, dakle, i porodice kidnapovanih i članovi porodica čije su kuće spaljene i opljačkane u opštinama Priboj i Prijepolje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Zoran Jovanović, a neka se pripremi narodni poslanik dr Živadin Jotić.
Gospodine predsedniče, gospodo iz Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, raspoloženi smo za rad, vidim, vedra lica, raspoloženje. Odmah da kažem da poslanička grupa Srpskog pokreta obnove u potpunosti prihvata Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju. Poslanička grupa Srpskog pokreta obnove smatra da je i do sada trebalo preduzimati mere da se reše krupna egzistencijalna pitanja lica koja su u ratu, u kome doista Srbija i nije bila, kako smo doskora izjavljivali, ali možda je bila Savezna Republika Jugoslavija, a sada je, naravno, Srbija u ratu. Naravno, sada svi znamo da je i Srbija u ratu, jer se nateritoriji Republike Srbije odvijaju, ili su se bar donedavno odvijale akcije koje se mogu smatrati ratnim dejstvima Vojske Jugoslavije, kao legitimnog organa. Međutim, izašao sam samo da razjasnim neke nedoumice, do kojih može doći prilikom primene ovih zakona. Dakle, jasna je intencija Vlade da se određeni deo sredstava, koji se ubira u opštinskim fondovima solidarnosti, kanališe za rešavanje stambenih potreba ratnih vojnih invalida i članova porodica sa kojima je živeo poginuli učesnik oružanih akcija posle 17. avgusta 1990. godine. Ovo što se tiče ratnih vojnih invalida, ta kategorija će relativno lako biti utvrđena. Međutim, shvatam u kojoj je složenoj situaciji bila Vlada, kada je predložila formulaciju - poginuli učesnik oružanih akcija posle 17. avgusta 1990. godine, kada je u pitanju ostvarivanje prava na osnovu solidarne stambene izgradnje članova porodica tih lica. Znači, moralo se ići jednom ovakvom širokom formulacijom - poginuli učesnik oružanih akcija posle 17. avgusta 1990. godine. Postavlja se pitanje - koje su to akcije u kojima je neko poginuo? Imali smo akcije kriminalaca, oružane akcije kriminalaca, u kojima je neki kriminalac nastradao, da li bi to značilo da članovi porodice tih kriminalaca mogu da se pozivaju na prava iz ovog zakona? Ili šiptarski teroristi, koji preduzimaju mere radi otcepljenja od Republike Srbije, naravno oružanim akcijama, posle 17.08.1990. godine, ovih dana stradaju, da li će se sutra moći pozvati na ovaj zakon? U opštinama, zbog nedorečenosti zakonskih rešenja i zbog postojanja određenih pravnih praznina, odnosno neadekvatne pravne regulative, do sada nije postojala mogućnost da se reši stambeno pitanje ovih ljudi. Pojedine opštine su se na razne načine, od jednog do drugog načina, snalazile. U Čačku smo imali problem poginulih milicionera na Kosovu, pa smo tražili mogućnost da dodelimo dva placa, kako bi ljudi, odnosno članovi njihove porodice mogli da reše stambeno pitanje. Međutim, Zakono građevinskom zemljištu izričito propisuje u kojim slučajevima semože dodeliti iz slobodne ruke gradsko građevinsko zemljište, a to su slučajevi kada se to radi za potrebe državnih organa,kada su u pitanju naknade za eksproprisane nepokretnosti i kada je u pitanju stimulisanje povratka lica iseljenih sa Kosova. U ostalim slučajevima mora se ići na javni konkurs, dakle ne može se dodeliti nikome plac bez kršenja zakona. Međutim, u nekim gradovima humanost je bila na delu, pa nismo mogli da čekamoizmenu zakona i donosili smo takve odluke. Radi se o izmeni Zakona o stanovanju, a sredstva za fond solidarnosti izdvajaju zaposleni radnici. Građani bi trebalo da razumeju da se ne radi o stanovima solidarnosti kao socijalnojkategoriji zaposlenih radnika. Radi se o obezbeđivanju sredstava za preduzeća i ustanove, koji nemaju dovoljno sredstava za rešavanje stambenih potreba svojihradnika. Dakle, solidarnost je na nivou raspodele stanovau opštini između preduzeća, a u preduzeću više nema solidarnosti. Stan solidarnosti može da dobije i direktor i zamenik direktora i bilo kojelice koje u skladu sa aktom preduzeća nema rešeno stambeno pitanje. Voleli bismo da je ova država bogatija pa da se ne mešaju fondovi, da ratni vojni invalidi i članovi porodice lica koja su nastradalaimaju svoj poseban fond i da i oni reše, kao i njihovi potomci, na odgovarajućinačinsvoje stambeno pitanje. Ne samo stambeno pitanje, već uopšte pitanje materijalne egzistencije i sva druga pitanja. S obzirom na ekonomske uslove u kojimaživimo, ovo je jedan mali napor da se pomogne tim ljudima koji su na oltar otadžbinepoložili ono što je najsvetlije i najvrednije, a to je život.
Zahvaljujem. Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, najviše bih želeo da je prethodni govor poslanika Srpskog pokreta obnove stvar neznanja i nerazumevanja, a ne pitanje neke ozbiljne namere. Srbija nije bila u ratu, ali je prethodna Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija imala unutrašnju separatističku pobunu. U slučaju unutrašnje separatističke pobune, svaka država na svetu angažuje svoju armiju, pa i ta naša prethodna država angažovala je armiju: Operativni sastav armije, delimična mobilizacija rezervista i prikupljanje dobrovoljaca. Većina dobrovoljaca direktno se uključivala u jedinice armije. Bilo je i onih koji su formirali tzv. srpske garde, pa ih vrlo brzo zaboravili, kada je jedan broj ljudi izranjavan, poginuo itd. Ovim zakonom se regulišu ozbiljna pitanja. Dakle, imali smo poginule borce. To su poginuliborci u suzbijanju unutrašnje pobune. To što zbog pritiska velikih sila, zbog sankcija, blokade, pretnji našoj zemlji, nismo uspeli da sačuvamo neke teritorije, to je već drugo pitanje. Ali, borba se morala voditi. Žrtve te borbe, porodice poginulih i ranjenici, imaju pravo na državnu pomoć i podršku. Danas se u Srbiji ne vodi nikakav rat. Naši neprijatelji pokušavaju da prikažu da je unutra rat. NATO pakt to pokušava da prikaže, da bi imali pravnu osnovu za mešanje Ujedinjenih nacija i drugih međunarodnih organizacija. Rata nema. Postoje teroristička dejstva. Bila su veoma brojna teroristička dejstva, masovna, pre nekoliko meseci. Sada su sporadična, po svojoj prirodi, ali i dalje opasna, jer atakuju na ljudske živote, jer se u tim terorističkim dejstvima ubijaju nevini civili. Policajci koji učestvuju u suzbijanju tih terorističkih dejstava i vojnici koji brane granicu, pa u toj odbrani poginu ili bivaju ranjeni, imaju pravo na adekvatnu državnu zaštitu za sebe, ako su invalidi, i za svoju porodicu ako porodica ostane bez svog hranioca. Prava žrtava takvih dejstava izjednačavaju se sa pravima ratnih vojnihinvalida i porodica palih boraca.To je suština ovog zakona. S druge strane, nepreciznost po pitanju placeva, nepreciznost i neznanje. Može opština da dodeli plac svakoj porodici palog borca i svakom ranjeniku i invalidu, bilo da je reč o ranjeniku iz rata, unutrašnjeg rata koji je vodila bivša JNA, bilo da je reč o ranjeniku ili porodici palog borca iz antiterorističkih dejstava koje se još uvek vode. Tačno je da je opština obavezana da raspisuje javni konkurs. Ali, zašto opština ne bi raspisalajavni konkurs. Opština Zemun je tako, prošle godine, raspisala javni konkurs i dodelila više od 200 besplatnih placeva ratnim vojnim invalidima, porodicama palih boraca i ratnoj siročadi. U konkursu se naznači - besplatno se dodeljuje. Na konkurs se prijavljuju svi zainteresovani, a onda se ili pravi selekcija, ako ih nema preteran broj i ako svi ispunjavaju uslove, može se reći - svima se dodeljuje. Opština ima pravo da placeve dodeljuje uz naknadu i bez naknade. Metod dodele placeva po zakonu je javni konkurs. Raspiše se javni konkurs i po njemu se dodeljuje. Dakle, u oba slučaja država je dužna da pomogne i država ima mehanizme kojima ćepomagati. Jedanod tih mehanizama jei ovo o čemu danas raspravljamo.
Narodni poslanik Zoran Jovanović. Pošto je replika, imate pravo tri minuta.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine profesore, zahvaljujem se, ja ipak ne pretendujem da bolje poznajem pravo od gospodina profesora. Međutim, profesore, moram vam reći da niste u pravu. Zakon o građevinskom zemljištu ne dozvoljava opštini da investitora oslobodi od obaveze plaćanja naknade za uređenje gradskog građevinskog zemljišta. Taj zakon samo ovlašćuje opštinu da utvrdi kriterijume i merila. Doduše, kolega profesore, i vi i ja smo završili za vreme titoizma Pravni fakultet, pa se izgleda ponašamo po onoj maksimi "ne moramo se držati zakona kao pijan plota". Neko više, neko manje. Drugo, po pitanju da li je Srbija bila u ratu ili nije, ja sam samo istakao jednu moju dilemu: Ako Srbija nije bila u ratu, otkuda državljanin Srbije može da bude ratni vojni invalid? Možda je učestvovao uSomaliji, kao učesnik nekih oružanih sukoba,u Legiji stranaca. Ovo što je najvažnije, da Srbija nije sada u ratu, otkuda nama u Čačku dolaze deca, mladići od 18 godina u limenim sanducima, koji su pre šest meseci otišli na odsluženje vojnog roka u Vojsku Jugoslavije? Otkuda dolaze pripadnici MUP-a u limenim sanducima? Znači, to nije rat. Ali, da li je rat, gospodo, kada se sa teritorije susedne države vrši napad na granicu SRJ?
Gospodine Jovanoviću, molim vas držite se tačke dnevnog reda.
..... Od strane naoružanih lica? Ako to za vas nije rat.....
Gospodine Jovanoviću, držite se tačke dnevnog reda.
... Za mene je rat. Hvala.
Zahvaljujem, potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Stvarno je neverovatno da dotični gospodin iz SPO želi po svaku cenu da dokaže da je Srbija u ratu. U svakoj državi na svetu vojska štiti granice. Da tuđa regularna vojna formacija napadne naše granice, moglo bi se razmatrati da li je u pitanju rat ili nije. Pošto nije reč o regularnim vojnim formacijama Albanije kao države ili regularnim vojnim formacijama NATO koji takođe preti, nego o neregularnim terorističkim bandama, ne može se u pravnom smislu govoriti o ratu. To je što se tiče pravne procene. I suštinski nama kao državi ne odgovara formulacija rata, jer ona ima neke druge posledice koje u ovom slučaju ne mogu biti prihvaćene. Treće, naša država je slala vojsku na Sinaj u okviru snaga Ujedinjenih nacija, naša država je slala vojsku da razdvaja iranske i iračke trupe po okončanju ratnih dejstava. Tamo se moglo desiti, hvala bogu pa nije, da pogine neki naš vojnik ili oficir. Država nije bila u ratu, ali u ratnim oružanim dejstvima može neko da pogine. U svakoj državi na svetu može se desiti da policajac pogine u antiterorističkoj akciji, u borbi protiv kriminala, posebno organizovanog kriminala, koji je izazov za svaku državu. Država mora porodice takvih poginulih policajaca ili one, koji ostanu invalidi, zaštititi, mora im pomoći. Ovo je čista pravnička logika, na kraju krajeva. Ne mogu da shvatim da se neko poziva da je završio pravni fakultet u bilo koje vreme, i u titoističko vreme zbog ovakvog neznanja se padalo na ispitima. Nemojte vreme da okrivljujete za ono što sami niste naučili i savladali.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Aleksandar Milutinović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, kao što je poslanik SPO, gospodine Zoran Jovanović, malo pre rekao, poslanički klub SPO podržava ovaj zakon o dopunama Zakona o stanovanju. Ja bih posebno iskoristio priliku da pohvalim predlagača zakona, a to je Vlada Republike Srbije, što jedno pozitivno iskustvo Izvršnog odbora Skupštine Grada Beograda, shodno Odluci Grada o izdvajanju ovih sredstava od 5% za namene Fonda solidarnosti, pretače de fakto u ovaj novi zakon. Želim da narodni poslanici, koji ne žive u Beogradu, znaju da je u toku poslednje dve godine na ovaj način razrešeno 94 ovakvih stambenih problema i da će se u 1999. godini rešiti još 30. Kako se dejstvo ove odluke oseća jasno na delu i kako su neki bitni problemi pojedinih porodica na ovaj način rešeni, mi podržavamo ovaj projekat i predlažemo da Fond za finansiranje izgradnje stanova treba da ostane u funkciji, kao što je u Predlogu. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predog zakona u načelu. Za 193, protiv tri, uzdržanih niko, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Života Cvetković. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. (Prihvataju amandman.) Ovde se prihvata i ispravka naziva Saveza sindikata, kako je ovde pisalo, a treba - Savez sindikata Srbije. Samo to da znate, gde god je u amandmanu - Savez sindikata, treba da stoji - Savez sindikata Srbije. Pošto su ovaj amandman prihvatili Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju u celini. Za 189, protiv tri, uzdržanih dva, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o dopunama Zakona o stanovanju. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PLANIRANjU I UREĐENjU PROSTORA I NASELjA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman Zakonodavnog odbora i amandman narodnog poslanika Zorana Jovanovića. Primili ste izveštaje Odbora za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li narodni poslanik, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Dame i gospodo narodni poslanici, pridružujem se ovom protestu, koji je, pretpostavljam ispred SPO uputio gospodin Miković sazivaču današnje Skupštine, zato što i mi sami u Koaliciji "Vojvodina" verujemo i duboko smo ubeđeni u to da sazivanje parlamenta, na kome se neprekidno donose zakoni po hitnom postupku, u suštini pretvara ovu skupštinu u politički preki sud, gde se bez dovoljno argumenata, velikom brzinom, sa nedovoljno znanja i procenjenih političkih i drugih efekata dovodi naše stanovništvo, svi naši građani u veoma nepovoljnu situaciju. Mi ćemo danas to i dokazati, upravo će to Vlada Republike Srbije danas dokazati, jer svega tri nedelje od onog trenutka kada je predložila, da kažem popularnim rečima, zakon o privilegijama, već posle tri nedelje podnela je danas predlog da se ovaj zakon povuče. Da se u miru razmišlja, da se u miru sučeljavaju argumenti i procenjuju rezultati onoga do čega bi pojedini zakoni doveli, ne bi bilo nikakve potrebe da uporno forsiramo hitne postupke, po kojima ova skupština donosi zakone. Mi bismo daleko više voleli da je umesto toga ova skupština danas donela odluku da hitno odemo svi kao Skupština na Kosovo i da u Prištini otvorimo Skupštinu i da se premeste posebno Ministarstvo za policiju i sam ministar sa svojom porodicom, da se ohrabri ceo naš narod, da želimo da podelimo sudbinu sa njim, da naš narod vidi da nije ostavljen....
Molim narodnog poslanika Dragana Veselinova da se drži dnevnog reda.
Bilo bi daleko bolje da smo to učinili, nego što po hitnom postupku i dalje donosimo zakone, a po hitnom postupku ne činimo mnogo više čime bi mogli da odbranimo naš narod. Koalicija "Vojvodina" neće glasati za ovaj predlog zakona, kojim se menja prethodni Zakon o uređenju prostora u Srbiji, jer se mi u principu iz političkih razloga ne možemo složiti s tim da se celina prostornog plana razvoja za Srbiju donosi u Narodnoj skupštini, a da se regionalni plan razvoja donosi na nivou Vlade Republike Srbije. Mi smatramo da je regionalni razvoj Vojvodine nužno staviti pod ingerencije Skupštine Vojvodine, a pojedine aspekte u okviru toga predati Vladi Autonomne pokrajine Vojvodine. Naravno, strateški pravci prostornog razvoja Srbije moraju biti pod upravom Narodne skupštine i njene Vlade. To su strateški pravci za železnicu, za puteve i druge elemente. Međutim, od regionalnog značaja putevi, železnice itd. u Vojvodini moraju biti stavljeni pod upravu Skupštine Vojvodine i vojvođanske vlade. Mi ne možemo dopustiti da se infrastrukturna mreža Vojvodine neprekidno raspada i truli. Vojvodina ima najbogatiju železničku mrežu u Srbiji, putnu mrežu, a ta mreža više nije u nadležnosti Skupštine Vojvodine. Mi ne možemo dozvoliti da to propada, da mi ne možemo ni na koji način uticati na odluke koje se donose. U ovoj skupštini, čak i pod pretpostavkom da se svi Vojvođani ujedine, 55-56 poslanika, mi ne bismo, pod uslovom da svi drugi ne misle kao mi, mogli izdejstvovati ona rešenja koja su od interesa za Vojvodinu. Može biti da neko misli da je za nas od koristi da se upravo u ovoj skupštini sve odluke donose koje se tiču Vojvodine, ali ako se nekome u Srbiji dopada to što nekim železničkim prugama u Srbiji i dalje ide lokomotiva koja je nasleđena iz doba Aleksandra Obrenovića i Drage Mašin, ona je u upotrebi. Mi nismo za to da u Vojvodini takve lokomotive idu, mo želimo moderne lokomotive. Mi želimo da sami donesemo odluku da konačno infrastrukturno povežemo Banat sa Sremom, decenijama ova skupština ne dozvoljava da se Banat i Srem povežu jednim mostom. Kada Banaćanin ode u Srem, on mora prvo iz Banata da dođe u Beograd, pa iz Beograda da pređe u Srem, dakle, preko Srbije mora da uđe, a ne može direktno i obrnuto Sremac u Banat da dođe, mora prvo da dođe u Beograd, da bi iz Beograda prešao u Banat. Da je do nas Vojvođana, mi bismo odavno doneli odluku da se izgradi bar jedan most na Dunavu između Banata i Srema i da se ovi regioni koji čine Vojvodinu ...(čuje se dobacivanje iz sale Vojislava Šešelja...) Da, ali Batajnica nije više kod tebe u Vojvodini, sasvim si dobro čuo [[Tomislav Nikolić dobacuje s mesta, ali se ne čuje.]] , tebi ću reći kasnije, polako. Dakle, mi u Vojvodini zato što nemamo snage, pravno smo obesnaženi, nismo u stanju ni da infrastrukturno povezujemo svoje regione. Ovaj zakon, koji strogo centralizuje celokupnu vlast u prostornom planiranju u Srbiji, samo se sparuje sa svim onim zakonima koji se u međuvremenu donose u ovoj skupštini i kojim se iz Vojvodine odnosi novac i materija. Primera radi, nekada, pre 20 do 30 godina, samo grad Pančevo je učestvovao u porezu na promet sa 48%, a sada od kada je centralizovana vlast u Srbiji, Pančevo raspolaže sa 7 ili 8% učešća u porezu na promet i to je situacija u celoj Vojvodini. To je ono protiv čega mi protestujemo, to je ono zbog čega smatramo da je nužno izvršiti regionalizaciju i to političku, administrativnu regionalizaciju cele Srbije, jer nije samo u interesu Vojvodine da ona odlučuje na svojoj teritoriji o osnovnim infrastrukturnim kapacitetima i pravcima razvoja. To je, pretpostavljamo, i te kako od interesa i za Šumadiju i za mnoge druge regione u Srbiji, koji osećaju nužnost da sami gospodare svojim privrednim potencijalom i svojim prostornim planom. Otuda su ovo razlozi koji nas rukovode da ne glasamo za ovaj zakon, mada time uopšte ne odbijamo ideju i mislimo da je nužno da strateški zahvati prostorne prirode u Srbiji, moraju biti pod ingerencijom Narodne skupštine, ali da Vojvodina na svojoj teritoriji, ono što nije u krugu strateških interesa, mora sama vladati.
Zahvaljujem, ima reč narodni poslanik Živadin Jotić.
Gospodine predsedniče, kolege poslanici, koliko je meni poznato prostorni plan Republike Srbije uvek donosi i rešava Narodna skupština Republike Srbije. Sada imamo i novinu da regionalni prostorni plan područja sa posebnim namenama i prostorni plan mreže infrastrukture ili mreže područja, ili objekta sa posebnim funkcijama donosi Vlada Republike Srbije. U stvari, ovo su dva nova stava člana 35. Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. U obrazloženju ovog zakona i razloga za donošenje zakona po hitnom postupku predlaže se da se početkom 1999. godine, a i tokom 1999. godine, donesu prostorni planovi, između ostalih: Prostorni plan mreže objekata i kompleksa sa posebnim funkcijama , TEO Kolubara B, Prostorni plan područja eksploatacije kosovsko-metohijskog-lignitskog basena, Prostorni plan područja eksploatacije Kolubarsko-Liginskog basena. Ja bih uputio pitanje ovom skupštinskom domu, zašto, pored ova dva Liginska basena, nije uvršćen treći Liginski basen-Drvno, koji je po obimu i važnosti odmah iza ova dva navedena, a oni su ušli u prostorni plan. S obzirom da se prostorni lan utvrđuje dugoročno, to molim da se lignitski basen Drvno uvrsti u prostorni plan da bi mu se na ovom važnom skupštinskom mestu odredila dugoročna sudbina. Kop Drvno nosi ime po selu Drvno, koje ima preko 2.000 stanovnika, i koji ugrožava ovo selo sa tri strane, a praktično selo se uvlači u ... u poluostrvo, s razlogom da najveće naslage uglja baš leže ispod naselja Drvno i da je sudbina ovog naselja zapečaćena sa širenjem basena. Mišljenja sam da bi lignitski basen Drvno morao da bude uvršćen u prostorni plan Republike, odnosno Skupštine. Ako smatrate da on ima regionalni značaj, onda ga uvrstite u regionalni prostorni plan, pa neka o njemu vode računa Vlada i Ministarstvo rudarstva i energetike. Smatram da uvršćivanjem prostora u plan Republike i žitelji naselja Drvna, kao i susednih naselja, odnosno sela, znaće šta će biti sa njima i sa njihovim naseljem u skoroj, odnosno daljoj budućnosti.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Ne javlja niko. Zaključujem načelni pretres. Izvolite, javite se na vreme, jer kada zaključim pretres, obično posle ne dam reč, ali vama ću napraviti izuzetak. Reč ima narodni poslanik Fevzija Murić.
(Dok poslanik prilazi govornici, čuju se dobacivanja s mesta Vojislava Šešelja...)... I ne smeš biti agresivan i moraš poštovati i druge ljude, samo prvo moramo znati ko si, da li si Srbin, nešto drugo i sada Bošnjak. (I dalje se čuju dobacivanja Vojislava Šešelja.)...Bošnjaci gledaju i na televiziji Kosovo, a imaš sada šanse da budeš i Bošnjak, ako ti se više ne sviđa Srbin. Doduše, Bošnjak mora biti tolerantan i mora uvažavati i druge.To je nešto drugo, o tome ćemo nekom drugom prilikom razgovarati. Da se ovde kidnapovani ljudi iz vozova ...
Molim vas, da ne vodite dijalog, molim narodnog poslanika.
Gospodine predsedniče, zamolio bih vas da kada se javljam za reč da zaista poslanici budu tolerantni, ne samo prema nama poslanicima iz Sandžaka, nego prema bilo kom poslaniku i računam da poslanici ne bi trebalo da dolaze opijeni u ovu salu, to je jedno. Drugo, računam da su poslovno sposobni. Neću ulaziti u neka pitanja koja su vezana za prostorno i urbanističko planiranje. Tu ima dosta nelogičnosti, posebno kada se radi o regionalnim prostornim planovima. To je jedna nova problematika kod nas, u Evropi naravno nije, nego bih se zadržao na jednom konkretnom primeru koji sam i sinoć izneo na Odboru za urbanizam, a koji ometa, drastično ometa rad nadležnih organa u svim opštinama i naravno, institucijama koje se bave prostornim i urbanističkim planiranjem. Taj problem je sadržan u članu 24. Radi se o veoma bitnom pitanju i ako se ovaj problem ne otkloni nije moguće izvršiti racionalnu parcelizaciju ili uraditi urbanistički projekat ili regulacioni urbanistički projekat. Član 24. kaže: "Parcelacijom zemljišta određenog za građenje obezbeđuje se korišćenje građevinskog zemljišta i sprovođenje rešenja generalnog i regulacionog plana, urbanističkog projekta i urbanističke dozvole, ne menjajući postojeće katastarske parcele". Ne znam da li ovde ima ljudi koji se bave ovom problematikom. Postoji suštinska i bitna razlika između katastarske parcele i urbanističke parcele, odnosno građevinske parcele. Te dve stvari nije moguće nikako pomiriti, jer katastarske parcele imaju često puta nepravilan oblik, amorfan oblik, višestran oblik, sa više uglova i više strana i nije moguće napraviti građevinsku parcelu poštujući striktno katastarsku parcelu. Ovo govorim zbog javnosti i zbog ljudi koji se bave ovim problemom, verovatno ih ima i među poslanicima, da je ovo jedan apsurd koji nije moguće ispoštovati i zamolio bih da se to što pre otkloni. Naravno, ima tu još oko polaganja stručnih ispita, to nije sporno. Za prostorne planere, ovlašćene urbaniste, tu se traži ne znam koliko godina staža, radni rezultati, projekti itd., umesto da se traži da li neko, ako je napravio neki projekat, da li on valja ili ne valja, a ne da li je uradio nekad nešto i da li ima položen stručni ispit, da li ima toliko ili onoliko radnog staža. Ako već postoje komisije, a postoje, osnovno je da i mlad čovek koji je tek završio fakultet ili radio godinu ili dve dana, da mu se da šansa da radi u struci. Ovi zakoni, ne samo ovaj, nego i Zakon o izgradnji objekata, Zakon o prostornom planiranju i drugi zakoni, mladim ljudima, talentovanim ljudima, posebno kada se radi o arhitekturi i urbanizmu, oni ne daju mogućnost da se iskažu i praktično nemaju mogućnost da rade zbog nekih nelogičnih ili monopolskih odnosa sa kojim svesno i namerno zakonodavac, kada ga donosi, zbog nekih struktura, ne znam zašto, oduzima pravo mladom čoveku koji je završio fakultet da se uključi i da radi u struci. Smatram da te stvari treba da se otklone. Nije sporno polaganje stručnog ispita, ali treba dati mogućnost i mladim ljudima, posebno talentovanima, da se iskažu u svojoj struci.
Zahvaljujem. Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja u načelu. Za je glasalo 159, protiv četiri, uzdržanih 16, nije glasalo devet, 188 narodnih poslanika je prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za građevinarstvo i urbanizam i predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora, ovaj amandman postao je sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Jovanović. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je predloženo rešenje pravno moguće. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Zoran Jovanović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandman sledeći logiku Vlade kada je predlagala Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Gospodine predsedniče, čini mi se član 101. Poslovnika, stav 3. šta piše? Imate Poslovnik? Da li piše samo za poslanike ili i za ministre da ne smeju da dobacuju?
Gospodine Jovanoviću, budite ljubazni, to je moje pravo i ja ću to da regulišem, a vi nastavite da govorite.
Ako je Vlada iz razloga racionalnosti predložila da samo prostorni plan Republike Srbije donosi Republička skupština, a da ostale prostorne planove donosi Vlada, kao što je u pitanju regionalni prostorni plan ili prostorni plan područja posebne namene ili prostorni plan mreže infrastrukture, kao sporno se postavilo prvo pitanje, načelno, da li treba ingerencije Parlamenta oduzimati i prenositi na Vladu? Posebno je opravdana kritika kolege Veselinova, sam naziv regionalni prostorni plan podrazumeva da ga ne donosi centralni parlament, nego regionalni parlament. Vratiću se na moj amandman. Zaista u obrazloženju zakona, ako prihvatimo ovo, ljudi traže sadašnje zakonsko rešenje kada je u pitanju donošenje bilo prostornog plana, bilo urbanističkih planova, bilo urbanističkih projekata ili planova parcelacije jedinstveno. Tri puta materijal mora ići na Skupštinu. Po važećem zakonu urbanističke planove, a to su generalni planovi grada i naselja i planovi parcelacije i urbanistički projekat donosi skupština opštine, odnosno grada. Ako Vlada kaže da je spora i duga procedura za donošenje regionalnog prostornog plana i da je to razlog da ne treba da ga donosi Skupština, nego Vlada, jer Vlada češće zaseda od Skupštine, ja sam sledeći tu logiku hteo da predloženim amandmanom omogućim opštinama da kada su u pitanju planovi parcelacije i urbanistički projekti, kao urbanistički planski akti od manjeg značaja od urbanističkih planova, na primer Generalnog plana ili Regulacionog plana, da se u tom slučaju zadrži ista zakonska procedura, a da izvršni organi skupštine opštine, izvršni odbori, izvršna veća ili izvršni saveti, kako se već gde zovu, mogu to uraditi. Čudi me da jedni razlozi važe u jednoj situaciji a u drugoj koja je principijelno ista ne važe. Mogu da pretpostavim zbog čega Vlada i matični odbor nisu prihvatili ovajamandman, verovatno smatrajući da će na ovaj način biti destimulisane opštine, tj. skupštine opština da svojim urbanističkim planovima, posebno regulacionim planovima naselja za koja se ne donose generalni planovi, da se ne donose takvi planovi. Znate o čemu se radi? U praksi imamo veliki problem. Ako čovek hoće na jednom području gde nema regulacioni plan da izgradi neki objekat, npr. kraj Ibarske magistrale benzinsku pumpu, u nekom selu, po postojećem zakonu mora imati urbanistički projekat. Ako ga uhvati sezona kada SO ne zaseda, od juna do septembra, može se dogoditi da cela procedura, da se predlog dostavlja Ministarstvu, postupak javnog uvida i stručne rasprave da traje nekoliko meseci. Za to vreme investitor neće da čeka. Posle se pitamo zašto se ne gradi, zašto neko ne ulaže kapital. Isto se može odnositi na plan parcelacije. Ako treba izvršiti neku sitnu korekciju iz važeće planerske regulative, zašto za takav postupak tražiti isti postupak koji se primenjuje za donošenje generalnog plana jednog grada, npr. Beograda. Zamolio bih narodne poslanike da bez obzira na izveštaj matičnog odbora i Vlade shvate suštinu ovog amandmanai koliko se u opštinama koči proces izgradnje pojedinih građevinskih objekata, zbog ovakvih zakonskih rešenja. Sada bih se obratio građanima moje izborne jedinice Čačka, koji se permanentno dezinformišu, da narodni poslanici iz Čačka ništa ne preduzimaju, da Vlada i Narodna skupština preduzmu mere za donošenje prostornog plana područja posebne namene brane Svračkovo. Prošlog puta, kada je bila diskusija o trošenju sredstava iz agrarnog budžeta,naročito sam pohvalio Vladu, da u poziciji - višenamensko korišćenje voda, bar u obrazloženju, navodi da se za 1999. godinu planira izgradnja brane Svračkovo od vitalnog značaja za snabdevanje na sistemu Rzav, pet opština, Gornji Milanovac, Čačak, Lučani, Arilje i Požega. I pored toga što sam javno za ovom govornicom diskutovao, građani Čačka su u lokalnim sredstvima informisanja permanentno lažno informisani, da mi na tome ništa ne preduzimamo. Sada me raduje što je u obrazloženju ovog zakona kao jedan od razloga predložene zakonske izmene navedeno da će se ubrzati donošenje prostornog plana područja izvorišta vodosnabdevanja regionalnog podsistema Rzav. Na sednici Zakonodavnog odbora 24. decembra pitao sam pomoćnika ministra građevina, direktora Zavoda za prostorno planiranje i urbanizam, dr Manojla Miladinovića da li to znači da će u narednoj godini biti donet prostorni plan izvorišta tj. brane Svračkovo, i on je potvrdio da će biti donet. Obaveštavam građane ovih pet opština da je zahvaljujući aktivnosti njihovih poslanika Vlada uzela u obzir i ovaj veliki problem. Molim vas da glasate za ovaj amandman, ne zbog mene nego zbog naših opština.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, hteo bih da se o jednoj stvari dogovorimo zajednički. Učinjen je napor od strane poslanika Zorana Jovanovića i smatram i bilo bi logično da se takav predlog usvoji. Verujte, na Zakonodavnom odboru ne samo da smo rekli da je to pravno moguće, nego smo izvodili zaključak da bi zaista takvo rešenje, da ne bude sve u nadležnosti Skupštine, pa ako se takva odluka donosi i po krupnijim pitanjima, zašto tako ne bi moglo da bude i kada je u pitanju nadležnost opštine. Ali, vi ćete sami oceniti. Daleko lakše biste mogli sami da ocenite amandman gospodina Jovanovića kada bismo u izveštaju Odbora za urbanizam i građevinarstvo imali objašnjenje, bar rečenicom dve, zbog čega taj amandman ne treba prihvatiti. Na sednici Zakonodavnog odbora je bio predstavnik predlagača i tada nije bilo reči o tome da li ovaj predlog treba prihvatiti ili ne, odnosno nije bilo protivljenja ovako datom amandmanu. Nije bilo rečeno da se predlagač ne slaže sa amandmanom. Iz tih razloga zamolio bih gospodina ministra, on je određen za predstavnika Vlade, gospodina Kovačevića i gospodina Dragomira Radovanovića, kao predsednika matičnog odbora, da nam objasne zašto ovakav amandman ne bi bio koristan i ne bi mogao da se prihvati.
Zahvaljujem. Ima reč ministar Dejan Kovačević.
Poštovani narodni poslanici, poštovani predsedniče, tačno je da je pokrenuto ovo pitanje na Odboru za urbanizam i građevinarstvo, međutim, Vlada preko Ministarstva prati primenu zakona, kako se sprovodi i ovaj zakon u Republici, i kada dođemo u situaciju da vidimo da treba pokrenuti i ovo pitanje mi ćemo ga pokrenuti. Problem koji se ovde ističe je prerano prebacivati sa opština na izvršna veća, jer nismo došli do tog zaključka da je u mnogim delovima Srbije taj problem narastao u toj veličini.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 40, protiv 134, uzdržanih nema, nije glasalo četiri poslanika, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Da lijoš neko želi reč o Predogu zakona u pojedinostima? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujempretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja u celini. Za je glasalo 146, protiv 28, uzdržanih tri, nije glasalo četiriposlanika, ukupno je prisutan 181 narodniposlanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmeni Zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PENZIJSKOM I INVALIDSKOM OSIGURANjU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja. Primili ste izveštaj Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da prihvati Predlog zakona sa amandmanom Odbora. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? Ima reč ministar za rad, boračka i socijalna pitanja, Tomislav Milenković.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, smatram bitnim da, uz predložene izmene Zakona i dostavljenog obrazloženja i obavljenog razgovora na odborima, neke bitne napomene u vezi sa ovim zakonom iznesem pred Skupštinu, pre njegovog usvajanja. U skladu sa ekonomskom politikom Vlada Republike Srbije za 1999. godinu, kojom su usvojeni ciljevi i mere za ostvarivanje dinamičnog privrednog razvoja, posebno se naglašava važnost reformi privrednog sistema. U skladu sa tim ciljevima već su doneti poreski propisi, kojima se obezbeđuje ostvarivanje reformskih opredeljenja u sektoru javne potrošnje. S tim u vezi, neophodne su izmene postojećih zakona o penzijsko - invalidskom osiguranju, kojim se započinje proces reformi i zaustavlja dalje povećanje deficita u Fondu za penzijsko - invalidsko osiguranje. Predloženim izmenama Zakona, ovaj cilj se postiže. Poslednjih godina, Fond se suočava sa nedovoljnim prilivom sredstava, koji ne omogućava redovnu isplatu penzija i drugih prava iz ovog osiguranja, kao i njihovo redovno zakonsko usklađivanje. Naime, po osnovu uplate doprinosa obezbeđuje se oko 60% potrebnih sredstava, a po osnovu dodatnog prihoda, koji se obezbeđuje iz cene benzina, taksi na duvan, naftu i novčane transakcije, koje se obavljaju preko Zavoda za obračun plaćanja, obezbeđuje se dodatnih 20% potrebnih sredstava. Dakle, mesečni deficit u ovom Fondu iznosi između 250 i 300 miliona dinara. Polazeći od ovog stanja, osnovna intencija kod predlaganja ovog zakona je da se obezbedi veći prihod po osnovu doprinosa na zarade, ne povećavajući osnovicu za one obveznike koji su do sada redovno izmirivali svoje obaveze, na nivou realno isplaćenih zarada, već obuhvatom onih obveznika, koji su svoje obaveze po osnovu doprinosa izmirivali samo na isplaćenu garantovanu zaradu, a ne na ukupno isplaćenu zaradu, koja je u najvećem broju slučajeva isplaćivana mimo platnog prometa. Dakle, povećava se finansijska disciplina svih obveznika u platnom prometu. Izmene Zakona koje su pred vama idu u susret najavljenim i neophodnim reformama penziono - invalidskog osiguranja u celini, u smislu veće sigurnosti u ostvarivanju prava, povećanju samostalnosti i finansijske efikasnosti penzionog fonda i povećanju finansijske discipline. Suština predloženih promena je u utvrđivanju najnižih osnovica u zavisnosti od stepena stručne spreme, složenosti i odgovornosti grupe poslova, u skladu sa kolektivnim ugovorima, a na koja su poslodavci obavezni da izvrše uplatu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, penzijsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje, kao i osiguranje za slučaj privremene nezaposlenosti. Moram odmah da kažem da je pri predlaganju ovog rešenja ostvarena saradnja sa sindikatima, resornim ministarstvima, Fondom za invalidsko - penzijsko osiguranje, koji su ocenili kao pozitivno nastojanje Vlade da prevaziđe problem uplate doprinosa za penzijsko - invalidsko osiguranje, odnosno za veliki broj zaposlenih samo na garantovanu zaradu, što je naročito karakteristično za privatni sektor. Naime, jedan broj poslodavaca isplaćuje zaposlenima umanjene zarade ili garantovanu zaradu, a deo zarade koji je najčešće znatno veći od iznosa garantovane zarade, isplaćuje zaposlenom na ruke, mimo platnog prometa, kako bi izbegao obavezu uplate doprinosa i poreza. Odnosno, kako bi isti uplatili na nižoj osnovici. Time se zaposleni dovode u nepovoljan položaj, jer im se prilikom ostvarivanja prava na penziju utvrđuju minimalne penzije, shodno uplaćenom doprinosu. U cilju zaštite interesa zaposlenih, predloženo je da minimalne osnovice za uplatu doprinosa budu cene rada radnih mesta, utvrđene granskim kolektivnim ugovorima, koje su u skladu sa Zakonom o radnim odnosima poslodavci obavezni da isplate, s tim što je najniža osnovica, na koju se uplaćuje doprinos, na predlog sindikata, utvrđena u visini 40% prosečne zarade u Republici. Kod predlaganja najniže osnovice u visini od 40% prosečne zarade u Republici, pošlo se od Zakonom utvrđenog instituta najniže penzije, koja iznosi 40% mesečne zarade po zaposlenom u Republici. U proteklih nekoliko godina, zbog uvođenja ekonomskih sankcija, veliki broj poslodavaca je bio prinuđen da upućuje zaposlene na plaćeno odsustvo, a zbog nemogućnosti da se na adekvatan način pokrene proizvodnja, svima zaposlenima, kako onima koji su radili, tako i onima koji su na plaćenom odsustvu, isplaćivana je garantovana zarada, na koju je uplaćivan doprinos za obavezno socijalno osiguranje. Nastavljanje primene garantovane zarade, kao najniže osnovice za uplatu doprinosa za penzijsko - invalidsko osiguranje, proizvelo bi dalje povećanje deficita u fondovima za obavezno socijalno osiguranje, ugrozilo socijalnu sigurnost zaposlenih po osnovu ostvarivanja zdravstvene zaštite, a kasnije i prava iz penzijsko - invalidskog osiguranja. Istovremeno, povećao bi se stepen nelegalnih tokova isplate zarada i dalji razvoj sivog tržišta u oblasti rada. Bilansno iskazano, eliminiše se sve šira pojava da se u odnosu na prosečnu isplaćenu zaradu u Republici uplaćuju doprinosi za socijalno osiguranje na vrednost od svega 20% prosečne zarade u Republici, a da se kod penzionisanja ostvaruje pravo na minimalnu penziju u visini 40% prosečne zarade u Republici. Ovako definisan deficit u obračunu jednostavno nije prihvatljiv, prvo sa stanovišta socijalne pravde, zatim realnog stanja u politici zarada, kao i stvarnih ekonomskih mogućnosti poreskih obveznika, te se ovim izmenama Zakona ta pojava eliminiše. Predloženim izmenama Zakona jasno je utvrđen i razgraničen odnos između poreza i doprinosa, što je drugi vrlo bitan kvalitet. To znači da će se kao osnovica za obračun i uplatu doprinosa uzimati obračunata isplaćena neto zarada, uvećana po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Ovako definisana kategorija zarada neće zavisiti od poreske politike, koja se primenjuje i na zaradu. Bilo koje promene u poreskom sistemu neće izazvati po automatizmu i promenu stopa doprinosa. To istovremeno znači da će se moći odvojeno voditi politika u ovim oblastima, u okviru ukupno bilansirane javne potrošnje i bilansno definisati i razgraničiti prihodi i rashodi u različitim oblicima javne potrošnje, one koja se ostvaruje po osnovu poreza. Osim toga, pri predlaganju najnižih osnovica za uplatu doprinosa imalo se u vidu da su kod jednog broja preduzeća prosečne zarade po zaposlenom na nižem nivou od minimalne osnovice i da oni neće moći da uplaćuju doprinose na predložene osnovice. Za ova preduzeća, kao privremeno rešenje, predlaže se da Vlada utvrđuje, ili da može da utvrdi, niže osnovice, ali ne niže od 50% najniže neto osnovice.Ta regulativa u Zakonu postoji. Na kraju, predlaže se i otklanjanje i preciznije definisanje uočenih nejasnoća, kao i uređivanje onih pitanja, za koja se u praksi pokazalo neophodnim da se zakonom urede. Skupštinski odbor za rad, boračka i socijalna pitanja prihvatio je Zakon u celini, sa amandmanima koje je Vlada prihvatila, kao i Zakonodavni odbor. To smo na jučerašnjim sednicama vrlo detaljno i precizno razjasnili, čak i crtali, bilansno pokazivali šta automatizam primene u praksi znači, kako kod obveznika, tako i kod državnih organa. S tim u vezi predlažem da izmene i dopune Zakona u ovoj oblasti, sa amandmanima sa jučerašnjih odbora, Skupština usvoji. Hvala.
Zahvaljujem. Da li neko od poslanika želi reč? Ima reč Zoran Kostadinović.
Ono što želim, dame i gospodo, da kažem u vezi sa ovim zakonom, jeste sledeće - ne dopada mi se formulacija kako je on zapravo objašnjen, zašto je potrebno njegovo uvođenje. Svi privatnici koji u ovom trenutku isplaćuju te minimalne lične dohotke svojim radnicima, stavljaju se u poziciju kao da su učinili nekakvo kriminalno delo. Oni nisu činili kriminalno delo, njih je ambijent, odnos Vlade prema njima prinudio da isplaćuju te minimalne lične dohotke da bi na taj način zadržali jedan broj zaposlenih. Znači,podizanjem ovih obaveza desiće se dve vrlo negativne stvari: Ili će doći do otuštanja određenog broja radnika ili će se desiti nešto još gore, znači onoliko koliko poslodavac izgubi, što mu bude Vlada uzela, toliko će morati da smanji lične dohotke. Znači, preliće se na lične dohotke zaposlenih. To ni po jednom ni po drugom osnovu neće biti dobro. Međutim, potpuno sam svestan toga, i svi mi iz SPO, da vam o ovome ne vredi pričati sada, nego treba sačekati određeni vremenski period da praksa potpuno kompromituje ovakve predloge. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Sanja Čeković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, mi smo sa velikim zakašnjenjem dobili ovaj materijal i možda temeljeno nije obrađen, jer su se poslanici sa njime sreli danas, a ko je bio juče u Skupštini imao je sreće da vidi ova tri zakona koja su povezana, kada su u pitanju zarade, ali svakako moralo je da se vidi da je namera ova tri zakona ( o penzijskom i invalidskom osiguranju, o zdravstvenom osiguranju i o nezaposlenim licima) da se popuni deficit fondova, kao što je i sam ministar rekao u svom izlaganju. Kada se fondovi pune, onda se povećavaju stope, kao što je urađeno i ovoga puta, i povećavaju se osnovice, na koje treba da se te stope primene. Niko od nas ne može da bude toliko grub i neosećajan da kaže da se fond penzijskog i invalidskog osiguranja ili zdravstvenog treba držati prazan i da u njemu ne bude sredstava, jer samim tim ljudi ne mogu da se leče i ne mogu da primaju penzije. Ali, niko u ovoj skupštini za godinu dana, koliko sam ja poslanik, nije postavio ključno pitanje - kako su ti fondovi ispražnjeni, ko ih je ispraznio i gde je novac koji se uvek prelivao u te fondove, jer su zarade zaposlenim licima uvek nosile sa sobom uplatu doprinosa za penzijsko, invalidsko, zdravstveno i nezaposleno osiguranje. Šta je suština ovog zakona? Suština je da su po školskoj spremi određene neto veličine ispodkojih se ne može ići. Znači garantovana zarada više ne postoji kao isplativa zarada, ali ona postoji kao zarada i kategorija iznadkoje će se obračunavati porez na lična primanja radnika, jer izmenutog zakona nemamo. Znači, svaka zarada koja će iznositi iznad 230 dinara biće oporezovanastopom poreza od 14%. Dakle, najniža zarada će biti 470 dinara, pa onda imamo zaradu od 800 dinara, od 950 dinara, 1.200 dinara, 1.300 dinara, 1.700 dinara, 1.900 dinara i 2.300 dinara. Svakako, može da se isplati i viša zarada od ovih, ali niža ne može. Doprinos za penzijsko i invalidsko osiguranje povećan jesa 14,10 na 16%. Doprinos za zdravstveno osiguranje povećan je sa 8,6 na 9,7%. Ukupno, za 3%. S obzirom da se doprinosi uplaćuju i od radnika i od poslodavca, ukupno uvećavanje doprinosa je za 6%, a osnovice su, kao što vidite, mnogo povećane. Fondovi će se napuniti, verovatno, a kako će izdržatiti privatnici i ta društvena preduzeća, ne znamo. To ćemo videti kada počnezakon da se primenjuje, pa možda ćemo ga i povući. Hvala.
Hvala. Da li se još neko od poslanika javlja za reč? (Ne.) Izvolite, ministre.
Što se tiče iznetih konstatacija, sinoć sam i njoj i ovde prisutnima u Skupštini detaljno objasnio o čemu se radi. Žao mi je što se sinoć nismo razjasnili. Na sreću, jedan broj onih koji stalno nešto pitaju je to shvatio sinoć. Detaljno smo objasnili. Moram da kažem da neke konstatacije, koje su ovde iznete, nisu tačne. Prvo, nije tačno da se povećava stopa doprinosa. Nije tačno da se ukupna zahvatanja povećavaju. Stopa doprinosa se ne utvrđuje ovim zakonom. Stopa doprinosa se utvrđuje na novoj, definisanoj osnovici, u fondovima invalidske zaštite, socijalne zaštite itd., uz saglasnost Vlade. Ta stopa će se preračunati tako što se sada osnovica menja. Čak je bio radni zaključak sinoć, na odborima, da preračunavanjem stopa, idući u susret ukupnoj policiti manjeg zahvatanja, za 0,5%u preračunatom iznosu se smanjuje. Prema tome, ne radi se o povećanju stopa, ne radi se o povećanju osnovica i ne radi se o većem nametu privredi. To jednostavno nije tačno. Drugo, nije ovde ni o kakvom kriminalnom delu reč , već je reč o popravci jednog sistema koji je važio u vreme dok je garantovana zarada imala svoj smisao. Sada nam ona nanosi negativne efekte i to hoćemo da ispravimo, ne da bismo popunili fondove, već da bismo zaštitili radnike. Apsolutno su ove mere u interesu zaštite radnika. To pitanje smo potpuno jasno sa sindikatima raščistili. Reč je o socijalnim pravima, reč je o njihovim penzijama, reč je o njihovoj budućnosti. Na sve moguće načine, ovim zakonima i inspekcijskom kontrolom i inspekcijskim nadzorom moramo da sprečimo siva tržišta rada, jer je to uinteresu zaposlenih, a ne u interesu države. To se mora na sve moguće načine sprečiti. To nam je osnovni zadatak. Delimično to rešavamo na ovaj način. Sindikati su to shvatili. Nismo dezavuisali kolektivne ugovore kao sistem dogovaranja. Naprotiv, ostali su. Uveli smo određene olakšice. Vlada će procenjivati ko ne može da primeni minimalnu stopu. U suštini, obezbedili smo nivo socijalnih prava na koja poslodavac, kada zaposli čoveka,mora da računa. Mora da obezbeđuje sredstva za permanentnu zdravstvenu zaštitu i mora da plaća minimalnu stopu na minimalnu osnovicu za penziono pravo. Prema tome, apsolutno je reč o jednom humanom zakonu, o jednom pravičnom i pravedenom zakonu i, uz određena uputstva, uz određena metodološka rešenja koja ćemo uraditi sa nadležnim fondovima i sa nadležnim ministarstvima,siguran sam da ćemo obezbediti neuporedivo povoljnije okolnostiu oba pravca: legalizaciji rada, rada na crno, finansijske discipline i većih finansijskih prihoda u fondovima, koji se isključivo koriste za zadovoljavanje socijalnih potreba i funkcija socijalnezaštite.
Zahvaljujem ministre. Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Poslanik Kostadinović traži reč.) Gospodine Kostadinoviću, imali ste reč. Postavite karticu, molim vas. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Za je glasalo 148, protiv 29, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutno179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretresPredloga zakona u pojedinostima. Na član 6. amandman je podneo Odbor za rad, boračka i socijalna pitanja. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbor i predstavnik predlagača na sednici Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju u celini. Za jeglasalo 152, protiv 31, uzdržanih jedan, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAPOŠLjAVANjU I OSTVARIVANjU PRAVA NEZAPOSLENIH LICA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja i Zakonodavnog odbora, u kojima su sadržani i amandmani tih odbora na Predlog zakona. Odbor za rad, boračka i socijalna pitanja je takođe zaključio da je pre objavljivanja neophodno izvršiti pravnotehničku redakciju, tako što bi član 6. Predloga zakona postao član 5., a član 5. postao član 6, sa čime se saglasio predstavnik predlagača na sednici Odbora. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč. Ima reč ministar za rad Tomislav Milenković.
Potpuno važe obrazloženja rečena za prethodni zakon. Pošto se menja osnovica, sve se menja i u njemu.
Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, žao nam je što gospodin ministar nije izneo sve one razloge koje je i sinoć izneo na Zakonodavnom odboru, ne samo po ovom zakonu, nego po svim zakonima. Dobili bismo odgovore na pitanja, koja će nam postaviti građani, znajući da su nam na dnevnom redu bili Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju, Zakon o zdravstvenom osiguranju i o nezaposlenim. Šteta što nam niste rekli svima danas ovde, na primer za penzijske fondove, koliko će biti više novaca nego što je to do sada bilo, imajući u vidu postojeće propise. Znači to nešto na onaj odgovor, da li će biti bolja situacija sa penzionerima ili nezaposlenim u ovoj godini. Da li će ova situacija i izmene nekih drugih propisa, koji tretiraju ovu materiju, omogućiti da u narednoj godini bude 12 ili 24 penzije? To je pitanje koje sve interesuje. Tehnika kako se to radi, izračunava, ovo o čemu ste govorili nije beznačajno, i te kako je od značaja, ali ovo je stvar koja interesuje sve naše građane. Ovde imamo jednu odredbu,koja je isto tako bila u Zakonu o penzijskom osiguranju, a to je da Vlada Republike Srbije na zahtev poslodavca za pojedine delatnosti ili poslodavce može da utvrdi niže osnovice plaćanja doprinosa pod određenim uslovima, koji su tu navedeni. To je sada jedna jako ozbiljna i opasna stvar, i to mora da se obrazloži, da to ne bude izigrano i da ne stvori nejednaku situaciju za pojedine delatnosti i za pojedine poslodavce. Ima jedna dobra stvar, juče sam na nju ukazao. Vi ste u poslednjem stavu člana 41-b, a tamo je bio 149-a, rekli da tamo, gde se daje taj popust, da se to čini jednim aktom koji će doneti Vlada Republike Srbije i taj pojedinačni akt će biti objavljen u "Službenom glasniku Republike Srbije". To je i te kako važno da se zna, ko je dobio i po kojoj osnovi neki popust, privremeni ili trajni. Tu postoje izuzetne sumnje, u raznim novinama i komentarima postoje priče o tome: Ovi ne plaćaju uopšte doprinose, ovi plaćaju malo doprinose, ovi od doprinosa ili drugih obaveza ne mogu da dođu do daha. Prema tome, to su stvari, za koje mislim da bi nam bile od koristi i mislim da bismo lakše na osnovu svega toga procenili da li je to dobro ili nije. Ali i tada smo čini mi se rekli, ima jedna odredba, koje u budućemzakonu, ni jednom, ne bi smelo da bude više kod nas. To je član 125-a, koji govori o tome da osnovicu, koja služi za obračun i uplatu doprinosa, ako se zarada ili deo zarade, odnosno naknada zarade ili deo naknade isplaćuje sa zakašnjenjem od najmanje šest meseci, biće tako i tako. Molim vas, dok god smo ovo što jesmo, mislim da nikada više (možda je danas još to potrebno, ponešto prelazno), ali nikad više naš propis ne bi smeo da reguliše situaciju šta će biti u onim slučajevima kada zarada kasni više od šest meseci. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 151, protiv 35, niko uzdržan, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. amandman je podneo Odbor za rad, boračka i socijalna pitanja. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbor i predstavnik predlgača na sednici Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 5. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Sa ovim amandmanom saglasio se predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora. Molim izvestioca Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja da se izjasni o ovom amandmanu. (Prihvata.) Pošto je prihvaćen, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Sa ovim amandmanom saglasio se predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora. Molim izvestioca Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja da se izjasni o ovom amandmanu. (Prihvata.) Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Sa ovim amandmanom saglasio se predstavnik predlagača na sednici Zakonodavnog odbora. Molim izvestioca Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja da se izjasni o ovom amandmanu. (Prihvata.) Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman je podneo Odbor za rad, boračka i socijalna pitanja. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbor i predstavnik predlagača na sednici Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica u celini.Za su glasala 154, protiv 35, uzdržanih jedan, a ukupno je prisutno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica. Predlažem da radimo do 13,30, kada imamo prijem kod predsednika Republike, pa predlažemda završimo, a ako budemo uspeli sve da završimo, onda ćemomoći tamo da ostanemokoliko vam je volja. Da li ste saglasni? (Saglasni.) Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANjU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za zdravlje i porodicu i Zakonodavnog odbora, u kojima su sadržani i amandmani tih odbora na Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li prestavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanikaželi reč? (Želi.) Ima reč narodni poslanik SanjaČeković.
Ja sam malopre rekla da se doprinos za zdravstveno osiguranje povećao sa 8,6% na 9,7%, na šta me je ministar demantovao i rekao mi je da nije tako. Odakle sam ja došla do tog procenta, sada ću da vam kažem, pa pročitajte i vi. Predlog zakona koji smo dobili u obrazloženju...
Taj zakon je prošao, nemojte, dobro, da, govorite o njemu, onda dobro.
Znači, u delu obrazloženja, strana 2, kaže se ovako: "Takođe se ovim izmenama predlaže da osnovicu za plaćanje doprinosa čini neto zarada uvećana samo za doprinose za socijalno osiguranje". Sada se ona uvećava i za iznos poreza, što će nužno usloviti korekciju stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje, sa 8,6 na 9,7%, odnosno o ukupnom iznosu za osiguranika i poslodavca sa 17,2 na 19,4%. Da li je veće 17,2 ili 19,4, vi odlučite, ali ovo piše u materijalu u Predlogu zakona, kao što i piše u Zakonu o penzijskom i invalidskom osiguranju, u delu obrazloženja, zadnji pasus, da se stopa povećava sa 14,10 na16%. Ovo je zakon koji je dat Skupštini Srbije. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Zoran Jovanović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, stićićemo kod predsednika Republike, nemojte biti toliko nestrpljivi, ima vremena. (Tomislav Nikolić dobacuje, s mesta: Da, ali Vuk je već stigao, čoveče.) Prvo moram da izrazim neslaganje sa činjenicom da mi je materijal o ovako značajnim životnim pitanjima, kao što su izmene Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, izmena Zakona o zdravstvenom osiguranju i izmena Zakona o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica, dostavljen jedan dan pre zasedanja sednice Skupštine Srbije. Da nisam bio član Zakonodavnog odbora, ne bih ni juče dobio materijal, nego bih dobio danas neposredno pre ove sednice. Ja sam mislio da su to specijaliteti nekih lokalnih skupštinskih stručnih službi, međutim, vidim da je to pravilo ovde u Republičkom parlamentu. Moram da ispričam jedan događaj koji se dogodioskoro u Čačku: Došao čovek da podigne penziju, penzioner u kupaćim gaćama i u papučama po ovom snegu, a na šalteru u banci ga pitaju: Dobro, čoveče, jesi li normalan, što si se tako obukao? On kaže: - "Znate šta, koja se sada penzija isplaćuje?" Oni kažu: "Avgustovska". A ja mislim da smo u avgustu mesecu, zato sam i došao u kupaćim gaćama. Mislim da je zaista, smejte se gospodo, nemojte se smejati tragediji tih ljudi, tragediji naših roditelja, koji su radili 35 ili 40 godina ikoji su svo vreme uplaćivali i u penzioni fond.
Molim vas, ne dobacujte. Izvolite.
Koji su 35 godina ...
Ja vas molim da se držite dnevnog reda, nemojte više anegdote.
... Ili 40 godina uplaćivali, a sada nema penzijskog fonda. Vezano za dnevni red, Predlog izmena i dopuna Zakona o zdravstsvenom osiguranju, kako sada taj penzioner da ode u apoteku da kupi lekove. Pretpostavljam da se ovim zakonom o zdravstvenom osiguranju reguliše materija Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, koji će svojim aktima, uz saglasnost Vlade, utvrđivati između ostalog i pozitivnu listu lekova koju će čovek moći da nabavi u apoteci. Ja kao zaposleni radnik i čija firma redovno plaća i penzijsko-invalidsko osiguranje, doprinos za nezaposlene, verujte mi da se ne sećam kada sam poslednji put u državnoj apoteci mogao da realizujem neki recept i da dobijem lek. Ja odem u državnu apoteku, pokažem recept i kažem, molim vas,da li je ovaj lek na pozitivnoj listi. Kaže - da. A ja kažem - imate li ovaj lek. Imamo za pare, ali nemamo za recept. Kako jena pozitivnoj listi, imam recept. A on mi kaže: - Kada nam fond bude platio...
Molim vas, dozvolite narodnom poslaniku da završi izlaganje. Molim vas, nastavite.
Dakle, ne vidim svrsishodnost plaćanja doprinosa za zdravstveno osiguranje ili bar dela doprinosa ako ne mogu apsolutno ni jedan lek da dobijem sa pozitivne liste. Ja sam i na sednici Zakonodavnog odbora, pošto su ova tri zakona vezana na neki način, a mogla je biti otvorena jedinstvena načelna rasprava za tri zakona, postavio pitanje ministru za rad, boračka i socijalna pitanja, a između ostalog i otvorio neka sporna pitanja... Mislim da su ovo isuviše ozbiljna pitanja da bi se ovako neozbiljni ljudi njime bavili ili ponašali.
Nastavite, nemojte da slušate.
Objašnjenje da privatnici ne plaćaju doprinose na zarade koje isplaćuju, neće privatnici ni sada plaćati. Verujte, oni će ove doprinose prevaliti na zaposlene, pa će njima umanjiti zaradu. Znači, možda će i penzijski i zdravstveni fond ubrati koji dinar više, međutim, to će biti opet na štetu građana. Dalje, kod privatnika ne rade ljudi, u stvari rade ljudi koji su zaposleni u društenom sektoru, a koji uzimaju bolovanje ili su na raznoraznim čekanjima, a prava iz penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja ostvaruju u društvenim firmama koje nam lepo propadaju, a mi se ovako smejemo ovde pred Novu godinu, a na crno rade kod privatnika. Postavio sam pitanje - da li se mi vraćamo na neko administriranje, mi jednostavno propisujemo administrativnim putem neto osnovice na koje se plaćaju doprinosi. Pitao sam ministra, u uporednom pravu, u savremenim zemljama, možda u Kini i Belorusiji, ali verovatno u onim zemljama na koje treba da se ugledamo,gde vladaju tržišni principi, na koji način se dolazi do ovih osnovica. Moram da kažem ovo, znači, ako ne može država putem inspekcijskih organa da uhvati poslodavca koji ne plaća na onu osnovicu koju plaća zaposlenom doprinos za zdravstveno osiguranje i sve ove zaposlene, mi jednostavno sada svima propisujemo obaveznu osnovicu. Ja sam to plastično ilustrovao na Zakonodavnom odboru primerom krivičnih kazni, novčanih kazni u krivičnom pravu. Recimo, država priznaje da ne može da pronađe učinioce krivičnih dela, a između ostalih sredstava za punjenje budžeta su i novčane kazne izrečene u krivičnim postupcima, pa bi onda trebalo da kažemo, pošto sudovi i republička javna tužilaštva nisu sposobna da uhvate učinioce krivičnih dela, da odu u zatvor ili da plate novčanu kaznu, (ajde lepo da mi donesemo zakon da svaki građanin ode po 20 dana u zatvor u toku godine i da svaki građanin plati po izvesnu novčanu sumu na ime novčane kazne, da bi popunili državni budžet.
Gospodine Jovanoviću, držite se dnevnog reda.
To je logika koju je sledio predlagač ovog zakona. Dalje, postavlja se jedno pitanje, pošto po Zakonu o radnim odnosima zakonodavac je ovlašćen da svojim internim aktom utvrdi posebne uslove za obavljanje određenih radnih poslova i zadataka i ja sam izrazio bojazan i to sam sugerirao predstavnicima Vlade na Zakonodavnom odboru, da će svaki Srbin kako ga Bog dao pokušati da pronađe rupu u zakonu, pa jednostavno privatnik u svom normativnom aktu propisati osnovnu školu kao uslov za obavljanje nekih veoma složenih radnih poslova i zadataka, zaposliti na primer tehnologa, reći tom tehnologu da pokaže osnovnu školu i plaćati sve ove doprinose na 270 dinara, umesto na osnovicu koja je propisana ovim zakonom. Želim na kraju ovog zasedanja da svim narodnim poslanicima, Vladi, predsedniku Skupštine i svim građanima Savezne Republike Jugoslavije i Republike Srbije čestitam Novu godinu, ali penzionerima ću čestitati 1. aprila, jer će 12. penziju za 1998. godinu dobiti 1. aprila.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 150, protiv 29, tri uzdržana, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 40. amandman je podneo Odbor za zdravlje i porodicu. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbor i predstavnik predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 40. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za zdravlje i porodicu i predstavnik predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 44. amandman je podneo Odbor za zdravlje i porodicu. Pošto su ovaj amandman prihvatili Zakonodavni odbor i predstavnik predlgača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za zdravlje i porodicu i predstavnik predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 51. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za zdravlje i porodicu i predstavnik predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju u celini. Za je glasalo 150, protiv 30, tri uzdržana, dva nisu glasala, ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O ODRŽAVANjU STAMBENIH ZGRADA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatio je Predlog ovog zakona, u načelu i u pojedinostima, i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji u celini. Zakonodavni odbor je, takođe, prihvatio Predlog ovog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada u načelu. Za je glasalo 176, protiv dva, četiri uzdržana, jedan nije glasao, ukupno su prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada u celini. Za je glasalo 179, protiv četiri, jedan uzdržan, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o održavanju stambenih zgrada. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O PRESTANKU VAŽENjA ZAKONA O POSEBNIM PRAVIMA I OBAVEZAMA IZABRANIH LICA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 177, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo pet poslanika, ukupno su prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim pravima i obavezama izabranih lica u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje. Za je glasalo 177, protiv niko,uzdržanih nema, nije glasao jedan poslanik, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim pravima i obavezama izabranih lica. Molim vas, dozvolite mi da nešto kažem. Nalazimo se na kraju kalendarske 1998. godine, ali i na kraju jesenjeg zasedanja koje sutra ističe. Prilika je da se podsetimo na ono što smo uradili tokom ove godine i pripremamo za ono što će nas u 1999. godini obavezivati u izvršavanju funkcija koje su ustavom određene kada je u pitanju nadležnost Narodne skupštine i nas pojedinačno kao narodnih poslanika. Sigurno je da će pred Narodnom skupštinom, kao nosiocem ustavotvorne i zakonodavne vlasti u našoj Republici, biti obiman i složen posao. U ime boljeg života svih građana naše Republike, u ime mira, u ime celovitosti naše Republike mi smo spremni da tim obavezama odgovorimo i više i angažovanije nego što je to bilo ove godine. A ove godine izabrali smo Vladu narodnog jedinstva, postigli smo politički konsenzus oko najvažnijih političkih pitanja i on je postignut i na platformi koja definiše nedeljivost teritorije Republike Srbije, opredelili se za dijalog u rešavanju političkih problema, ali i stoičku postojanost u opredeljenju da se sva pitanja života i rada svih građana Republike Srbije rešavaju bez nametanja rešenja i presuda sa strane. A, kada je u pitanju ova godina, podsetiću vas da smo održali devet sednica, sa ukupno 67 tačaka dnevnog reda i da je tom prilikom doneto 88 akata, zakona i odluka. Dozvolite mi da svima vama kao i vašim porodicama zaželim dobro zdravlje, mnogo lične sreće u narednoj 1999. godini. Vidimo se iduće godine. [[Aplauz.]]