Колеги, прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Колеги, я хочу нагадати, що ми йдемо ще по блоку з питань культури. І наступне питання порядку денного – це є проект Постанови про проведення парламентських слухань про охорону культурної спадщини на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні". І комітет переконує, щоб ми прийняли невідкладно цю постанову. Тому я прошу проявити високий рівень дисципліни, як це було і до обіду, ми сьогодні до обіду прийняли 11 рішень, колеги, 11 рішень прийняли. Дай Боже, щоб так само була результативна робота після обіду. Прошу займати робочі місця і приготуватись до реєстрації. Отже, колеги, прошу взяти участь в реєстрації і прошу зареєструватись. Будь ласка, прошу зареєструватись. [[16:04:30]] Зареєстровано 353 народних депутати. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, нагадую, ми переходимо до проекту Постанови про проведення парламентських слухань про охорону культурної спадщини на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні". І я прошу підтримати розгляд цієї постанови за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[16:05:15]] За-79 Я ще раз поставлю. Колеги, прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, я ще раз поставлю пропозицію, якщо не буде підтримки в залі, підемо по повній процедурі. Отже, я ще раз ставлю на голосування пропозицію, що проект Постанови про проведення парламентських слухань про охорону культурної спадщини, ми розглянемо за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[16:06:22]] За-118 Є позиція залу, щоб ми розглядали таке важливе питання по повній процедурі. Я правильно розумію? І я запрошую тоді до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича. І ми йдемо по повній процедурі. І я прошу голів фракцій змобілізувати депутатів для участі у вечірньому засіданні. Будь ласка, пане Миколо. Пане Миколо, будь ласка, у вас включений мікрофон.
Так, дякую. Шановні колеги, відповідно до статті 93 Конституції України та на основі статті 234 Регламенту Верховної Ради України рішення Комітету Верховної Ради України з питань культури і духовності 21 вересня 2017 року (протокол № 60) вносимо на розгляд Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України "Про проведення парламентських слухань на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні". Проведення парламентських слухань сприятиме формуванню єдиного підходу щодо реформування державної політики у сфері охорони культурної спадщини та створенню дієвих механізмів, та збереження об’єктів культурної спадщини. Шановні колеги, цей рік визнаний роком культурної спадщини ЮНЕСКО, цей рік відповідно до указу Президента і постанови Кабінету Міністрів точно так само визнаний роком культурної спадщини в Україні. Сьогодні наш парламент прийняв законопроект про зміни до закону щодо культурної спадщини, який стосувався військових меморіалів. На нашому порядку дня ще ціла низка інших законів, які стосуються культурної спадщини, один з них це законопроект про пам’ятки ЮНЕСКО, які знаходяться на території України і які потребують спеціальних органів управління, це законопроект колеги Васюника, який, на жаль, сьогодні відсутній в залі. Але я маю велику надію, що ми розглянемо цей законопроект найближчим часом. Зважаючи на ситуацію, яка склалася в Україні з охорони культурної спадщини, вкрай важливо провести серйозне обговорення цього питання, поговорити з фахівцями, з представниками обладміністрації, з представниками райадміністрації, місцевих рад, представниками об’єднаних громад. На жаль, у нас досі в країні не вирішені питання з культурною субвенцією і ми стикаємося з тим, що ціла низка областей і регіонів не має фінансових ресурсів для захисту власної культурної спадщини. Якщо ми порівняємо, наприклад, стан з пам’ятниками культури в Тернопільській області і в східних чи центральних областях, то маємо дуже велику нерівномірність у розподілі бюджету. Тому що проблема з замками Тернопільщини, яку неодноразово піднімають і депутати з Тернопільського регіону, і керівник адміністрації пан Барна, і багато інших людей, досі залишається вкрай важливою. Натомість бюджету для відновлення цих замків фактично не існує. Ми маємо катастрофічну ситуацію з замками в інших регіонах. Ви знаєте історію Підгорецького замку, який досі не був фактично оформлений і не поставлений на баланс жодною юридичною особою. Тобто кожна людина, кожна особа могла просто прийти і приватизувати цей замок. Лише після призначення керівником Львівської галереї мистецтв пана Тараса Возника розпочалася робота спільно з Львівської обласною радою, з іншими органами управління про фактичну постановку на баланс і передачу галереї мистецтв цього замку і пошук коштів для відновлення цього замку. Попри те ця справді архітектурна перлина України, один з найкрасивіших замків України, залишається в жахливому стані. І буквально на минулому тижні громадські організації розпочали краудфандингові кампанії для відновлення і збереження тих замків. Разом з тим виникає досить багато різноманітних ініціатив про концесії, про передачу в концесії пам’яток культури і пам’яток архітектури. Безумовно, для багатьох ситуацій це може бути вирішенням. Але передача в концесію не повинна руйнувати первісного вигляду тієї чи іншої пам’ятки архітектури. Це все ті питання, які продовжують дебатуватися в Україні і відповіді на які поки що, на жаль, не знайдені. Тому вкрай важливо, щоб ці рішення були прийняті. Сьомого грудня 2017 року, власне, розпочався рік культурної спадщини в Європі. І Європейський парламент прийняв рішення про це ще в квітні 2017 року. Це чудова нагода для України теж привернути належну увагу питанням охорони культурної спадщини і вирішенню назрілих проблем, особливо враховуючи, що Україна має багату культурну спадщину, перед нами стоїть непросте завдання зберегти її для нащадків. Очевидно, що на сьогодні є багато проблем у сфері охорони культурної спадщини, які потребують комплексного рішення. Де потрібне це комплексне рішення? Перше. Питання правової охорони і збереження пам’яток, внесених до списку ЮНЕСКО. Проблемні аспекти переміщення культурних цінностей. Ви знаєте, що культурних цінностей. Ви знаєте, що ціла низка відповідних законопроектів є в цьому залі і розглядається. Сьогодні, як я вже говорив, ми вирішили питання статусу підводної культурної спадщини. Але є проблема нематеріальної культурної спадщини, мені дуже приємно, що, наприклад, косівська кераміка має шанс потрапити до списку нематеріальної культурної спадщини, згодом такий шанс матиме і решетилівська вишивка по білому. Ми працюємо над тим, щоб гуцульська коляда й інші звичаї наших людей, нашого народу і інші приклади блискучих зразків нематеріальної культурної спадщини були визнані ЮНЕСКО. Проблема оновлення Державного реєстру нерухомих пам’яток України на сьогодні він містить, цей реєстр, лише 80 відсотків інформації. Крім того, чимало проблемних питань зумовлено російською агресією проти України, як, наприклад, доля музеїв у Криму, де зберігалася велика кількість унікальних експонатів. Проблема "скіфського злота", яке досі не повернуто в Україну. Саме тому нами, народними депутатами членами Комітету з питань культури і духовності, які ініціюють ці парламентські слухання було ініційовано і їх проведення, очевидно, що після фахового широкого обговорення такої надважливої теми ми зможемо підготувати конструктивні, професійні і головне – ефективні рішення, які сприятимуть охороні культурної спадщини і винести їх на розгляд українського парламенту. Я дуже хотів би, щоб все ж таки депутати зібралися в залі і підтримали проведення цих слухань. Ще раз хочу повернутися до закону, який я говорив, це Закон (1553) "Про охорону культурної спадщини" (щодо збереження пам’яток культурної спадщини, внесених до Списку всесвітньої спадщини Організації Об’єднаних Націй). Законопроект цей має вдосконалити правову охорону пам’яток ЮНЕСКО. Він повністю опрацьований комітет. Інші ініціативи по комітету над якими ми працюємо. У нас ведеться робота по підготовці законопроекту щодо переміщення культурних цінностей, мета якого досягти розумного балансу і не допустити незаконного вивезення культурних цінностей за межі України. Але водночас, не обмежувати можливість брати участь в авторитетних міжнародних виставках і забезпечити повернення цих експонатів в Україну. Є серйозні напрацювання, які сподіваємося, сприятимуть покращенню правової охорони культурної спадщини, коли мова йде про питання правового регулювання нематеріальної культурної спадщини. Безумовно, українська культура наскільки багата і різноманітна, що ми повинні допрацювати це питання з метою розширення переліку нематеріальної спадщини ЮНЕСКО. Конвенція ЮНЕСКО про охорону нематеріальної культурної спадщини від 17 жовтня 2003 року має забезпечити охорону усних традицій і форм вираження, охоплюючи мову як носія нематеріальної культурної спадщини – а це, до речі, повернення до нашого Закону "Про мову", про який ми неодноразово говоримо в цьому залі – виконавчих мистецтв, звичаїв, обрядів, свят, знань та звичаїв, пов’язаних з природою, всесвітом, знань та навичок, пов’язаних з традиційними ремеслами. Комітет з питань культури і духовності вітає ініціативу Міністерства культури проголосити 2018 рік роком культурної спадщини в Україні, і прийняти таке рішення є повноваженням Президента України. І ми сподіваємося, що Президент, як неодноразово про це говорив, до цього повернеться. І всі ці документи зараз на розгляді у Президента. Разом з тим, незалежно від рішення Президента, мені як голові профільного комітету здається надзвичайно важливим, і на парламентських слуханнях ми маємо це обговорити те, що 2018 рік вже зараз можна назвати роком культурної спадщини, оскільки суспільство нарешті звернуло увагу і визнало необхідність вдосконалення охорони пам’яток культурної спадщини, а депутати разом зі спеціалістами в цій галузі готові працювати для вдосконалення нашого законодавства, збільшення переліку об’єктів культурної спадщини України і включення до Списку ЮНЕСКО збереження нематеріальної культурної спадщини. Дякую вам і прошу вас підтримати ці слухання. Ми плануємо провести ці слухання 18 квітня, це якраз є Міжнародний день пам’яток і визначних місць ЮНЕСКО. Був би вдячний вам за підтримку цього проекту про проведення парламентських слухань. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача. Будь ласка, Олексій Рябчин.
Прошу передати слово.
Будь ласка, Ігорю Луценку. Я бачу, да, будь ласка.
Дякую. Шановний пане доповідач, у мене є, звісно, велика кількість питань, пов’язаних саме зі спадщиною ЮНЕСКО. На сьогодні хотів би сконцентруватися на двох питаннях. Перше. Мною свого часу була написана заява у правоохоронні органи щодо фальсифікації представниками Міністерства культури, окремими представниками Міністерства культури, звітності перед ЮНЕСКО. І я вважаю, що це є питання, в котре потрібно парламенту повністю зануритися і знайти вирішення на персональному рівні щодо персональної відповідальності цих посадових осіб, а також внести якісь системні зміни в законодавство, котрі б дозволили убезпечити нас у подальшому, щоб не було такої міжнародної ганьби. Тож прошу, можливо, прокоментуйте просто це питання. Я розумію, що ви на нашому боці, але ж все ж хотілося почути ваше слово. Дякую.
Пане Ігоре, так, пане Ігоре, я дуже вдячний вас за вашу послідовну позицію збереження культурної спадщини Києва і не лише Києва, а загалом України. Думаю, що, якщо ви звернетеся до нашого комітету – наш комітет повністю підтримує ваше звернення і ми можемо запросити представників Міністерства культури України, як це ми регулярно робимо на засіданнях комітету. Запрошую теж вас взяти участь в парламентських слуханнях. І я думаю, що це слушне питання. Але якраз законопроект, де я є одним з співавторів, а теж пан Васюник, пані Матіос і багато інших співавторів, і визначає відповідальними органи місцевої влади або інші уповноважені органи за збереження спадщини ЮНЕСКО для того, щоб не лише від розчерку пера одного чиновника в Міністерстві культури залежала доля всіх цих пам’яток і щоб їхня доля була під контролем наглядових рад незалежних громадських, які вводить цей закон, щоб спадщина ЮНЕСКО і загалом архітектурна спадщина контролювалася не лише чиновниками, а й органами місцевої влади і суспільством. Дякую.
Наступне запитання від народного депутата Мусія.
Шановний доповідач! Олег Мусій, 124 виборчий округ, Сокальщина, Червоноград. Загально відомо, що Україна, на превеликий жаль, на сьогодні на державному рівні не оберігає наш культурний спадок. Наприклад, спадщина ЮНЕСКО, там, де знаходиться Десятинна церква, забудована якимись московськими халабудами і нічого ні Міністерство культури, до речі, користуючись нагодою, міністра культури я прошу теж висловити позицію свою як на спадщині ЮНЕСКО можуть існувати ворожі центри України. Це раз. Друге. Гостинний двір, за який боролися ще до Революції Гідності, до сьогодні невідома його доля. То нам треба проводити парламентські слухання чи, можливо, вже зараз якось вплинути на Міністерство культури, на місцеву адміністрацію в Києві, яка, до речі, за минулий рік з потурання місцевої адміністрації пам’яток культури було спалено тільки більше десятка. Тому якось прошу на парламентських цих слуханнях, безумовно, які треба провести, і, безумовно, я буду підтримувати ці слухання, врахувати цю точку зору і негайно різкі заходи для збереження української історії і спадків залишити, добре?
Дякую, пане Мусій. Ви абсолютно праві. Наскільки мені відомо, Міністерство культури подало до суду щодо незаконної забудови біля фундаменту Десятинної церкви. І сподіваюся, що це буде розглянуте. Ви знаєте, наскільки непроста ситуація в Україні з релігійною ситуацією, особливо після початку російської агресії. І те, що відбувалося біля Десятинної церкви, біля залишків Десятинної церкви, очевидно, це і архітектурна, і громадська ганьба для кожного з нас. Мені дуже приємно, що завдяки нашим депутатам, нашим колегам, в тому числі колезі Левусу, іншим народним депутатам, які взяли на поруки архітекторів, яких звинувачували в діях проти цієї споруди, ну, їх випуск, взяли на поруки, слідство буде вирішувати, наскільки ці люди винні. Кожен винний повинен бути покараним, але утримувати в ув’язненні людей, які хочуть висловити громадський протест, безумовно, недоречно. Коли ви говорите про інші пам’ятки, то ви праві в тому, що не лише пам’ятки спадщини ЮНЕСКО потрібно оберігати, бо не все, що ви перерахували, є пам’ятником спадщини ЮНЕСКО. Але однаково важливо підходити з тим самим підходом, як ви про це і сказали, до інших пам’яток культурної спадщини України, які є нашим.
Дякую. Шановні колеги, на цьому запитання вичерпані. 3 хвилини було передбачено, ще буде можливість виступити. Я прошу вас на місце на ваше повертатися, шановний пане Миколо. Зараз будуть виступи від фракцій і від депутатів. Тим часом міністр профільний просив слово. Я прошу поки дати 2 хвилини пану міністру. І потім виступи від фракцій і депутатів.
Дуже дякую. Шановна пані головуюча, шановні народні депутати, шановні пане Ігорю, Миколо, пане Олеже! Передусім я справді весь депутатський корпус просив би підтримати даний законопроект, тому що, власне, саме слухання дасть багато відповідей на запитання і встановить певний алгоритм всіх тих проблем, про які ви говорили. Бо багато з тих закидів, про які ви навіть зараз в цих стінах говорите, вони не зовсім в ті стіни закидаються. Тому що, коли ми говоримо про співпрацю з ЮНЕСКО, то, власне, якраз останній рік повністю Міністерство культури і є постійним, в постійному контакті з ЮНЕСКО. І всі погодження, яких раніше не було по кожному об’єкту історичної спадщини, по затвердженню історичних планів міст, історичних ареалів, повністю погоджуються з ЮНЕСКО. Справді цього раніше не було, тому тут це перше історія. Друге, що стосується МАФів. Ми висловилися і маємо чітку позицію: вони встановлені там незаконного. В 12 році, очевидно, попередники підписували, ми знаємо, як це робилося, але зараз ми повністю підготували всю документацію для судового позову, який має подавати об’єкт господарчого права Національний музей історії, на території якого незаконно встановлені ці МАФи. І ми будемо супроводжувати повністю весь судовий процес. Я би хотів ще раз закликати підтримати цей закон ще й тому, що він стосується питань об’єктів національної світової спадщини ЮНЕСКО, які є на окупованих територіях і на анексованому Криму. Це стосується Херсонесу Таврійського, це стосується Ханського палацу в Бахчисараї. Це допоможе нам мати певний голос, коли парламент буде мати так само ті резолюції, які має Міністерство культури до російського уряду припинити незаконні.
30 секунд завершити.
30 секунд завершення. Припинити незаконні археологічні розкопки, які ведуться в Херсонесі, припинити нищення Ханського палацу. Це для нас дуже є важливо. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. І зараз я прошу фракції записатися на обговорення проекту постанови. Дякую. Шановні колеги, я просто першому зараз даю слово від Радикальної партії Юрію Шухевичу, щоби не повертатися потім на місце. І потім рухаємося по списку. Дякую. А прошу, ви, прошу показати список. Потім – "Самопоміч". Я просто перш дам пану Шухевичу і потім ви, пані Подоляк. Будь ласка, мікрофон пану Шухевичу.
Шановна пані головуюча, шановні депутати! Даний законопроект приймати не можна ні в якому випадку. Він був прийнятий на комітеті зі значними порушеннями. Коли вже були подані всі правки, нараз хтось в комітеті поміж правки сунув цілий розділ, який переписує суть самого закону, змінює його. А дальше. Там є ціла купа зауважень Юридичного управління, де говориться про порушення Конституції даним законом, де говориться про порушення міжнародних норм, наших конвенцій, які ми підписали. І ви, не читаючи це, будете приймати?! У вас сумління є? Ви розумієте, що то є, всі ці концесії – це знищення нашої культурної спадщини? На вашому сумлінні буде, буде це все, коли ви приймете цей закон! Дякую.
Дякуємо, шановний пане Шухевичу. Будь ласка, зараз слово надається пані Ірині Подоляк від "Самопомочі". Прошу вас, пані Ірино.
Шановні колеги, шановна президія! Безсумнівно, ці парламентські слухання, які ми запланували на квітень місяць, є важливими. І я переконана, що майже всі депутати Верховної Ради будуть на цих парламентських слуханнях в залі якщо, принаймні, не виступати, то слухати. Бо проблема, пов’язана з охороною пам’яток нерухомості, є в Україні критичною. Ми знаємо, що існують величезні колізії між Законом про охорону пам’яток культури і Законом "Про регулювання містобудівної діяльності". Ми знаємо ті великі проблеми і кризи, учасником яких є громадськість у історичних містах України, де ведеться хаотична забудова, де руйнується ландшафт міст, де руйнуються тим самим чином пам’ятки. Ми знаємо, яка величезна проблема є пов’язана з хаотичною рекламною діяльністю фірм, установ, компаній, які займаються зовнішньою рекламою, яка практично губить лице українських міст. Ці всі проблеми є великим і важким вузлом, який ми з вами повинні будемо розв’язати. І для того, оскільки є багато підходів, багато теорій, багато експертів, багато громадських діячів, які зацікавлені у тому, щоб Україна не втрачала своє унікальне обличчя, такі парламентські слухання є потрібними. Окрім того, хочу сказати, що охороняти наші пам’ятки нерухомості, нашу матеріальну і нематеріальну культурну спадщину потрібно, дорогі мої, некрасивими словами, ми з вами вміємо вживати красиві слова, потрібні фінансові вливання держави, якщо це є елементом державної політики. Ці кількасот мільйонів, які в бюджеті передбачені на цей 18-й рік, який є оголошений роком охорони культурної спадщини, на превеликий жаль, жодним чином не вирішують цю проблему. Ми знаємо, що міста кинуті один на один з тими фінансовими викликами, які є перед нами щодо реконструкції, реновації, реставрації історичних пам’яток. Тому, безсумнівно, ми підтримуємо проведення таких громадських слухань, запрошуємо на них так само і представників Мінрегіонбуду, так само і Міністерства фінансів, і підтримуємо таку постанову. Дякую.
Дякуємо, пані Ірина. Будь ласка, від фракції. Я перепрошую, зараз же. Ігорю, зараз ще "Блок Петра Порошенка", потім – ви. Спориш. Спочатку – Спориш, потім – Кужель. Ні, ну подивіться на листок. Зараз "Блок Петра Порошенка", Спориш, а потім – ви. Я ж іду по листку. Народний депутат Спориш. Будь ласка, хлопці, сядьте, щоб було видно народного депутата Спориша. Прошу з місця.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина, 15 округ. Звичайно, щойно ми прослухали і голову комітету Княжицького, також нашого міністра пана Нищука. І, звичайно, ми повинні підтримати даний законопроект, адже ми бачимо і насамперед повинні ми переживати за нашу культурну спадщину в Криму. Насамперед хочеться відмітити, що тут дійсно, як вже було сказано, де буде поставлено питання правової охорони, де питання переміщення спадщини. Це все повинні на парламентських слуханнях обговорити. Тим більше, як було вже знову ж таки зазначено і головою комітету, і також паном міністром, що все-таки всесвітня спадщина і цінності її, ці всі питання також дуже важливі. І, я думаю, що на парламентських слуханнях, де буде досить велика кількість причетних до даного питання, і ми повинні обговорити, і поставити, і підтримати дане питання, і все-таки захистити нашу культурну спадщину. Дякую.
Дякуємо, шановний пане Спориш. Будь ласка, тепер Ігор Луценко, прошу вас до виступу.
Дякую. Перш за все, хотів би персонально подякувати міністру культури пану Нищуку за його активну особисту позицію в захисті історико-культурної спадщини, яка, на жаль, інколи контрастує з позицією певних чиновників Міністерства культури. З приводу того питання, котре піднімали мої колеги, Десятинки, пане Нищук. Є вся зараз підтримка у Міністерства культури від громадськості для того, щоб були активні дії саме від Міністерства культури. Тобто на сьогодні вся юридична база підготовлена. І, я сподіваюся, що ми досягнемо правового і мирного рішення. Що стосується слухань. Ну, насправді, вони назріли ще чотири роки тому. Ще чотири роки тому новий парламент мусив зайнятися обороною України у цій гібридній війні. Тому що, шановні колеги, в будь-якому підручнику по гібридним війнам написано, що потрібно робити з противником, з країною – треба розвивати їхню ідентичність. А що є не таким найкращим інструментом на розвивання ідентичності? Це нищення пам’яток, просування нехлюйського і зневажливого ставлення до історико-культурної спадщини і тому подібні дії. Чим, власне, займається, на жаль, наш український бізнес? Чим дуже часто займаються окремі наші чиновники? Руйнують нашу спадщину, сприяють розвалу того спадку, котрий у нас є, ради того, щоб просто отримати прибуток. Навіть тут ніяких росіян непотрібно. Тим більше, що якщо проаналізувати відсоток російського капіталу, котрий задіяний у нищенні за допомогою будівних проектів спадщини в центрі Києва, то ми просто жахнемося – це більше 70 відсотків російських компаній з російським капіталом. Тому це є гібридна війна, в якій ми мусимо також приймати участь, в обороні нашої країни. Я підкреслюю, що є маса питань, які назріли щодо охорони нашої культурної спадщини. Це є спадщина ЮНЕСКО. В охоронних зонах пам’яток, значення, всесвітнього значення ЮНЕСКО, якщо ви пройдетеся коло Лаври, коло Софії, ви побачите десятки ділянок, які віддані просто забудовникам, які зараз ми намагаємося повернути. І тому зараз потрібно приймати те законодавство, котре ми пропонуємо щодо подовження строків позовної давності, щоб прокуратура і інші органи державної влади могли це все назад повертати. Також великі зараз проблеми саме з наявністю договорів по пам’яткам. Зараз пам’ятка знаходиться у власності, її руйнують, і ніяких санкцій фактично держава не може за це застосувати. І тому те, що ми зараз спостерігаємо в урядових кварталах, буквально через дорогу від Верховної Ради України, буквально в кварталі в цьому на Липках, на Подолі, в інших прилеглих до Адміністрації Президента, до парламенту районах розвалені будівлі – це якраз наслідки нашої з вами бездіяльності. Тому, шановні колеги, давайте все-таки це обговоримо і приймемо рішення щодо підтримки хоча б вибраного пулу законодавчих ініціатив, які зможуть буквально в короткі строки покращити ситуацію в цій сфері. Дякую всім за увагу.
Дякуємо. Будь ласка, від "Опозиційного блоку" пан Долженков. Також з трибуни буде виступати. Прошу.
Шановні колеги, шановні українські громадяни! Зараз розглядається проект Постанови щодо проведення парламентських слухань в квітні цього року. Тема зазначених парламентських слухань – це "Стан та перспективи охорони об’єктів історико-культурного значення", нашої культурної з вами спадщини. Дуже багато пролунало зараз в цій залі пленарного засідання заяв щодо того, хто є винним в тому, що об’єкти історико-культурного значення знаходяться в незадовільному стані. Хтось звинувачував російський капітал, російські компанії, хтось звинувачує нехлюйство певних українських громадян. Це наша спільна справа, це наша спільна відповідальність українських громадян, як звичайних українських громадян, так і тих громадян, які перебувають у владі. Оскільки будь-яким компаніям, які здійснюють забудову, дозволи видають українські чиновники, і це потрібно говорити прямо. І якщо є порушення законодавства, на нього необхідно реагувати. Що стосується самого відношення нас до об’єктів історико-культурного значення. То воно починається не стільки з того, зі знання нашої з вами історії, а стільки з того, щоб ми об’єднувалися навколо тих цінностей, які нас об’єднують. Охорона буде там і загальна повага до об’єктів буде лише в тому випадку, коли ми будемо поважати один одного. Не говорити про те, що хтось є патріотом, хтось є непатріотом, не роблячи, наприклад, у східних областях руками представників Західної України повалення будь-яких пам’яток, – зі взаємної поваги буде починатися наш розвиток. А що стосується суті цього проекту постанови, це не є законопроект, це з точки зору Регламенту, то хотів би зауважити, що під час голосування, шановний пане Голово, в тексті законопроекту ви проводите ці парламентські слухання в квітні 2018 року, а доручаєте Кабінету Міністрів України підготувати відповідні матеріали до Верховної Ради до 1 березня 2017 року. То, будь ласка, прийміть це до уваги, оскільки буде колізія в цьому проекті, це стосовно якості нашої законотворчої роботи. Дякую.
Колеги, зараз від "Народного фронту", так? Тарас Кремінь. Я просив би зараз зробити більш мобільним обговорення, щоб ми могли виходити на прийняття рішення. Якщо можна, пане Тарас, одну хвилину достатньо буде? І потім виступи від народних депутатів. Будь ласка, Кремінь, одна хвилина.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Шановні колеги, якщо говорити по суті, то по-справжньому варто підкреслити, що вся історія цивілізації поділяється на два періоди: доісторичний та історичний. Чим давніші пам’ятки культури будь-якого народу тим більша тяглість історії конкретної нації. Я хочу підкреслити, що в залежності від того, як ми ставимося до своїх пам’яток культури, яке ставлення до тих пам’яток культури, які знаходяться поза межами України, до тих документальних свідчень, які перебувають в бібліотеках інших країн світу, ми визначає тривалість існування нашої української держави. Я дуже радію з того, що в "Голосі України" два дні тому була фундаментальна стаття стосовно Бертинських анналів, які по суті, здовжують нашу історію України до 1180 років. Але важливо підкреслити, що нам треба дбати не тільки про матеріальну спадщину, але і про нематеріальну, про духовну спадщину. У нас є окремі галузі науки, які знищуються. І в цьому розумінні хочу підкреслити, що на межі.
30 секунд, будь ласка.
На межі зіткнення не тільки пам’ятки культури на Півдні України – це заповідник Ольвія, це Дикий Сад, це наші обсерваторії, це дерев’яні церкви. Але і в тому числі це кафедри, які займаються вивченням археології, які займаються археографією. Для відома скажу, що в Інституті літератури, який буде займатися підготовкою до ювілею Лесі Українки, збираються всі рукописи наших класиків. А за межами України немало тих об’єктів, які потребують нашої підтримки. Тому ці слухання проводити.
Дякую. Зараз дев’ять хвилин для виступів народних депутатів, по три хвилини. Я прошу провести на виступи від народних депутатів і після того переходимо до голосування через дев’ять хвилин. Прошу запрошувати депутатів в зал. Прошу записатись. Мусій, включіть мікрофон, будь ласка. Від трибуни, будь ласка.
Шановні народні депутати! Надзвичайно важливі парламентські слухання, які дійсно абсолютно на часі, їх треба було провести вже давним-давно. І тут позиція залу, я думаю, має бути абсолютно єдина, що такі парламентські слухання не тільки треба провести, а активно всім в парламентських слуханнях, депутатам, які дбають за Україну, дбають за нашу історичне минуле, взяти участь. Тепер щодо суті самого питання. Я вже у своєму запитання говорив про ту вакханалію, яка твориться з незрозумілою ситуацією в столиці України місті Києві. І ви знаєте, дуже багато громадських активісті неодноразово зверталися до київської міської влади щодо збереження занесення в реєстри пам’яток архітектури, знову виявлених пам’яток архітектури місцевого значення. Насправді, таке враження, що до сьогодні цілісного реєстру по функціонуванню Міністерства культури, по функціонуванню Кабінету Міністрів України, які б мали ввести ті реєстри, навіть реєстрів у нас відповідних немає. Тому одним із головних завдань буде цих парламентських слухань ввести конкретно абсолютно чіткий реєстр і правила внесення в реєстр об’єктів історичної і культурної спадщини оцих об’єктів. Окрім того, напевно, треба було б звернути увагу на нематеріальні активи української нації і України як такої. Це теж дуже важливий пласт, який до сьогодні, ну, Богу дякувати, петриківські малюнки чи Петриківський розпис внесений теж в спадок України. Ви знаєте, що є такий спадок України, як Трипільська культура і як Кам’яна Могила, які до сьогодні, на превеликий жаль, замовчують українською владою, і роблять вигляд, що, наприклад, їх немає. Замість того, щоб у нашому Мистецькому арсеналі, наприклад, побудувати Мекку майбутню українську, взявши там за основу і побудувавши музей Трипільської культури, куди б з’їжджався весь світ дивитися, то питання це не вирішується чомусь. І тут ще раз я хочу звернутися до міністра культури. Пане Євгене, ви знаєте, що є у нас такий академік Толочко, який до сьогоднішнього дня – людина, яка є відвертим українофобом, сповідує московські цінності. Як такий керівник може оберігати українську. в Інституті історії архітектури? Ну, люди добрі, напевно, потрібно вже давно було вжити якихось заходів, щоб такі одіозні українофоби, як Толочко, далі не знищували наші архіви в інститутах відповідних. Тому роботи дуже багато. І я думаю, що ці парламентські слухання повинні висвітлити не тільки проблеми, а намалювати абсолютно чіткі механізми, деякі з яких я запропонував для того, щоби ми не тільки зберегли Україну, а й примножили її у світовій культурі. Дякую всім. Слава Україні!
Дякую вам. Абдуллін передає слово для виступу Ігорю Луценкові. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні парламентарі! На жаль, на четвертому році нашої з вами каденції слід констатувати, що темпи нищення нашого історико-культурного спадку, особливо якщо це стосується міста Києва, не зменшилися ніяким чином, порівняно з темпами при Януковичі, при Ющенку і при Кучмі. Навпаки, вони пришвидшилися. Той правовий хаос і той правовий безлад, який зараз створено у правоохоронних органах, в судах, є просто ідеальним середовищем для того, щоб незаконні забудовники, несумлінні підприємці, які, на жаль, є на сьогодні нашими з вами колегами, наприклад, пан Микитась на сьогодні є нашим з вами колегою, наприклад, деякі інші, пан Кононенко також його бізнес-партнер. На сьогодні вони досить успішно продовжують справи своїх попередників, нищачи Київ системно. Ландшафтні пам’ятки, історичні пам’ятки, архітектурні пам’ятки тріщать під їхніми ударами. Тому хто, як не ми можемо їх примусити хоча б силою сорому, не кажучи вже про силу закону, припинити це нищення, яке набагато більш успішне, ніж те, що робить Путін на Донбасі сьогодні. На жаль, якщо ми назвемо будь-який район Києва, назвемо будь-які пам’ятки, на сьогодні вони є під загрозою. Андріївський узвіз. При Ахметові, при Януковичі ми захистили його чисто громадськими зусиллями. Зараз там продовжується в іншому місці величезна будівництво 30 метрів висотою. Що взагалі це відбувається? Так сам жоден суддя, котрий виносив неправосудні рішення і продовжує зараз, на жаль, виносити по незаконним забудовам, не був покараний. Давайте з вами створимо хоч один прецедент нашими з вами зусиллями. Немає, повторюю, жодного прецеденту повернення в комунальну власність цілісної пам’ятки за останніх три роки. Жодного разу попри те, що десятки з них вкрадені, десятки з них руйнуються, лежать в руїнах, горять. Ви пам’ятаєте, що декілька тижнів тому була пожежа поруч з нами буквально. Це також пам’ятка горіла. І, повірте, це також плани забудовників – забудувати Хрещатик, забудувати прилеглі вулиці, забудувати нас з вами і це наші з вами колеги. Жодного випадку повернення в комунальну власність чи державну власність пам’ятки, яка була неналежним чином експлуатована чи знищена, чи спалена, то, звісно, будь-хто буде приходити і будь-яким чином поводитися з пам’ятками. Тому, на жаль, ми дуже сильно з вами запізнилися за цією війною, за цією економічною кризою ми забули про головне, про наш спадок – ради чого ми воюємо, ради чого ми живемо. Ще 3 хвилини є? Нема, так. Тому, будь ласка, давайте не ховати голову в пісок. Повторюся, Микитась, Кононенко і інші наші колеги, вони з нами сидять. Давайте їх також запросимо і попитаємо: яким чином так відбувається? Дякую за увагу.
Колеги, зараз заключний виступ, через 3 хвилини відбудеться голосування, і я переконливо прошу всіх голів фракцій запросити депутатів в зал. Прошу Апарат Верховної Ради запросити депутатів в зал, через 3-4 хвилини відбудеться голосування. Заключний виступ, будь ласка, пані Кужель.
Шановні колеги, в сладкую бочку меду, як всі розповідали як ми всі любимо українську спадщину, я хочу сказати, що, може, комусь це не сподобається, але ці парламентські слушания нічого не вирішать. Ми з вами, кожен комітет проводить парламентські слухання, приймаємо потім рішення парламентських слухань, а віз і нині там. Я думаю, що пора парламентським комітетам дуже серйозно виконувати свою функцію в частині контролю органів державної влади за невиконання законів, які ми приймаємо. Можу привести приклад, Закон о ліцензуванні не виконаний був урядом 2,5 роки, по цей час до кінця невиконаний. І тому ті парламентські слухання, знаєте, то забаганка для депутатів. Скажіть мені, будь ласка, хто пам’ятає в Закарпатті башти? Я, будучи заступником міністра будівництва, проїжджала по них. Та держава не вкладає туди гроші, вони рушаться, ви киваєте на бізнес. Подивіться як в Чехії зробили, відновили, зробили там серйозні сьогодні нічні всякі виступи і збирають на цьому гроші. Візьміть заповідник Софіївський, скільки голова цього заповідника відновлює, по копійці збирає, а його все время с тої сторони відкусують щось побудувати. Рядом з нами - ви кожен день проїжджаєте, - Національний художній музей України. Соромно! Останній раз збирали гроші американці, я була там, ми здавали гроші як на благодійність. А держава де? Унікальний музей в центрі країни розвалюється. Ви знаєте, що картини, які там є, вони в більшості прийдуть до непригодності, бо там умов нема. А скільки покрали цих картин, которые можна знайти у депутатів! І тому ваші парламентські слушания – це гарно, але займайтесь кожен в комітеті контролем.
Дякую вам. Ще одна хвилина залишається. І тому, вибачте, не 3 хвилини, а 1 хвилина, Ірина Подоляк. Це остання хвилина залишається в обговоренні. І прошу заходити в зал, займати робочі місця.
Шановні друзі, безсумнівно, парламентські слухання потрібні, хоч я погоджуюся з колегою, яка говорила нам про те, що ми повинні думати, щоб результати парламентських слухань були більш ефективними. На моє глибоке переконання, усі історичні міста, так ми їх називаємо, - це міста, які мають велике ядро історичного спадку, архітектурного в першу чергу, - мусять розробити, або держава мусить допомоги їм розробити, інтегровану концепцію розвитку, власне, історичних міст, тому що міста – це не музеї. Будівлі руйнуються, нові будівлі будуються, люди живуть, розвиваються. Безсумнівно, важливим є діяльність правоохоронних органів, тому що теж мушу погодитись зі своєю колегою, що 60 відсотків цих проблем можна було б вирішити, якби правоохоронна система працювала, якби суди, перепрошую, не продавались. Одну річ лише хочу зазначити в присутності міністра культури: щодо реєстрів і щодо занесення нових об’єктів у реєстри, і щодо війни. У місті Маріуполь дотепер ще існують мозаїки.
30 секунд.
У Маріуполі дотепер ще, на щастя, існують мозаїки Алли Горської. Це видатна українська мисткиня, її мозаїки є безцінними. І вже з 2015 року, коли перший раз комітетом їздили до Маріуполя, ми просили місцеві органи влади звернутися до Мінкульту, щоб занесли їх в реєстр. Чи вони не звернулися, чи зміни в Мінкульті відбулися, але, на превеликий жаль, ці мозаїки.
Дякую. Отже, колеги, заключне слово, міністр культури Євген Нищук, 1 хвилина. Одну хвилину, будь ласка. І переходимо до прийняття рішення.
Я дуже дякую, я, в принципі, вже висловлювався. Справді це те, про що ми давно мріяли, тому що ми зіткнулися з цією великою проблемою, тією ситуацією, яка є в наших історичних ареалах. І саме вироблення чіткого закону, де би були, не кивали на якісь дозвільні документи того чи іншого органу, а була б конкретна кримінальна відповідальність правоохоронних органів за нищення історичної спадщини і наших будівель. Але однозначно, що ці питання дадуть багато речей і вироблення якогось конкретного рішення. Можливо, я би хотів, щоб це раніше було, але на парламентських слуханнях це дійсно добрий майданчик, коли ми це можемо зробити. Тим більше, що справді ми саме готували документи по оголошенню року культурної спадщини цього року, і це рік культурної спадщини в Європі. Тому нам треба всім парламентом і всіма можливими способами дійсно бути повністю інтегрованими в той процес захисту світової національної спадщини, яка є.
Дякую дуже вам. Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. Я прошу зайняти місця, колеги. Прошу повернутись в зал, щойно двоє депутатів вийшло, зайдіть в зал. І я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань про охорону культурної спадщини на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні" з правками, які озвучив під стенограму голова комітету Княжицький Микола Леонідович. З приводу дати, це те, на чому наголошував представник Долженков, з цією правкою, з уточненням дати, 7294 за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[16:51:50]] За-205 Не встигли. Я зараз на повернення, я бачу, я поставлю на повернення і прошу всіх зайти в зал, колеги. Прошу показати по фракціям. Отже, прошу змобілізуватись. Зараз я поставлю на повернення. Прошу всіх зайняти свої місця. Прошу Секретаріат Верховної Ради запросити депутатів, хто в кулуарах, зайти в зал. І, колеги, я ставлю пропозицію повернутись до проекту Постанови про проведення парламентських слухань 7294. Будь ласка, уважно, кожен голос прошу проголосувати за повернення. Голосуємо. Зі зміною дати, як це і було зазначено головою комітету. [[16:52:57]] За-209 Колеги, давайте ми запросимо всіх в зал. Я прошу, колеги. Я бачу, заходять в зал. Прошу всіх зайти в зал, зайняти місця. Голів фракцій прошу змобілізувати депутатів. Я зараз прошу показати на табло голосування. Я не розумію, які можуть бути розбіжності в питанні, я бачу, в питанні культури. Це зал має одностайно проголосувати. Добре. Я 30 секунд почекаю. Отже, по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 80, "Народний фронт" – 61, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 18, Радикальна партія – 12, "Батьківщина" – 9, "Воля народу" – 3, Партія "Відродження" – 3. Будь ласка, заходимо. Передзвоніть, запросить, хто є близько і поруч. Підходять народні депутати. Отже, я нагадую: я спочатку поставлю на повернення, а потім вже поставлю. Прошу. Отже, займіть робочі місця. Так, заходять. Всі на робочих місцях. І я ставлю перше голосування – повернутись до проекту Постанови про парламентські слухання про охорону культурної спадщини. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, одностайно і уважно голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[16:55:06]] За-223 Всього 3 голоси. Колеги, 3 голоси. Я прошу. Колеги, 3 голоси. Не встигли. Будь ласка, бачу. Будь ласка, заходіть. Я бачу. Запросіть, колеги. Будь ласка. [[Шум у залі]] Отже, підійшли. Не виходьте, будь ласка, зараз. Я дуже прошу, не виходити. Я прошу залишатися на місцях. І, колеги, справді прошу підтримати. Це неправильно, коли ми по постановах, по яких є загальна підтримка у залі, із-за політичних певних моментів намагаємось їх провалити. Це неправильно. Це неповага до українського парламенту і неповага до комітету, який готував це рішення. Будь ласка, візьміть кожен участь у голосуванні. Я прошу всіх приготуватись. І я прошу проголосувати за повернення до голосування за проект Постанови 7294 про парламентські слухання про охорону культурної спадщини. Прошу зайняти робочі місця і взяти участь в голосуванні. Всі, так? Ярослав? Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Будь ласка, кожен голос дуже уважно. Ярослав, голосуємо. Прошу підтримати, за повернення. [[16:56:56]] За-228 Ми повернулись. Тепер уважно, колеги. Ні, тепер я ставлю постанову 7294 за основу і в цілому з правкою, яку озвучив голова комітету стосовно дати з трибуни Верховної Ради. Колеги, уважно! Прошу проголосувати і прошу підтримати. Не виходіть з залу, будь ласка! Не виходіть з залу, я вас прошу! Голосуємо! Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо! [[16:57:36]] За-232 Рішення прийнято. Колеги, є ще дві постанови про парламентські слухання. Давайте ми їх коротко розглянемо і приймемо колеги. Коротко. Отже, я буду зачитувати. Наступна в нас стоїть в порядку денному проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Національна інноваційна система: стан та законодавче забезпечення розвитку" (7399). Я прошу підтримати розгляд її за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Не виходьте з залу! Прошу підтримати. [[16:58:17]] За-198 Рішення прийнято. Одна хвилина, Співаковський. Можете с місця. Будь ласка. Колеги, можемо голосувати? Голосуємо? Добре. Голосуємо, колеги. Будь ласка, голосуємо, колеги. Голосування 30 секунд.
Голосуємо. Прошу підтримати.
Отже, прошу зайняти робочі місця і прошу взяти участь в голосуванні. Отже, проект Постанови 7399. Прошу підтримати за основу і в цілому проект Постанови про парламентські слухання. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Підтримаємо освіту. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:59:17]] За-219 Кілька людей я бачу. Я прошу зайняти робочі місця, колеги. Отже, прошу зайняти робочі місця. І я ще раз ставлю на голосування проект Постанови 7399 за основу і в цілому. Прошу кожного зайняти робоче місце і прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. Кожен голос. Уважно! [[17:00:01]] За-227 Рішення прийнято. Наступна в нас постанова. Проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (7525). Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:00:37]] За-199 Отже, запрошую до слова голову комітету, 1 хвилину. Отже, голосуємо, так? Колеги, парламентські слухання: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (7525). Отже, прошу проголосувати. Прошу підтримати за основу і в цілому. Прошу підтримати, колеги. Прошу голосувати. Рейтингове голосування за підтримку, рейтингове, прошу підтримати, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:01:31]] За-215 Колеги, увага, ситуація дуже проста. Зараз ми ввійдемо в довге обговорення, потім мені доведеться знову 10 хвилин безкінечно скликати депутатів в зал, я думаю, це нікому не робить честі. Отже, колеги, зараз я ще раз поставлю рейтингове голосування, якщо не буде в рейтинговому голосуванні, ввійдемо в обговорення. Я ще раз ставлю рейтингове голосування на предмет підтримки проекту Постанови 7525. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги, кожен голос має значення, прошу підтримати. [[17:02:28]] За-206 Входимо в обговорення, колеги. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення Денісову Людмилу Леонтіївну. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Верховна Рада України щороку в Законі "Про Державний бюджет України" затверджує прожитковий мінімум, який є основою для формування системи соціальних стандартів і гарантій, зокрема, розмірів мінімальної заробітної плати, мінімальної пенсії за віком, державних соціальних допомог і інших соціальних виплат. Тобто саме ми, народні депутати, і на нас лежить вся відповідальність за той рівень життя, який матимуть громадяни нашої країни на майбутній рік. В той же час, прийняттю цього рішення передує процес формування прожиткового мінімуму Кабінетом Міністрів України після проведення на принципах соціального партнерства науково-громадської експертизи наборів продуктів харчування непродовольчих товарів і послуг. Величина прожиткового мінімуму визначається, виходячи із затверджених розмірів прожиткового мінімуму на поточний рік із врахуванням показників прогнозного індексу споживчих цін на наступний рік. Проте впродовж року нерідко спостерігається погіршення прогнозу інфляції, яке, на жаль, ніяк не відображається на розмірі вже затвердженого прожиткового мінімуму, оскільки відповідний перерахунок його показників не проводиться. Тому, на ваш розгляд пропонується підтримати комітетське рішення щодо проведення парламентських слухань про визначення прожиткового мінімуму, який буде про її проблеми проводиться 23 травня 2018 року. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Від Радикальної партії, Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Як неодноразово наполягає наша команда, ключова проблема України – це бідність. Коли люди бідні, неможливо, щоб була щаслива країна, неможливо подолати корупцію, неможливо бути сильною країною. Тому ключове для розвитку країни – це подолання бідності. Що пропонує наша команда? І вимагаємо від влади інструменти, кроки для подолання бідності. Ви пропонуєте обговорювати на парламентських слуханнях прожитковий мінімум, а я пропоную не обговорювати, а вирішувати проблеми підвищення доходів українців, підвищення зарплат, підвищення пенсій. Мінімальна заплата, яку сьогодні отримує більше 2 мільйонів людей, вона сьогодні 3 тисячі 700 гривень. Але це абсолютно мізерна зарплата, зважаючи на той рівень цін на продукти харчування, на ліки, на комунальні послуги тощо. Тому команда Радикальної партії вимагає від уряду за результатами перегляду бюджету в першому кварталі нинішнього року підняти мінімальну зарплату і встановити її на рівні 5,5 тисяч гривень на місяць. Це дасть можливість підняти і середню зарплату по країні, і це дасть можливість долати бідність. Тепер щодо пенсій. Провели пенсійну реформу, але мільйони людей в селі, колишні колгоспники, які мають великий трудовий стаж, але малу оплату праці чи трудодні навіть, за галочки працювали, у них мізерні пенсії. Ми вимагаємо підняти пенсії для колишніх колгоспників, працівників сільськогосподарського виробництва для того, щоб ця пенсія була справедливою, залежно від їхньої роботи, яку вони все життя пропрацювали в селі. І тому ключове для подолання бідності – це захист національного виробництва, це підвищення зарплат, підвищення пенсій для українських людей, підвищення доходів українців. Оце буде справжнє подолання бідності. Усе інше – розмови, щоб залишити Україну назавжди бідною і залежною.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" Різаненко Павло Олександрович.
Прошу передати слово Капліну.
Сергій Каплін, голова Соціалістичної партії. Ми протягом 27 років провели десятки, якщо не сотні обговорень на цю тему. І скажіть, будь ласка, чи змінилося життя простих пересічних громадян? [[Шум у залі]] Воно не змінилося, тільки підвищується інфляція.
Шановні колеги, я прошу в залі тишу. Шановні колеги. Шановні колеги, ви всі пам’ятаєте, що це парламент Верховної Ради?
через таку ганебну, жахливу політику, яку проводить.
Шановні колеги, наступний виступаючий від "Опозиційного блоку". Будь ласка, Ігор Шурма. Зараз я дам завершити. Просто я дуже прошу. Колеги! Колеги, я вам так скажу: для дітей поганий приклад і аліменти не платити, і отак от кричати на весь зал, як ви це зараз робите. Тому давайте всі. [[Шум у залі]] Хай верне, а ви хай себе поводьте. [[Шум у залі]] У нас в Регламенті такого немає. Я вас дуже прошу. шановні колеги, ну, припиніть цей балаган. Будь ласка! Припиніть балаган, я дуже прошу. Будь ласка, пану Шурмі я включаю мікрофон.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я вам там всім "гудящим" зліва попросив би замовкнути! Я звертаюсь до вас тільки з одним. Сьогодні Головою Верховної Ради є ваш представник. Ви всі дограєтесь, що стенограма ведення Голови, якого ви, коаліція, представила, попаде в Європарламент, щоб вам був стид! І вас туди ніхто не прийме, дикунів, які не дають вести парламент. Ви навчіться якоїсь елементарної культури! Мало того, що у вас коаліції нема, то вас ще він збирається через 5 хвилин шукати! Ви ліпше в залі сидіть, а то ви людей дурите, а самі на роботу не ходите! І нагадаю вам, що у вас робота з 4-ї до 6-ї вечора. І дальше. не гавкайте, бо ви не пси біля будки, а депутати Верховної Ради!
Будь ласка, без таких слів.
А тепер що стосується суті проблеми. Значить, дивіться, ми говоримо про пріоритетність порушених питань, це є нагальне питання тарифів. А я вам скажу, що ваш Прем’єр-міністр Гройсман, перебуваючи тільки що у Львові, сказав, що я негайно внесу в зал кандидатуру Уляни Супрун, якщо тільки коаліція її погодить. Не шуміть! Вийдіть в кулуари, погодьте Супрун і внесіть негайно на розгляд Постанову 5642 про визнання роботи Супрун задовільною або незадовільною. А що ви створюєте балаган? У вас сьогодні є більшість – завтра у вас її не буде. Так ви собі уявіть, як ви себе будете вести! Я закликаю всіх до культури. І ще раз вам кажу: у вас є більшість 226 голосів – продемонструйте! Тихенько, без паніки, без хамства проголосуйте, якщо вас цікавлять тарифи. Тарифи – це є вимога МВФ. Хочете піднімати тарифи – піднімайте, ну, будь ласка, не створюйте ганьбу парламенту України.
Дякую. Шановні колеги, таке враження, що в нас частину парламенту на сніданок поїхала, а іншу не годували сьогодні, бо ви щось до вечора, ну, зовсім всі злі стали. Я дуже прошу пам’ятайте про те, що це парламент України, давайте демонструвати. Шановний пане Каплін, я з вами на ви, я вас дуже прошу. Зараз у нас за списком іде пан Данченко. Потім я вам дам вашу хвилину, сядьте, будь ласка.
[[Не чути]]
Шановний пане Ляшко, ви сьогодні снідали? Будьте добрі. А ви не вживайте ненормовану тут лексику. Будь ласка, пан Данченко. Вам репліки чого брати.
Шановні колеги, безумовно, підтримуючи ініціативи по парламентським слуханням, це дуже важливо, але я хочу зазначити, що прожитковий мінімум не формується за рахунок парламентських слухань. Прожитковий мінімум – це є похідною від грамотної економічної політики. Дуже важливим є створити інвестиційну стратегію розвитку держави, якої, на жаль, у нас зараз немає, і тільки потім вже дивитися який реальний буде прожитковий мінімум. Тому, в першу чергу, потрібно створити інвестиційну стратегію розвитку держави, визначити пріоритетні галузі економіки, які потрібно розвивати. Ще хочу сказати, що для того, щоб був правильний прожитковий мінімум, який би задовольняв всіх громадян нашої держави, потрібно вже давно переходити від сировинної моделі економіки до цифрової економіки. А результати парламентських слухань потрібно, звичайно, підтримувати. Але ще раз хочу сказати, пріоритетом повинно стати розробка інвестиційної стратегії розвитку держави. Дякую.
Дякую. Одна хвилина, будь ласка, яку не дали договорити пану Капліну. Я прошу залу коректно, потім підійдете, скажете все, що думаєте про аліменти, але, хвилина, у нас зараз обговорюється прожитковий мінімум. Будь ласка.
Перше, що стосується нашого колеги, який тільки що дорікав мені, що начебто я не сплачую аліменти. [[Шум в залі]] Ось витяг із державного реєстру, де чітко зазначено, що жодного боргу за будь-які там аліменти і боргу перед дітьми Каплін Сергій не має. Це була афера Авакова і Петренка, які сфальшували державний реєстр. І я їх затягаю по судах. Це перше. Друге. Шановний пане Олеже, очільник однієї з фракцій, я можу ще тебе удочерити і прогодувати. Саме удочерити, бо ти не мужик, а баба, яка.
Крапка, все! Виключіть мікрофон, будь ласка. Припиніть перетворювати Верховну Раду України на дитячий садок, добре? Поводьтесь так, щоб вашим дітям за вас не було соромно, донькам і синам. І не тільки аліменти, пане Олеже, а і поведінка теж. [[Шум у залі]] Будь ласка, шановні колеги, чи всі обговорили? Пані Кужель, прошу вас до трибуни. І виступіть з цієї постанови. Прошу. Колеги, виступає наша колежанка, я прошу. Пане Олеже! Пане Олеже! Шановний пане Олеже! Подивіться, будь ласка, на трибуну і вислухайте нашу колежанку. Уважно!
Шановні друзі, ще Наполеон говорил: "Только великие люди учатся на чужих ошибках, а все остальные – на своих". Сколько еще надо созывов Верховной Рады, чтобы посмотреть, яким чином в кожній країні розраховується прожитковий мінімум. Всі країни пройшли цей путь. Подивіться, будь ласка, в більшості країн прожитковий мінімум прив’язаний до мінімальної заробітної плати. Уберіть цей позорний, 17 гривень, неоподаткований мінімум в країні, де 60 відсотків за межею бідності. А до пана Парубія хочу нагадати: ще 22 травня 2015 року Юлія Тимошенко і фракція "Батьківщина" зареєструвала Постанову № 2703 про заходи щодо оновлення наборів продуктів та наборів непродовольчих товарів і послуг для визначення прожиткового мінімуму. І тому, будь ласка, виносьте на розгляд проекти опозиції і не створюйте додаткові.
30 секунд завершити. Виступ зрозумілий. Колеги, якщо не враховувати певні емоційні моменти, то всі виступаючі підкреслили, що це важлива постанова про важливі слухання, до якої, я думаю, долучаться всі фракції парламенту, відносно формування прожиткового мінімуму в Україні. Очевидно, що це проблематика соціальна, яка турбує мільйони українців. Я дуже прошу повертатися всіх до сесійної зали і долучитися до голосування. Шановні колеги, за хвилину відбудуться голосування. Будь ласка, повертайтеся до сесійної зали і давайте підтримаємо голосуванням постанову про проведення відповідних парламентських слухань, які комітет профільний пропонує провести 23 травня 18 року. І у нас залишається ще година роботи, давайте ми також коректно ставитися одне до одного і обговорювати законопроекти, а не одне одного. Добре? Колеги, зараз ми чекаємо, доки всі депутати парламенту повернуться до сесійної зали, які присутні на цей момент в приміщенні парламенту, і будемо голосувати. Так. Шановний пане голово шановної фракції, давайте моралізмом ми займемося кожен сам з собою і зі своїми фракціями по всім пунктам. Колеги, будь ласка, я прошу сідати на місця, займати робочі місця. Зараз відбудеться голосування. Так, шановний пане голово фракції радикальної, не так радикально, будь ласка, добре? Не так радикально кричіть, бо вже в усіх. Давайте, будь ласка, я прошу, колеги, займайте робочі місця. І зараз відбудеться голосування за проект постанови.
Отже, прошу зайти в зал, не виходити, а зайти. Знайшли хід, як втікати з залу. Будь ласка, прошу приготуватись до голосування. Прошу зайняти робочі місця. Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. І я ставлю на голосування. Проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (№ 7525) ставиться на голосування за основу і в цілому. Прошу всіх зайняти робочі місця і взяти участь в голосуванні. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:19:32]] За-195 Я ще раз поставлю. Я прошу зайти всіх в зал. Я поставлю на повернення. Будь ласка, зайдіть в зал, займіть робочі місця. Отже, колеги, я прошу приготуватись до голосування. Прошу Секретаріат Верховної Ради, запросіть, хто є в кулуарах, в зал. Колонами, колонами депутати заходять. Скоро не буде місць для усіх депутатів у залі. Отже, прошу приготуватись. Зараз я поставлю спочатку на повернення, а потім. Хоча це постанова, вона не потребує на повернення ставити. Я можу ставити її відразу. Без повернення, я просто ще раз її поставлю, Регламент дозволяє постанови ставити по кілька раз. Отже, ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (№ 7525). Прошу, колеги, всіх підтримати. Якщо будуть голоси, я потім поставлю ваше. по Рахунковій комісії на повернення. Давайте зараз проголосуємо. Прошу зараз, прошу всіх проголосувати і підтримати. Парламентські слухання, 7525. Голосуємо. Голосуємо за основу і в цілому. Прошу проголосувати. [[17:21:41]] За-203 А чому ви не голосуєте, колеги? Чому у вас утримуються? У вас хтось утримався. [[Шум у залі]] Отже, колеги, як бути нам? Я ще третій раз поставлю. Прошу. Якщо не буде достатньої кількості голосів, мені доведеться постанову відхилити. Будь ласка, заходіть у зал. Прошу приготуватись до голосування. Отже, я ставлю проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (7525) за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! Прошу підтримати. Голосуємо, колеги, кожен голос має значення. Голосуємо. [[17:23:07]] За-211 На жаль, пі цю постанову немає голосів, вона відхилена. Але, колеги, наступне питання є надзвичайно важливо соціальне. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України. Ні, вибачте, це наступний, не той стоїть закон. та щодо забезпечення прикордонної безпеки держави. І в нас є проект Закону наступний: про внесення змін до Кримінального кодексу України (щодо встановлення кримінальної відповідальності за сприяння вчиненню самогубства). Він стоїть наступний, колеги. Але, щоб не поставити його під ризик, я проведу перед тим рейтингове голосування. Я прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні з приводу підтримки проекту Закону щодо встановлення кримінальної відповідальності за сприяння вчиненню самогубства. Я прошу проголосувати і взяти участь в рейтинговому голосуванні. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Рейтингове голосування. Голосуємо! [[17:24:29]] За-224 Є підтримка, колеги, це рейтингове, входимо в закон. І я прошу всіх, тут дуже мало поправок, колеги, дуже мало поправок, і тому я прошу усіх залишатись на своїх місцях. Ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо встановлення кримінальної відповідальності за сприяння вчиненню самогубства (4088). І я запрошую до доповіді Паламарчука, представника Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановні колеги, шановний головуючий! Комітет на своєму засіданні 21 червня 2017 року розглянув порівняльну таблицю, підготовлену до другого читання, проекту Закону України про внесення змін до Кримінального кодексу України (щодо встановлення кримінальної відповідальності за сприяння вчиненню самогубства) (реєстраційний номер 4088). Нагадую, що законопроект був прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 24 травня 2017 року. Проектом пропонується встановлення кримінальної відповідальності за будь-яке сприяння особі у вчиненні нею самогубства чи спроби самогубства. До законопроекту надійшло 12 пропозицій, 2 поправки враховані комітетом повністю, 4 поправки враховані частково, 6 відхилено. Це пропозиції номер 1, 2, 7, 8, 9, 10. Загалом врахованими пропозиціями виправляються недоліки законопроекту в частині термінології. А також відповідна норма статті 120 Кримінального кодексу доповнюється такими об’єктивними ознаками злочину, як схилення до самогубства, а також інших дій, що сприяють вчиненню самогубства. Водночас пропонуємо підтримати пропозицію про те, що з огляду на характер запропонованих проектом змін до Кримінального кодексу акти міністерств та інших центральних органів виконавчої влади не потребуватимуть перегляду та приведення у відповідність із законом. У зв’язку з цим пропонується виключити статтю 2 розділу ІІ "Прикінцеві положення". Прошу підтримати пропозицію комітету під № 13. Порівняльна таблиця вам роздана, обґрунтування щодо відхилення поправок в ній наведено. Пропоную піти по поправкам і прийняти рішення, рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Дякую вам. Отже, я зачитаю правки швидко і прошу всіх заходити в зал. Правок всього чотири, якщо я не помиляюся. 1-а. Не наполягає. 3-я. Не наполягає. 7-а. Не наполягає. 9-а. Наполягає. І це буде остання правка. Я даю автору 9 правки Левченку слово. І прошу всіх заходити в зал, і займати робочі місця. Будь ласка.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Справа в тому, що в тому вигляді, як цей законопроект прописаний, залишається безкарним вмовляння до вчинення самогубства. І це насправді велика проблема, оскільки такі дії, згідно тексту закону, залишаються безкарними, а сприяння вчиненню самогубства не може вважатися вмовлянням, на жаль. Сьогодні з розвитком мережі Інтернет вмовляння до вчинення самогубства набувають широкого поширення. Злочинці отримали більше можливостей впливати на потенційних жертв, особливо дітей, у яких психіка не сформована та які довіряють оточенню. Таким чином існує обґрунтований ризик дій, які полягають у вмовлянні до вчинення самогубства, а тому їх варто криміналізувати. Я нагадую всім присутнім, як нещодавно, яка була величезна проблема у цих таких цілих спільнот у соціальних мережах, якщо не помиляюся, називалася "Синій кит", які вмовляли дітей, власне кажучи, до вчинення самогубства. Так от цей варіант законопроекту, який ви пропонуєте, хоча законопроект правильний, але саме цей момент не криміналізує і це проблема – це треба додати, обов’язково. Дякую.
Дякую вам. Я ставлю на голосування правку 9, комітет її відхилив, хто її підтримує, прошу голосувати. [[17:28:46]] За-158 Рішення не прийнято. Ні, колеги, ще є десята правка – це, справді, вже останнє, Яценко, будь ласка, коротко, якщо можна. Коротко. І прошу всіх заходити в зал.
Шановні колеги! Я просив би повернутись до правки номер 4. Там, на мою думку, є не точність, в принципі там замість "замах на самогубство", на мою думку, треба написати було б "спроба на самогубство". А так взагалі закон правильний, хочу сказати, що дійсно це набуло дуже широких форм в Інтернеті і в соцсєтях, і багато прикладів є. Навіть у мене на окрузі, в Умані, коли людей доводять до самогубства. Тому хотілось би все ж ,таки щоб ми його зараз підтримали. Дякую.
Дякую. Вона врахована. Будь ласка, Паламарчук, поясніть. Врахована ця правка. Включіть мікрофон, президії.
Ця правка врахована. В частині заміни "спроби" на "замах". І ця правка врахована.
Отже, обговорення завершено. Переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, прошу всіх зайняти робочі місця, зайти в зал. Прошу всіх приготуватись до голосування і уважно взяти участь в голосуванні. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України (щодо встановлення кримінальної відповідальності за сприяння вчиненню самогубства) (№ 4088) в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:30:49]] За-229 Закон прийнятий. Колеги, тепер я хотів би з вами порадитися. У нас ще є. просять перенести два законопроекти. Один з них – це велике прохання, послухайте уважно, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розвитку виробництва терруарних вин та натуральних медових напоїв. Це загальна підтримка всього залу по тому закону. Колеги, я прошу хто підтримує. Ні, не ставити? Так. Добре. Номер 6693. Колеги, я шукаю ті законопроекти, які мають загальну підтримку, які мають загальну підтримку. Так, давайте хто за те, щоб його зараз поставити. Якщо є голоси – входимо, немає – не входимо. Отже, цей підтримують усі фракції. Хто за те, щоб перенести розгляд Закону 6693прошу проголосувати хто за це. Прошу підтримати. Мене інформують, що всі фракції підтримують. 6693. Якщо справді буде загальна підтримка, я його поставлю, якщо буде загальне розуміння. [[17:32:05]] За-192 Ні, немає консолідації залу під нього. Отже, наступний. Колеги, увага! Наступний є Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції". Це № 4023а. Він через кілька є у порядку денному. Мені теж доповідає Апарат, що всі фракції його підтримують. Я шукаю ті законопроекти, колеги, в яких є тотальна загальна підтримка в залі. Отже, хто за те, щоб ми перенесли законопроект 4023а, прошу проголосувати. У порядку денному ближче. [[17:33:11]] За-163 Дякую. Отже, нема голосів на перенесення. Наступний в нас у порядку денному. наступний є у порядку денному Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо забезпечення прикордонної безпеки держави. Але я спочатку поставлю на рейтингове голосування. Отже я ставлю на рейтингове голосування наступний Проект закону, який стоїть у порядку денному, 5442 про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України. Рейтингове голосування. Хто підтримує, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[17:34:15]] За-193 Рейтингове голосування демонструє. Я думаю, що можемо входити. Я бачу, підтримують усі фракції в парламенті. І я запрошую до доповіді Паламарчука від Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Отже, це законопроект, який усі підтримують, який наступний є в порядку денному. Прошу доповідати.
Шановний Голово, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується надати порівняльну таблицю, підготовлену до другого читання до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прикордонної безпеки держави (реєстраційний номер 5442). Цей законопроект спрямований на протидію Державною прикордонною службою правопорушенням, які вчиняються як на Державному кордоні України, так і в межах тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та непідконтрольних районів Донецької і Луганської областей. До законопроекту надійшло 70 пропозицій та поправок від народних депутатів, з яких 45 комітетом пропонується врахувати, включаючи врахувати частково та врахувати редакційно, та 25 поправок відхилити. Обґрунтування відхилених поправок наведено в порівняльній таблиці. Окремо під стенограму з метою усунення неточностей, зазначених в зауваженнях Головного юридичного управління, пропоную внести до пункту 1 Розділу І законопроекту такі технічно-юридичні правки. Щодо формування диспозицій частини 1 статті 204.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме в абзаці 3 пункту 5 розділу І законопроекту слова "чи такого" замінити слова "чи таких". Друге. У пункті 11 після слова "виявлення" доповнити словами "особи, яка вчинила". За наслідками обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект реєстраційний номер 5442 у другому читанні і в цілому як закон. Тому пропоную Верховній Раді України підтримати рішення комітету з даного питання. Дякую за увагу.
Дякую вам. Переходимо до правок. 7 правка. Не наполягає автор. 8-а. Не наполягає. 9-а. Не наполягає. 10-а. Не наполягає. 12-а, Левченко. Наполягає. Включіть мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Законопроект пропонує встановити, що перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів, або з використанням підробленого документа, чи такого, що містить недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів є адміністративним правопорушенням. Справа в тому, що таким чином, як воно зараз формулюється, розділяється питання підробленого документа та документа, який містить недостовірні відомості, тобто це два різних поняття прописується. Це неправильно, тому що, якщо ми прописуємо адміністративне правопорушення за недостовірні відомості самі по собі, без підробки, ми відкидаємо ту можливість, коли людині без її відома прописали в документі недостовірні відомості. Відповідно треба прописати, що недостовірні відомості в цьому контексті можуть стосуватися лише саме свідомо підробленого документа, а не так, як тут прописано: або підроблений, або недостовірні відомості. Тому що ви можете таким чином покарати людей, які вписали недостовірні відомості без їхнього відома. І це неправильно.
Дякую вам. Отже, це є правка номер. Нагадайте, пане Юрій. 12 правка. Комітет її відхилив. Я ставлю на голосування 12 правку, яку відхилив комітет, але Юрій Левченко наполягає на її голосуванні. Хто її підтримує, я прошу проголосувати, будь ласка. [[17:38:35]] За-104 Рішення не прийняте. Наступна правка 13. Олена Шкрум наполягає. Пані Олена. [[Шум у залі]] 13 правка.
Доброго дня. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, єдине, що я б хотіла не лише по цій поправці сказати. наскільки я знаю, на засіданні комітету і на засіданні робочої групи Державна прикордонслужба просила внести ще одну поправку з голосу. Я можу її зараз зауважити, зачитати, але оскільки це не відповідає Регламенту, я просто хотіла б запитати, чи враховані ці поправки Держприкордонслужби. Тому що там серйозно відпрацьовувався в комітеті законопроект, і вони зверталися з однією-єдиною поправкою, яка мала їм дати можливість стягувати штрафи на місці виявлення адмінпорушень через безготівкові термінали. І аналогічні повноваження вже зараз мають представники Нацполіції. Оце та річ, яку, якщо за можливості, я б хотіла або запитати у представника, у виступаючого від комітету, або просто зауважити те, що мене уповноважили сказати Держприкордонслужба. Дуже дякую.
Будь ласка, прокоментуйте.
Звичайно, це дуже важливий законопроект. І ми обговорювали і на комітеті, але ми її не врахували. Чому? Зараз скажу. Даже не розумію, чому, але ми її не врахували. Хоча ми її обговорювали, поправка, дійсно, дуже важлива.
Дякую вам. Отже, я ставлю на голосування правку номер 13 народного депутата Шкрум. Комітет її відхилив. Але автор наполягає на голосуванні. Хто її підтримує, прошу проголосувати. [[17:40:40]] За-112 Рішення не прийнято. Наступна правка, прошу. 18-а, Шкрум. Включіть мікрофон, будь ласка, Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, насправді я хотіла б подякувати комітету за плідну роботу, яку вони проводили по поправкам. Мої поправки стосувалися в тому числі технічного характеру щодо того, щоб поліпшити можливість для Державної прикордонслужби виявляти адмінпорушення, стягувати адмінпорушення. Ну, і взагалі спростити процедуру сплати штрафів, зробити її більш зручною для платників. Але, оскільки знову ж таки ми потім спілкувалися з Державною прикордонслужбою, вони пояснили обґрунтованість врахування-неврахування кожної моєї поправки, тому по цій поправці я не наполягаю на голосуванні. Дякую.
Дякую. Будете коментувати? Коментувати будете?
Я просто думаю, що треба поставити її на підтвердження, оскільки вона наполягає, і проголосувати за неї.
Отже, щоб я правильно зрозумів, пані Олено, ви наполягаєте на підтвердженні 9-ї? Так. І 18-а. То я проведу два окремих голосування, так? Я ставлю на підтвердження 9 правку, яку комітет підтримав, 9 правку. А, ні, вона відхилена є. 9-а – відхилена. Хто підтримує 9 правку, прошу проголосувати. [[17:42:47]] За-122 Рішення не прийнято. Наполягає автор, щоб 18-у ми теж поставили на голосування поправку. 18 правку я ставлю на. 18 правку комітет відхилив, але автор наполягає на голосуванні. Прошу визначатись шляхом голосування, будь ласка. [[17:43:52]] За-112 Рішення не прийнято. 21-а, Гуляєв. Не наполягає. 22-а, Шкрум. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, я б хотіла просто підкреслити чого стосується цей закон в тому числі. Ну, надзвичайно важливий закон, насправді, щодо заходів, які вживаються уповноваженими органами по протидії нелегальній міграції на державному кордоні. І у ГНЕУ були суттєві зауваження, які в тому числі я намагалася відобразити в своїх правках. Тому прошу поставити також її на підтвердження якраз ті зауваження, щоб ми абсолютно правильно фахово, юридично прописали можливість протидіяти нелегальній міграції на державному кордоні і встановлювати правопорушення у прикордонній сфері і в тому числі стягувати заборгованість по цим правопорушенням. Прошу поставити на підтвердження поправку. Дякую.
Прошу прокоментувати.
Пане Миколо, ваш коментар, будь ласка, з цього приводу.
Дякую. Отже, ми переходимо до голосування. Я ставлю, 22 правка, і я ставлю на голосування, комітет її відхилив, автор наполягає на голосуванні. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[17:45:31]] За-119 Рішення не прийнято. 26-а. Не наполягає. 27-а. Не наполягає. 28-а. Не наполягає. 29-а. Не наполягає. 32-а. Не наполягає. 33-я, Роман Семенуха. По цій ні, так? Далі. 35-а. Олена Шкрум, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ну, насправді нам треба розуміти, що нам треба встановлювати більш сувору відповідальність за вчинення одного і того ж повторного правопорушення, особливо, якщо це встановлено протягом певного строку, особливо, якщо це стосується таких злочинів, як нелегальна міграція на державному кордоні, нелегальний перетин державного кордону і інше. Тому тут, в тому числі в законі, треба дуже правильно юридично прописати ці речі, щоб ми не давали додаткові повноваження, але при цьому, щоб ми не давали додаткові засоби зловживати цими повноваженнями. І саме для цього, в тому числі з ГНЕУ, ми пропрацьовували юридично-технічні правильні методи, щоб не було зловживання тими повноваженнями, які ми надаємо державним прикордонникам. Прошу поставити поправку на підтвердження для того, щоб дані прикордонникам повноваження використовувалися в межах закону, в межах Конституції України і легітимно. Прошу поставити на підтвердження, пане Голово. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні? І я ставлю на голосування поправку 35 народного депутата Шкрум Олени. Комітет її відхилив, хто підтримує прошу голосувати. [[17:47:53]] За-96 Рішення не прийнято. Ваша правка буде через скільки правок? Зараз, 37-а. Не наполягає. 38-а. Не наполягає. 40-а. Олена Шкрум. Є Євтушок, так, чи Шкрум? Шкрум, будь ласка, Олена Шкрум, 40 правка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги також чого стосуються мої правки в даному контексті? До другого читання відбулися такі зміни, які зобов’язують СБУ публікувати в офіційних друкованих виданнях України визначеного порядку в’їзду осіб до району проведення АТО та виїзду з нього. І знову ж таки ми маємо чітко, коректно, юридично виписувати повноваження таких силових органів, як СБУ, як Нацполіція, як Державна прикордонна служба. Для того, щоб з одного боку дати їм повноваження і боротися, зрозуміло, з нелегальною міграцією, з нелегальним перетином державного кордону, особливо в зоні АТО. Ми розуміємо, що ми знаходимося в час війни і ми розуміємо наскільки небезпечними можуть бути такі перетини неуповноважених осіб державного кордону. Але в той же час ми маємо зважувати права людини, ми маємо зважувати гарантії захисту прав людини. І тому треба дуже юридично коректно, юридично правильно, технічно і у відповідності до Конституції прописувати такі права і обов’язки для наших силових структур. Саме цього в тому числі технічно стосувалися мої поправки. Дякую. Прошу поставити на підтвердження.
Дякую. Отже, це 40 правка. І комітет її відхилив, але автор наполягає на голосуванні. Хто підтримує поправку 40, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка, голосуємо. [[17:49:47]] За-92 Рішення не прийнято. Наступна – 47-а. Не наполягає. 43-я. Сергій Євтушок. Будь ласка. Сергій Євтушок, 43 правка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Ну, взагалі фракція в цілому буде голосувати цей законопроект, але чи будуть голоси – тут величезне питання. І при підготовці поправок ми хотіли би, щоб доповнили статтю 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення таким абзацом або такого змісту. Пункт 9 частини першої проекту Закону: "Уповноважені посадові особи органів Державної прикордонної служби України можуть стягувати накладені ними штрафи на місці виявлення адміністративних правопорушень, незалежно від їх розміру, виключно за допомогою безготівкових платіжних терміналів". Я прошу, пане Голово, поставити дану поправку на голосування. А зал прошу визначитися і підтримати.
Дякую. Це 43-я – так? По 43-й ви виступали. Отже, вона відхилена є комітетом, але автори наполягають на голосуванні. І хто підтримує поправку 43, прошу проголосувати. Прошу визначатися. [[17:51:22]] За-93 Рішення не прийнято. 45 правка, Шкрум. Не наполягає. 33-я! Добре, секундочку! 33 правка, Тетяна Острікова. 33 правка Тетяна Острікова. [[Шум у залі]] Який номер правки? 48-а. 48-а, будь ласка.
Шановні колеги, поправка 48 народного депутата Семенухи пропонує нам все ж таки уточнити термінологію щодо того, що Державна прикордонна служба має право накладати стягнення за вчинені адміністративні правопорушення, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Державної прикордонної служби України. Насправді в Законі про Державну прикордонну службу на даний орган покладається якраз боротьба з організованою злочинністю, з незаконною еміграцією, з тероризмом, а також припинення діяльності незаконних воєнізованих або збройних формувань, злочинних груп та злочинних організацій. Тобто в законі профільному визначено низку кримінально караних правопорушень, адміністративних, протидію яким забезпечує саме цей орган. Тому тут пропонується уточнити термінологію і саме сформулювати, що це адміністративні правопорушення, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Державної прикордонної служби. Прошу підтримати.
Дякую. Отже, це була 48-а, а Альона Шкрум по 45-й. Тоді після цього буде Альона Шкрум, а потім буде Мустафа по 49-й. Зараз ми. По 49-й, так, після того – Альона, а потім – Мустафа Найєм. Отже, зараз 48 правка. 48 правку теж комітет відхилив. Але автор наполягає на голосуванні. Хто підтримує 48 правку, прошу проголосувати. [[17:53:34]] За-97 Рішення не прийнято. Тепер 45-а, Олена Шкрум. І наступна буде – Мустафа Найєм, 49-а. І, напевно, на тому будемо завершувати сьогодні. Якщо встигнемо, подивимося, якщо встигнемо. Будь ласка, Олена Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, насправді, якщо пройтися по зауваженням Головного юридичного управління, їх небагато, але вони технічно дуже правильні. І нам не можна в таких законопроектах, де ми даємо додаткові повноваження, наприклад, накладати адміністративні стягнення іншим посадовим особам, крім тих, які вже зараз визначені в законодавстві, нам не можна відходити від дуже чітких юридичних процедур, як це має застосовуватися, щоб ці посадові особи ні в якому випадку не зловживали додатковими правами. Ну, наприклад, зауваження Головного юридичного управління звучить так, що не встановлений строк, протягом якого документ, що підтверджує сплату вже штрафу, який був надісланий органу, який виніс цю постанову про накладення штрафу, може. ну, в який строк він має передаватися і в який момент взагалі накладається штраф і стягується, якщо це стягується не на місці вчинення правопорушення. Також незрозуміло, хто саме приймає рішення про заборону подальшого в’їзду іноземців в Україну на 10 років, якщо вони порушили.
Будь ласка, 30 секунд додайте.
Якщо вони порушили процедури перетину державного кордону. І от такі речі, я вважаю як юрист, треба дуже-дуже фахово прописувати, щоб ми не давали підстав для зловживання державним органам їх правами. Дякую.
Дякую вам. Отже, це була 45 правка. Коментувати будете, пан Миколо? Ні, так? Будь ласка, прокоментуйте.
Я хотів би, щоб все дуже вірно каже нам народний депутат. Але я хотів би додати, що майже все це враховано в статті, поправці 18. Тому в цьому законопроекті це враховано. Але я, поскільки намагання поставити на підтвердження, то я рахую, що потрібно поставити на підтвердження цю поправку. Дякую.
Дякую вам. Отже, 45 правка, народний депутат Шкрум. Комітет її відхилив. Хто підтримує правку 45, прошу проголосувати. [[17:55:58]] За-87 Рішення не прийнято. Тепер, 48-а. Не наполягає. 47-а. Не наполягає. 49-а, Мустафа Найєм наполягає. Будь ласка, пане Мустафа.
Шановні колеги! В нашій поправці ми пропонуємо в пункті 19 слова "накладеного стягнення за адміністративні правопорушення" замінити словами "накладених стягнень за вчинені адміністративні правопорушення, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Державної прикордонної служби України". Це для уніфікації термінології в цьому законопроекті. Воно раніше десь було враховано. Але я наполягаю на тому, щоб зараз проголосувати за це.
Дякую вам. Отже, 49 правка комітетом відхилена. Але автор наполягає на голосуванні. Будете коментувати, пане Миколо? Будь ласка, Паламарчук.
Я хотів би прокоментувати, що практично ця правка врахована в правці 46-ій. Тому майже все це враховано. Але, оскільки наполягає депутат, я рахую, що треба поставити на підтвердження.
Дякую. Має бути повага до народного депутата. Наполягає – голосуємо. 49 правка, Мустафа Найєм. Комітет відхилив. Хто підтримує 49 правку, прошу проголосувати. [[17:57:42]] За-99 Рішення не прийнято. Колеги, ще одну правку ми встигаємо і все. 50 правка, народний депутат Тетяна Острікова. Скажіть, будь ласка, свою позицію по 50 правці.
Шановні колеги, поправка 50 народного депутата Семенухи пропонує нам у пункті 34 слова "розгляд яких належить" замінити "протидію яким законодавством віднесено". Справа у тому, що відповідно до пункту 5 статті 19 Закону України "Про державну прикордонну службу" до повноважень ДПС відноситься організація запобігання кримінальним та адміністративним правопорушенням, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Державної прикордонної служби України, їх виявлення, припинення, здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення. Тому комітет не розібрався, коли він обґрунтовує нам, що начебто у законодавстві немає поняття протидія адміністративним правопорушенням саме Державною прикордонною службою. І тому ми наполягаємо, ця правка системно пов’язана з попередньою поправкою, щоб ми її поставили на голосування. І прошу її підтримати. Дякую.
Дякую вам. 50 правка. Будете коментувати, пане Микола? Ні. Отже, ми переходимо до голосування. 50 правка відхилена комітетом, але наполягає на голосуванні народний депутат. Отже, хто підтримує 50 правку, прошу проголосувати. Прошу визначатись. [[17:59:22]] За-106 Рішення не прийнято. Таким чином, колеги, ми зупинилися на 50 правці. Наступного засідання ми розпочнемо з продовження розгляду правок. І, я сподіваюся, що ми зможемо йти продуктивно і зможемо вийти на позитивне голосування. На 50-й, наголошую, для Апарату, ми завершили. Я хочу сказати, що ми сьогодні прийняли велику кількість важливих рішень і постанов, був надзвичайно продуктивний день. Я хочу подякувати усім і авторам законів, і авторам правок за активну дієву роботу. І вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10-й годині прошу прибути всіх в зал для продовження нашої роботи. Дякую вам.