95. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 249/ - třetí čtení Prosím, aby místo u stolku zpravodajů zaujal za navrhovatele místopředseda vlády pro digitalizaci a ministr pro místní rozvoj Ivan Bartoš a zpravodaj garančního výboru, pan poslanec Karel Haas. Pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 249/4, který byl doručen dne 16. listopadu roku 2022. Usnesení garančního výboru bylo doručeno jako sněmovní tisk 249/5. Táži se pana navrhovatele, zda má zájem vystoupit před otevřením rozpravy? Není tomu tak. Chcete, pane předsedo, vystoupit před otevřením rozpravy? [[Ne.]] Dobře. Já tedy otevírám rozpravu, do které eviduji dvě přednostní práva. První přednostní právo má paní místopředsedkyně Klára Dostálová a potom pan předseda Jakub Michálek. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, dnes máme na stole opět zákon o zadávání veřejných zakázek. Já jenom úplně na úvod takový opravdu malý exkurz, protože ten zákon byl v podstatě připravován na základě nějakých výtek i Evropské komise, které se upravily. Původně samozřejmě ten zákon už měl být dávno schválen a znovu tady opakuji a potvrzuji slova pana Michálka z dopoledne nebo z rána, když jsme začínali dnešní jednání, že skutečně už hrozí i pokuty ze strany Evropské komise, protože my musíme zajistit vždycky včasnou, správnou transpozici evropské směrnice do našeho legislativního prostředí. Nicméně došlo k tomu, že v rámci druhého čtení pak byly načteny dva pozměňovací návrhy, které jsou tedy opravdu velmi diskutabilní, a na tom se to celé zadrhlo. První pozměňovací návrh byl z pera pana ministra Bartoše. Jestli si vzpomínáte, tam jsme řešili takzvané in-house zadávání, to znamená, aby opravdu Česká republika byla brána jako samostatný zadavatel. Na to my jsme - protože tam to úplně není v souladu se stanovisky Evropské komise - požádali o i stanovisko Parlamentní institut, který potvrdil naše obavy z toho, že by to nemuselo být úplně dobře transponováno, protože tak, jak to je napsáno, tak i podle majetku státu, že je-li veřejným zadavatelem Česká republika, pak jsou to organizační složky státu. [[(11.20 hodin)]] Pan ministr na to ale reagoval a já jsem ráda, že na to reagoval. On se sešel s Evropskou komisí, Evropská komise poslala stanovisko k těmto problémům, které jsme tady vznesli, a z toho stanoviska tedy, byť samozřejmě Evropská komise hned v úvodu píše, že jde o neformální stanovisko, že to formální může poskytnout pouze Evropský soudní dvůr, ale připustila možnost vykládat, že Česká republika může působit jako samostatný zadavatel. Já tedy k tomuto, protože je to černé na bílém od Komise - kdo by měl zájem se s tím seznámit, přímo se stanoviskem Evropské komise, tak mu to samozřejmě nabízím. Je to tady docela důkladně popsáno. Byť jsem se obrátila na Parlamentní institut, on říkal, že na svém původním stanovisku nic nemění, ale já si myslím, že tím, že máme alespoň o co se opřít, tak bychom tento pozměňovací návrh nemuseli už dále nějak zásadním způsobem rozporovat. My za klub hnutí ANO - protože samozřejmě je to neformální stanovisko Evropské komise, Parlamentní institut nezměnil své stanovisko - pravděpodobně k tomu budeme mít neutrální postoj. Ale je potřeba tady spravedlivě říci, že se k tomu pan ministr postavil čelem a nějakým způsobem se snažil svůj pozměňovací návrh obhájit. Druhý pozměňovací návrh, který je ale také opravdu z našeho pohledu trošku na hraně s transpozicí evropské směrnice a s názorem evropské směrnice, protože už za svého působení jsem se ptala, zda je možné, aby si členský stát sám dával do svého zákona o zadávání veřejných zakázek další důvody pro vyloučení, a Evropská komise tehdy napsala, že takto postupovat nejde, protože je potřeba zachovávat rovnost na trhu a tak dále. O co tady vlastně jde? Tady je potřeba si říci, že pozměňovacím návrhem pana Michálka se vlastně překlopil paragraf zákona o střetu zájmů přímo do zákona o zadávání veřejných zakázek a v tom je právě ten konflikt správních norem, který my jsme už řešili za našeho působení, že zákon o zadávání veřejných zakázek je skutečně postaven na transpozici evropské směrnice, která neumožňuje automaticky vyloučit. Každý uchazeč o veřejnou zakázku musí mít prostor na to, se obhájit, prostě vysvětlit to své počínání, ať už jde o kartelové dohody, nebo samozřejmě i o potenciální střet zájmů, kdežto zákon o střetu zájmů v § 4 úplně natvrdo uvádí, že kdo je ve střetu zájmů, prostě má být vyloučen z veřejné zakázky, a tam došlo ke kolizi dvou právních norem. Přesně na to jsme se vlastně ptali Evropské komise a ona napsala, že skutečně zákon o zadávání veřejných zakázek nemůže být postaven na automatickém vylučování, a z toho důvodu my jsme se snažili tedy o to, abychom nějakým způsobem ještě ten pozměňovací návrh upravili, protože ten pozměňovací návrh je bohužel postaven na tom, že tam je to tvrdé vyloučení, to znamená bez možnosti se obhájit, takzvaně se ospravedlnit. Je samozřejmě na zadavateli, jak to ospravedlnění potom vezme, ale ta možnost tam prostě být musí. A já bych chtěla požádat, protože já tady k tomu mám samozřejmě spoustu materiálů - chtěla bych i poděkovat panu předsedovi Michálkovi, který mně poskytl stanovisko Ministerstva spravedlnosti - ale i ve stanovisku Ministerstva spravedlnosti je napsáno, a doslova cituji: "K tomu se dále doplňuje, že při hodnocení proporcionality mají členské státy přihlížet mimo jiné k tomu, zda jde o generální neslučitelnost s následkem automatického vyloučení dodavatele ze všech zakázek na daném úseku a zda opatření brání dodavateli prokázat, že jeho participace v soutěži nepředstavuje riziko pro její volnost nebo transparentnost." Bohužel, takto ten pozměňovací návrh není. Já jsem moc ráda, že jsme našli nějakou společnou řeč, že se snažíme hledat z tohoto východisko, a proto bych chtěla navrhnout ctěné Sněmovně, abychom tento zákon vrátili do druhého čtení, abychom mohli udělat ještě některé úpravy, protože si myslím, že když se na těch úpravách dohodneme, pak už to opravdu půjde velmi rychle, protože tady také bych chtěla, aby ministerstvo nebylo vystaveno nějakým sankcím ze strany Evropské komise, takže si myslím, že by to bylo ku prospěchu věci. Děkuju.
Já vám také děkuji. Další s přednostním právem se hlásí pan předseda Jakub Michálek. Prosím, máte slovo.
Děkuju za slovo. Vážený, pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych nejdříve začal shrnutím toho, co budu navrhovat, potom bych to podrobněji rozvedl. Za prvé tedy vzhledem k tomu, že jsme dospěli k politické dohodě o dalším postupu v této věci, bych navrhl, abychom opakovali druhé čtení tohoto návrhu zákona podle § 95, odst. 2, a následně tedy navrhnu vzhledem k tomu, že to je projednáno a odsouhlaseno všemi politickými kluby v Poslanecké sněmovně, abychom na základě usnesení 1231 ze 7. volebního období v této situaci, kdy nám hrozí sankce za neimplementaci a kdy s tím všechny kluby v Poslanecké sněmovně souhlasí, abychom opakovali druhé čtení neprodleně po skončení tohoto bodu, čili abychom to zařadili jako nový bod programu schůze v této mimořádné situaci. Ještě bych krátce ale okomentoval to, co tady zaznělo od paní poslankyně Dostálové. My jsme probírali soulad těch pozměňovacích návrhů s evropským právem. Požádali jsme Ministerstvo spravedlnosti, aby zpracovalo stanovisko k otázce slučitelnosti zákazu zadávání veřejných zakázek společnostem vlastněným členem vlády s ústavním a evropským právem. Je k tomu potřeba předeslat, že touto otázkou se Ústavní soud zabýval a že Ústavní soud to posoudil tak, že v nálezu spisová značka Ústavního soudu 4/17, bod 205, uvedl Ústavní soud, že § 4b zákona o střetu zájmů představuje ve vztahu k zákonu o zadávání veřejných zakázek lex specialis posterior, který má aplikační přednost před lex generalis priori, a zdůraznil, že úmyslem zákonodárce nebylo stanovit pravidla pro střet zájmů s tím, že jim bude moci být uniknuto použitým jimi nesladěných jiných zákonů, takže jejich ustanovení nelze použít tam, kde by se dostala do rozporu s účelem úpravy v zákoně speciálním, který stanoví pro zvláštní předmět regulace, tedy střet zájmů, zvláštní pravidla. V této souvislosti někdy se objevující argument, že použití kolizního pravidla speciality nevede k jednoznačnému závěru, proto neobstojí. Již dle současné právní úpravy je ve světle rozhodovací činnosti Ústavního soudu postaveno najisto, že § 4b zákona o střetu zájmů má být aplikován jako samostatný a svébytný důvod pro vyloučení uchazeče o veřejnou zakázku ze zadávacího řízení, jsou-li naplněny podmínky uvedené v jeho hypotéze. To znamená, když to shrnu pro neprávníky: Ústavní soud už posuzoval jednou tuto materii, dospěl k závěru, že je v souladu s ústavou, a naopak nedospěl k závěru, že ji má předložit pro rozpor, že ji má předložit Soudnímu dvoru Evropské unie. To, co Ministerstvo pro místní rozvoj, které zpracovávalo tento návrh, chce, aby byla jasnější otázka interpretace těchto dvou právních předpisů - na jedné straně zákona o střetu zájmů, na druhé straně zákona o veřejných zakázkách, aniž by docházelo k zásadnímu významovému posunu. Čili už dneska ta právní úprava materiálně je jasná. Jenom abych krátce ještě odůvodnil problematiku souladu s právem Evropské unie. Jde tam o precedent Soudního dvora Evropské unie v případě Michaniki AE, což je řecká společnost, a v daném případě šlo o jiné skutkové okolnosti. Tam to bylo daleko širší, kdy soudní dvůr skutečně dovodil, že v rozporu se zadávací směrnicí, a pokud členský stát stanoví svoje pravidla takovým způsobem, že vyloučí ze zakázek plošně všechny osoby, které mají nějakou funkci v mediálních společnostech. V té úpravě, kterou navrhujeme my, rozsah osobní působnosti je podstatně užší, vztahuje se pouze na členy vlády, a v podobě, ve které ji navrhujeme, už platí víceméně v Rakousku. Tam je potřeba říct, že ta úprava je maličko odlišná v tom, že vždycky ten zákaz se vztahuje pouze ve vztahu k příslušné úrovni subjektů veřejné správy, kterého se týká, nikoliv ke všem veřejným zakázkám, ale víceméně jde o obdobný princip, kde nejsou dány důvody, kterými je možné vyloučit to, že tam dochází ke střetu zájmů. Nicméně vzhledem k tomu, že jsme byli i tady pod tlakem od opozice, aby vůbec byl projednán tento návrh zákona, tak jsme se dohodli. Je to i vstřícný krok z naší strany, aby bylo možné načíst pozměňovací návrh, který upravuje tuto záležitost ve druhém čtení. Ještě řeknu jednu věc: ty parametry, které Soudní dvůr Evropské unie stanovil, se týkají odborné způsobilosti, takže ta aplikace by měla být, respektive ty důvody vyloučení by se měly týkat odborné způsobilosti. Tam se skutečně uplatní to, že ten výčet má být taxativní. [[(11.30 hodin)]] Jenom abych to shrnul, vzhledem k tomu, co zaznělo, dohoda s opozicí byla taková, že navrhneme, a to tak i činím teď, abychom opakovali druhé čtení návrhu zákona, a bezprostředně poté bych si dovolil navrhnout, aby byl zařazen tedy mimořádně ten bod, aby druhé čtení přímo proběhlo s tím, že jsem tedy mluvil se všemi předsedy klubů nebo jimi zastupujícími místopředsedy, aby byly načteny opakovaně návrhy, které už v druhém čtení zazněly, a navíc aby k tomu byla možnost ze strany opozice načíst i ty pozměňovací návrhy, které považuje za důležité. Děkuji.
Děkuji vám, pane předsedo. Vzhledem k tomu, že všichni další řečníci přihlášení do rozpravy se odhlásili, tak se ještě pro pořádek ptám, zda někdo další chcete vystoupit? Vypadá to, že nikdo další se nehlásí, rozpravu končím. Pro pořádek se ještě ptám, zda chce vystoupit pan navrhovatel nebo zpravodaj? Není tomu tak. Zaznamenal jsem zde několik návrhů, o kterých dám hlasovat. Přivolám kolegy a kolegyně z předsálí. První návrh je návrh na opakování druhého čtení. V případě, že tento návrh bude schválen, a vzhledem k tomu, že v rámci dohody předsedů poslaneckých klubů bylo naznáno, že nastala mimořádná situace, bude tento bod zařazen dnes jako první, tedy druhé čtení tohoto návrhu. Nejprve budeme hlasovat o zařazení a poté o pevném zařazení. A vzhledem k tomu, že nastala nová situace, jen dopředu avizuji, že poté bych potřeboval nějakých 10 minut přestávku pro to, aby mohl být tento bod připraven. [[Reakce v sále.]] V tom případě pětiminutovou přestávku, aby mohly být připraveny podklady pro druhé čtení. Nastínil jsem postup, jak budu postupovat, nikdo ho nerozporuje, tedy krok za krokem. Nejprve zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro opakování druhého čtení tak, jak tento návrh zazněl v rozpravě? Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 114, přihlášeno je 147 poslankyň a poslanců, pro návrh 132, proti nikdo. Konstatuji, že s tímto návrhem byl vysloven souhlas, a tento tisk jsme vrátili do druhého čtení. Nyní dám hlasovat o tom, že nastala mimořádná situace. Budeme hlasovat o tom, aby druhé čtení tohoto návrhu zákona bylo zařazeno na pořad této schůze. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro? [[Dotazy v plénu.]] Padl zde návrh o návratu do druhého čtení a toto druhé čtení je dáno na program této schůze. Nastala mimořádná situace. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 115, přihlášeno je 146 poslankyň a poslanců, pro 137, proti nikdo. Sněmovna se usnesla, že nastala mimořádná situace a tento návrh zákona vrácený do druhého čtení je zařazen na program této schůze. Nyní dám hlasovat o tom, že tento návrh zákona bude dnes projednáván jako první bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro pevné zařazení tohoto bodu? Ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 116, přihlášeno je 147 poslankyň a poslanců, pro návrh 140, proti nikdo. Návrh byl přijat a tento bod bude projednáván dnes jako první na programu - druhé čtení tohoto zákona. Vzhledem k tomu, aby se stihly připravit materiály, chci se zeptat ještě v kontextu dalšího plánu přerušení schůze: jestliže schůze bude přerušena zhruba do 11.40, bude stačit druhé čtení, aby se konalo do zhruba 11.50, do 11.53, kdy tato schůze bude přerušena? Stihne se to druhé čtení uzavřít? Protože pak je naplánovaná další schůze. [[Poslanec Benda se diví, proč se má dělat přestávka.]] Já říkám, že je potřeba, aby byly připraveny podklady pro druhé čtení. Z toho důvodu. [[Reakce v sále.]] Vzhledem k tomu, že podklady pro druhé čtení jsou připraveny, akceptuji vaši poznámku, pane předsedo, a můžeme pokračovat hned v druhém čtení. Jestli chcete ještě vystoupit s přednostním právem, prosím.
Chci. Vážený pane místopředsedo, za prvé navrhuji, abychom do této schůze zařadili i třetí čtení tohoto návrhu zákona, protože třetí čtení proběhlo a bylo ukončeno vrácením do čtení druhého, a současně abychom se usnesli v tuhle chvíli, že tato schůze bude pokračovat v pátek 24. 6. s pevně zařazenými body... [[Rozruch v sále.]] Pardon, 24. 3., moc se omlouvám, v 9 hodin s pevně zařazenými body - třikrát stavební zákon, respektive jednotné environmentální stanovisko, doprovodný k jednotnému environmentálnímu stanovisku - 238, 239 - stavební zákon - 240 a poté 249 - veřejné zakázky. Tak by byla naplněna kompletní dohoda, která zazněla na poradě politických klubů.
Rozumím tomu, pane předsedo. O tomto návrhu jsem nedal hlasovat, protože zatím nezazněl. Vzhledem k tomu, že to je návrh, který souvisí s tím, že nastala mimořádná situace, na které se shodli předsedové všech poslaneckých klubů, návrh pana předsedy Bendy zazněl, chci se zeptat, zda je potřeba ho opakovat, nebo o něm můžu dát hlasovat? Můžu o něm dát hlasovat. Zaznamenal jsem žádost o odhlášení, tak vás odhlásím, požádám o přihlášení. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro návrh, tak jak zaznělo od pana předsedy Bendy, o úpravě programu? Ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 117, přihlášeno je 139 poslankyň a poslanců, pro 134, proti žádný. S tímto návrhem byl vysloven souhlas a program byl upraven. Nyní tedy budeme pokračovat tak, jak jsme upravili program jednání dnešního dne. Otevírám bod