Шановні колеги, 16.00, порошу всіх зайти в залі і приготуватись до реєстрації. Прошу зайняти робочі місця і приготуватись до реєстрації. Я нагадаю, ми звершили на 502 правці. Порошу зареєструватись. [[16:01:20]] Зареєстровано 357 депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. На кілька хвилин запізнюється голова комітету, ми попрацюємо без нього. Будь ласка, 502 правка, Сергій Власенко.
Дякую, Андрій Володимирович. Вітаю вас з реєстрацією шаленої кількості народних депутатів у сесійній залі. Але 502 поправка стосується наступного, ми вже неодноразово говорили про те, що нам пропонують певний такий вид кріпацтва, коли людина, один раз заявивши, що він готовий розглядати питання, спір в суді за допомогою електронної системи, він стає заручником цього, і він уже не може, він позбавлений низки прав, він уже не може отримувати документи в письмовій формі, він уже не може отримувати виклики в письмовій формі. І норма, що якої вноситься правка, якраз і говорить про те, що судовий виклик і судове повідомлення, якщо особа зареєструвала свою електронну адресу, вона отримає лише шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, але суд не має можливості, не отримує можливості пересвідчитись, чи людина бачила, чи не бачила, чи це ця його електронна адреса, чи не його електронна адреса. Тому в 502 правці ми пропонуємо, що, якщо людина не відповіла на таке електронне повідомлення впродовж двох днів, то суд зобов’язаний направити їй паперове.
502-а. Прошу визначатись. [[16:02:59]] За-31 Рішення не прийняте. 513-а. Наполягаєте? Будь ласка, Власенко.
Дякую, Андрію Володимировичу. Насправді питання строків і термінів є дуже важливим в будь-якому процесі, і момент отримання судового повідомлення є також дуже важливим моментом, бо від нього відбувається відлік низки строків. Тому ми вважаємо, що було б нормально, коректно і справедливо вважати, що особа, повідомлена про дату та час, припустимо, судового слухання в день наступний, за днем отримання електронного повідомлення або повістки. Тому що, наприклад, така електронна повістка може прийти до людини о 23 годині 40 хвилин і буде рахуватися, що він її отримав, умовно кажучи, сьогодні, що в принципі є не зовсім коректним, це перше. По-друге, не завжди у людини є постійний доступ до своєї електронної пошти впродовж дня і людина, припустимо, може не мати фізично реального доступу до своєї електронної пошти впродовж дня і побачить це повідомлення лише на наступний день. Тому було б більш справедливим, по відношенню до прав учасників процесу, вважати наступний день днем повідомлення, якщо відправлено повідомлення на електронну адресу. Дякую.
513-а. Прошу визначитися. [[16:04:30]] За-35 Рішення не прийняте. 514-а. Власенко.
Дякую, Андрію Володимировичу. Так, мова теж продовжує йти про дату вручення, тому що нам пропонує комітет вважати, що якщо лише у випадку, якщо повістка надіслана пізніше 17 години, то вона вважається отриманою в той же день. Але проблема ж не в тому, коли вона надіслана, проблема в тому, коли її побачила особа, якій ця повістка в електронному вигляді скерована. І така різниця в часі між тим, коли повістка скерована і коли її реально об’єктивно міг учасник процесу побачити, вона може бути обумовлена цілою низкою причин і цілою низкою реально існуючих приводів. Я ще раз кажу, припустимо, людина перебуває в місцевості, де немає Інтернету і він не може побачити цю повістку сьогодні. Припустимо людина, працюючи на підприємстві, припустимо, має заборону користуватися власною, приватною електронною адресою, тобто таких випадків може бути низка, тому коректніше було б вважати так, як.
514. Прошу визначатись. [[16:05:56]] За-38 Рішення не прийняте. 521-а. 522-а. 525-а. 531-а. 533-я. 53. 530, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановний голова комітету, от на вранішньому засіданні ви звинуватили Юлію Тимошенко в маніпуляції, але самі навмисно викривили текст. Я прошу всіх відкрити сторінку 734 третьої частини порівняльної таблиці, і ви. і прочитати. Ви, голова комітету, навмисно недочитали статтю, там вказано, що, якщо суд не допитав особу, з чиїх слів даються покази, то він все одно може прийняти покази з чужих слів за умови, якщо ці обставини підтверджуються іншими доказами. Як це буде? А дуже просто, чиновник дає свідчення з чужих слів, а потім ще кладеться папірець якийсь незрозумілий, і суд каже, все, у нас є докази, тому покази приймаються. Тому не брешіть українському народу і будьте. ведіть себе нормально. Коли ви прагнули попасти у Верховну Раду через Партію "Батьківщина", ви по відношенню до.
Будь ласка, Князевич.
Я не розумію взагалі, про що ви дискутуєте. Ваша правка стосується іншої частини, іншої статті, іншого розділу законопроекту. Ви слідкуйте за текстом. Дякую.
530, прошу визначитись. [[16:07:51]] За-28 Рішення не прийнято. 532, Одарченко.
Пане Руслан, я уважно слідкую за текстом. Я просто хотів вам нагадати, що ви як головуючий. не головуючий, а як доповідач ведете себе некоректно. А стосовно правки, адміністративні суди стоять на сторожі прав громадян, вони покликані захистити людину від свавілля чиновників. Але внаслідок збільшення розмірів судового збору та інших судових витрат захищати свої права зможуть виключно заможні люди. Всім іншим доведеться жити із несправедливістю. Пропонуємо норму, відповідно до якої розмір судового збору підлягає зменшенню таким чином, щоб він не перевищував 1 відсоток від річного доходу позивача. Наша правка стосується того, щоб кожний українець мав доступ до суду. Ви зараз робите так, щоб ніхто не міг судитися з владою, ніхто не міг відстоювати свої права. Тому пропонуємо розглянути нашу правку і підтримати її. Прошу проголосувати.
532, прошу визначитись. [[16:09:19]] За-33 Рішення не прийнято. 533, Власенко.
Дякую, Андрій Володимирович. Ми неодноразово говорили, що не зважаючи на те, що протягли за допомогою Льоші Філатова, який є заступником голови Адміністрації Порошенка, протягли монополію адвокатів, але я хочу вчергове зазначити, що правова допомога по супроводженню справ в судах, вона значно ширше, ніж представництво в судах. Адвокати лише представляють в судах, а є багато іншої додаткової роботи, яка пов’язана із наданням правничої допомоги по цій конкретній справі. Але вона не пов’язана з прямим представництвом. А відтак, якщо ми вже говоримо по витратах, пов’язаних з правничою допомогою по конкретній справі, то це значно ширше коло витрат, ніж лише витрати на адвоката. Адвокат монопольно представляє в суді, тут немає питань, але є багато іншої правничої роботи, яка відрізняється від представництва в судах, зокрема, консультації з юридичних питань, які отримують сторони, аналізи юриди.
533. Прошу визначатися. [[16:10:46]] За-44 Рішення не прийнято. 534. Будь ласка, Одарченко.
Дякую, шановний Голово. Колеги, адміністративний процес принципово відрізняється від цивільного та господарського. Ви ж просто скопіювали статті із попередніх кодексів у цей і вважаєте, що роботу зроблено. Але, насправді, ви позбавляєте людину доступу до адміністративних судів, бо запроваджуєте стягнення непомірно високих судових витрат. Пропонуємо залишити існуючу систему судових витрат в адміністративних судах, коли позивач ризикує лише судовим збором та витратами за експертизу, якщо вона проводилася. Сьогодні встановленими додатковими судовим збором, іншими витратами ви робите для людей недоступними суди. Сьогодні жодна людина, майже ніхто в Україні не зможе позиватися проти влади. Ви закриваєте доступ людям до суду через встановлення непомірних платежів. Прошу підтримати нашу правку.
534. Прошу визначатися. [[16:12:13]] За-53 Рішення не прийнято. 535. 536. 537. П’ять?
Да, 5. П’ять, а потім 6.
Добре.
Дякую, Андрій Володимирович. 535 правка, ну, насправді, вводиться інститут попередньої оплати судових витрат. Я погоджуюся з Юрієм Віталійовичем Одарченком, який зазначив про те, що це збільшує тягар. збільшує тягар, фінансовий тягар на особу, яка прийшла до суду. І, звичайно, що сам факт попередньої оплати, а, тим більше, в наступній поправці ми будемо говорити, що якщо людина це не сплатила, то ніхто не буде тоді викликати свідка, проводити експертизи і так далі. Це є абсолютно неправильним. Завжди судові витрати покладалися на особу, яка програла судовий спір, а відтак, це відбувалося по закінченню судового розгляду. Це є правильним. Можливо, треба цей механізм переглянути, але точно не можна говорити про авансові якісь оплати. Треба говорити про те, що особи несуть витрати по відправлянню правосуддя по закінченню судового розгляду, окрім судового збору, звичайно, який вже є частиною.
535. Прошу визначитись. [[16:13:40]] За-48 Рішення не прийняте. 536. Власенко.
Дякую. Знову 536 правка стосується питань, пов’язаних із авансовими сплатами, або несплатами, як в цьому випадку, витрат на відповідні процесуальні дії. Що пропонує комітет? Комітет пропонує у разі несплати у визначений судом строк відповідних сум авансом суд вправі відхилити клопотання. Тобто, ви знаєте, це абсолютно чітко показує, що цей кодекс писали, пробачте за таке слово, бариги, які розуміють лише гроші. Суд покликаний, особливо адміністративний суд, суд покликаний відновити справедливість і встановити істину. І встановлення істини не повинно залежати від того, чи є у людини велика кількість грошей, чи її немає. Тому говорити про те, що якщо людина авансом не сплатила якісь кошти додаткові до судового збору суду, то це вже буде означати, що ми не будемо встановлювати істину, ми не будемо викликати свідків, ми не будемо призначати експертизи. Це є абсурдом, як мені здається. І це є ідеологічно неправильно з точки зору якихось змін в судовій системі. Дякую.
536. Прошу визначатись. [[16:15:06]] За-51 Рішення не прийняте. 537, Власенко.
Дякую, Андрію Володимировичу. Знов ми продовжуємо блок поправок, які пов’язані із оцими сплатами авансу за певні процесуальні дії, які. Цей інститут, я ще раз підкреслюю, введений саме цим кодексом. Ніколи в Україні такого не було, що люди заздалегідь авансом за якісь судові дії повинні додатково до судового збору платити кошти. А якщо вони не заплатять, то ці дії процесуальні проведені не будуть. Такого не було ніколи. Тому ми пропонуємо змінити цю ситуацію і повернутися до оплати, додаткових оплат. Вже якщо їх не можна зняти, якщо вже так вперлися, що їх не можна зняти, хоча такі оплати треба було б зняти, якщо їх вже не можна зняти, то їх треба проводити після розгляду справи по суті, розподіляючи судові витрати, по суті. І тоді можна було б це розподіляти в якомусь режимі не авансом, і точно не прив’язуючи виконання цих процесуальних дій до оплати чи не оплати людиною якихось коштів. Дякую.
537, прошу визначитися. [[16:16:24]] За-52 Рішення не прийняте. 539, Власенко.
Дякую, дякую, Андрій Володимирович. Ми продовжуємо обговорювати авансові платежі і їхні подальші розподіли. При цьому я ще раз, я ще раз зверну увагу. Наша позиція полягає в тому, що ніяких авансових платежів, окрім сплати судового збору, людина при розгляді справи в суді оплачувати не повинна. При цьому я ще раз підкреслюю, що судовий збір – це є, по суті, плата за державну послугу, яку збирає держава саме для того, щоб і забезпечувати нормальне, нормальне судочинство. Тому всі додаткові платежі, на наш погляд, є не зовсім коректними, тим більше абсолютно некоректним є прив’язка оплати чи не оплати таких процесуальних дій до виконання чи невиконання цих процесуальних дій. Тому що я ще раз тоді підкреслю, суд із інституту, який повинен знайти істину і вирішити спір, перетворюється на якусь, на якусь комерційну фірму по зароблянню грошей за ті чи інші процесуальні дії. Дякую.
539. Прошу визначитись. [[16:17:47]] За-53 Рішення не прийнято. 540, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, пропонуємо доповнити кодекс нормою відповідною, до якої суб’єкти владних повноважень не мають права на відшкодування за рахунок позивача своїх судових витрат, в тому числі витрат на проїзд до суду чи витрат на адвокатів. Це дуже важливо, враховуючи на те, що з 2020 року всі органи влади будуть наймати адвокатів і ці адвокати можуть бути дуже дорогими. Тому вважаємо, що органи владних повноважень повинні брати участь у судах виключно за власний рахунок і мати можливість стягувати виключно судовий збір. Такими нормами, які сьогодні намагаються запровадити в кодексі, ми зробимо доступ людей до адміністративного суду взагалі неможливим. Ви хочете залякати людей, що в разі програшу вони змушені будуть компенсувати всі витрати владі і на адвокатів, і на проїзд, і на готелі. Прошу підтримати.
540, прошу визначатись. [[16:19:13]] За-43 Рішення не прийнято. Повернемося до правки, переголосуємо. 549. Наполягає Власенко.
Дякую, Андрію Володимировичу. Мені не зовсім зрозуміла логіка, яку нам пропонують. Нам знову пропонують обдирати людей і говорять про те, якщо навіть люди, пішовши до суду, до початку розгляду справи, вирішили спір, уклавши мирову угоду, їм повертають не весь сплачений судовий збір, а лише його половину. Хоча в принципі до цього моменту суд здійснює дуже мало значущих. невелику кількість процесуальних дій. Мені здається, що в цій ситуації треба було повертати весь. весь судовий збір у повному обсязі. Якщо люди домовилися і уклали мирову угоду до розгляду справи по суті або до початку розгляду справи по суті, або під час підготовчого засідання, я вважаю, що треба людей стимулювати до цього, це зменшить кількість позовів, а відтак треба повертати судовий збір в повному обсязі, а не його половину. Відтак прошу підтримати 549 поправку.
Голосуємо, будь ласка. [[16:20:40]] За-48 Не підтримана. Наступна 550-а. І Одарченко, будь ласка.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, уявіть собі стандартну для України ситуацію, суд незаконно відмовив у прийнятті позовної заяви, закрив провадження чи залишив позов без розгляду. Людина оскаржила таку ухвалу, оплатила 1600 гривень судового збору і виграла апеляційний суд. Він визнав помилку судової системи. Але потім повернути ці 1600 гривень він зможе, лише вигравши цю справу в цілому. Вважаємо, що це є несправедливим, оскільки в даному випадку помилка була допущена саме державою. І те, як спір вирішиться в цілому, не повинно впливати на можливість повернути кошти сплачені через помилку держави. Тому пропонуємо передбачити, що особі, яка оскаржила ухвалу суду і виграла судовий збір, просто повертається з бюджету. Прошу, шановна головуюча, поставити нашу правку на голосування. А депутатів є прохання підтримати.
Голосуємо. [[16:22:10]] За-51 Не пройшла. 553-я. Наполягаєте? Не наполягаєте. Наполягає. Власенко, будь ласка.
Дякую, Ірина Володимирівна. Ну, по-перше, ця правка до статті 149, яка називається штраф. Ну, по-перше, чомусь штраф називається, в даному випадку один із заходів процесуального примусу. Але дуже він змахує, як то кажуть, на адміністративний штраф. Але це точно не захід якогось примусу до чогось, це по-перше. А по-друге, частина тих елементів, які загнані в цей адміністративний штраф, підпадають під дію статті 185 зі значком 3 "Прояв неповаги до суду". А відтак до вас може застосовуватись двічі штраф за одне й те саме. Тому що це різні види відповідальності. А відтак, два штрафи на вас можуть накладати. Це по-перше. По-друге. По-третє, за що такі штрафи накладаються. Як я вже говорив, два відводи – штраф. Подали ви позов, який чомусь вважається суддею як необґрунтований, він ще його не розглядав, але він вже вважає, що він необґрунтований, – штраф. І так далі, і так далі, і так далі. Тому це все пропонується виключити. 553.
Голосуємо, будь ласка. [[16:23:37]] За-52 Наступна 559-а. Ця поправка не підтримка, 52 голоси. Будь ласка, Власенка мікрофон.
Дякую, шановна Ірина Володимирівна. Ця правка теж стосується штрафів, які в даному випадку включені сюди з абсолютно невластивою функцією. До речі, у мене величезне питання, як потім з цими штрафами боротись, як їх можна оскаржувати, що можна, як можна протидіяти таким абсолютно свавільним штрафам? Я просто пам’ятаю, як в період Януковича судді навіть штрафували за неповагу тих людей, які були відсутні в залі судового засідання. Приблизно таке саме нам пропонують зробити зараз. Але нам пропонують це ще більше розширити. І практично всі учасники судового процесу за будь-яку дію можуть отримати штраф, який є достатньо високим, який точно може бути непомірним, навіть порівняно з тими витратами, які несе сторона під час розгляду судової справи в адміністративному суді. Це елемент репресії, це елемент впливу, незаконного впливу, некоректного впливу на учасників процесу. Прошу підтримати.
Голосуємо, будь ласка. [[16:25:03]] За-51 51 голос. Не підтримана. Наступна – 62-а. Одарченко наполягає. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, в проекті передбачаються норми, спрямовані на залякування потенційних позивачів. Ви звернулися до суду проти влади, за будь-яку процесуальну помилку суд може вас оштрафувати на суму (вдумайтесь тільки) від 800 до 8 тисяч гривень, а це двомісячна заробітна плата пересічного українця. Я нагадаю всім присутнім: за легкі тілесні ушкодження у нас штрафують штрафом на 850 гривень, а за невчасне направлення відзиву за позов можуть покарати в 10 разів сильніше. Пропонуємо зменшити штрафи до розмірів від 160 до 1600 гривень. Ну, подумайте самі, навіщо ви робите такі високі планки – 8000 гривень, що ви хочете, щоб люди взагалі не ходили до суду, ви хочете, щоб вони просто плазували перед вами на колінах і не мали ніякої перспективи у суді виграти свою справу.
Голосуємо, будь ласка. [[16:26:32]] За-45 45 депутатів. Не підтримана. Наступна – 64-а, Сидорович. Сотник, будь ласка, 564-а.
Дякую. Шановні громадяни, ми зараз розглядаємо статтю, яка стосується штрафів. До речі, дуже цікава взагалі ідея накладати штрафи на людей за те, що вони фактично не хочуть використовувати якесь своє право. Неподання, до речі, відзиву – це не є мій обов’язок як сторони у процесі. Я можу скористатися цим правом, можу не скористатися. А суддя буде розглядати за наявними матеріалами. У даному випадку ми пропонуємо виключити найбільш кричущу частину цієї статті, яка стосується штрафів за ведення аудіо, фото і відеофіксації. Ще раз підкреслюю, ми вже про це говорили: гласність процесу – це конституційна гарантія. І ви фактично, вводячи штраф, на кожну людину накладаєте загрозу, навіть якщо суд не забороняє в якийсь момент вести цю фото- і відеофіксацію, якщо йому заманеться і він буде вважати, що щось небезпечне було записано, він може людину покарати от в такій спосіб. Тому однозначно це треба прибрати як корупційний ризик. Дякую.
Голосуємо, будь ласка. [[16:27:58]] За-61 61 голос. Не підтримано. Рухаємося далі. 565 поправка. Одарченко не наполягає. П’ята. 565. Наполягаєте?
Наполягаю.
Мікрофон ввімкніть.
Правка 656 в мене.
Ні, 565! Не наполягаєте. 566, Долженков. Не наполягає. 567. Не наполягає. 68. Долженков не наполягає. 571. Не наполягає Одарченко. Далі. 574. Не наполягає. 575. Не наполягає. Далі. Далі. Далі. 579. Не наполягає Євтушок. 581. Не наполягає Одарченко. 581-а, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, відповідно до існуючої судової практики не можна забезпечувати позов зупиняючи дію актів про призначення та звільнення осіб на посади. Це викликано тим, що такі ухвали, по суті, вирішують справи по суті. Крім того, рішення про поновлення осіб на посаду підлягають негайному виконанню. Тому ніщо не заважає суду швидко вирішити спір по суті. Неможливо уявити собі ситуацію, коли суд буде виносити ухвалу про те, що певна особа має працювати або, навпаки, не працювати поки суд не розгляне цю справу по суті. Тим більше, що звільнена незаконно особа завжди може отримати компенсацію незалежно від строків її поновлення на посаді. Прошу поставити нашу правку на голосування.
Я думаю, це буде краще. А голосуємо. Зараз, зараз. Голосуємо. Зараз, зараз. Голосуємо, будь ласка, цю поправку. [[16:30:09]] За-50 50 голосів. Не підтримана поправка. Наступна – 583-я. Одарченко. Наполягає. 584-а. Озвучте зразу дві поправки.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, відповідно до рішення Конституційного Суду України № 26 2009 року неконституційно є заборона заперечувати позову у виборчих с правах. А зараз ви пропонуєте включити в кодекс норму, яка по суті робить те саме. Крім того, ви таким самим чином позбавляєте виборців та кандидатів правового захисту в судах. Наприклад, якщо оскаржені результати виборів і суд не зможе зупинити оприлюднення результатів та вступ обраної особи на посаду, то в подальшому позов втрачає сенс. Якщо ви оскаржуєте зміст бюлетеню, а їх вже надрукують, також можливість вирішення спору буде втрачена. Прошу цю неконституційну норму вилучити. Зараз ви закладаєте можливість фальсифікувати вибори. Шановні друзі, це все і робиться для того, щоб зробити схему махінації на виборах.
Будь ласка, слово Князевичу.
Для автора поправки хочу особливо звернути увагу, як для всіх присутніх. Вже дуже багато років, років 10, напевно, після 2004 року, жодних рішень про результати виборів не приймаються, а складається протокол про результати виборів. Це зовсім різний акт, який відповідно не можна оскаржити як рішення відповідної виборчої комісії. Не маніпулюйте залом. Не вертайтесь так далеко в минуле, якому вам так було зручно і комфортно. Дякую.
Голосуємо, будь ласка. [[16:32:16]] За-49 49 голосів. Не підтримана. Наступна 585-а. Євтушка. 4-а. Одарченко.
Пане Руслан, я вам щойно пояснив, як ви намагалися маніпулювати, звинувачуючи Юлію Тимошенко в тому, що її правка була неправильна. Я хочу нагадати, що ви вели себе зовсім по-іншому, коли прагнули стати депутатом від "Батьківщини". Тоді ви були дуже гарний і дуже намагалися всім у "Батьківщині" подобатися. Зараз ви слугуєте іншим, це ваш характер, це ваші підходи до життя. А стосовно правки. Якщо ви вже вирішили залишити неконституційну норму про те, що у виборчих спорах немає заперечення позову, то давайте дозволимо хоча б заперечувати позов шляхом заборони оприлюднення результатів виборів, тобто, якщо щодо результатів виборів є спір, суд може зупинити оприлюднення результатів з тим, щоб особа вступила на посаду лише після того, як всі судові процеси закінчаться. Враховуючи, що виборчі спори розглядаються в дводенний строк, таке забезпечення позову нічиї права не зачіпатиме. Прошу підтримати нашу правку.
Будь ласка. Голосуємо. [[16:33:47]] За-57 Не підтримана. Наступна 585-а. Євтушок, будь ласка. Будь ласка, Євтушок. Ви не наполягаєте? Рухаємося далі, не наполягає Євтушок на цій поправці. 595-а. Одарченко. Наполягаєте? Будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, забезпечення позовів в адміністративних справах часто несе за собою значні наслідки для великої кількості людей, тому пропонуємо зазначити, що розгляд таких заяв повинен відбуватися в судовому засіданні, а лише винятковому випадку без такого судового засідання. Адміністративні справи часто пов’язані зі складними правовідносинами, які зачіпають тисячі людей. Тому суд повинен заслуховувати всіх учасників процесу, щоб зрозуміти чи призведе, наприклад, забезпечення позову до припинення фінансування цілих секторів економіки чи до блокування роботи органів державної влади? Мені не зрозуміло, чому комітет не сприйняв таку логічну і правильну правку, і не ставив її в тіло законопроекту? Шановні колеги, я прошу підтримати нашу правку голосуванням, а головуючу прошу поставити її на голосування.
Це була 595 поправка. Голосуємо, будь ласка. [[16:35:42]] За-53 597-а і 598-а наступні. Не наполягаєте, Одарченко? Не наполягаєте? Добре, рухаємося далі. 603-я, Одарченко. Не наполягаєте? Рухаємося далі. 610-а, Одарченко. Наполягає. 610-а, будь ласка.
Дякую. Колеги, в Кодексі адміністративного судочинства ви забули прописати які саме існують підстави для скасування заходів забезпечення позову. Тому пропонуємо відповідно положення в кодекс включити, зазначивши, що заходи забезпечення позову скасуються у випадку, якщо у них відпала необхідність, а також, якщо факти, на яких ґрунтувалося забезпечення позову, не підтвердилися або ж з’ясувалося, що встановлені заходи наносять надмірну шкоду особам, які не беруть участі у справах. На жаль, комітет не врахував нашу правку, нам вона видається абсолютно логічна, ми розуміємо, що голова комітету не може торкнутися священного тексту, який йому дали. Прошу депутатів підтримати нашу правку голосуванням.
Будь ласка, голосуємо. [[16:37:12]] За-43 43 голоси. Наступна 614 поправка. Колеги, може власне ваша фракція за них не голосує за ваші поправки. Може припинимо, перейдемо до 600. Ні, є ще правки "Самопомочі". 614-а, Одарченко, будь ласка.
Дякую, пані Ірино. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 614. Шановні колеги, ми прописуємо, що сторони мають право подавати суду свої письмові та усні пояснення, але одночасно ви обмежуєте їх в цьому праві, вимагаєте, щоб вони ці свої пояснення подавали лише з дозволу суду, колеги, лише з дозволу суду, або обмежувану кількість разів. Пропонуємо зняти ці обмеження, будь-яка сторона може подавати суду свої письмові пояснення з приводу будь-якого аспекту справи і в будь-який момент. З нашої точки зору, це просто необхідно для того, щоб суд міг розглянути справу об’єктивно, а коли готувалась апеляція, була можливість швидко також розглянути цю справу. Просимо поставити нашу правку на голосування і зал просимо її підтримати.
Голосуємо, будь ласка. [[16:38:46]] За-45 45 депутатів, не підтримана. Наступна, 623-я, наполягаєте? Не наполягаєте. 624-а, не наполягаєте. Наступна – 629-а. Сидорович не наполягає. Сотник наполягає. Будь ласка, Олена вас не видно за вашим колегою високим. Будь ласка.
Я прошу моїх колег, так, дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". 629 поправка до статті документу, які додаються до позовної заяви, ми просимо надати можливість шляхом долучення слів "та надання документів в електронній формі", фактично, спростити документообіг, не обтяжувати суди непотрібними копіями надмірними, не обтяжувати сторони поданням цих копій. І, фактично, це і є оця реалізація ідеї електронного суду за рахунок того, що ми надаємо альтернативу сторонам, в якій формі вони можуть подавати документи. Дякую.
Голосуємо, будь ласка. [[16:40:01]] За-51 Не підтримано. Наступна 633, Одарченко. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Правка 633. Шановні колеги, норма, відповідно до якої позивач повинен додати до позовної заяви абсолютно всі докази, в тому числі й речові, є часто просто невиконанною. Тому пропонуємо передбачити щодо позовної заяви додають лише письмові та електронні докази, а інші докази можуть надаватися пізніше. Крім того, пропонуємо передбачити, що у випадках, коли докази неможливо подати відразу з об’єктивних причин, це можна буде зробити пізніше. Мені незрозуміло, чому такі абсолютно логічні правки, які спрощують серйозно судовий процес, які дають людям можливість подати об’єктивні документи, вони просто не враховуються. Я прошу зал підтримати наші правки, а головуючого поставити їх на голосування.
Голосуємо, будь ласка. [[16:41:25]] За-49 Не підтримано. 636-а, Євтушок. Будь ласка, мікрофон.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова у моїй поправці йде про статтю 161. Це документи, які додаються до позовної заяви. Отже, я прошу, саме цю статтю доповнити пунктом: "Якщо позовна заява подається представником одночасно з позовною заявою, подається документ, що підтверджує повноваження представника відповідно до статті 59 даного кодексу". Прошу поставити на голосування.
Голосуємо, будь ласка. [[16:42:13]] За-43 43 голоси, не підтримали. Будь ласка, наступна поправка 646-а. Одарченко, Наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Дякую, пані Ірина. Шановні колеги, в адміністративному судочинстві стоїть питання про захист людини від свавілля чиновників-бюрократів. Але ми одночасно запроваджуємо найгіршу ступінь бюрократії в самому суді: будь-яка технічна помилка у клопотанні: незазначені ініціали судді, неправильно написана назва суду, наприклад, не вказали адресу якоїсь із сторін, яка вже і так давно відома суду – і все ваше клопотання повертається без розгляду, без будь-яких варіантів. Пропонуємо передбачити, що технічні помилки не є підставою для залишення клопотання без розгляду, якщо ці помилки не впливають на його суть. Шановні колеги, створюючи такі бюрократичні перемови, ви дозволяєте суду маніпулювати ними, дозволяєте тим, хто хоче зловживати судовою владою, приймати ті чи інші рішення. Нема однозначності в тих пропози.
Голосуємо, будь ласка. [[16:43:43]] За-47 Не підтримано. Наступна 647-а, Євтушок. Мікрофон.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Частина друга статті 167 я пропоную виключити. Вже в доопрацьованому остаточному варіанті в комітеті було прийнято таку редакцію: "Якщо заяву, клопотання, заперечення подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву, клопотання, заперечення заявнику без розгляду". Я прошу дану статтю, частину другу статті 167 виключити.
Голосуємо, будь ласка. [[16:44:41]] За-49 49 голосів. Не підтримана. Мікрофони вже не витримують цього накалу пристрастей. 649-а, Одарченко. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, пані Ірина. Колеги, поправка 649. Ми ще раз наголошуємо, адміністративні позови можуть подавати люди, які далекі дуже від юриспруденції. Тому не можна у випадку, якщо особа забула підписати позов або не зазначила своє прізвище біля підпису, або неправильно склала довіреність, відразу повертати його без розгляду, необхідно дати особі час на усунення відповідного недоліку. Автори проекту сліпо скопіювали норму із Господарсько-процесуального кодексу, взагалі не враховуючи різниці в процесах. Просимо вилучити відповідну норму і надавати позивачам можливість усувати такі елементарні помилки, як забутий підпис. Шановні друзі, навіщо це копіювати з Господарського суду, де судяться юридичні особи, які мають достатню підготовку? Просимо зараз підтримати нашу правку і створити умови, щоб кожна людина.
Голосуємо. [[16:46:14]] За-57 664 поправка, Одарченко. Зараз. Я вже оголосила цю, повернусь. Я повернусь, Юра. Ця не підтримана. 664-а, будь ласка.
Я не наполягаю на цій праці.
657-а, Левченко. Я перепрошую, Юрію Левченко мікрофон увімкніть.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. В законопроекті пропонується у якості підстави для залишення судом заяви, скарги, клопотання без руху виявлення судом на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням того факту, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету України. Тобто для особи, яка звернулася до суду із заявою, скаргою, клопотанням за поданням, в яких передбачена сплата судового збору, настання негативних наслідків передбачено не лише у разі несплати відповідного збору, а й у разі не зарахування його в установленому законом порядку до спеціального фонду. Ця норма є порушенням прав заявника, скаржника, тому що по цьому законодавчо не врегульованим залишається питання про те, яким чином особа може самостійно контролювати здійснення відповідного зарахування, а також яким чином повинен бути усунутий відповідний недолік у випадку залишення судом заяви, скарги, клопотання без руху з вище сказаних підстав. З огляду на це прошу, будь ласка, цю норму виключити з законопроекту. Дякую.
Голосуємо, будь ласка. [[16:47:47]] За-55 55 голосів. Не підтримана. 665-а. Одарченко, будь ласка.
665 правка. Шановні колеги, на даний час суди виробили абсолютно просту систему визначення судді, який має розглядати справу у випадку її об’єднання з іншою справою. Зараз справа передається тому судді, який розглядає справу з найменшим номером, тобто першу за часом надходження до суду. Запропонована авторами кодексу складна система визначати, хто із суддів раніше відкрив провадження, хто раніше виніс ухвалу про об’єднання, це непотрібна плутанина та можливості для корупції. Тому просимо залишити існуючі норми: при об’єднанні справ передавати об’єднану справу на розгляд судді, який розглядає справу, що була першою зареєстрована в суді. Просимо підтримати цю технічну правку, проголосувати за неї. Пані головуюча, прошу поставити її на голосування.
Будь ласка, голосуємо. 665-а це поправка. Голосуємо. [[16:49:06]] За-55 55 голосів. Може, наступну пропустимо? Число погане в праці. Давайте пропускаємо. Може, дійдемо тоді до кінця колись цього процесу? Наступна поправка, шановні колеги, 680-а. Одарченко, мікрофон. Наполягаєте? Наполягаєте? 680-а. Будь ласка.
Шановні колеги, у нинішньому кодексі існує норма, відповідно до якої суд за згодою всіх сторін може розглянути справу по суті відразу після повернення. після проведення попереднього засідання. Але в новому кодексі це заборонено, і суд повинен витримувати час між попереднім засіданням та засіданням по суті справи, навіть якщо справа зрозуміла, і всі сторони просять суд її вирішити відразу. Пропонуємо зберегти існуючу норму і дозволити розглядати справу по суті швидко, якщо все для цього готове. Шановні колеги, просимо підтримати цю правку. З нашої точки зору, вона пришвидшить розгляд судових справ, і є корисною і правильною. Прошу поставити її на голосування.
Голосуємо, будь ласка. [[16:50:33]] За-51 Не підтримано. 682. Не наполягає Сидорович, і Сотник теж не наполягає. 692. Не наполягають автори. 696. Не наполягають автори. 702. Не наполягають автори. І далі, колеги, 710. Не наполягають автори. 714, Одарченко. Не наполягає. 717. Не наполягають автори. Я маю взяти наступний том поправок. Ви ж потім будете переживати і ніч не спати, що це не по Регламенту. Ви – ні, а ваша фракція – да. Ідемо далі. 722-а, Одарченко. Наполягаєте? Наполягаєте? 722-а, не було твоїх до того. 722-а, наполягає Одарченко.
Дякую. Шановні колеги, на даний час із змісту кодексу незрозуміло, що має зробити суд у разі першої неявки неналежним чином повідомленого позивача. Залишити позов без розгляду можна лише у разі повторної неявки. Розглядати справу також неможливо. Тому пропонуємо зазначити, що перша неявка позивача завжди тягне за собою відкладення справи. Врешті-решт у нас суди людини проти влади, і ми повинні давати позивачам тут деякі послаблення. Шановні колеги, не завжди може повістка дійти до людини, не завжди він може прийти, тому пропонуємо першу неявку вважати такою, що тягне за собою відкладення в розгляді справи. Просимо поставити нашу правку на голосування і підтримати її.
Голосуємо, будь ласка. [[16:52:56]] За-62 Не підтримана. 724-а. Будь ласка, Одарченко мікрофон.
Дякую, пані Ірина. Правка 724. Шановні колеги, знову в кодексі дивна норма, яку механічно скопіювали з попередніх кодексів. Сторони можуть задавати один одному питання, але лише з дозволу головуючого. Якщо головуючий вирішить, що питання непотрібні, сторони цього права будуть позбавлені. При цьому ніяких критеріїв кодекс не пропонує, все залежить від волі судді. Тому пропонуємо зазначити, що сторони в будь-якому випадку мають право задавати одна одній питання. Навіщо ви вводите такі норми, які не дають в суді всебічно розглянути справу? Ви все робите для того, щоб заангажований суддя міг людину позбавити слова, позбавити можливості надати докази. І людина завжди була в програші проти влади. На мій погляд, це свідома політика нинішньої влади зробити людину абсолютно залежною від влади, рабом того, що відбувається. Прошу.
Голосуємо, будь ласка. [[16:54:24]] За-49 Наступна 726. Власенко мікрофон, будь ласка.
Дякую, Ірина Володимирівна. Ми знову повертаємося до дискусії щодо необхідності не лише дослідження доказів, а і оцінки доказів як окремої стадії судового процесу. Я ще раз підкреслюю, можна дискутувати, в якій формі повинна бути оцінка, яка межа оцінки доказів. Чи це лише з питань належності допустимості, що теоретично можливо, чи це більш широкий спектр питань, який повинен суд вирішувати. Але я ще раз підкреслю, на жаль, ми не отримаємо можливості провести якісну реформу процесів до тих пір, поки процес буде відбуватись так, як він відбувається зараз. Коли сторони приносять докази, сторони впевнені в тому, що їхні докази належні і допустимі, сторони впевнені, що їхніх доказів достатньо для того, щоб довести ті обставини, на які вони посилаються. А потім в нарадчій кімнаті суддя відкидає, ці докази неналежні, ці – недопустимі і так далі. І залишає ту чи іншу сторону без будь-яких доказів, а відтак, без правової позиції. Тому прошу підтримати 726 поправку.
Голосуємо, будь ласка. [[16:55:50]] За-54 727-а. Не наполягаєте. Молодці. Дякую. 730-а. Наполягає Євтушок.
Дякую, пані головуюча. Ірина Володимирівна, я хочу звернутись до вас і вам пояснити, оскільки ви так гостро реагуєте на нашу кропітку роботу, і всіх українців, які зараз нас чують і дивляться. Насправді між першим і другим читанням у нас з’явилась можливість, як тільки ми зрозуміли, що підготовлено під назвою "реформа" недоброго в цьому процесі, під назвою реформа в дужках чи в лапках, вибачте, ми зрозуміли, що потрібно залучати юристів-правників, які долучились до нашої роботи. От, якраз ці всі поправки спільно напрацьовані ми зараз озвучуємо і намагаємось хоч трішечки виправити ці моменти. Я прошу 730-у і 731 поправку по порядку поставити на голосування, оскільки зміст один і той самий. Там по назві прошу слова "роз’яснення" доповнити словом "експерта". Мова не йде про тих експертів з питань права, які з’являються в кодексі. Мова йде про інших експертів, які будуть надавати свої послуги в суді. І 731-у також прошу одразу поставити на голосування.
Голосуємо по порядку. Будь ласка, 730 поправка. Давайте зразу і 732-у, подряд все. [[16:57:22]] За-51 Не підтримали. 51 голос. Наступна – 731-а. Голосуємо, будь ласка. [[16:57:39]] За-55 Не набрала голосів. 733-я. Одарченко наполягає. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, пані Ірина. Правка 733. Шановні колеги, я особисто бачив, як в адміністративних судах проти позивача та його адвоката орган влади виставляв по 5-6 юристів. Всі вони почергово виступали, намагаючись запресувати людину, змучити її здатися. Пропонуємо встановити, що у судових дебатах кожна сторона має обмежений час для виступу і цей час розподіляється між представниками самостійно. Таким чином, неважливо, скільки у тебе адвокатів, у тебе буде час на виступи, рівний часу, як час на виступи у твого опонента. Мені не зрозуміло, якщо ви хочете змагальність у судах, якщо ви хочете чесної процедури, чому ви не запроваджуєте таку норму? Просимо зал підтримати нашу правку і проголосувати за неї.
Будь ласка, голосуємо за цю поправку. [[16:58:58]] За-48 Не підтримана. Наступна – Власенка, 736-а. Будь ласка.
Дякую, Ірина Володимирівна. Ми знову повертаємося до питань можливості виготовлення письмових стенограм. Я просто як людина, яка має певний досвід представництва в судах у попередньому дополітичному житті, можу сказати, що дуже часто стенограма використовується як письмовий доказ в іншому провадженні. Бо деколи ті пояснення, які дає сторона в одному процесі, вона дає прямо протилежні пояснення, припустимо, в іншому процесі. Невиготовлення стенограм навіть за клопотанням учасників процесу призведе до того, що сторона буде позбавлена по факту використання таких відомостей. Чому? Тому що, якщо застосовувати лише технічну фіксацію, аудіофіксацію, то тоді для того, щоб правильно використати це як доказ, треба довести, що оці слова говорить саме цей представник. А в певних випадках це, ну, це має певні складнощі. Тому стенограма, ну, мені здається, що принаймні за клопотанням сторони може бути виготовлена за допомогою спеціальних програм. Дякую.
Будь ласка, голосуємо. [[17:00:26]] За-50 Ми вже на 638-й. 634 ми пройшли вже. Ми. 734? Так, зараз ми проголосували, вірніше, відхилили 736. 734. Одарченко, будь ласка.
Дякую, пані Ірино. Правка 734. Шановні колеги, ми пропонуємо передбачити, що сторони завжди мають право на обмін репліками. При цьому час для реплік визначається судом, і він має бути рівним для кожної сторони незалежно від кількості представників. Таким чином, будуть всі поставлені в рівне становище. Ви зараз позбавляєте людей обмінюватися репліками, а інколи це дуже важливо для того, щоб суд встановив, по суті, істину і прийняв правильне рішення. Прошу поставити нашу правку на голосування і підтримати її.
Голосуємо. [[17:01:42]] За-49 Не підтримана. 738, Власенка. Мікрофон.
Дякую, шановна Ірина Володимирівна. Я знов повертаюся до питань виготовлення письмових стенограм, ну, хоча би за клопотанням учасників процесу. Я ще раз підкреслюю, насправді, деколи це дуже важливий доказ, і, насправді, деколи це доказ одного чи двох речень учасників процесу. Якщо використовувати для цього аудіофіксацію, то це ускладнює оформлення слів, які зазначені на аудіофіксації, як доказу, тому що на аудіофіксації не зазначається, хто говорить, як говорить. Там є лише слова, але, звичайно, той, проти кого ці слова направлені, буде це заперечувати. Але, коли ми маємо стенограму, роздруковану стенограму, де чітко зазначено, хто що говорить, то це полегшить можливість для сторони використовувати цей документ як письмовий доказ, а таке буває дуже часто. Тому прошу підтримати 738 поправку, яка говорить про можливість, я підкреслю, можливість оформлення письмових стенограм лише за клопотанням учасників процесу.
Дякую. Шановні колеги, до мене звернувся голова комітету і інші депутати, що іде дуже цікаве обговорення цікавих поправок. До "Самопомочі". Шановні колеги, просто нечутно поправок, бо у вас іде нарада, трошечки тихіше. Голова комітету не чує поправок. Йому цікаво, йому дуже цікаво, і він просить, щоб він їх чув. Дякую. Ми голосуємо тепер за поправку 738. [[17:03:26]] За-49 49 голосів. Не підтримана. Наступна 739-а. Власенко. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, Ірина Володимирівна. Ну, по-перше, я щиро радий, що ми пройшли великий шлях від затягування до цікавої дискусії, що є дуже важливо. Але жаль, що ця дискусія не відбулася на засіданні профільного комітету під час обговорення цих поправок. Це перше. Друге. 739 поправка теж стосується можливості, можливості виготовлення письмової стенограми судового засідання. Я просто вчергове зазначаю, що стенограма судового засідання може бути письмовим доказом, дуже важливим письмовим доказом, тому що достатньо часто сторони в одному процесі говорять одне, а потім в процесі іншому між тими ж сторонами про подібний предмет спору говорять прямо протилежні речі. Так-от довести це за допомогою технічного запису, ну, дуже складно. Тому що треба проводити експертизи, виявляти що це голос саме цієї особи і так далі. А якби була письмова стенограма, можливо, на клопотання учасників процесу, то це би спростило багато чого. Прошу підтримати.
Голосуємо, будь ласка, колеги. Єдине, що ми навіть ще півшляху не пройшли тому. Не пройшли, не пройшли. Цікава дискусія попереду. Так, це вже все. [[17:04:49]] За-51 Не підтримана. Наступна 741-а. Власенко. Мікрофон, будь ласка.
742, напевно, ви мали на увазі?
Я перепрошую, 742, так.
41-а – в мене нема питань. 742 правка. Мова йде про те, що знову-таки ми, я наполягаю на тому, що учасник судового процесу будь-якого – і господарського, і цивільного, і в даному випадку адміністративного, про який ми говоримо зараз – повинен мати можливість отримувати роздруковану стенограму судового засідання, яка виготовляється на підставі відповідної комп’ютерної програми за наслідками аудіозапису судового процесу. Тобто це не складно з технічної точки зору, але це абсолютно точно покращить можливість сторін в доступі до доказів, в оформленні доказів і в аналізі того, що відбувалося під час розгляду судового процесу. Я ще раз наполягаю, це можна зробити, це треба зробити, це можна зробити так, щоб воно відбувалося лише за клопотанням сторони. Не треба в усіх справах це робити, але там, де сторона просить, то це необхідно зробити, мені здається так. Прошу підтримати.
Голосуємо, будь ласка. [[17:06:18]] За-53 Не підтримано. Наступна 743-я. Власенко.
І це остання моя поправка з блоку, пов’язаного із стенограмами. Я ще раз підкреслюю, що на моє глибоке переконання учасник процесу повинен мати право отримати стенограму судового засідання, в якій чітко буде відображено, яка особа під час розгляду справи, що говорила, які аргументи використовувала, і це повинно бути зроблено на комп’ютерній основі, на основі комп’ютерної програми, яка це буде робити. Ще раз підкреслюю, це не повинно бути обов’язковим, це не повинно бути в необхідному переліку документів. Але, якщо сторона заявила клопотання на виготовлення такої стенограми, така стенограма повинна бути зроблена і надана такій стороні для того, щоб використовувати її так, як ця сторона вважає. Здебільшого це використовується як письмовий доказ в цьому провадженні або, до речі, в іншому провадженні, з цим немає жодних проблем. Для цього мною було підготовлено статтю 229-1, яка називається "Стенограма судового засідання", в якій це все і описано. Прошу підтримати 743 поправку.
742 поправка, 743 поправка. Ставлю на голосування. Пан Сергій Власенко під стенограму сказав, що це його остання поправка. Остання поправка. Будемо вірити. [[17:07:56]] За-48 Рішення не прийняте. 745-а. Одарченко, будь ласка. Левченко? Будь ласка. Будь ласка, Левченко.
Дякую. Левченко "Свобода" 223 округ місто Київ. Це моя остання поправка в блоці, адміністративному блоці. Я хотів би привернути увагу на дуже важливу річ, на мою думку, одна з основних проблем цих змін, які полягають в тому, що по суті прибирається можливість знімати суди, судовий процес на відео і це пропонується прописати, власне кажучи, безпосередньо в законі. А от сьогодні, наприклад, вранці було засідання, суддя така Усатова Солом’янського районного суду, було, вибиралося, приймався арешт щодо майна депутата Київської міської ради Кримчака, якого затримала по моєму зверненню до НАБУ, так, тому що він розбазарював київську землю. І от ця суддя Усатова, хоча сьогодні є закон про справедливий суд, який забороняє суддям забороняти зйомку відео, вона попри закон вигнала журналіста з залу і заборонила йому знімати цей суд. Так уявіть собі, що буде, якщо це прописати в законодавство, якщо дозволити це їм законно робити? Взагалі жоден суд тоді не буде знімати.
744-а. Прошу визначатися. Так, 744-а. [[17:09:31]] За-53 Рішення не прийняте. 745-а, Одарченко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Правка 745. І тут ми пропонуємо дозволити сторонам клопотати про включення до протоколу певної інформації, яка, на думку сторони, є критично важливою для правильного розуміння ходу засідань. Наприклад, сторона може просити дослівно внести в протокол відповідь іншої сторони на певне питання. З дозволу головуючого секретар повинен зробити такий запис, це дозволить зекономити час в апеляційному суді, коли суддям не доведеться слухати технічний запис для того, щоб дізнатися, чи дійсно відповідач визнав певну обставину, чи позивач не вигадав це у своїй апеляції. Шановні колеги, мені здається, що дуже правильно нам дати можливість формувати протокол таким чином, щоб в апеляційній інстанції можна було швидко, неупереджено і чітко розглянути справу. Прошу підтримати нашу правку і проголосувати за неї.
745. Прошу визначатись. 745-а. [[17:10:58]] За-41 Рішення не прийняте. 747, Одарченко.
Дякую. Правка 747, шановні колеги, протокол судового засідання повинен надавати можливість без прослуховування звукозапису зрозуміти, що саме відбувається в судовому засіданні. Тому пропонується, щоб секретар у протоколі обовязково відображав всі заявлені клопотання, а також ставлення сторін до них. Крім того, пропонується передбачити право секретаря зазначати в протоколі будь-які інші обставини, які, на думку секретаря, будуть необхідні для розуміння ходу засідань. Наприклад, зазначити, що певна особа залишила залу засідань чи про те, що суд оглядав певний доказ. На наше переконання, таке формування протоколу дозволить більш неупереджено і чітко розглядати всі судові спори. Просимо поставити нашу правку на голосування і підтримати її.
747 правка, прошу визначатись. [[17:12:24]] За-43 Рішення не прийнято. 754-а, 756-а, 749-а. Сидорович, будь ласка.
Шановні колеги, Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Про що ми зараз говоримо? Ми говоримо про той елемент, в кодексі Адміністративного судочинства, при якому в статті 232 передбачається, що лише учасник справи має право отримати копію інформації з носія, на який здійснювався технічний запис судового засідання. Тепер, шановні громадяни, уявімо собі ситуацію, суд виносить рішення щодо особи, яка не була залучена до судового процесу, неможливість одержання копій цього технічного носія призведе до неможливості підготовки нею якісної апеляційної або касаційної скарги, а відтак зменшує ймовірність відновлення порушеного права і задоволення такої скарги. Оскільки особа не буде мати доступу до цієї інформації, саме тому ми пропонуємо доповнити словами "або інша особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права свободи та обов’язки".
749, прошу визначатись. [[17:13:55]] За-46 Рішення не прийнято. 762-а, Одарченко. Будь ласка.
Дякую. 762 правка. Шановні колеги, кодекс передбачає, що якщо в будь-який момент часу буде встановлено, що позовну заяву було підписано особою, яка не має права її підписувати, позов залишається без розгляду. Навіть якщо позивач насправді підтримує позов, навіть якщо він виграв справу і ця помилка з’ясувалася у Верховному Суді. Пропонуємо зазначити, що у випадку, якщо буде встановлено, що позовну заяву помилково підписала особа, яка не мала права підпису, але в подальшому ці дії було схвалено позивачем, то позов не може бути залишений без розгляду. Прошу підтримати нашу правку і поставити її на голосування.
762, прошу визначитись. [[17:15:06]] За-45 Рішення не прийнято. 764-а. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, знову ми. на цій статті ми бачимо абсолютно стовідсоткове копіювання з Господарсько-процесуального кодексу. Ви пропонуєте, щоб у випадку, якщо позивач не подав суду певний доказ, який витребував суд, позовна заява залишається без розгляду. Але санкцією за ненадання доказу завжди було лише те, що суд розглядає справу без цього доказу, і, відповідно, позиція позивача стає слабшою. Я вже бачу, як у незручних для влади справах суди починають вимагати від позивачів подати докази, які фізично не можуть вони подати, а потім залишають позови без розгляду. Пропонуємо відповідну норму вилучити. На наше переконання ви навмисно включаєте такі норми, щоб у вас завжди була можливість маніпулювати ними і вирішувати справи на свою користь.
762, прошу визначитись. [[17:16:33]] За-40 Рішення не прийнято. 769-а. 772-а. [[Шум у залі]] 772, Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, правка 772. Колеги, ми вважаємо, що відкладання складення повного тексту рішення та відповідно строків набрання ним чинності аж на 10 днів є неприпустимі затягуванням. Пропонуємо залишити існуючу зараз норму про те, суддя має 5 днів на те, щоб скласти повний текст рішення. В іншому ж випадку ми просто затримуємо відправлення правосуддя. Мені здається, не було ніяких підстав міняти 5 днів на 10. Сьогодні 5 днів не складає ніяких проблем для суддів. Просимо підтримати нашу правку.
772. Прошу визначитися. [[17:17:45]] За-41 Рішення не прийнято. 767, Сидорович. Будь ласка.
767 поправка. Руслан Сидорович, Об’єднання "Самопоміч". Дуже важлива річ, яка стосується верховенства права, ми ввели поняття верховенства права в Конституцію, ми ввели це поняття в засади судочинства цивільного, господарського, адміністративного, кримінального. Але чомусь у самих кодексах саме верховенство права у нас загубилося. І якщо ми його не повернемо до вимог судового рішення, то усі інші речі, про які ми тут дискутуємо, вони насправді, не матимуть абсолютно жодного сенсу. Саме тому у назві 242 статті – законність, обґрунтованість судового рішення, ми вважаємо, що повинно виглядати наступним чином. Після слів "рішення суду повинно" додати слова: "ґрунтуватися на засадах верховенства права". Тому що, наголошую, законність – це є лише одна із складових верховенства права. Інші, такі як справедливість, такі як правова визначеність, такі як пропорційність та інші, вони тут не передбачаються, а саме такі речі охоплюються, в першу чергу справедливість, поняттям верховенства права. Прошу підтримати.
767. Прошу визначитися. [[17:19:12]] За-53 Рішення не прийнято. 779-а. Наполягає. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 779. Колеги, тут йде мова про якість тих документів, які зараз намагається протягнути влада. І своєю правкою ми просимо вас звернути увагу і виправити юридичну помилку в статті 245 кодексу. Відповідно до теорії адміністративного судочинства та багаторічної практики всіх судових органів, суди визнають нечинними нормативно-правові акти та скасовують акти індивідуальної дії. На жаль, ті, хто складав цей кодекс, юридично безграмотні – і записали все навпаки. Пропонуємо цю помилку виправити.
779. Прошу визначитись. [[17:20:23]] За-43 Рішення не прийняте. 795. 796. 797. 798. 802. [[Шум у залі]] Ну, я її називав вже. 780-а. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ви знаєте, як часто люди скаржаться на те, що від судів немає ніякої користі? І знаєте, чому? Бо суддя скасовує незаконне рішення чиновника, а він наступного дня приносить таке саме, беж жодної зміни. І все починається спочатку. Пропонуємо зазначити, що суб’єкт владних повноважень, рішення якого було скасовано, не має права приймати повторно таке саме рішення, якщо тільки скасування не відбулося через порушення процедури або не відбулося суттєвої зміни обставин. Просимо проголосувати за нашу правку.
780. Прошу визначатись. [[17:21:46]] За-42 Рішення не прийняте. 795, Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко. Правка 795. Шановні колеги, інколи суди забувають вирішити всі позивні вимоги, а внаслідок чого виносять додаткові рішення, але згодом виникає плутанина щодо оскаржень. Якщо основне рішення вже оскаржене, то чи потрібно ще й прямо оскаржувати окремо додаткове рішення? Чи має ця апеляція розглядатися окремо? Що буде, якщо апеляцію на додаткове рішення ніхто не подасть, а основне рішення буде скасовано? Пропонуємо передбачити, що суд перевіряє законність додаткового рішення разом з основним рішенням, незалежно від того, чи було додаткове рішення окремо оскаржене. Прошу поставити нашу правку на голосування.
795, прошу визначитися. [[17:23:03]] За-35 Рішення не прийняте. 796, Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко. Правка 796. Шановні колеги, ухвала про виправлення описки в судовому рішенні є його невід’ємною частиною, але окремо оскаржувати ухвалу досить дорого. Ви встановили оплату за це в розмірі аж тисячу 600 гривень. Тому пропонуємо передбачити, що у разі, якщо оскаржене рішення, в яке згодом вносилося виправлення, суд апеляційної скарги. апеляційної інстанції перевіряє і це рішення, і ухвалу про внесення до нього виправлень, навіть якщо окремо скарга на ухвалу не подавалася. Інакше викликатимуть абсурдні. виникатимуть абсурдні ситуації, коли рішення скасовано, а ухвала, якою вносяться до нього зміни, залишилася в силі. Просимо проголосувати за нашу правку.
796, прошу визначитися. [[17:24:19]] За-37 Рішення не прийняте. 797. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, Правка 797. Колеги, ухвала про роз’яснення судового рішення є по суті невід’ємною її частиною. Пропонуємо передбачити, що суд апеляційної або касаційної інстанції, перевіряючи законність рішення суду, також розглядає і законність ухвали про його роз’яснення. Немає необхідності окремо оскаржувати саме ухвалу про роз’яснення рішення, якщо саме це рішення є предметом апеляційного чи касаційного розгляду. Так ми зменшимо бюрократію та витрати сторін на судові розгляди. На мій погляд, це є абсолютно логічна технічна правка. Я прошу депутатів уважно її розглянути і підтримати своїм голосуванням. А головуючого прошу поставити її на голосування.
797. Прошу проголосувати. [[17:25:34]] За-39 Рішення не прийняте. Якщо я не помиляюсь, 817. Подивіться. 817, Одарченко. 805? Євтушок, будь ласка. 805.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова іде про статтю 257, справи, що розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження. Я пропоную доповнити ще одним пунктом дану статтю, ще одною частиною щодо оскарження рішень на дії чи бездіяльність суб’єкта владних повноважень, повноваження якого поширюються на всю територію України. Мова іде про те, що це керівники центральних органів влади або інші, а не ті керівники, які управління мають в областях, до прикладу, де чиє управління розповсюджується лише в області. Прошу проголосувати.
805. Прошу визначитись. [[17:26:46]] За-42 Рішення не прийнято. 817-а, Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, пункт 2 частини шостої статті 262 містить положення, відповідно до яких суд майже в будь-якій адміністративній справі зможе позбавити сторони права виступати в судовому засіданні і розглядати справи в письмовому провадженні. Вчитайтеся. Суд може розглянути справу без виклику сторін, якщо справу можна розглянути повно та всебічно, без проведення засідання. Що це означає? Які критерії такого, що можна розглянути? Як це взагалі розуміти? Кожна особа має право на розгляд своєї справи в суді під час відкритого судового засідання. Всі ці ваші письмові розгляди зменшують доступ громадян до правосуддя. Ви вирішили зараз уже в адміністративному судочинстві розглядати справи взагалі без присутності людей? Це новація, яка взагалі не снилась Януковичу, навіть Януковичу.
817. Прошу визначитись. [[17:28:13]] За-39 Рішення не прийнято. 819. Одарченко.
Дякую. Правка 819. Колеги, знову наголошую на тому, що автори кодексу, очевидно, самі в суді ніколи не працювали та, можливо, бачили суд лише по телевізору. У спрощеному провадженні не проводяться судові дебати. Як ви це уявляєте? Сторони виступили, потім суд досліджує докази, всі докази закінчилися і суд просто виходить до дорадчої кімнати. В який момент сторона може прокоментувати досліджені докази? В який момент сторона зможе підсумувати свої аргументи з урахуванням встановлених фактичних обставин? Схоже, ідея цього кодексу полягає в тому, що суди мають існувати не для захисту прав людини, а просто самі для себе і для обслуговування інтересів влади. Прошу вилучити скасування судових дебатів у справах спрощеного провадження. Прошу проголосувати.
819. Прошу визначатись. [[17:29:38]] За-38 Рішення не прийнято. 822. Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 822. Частина третя статті 264 читається, ну, з нашої точки зору, дещо двозначно. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до суду протягом всього часу їх дії. Оскаржені можуть бути, але якщо таке оскарження сталось більше ніж через 6 місяців з дня їх видання, чи буде суд залишати такий позов без розгляду? Пропонуємо чітко вказати, що на оскарження нормативно-правових актів вимоги щодо строків звернення до суду не поширюються. Просимо поставити нашу правку на голосування, підтримати її.
Це 822 чи 23?
22.
22. Прошу визначитись. [[17:30:51]] За-40 Рішення не прийнято. 823. Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 823. У нас цілий ряд нормативно-правових актів уже не оприлюднюються в пресі. Проте кодекс про це нічого не каже. Пропонується передбачити, що у випадках, коли акт не підлягає оприлюдненню у друкованих засобах масової інформації, оголошення про його оскарження оприлюднюється у той самий спосіб, в який був оприлюднений відповідний акт. На наше переконання ця технічна правка є абсолютно доцільною і правильною. Просимо зал підтримати її.
823. Прошу визначитись. [[17:31:52]] За-43 Рішення не прийняте. 824. Одарченко.
Дякую. Стаття 264 передбачає жорстку вимогу, якщо особа після оголошення про оскарження нормативно-правового акту не заявила про вступ у справу, то в подальшому вона не має права на подання апеляційної чи касаційної скарги. Але стаття 264 також передбачає право суду виходити за межі позовних вимог і визнавати нечинними інші акти, крім тих, які були оскаржені. В такій ситуації особа може просто не знати, що їй необхідно вступати в справу. Пропонуємо зазначити, що у випадку, якщо суд вийшов за межі позовних вимог, його рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Прошу поставити.
824. Прошу визначитись. [[17:33:04]] За-37 Рішення не прийняте. 825. 827.
825. Дякую. Шановні колеги! Шановні українці! Партія "Батьківщина" намагалася зробити все, щоб цими правками зробити судочинство більш доступне для людей, виправити ті, сьогодні ту ідеологію кодексу про те, що судочинство тільки для багатих і людей при владі. Тому у нас так багато правок, і ми наполягаємо на їх розгляді. У 2010 році Віктор Янукович утворив у Вищому адміністративному суді так звану "п’яту судову палату", яка розглядала всі спори щодо нього та Верховної Ради. Фактично, туди понабирали суддів особисто відданих Президенту, які ніколи не виносили справедливих рішень. Частина цих суддів, до речі, особисто перейдуть на роботу до нового Верховного Суду. Пропонуємо зазначити, що у справах проти вищих органів влади авторозподіл справ здійснюється серед всіх.
825. Прошу визначатися. [[17:34:32]] За-38 Рішення не прийняте. 828. Одарченко.
Колеги, стаття 268 містить дуже небезпечну норму. У справах, яких здійснюється невідкладний розгляд, секретар суду повинен повідомити особу про час та місце розгляду справи, в тому числі і телефоном. Але особа вважається повідомленою з моменту, коли ухвалу про відкриття провадження у справі оприлюднили на сайті судової влади. Тобто секретар каже, не додзвонився, але справу все одно розглянуть. Колеги, у нас ніхто не зобов’язаний цілодобово перевіряти сайт судової палати. Тому повідомляти сторони необхідно належним чином, а не роблячи оголошення на сайті, яких ніхто не зобов’язаний читати. Багато людей у нас взагалі не користується Інтернетом. Таким чином, ви обмежуєте доступ людей до судочинства і робите штучні перепони для доступу людей до суду. Просимо підтримати нашу правку 828.
828. Прошу визначатись. [[17:35:57]] За-43 Рішення не прийняте. 829. Сидорович, будь ласка.
Шановні колеги народні депутати! Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Я прошу зараз вас послухати, про що ідеться, дуже уважно і дуже спокійно. Ми маємо абсолютно абсурдну ситуацію. Якщо хтось з вас думає, що він ніколи вжитті більше не буде відповідачем у судді, то я хочу сказати, що не можна від цього зарікатися. Я вже не говорю про простих українців. Мова іде про те, що в пропонованій статті вважати, що особу належним чином повідомлено про місце, час і дату розгляду справи з моменту відправлення поштового відправлення у суді. Тобто суд поштою відправив і все. Дійшла вона до вас, не дійшла, отримали ви це, не отримали. А уявіть собі, ви проживаєте, наприклад, у місті Луцьку, а справа розглядається у місті Житомирі, скільки часу буде іти ця повстка? Та поки вам ця повістка прийде, суд вже прийме рішення. Тому абсолютно це критично неприпустимо, і ми в своїй правці запропонували інакшу конструкцію, яка забезпечить належне повідомлення.
829. Прошу визначатись. [[17:37:28]] За-50 Рішення не прийняте. 831. Одарченко, будь ласка.
Дякую. Колеги, правка 831. У виборчих справах правом звернення до суду користуються лише суб’єкти виборчого процесу. Згідно з усталеною судовою практикою ці особи не повинні доводити порушення своїх особистих прав, вважається, що кожен суб’єкт виборчого процесу може захищати загальну законність виборів. Більше того, вибори – це дуже складний процес, тому доводити, що може вплинути на права позивача, а що не може, дуже складно, а інколи просто неможливо. Але в проекті кодексу ця новела, ця норма випала. Пропонуємо її повернути і зазначити, що у виборчих спорах суб’єкти виборчого процесу можуть захищати не лише свої права, але й загальну законність процесу. З нашої точки зору, це навмисно робиться для того, щоб в судових спорах держава завжди мала перевагу, щоб вони вирішували завжди на користь влади. Прошу.
831. Прошу визначатись. [[17:38:57]] За-35 Рішення не прийняте. 832-а. Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане Голово. Мова йде у поправці про статтю 273, це особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій з референдуму, членів цих комісій. Я пропоную цю статтю у частині третій доповнити словами "підготовки та проведення всеукраїнського референдуму". Якщо мова йде про вибори, то має йти мова в тому числі і про підготовку до проведення всеукраїнського референдуму. Прошу поставити на голосування.
832-а. Прошу визначитися. [[17:39:59]] За-41 Рішення не прийняте. 833-я, Одарченко.
Шановні українці, от зараз ми розглядаємо цікаві дуже статті, які дозволяють чинній владі фальсифікувати вибори. От, шановні колеги, будь ласка, вчитайтеся в те, що пропонує комітет. Ви вже самі завтра постраждаєте від цього. Частина сьома статті 273 проекту передбачає, що рішення виборчої комісії винесено напередодні голосування в період з 22 по 24 годину не можуть бути оскаржені до суду. Це суперечить нормам Конституції України. Виходить, що якщо о 23 годині напередодні голосування виборча комісія вирішить зняти кандидата з виборів, він не зможе це рішення оскаржити, це величезні ризики. Тому пропонуємо повернути нинішню редакцію відповідних норм та передбачити, що будь-яке рішення виборчої комісії може бути оскаржене. Просимо підтримати нашу правку голосуванням.
Будь ласка, голосуємо. [[17:41:28]] За-37 Не підтримана, 37 голосів. 834. Одарченко, наполягає?
Так, наполягає. Юрій Одарченко, "Батьківщина", правка 834. Пропонуємо у виборчих справах взагалі скасувати оплату судового збору. Ви тут вже настільки, я вибачаюсь, охамели, що вважаєте, що тут треба. всі мусять платити судовий збір. Проблема в тому, що у більшості випадків цей збір немає з кого стягувати. Дільничні виборчі комісії ліквідовуються після виборів і нічого не платять, територіальні виборчі комісії не мають бюджету на оплату судових витрат. Окружні виборчі комісії також ліквідовуються разом з усіма боргами. Крім того, внаслідок дуже великих розмірів судового збору часто виявляється, що суб’єкти виборчого процесу просто не можуть собі дозволити такі позови. Тому пропонуємо скасувати судові збори у виборчих справах. На наше переконання ви навмисно в ці судові збори застосовуєте, щоб більшість людей не могла оскаржити.
Голосуємо, будь ласка. [[17:42:54]] За-34 34 голоси. 835 поправка, наполягає Одарченко?
Наполягає. Юрій Одарченко, правка 835. Автори кодексу передбачили, що у виборчих спорах судовий збір можна сплачувати не відразу, а після вирішення справи по суті. Але залишаються норми про авансування, увага, я звертаюсь до українців, залишається норма про авансування судових витрат. Скажіть як можна о третій годині ночі, а саме вночі розглядається значна частина виборчих спорів зробити так званий аванс судових витрат? Пропонуємо встановити, що у виборчих спорів ніяких авансів не здійснюється, ви навмисно це робите, вимагаєте з людей, щоб вони, якщо вони будуть оскаржувати якісь не зручні для вас рішення, щоб вони прийшли з мішком грошей, і тоді тільки ви будете розглядати справи, які стосуються виборів. Ну це взагалі абсурд такого в жодній країні світу немає – авансувати судові справи стосовно.
Голосуємо, будь ласка. Знаєте, я ж не медсестра. У нас є медпункт, я думаю, що скоро всі туди після цих поправок сходять з задоволенням. [[17:44:24]] За-40 836 поправка. Будь ласка, Одарченко, наполягає.
Дякую, пані Ірино. Правка 836. Вона торкається процедури відкликання депутатів місцевої ради. На даний час ця процедура розглядається у так званому загальному порядку місцевими судами. Розгляд таких справ може тривати кілька місяців, а то й кілька років. Я можу привести приклад, який у нас є на Херсонщині, по тому округу, де я був обраний. Було відкликано 9 депутатів місцевих рад, суди забезпечили позови шляхом зупинення реалізації процедури, а самі справи розглядаються вже більше року. Пропонуємо, щоб спори щодо відкликання депутатів місцевих рад розглядалися в порядку, встановленому для виборчих спорів. Це все абсолютно логічно. Такі питання будуть швидко розглядатися. Бо питання, коли депутати не виконують програмні засади партій, від яких вони обираються, є дуже відчутними і кричущими. Ткі справи треба вирішувати швидко. Прошу проголосувати.
Голосуємо, будь ласка. [[17:45:54]] За-38 А покажіть по фракціях, будь ласка. Дивіться, "Батьківщина" 7 голосів ваші поправки підтримує. От ваша фракція їх не підтримує. Йдемо все одно по ним? Хорошо, йдемо все одно, так. Фракція "Батьківщина" і пан Одарченко наполягає на своїй 837 поправці.
На 837 я не наполягаю. А на 39-й.
Не наполягаєте. Ну, якщо підтримав би зал, і. Наступна поправка 839-а. Наполягає, будь ласка.
Я есть в зале, я могу об этом говорить,
Шановні колеги, пані Ірино, от ви зараз. ви зараз, по суті, порушуєте законодавство: в залі присутні порядка 50 депутатів. І мене виховуєте про те, що нема. [[Шум у залі]] Ми не будемо голосувати за цей злочинний кодекс! Нема депутатів. [[Шум у залі]] Сьогодні це, дійсно, ганьба, і депутати мене підтримують.
Колеги, дайте пану Одарченку закінчити поправку. Але я хочу наголосити, що ви маєте говорити по змісту поправки, а не політичні коментарі.
Шановні колеги.
Немає людей в залі!
Голосуємо поправку. Тут найкращі представники коаліції. [[17:47:27]] За-39 Не підтримали, в тому числі і рідна фракція. 830. 840-а. Сорі-сорі-сор.! 842-а. Перша? Зараз. Я могла вже заплутатися. Да, я перепрошую. 841-а, Одарченко.
Пані Ірино, ну, я прошу. Я з великою повагою до вас як до головуючої, я прошу не коментувати. 841 правка. За новим кодексом апеляційні скарги подаються безпосередньо до апеляційного суду. Але у виборчих справах це неприпустимо. Справа в тому, що апеляційні адміністративні суди діють на території кількох областей. І для того, щоб подати апеляційну скаргу, строк на подачу якої лише два дні, особа має їхати до відповідного суду. Потім цей суд має витребувати справу суду першої інстанції. Це дуже довго і викликає невиправдані затримки. А що робити в ситуації, коли рішення винесено за кілька годин до початку голосування? Ви це не продумали абсолютно, нема цього в запропонованому проекті кодексу. Пропонуємо передбачити, що у виборчих спорах апеляції подаються через суд першої інстанції.
Голосуємо, будь ласка, голосуємо. Шановні колеги, я не коментувала, це я допомогла всім прокинутися, щоб ми все-таки йшли ще далі по поправках. [[17:49:09]] За-36 Пане Олеже, вашого голосу не вистачило, в нас тільки 36, 36 голосів. Ідемо далі. 842-га тепер, Одарченко. Наполягає?
Дякую. Я шановні колеги, тут, до речі, нічого смішного немає. Розглядаються кодекси, по яким буде жити Україна і всі українці найближчим часом. І це викликає якийсь сміх, тому що хтось натомився тут знаходитися і виконувати свою роботу як депутат Верховної Ради. 842 правка. Колеги, необхідно передбачити, що у виборчих справах представниками можуть бути не лише адвокати, але і будь-які особи. Це передбачено новою редакцією п’ятої статті 131/2 Конституції України. Тому пропонуємо кодекс привести у відповідність до вимог Конституції. Прошу поставити нашу правку на голосування.
Будь ласка, голосуємо. [[17:50:22]] За-43 43 депутати, не підтримано. Я продовжую роботу на 15 хвилин парламенту, щоб ми більше правок розглянули сьогодні. [[Шум в залі]] Ні, ні, ні, до вичерпання, до вичерпання порядку денного – не проголосували. Вісімсот. [[Шум в залі]] 845-а, 845 поправка. Будь ласка. Не наполягають. Йдемо далі, йдемо далі, зараз, колеги. 849-а. Не наполягають народні депутати. 852-га, Одарченко. Не наполягає. 856-а. Не наполягають. Зараз. Ні, ще не все, до все ще дуже далеко, на жаль. 862-а, Одарченко. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Правка 862. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, зразкові справи мають створювати прецедент для вирішення десятків або сотень інших справ. Чому ви пропонуєте, щоб зразкова справа розглядалася у порядку спрощеного провадження? Ну, це взагалі незрозуміло. Такі справи, навпаки, мають розглядатись максимально повно, із залученням всіх зацікавлених осіб. Мабуть, ви хочете формувати прецедент з тих справ, які вам будуть просто зручні і вигідні. Прошу підтримати нашу правку.
Голосуємо, будь ласка. [[17:52:14]] За-46 46 голосів. Не підтримана ваша поправка. Наполягає народний депутат Шкрум поставити на підтвердження. Зафіксуйте, будь ласка, голова комітету, що розбалансовують ваш законопроект на поправці номер 861. Будь ласка, пані Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, я йду насправді по тим зауваженням Головного юридичного управління і тих юристів, які розбираються і ходять в суди, і оця поправка викликає величезну дискусію серед юридичної спільноти. Це поправка Яніцького, Алєксєєва, яку я прошу поставити на підтвердження. Що вона говорить конкретно, так дуже якщо коротко? Вона говорить про те, що вона надає право кожному суду безвідносно до кількості справ звертатися до Верховного Суду і може, ну, на жаль, перезавантажити взагалі Верховний Суд цими справами. Тобто вона говорить про те, що якщо в провадженні одного або декількох адміністративних судів перебувають типові адміністративні справи і є доцільність ухвалення зразкового рішення, то вони можуть звернутися до Верховного Суду з поданням про розгляд цих справ Верховним Судом. Ну, у мене є дискусійні досить історії. Якщо суди можуть звертатися в довільному порядку і ми це ніяк не регламентуємо, то вони можуть завалити просто Верховний Суд величезною кількістю таких справ. Ну і як це буде взагалі посилюватися на судовій системі? Тому я б пропонувала наразі її поставити на підтвердження, і також пропонувала б голові.
Голосуємо, будь ласка, на підтвердження. Ну, Руслан, уже я поставила на підтвердження. Поясниш при, вже в прикінцевому коментарі. [[17:53:57]] За-40 Руслан Михайлович, ви нічого зараз не зміните у вашому голосуванні. Йдемо далі. Руслан, дай рухатися по закону. 864-а, Одарченко. Наполягає.
Наполягає. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 864. Знову мова йде про зразкову справу. Зразкова справа – це справа, яка є однотипною з великою кількістю інших справ. Верховний Суд вирішує її, а далі всі однотипні справи мають вирішуватись так само. Пропонуємо передбачити, що існуючі або потенційні сторони у справах, до яких буде застосована зразкова справа, мають право вступити до процесу у Верховному Суді у якості третіх осіб. Інакше виходить, що особа не має жодного впливу на судове рішення, яке в подальшому буде застосовано саме для неї. Ми вважаємо, що наша правка, вона є абсолютно доцільною, прошу зал її підтримати. А якщо не підтримуєте, то взагалі трошки подумати, про що йде мова. А головуючу прошу поставити на голосування.
Голосуємо, будь ласка. Ще раз? Голосуємо. Зараз скажу, це секрет. [[17:55:32]] За-44 Не підтримано. Наступна. Все, проїхали. 864 тепер поправка, а була до цього 862-а. Будь ласка, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, 864-у ми тільки що обговорювали. Ми тільки що, пані Ірина, 864-у ми вже проголосували.
871-а, вибачте, будь ласка. Це відволікали мене.
Да, 8. Да, прошу мені час поновити. Правка 871. Пропонуємо, щоб суд першої інстанції мав право дозволити апеляційне оскарження ухвали, яка, як правило, оскарженню не підлягає у випадках, коли від законності цієї ухвали в значній мірі залежить судове рішення. Такий досвід існує вже в судах Сполучених Штатів, і він дуже часто скорочує витрати часу, оскільки після того, як законність певної ухвали буде перевірено, суд впевнено виносить рішення по суті справи. А сторони зможуть зосередитися на інших аспектах конфлікту, який вони розглядають. Нам здається абсолютно доцільно застосувати досвід передових країн.
871. Прошу визначитись. [[17:57:09]] За-45 Рішення не прийняте. Я бачу ми готові до прийняття рішення. В цілому? Є пропозиція в цілому. [[Шум у залі]] Власенко знімає правки всі. Всі правки знімаються. 882. Наполягаєте? 882, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правка 882. Авторів кодексу знову-таки підводить сліпе копіювання з проекту ГПК. Вони вказали, що апеляційна скарга повертається без розгляду, якщо в ній не зазначено посадове становище особи, яка її підписала. Але у вимогах до апеляційної скарги такої вимоги просто немає. Більш того, яке посадове становище має вказувати громадянин, який подає позов проти влади? Не можна просто копіювати великі фрагменти одного кодексу в інший і сподіватися, що це ніхто не помітить. Прошу вилучити зайві слова з проекту кодексу. Все це свідчить про такий поверховий підхід, швидке бажання протягнути в кодексах ті норми, які вас цікавлять, сформувати можливість фальсифікації на виборах, які, ви відчуваєте, скоро будуть, а не піклуватися про те, щоб людина мала доступ до справедливого судочинства.
882. Прошу визначитись. [[17:58:51]] За-47 Рішення не прийнято. Не провокуйте голову комітету, будь ласка. 884.
Дякую. Правка 884. Колеги, у 2014 році прокуратура намагалась оскаржити чисельні судові рішення, поставлені за часів влади Януковича. Серед цих рішень були і такі, які забирали у громад комунальну власність, передавали ліси в приватні руки і так далі. Але всюди натикались на заборону поновлювати строки на оскарження рішень для суб’єктів владних повноважень більше ніж на один рік. Ця норма залишається і в цьому законопроекті. Пропонуємо передбачити, що дане обмеження не стосується рішень, постановлених за часів злочинної влади. Незаконні рішення судів за тих часів мають переглядатись новими незалежними і сподіваємось, справедливими судами. Чи хтось тут боїться втратити статки, здобуті незаконним шляхом за часів Януковича? Прокурор Юрій Віталійович завжди тут каже, що йому не вистачає.
882. Прошу визначитись. [[18:00:24]] За-49 Рішення не прийнято. 893. 891, перепрошую. [[Шум у залі]] Хай буде, 893, а потім буде 891. Будь ласка, пане Одарченко.
Я мав на увазі прокурора Юрія Віталійовича Луценка, Генерального прокурора, який весь час скаржиться на те, що судочинство недосконале, у нього не вистачає повноважень. І зараз у справах, які стосуються Януковича, ви не надаєте йому повноваження, а навпаки їх скорочуєте. Правка 893. Це дивно взагалі. Шановні колеги, пропонується доповнити кодекс положенням, відповідно до якого у випадках, якщо сторона просила суд витребувати або залучити до справи певний доказ, але суд таке клопотання протиправно відхилив, доказ може бути залучений в апеляційній інстанції та повністю досліджений. Без такої норми апеляційний суд просто не зможе повноцінно поновити порушені права апелянта. Нам здається, ця правка є абсолютно логічною, доцільною. Не зрозуміло, чому комітет її не врахував. Зараз просимо зал розглянути і проголосувати за неї.
Я нагадую, що засідання ми продовжили на 15 хвилин, до 18:15. І зараз ставиться на голосування 893. Прошу визначитись. [[18:02:04]] За-41 Рішення не прийняте. 891, Сидорович.
Руслан Сидорович, фракція "Самопоміч". 305 стаття Кодексу адміністративного судочинства. Абсолютно правильно ініціатори законопроекту закладають норму при якій, коли апеляційну скаргу подану особою, щодо якої суд не вирішував в першій інстанції щодо її прав та обов’язків, така апеляційна скарга повертається і апеляційне провадження закривається. Проте, дуже важливо, щоб ми поставили обов’язок у статті, щоб цей процес відбувався під час підготовки справи до розгляду апеляційним судом з двох мотивів. Мотив перший. Не потрібно людей мучити місяць, два, три розглядати справу в апеляційному суді, якщо хтось зловживає своїм правом на апеляційну скаргу, поставте крапку на етапі підготовки апеляційної скарги до розгляду. Перше. А друге. Це буде дисциплінувати суддів апеляційного суду не відкладати з’ясовувати цю обставину, а вирішувати це питання ще на етапі підготовки справи до розгляду і це скоротить.
891. Прошу визначатись. [[18:03:33]] За-48 Рішення не прийняте. 899. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко. Правка 899. Шановні колеги, на заході всім відома концепція нешкідливої помилки. Це помилка суду, яка ніяк не вплинула і навіть теоретично не могла вплинути на правильне судове рішення. Пропонуємо включити цю концепцію і до нашого законодавства, передбачивши, що порушення норм процесуального права, що не вплинуло на законність судового рішення, не може бути підставою для її скасування. Прошу поставити нашу правку на голосування. Зал прошу уважно до цього поставитися і підтримати її.
899. Прошу визначитись. [[18:04:36]] За-44 Рішення не прийняте. 907. 908. 908. Сидорович, будь ласка.
Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Поправки 908, 909 і 910, вони об’єднані єдиною статтею, єдиною логікою. Ну, по-перше, нам і так вже не вдалося синхронізувати провадження у справах, у касації, у цивільному, господарському і адміністративному процесі. Тож нічого страшного не буде, якщо ми покращимо регулювання розгляду справ лише в адміністративному судочинстві. Про що іде мова. Право на касаційне оскарження. Це дуже важливо, щоби диспозиція статті, яка визначатиме, хто має право оскаржити у касаційному порядку, які ухвали і постанови судів першої та другої інстанції. В іншому ж випадку ця нечіткість може призвести до маніпуляцій і позбавлення осіб на касаційні оскарження, ті, хто повинні його мати, і навпаки, зловживання касаційним оскарженням, там, де це буде використовуватися як процесуальна диверсія для затягування інших справ. Тому ми запропонували викласти цю статтю в іншій редакції, другу третю частину відповідно.
908. Прошу визначатись. [[18:06:08]] За-45 Рішення не прийняте. 909. Прошу визначатись. [[18:06:24]] За-50 Рішення не прийняте. 910. Прошу визначатись. [[18:06:38]] За-50 Рішення не прийняте. 914-а. 914-а. Одарченко.
Шановні колеги, правка 914. В адміністративних процесах не може бути справ незначної складності. Навіщо ви це запроваджуєте? Кожна така справа це спір між людиною та владою. І відхиляти скарги тільки тому, що на думку київських судів спір недостатньо важливий, це просто неможливо, це просто блюзнірство. Що таке малозначний спір на вашу думку? Тариф на проїзд в автобусі, що обслуговує 50 осіб, важливий спір чи ні? З точки зору проекту кодексу ні, з точки зору людей, для яких цей автобус єдиний засіб добратися до районного центру, безумовно. Тому пропонуємо прибрати ці оціночні поняття і забезпечити право на касаційне оскарження у всіх справах. Незрозуміло, навіщо ви це робите? Навіщо ви так звужуєте права людей? Просимо зал підтримати правку 914.
914-а. Прошу визначатися. [[18:08:03]] За-41 Рішення не прийняте. 921, Сидорович.
921, 921 поправка. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" Руслан Сидорович. Я дуже прошу зрозуміти, що оскарження у касаційному порядку, в адміністративному судочинстві це є ключовий елемент забезпечення захисту громадянина від свавілля держави. Це є завдання адміністративного судочинства. І, коли ми в цьому завданні забуваємо таке поняття, як "свобода, інтереси особи", то ми позбавляємо можливості захищати певну частину тих повноважень, якими ми наділяємо громадянина відповідно і до української Конституції, і також інших законів. Тому в частині шостій статті 328 слова "її права та обов’язки" потрібно замінити словами "її права, свобода, інтереси та/або обов’язки".
921, прошу визначитись. [[18:09:20]] За-46 Рішення не прийняте. 933, 935, 938, Одарченко. 938, 929 Долженков.
938 правка, Юрій Одарченко, партія "Батьківщина". Шановні колеги, в кодексі передбачено, що касаційна скарга повинна підписувати лише якоюсь посадовою особою. А, якщо вона подається адвокатом чи просто фізичною особою? Разом з тим, ви записуєте, що без розгляду залишається скарга, яка підписна особою, посадове становище якої не вказане. Ви натякаєте, що лише чиновники зможуть звертатися до Верховного Суду, а простим громадянам до нього дорогу закрито. Пропонуємо вилучити цю норму з кодексу. Прошу поставити нашу правку на голосування. Ми уважно прочитали суть законопроекту і тому внесли цю правку, і прошу я зараз її поставити на голосування.
938, прошу визначатись. [[18:10:40]] За-39 Рішення не прийнято. 939, Долженков, включіть мікрофон.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, правка насправді номер 929, і стосується вона виключення з частини третьої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України наступного змісту: "Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, передбачених частиною п’ятою статті 333 Кодексу адміністративного судочинства". На жаль, ті пропозиції, які я ставив попередні, не були підтриманими народними депутатами, відповідно більшість касаційних скарг не буде задоволено через пропущений строк на касаційне оскарження, оскільки він починає спливати не з моменту вручення рішення або суду апеляційної інстанції, або суду першої інстанції, а з моменту його виготовлення, про що сторони будуть знати. А зараз строк, який будуть сторони намагатися поновлювати, не буде поновлюватися через те, що подані ними, або в даному випадку касаційні скарги попросту будуть визнані судом необґрунтованими, тоді ось вам доступ до правосуддя буде. Прошу підтримати.
229, прошу визначитись. [[18:12:07]] За-45 Рішення не прийнято. Сидорович, будь ласка.
Руслан Сидорович, фракція об’єднання "Самопоміч". 931 поправка. Мова йде про 330 статтю Кодексу адміністративного судочинства – це форма і зміст касаційної скарги. Те, в який спосіб викладено, що зазначається у касаційній скарзі законопроекту, друзі, це, відверто, є вінегрет. В кінцевому результаті від цього вінегрету будуть страждати ті особи, які будуть звертатися з касаційною скаргою до Верховного Суду, тому що легко буде помилитися. А які ж відомості повинні бути зазначені у касаційній скарзі? Ми, зі свого боку, чітко розклали вимоги, які повинна зазначити фізична особа, якщо вона звертається з касаційною скаргою, якщо це звертається юридична особа, які документи повинні бути зазначені у відповідній касаційній скарзі. І на нашу точку, саме така наша редакція забезпечить якісну реалізацію громадян на звернення до Касаційного адміністративного суду. Прошу підтримати.
931, прошу визначатися. [[18:13:26]] За-43 Рішення не прийнято. 941-а. Наполягає Одарченко, 941-а.
Дякую. Правка 941. Колеги, якщо ви подаєте касаційну скаргу, за новим кодексом, ця скарга не буде. і ця скарга не буде визнана малознанчою, то все одно не зможете отримати справедливе судове рішення. Кодекс передбачає, що суддя може залишити скаргу без розгляду, якщо вирішить, що аргументи в ній йому не подобаються. Оскаржити таку ухвалу неможливо. Звернення до Конституційного Суду також виключається, оскільки така ухвала не буде остаточним судом рішенням по суті справи. Навіть з Європейським судом можуть бути проблеми, бо не будуть вичерпані всі засоби в національному захисту. Тому просимо вилучити цю незрозумілу норму. Якщо скарга є необґрунтована, вона має відхилятися, а не залишатися без розгляду. Прошу поставити нашу правку.
941-а, прошу визначатися. Прошу визначатися, 941. [[18:14:48]] За-38 Рішення не прийнято. Колеги, давайте визначимося на якій ми зупиняємося правці.
900. Сидорович, будь ласка.
936. Руслан Сидорович, фракція "Самопоміч". 936-а та 937-а правки стосуються касаційного етапу розгляду у адміністративному судочинстві. Тут є проблеми ті, про які я вже звертав увагу в інших процесах, але давайте ми хоча би їх в адміністративному процесі поправимо. Якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, застосовуються наслідки, тобто касаційна скарга повертається. Але не зазначено в кодексі: виноситься ухвала чи ні. Необхідно доповнити, про що постановляється ухвала. І в 937 поправці вказано: бланкетна норма, тобто відсилочна, наслідків, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповноважними. Тільки за умови таких положень буде процес касаційний якісним.
936. Прошу визначитись. [[18:16:12]] За-43 937. Прошу визначитись. [[18:16:27]] За-40 Рішення не прийняте. Тоді ми на 942-ій, так? Але це вже не сьогодні. Хочете – можемо зараз. Давайте пройдемо ще вашу правку? Колеги? [[Шум у залі]] Ми розпочнем наступний розгляд. [[Шум у залі]] Порушення – те, що я зупиняю? Порушення – те, що я зупиняю? Порушення – те, що я зупиняю?! Ви, будь ласка, сидіть і уважно слухайте, що я говорю. Будь ласка. Отже, колеги, 942 правка, з неї ми почнемо наступний розгляд. Зафіксували на 942-й. І, колеги, я хочу сказати, сьогодні були спроби, щоб ми змогли пропрацювати більш ефективно. Мені дуже шкода, що ці пропозиції не були підтримані. І зараз ми зупиняємо нашу роботу згідно з Регламентом. Завтра о 10-й годині ранку я запрошую всіх у зал для продовження нашої роботи. Вечірнє пленарне засідання оголошується закритим. Так, звичайно, завтра буде "година запитань до Уряду".