Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу шановні колеги підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[10:03:17]] Зареєструвалося -426 Зареєстровано 426 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження Миколи Томенка. Давайте привітаємо його і побажаємо всіляких успіхів. Відповідно до Регламенту сьогодні ми приймаємо рішення. Перелік питань щодо яких ми маємо прийняти рішення, у вас є. З процедури Юрій Луценко.
Шановні депутати, шановний головуючий. Володимире Михайловичу, у мене запитання до вас. Поясніть мені, будь ласка, чому на самому початку сесії, розгляду знову появляється розділ для повернення до розгляду раніше не підтриманих питань? Скільки може ця м’ясорубка продовжуватися? Скільки з нас будуть видавлювати поняття потрібних комусь, лобістам, документів? І питання номер два. У цьому ж розділі з’являється проект Постанови про створення тимчасової слідчої комісії, одної, через дві сторінки - ще двох. Чому ця комісія для вас важливіша, ніж ті дві? Поясніть мені. Якщо вже так, тоді давайте всі разом якось голосувати. Я не розумію таких пріоритетів і не розумію, чому продавлюється раз за разом голосування, які відхилені сесією?
Справа. Шановні колеги, дозвольте пояснити вам щодо першого питання проекту закону за номером 4001. Це не моє особисте рішення або рішення моїх колег, це рішення було Погоджувальної ради. Ми до нього підійдемо, уряд просить повернутися до цього питання після 16 години. Тоді ми визначимося, висловимо думки з цього приводу. Щодо спеціальної чи як там називається вона, зараз, одну хвилиночку, щодо комісії, то це також рішення Погоджувальної ради, це не моє особисте рішення. Я ще раз говорю, це рішення Погоджувальної ради, не моє особисте рішення. Якщо ви будете. Рудьковський, будь ласка. Я бачу.
Володимире Михайловичу, про НАК "Нафтогаз України". Володимире Михайловичу, рішення щодо створення слідчої комісії по НАК "Нафтогаз України" теж приймала рішення Погожувальна рада. Тільки не ця, а минулого тижня. Так тоді їх треба ставити поряд, Володимире Михайловичу.
Зараз я попрошу Адама Івановича розібратися, знайти ці документи. Поставимо, ради Бога, знімемо давайте цю проблему. Беспалий, а потім Асадчев, потім Гаврилюк і будемо працювати. Давате працювати, шановні.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, рішення Погожувальної ради вони є дорадчі. Розклад засідання конкретного складає особово Голова Верховної Ради. І стосовно порядку. Якщо навіть є рішення Погоджувальної ради про включення, то логічно, щоб однорідні питання стосовно порядку їх розгляду, черговості розгляду ставилися поруч, як про це логічно казав Луценко, тобто слідчі комісії всі підряд, а не вибірково. І ще одне питання. От першим питанням, і я думаю, що це дуже добре законослухняність демонструє народний депутат України Васильєв, який обраний депутатом, але у нас є інші подібні ситуації. Я думаю, їх також логічно розглядати всі поруч, незалежно від того, свідомі чи менш свідомі окремі депутати. Дякую.
Валерій Асадчев, фракція "Наша Україна".
Дякую. Володимире Михайловичу, навіть якщо Погоджувальна рада вам порадила, то ви цей законопроект зняли. То він ну ніяк не може йти на друге читання. Потім цей законопроект 4001 - це зовсім не той, що був на другому читанні в минулий раз. Сюди вже включений бюджет новий, який ви тільки підписали, уже його міняють. Тоді цього не було. Ну так же не можна. Якщо ви вже хочете, там уряд просить, ну давайте перше читання хоча б. Ну так же не робиться, друзі мої, ну що ми робимо це? Це - анархія. Такої анархії ще ніколи не було в бюджетних справах. Я вас дуже прошу, Володимире Михайловичу.
Шановні колеги, я думаю, що ви також маєте рацію. Давайте коли ми підійдемо до цього питання, тоді ми визначимся, в якому порядку, за якою процедурою будемо розглядати його. Зараз я вже оголосив - Гаврилюк, я бачу, бачу, Шкіль. Ні, шановні колеги, ну це вже переходить в обговорення.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би з’ясувати для себе: чому законопроект 3594, це особливості приватизації "Укртатнафта", протягом уже трьох місяців якимось чином затягується. І не зрозуміло, чому сьогодні його нема у повістці дня? Якщо є у нас такий розгляд "Для включення до порядку денного та прийняття рішень", є розгляд питань за скороченою процедурою. Володимире Михайловичу, це дуже важливий законопроект, це - стратегічне підприємство для нашої країни. Я прошу дати особисто вами доручення, щоб Апарат Верховної Ради на наступне засідання це питання обов’язково включив. Дякую.
Шановні колеги, справа в тім, що у нас є альтернативний проект, автором якого є народний депутат Сандлер, і ми його не встигли розглянути. А ми не можемо виносити на ваш розгляд для прийняття рішення, якщо не розглянутий інший законопроект, який був внесений відповідно до Регламенту. Ми просто не встигли це зробити. Будь ласка, Андрій Шкіль. А ми це зробимо, ми поставимо, щоб розглянути і потім це питання спільно.
Дякую, Володимире Михайловичу. Володимире Михайловичу, я хочу звернути вашу увагу, дивіться, що законопроекти 0959, 2591, 0952 і 3273 немає тексту, не роздані тексти. Я хочу звернути увагу, що вони тут поставлені в порядок денний. Це закон про лізинг, про деякі зміни законодавчих актів, про право комунальної власності та управління об’єктами права комунальної власності та про правовий режим майна у Збройних силах. Це потрібні закони, їх треба обговорювати, ми мусимо підготовленими заходити в сесійну залу. Або не поставлений порядок дений, матеріалів тексту немає, як ми можемо з ними працювати? І, загалом, тут ставляться в якійсь не зрозумілій послідовності законопроекти, якась певна вибірковість існує щодо слідчих комісій і щодо інших законопроектів. Дякую.
Я прошу секретаріат розібратися, перевірити і дати інформацію. Валентин Григорович Матвєєв. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Володимир Михайлович! Я хочу підтримати тих колег, які говорять про те, що у порядку деному чи в розкладі розгляду питань на сьогоднішнє пленарне засідання не повинно взагалі бути розділу щодо повернення до розгляду раніше не підтриманих рішень. І чому? Аргументація того, що рішення прийняла Погоджувальна рада, я вже неодноразово говорив, що Погоджувальна рада у відповідності з статтею 4.2.4 дійсно формує проект порядку деного роботи Верховної Ради на кожне чергове та позачергове пленарне засідання. Але це зовсім не передбачає того, що Погоджувальна рада може відмінити положення статті 3.2.1 частини 5. Де говориться, що всі пропозиції або проекти, які не отримали необхідної більшості голосів на підтримку, вважаються відхиленими. З цього треба і виходити. Дякую.
Станіслав Іванович Гуренко, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Підтримуючи те, що сказав голова Регламентного комітету я хочу звернутися особисто до вас, Володимире Михайловичу. Верховну Раду втягують, я підкреслюю це, втягують в дії, які ми не повинні підтримати. Розвалена бюджетна система країни, і це є фактом сьогодні безперечним. Замість того, щоб вжити заходів і укріпити цю систему, нас втягують в те, що ми руйнуємо податкове поле. Який нормальний менеджер чи підприємець зможе працювати у полі, в якому буде внесено 1 333 поправки?! Зрозумійте! Далі. Нормальні пропозиції. Я хочу особливо сказати, що залишилось в стенограмі, вже офіційно. На засіданні Кабінету Міністрів була внесена мною пропозиція про нагальну потребу переглянути оплату праці в Україні. Її треба підвищувати, не мінімальну заробітну плату, а реальну оплату праці, яка є жебрацькою, ганьбливою, яка соромить Україну на весь світ. Відмовляються від цього. Я зараз закінчую. Цим самим ми зменшуємо Пенсійний фонд, губимо внутрішній ринок. Це не робиться. Я категорично виступаю проти того, щоб таким чином протягувались законопроекти, як 4001. Спасибі.
Дякую. Оголошується до розгляду питання про заяву народного депутата України Геннадія Васильєва від 28 листопада 2003 року щодо дострокового припинення депутатських повноважень. Валентин Григорович Матвєєв, голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, вчора на засіданні Комітету з питань Регламенту розглянута заява, як ви знаєте, призначеного уже на посаду Генерального прокурора України народного депутата Васильєва Геннадія Андрійовича, яку, до речі, він подав ще 28 листопада: про дострокове складення ним депутатських повноважень у відповідності з вимогами пункту 1 частини другої статті 81 Конституції України у зв’язку з тим, що я виклав раніше. Тому комітет вносить на розгляд Верховної Ради України наступний проект постанови Верховної Ради України. Я підкреслюю, наступний проект постанови Верховної Ради України, тому що він по своїй назві зовсім інший, чим це відзначено в порядку денному сьогоднішнього засідання. Його вчора за реєстраційним номером 4490 внесли народні депутати, члени Комітету з питань Регламенту. Пропонується наступне. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 81 Конституції України припинити достроково повноваження народного депутата України Васильєва Геннадія Андрійовича, обраному в одномандатному виборчому окрузі номер 61 [[Донецька область]] у зв’язку з його особистою заявою про складення ним депутатських повноважень. Дякую.
Володимир Лещенко, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Валентине Григоровичу, звичайно ми підтримаємо цю пропозицію, але в мене запитання до вас. Народний депутат Толстоухов зараз працює міністром Кабінету Міністрів. Є у вас в комітеті заява чи які-небуть інші документи про припинення його депутатства. Справа в тому, що його картка працює в залі і голосує за ті законопроекти, які підтримує уряд. Дякую.
Дякую, Володимире Олексійовичу. У комітеті з питань Регламенту і депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України 2 тижні тому розглянуте звернення групи народних депутатів України в зв’язку з поєднанням колегою Толстоуховим посади міністра Кабінету Міністрів і депутатських. і при не складенні ним депутатських повноважень як народного депутата України, і прийнято рішення звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією подати до суду матеріали про вирішення цього питання у встановленому законом порядку. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради про дострокове припинення повноважень народного депутата України Геннадія Васильєва. Реєстраційний номер документа 4490. [[10:17:40]] За-234 Рішення прийнято. По фракціях. Шановні колеги! Зараз у сесійний залі присутня делегація парламенту Македонії, група дружби. Давайте привітаємо їх і побажаємо всіляких успіхів і зміцнення співпраці між нашими країнами. Оголошується до розгляду питання про голову Рахункової палати України. Комітет, шановні колеги, пропонує такий регламент: для доповіді Симоненко Валентина Костянтиновича - до 7 хвилин, відповіді на запитання - до 7 хвилин, від комітету - від комітету до 5 хвилин, потім визначитися щодо голосування. Немає заперечень? Дякую. Будь ласка, я запрошую Симоненко Валентина Костянтиновича на трибуну.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Ровно семь лет назад парламентом Украины была создана абсолютно новая государственная институция - Счетная палата, которая уполномочена осуществлять контроль за использованием средств Государственного бюджета от имени Верховной Рады Украины. В государстве стал функционировать конституционный, независимый, публичный орган финансово-экономического контроля. Основные принципы деятельности которого стали законность, объективность, плановость и гласность. Начав, по сути, с чистого листа этап формирования, становления и развития прекратил чрезвычайно сложных, как правовых так и финансово организационных условиях. Уже в начале деятельности с первых резонансных результатных проверок, проведенные специалистами Счетной палаты, а это, если вы помните, вексельные обращения, взаимозачеты, укрспецфин, укрспецюз и целый ряд других проверок был начат процесс ограничения правового поля Счетной палаты. Решением Конституционного суда, а их было два, изъяты из закона Счетной палаты функции контроля за доходной частью бюджета, контроля за использование государственного имущества, ряд других правовых норм, в том числе и фискальные функции. Но несмотря на это, в основу стратегии и тактики деятельности Счетной палаты, с первых лет закладывались принципы системного комплексного изучения состояния: эффективного, законного и целевого использования бюджетных средств. Выявляя факты финансовых нарушений, Счетная палата обязательно указывала на породившие их причины, предлагала пути их устранения. Без привлечения, можно сказать, что с появлением Счетной палаты, системы органов финансового контроля Украины произошло существенное изменение в идеологии самого контроля. Начался переход от узко направленного ревизионного подхода к организации глубокого финансового и административного аудита. И судя по реакции нашей работы со стороны Президента Украины, Верховного Совета, Кабинета Министров, выводы и предложения Счетной палаты стали важным фактором системы государственного управления. Сегодня смело можно констатировать, что Счетная палата состоялась как по форме, так и по содержанию. Результаты большинства проверок Счетной палаты передавались всем, без исключения, ветвям власти сообщались руководству государства, Генеральной прокуратуре. Информирование парламента стало носить системный характер в виде конкретных предложений, наши бюллетени, информационные бюллетени пользуются большим спросом и потребностью среди депутатского корпуса. Приведу несколько цифр. Счетной палатой за период своей деятельности проведено 2739 контрольных, аналитических и экспертных мероприятий. Выявлено незаконного, в том числе не целевого, а также неэффективного использования средств Госбюджета и общегосударственных не бюджетных фондов на суму свыше 24,6 миллиарда гривен. По итогам контрольных мероприятий было направлено свыше 3600 отчетов, выводов информаций. Кроме того, выпущены и распространены 102 информационных бюллетеня Счетной палаты. По результатам анализа и экспертизы проекта Государственного бюджета только на 2003 год Счетная палата внесла предложения об увеличении доходной части бюджета на 6 миллиардов 820 миллионов гривен. Наши предложения практически все были реализованы. На 2004 год Счетная палата предложила увеличить доходы Государственного бюджета на 10,6 миллиарда гривен. Счетная палата является активным участников Всемирной организации конституционных органов финансового контроля "Интосаи", 177 стран мира, которые действуют под эгидой ООН, и европейской организации "Евросаи". Наши формы и методы аудита, не смотря на молодой возраст Счетной палаты, привлекают коллег из европейских и мировых институций, которые имеют многовековой опыт работы. На наш взгляд, это признание авторитета Счетной палаты и демократического пути развития нашего общества. Теперь о первоочередных задачах, стоящих перед Счетной палатой на будущее. Первое. Совершенствование и расширение законодательной базы и прежде всего изменение статьи 98 Конституции Украины, которая даст возможность обеспечить контроль за доходами и расходами Госбюджета, создать систему контроля за кредитными финансовыми ресурсами страны. Контроль за использование государственное имущество, природных ресурсов, на этой основе принять новую редакцию закона о Счетной палате. Второе. На основе новой законодательной базы усовершенствовать действующую систему организации аудиторской проверки, аналитической экспертной работы, создание региональных представительств. Третье. Приоритетным направлением организации работы Счетной палаты должно быть совершенствование связей с Верховным Советом, ее комитетами, на основе четкого взаимодействия в первую очередь с профильными комитетами и непосредственно с каждым депутатом. Четвертое. Одним из главным принципов нашей работы было и есть, и остается в будущем широкое осведомление общественности о результатах аудиторской деятельности. Каждый налогоплательщик должен знать, кто, в какой мере и как использует публичные финансовые средства государства, практически его средства. На этого принципа Счетная палата не будет отходить ни на шаг. Таковы далеко неполные, по крайней мере важные, направления работы Счетной палаты. И последнее. Прежде, чем принять решение о продлении своих полномочий как представителей Счетной палаты, я задал себе два вопроса. Имею ли я моральное, профессиональное право на это? Что нового и полезного я могу сделать на этом месте для своей страны - Украины? На эти вопросы я дал для себя положительный ответ. Практически все депутатские фракции и группы поддержали меня в этом. Спасибо вам за эту поддержку. Теперь за вами окончательное решение. У меня все, спасибо.
Шановні колеги, є питання? Є. Давайте запишіться, будь ласка, 7 хвилин, як ми домовлялися. Висвітліть на табло прізвища. Валерій Коновалюк, фракція "Регіони України". Будь ласка.
Шановний Валентине Костянтиновичу, безперечно ваша заслуга дуже велика в тому, що відбулося не тільки ставлення Рахункової палати як державної інституції, але ми відчуваємо, що державні інтереси, вони дійсно використовуються з точки зору виконання тих законодавчих повноважень, які має Рахункова палата, конституційних. Я би хотів задати декілька питань. Перше з приводу, як ви вважаєте, які найбільш суттєві системні порушення бюджетного законодавства по використанню бюджетних коштів за цей час? У нас є досвід певний. Що ви можете привести народним депутатам і що вдалось змінити? Це - перше. І як ви вважаєте строїти подалі співпрацю із бюджетним комітетом, з Верховною Радою, щоб ми могли не тільки використовувати поняття виконання бюджету, але й інших постанов Верховної Ради, програм соціально-економічного розвитку стосовно їх ефективності виконання і таке інше? От як ви вважаєте подальшу роботу на цій посаді по співпрацю з бюджетним комітетом та Верховною Радою? Дякую.
Ну прежде всего начну со второго вопроса. На мой взгляд, у нас есть совершенно четкая система работы с бюджетным комитетом. Вы только вот за эту сессию 12 вопросов на бюджетном комитете рассматривали по материалам, или материалы, которые подготовила наша Счетная палата - это раз. Мы благодарим вас, что вы практически поддерживаете все наши и предложения, и наши выводы. Что касается дальнейшего углубления работы, то, безусловно, оно необходимо, безусловно, нужно проводить и совместные заседания, безусловно, члены бюджетного комитета должны присутствовать на заседании коллегии Счетной палаты. Мы только будем рады, потому что совместное решение вопроса, анализ различных мнений всегда приводит к положительному результату. Если говорить о системообразующих факторах, которые сегодня мешают нам эффективно использовать бюджетные средства, то мы также системно информируем бюджетный комитет. Я вот вам последнее: мы говорили о государственных закупках, на которые в государстве тратятся, вот в 2003 году практически 14,5 млрд. гривен, несмотря на целую серию законов. Опять же законов и хорошую законодательную базу, не продуманного и не эффективного использования этого колоссального бюджетного ресурса. Мы не только сказали об этом, дали целую сноску или серию, не серию, а перечень вопросов, которые нужно решать. И с Министерством экономики, и с нашими комитетами. Пожалуйста, мы готовы участвовать в этой работе и доказывать, а собственно нечего доказывать, все соглашаются, с этим вопросом. Решать этот вопрос.
Народний депутат Козловський, фракція Аграрної партії України.
Анатолій Козловський, Аграрна партія України, 133 виборчий округ, Миколаївщина. Шановний Валентин Костянтинович! Нам Рахункова палата потрібна сильна, щоб вона була незалежною, щоб вона виконувала свої функції. Я не почув у вашому докладі, щоб в хотіли для посилення палати, щоб палата дійсно проводила свої функції. І не по почув скільки повернуто коштів державі. Щоб ви пропонували по тому, що Конституційний Суд відмінив, що ви не маєте права проводити роботу по доходній частині бюджету. Я думаю, що у Верховній Раді ці питання поправити. Дякую за увагу.
В вашем двойном вопросе, собственно говоря на ваш двойной вопрос есть двойной ответ. Для этого нужно расширить правовое поле деятельности Счетной платы и вернуть ей те фискальные функции, которые были заложены в первой редакции закона о счетной плате. Тогда будут и четкие цифры, тогда будет более углубленный. Тогда сама Счетная палата сможет принимать конкретные меры.
Валентина Семенюк, фракція Соціалістичної партії України.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Валентине Костянтиновичу. Ми з вами працювали разом у парламенті, коли приймали Закон про Рахункову палату. За цей період роботи ви Рахункову палату, дійсно, зробили професійним органом, який сьогодні допомагає нам в роботі, і депутатам Верховної Ради. І я сьогодні як голова Спеціальної контрольної комісії можу тільки подякувати вам за ту співпрацю, і сподіваюся, що на посту ви далі будете з нами співпрацювати, тим більше що роботи, як кажуть, в Україні з початком наступного періоду: і внесення змін до Конституції, і зокрема тих завдань, які ставить перед собою Рахункова палата, - дуже багато. Я думаю, що вам як професіоналу це під силу. І наша фракція підтримує вас на цьому посту. І я думаю, що ви і далі будете працювати так же, як працювали до цього, і, напевне, ще й краще.
Спасибі. Але де питання?
Михайло Косів, фракція "Наша Україна".
Михайло Косів, фракція "Наша Україна", Партія "Реформи і порядок". Шановний Валентине Костянтиновичу, на те питання, яке ви самі собі задали, я міг би дати також таку саму відповідь, що й ви особисто: що ви маєте моральне право знову претендувати на посаду голови Рахункової палати. Я належу до тих, які хоч і не всі ваші звіти про перевірки читають від сторінки до сторінки, але все-таки читаю. Так от, в кожному вашому звіті є дані про те, що кошти, виділені чи на ту, чи на ту галузь, м’яко кажучи, використовуються не за призначенням або з порушенням закону, тобто є матеріали, які дають підстави відкривати кримінальну справу. Але, наскільки мені відомо, жодної кримінальної справи не відкрито, а тим паче не завершено. Чому?
На це питання треба відповісти так. Ми відправили дуже багато матеріалів в правоохоронні органи. 89 матеріалів. Всі матеріали в той или иной степени касаются главных распорядителей бюджетных средств, и это является затруднительным для прокуратуры открывать по-настоящему уголовные дела. Именно поэтому, как правило, ответ таков, что уголовное дело мы считаем. от прокуратуры мы считаем, в смысле не. мы не открываем, но нарушение идет, перечень нарушений действительно есть и они направлены теми или иными инстанциями для их исправления. Вот такая практически стандартная, как говорится, такая система существует у нас. Мы ни на йоту не нарушаем закон и все, что в рамках закона, делаем от начала до конца. Это честное слово.
Юрій Соломатін.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний Валентине Костянтиновичу, [[саме тут я]] я хочу спитати у вас ось про що. Як в інших державах відбуваються діяльність Рахункової палати? Чи контролює вона лише розходну частину як у нас, або вона контролює і доходну частину. І чи могли б ви навести приклади саме цього. І друга частина запитання. Якщо Рахункова палата заради користі народові своєму, своїй державі має контролювати і доходну частину, що слід зробити Верховній Раді України, щоб таке в дійсності відбулося? Дякую.
Так, Валентин Костянтинович, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Сергій Буряк. Будь ласка, голова комітету. Пропустіть, будь ласка, Буряка. Ну так дайте відповідь на запитання. Ви сказали, що закінчили. Будь ласка.
Действительно, вопрос прекрасный, я бы так сказал, концептуально хорош. Я уже сказал, что всемирная система, которая объединяет высшие органы финансово-экономического контроля и конституционные парламентские, насчитывает 177 членов, из них, практически одна Счетная палата Украины не имеет права контролировать доходную часть, не имеет права контролировать использование государственного имущества. Мы имели такие права в первой редакции Закона о Счетной палате. Конституционный Суд лишил нас этого права. Для того, чтобы их вернуть, надо безоговорчно внести изменения в 98-ю статью Конституции, которая была проголосована в этом зале 300 голосами и повернуть, как говорится, и начать работать в этом направлении. Организационно и по специалистам мы готовы начать эту работу, буквально, с завтрашнего дня. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Сергій Буряк, голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Потім - Валерій Мішура.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні 9 грудня цього року розглянув внесену відповідно до пункту 16-го статті 85-ої Конституції України та статті 10-ої Закону України "Про Рахункову палату" Головою Верховної Ради України кандидатуру Симоненка Валентина Костянтиновича для призначення його на посаду Голови Рахункової палати України на другий термін та розглянув відповідний проект постанови Верховної Ради України. Комітет, розглядаючи це питання і слухаючи Симоненка Валентина Костянтиновича, голову Рахункової палати, який у минулому приймав активну участь у розробці проекту Закону України "Про Рахункову палату", стояв у витоків створення Рахункової палати і який працював на цій посаді з початку січня 1997 року, відмітив про його високий фаховий рівень, компетентність та неупередженність. Під час обговорення даного питання, комітет підтримав вище зазначену пропозицію Голови Верховної Ради України про призначення Валентина Костянтиновича на другий термін Головою Рахункової палати. Комітет одностайно проголосував "за" на підтримку кандидатури Валентина Костянтиновича. З огляду на вище викладене, комітет вносить на ваш розгляд, шановні народні депутати, проект постанови Верховної Ради України про призначення Симоненка Валентина Костянтиновича на посаду Голови Рахункової палати на другий термін і рекомендує Верховній Раді України прийняти даний проект постанови Верховної Ради України. Дякую за увагу!
Дякую, Сергію Васильовичу, сідайте. Валерій Мішура, будь ласка, голова лічильної комісії. Прошу уваги, шановні колеги.
Шановні колеги. Я спочатку хотів би нагадати членам лічильної комісії, а це народні депутати Асадчев Валерій Михайлович, Гінзбург Ольга Петрівна, Грязєв Анатолій Дмитрович, Іванов Сергій Анатолійович, Калініченко Ігор Вікторович, Кармазін Юрій Анатолійович, Кафарський Володимир Іванович, Костинюк Богдан Іванович, Майко Віталій Іванович, Манчуленко Георгій Манолійович, Миримський Лев Юрійович, Надрага Василь Іванович, Рябікін Павло Борисович, Рябіка Володимир Леонідович, Ситник Костянтин Меркурійович, Соболєв Сергій Владиславович, Фоменко Катерина Олександрівна, Чорновіл Тарас В’ячеславович, Чичканов Сергій Владленович і Шевчук Сергій Володимирович. Ми почнемо роботу лічильної комісії не в тому традиційному місці, де ми раніше працювали, ми будемо працювати у кулуарах третього поверху. Я просив би звернути увагу членів лічильної комісії. А починаємо ми працюємо рівно через п’ять хвилин, о 10 годині 46 хвилин. Я хотів би звернутись до народних депутатів, ми плануємо підготувати бюлетені і оголосити початок голосування десь о 12 годині. Дякую.
Шановні колеги, я прошу зважити на те, що ми о 12 годині зробимо перерву, якщо буде лічильна комісія готова і пройдемо голосування, продовжимо нашу перерву на 10-15 хвилин, скажімо, до 12 години 45 хвилин з тим, щоб ви могли проголосувати. Немає застережень? Я вам дякую. Оголошується до розгляду. А, ні, нам треба. Шановні колеги, нам треба проголосувати про те, щоб включити два проекти постанов про створення тимчасових комісій, це документ 4478 і 4390, 4390-1. Прошу уваги. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань встановлення фактів закордонного втручання у фінансування виборчих кампаній в Україні через недержавні організації, що існують на гранти іноземних держав. Прошу голосувати. Ввімкніть систему "Рада", іде голосування. Так, прошу голосувати. [[10:43:27]] За-281 Питання включено у порядок денний. По фракціях, будь ласка. Шановні колеги, ми зараз, є така пропозиція, обговоримо це питання, а потім визначимося щодо іншої, немає заперечень, слідчої комісії, немає. Переходимо до розгляду цього питання. Петро Симоненко, будь ласка.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект 4478, який розданий, і ви маєте можливість ознайомитися. Мета цього проекту: створити тимчасову слідчу комісію і розібратися у деяких питаннях. Запропоновані конкретно народні депутати до складу цієї комісії, це було узгоджено з керівниками фракцій. Після цього від фракції "Нашої України" надійшла пропозиція, що включити Ключковського, Яворівського до складу цієї комісії. Я вважаю, що ми можемо з вами розглянути, коли будемо голосувати на підтримку цього проекту. З чого я виходив особисто і дякую за підтримку тим народним депутатам, які долучилися до цього проекту. Ми виходили у першу чергу з того, що та комісія, яка була створена Верховною Радою у листопаді поточного року, прийняли ми рішення про створення спеціальної комісії по нагляду за дотриманням прав і свобод громадян під час проведення політичних акцій. Але на моє глибоке переконання, сьогодні, особливо напередодні виборчого циклу 2004-2006 року, цього замало. Я особисто вважаю, що не тільки політичні акції, не тільки формування і діяльність виборчих комісій усіх рівнів, не тільки перебіг самих виборів, не тільки інформаційна політика вітчизняного телебачення і радіо, друкованих та електронних засобів масової інформації повинні бути об’єктами пильного депутатського та громадського контролю. Неупереджений аналіз політичних процесів на пострадянському просторі, особливо останні події в Грузії та вибори до Держдуми Росії, дають нам право стверджувати, що вплив так званих недержавних фондів, різних агенцій, різних інститутів, які працюють в тому числі і на Україні і фінансуються закордонними урядами чи безпосередньо, чи опосередковано, досяг ступеню, який на мій погляд, дорівнює прямому втручанню у внутрішні справи нашої суверенної держави. Під виглядом запровадження сучасних так званих демократичних форм і методів ведення політичної боротьби обслуговуються інтереси тільки конкретних політичних сил та кандидатів, таких, які після виборів готові відпрацьовувати цілеспрямовані закордонні інвестиції в інтересах іноземного капіталу, а не відстоювати інтереси народу України. Це стосується як фінансово-політичних кланів, що знаходяться при владі, так і тих фінансово-політичних кланів, що їм протистоять. Ці фонду, формуючи громадську думку, намагаються в інтересах конкретних інвесторів створити маріонеткові режими і режим у нас в Україні. Тому ми і пропонуємо парламентській комісії в співробітництві з вітчизняними громадськими організаціями, профспілками і при необхідності з правоохоронними органами провести комплексний суспільний аудит діяльності тих недержавних громадських фондів, установ і організацій, які фінансуються з-за кордону. Цілями такого аудиту, на мій погляд, мають бути: відповідності їх статутної і практичної діяльності не тільки законодавства України, а в першу чергу нашим національним інтересам. По-друге, це з’ясувати джерела та порядок фінансування конкретних програм, що прямо або опосередковано пов’язані з майбутнім виборчим циклом. Ступінь втручання через такі недержавні організації, установи у внутрішні справи України з метою лобіювання інтересів закордонного капіталу. І третє, це відповідність їх діяльності задекларованим принципам відкритості, рівності умов доступу до консультативних, матеріально-технічних, інформаційних та інших послуг всіх політичних сил незалежно від ідеологічних уподобань. Фракція Компартії виступає категорично проти використання будь-якого адміністративного чи фінансового ресурсу як інструменту впливу і викривлення результатів волевиявлення громадян з боку доморослих олігократів. Але разом з тим, ми вважаємо і маю надію, що цю точку зору підтримають і народні депутати у цій залі, що загрожує національним інтересам держави і громадян України діяльність різноманітних, так званих незалежних громадських фондів тощо, які фінансуються з-за кордону з метою лобіювання економічних інтересів транснаціональних корпорацій, політичних інтересів імперіалістичних центрів впливу і встановлення по всьому світу маріонеткових режимів. Загроза повторення чи югославського, чи грузинського, чи російського сценарію демократизації повинна бути застереженням і для нас з вами, народних депутатів, як і для всього народу України. Дякую за увагу. Проект, представлений вашій увазі, шановні колеги, я вважаю за потрібне підтримати і далі вже цій комісії напрацювати все те, що необхідно для захисту національних інтересів України. Дякую.
Так, сідайте, будь ласка. Борис Беспалий. Борис Беспалий записаний, шановні колеги, так що.
Да. Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, чи існує проблема, про яку зараз так полум’яно говорив лідер комуністів? Ну вона існує. Але давайте порівнювати обсяги проблем. У мене складається таке враження, що в даному випадку, люди бачать муху, дзижчання комара і не бачать просто слона. Чому? Давайте подумаємо, яке у нас є незаконне взагалі втручання і фінансування у виборчі кампанії. По-перше. Через засоби масової інформації сусідньої держави, сусідньої території. Йде масоване систематичне втручання взагалі у політичне життя України. Але, комуністи і їхні союзники президентської більшості цього чомусь не помічають. Політтехнологи сусідньої держави переповняють виборчі штаби наших кандидатів від влади, але комуністи і їхні союзники з "президентської більшості" цього чомусь не помічають. Далі. Через державу йде і найбільше джерело втручання, є розкрадання коштів Державного бюджету, про що ми щойно говорили, на інтереси виборчої кампанії. Але комуністи і їхні союзники з "президентської більшості" цього чомусь не помічають. Наступне джерело йде фінансування, яке, взагалі використання влади у виборчій кампанії - це є повністю система. І я думаю, не випадково якраз, новосформована більшість намагається цю постанову внести і провести, якимось таким, напівконтрабандним шляхом щойно вона з’явилася 9 числа, вже для розгляду. І це при тому, коли, дійсно, з важливих питань до порядку денного чогось путнього внести практично не можливо. Тому пропозиція є такою: підтримати загалом те, що ініціатива така є. Привернути увагу суспільства до фактів незаконного втручання у фінансування виборчих кампаній. Але в постанові і в тексті змінити таким чином: “встановлення фактів не закордонного втручання”, а “незаконного втручання”. Тоді сюди підпаде і закордонне втручання, і закордонне втручання, я наполягаю, і втручання українського уряду і Адміністрації Президента, яке комуністам і їхнім союзникам чомусь дуже подобається. Крім того, я думаю, постановка питання через недержавні організації, вона є вузька, тому що форми втручання є й інші: через окремих політехнологів, через засоби масової інформації, через органи державної влади України і сусідніх держав. Тому я пропоную викласти назву в такій. І прошу поставити це на голосування: "Про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань встановлення фактів незаконного втручання у фінансування виборчих кампаній в Україні", - крапка. Дякую за увагу. І сподіваюсь на розуміння. Спасибі.
Я дякую. Зараз, одну хвилиночку. Зараз репліка буде, я вже оголосив, Шкіль. Потім репліка - Соломатін.
Володимире Михайловичу, я прошу передати слово Олександру Турчинову.
Олександр Турчинов, будь ласка.
Шановні народні депутати, я переконаний, і, мабуть, більшість в цьому залі мене підтримає, що, дійсно, вибори в Україні - будь то вибори президентські чи депутатські, - це внутрішнє питання виключно наших громадян. І тому, безумовно, неприпустиме втручання в вибори будь-яких закордонних представників чи держав, ну, і, безумовно, неможливе втручання і адміністративного ресурсу. Саме тому ми дійсно пропонуємо розширити назву і завдання цієї комісії. І після слів: "закордонного втручання у фінансування виборчих кампаній в Україні", - поставити крапку. Так постановка питання розширює проблему і не зводить її тільки до якихось дрібних грандів. Значно ширше треба ставити питання. І, дійсно, ми не заперечуємо, щоб в пріоритети цієї комісії були включені і розгляди питань щодо втручання адміністрацій різного рівня також у виборчі процеси. Тому ми саме пропонуємо розширити повноваження цієї комісії. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень, виходьте виступати. Але давайте таким чином домовимось. Шановні колеги, коли ви почали розгляд цього питання, був записаний один Беспалий. Тому я надав слово Беспалому. Ви записались - зараз ви виступите. Тільки не треба. А потім з мотивів зробимо, будь ласка. І більше ніхто не записаний. Ніхто не записаний. Я ж дивлюся.
Владимир Михайлович, во-первых после выступления Бориса Беспалого, я думаю, нужно нам позаботиться о том, чтобы средства противопожарной безопасности усилить. На воре и шапка горит. Это первое. Здесь уважаемый коллега говорил о том, что якобы коммунисты "видят муху, а не замечают слона". Уважаемые коллеги, вообще-то меня с детства учили, что мух нужно уничтожать, они вред приносят огромный, они заразу разносят. Как раз- коммунисты говорят о том, что давайте разберемся с этими иностранными фондами, которые сегодня пытаются диктовать свою политику Украины, разные темные махинации протаскивать в нашу страну и давайте разберемся с государством, которое нагло, нахально давит на людей в ходе подготовки к выборам, в ходе разных политических авантюр. Вы тут говорите о том, что вот не замечаем мы России. Да этот какраз документ подразумевает, что давайте разберемся с теми фондами, которые создаются и на Западе, и из России финансируются. Давайте разберемся в комплексе, потому что какая-то у нас получается, у вас получается однобокая демократия. Когда нужно разбираться с государством, которое вас жмет, вы за то, чтобы разбираться. А когда нужно разбираться с фондами, при помощи которых вы давите на народ, тогда говорите: не нужно. Ну, коллеги, по поводу того, что вы говорили о союзе коммунистов якобы с большинством, вы меня простите, "чья бы корова мычала". 2000 год, когда вы вместе с большинством протаскивали те незаконные решения, по поводу которых правильно совершенно возмущается коллега Асадчев на каждом заседании, говорит очень о многом. Поэтому лекарю - исцелися сам.
Так, Валерій Асадчев, будь ласка. Потім Кириленко. Коновалюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ну я по-перше хотів по суті постанови. Якщо ви пишете про факти закордонного втручання, то тоді треба хоча б привести один факт, тоді можна створювати комісію, з ним розбиратися. Якщо таких фактів немає, а ви передбачаєте, що вони можуть бути, тоді це може бути якась комісія по контролю за виборами. Розумієте? А то інакше це нонсенс виходить, факти ви кажете, жодного факту немає. То що ви будете розбирати? Але я хотів саме головне сказати і саме вам, шановні пани комуністи, бо ви ж внесли цю постанову. Ну, то такого не робиться, ви ж самі кажете, що ви в опозиції, щоб не включити туди жодного представника самої великої фракції. Тут я вибачаюся. Де ця вона демократія і де ця порядочність? Такого не буває, ви знаєте, що ми комісії створюємо, і є пропорційне представництво. Добре, хай непропорційне, хай від кожної фракції порівну, ну, принаймні, хоч один то має бути.
Одну хвилинку, не можна ж так, ви ж виступали вже. Кириленко, будь ласка. Потім Коновалюк.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги! Я закликаю всі до пильності ось у якому сенсі. Фактично ця постанова, не дивлячись на те, як кожна із сторін, які наміри до неї вкладає, відкриває дорогу до наскрізного державного контролю за усім громадським сектором. Я підкреслюю, усім: іноземним, неіноземним, втручання, не втручання, всі будуть під ковпаком відомо яких служб. У тому числі і комуністи, які будуть брати участь у виборчій кампанії. По-друге. Ось назва цієї постанови про ніби-то фінансування виборчих кампаній якесь насправді буде перешкоджати вільному спостереженню, у тому числі іноземними спостерігачами за ходом президентської кампанії. Повірте мені, вона буде використовуватися саме у такому сенсі. По-третє. У нас є цілі партії і фракції, які напряму фінансуються з Російської Федерації, наприклад. Як бути із цим явищем, чи вносимо ми додатково у проект постанови, чи не вносимо. Тому, з огляду на це, я вважаю, що ту пропозицію, яку вніс Борис Беспалий треба підтримати. А взагалі-то, якщо серйозно підійти до цього питання, то опозиційні сили мали би спочатку між собою зібратися і подумати, чи треба одній із сторін опозиції брати на себе відповідальність бути ініціатором такої постанови.
Дякую. Валерій Коновалюк.
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги, я вважаю, що мета, створення цієї Тимчасової слідчої комісії, вона чітко визначена. І ми погоджуємось з тими пропозиціями, які зараз лунають і ми зацікавлені в посиленні законності при проведенні президентських виборів. Я хочу просто ще раз сказати, давайте, якщо є така ініціатива, вносьте пропозиції, давайте створювати комісії з тих питань, які виключно будуть з’ясовувати. Володимире Михайловичу, щоб двічі не брати слова, я хочу, "Наша Україна" запропонувала дві кандидатури. А я бачу, що визначений принцип, як один представник від фракції. Тому, запропонуйте фракції визначитись десь з однією кандидатурою і будемо голосувати за цю постанову. Дякую!
Будь ласка, Петро Симоненко.
Фракція комуністів. Шановні колеги, по-перше, я хотів би, все ж таки, привернути увагу представників "Нашої України", а цьому були свідками члени Погоджувальної ради в понеділок, коли я звернувся з проханням, дати кандидатури до складу цієї комісії, то єдине, хто відмовив мені, це якраз Пинзеник, представник "Нашої України". Цьому свідком був пан Порошенко і всі члени, практично, Погоджувальної ради. Бо після мого звернення до членів Погоджувальної ради, я першому кому подав цей проект, це був пан Пинзеник. І я запропонував, будь ласка, подивіться, вносьте свої кандидатури. З яких причин, я не знаю, Віктор Михайлович не дав цієї кандидатури. Зараз ви дали її і я запропонував включити якраз названих вами народних депутатів до складу цієї комісії. І по-друге. Шановні, я ще раз хочу, щоб ми з вами не проводили політику подвійних стандартів. Як тільки ми, комуністи, послідовно проводимо політику незалежності і національних інтересів, то з’являються представники "Нашої України", які перелякались чомусь тому, що ми будемо перевіряти діяльність фондів, на скільки їх діяльність відповідає національним інтересам народу України, я не розумію цієї позиції. Давайте тоді разом з вами відслідкуємо все те, що має відношення до фінансування партій, якщо ви маєте цю інформацію, до фінансування певних соціологічних центрів, які нав’язують власну точку зору, а не вивчають те, що сьогодні народ хотів би висловити. Тому я пропоную: давайте проголосуємо це за основу і в цілому сьогодні цю постанову і дамо можливість працювати в інтересах народу України і національних інтересів держави.
Дякую. Шановні колеги, не кричіть. Одержить слово Мороз, Пинзеник і будемо голосувати. Більше ніхто рук не піднімайте. Мороз Олександр і Пинзеник.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Наша фракція не голосувала проект постанови. Я хочу сказати, чому. Я вважаю, що треба конче розбиратися у діяльності фондів, які вони справді мають підозри щодо застосування цих коштів не за призначенням. І якщо є такі факти, то комісія повинна працювати, ми свою кандидатуру дали. Але дуже дивно співпадають наміри сьогодні парламенту із намірами Президента: заборонити діяльність інституту НДІ, заборонити діяльність організації "Репортери без кордонів" і інших служб, газети "Зеркало недели" і тому подібне. Тому давайте будемо обережними. Якщо ця комісія буде створена і працюватиме, то вона повинна працювати над конкретними фактами, а не сприяти сьогодні режиму закрити всі представництва закордонних організацій для того, щоб ніхто не знав, що робиться в Україні.
Будь ласка, Пинзеник і будемо визначатися.
Віктор Пинзеник, фракція "Наша Україна". Я хочу подякувати шановному Петру Миколайовичу, що він не забуває уже протягом останнього місяця постійно згадувати "Нашу Україну". Рішення фракції "Наша України" про пропорційне представництво у складі комісії так, як це відповідає нормам Регламенту. Я не погоджувався із тим, щоб був один представник, бо фракція "Наша Україна" - найбільша фракція у нашому парламенті. Тому ми вимагаємо і наполягаємо на включенні відповідно до чисельності фракцій.
Дякую. Шановні колеги, будьте уважні. Я ставлю на голосування Постанову про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань встановлення фактів закордонного втручання у фінансування виборчих компаній в Україні через недержавні організації, що існують на гранти іноземних держав з пропозиціями, які прозвучали від фракції "Наша Україна", що озвучив доповідач Симоненко, з включенням цих двох представників "Нашої України" до складу комісії. Голосуємо. [[11:04:55]] За-289 Дякую. 289, для прийняття рішення нам необхідно 150 голосів. Рішення прийнято. прошу показати по фракціях. "Наша Україна" - 0, "Регіони України", - 61, комуністи - 59, партія "Трудова Україна" - 41, соціал-демократи [[об’єднані]] - 36, "Народовладдя" - 21, Соцпартія - 0, блок Тимошенко - 5, "Демініціативи" - 18, Аграрна партія - 11, "Народний вибір" - 13, НДП - 14, позафракційні - 10. Будь ласка, Беспалий.
Дякую, шановний Адаме Івановичу, за надане слово для репліки. Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Я хотів сказати дві позиції. Перша. На превеликий жаль, от ви слово для репліки дали, дуже добре. Але ви поставили постанову з порушенням. Ви повинні були її ставити за основу, оскільки від мене надійшли навіть письмові пропозиції по змісту назви і тексту. І я наполягаю на постановці їх на голосування. Тепер по репліці від комуністів. Стосовно значить там лексики "уничтожать" і таке інше. У кожного свій лексичний ряд. Я просто хочу нагадати по унічтоженію мух. Колись в Китаї комуністи унічтожили воробьйов. Що з того вийшло, відомо всьому світу. Давайте не будемо унічтожать мух, і під виглядом унічтоженія мух навіть ті невеличкі паростки демократії, які в Україні пробиваються, також паплюжити, нищити і плюндрувати. Я думаю, що все ж таки коли комуністи зважать, що вони наробили, то у них хватить, я думаю, таки здорового глузду внести зворотню постанову про скасування цієї недолугої постанови. Дякую за увагу.
Шановні колеги, шановні колеги! Розгляд питання закінчено. Розгляд питання закінчено, тому що ми будемо обмінюватися репліками до кінця дня. Ставиться. Сергій Петрович, ви потім скажете, сядьте, будь ласка. Шкіль, ваше прізвище не називалось, так що руку не піднімайте. [[Шум у залі]] Гмиря.
Спасибо. Я не называю фамилии, но меня немножко удивило. Я говорил о том, когда меня чуть ли не обвинили в том, что я кого-то убивать призывал, я говорил о том, что убивать нужно мух. Я не знаю, кем коллега себя считает. Ну а что касается его сравнений со слонами, я не знаю, каких слонов? Может, американских слонов? Ну известное в данном случае это сравнение со слоном неких американских партий. О чем вообще говорится? Еще раз я повторяю: уважаемые коллеги, давайте не будем передергивать факты.
Турчинов.
Шановні колеги, ви так швидко поставили на голосування, що порушили процедуру, Адам Іванович. Була внесена мною пропозиція, зокрема розширити повноваження цієї комісії і після слів "з питань фінансування фактів закордонного втручання в фінансування виборчої кампанії в Україні" поставити крапку, щоб не звужувати це питання виключно до якихось громадських організацій. Тому що може бути напрямку фінансування з-за кордону тих чи інших політичних суб’єктів. Саме тому, Адаме Івановичу, я прошу поставити мою пропозицію на голосування. Дякую.
Розгляд питання завершено. Ставиться на голосування про включення, будьте уважні, про включення до порядку денного проекту постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з перевірки додержання вимог законодавства України щодо процедури закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти, здійснення експортних операцій з природнім газом. Проведення розрахунків за газ із Туркменистаном. А також дотримання законодавства про працю при прийнятті на роботу та звільнення керівників в Національній акціонерній компанії "Нафтогаз" України та підприємствах, які входять до її складу. Це реєстраційні номери 4390, 4390-1. З мотивів Карнаух.
Карнаух. Шановні колеги! Я представляю Лохвицький виборчий округ, де видобувається більше 20 відсотків газу і до 10 відсотків нафти. Я вважаю, що сьогодні газовики і нафтовики працюють в надзвичайно складних умовах, і тому постановка питання, яке сьогодні ми маємо включити до порядку денного воно є незаконним і не потрібним. Тому я закликаю всіх народних депутатів не голосувати. Дякую.
Шановні колеги, будьте уважні. Я ставлю на голосування питання про включення до порядку деного і розгляд з цього питання сьогодні. Прошу визначатися. [[11:11:12]] За-131 Рішення не прийнято. Питання знято. Шановні колеги! Тут у нас є ще один проект постанови 4419. Це проект постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки ефективності діяльності органів державного управління щодо вирішення комплексу питань пов’язаних з виводом Чорнобильської АЕС із експлуатації, впровадження плану здійснення заходів на об’єкті “Укриття” та в зоні відчуження в питаннях поводження з радіоактивними відходами. Ставиться питання до включення до порядку денного і розгляду цього питання. Прошу визначитись. [[11:12:12]] За-134 Рішення не прийнято. Таким чином, шановні колеги, всі питання, пов’язані із створенням тимчасових комісій, які були сьогодні в порядку денному, ми з вами розглянули і прийняли відповідні рішення. Переходимо до розгляду питань другого читання. Як говорив Володимир Михайлович, я зараз нагадую, шановні колеги, що законопроект 4000-1 "Про внесення змін до деяких законів з питань оподаткування в зв’язку із прийняттям Закону України "Про Державний бюджет України на 2004 рік" буде розглядатися нами після 16 години після розгляду питання щодо обрання і звільнення суддів. А зараз слухається проект Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо узгодження норм земельного законодавства", друге читання. Це законопроект за номером 2608. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Володимир Олексійович Лещенко. Будь ласка, Володимир Олексійович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Вам пропонується Комітетом з питань аграрної політики та земельних відносин законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Це питання виникло в зв’язку з тим, що прийнято Земельний кодекс, а також низка інших законопроектів. Їх потрібно узгодити з чинним законодавством. Нагадую вам, що в першому читанні це питання розглядалося 5 червня поточного року. Цим законопроектом пропонується внести зміни до 14-ти діючих законів України. Крім того, Прикінцевими положеннями пропонується, щоб прийняти рішення про втрату чинності двох Законів України і одної постанови Верховної Ради України. Після розгляду зазначеного законопроекту в першому читанні до комітету надійшло 25 зауважень та пропозицій народних депутатів України. При розгляді ретельному цих всіх зауважень Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує врахувати 13, редакційно врахувати 5 і відхилити 7 зауважень і пропозицій народних депутатів України. Наголошую ще раз, тим депутатам народним, що внесли пропозиції і які не враховані, вони не з-за того не враховані, що не мають сенсу, а в зв’язку з тим, що цей законопроект якраз узгоджує Земельний кодекс та інші закони, прийняті щодо земельного законодавства. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує прийняти зазначений законопроект в другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми зараз працюємо в режимі другого читання, тому, будь ласка, візьміть документ. Поправка номер 16. Народний депутат. Поправка номер 12, вибачте. Народний депутат Семенюк. Наполягаєте? Ні. Поправка номер 15. Буждиган Пилип Пилипович. Не наполягає. Поправка номер 18, Семенюк. А, вона. в іншому. Зрозуміло. Так, 19. Те ж саме. 22, Семенюк. Тоді, шановні колеги, у нас є всі підстави. Юхновський Ігор Рафаїлович, будь ласка.
Юхновський, "Наша Україна". Я хотів запитати, чому все-таки не внесені відповідні поправки до Лісового кодексу? Адже лісгоспи до цих пір не володіють законним правом на лісові масиви, якими вони розпоряджаються, і там, де вони господарюють. Чому це не зроблено.
Шановний Ігоре Рафаїловичу, я хочу вас запитати, якої вашої поправки це запитання стосується, будь ласка?
Шановні колеги! Ми все, так би мовити, ті поправки, які враховані, враховані. Те, що ми зараз визначилися, не наполягають народні депутати. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про те, щоб прийняти у другому читанні і у цілому Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо узгодження норм земельного законодавства [[реєстраційний номер 2608]]. Прошу голосувати. [[11:17:57]] За-175 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету?
Адаме Івановичу, я просив би від комітету поставити ще раз на голосування, бо якраз цей законопроект перший серед тих, який другого читання, і мабуть народні депутати України, і он показують, не почули.
Номер закону я оголошував. Будь ласка, Шуфрич.
Дякую Адаме Івановичу. Шановні колеги! Ми просимо ще раз поставити на голосування. З технічних причин фракція не була зорієнтована, яке питання ставиться на голосування. Дякую і прошу порозуміти ситуацію.
Шановні колеги! Я, дійсно, можу вас зрозуміти, бо у залі стоїть шум великий. Я ще раз наголошую, будьте уважні. Ставлю на голосування Закон у другому читанні і у цілому про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо узгодження норм земельного законодавства. Реєстраційний номер 2608. Прошу голосувати. [[11:19:37]] За-315 Закон прийнято. Слухається проект закону про оцінку земель. Друге читання, реєстраційний номер 2609. Доповідає Лещенко Володимир Олексійович.
Шановні народні депутати, комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує вам для розгляду в другому читанні проект закону про оцінку земель. Нагадую вам, що цей законопроект іде в розвиток Земельного кодексу України, в першому читанні розглянуто і проголосовано 6 березня за основу, проголосувало 275 народних депутатів "за". За цей час до комітету надійшло надзвичайно багато пропозицій і зауважень 94, враховано з них 44, враховано частково та редакційно 24 і відхилено 26. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин вносить пропозицію, прийнятий зазначений законопроект в другому читанні і в цілому. Дякую!
Дякую. Шановні колеги! Чи хтось із авторів поправок, хто вносив поправки відповідно до законодавства регламенту і вони не враховані, наполягає на тому, щоб ми розглядали його поправку. Будь ласка, Беспалий мікрофон.
Дякую. Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Ну, по-перше, мені не зрозуміло, як може бути враховано 20, а відхилено 26, коли всього їх 90, що з рештою? Мабуть, просто вони не розглянуті. Тому я думаю, що випадково не враховані, це стосується 66 поправки на сторінці 38. Комітет пропонує, обов’язковим рецензування звітів у разі відчуження, в дужках, викупу земельних ділянок. Але відчуження і викуп - це зовсім різні речі. Відчуження може бути іншим шляхом. Тому я пропоную для того, щоб ці поняття не ідентифікувати зовні, технічну правку: замість викупу у дужках зробити його через кому. Але більш принципове є інше. Тут сказано: з мотивів суспільної необхідності.
Борис Якович, почекайте, будь ласка. З приводу першої поправки чисто технічної, кома і так далі, яка думка комітету?
Справа у тому, що комітет розглядав цю поправку. І ми вважаємо, і так воно є, що відчуження може бути також і шляхом викупу. Тому воно поставлено у дужки для того, щоб звернути якраз увагу на це питання. Дякую.
Борис Якович, будемо голосувати чи погоджуєтеся? Тоді завершуйте. Борис Якович Беспалий.
Я дякую, але в цій же поправці, тут є більш важлива ситуація, з мотивів суспільної необхідності. Мотиви - це є така невизначена категорія. Тому я пропонує чітко: у разі суспільної необхідності, тому якщо така суспільна необхідність є. І я прошу замінити слово "мотивів" на слово "у разі". А стосовно попередньої відповіді, то відчуження є ширшим, ніж викуп, тому що відчуження може бути іншим шляхом. Тому якраз дужки і недоречні. Я просив би комітет з цим погодитися. Тому що інакше все одно ми до цього питання повернемося, воно є нескладним і не треба упиратися там, де не треба упиратися.
Володимир Олексійович. Шановний Борисе Яковичу, якраз у Земельному кодексі та й інших уже прийнятих законах оцей вислів "з мотивів" вживається. Тому, щоб не вносити путанину у інші законопроекти, комітет все-таки вважає, що з мотивів суспільної необхідності для суспільних потреб.
Борис Якович, не наполягаєте? Так, узгодили. Ще хто з народних депутатів? Ще Борис Якович. Будь ласка, Беспалий мікрофон.
Дякую. Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". 80-та поправка на сторінці 43. Значить, комітет пропонує, що фінансування робіт з оцінки земель може проводитися за рахунок коштів бюджету, ну бюджетів усіх рівнів, коштів землевласників і землекористувачів, що не викликає жодних заперечень. Але далі йде: та інших джерел незаборонених законом. Взагалі то жоден закон не забороняє фінансування робіт з оцінки земель. Тоді виходить, що це фінансування в редакції комітету може бути будь-яким, фактично все погодне, вони дозволяють ці роботи фінансувати будь-яким способом, що є неправильним. Тому тут треба, і це стандартна ситуація, формулу "незаборонених законом" написати "передбачених законом". Тоді фінансування буде тільки з законних джерел. Інакше оці земельні роботи будуть фінансуватися з інших, дуже таки темних і брудних джерел. І прошу з цим погодитися.
Шановний Борисе Яковичу, комітет розглядав це питання, і все-таки вважає, що не всі можуть джерела бути передбачені законом. А можуть бути і іншім джерела фінансування, але ми все-таки загострюємо, щоб незаборонені вони були ці джерела законодавством. Тому, якщо ви наполягаєте, давайте поставимо на голосування.
Борисе Яковичу, голосуємо? Так, Борис Якович Беспалий наполягає на поправці номер 80. Прошу зал визначитися. Хто за те, щоб підтримати поправку номер 80 Беспалого, прошу голосувати. [[11:25:44]] За-104 Поправка не прийнято. Ще хто з депутатів наполягає? Борисе Яковичу, всі ваші поправки? Немає. Всі решта поправок або враховані, або їх автори не наполягають на тому, щоб вони ставилися на голосування. Тому я ставлю пропозицію комітету про прийняття Закону "Про оцінку земель", реєстраційний номер 2609 у другому читанні і в цілому як закон. Прошу голосувати. [[11:26:31]] За-308 Дякую. Закон прийнято. Наступне. Щось аграрники частина радіє, а частина не зовсім. Всі згодні, да? Наступний законопроект - проект Закону про внутрішні води, територіальне море та прилеглу зону України, реєстраційний номер 2605. І Кабінет Міністрів, і комітет пропонують у зв’язку з певною неузгодженістю, аби ми його, так би мовити, сьогодні не відправили, перенести дещо. Ну є така пропозиція. Шановні колеги, є пропозиція, аби ми цей законопроект перенесли. Тому я прошу зал визначитися.
Шановні друзі, комітет не підтримує цю пропозицію. Ми настроєні сьогодні слухати і немає ніяких зауважень з боку Кабінету Міністрів щодо того, щоб слухати чи не слухати сьогодні цей документ.
Ну, Ігор Іванович, ви за Кабінету Міністрів не відповідаєте, я відповідаю. Звернулися представники Кабінету Міністрів, звернулися про те, аби в зв’язку з тим, що в цьому законопроекті є певні неузгодженості, Кабінет Міністрів, не Міністерство закордонних справ, а Кабінет Міністрів в особі Прем’єр-міністра звертається до нас, аби ми сьогодні відклали розгляд цього законопроекту. Тому я прошу народних депутатів [[зараз я дам з процедури]], народних депутатів, ми визначимось, щоб підтримати цю пропозицію, перенести його розгляд. З процедури Зварич і будемо голосувати.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Адаме Івановичу, я вас прошу послухати! Ви знаєте, що цей законопроект вже прийнятий в першому читанні. Тобто в першому читанні цей, Адаме Івановичу, цей законопроект прийнятий в першому читанні. І незалежно від того, хто є суб’єктом законодавчої ініціативи, він уже належить, тобто він є власністю Верховної Ради України. І якщо є рішення профільного комітету з приводу цього законопроекту. Якщо він включений в порядок дений і його розгляд визначено на сьогоднішній день, взагалі немає жодних ні регламентних, ні жодних інших підстав його не поставити на голосування, незалежно від волі чи від думки, чи від мотивів суб’єкта законодавчої ініціативи.
Дякую, Роман Михайлович, ви абсолютно слушне зробити зауваження. Але комітет не визначає за Верховну Раду, комітет вносить пропозицію, а Верховна Рада буде визначатися. Є дві пропозиції - одна, яку озвучив Ігор Іванович, про те, що комітет пропонує розглянути. Інша пропозиція, аби його-таки дійсно розглянути, а, вибачте, не завалити, перенести на пізніший розгляд аби дещо узгодити. І тому буде не комітет вирішувати, а будемо вирішувати ми з вами. Тому, шановні.
Шановний Адам Іванович! Я також хотів сказати, що у нас немає протиріч із Міністерством закордонних справ, і з Кабінетом Міністрів, тому я не бачу підстав, для чого ми повинні переносити цей документ.
Шановні колеги! Аби ніхто нікого не звинувачував я дію відповідно до Регламенту. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду питання проекту закону “Про внутрішні води, територіальне море та прилеглу зону України”. Прошу голосувати.
Комітет не підтримує. [[11:30:51]] За-269
"За" - 269. Рішення прийнято. Тобто розгляд питання буде перенесено на пізніше, на наступні пленарні тижні. Слухається проект закону про внесення змін до Закону України "Про інформаційні агентства щодо заснування", це реєстраційний номер 3587, друге читання. Доповідає голова Комітету, заступник, голова відзначає вже мабуть День народження. Артеменко, будь ласка.
Шановні колеги! Я хотів би нагадати цей законопроект. Мова йде про законопроект, який внесений урядом і йдеться про те, щоб дозволити збільшити частку іноземним громадянам та юридичним особам інших держав до 35 відсотків у статутному фонді при створенні інформаційних агенцій. Справа йде про те, що, ви знаєте, є застереження Ради Європи. Вона взагалі хоче, щоб не було якихось обмежень. Але позиція нашого комітету: що, з одного боку, ми маємо розвивати, захищати наш інформаційний простір, а, з другого боку, мати можливість залучати іноземні інвестиції. Тому наш комітет погоджується з думкою уряду про незначний і нічого, на наш погляд, не вирішуючий такий крок, як збільшення з 30 до 35 відсотків статутної долі іноземних осіб, юридичних осіб та приватних осіб, у статутному фонді інформаційних агентів. Комітет просить підтримати цей законопроект уряду у другому читанні і в цілому.
Дякую. Шановні колеги, тут відхилено чимало поправок народного депутата Кармазіна. Будь ласка, йому мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" "Нашої України". Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви замислилися. Захист інформаційної безпеки - це є одна із складових національної безпеки України. Я повторюю для СДПУ(о), вони просять - їм не чути, я повторюю, що захист інформаційної безпеки - це одна із складових національної безпеки України. І вводити туди. Я б запропонував вилучити такі слова: "Іноземні громадяни та юридичні особи інших держав мають право бути співзасновниками інформаційних агентств України". Разом з тим, тут є друга частина, де говориться: "Забороняється створення і діяльність інформаційних агентств, у статутному фонді яких сукупна частка, що належить іноземцям, більше 35".
Юрій Анатолійович, вибачте, давайте ми по першій поправці.
У мене дві поправки, тому я кажу зразу.
Ми визначимося давайте по одній, а потім - по другій.
То я прошу вас вилучити.
З приводу першої, яка думка комітету?
Ну, і з приводу першої, і з приводу другої, ми не вважаємо, що 30 і 35 - це має якесь значення. Ми пропонуємо відхилити поправки Юрія Анатолійовича.
Юрій Анатолійович, наполягає на голосуванні. Голосується поправка номер 1 народного депутата Кармазіна. Прошу визначатись. [[11:34:19]] За-48 Поправка не прийнята. На другій поправці наполягаєте? Будь ласка, Кармазіну мікрофон.
Спасибі. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, можливо ніхто не розумує, що зараз говорять, що вплив на вибори ви сьогодні голосували. А що таке інформаційні агенції, які в руках іноземців, я бачу, що люди ще поки що не дозріли зрозуміти. То я звертаюся, щоб зрозуміли. І поки що було в законі написано "30 відсотків". Ми зараз підвищуємо ці відсотки і не говоримо навіть для чого це ми робимо. Це стосовно 35, те, що записується. І далі, я вже Адаме Івановичу, щоб не брати далі слово. Статтю 10 пропонується взагалі виключити цим проектом. Кому вона заважає? А в цьому законі було записано, в діючій редакції "відповідно до цього закону засновником є громадянин або юридична особа України, якими засновано інформаційне агентство". От суть цього закону. Хочуть вилучити, що це має бути громадянин України, або інформаційна агенція. А захищати іноземних людей. Це хіба розумно? Тому я.
Так, будь ласка, давайте. на другій поправці ви не наполягаєте, бо вона пов’язана була з першою і результат побачили. Значить, мова йде про поправку номер 5. Наполягаєте на тому, щоб голосувалася?
Комітет проти.
Так, будь ласка, думка комітету.
Комітет проти і просить відхилити.
Тоді за наполяганням народного депутата ставлю його поправку. Поправка номер 5 Кармазіна щодо того, аби залишити 10-ту статтю. Не виключати її. Прошу визначитися. [[11:36:34]] За-43 Дякую, 43, рішення не прийнято. Все решта враховано, більше ніхто не наполягає.
Комітет просить підтримати уряд і прийняти закон у другому читанні і в цілому.
Шановні колеги! Я ставлю пропозицію комітету про те, щоб прийняти у другому читанні і у цілому Закон про внесення змін до Закону України "Про інформаційні агентства" щодо заснування [[реєстраційний номер 3587]]. Прошу голосувати. [[11:37:21]] За-325 Дякую. Закон прийнято. Слухається проект Закону про охорону археологічної спадщини. Це реєстраційний номер 0951, друге читання. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти Петро Петрович Толочко, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Проект Закону про охорону археологічної спадщини у першому читанні був схвалений ще минулою Верховною Радою. Цією Верховною Радою за наполяганням Комітету з питань культури і духовного відродження він був віднесений на повторне друге читання. Впродовж всього цього часу закон допрацьовувався згідно зауважень народних депутатів, Комітету з питань культури і відповідних служб Міністерства культури. Представлений текст тією чи іншою мірою базується на 140 поправках народних депутатів. Проект, який Комітет з питань науки і освіти виносить на друге читання пройшов експертизу в Академії наук, в Інституті держави і права, в Інституті законодавства Верховної Ради і в інших. Дещо іншої думки дотримується Юридичне управління Верховної Ради. Каменем спотикання тут стало внесення Інституту археології Національної академії наук до права суб’єкта сфери охорони і дослідження археологічної спадщини. Головне тут право на ліцензування кваліфікації дослідників археологічної спадщини. Можу сказати вам, шановні колеги, що таке право за археологічною, науково-археологічною інституцією є від 1919 року, від Всеукраїнської археологічної комісії, а потім археологічного комітету. Цей порядок визначений в законодавстві, в законі про охорону культурної спадщини і не є жодним чином порушенням приписів в Конституції, як про це говорить управління. Справа в тому, що Академія наук - є державною інституцією і бере участь у виконанні державних програм, в тому числі, вчора ми затверджували програму про охорону культурної спадщини і там Академія наук є серед виконавців цієї програми. Інша проблема, також вразлива, це проблема ліцензійної діяльності колекціонерів. Колекціонери сьогодні є збудниками чорної археології і ми хочемо нормувати цю діяльність. І в законі про охорону археологічної спадщини, ми поставили кілька пунктів, які унормовують цю діяльність, зокрема, ліцензування. Що пише наше управління? Воно пише, що згідно з відповідним законом, що цей перелік не є серед видів господарської діяльності. Шановні колеги, це справді не є вид господарської діяльності. Це є вид пограбування нашої національної історико-культурної спадщини і тому обов’язково треба, щоб держава цей процес регламентувала. І останнє. Управління наше говорить, що там деякі є помарки і потрібна правка. Ну, я думаю, що наше управління юридичне для того і існує в системі Верховної Ради, щоб допомагати усувати ті певні недоречності. Я звернувся до них з таким проханням, вони пообіцяли, що вони це будуть робити і, насправді, не взяли жодної участі. Тому я мушу сказати, що закон відпрацьований, можливо, як ніякий інший, бо відпрацьовується впродовж майже трьох років, є абсолютно готовий для того, щоб прийняти його у другому читанні і в цілому. Спасибі.
Дякую. Петро Петровичу. Шановні колеги, ми працюємо у режимі другого читання, тому зараз ми будемо іти за поправками. Процедура буде перед голосуванням, Юрій Анатолійович. Зараз ми процедури не порушуємо, ми йдемо за поправками. Будь ласка, Танюк.
Шановний Адам Іванович, я у порядку введення. Тут є проблема така, що все-таки зареєстрований ще один закон у нас, номер 0951 про охорону археологічної спадщини. І ми зараз робимо негаразд, що ми цей закон обговорюємо, а той закон не обговорюємо. І крім того, все-таки є заперечення Кабінету Міністрів і Міністерства культури з приводу тієї основної тези, яку Петро Петрович сказав відносно ліцензування, право на ліцензування надається інститутові, а не державному органові управління. І на цій підставі і Мін’юст і Кабінет Міністрів заперечують проти того, щоб сьогодні це обговорювати. Я би все-таки радив сьогодні відкласти закон цей, обговорювати той другий, тоді разом уже з Кабінетом Міністрів дійти згоди, бо ми не маємо права давати одному інститутові право ліцензувати і заробляти гроші на тому, що може іти у бюджет нормальний.
Дякую. Зараз Петро Петрович відповість. Але я вам інше скажу. Лесь Степанович, ми якраз і обговорюємо 0951, ми зараз розглядаємо проект Закону про охорону археологічної спадщини. Будь ласка, Петро Петрович.
Шановні колеги, впродовж майже трьох років Комітет з питань культури і духовного відродження говорив, що нам такий закон для України не потрібний. І раптом, вчора чи позавчора вони дають новий проект Закону про охорону археологічної спадщини, дають його під цим же номером, під яким зареєстрований наш закон ще три роки тому. І тому розглядати його сьогодні немає жодної можливості, оскільки він не пройшов відповідні процедури. Я вам мушу сказати, я дивився цей закон. Все, що в ньому є доброго, це списано з нашого закону. А все, що не списано, то є поганим. Тепер відносно ліцензування. Ліцензування - це не просто видача чиновником документу на право проведення археологічних досліджень. Це визначення кваліфікації співробітника, це контроль за проведенням археологічних досліджень, це рецензія наукових звітів, це фондування археологічних звітів, це система централізації, інформації про археологічні дослідження. Скажіть, будь ласка, хто з чиновників може у Міністерстві культури зробити, коли там працює колишніх моїх два лаборанти. Ну, про що ми говоримо, шановні колеги?
Дякую. Ми працюємо за процедурою другого читання. Я звертаюся до вас, шановні колеги. Будемо кожну поправку проходити чи тільки надамо тим, хто наполягає на своїх поправках? Так, хто з авторів поправок наполягає на тому, аби розглянути його поправку? Тут Лесь Степанович Танюк має чимало. Будь ласка, Танюк.
Я просив би проголосувати поправку номер один на першій сторінці, щоб назва закону була "Про правовий статус археологічних досліджень. Права та обов’язки дослідників археологічної спадщини". Це ширше, ніж про закон "Про охорону археологічної спадщини". Тому що цей закон все-таки охорону ставить на останньому місці, а мова йде про правовий статус археологічних досліджень. Прошу проголосувати.
Будь ласка, думка комітету.
Шановні колеги, це не так. Насправді йдеться про правову систему охорони археологічної спадщини, а дослідження це є одним із елементів охорони цієї археологічної спадщини. І не дивно, що альтернативний законопроект, вони також подали під цією назвою - про охорону археологічної спадщини. Отже, міняти заголовки не потрібно.
Дякую. Значить будемо визначатися з приводу першої поправки. Народний депутат Танюк наполягає, аби ми її проголосували. Тому прошу визначитися. Поправка номер один народного депутата Танюка. [[11:46:40]] За-88 Рішення не прийнято. Ще хто наполягає на поправках? Беспалий, будь ласка.
Дякую. Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Ну взагалі важко від враження відійти, що ми трішечки працюємо, всеодно вето буде в цій частині, але, Бог з ним. У мене 11 поправка. Я думаю, її можна було б прийняти і без голосування. Тут написано, що археологічні дослідження здійснювана відповідно законодавства науково-пошукова та науково-практична діяльність. Справа в тому, що це не правоохоронний закон. І все, що робиться в Україні, все робиться відповідно законодавства. Чому ми повинні принижувати вчених і дослідників, зайвий раз нагадуючи їм, що вони повинні виконувати закон? Предметом визначення сутності археологічних досліджень зовсім не є здійснення відповідно до законодавства чи ні. Там є свій предмет, і це - науковий предмет. Тому тут зовсім не на місці і недоречні слова "здійснювана відповідно до законодавства України". І я пропоную просто погодитись, оскільки цього вимагає просто юридична техніка. Якщо ні, то як хочете.
Петро Петрович, я думаю, можна погодитись.
Борис Якович, в принципі немає заперечення проти цього. Ми думали, що це не зіпсує принаймні цю статтю, якщо ми пошлемося на закон.
Давайте погодимось.
Якщо не треба, ми погодимося.
Погодились. Так, Танюк, потім Шульга. Танюк, будь ласка.
Є поправка номер три, Петро Петровичу. Мова йде так в моїй поправці: цей закон врегулює правові, організаційні, соціальні відносини у сфері археологічних досліджень, права та обов’язки дослідників археологічної спадщини. В тому варіанті, який ви пропонуєте, права та обов’язки дослідників археологічної спадщини випали. І тоді створюється можливість прецеденту порушення прав, обов’язків дослідників археологічної спадщини. Прошу все врахувати.
Так, Петро Петрович, будь ласка.
Лесь Степанович, нема заперечення, можемо внести.
Тобто дійшли згоди. Так, будь ласка, Шульга.
Шульга, фракція комуністів. Я якраз не можу погодитися з думкою депутата Беспалого, про те, що дослідження в галузі археології не повинні регулюватися законом. Це саме та галузь, яка вимагає перш ніж приступити до цих досліджень треба, щоб був відповідний відкритий лист, а не кому попало до спадщини лізти. Спасибі.
Дякую. Але я захищаю Беспалого в тому розумінні, що він сказав у ширшому контексті, що не лише одним законом, а Законами України, бо до цього мають відношення і інші закони. Він мав на увазі саме це і ми дійшли такої згоди. Будь ласка у кого ще є? Беспалий, потім Танюк.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Дякую, Адаме Івановичу, за підтримку. Тут є ще одна поправка 47 спільно з депутатом Волковим. Справа в тому, що дійсно це питання, воно регулюється законодавством, досить таки, широко, і міжнародним і українським. Але згідно з загальновизнаних стандартів, в тому числі і згідно Конституції України, якщо міжнародним договором України згода на обов’язковість, яка надана Верховною Радою, тобто ратифікована встановлені інші норми, ніж ті, що передбачені цим законом, то застосовується норма міжнародного договору. Це ми пишемо в усіх законах і це для ясності абсолютно необхідно, тому що колізія правових норм, дійсно, може бути. Тому, я думаю, відхиляти таку поправку, принаймні, не логічно. І я сподіваюся на підтримку і розуміння комітету.
А от народний депутат Волков не наполягає. Будь ласка.
Борис Якович, справа в тому, що там є спеціальний розділ "Міжнародне співробітництво в галузі археології" і там все передбачено. А двічі дублювати одне і теж, немає змісту.
Наполягаєте на голосуванні? Ні. Ще які поправки? Танюк, будь ласка.
Поправки до статті, поправка 39. Пункти 4 і 5 об’єднати в один і подати в такій редакції: "Забезпечення охорони археологічної спадщини".
Петро Петрович, знайшли, це сторінка 7
Справа в тому, що це в принципі нічого проти цього немає. Але там є такий пункт: "Створення необхідних умов для захисту об’єктів археологічної спадщини". Це практично те ж саме. Якщо наполягаєте ви на внесенні до цього пункту вашої редакції, ми відредагуємо відповідним чином цей пункт.
Дійшли згоди. Ще хто з авторів поправок, подивіться, будь ласка? Танюк.
Дуже суттєва поправка, 73-тя. Тут сказано: "Наукові звіти про археологічні розвідки, розкопки подаються до Наукового архіву при Інституті археології Національної академії наук України, який є профільним галузевим державним архівом і підпорядкований Головному архівному управлінню при Кабінеті Міністрів України". У вашій редакції випала фракції: "підпорядкований Головному архівному управлінню при Кабінеті Міністрів". Таким чином, всі документи залишаються в інституті і не можуть бути використані в архівному аспекті. Я би просив все-таки уточнити: "і підпорядкований Головному архівному управлінню при Кабінеті Міністрів України". На цій поправці Кабінет Міністрів наполягає і Міністерство культури.
Лесь Степанович, науковий архів Інституту археології збирається від 1919 року. Там сконцентрована звітність за всі археологічні дослідження в межах України, які провели будь-які археологи. До цього часу це була структура Національної академії наук. Ми не можемо вилучити з інституту один підрозділ і підпорядкувати архівному управлінню. Ми консультувалися з архівним управлінням. Вони також не знають такої форми.
Лесь Степанович наполягає. Тому прошу визначитись. Голосуємо поправку 73.
Ну не може одна структура бути подвійного підпорядкування, а інститут - одного. [[11:53:49]] За-66
66. Поправка не прийнята. Так, ще які поправки? Бачу, що ми з поправками завершили. Тому з мотивів голосування Павловський, будь ласка.
Я дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, перед голосуванням з мотивів я хотів би привернути вашу увагу на дві помилки, яких припустився народний депутат Танюк, щоб вони просто не плинули на результат голосування. Законопроект, про який він сказав урядовий, він в принципі не може бути альтернативним, тому що відповідно з Регламентом, альтернативним може бути лише той законопроект, який подається напротязі 14 днів після реєстрації головного. А тут вже друге читання.
А цей 4 роки вже чекає.
І друге питання відносно центральних органів виконавчої влади. Шановні, відкрийте будь-який довідник, де є перелік міністерств і комітетів і рядом з Комітетом з питань культури стоїть Академія наук. Це специфічний, але це центральний орган виконавчої влади з питань науки. вирішує свої питання. Так що ми повинні це врахувати і я думаю, що, враховуючи той стан, який сьогодні є в нашій державі, ми маємо підтримати цей законопроект. Дякую.
Так, будь ласка, Борис Ілліч, Ключковський і будемо визначатися. Олійника мікрофон.
Дякую. Можна б звичайно в чергове втішитися яка, мовляв, багата Україна. А й справді, розкрадають її в роздріб і оптом уже поспіль 12 літ і ну ніяк, ти ж дивись, і досі є що потягти. Але, шановні, всьому є межа. Бо коли вже злодії добралися й до того, що лежить під землею, то тут уже далі нікуди. Я вас прошу підтримати цей закон, який не вважає розробники його ідеальним, він буде доопрацьовуватися на марші, але треба зупинити цих "чорних" археологів, поки вони не перетворять Україну на територію, на якій ми будемо стояти і апелювати до світу чим. А так, коли ми збережемо, то ми скажемо: "Слава Україні! Народу слава! Героям слава!" Дякую за увагу.
Ключковський., будь ласка.
Юрій Ключковський, Народний рух України, фракція Блоку Віктора Ющенка "На Україна". Ми, звичайно, Борисе Івановичу, будемо говорити "Слава Україні!" і хотілося б, щоб за цим стояли не тільки слова, але і діла. Я хочу звернути увагу шановного колеги Павловського, що він зробив сьогодні юридичне відкриття, а може сказав правду, віднісши Академію наук України, як об’єднання науковців, до органів державної влади. А крім всього іншого у мене є запитання до нашого доповідача, який з трибуни офіційно пообіцяв ще щось відредагувати. Так я хочу зрозуміти, який статус ці слова мають. Це що, ми щось тут приймемо, а потім ще доповідач буде редагувати текст закону? Прошу це пояснити.
Я поясню замість доповідача. Зараз, Петре Петровичу, ви своє скажете. Я скажу з приводу редакції. Ми з вами встановили практику таку, і це у Регламенті, що коли автор поправки говорить про те, що він хоче, щоб внесені були такі зміни, коли профільний комітет погоджується із внесенням таких змін, то відповідно до стенограми нашого засідання ці зміни і вносяться при остаточній редакції. Лук’яненко і голосуємо.
Українська республіканська партія, фракція Юлії Тимошенко. Шановні депутати! Законопроект, який нам запропонував Толочко, є першим документом, першим законом, який регулює надзвичайно важливу сферу нашої культурної спадщини.
Левко Григорович, я дав з мотивів голосування. Якщо є у вас заперечення чи не так голосуємо, будь ласка. Ми закон не обговорюємо.
Адаме Івановичу, це якраз мотив голосування. Я закликаю всіх депутатів проголосувати за цей законопроект, тому що той стан спадщини, у якому вона зараз є, це катастрофічний. І хоча цей закон має якісь ще недоліки, звичайно, він не є досконалий на 100 процентів, але він буде робочим документом, який допоможу врятувати те, що хоч ми й зараз маємо ще щось, трішки залишилося. Тому, шановні депутати, я прошу проголосувати за цей закон.
Ставиться на голосування проект закону в другому читанні і в цілому про охорону археологічної спадщини. Реєстраційний номер 0951. Прошу голосувати. [[11:59:34]] За-267 Закон прийнято. Шановні колеги! В цілому, він прийнятий в другому і в цілому, закон прийнято. Шановні колеги, я надаю слово для інформації Голові лічильної комісії Мішурі Валерію Дмитровичу, будь ласка.
Шановні народні депутати, лічильна комісія готова провести голосування, ви будете мати можливість біля столів реєстрації отримати бюлетень білого кольору, тут два квадрати. В одному квадраті можна поставити якийсь знак, який буде відповідати вашій згоді "так" або "не підтримую" кандидата "ні". Не дійсним вважається бюлетень, якщо будуть дві позначки або не буде жодної. Ми починаємо голосування о 12 годині і закінчимо голосування о 12 годині 45 хвилин. Запрошуємо народних депутатів до столів реєстрації для отримання бюлетенів.
Шановні колеги, я прошу з розумінням віднестися до повідомлення голови лічильної комісії, відповідно до необхідності проголосувати нам. Тому оголошується перерва до 12 години 45 хвилин.
Шановні колеги, прошу зайняти робочі місця, будемо продовжувати засідання сесії. Голосування завершилося, мається на увазі голосування щодо призначення Голови Рахункової палати, яке відповідно до закону відбувається таємно методом подачі бюлетенів. Тому ми продовжуємо наше засідання. Розглядаються проекти законів про забезпечення виконання зобов’язань рухомим майном та про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[друге читання]]. Реєстраційні номери 0939, 0959-1. Демьохін від профільного комітету. Будь ласка, перший заступник Голови Комітету з питань економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій Володимир Анатолійович Демьохін.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги народные депутаты. Комитет по вопросам экономической политики на своем заседании 18 ноября рассмотрел проект Закона Украины про забезпечення виконання зобов’язань рухомим майном, это номер 0959, и проект Закона о внесении измениний в некоторые законодательные акты Украины в связи с принятием Закона Украины про забезпечення виконання зобов’язань рухомим майном, это 0959-1. Данные законопроекты направлены на усовершенствование системы обеспечения и исполнения обязательство с тем, чтобы должным образом обеспечить, как права кредиторов, так и права должников. Но поскольку Верховной Радой было принято решение 18 ноября этого года о принятии в повторном втором чтении проекта Закона Украины про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень, это номер регистрационный 2336, комитет принял решение рекомендовать отменить решение Верховной Рады от 10.02.2000 года о принятии выше указаных законопроектов в первом чтении. Мы просим поддержать данное решение комитета.
Так, будь ласка. Значить, комітет пропонує скасувати рішення про те, що ми прийняли у першому читанні. Тобто зрозуміла ситуація? Це у нас ординарне, неординарне рішення, ми рідко до нього звертаємося. Я в принципі не пригадую, щоб ми в цьому скликанні подібні рішення приймали. Але відповідно до Регламенту така норма існує. Ми можемо скасовувати рішення, попередні свої рішення, це у праві Верховної Ради. Тому я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у першому читанні проекту Закону України "Про забезпечення виконання зобов’язань рухомим майном". Це законопроект 0959. Прошу визначитися.
Комитет просит поддержать. [[12:53:07]] За-206
Рішення не прийнято. Давайте ми, друга постанова. Про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у першому читанні проекту Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про забезпечення виконання зобов’язань рухомим майно". Це законопроект 0959-1. Прошу голосувати.
Уважаемые коллеги, мы просим поддержать. Уже закон принят на эту тему. [[12:53:59]] За-172
Рішення не прийнято. Турчинов, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Наша фракція свідомо не голосує за закон 0959, 0959-1д, 2591, який зараз буде, 0952, 3273 з тих причин, що ці закони на вчорашній вечір не мали народні депутати. Ми не можемо отримати сьогодні пакет, який важко донести до залу, і зараз починати голосувати. Треба своєчасно роздавати таблиці порівняльні для того, щоб депутати могли розібратись і після цього голосувати. Я ще раз повторюю, чотири закони, які ми зараз почали розглядати.
Олександр Валентинович.
Вони своєчасно роздані не були. Дякую.
Ваше зауваження не відповідають дійсності. Законопроект 0959, 0951, який ми з вами розглядаємо, був підготовлений і розданий до другого читання 14 травня 2002 року. Сьогодні ми з вами розглядаємо тільки два проекти постанов. Постанови говорять про те, що вони пропонують не в другому читанні прийняти ці закони, а скасувати результати голосування у першому читанні. Тому звинувачення ваші не мають підстав. Будь ласка, Зварич.
Мы с вами приняли закон 2336, поэтому это совершенно четко - нужно отменить решение предыдущее 2000 года.
Будь ласка, Зварич.
Шановний Адаме Івановичу, якраз коментарі Олександра Турчинова свідчать про те, що депутатський зал не зрозумів, що ставиться на голосування. Але я би вас, Адаме Івановичу, просив поставити цей закон на голосування в такому вигляді, в якому він винесений на друге читання. І відповідно до Регламенту якщо він не набирає 226 голосів, він вважається відхилений. Тобто практично ми досягнемо однієї і тієї ж самої мети.
Роман Михайлович, дякую. Я хотів це зробити мовчки, ви голосно сказали. Дякую. Ми так і зробимо. Так, з процедури завершили? Тому, зважаючи на те, що ми з вами не підтримали пропозиції комітету, ми розглядаємо у другому читанні проект закону за номером 0959. Прошу визначитись із цим законом. Голосуємо. [[12:56:43]] За-0 [[Оплески]] Результати голосування унікальні. Для радіослухачів я оголошу: "за" - 0, "проти" - 7, "утрималось" - 0, "не голосували" 438 народних депутатів. Тобто законопроект знятий з розгляду і ми питання вирішили. Те саме, я прошу визначитися щодо законопроекту, за номером 0959-1. [[12:57:29]] За-3 Не менш унікальний, "за" - 3, "проти" - 3, "утрималося" - 2, не голосували 437, всього у залі 445 народних депутатів. Рішення не прийнято, законопроекти так, як і просив комітет - знято. Слухається проект закону про внесення змін до Закону України "Про лізинг", нова редакція. Законопроект за номером 2591, друге читання. Доповідає заступник голови Комітету з питань економічної політики управління народним господарством, власності та інвестицій Матвєєв Володимир Йосипович.
Уважаемый председательствующий, уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам экономической политики и управления народным хозяйством, собственности и инвестиций предлагает для рассмотрения ко второму чтению проект Закона Украины "О внесении изменений в Закон Украины "О лизинге". Доработка проекта происходила в направлении учета опыта заключения лизинговых соглашений, которые уже накоплен субъектами лизинговых отношений в Украине, судебной практике. А также согласование законопроекта с положениями нового Гражданского кодекса Украины. Следует отметить, что указанный законопроект зарегистрирован в Верховной Раде Украины за три месяца до опубликования Гражданского кодекса Украины и отдельные его положения требовали согласования. С целью устранения двойного правового урегулирования из текста законопроекта изъяты положения об оперативном лизинге, поскольку эти вопросы урегулированы положением нового Гражданского кодекса Украины. Отвечает определению найма-аренда и не требует специального урегулирования. Таким образом в проекте оставлены лишь те нормы, которые устанавливают особенности правового регулирования финансового лизинга, как это предусмотрено Гражданским кодексом Украины. При подготовке проекта ко второму чтению в комитет поступило 97 предложений от народных депутатов Украины и Национального банка Украины. Из них учтены полностью или редакционно 68, отклонены - 10. Следует отметить, что ряд предложений также не были учтены, поскольку в процессе приведения положений законопроекта в соответствие с нормами нового Гражданского кодекса Украины ряд статей, к которым относятся предложения, были исключены. Что касается замечаний, подготовленным Главным юридическим управлением, следует заметить следующее: что законопроект, подготовленный ко которому чтению, не отличается, по сути, от редакции, принятой в первом чтении. Как уже отмечалось, он был разработан, проект был разработан до принятия нового Гражданского кодекса, и при доработке ко второму чтению в него были внесены лишь необходимые изменения для приведения в соответствие с Гражданским кодексом Украины. Он полностью соответствует концепции финансового лизинга, изложенном в этом кодексе. И поэтому комитет рекомендует принять законопроект во втором чтении и в целом. Следующее. Закон о финансовом лизинге - о гражданско-правовой закон, который регулирует порядок заключения и выполнения договоров финансового лизинга, устанавливает права и обязанности сторон. И в связи с этим терминология законопроекта ориентирована на соответствие Гражданскому кодексу. Определение финансового лизинга, которое содержится в Законе о налогообложении прибыли предприятий, является, по мнению специалистов, устаревшим и в целом не соответствует развитию финансового лизинга в Украине. Комитет считает, что нормы Закона об изъятии предмета лизинга не лишает сторон права на обжалование в судебном порядке исполнительных документов, а также не лишает права обратиться в суд с иском о возмещении убытков. Неправомерный отказ лизингодателя от договора финансового лизинга фактически является нарушением условий договора лизинга о сроке пользования имуществом, и в таком случае лизингополучатель имеет право требовать возмещение убытков в связи с нарушением условий договора. Он также имеет право обжаловать исполнительный документ, по которому проводится возврат объекта лизинга лизингодателю Неправомерный отказ лизингополучателя от договора также является нарушением условий договора о приеме объекта лизинга и оплате лизинговых платежей. Лизингодатель имеет право требовать возмещение убытков, причиненных таким неисполнением договора. Комитет считает, что законопроект не противоречит нормам Закона об исполнительном производстве, так как он не устанавливает порядок исполнения решений, а только предусматриваем немедленное исполнение исполнительной надписи нотариуса. Часть третья статьи 25 Закона об исполнительном производстве предусматривает, что немедленному исполнению подлежат решения в случаях, предусмотреных законом. А законопроект предлагает установить немедленное установление надписи нотариуса о возвращении предмета лизинга лизингодателю и такая норма соответствует мировой практике регулирования финансового лизинга и сущности правоотношений финансового лизинга. Относительно замечаний к статье законопроекта о регистрации предмета лизинга в данной статье речь идет о регистрации не всех предметов лизинга, о регистрации конкретного вида имущества, передаваемого в лизинг, если необходимость такой регистрации установлена законодательством. Например, транспортные средства, воздушные суда, плавсредства и так далее. В связи с изложенным комитет предлагает принять проект закона о внесении изменений в закон о лизинге во втором чтении и в целом в предложенной редакции.
Так, шановні колеги, у дивимось, 38 поправка відхилена Національного банку України. Немає їх представників. Поправка номер 47. Беспалий. Не наполягає. Поправка номер 57. Національний банк України. Немає представника. Горбачов, поправка 56. Не наполягає Горбачов. 72, Національний банк України. 77 - те ж саме. Горбачов - 80 поправка. Не наполягає. Поправка 89, Горбачов. Не наполягає. Те саме 90-та Горбачов. Горбаль, 93. Не наполягає. Все решта враховано. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому Закону про внесення змін до Закону України "Про лізинг" [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 2591]]. [[13:04:28]] За-372 Закон прийнято. Оробець, що так таке? Будь ласка, мікрофон Оробця.
Шановні колеги! Звернутися до вас заставили надзвичайні обставини. У місті Ужгороді група осіб, дев’ять осіб рекетирської зовнішності захопили приміщення підприємства "Експедитор". На законні вимоги судових органів і виконавчої служби звільнити приміщення вони проігнорували. Власне, цьому потворствує бездіяльність прокуратури і бездіяльність міліції. Навколо підприємства їздять автомобілі разом з рекетирами озброєними автоматами. На превеликий жаль, Міністерство внутрішніх справ усунулося від цієї проблеми. Тому прошу вас вважати мій виступ депутатським запитом і прошу негайно звернутися у два міністерства: Міністерство юстиції і Міністерство внутрішніх справ для негайного реагування. Дякую.
Будь ласка, прошу відповідно оформити необхідні документи. Слухається проект Закону про право комунальної власності та управління об’єктами права комунальної власності [[друге читання]]. Реєстраційний номер 0952. Доповідає заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Матвєєв Володимир Йосипович. Будь ласка, Ключковський.
Юрій Ключковський, Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Шановні колеги! Це надзвичайно важливий і дуже потрібний закон. Однак, при підготовці до другого читання він не проходив через Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. І там є певні шероховатості пов’язані, власне, з проблемою повноважень органів місцевого самоврядування. Ми просимо у зв’язку з цим від імені комітету, і ця позиція погоджена з головою профільного комітету, щоби відкласти розгляд цього законопроекту у другому читанні на наступний пленарний тиждень, а наш комітет бере зобов’язання швиденько все це проглянути, вичислити всі ці місця спільно з профільним комітетом і на наступний тиждень винести на розгляд сесії. Просимо дуже нас підтримати.
Комитет не возражает.
Так, але я хочу одне уточнення зробити. Там було на два комітети розписано чи тільки на один? Там було доручення одному комітету. Тому, будь ласка. Ви то не "возражаете", але треба щоб ще зал підтримав. Нема заперечень? Тоді погоджуємось. Переноситься розгляд питання. Слухається проект закону про внесення змін до статті 6 закону України про правовий режим майна у Збройних Силах України щодо вічуження військового майна. Повторне друге читання. Реєстраційний номер 3272. Доповідає голова комітету з питань Національної безпеки і оборони, Георгій Корнійович Крючков, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! В першому читанні цей законопроект був прийнятий, до другого читання внесено шість пропозицій, які всі враховані. Проект спрямований на те, щоб врегулювати порядок передачі цілісних майнових комплексів, будинків, споруд та іншого нерухомого майна, що є у військах для реалізації і у комунальну власність. Законом, який ми нещодавно прийняли, це питання регулюється в статті 7 закону про передачу об’єктів права державної та комунальної власності, але треба нам узгодити ці два законопроекти. При підготовці до другого читання, Головне юридичне управління зробило зауваження цілком слушне, зазначити, що цей закон набуває чинності з дня його опублікування. Субвенції передбачати не тільки на наступний рік, а на наступні роки. З урахуванням цього, комітет просить прийняти цей закон в цілому.
Як ви чули з повідомлення голови комітету, всі поправки, пропозиції, що надійшли від суб’єктів законодавчої ініціативи, в даному проекті враховано. Тому я ставлю на голосування у другому читанні і в цілому Закон про внесення змін до статті 6 Закону України "Про правовий режим майна у Збройних Силах України" [[щодо відчуження військового майна]], реєстраційний номер 3273. Прошу голосувати. [[13:10:01]] За-170 У зв’язку з тим, що ми вже його один раз на повторне друге направляли читання, тому проект знімається з розгляду. Слухається проект Закону про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні [[друге читання]], реєстраційний номер 1089. Доповідає Голова Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Геннадій Йосипович Удовенко. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний пане голово. Стаття 92-га Конституції України зазначає, що виключно законами України визначаються: права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод і основні обов’язки громадянина. Мабуть, ні у кого не викликає сумніву, що свобода пересування та вільний вибір місця проживання в Україні належить до невід’ємних прав громадянина. Але це право повинно бути відповідно до Конституції визначено законом. Вашій увазі пропонується проект Закону про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні, підготовлений на друге читання. Цей законопроект, зважаючи на важливість проблеми, яка законодавчо має бути врегульована, ретельно опрацьовувався в комітеті. До нього надійшло 148 пропозицій від народних депутатів, з них 108 враховано. І ми вдячні народним депутатам за внесені пропозиції. Проект закону пройшов міжнародну експертизу у Раді Європи та ОБСЄ, у структурах Апарату Верховної Ради, Кабінету Міністрів, Міністерства юстиції, Міністерства внутрішніх справ і також у ряді правозахисних громадських організацій. Запропонований на друге читання законопроект цими всіма установами підтриманий. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради не має до проекту закону зауважень і пропонує прийняти його у другому читанні. Також звернувся Прем’єр-міністр України Янукович до Голови Верховної Ради з пропозицією щодо прискорення прийняття цього закону. Я хотів би наголосити, що це дуже ліберальний закон. Він передбачає реєстрацію фізичної особи, не реєстрацію фізичної особи, а реєстрацію місця проживання фізичної особи. Цей закон не носить дозвільний характер з боку виконавчої влади, цей закон має повідомчий характер з боку фізичної особи. Громадянин пише заяву і говорить, що я обираю місце проживання на такій-то територіально-адміністративній одиниці. І все. Від нього не вимагаємо документів, тільки заява і дуже незначна кількість, одна довідка ще. Більше ніяких вимог до громадянина в цьому плані у нас немає. Але треба внести на сторінці 14 поправку редакційного характеру. Замість слів "адреса житла", виключити ці слова і вставити "місце проживання". А після слів "проживання сім днів" поставити крапку. І таким чином вилучити слова після "зміни адреси житла". Я ще раз хочу наголосити, що це дуже ліберальний і прогресивний закон, він стосується кожного громадянина нашої держави у зв’язку з відміною прописки. Дякую за увагу.
Дякую, Геннадію Йосиповичу. Але ви, мабуть, зі мною погодитеся, що не все ліберальне дуже демократично, і досвід Росії це показав. Тому давайте, давайте, будь ласка, таким чином: хто з авторів поправок наполягає на тому, аби розглядати його поправки, тих, що не враховано? Беспалий, будь ласка, мікрофон.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", місто Київ. Шановний Геннадію Йосиповичу, дійсно, я підтримую тут повністю позицію комітету, дуже хороший закон і його дійсно чекають мільйони людей, відміну прописки. Тому як би ви поставились до тієї пропозиції, яка 137-ма, це в прикінцевих положеннях на 29 сторінці, на 29 сторінці, щоб безпосередньо в прикінцевих положеннях безпосередньо саме в цьому тексті дати перелік тих норм законів, саме законів, які треба негайно скасувати, тому що у нас є колізія законів: прописки немає, це підтвердив Конституційний суд, але є сила силенна різних нормативно-правових актів на різних рівнях, які ну фактично її узаконюють. Тобто виходить прописки і немає, і ніби вона є. То, можливо, саме цим законом дати перелік цих актів, які б були скасовані, і вирішити питання якомога швидше?
Борис Якович, ви праві, це - суттєве доповнення, але воно передбачено, і ваша відповідна поправка включена, пункт третій: "Кабінету Міністрів України протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим законом, підготувати та подати на розгляд Верховної Ради пропозиції щодо приведення законодавчих актів України у відповідність із цим законом." В нашому листі до Кабінету Міністрів ми також зазначимо і цю вашу пропозицію.
Борис Якович погодився. Інші суб’єкти законодавчої ініціативи? Немає? Тоді я ставлю на голосування Закон в другому читанні і в цілому про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні, реєстраційний номер 1089, з урахуванням пропозиції голови профільного комітету - на 14 сторінці внести ті зміни, які він озвучив. Прошу голосувати. [[13:16:57]] За-326 Дякую. 326 - рішення прийнято. Я надаю слово голові Лічильної комісії народному депутату Мішурі Валерію Дмитровичу. Будь ласка.
Шановні колеги! Перед тим, як ознайомити вас з протоколом номер 2 засідання Лічильної комісії, я хочу вас проінформувати, що під час голосування за ініціативою ряду народних депутатів до Лічильної комісії внесено благодійні кошти на ялинку для дітей-сиріт. Комісія вирішила передати ці кошти голові Комітету, який відає питаннями дитинства і материнства Самойлик Катерині Семенівні. Що стосується результатів голосування. У бюлетень для таємного голосування про призначення на посаду голови Рахункової палати була включена кандидатура Симоненка Валентина Костянтиновича. На підставі результатів таємного голосування Лічильна комісія встановила, кількість народних депутатів України повноваження яких визнані - 449. Кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування - 392. Кількість народних депутатів, які взяли участь в голосуванні - 389. Кількість бюлетенів визнаних не дійсними - 2. Вони були подані в Лічильну комісію після того, як були вже відкриті урни. Симоненко Валентин Костянтинович "за" отримав 382 голоси. Проти кандидата подано - 5. Відповідно до статті 85 Конституції України, статті 10 Закону України "Про Рахункову палату" та глави 3.7 Регламенту Верховної Ради України Лічильна комісія вирішила вважати призначеним на посаду голови Рахункової палати Симоненка Валентина Костянтиновича, з чим ми його і вітаємо.
Дякую. Шановні колеги! Дозвольте щиро від імені усієї Верховної Ради і тих 382 народних депутатів, які підтримали Валентина Костянтиновича, щиро привітати його з переобранням на посаду, яка має безпосереднє відношення до парламенту. Бо Рахункова палата від імені Верховної Ради здійснює свої функції. Побажати йому добитися того, чого він дуже і дуже прагне, а саме: зміни 98-ї статті Конституції. І я думаю, що буквально найближчим часом спільно ми це всі зробимо, щоб не тільки він контролював, що витрачається, але і як здобувається. Успіхів, Валентине Костянтиновичу, хай Рахункова палата добре рахує. Слухається. Я хотів би, аби монолітною Верховна Рада, парламент завжди був таким, яки при вирішенні ось цього питання. Слухається проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною". Друге читання, реєстраційни номер 3011. Доповідає голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Степанович Цибенко.
Спасибі, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я, мабуть, сьогодні буду найлаконічнішим із усіх доповідачів. Комітет отримав доручення Верховної Ради щодо опрацювання проекту закону, поданого народними депутатами Анастасієвим і Герасимовим, номер 3011. Ми уважно опрацювали цей документ, узгодили його з Кабінетом Міністрів України. Подано 4 пропозиції і зауваження. Вони всі враховані. Тому я пропоную, комітет прийняв рішення про підтримку цього документу. Я, звертаючись до вас, я вас прошу підтримати своїм голосуванням цей документ.
Вибачте, запитань немає, Ольга Петрівна. Тому, будь ласка, у кого є поправки, які не враховані? Усі поправки враховані. Ольга Петрівна, запитайте безпосередньо. Так, будь ласка, Гінзбург.
Шановні народні депутати, я наскільки зрозуміла, і хотіла б ще раз почути конкретно перед голосуванням за цей законопроект. Звісно, що ці добавки, які внесені сьогодні, що ветерани Великої Вітчизняної війни, які отримали нагороди "За відвагу" або медалі України, але вручені ці медалі були після 9 травня 1945 року, будуть підпорядковані закону на пенсії за особливі заслуги перед Україною? Враховане це питання?
Абсолютно правильно. Це одна із ключових норм цього закону, вона врахована.
Так, все. Анатолій Іванович, ваша поправка є? Назвіть номер її. будь ласка, тоді визначаємося. Я прошу. З мотивів? Але тільки з мотивів голосування, бо я вимкну мікрофон. Доманському.
Шановні народні депутати, я прошу вас не голосувати за цей закон. Чому? Тому що він носить націоналістичний характер. Наші українці працювали в Казахстані, Білорусії, стали заслуженими артистами тих республік, народними артистами, і цей закон не передбачає це. Що, ми тільки українців відзначаєм? Я пропоную туди добавити "а також республік бувшого Радянського Союзу".
Анатолій Іванович, немає тут у цьому законопроекті того, про що ви говорите. Цей законопроект має зовсім до інших категорій відношення - до тих, хто нагороджений був або представлений був до нагороди найвищою солдатською відзнакою - медаллю "За відвагу". Тому я ставлю на голосування прийняти в другому читанні і в цілому Закон про внесення змін до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" [[реєстраційний номер 3011]]. Прошу голосувати. [[13:23:38]] За-283 Дякую, 283, закон прийнято. Слухається Проект Постанови про затвердження положень про проведення парламентських слухань [[друге читання]] [[реєстраційний номер 3746]]. Доповідає Коваль В’ячеслав Станіславович, заступник Голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради. будь ласка,
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Комітетом з питань Регламенту і організації роботи Верховної Ради розглянуто доопрацьований та підготовлений до другого читання Проект Постанови Верховної Ради України про затвердження положень про проведення парламентських слухань [[реєстраційний номер 3746 від 19.07.2003 року]], який 11 вересня на засіданні Верховної Ради України прийнято за основу. Під час доопрацювання чи опрацювання розглянуто пропозиції та зауваження до проекту постанови, які надійшли від народних депутатів України, членів Комітетів Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці, з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства, з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку, з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму, з питань європейської інтеграції, народних депутатів України Беспалого, Кармазіна, Пєхоти та інших, депутатських фракцій і груп та висновку Головного науково-експертного управління. Комітет, розглянувши ці всі зауваження і пропозиції народних депутаті України, практично всі можливі до врахування пропозиції були враховані. Народний депутат Кармазін подав абсолютно інший законопроект, інше положення про проведення публічних слухань у Верховній Раді України. Вказані пропозиції концептуально були протилежні за змістом цього проекту постанови, який був прийнятий у першому читанні, тому, на превеликий жаль, комітет не міг врахувати пропозиції народного депутата Кармазіна. Підготовлений комітетом до другого читання проект постанови відповідно до частини другої статті 6.6 Регламенту Верховної Ради України завізований заступником керівника Головного юридичного управління з певними зауваженнями щодо положення про проведення слухань у комітетах Верховної Ради, якими пропонується відхилити зазначене положення. Комітет просить підтримати підготовлений комітетом до другого читання проект Постанови Верховної Ради України про затвердження положень про проведення парламентських слухань у Верховній Раді України та слухань у комітетах Верховної Ради України [[реєстраційний номер 3746]].
Дякую. Шановні колеги! Прошу мобілізуватися. Я лише перед тим, як ми приступимо до розгляду, безпосередньо, цього законопроекту, тим більше, ми дуже рідко розглядаємо проекти постанов у другому читанні. Так що це унікальна постанова, але й унікальне питання. До сьогоднішнього дня немає положення, немає записано в регламенті норм, як проводити Парламентські слухання. І тому, ми їх проводимо на свій розсуд, як комітет той чи інший запропонує, так воно і йде. Але, на превеликий жаль, воно ніде, нічим не врегульовано. Тому нам треба, шановні колеги, дійсно, сьогодні все зробити для того, аби ми ці питання врегулювали Верховною Радою, постановою і керувалися цим. Давайте ми поступимо таким чином. Подивимося ті поправки, хто наполягатиме, що він вносив, не враховані, а потім будемо розглядати. Будь ласка, Пєхота, Кармазін.
Адаме Івановичу, я вам дуже дякую, що ви мені надали слово. Справа в тому, що я повністю підтримую вашу тезу щодо врегулювання цих питань, але не таким чином, як це зробили ми в цій постанові. Бо в цій постанові ми порушуємо Конституцію, в цій постанові ми порушуємо регламент, закон про регламент і приписуємо нашим парламентським слуханням ті функції, які сьогодні має тільки Верховна Рада або регулюються Конституцією. Щоб прийняти ці питання, нам треба внести зміни в Конституцію, внести зміни в регламент, а далі вже діяти згідно постанови. До речі, перше питання, яке стоїть і перший пункт, де написано, що враховано мої зауваження, якраз являється самим принциповим з усіх положень цієї постанови. Там воно не враховано, бо записано парламентським слуханням функції щодо контролю за виконанням Кабінетом Міністрів Конституції України, законів України, постанов Верховної Ради, а далі взяли мою приписку "в межах повноважень Верховної Ради, визначених Конституцією". Так якраз повноваження Конституція і не дає парламентським слуханням. Тому я би врахував, бо вчора, коли я отримав цю порівняльну таблицю, то я зробив друге послання у регламентний комітет. Я дякую, що вони ряд зауважень прийняли. Але основне зауваження - це те, що даний закон так, як я пишу, і Юридичний відділ, і Аналітичний відділ, не відповідає Конституції і законам України. Тому я б рахував, щоб нам не ображатися один на одного, відкласти цю постанову, відкласти і ще раз опрацювати у рамках Конституції і закону, і не приймати її сьогодні.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановні народні депутати, шановний народний депутат Пєхота, не йдеться про контроль, про той пункт, який ви говорите, я зачитаю його остаточний варіант. "Парламентські слухання у Верховній Раді України проводяться з метою вивчення питань внутрішньої та зовнішньої політики держави, що становлять суспільний інтерес, та потребують законодавчого врегулювання стану виконання Кабінетом Міністрів України Конституції України, законів України, постанов Верховної Ради України у межах повноважень Верховної Ради України, визначених Конституцією України". Ну, де тут є порушення Конституції України, якщо парламентські слухання вивчають ситуацію стосовно Кабінету Міністрів України або іншого питання, яке викликає суспільний інтерес, і розробляє рекомендації, які потім на пленарному засіданні Верховна Рада або відхиляє, або враховує.
30 секунд Пєхота, але не більше.
Я розумію, я підтримую те, що вивчати, але тоді мова іде про прийняття рішень. Якщо б воно закінчилося прийняттям відповідних рекомендацій, немає питань. А якщо ми приймаємо постанови, якими далі регулюємо всі ці питання, отут і є протиріччя. Тому я, у мене немає таких зауважень, але принципові є, чим воно регулюється, рекомендаціями чи постановами.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" "Нашої України". Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Безпрецедентний випадок, коли пропозиції, які подаються, не включаються до таблиці. І не включаються вони комітетом, який називає себе Регламентним комітетом. Я взагалі вважаю, що після цього Регламентний комітет треба розпустити, економити кошти зараз, тому що ніяких функцій він не виконує. Народний депутат Пєхота абсолютно правий. І у мене інші дещо аргумент. Я говорю те, що цей проект, положення, яке підготовлено, протирічить Конституції України, зокрема пункту 21 частини першої статті 92, згідно з яким організація і порядок діяльності Верховної Ради визначається виключно законами України. І частини п’ятої статті 82, відповідно до якої порядок роботи встановлюється Конституцією та Законом про регламент. Крім того я хочу сказати, що сьогодні регулює нашу діяльність Закон про комітети Верховної Ради, який відповідно до Конституції діє в частині, якій не суперечить Конституції, і він регулює питання, пов’язані з організацією комітетів, у тому числі щодо організації проведення слухань у комітетах. Хочу звернути вашу увагу, що Головне юридичне управління і Головне науково-експертне управління один єдиний узагальнюючий висновок, що цей проект підлягає відхиленню як такий, що суперечить Конституції і законам України. Тому я прошу.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, у кожного є висновок.
Мені не дали можливості, тому я вимушений був.
І він прочитав. Вас ніяке Юридичне управління не уповноважувало представляти їхні інтереси. Ви представляєте свої інтереси, а не інтереси Юридичного управління. Юридичне управління доповідає комітет профільний. Хто із авторів ще поправок, які вносилися, не враховані, наполягає на тому, щоб йому надати слово? Вам пояснили, чому сталося, що ви їх подали після того, коли вже вийшли терміни подання поправок.
Шановні народні депутати, коли закон чи законопроект, чи постанова і проект прийнятий у першому читанні, уже не можна вносити за іншою ідеологією, розглядати інший. При всій повазі до Юрія Анатолійовича ми не могли розглядати проект постанови, який містить абсолютно ідеологію, по-іншому називається, інші закладає засади, інший правовий акт. І ще одне, шановні народні депутати, до сьогоднішнього дня кожен комітет, чи голова комітету, чи секретаріат комітету займалися особистою творчістю. Він пропонував проведення парламентських слухань так, як він це бачив. Регламентний комітет пропонує упорядить, привести це і попробувати вийти на організований, на удосконалений порядок організації та проведення парламентських слухань. Це - завдання наше.
Дякую. В’ячеслав Станіславович, тут правий в одному народний депутат Кармазін, що комітет мав право відхилити поправки, але треба було їх внести в таблицю і написати, що відхилені. Юрій Анатолійович, ви праві. [[Шум у залі]] Кармазін мав всі підстави наполягати, і він правий в тому відношенні, що його поправки повинні були включені до таблиці. Все. Шановні колеги, зараз ми будемо визначатись. Я ще раз вашу просив би зрозуміти одну річ - це постанова Верховної Ради, це наше з вами рішення, давайте ми приймемо його, попрацюємо за таким порядком робити наших слухань. Якщо практика покаже, що вони не врегульовуються, погано, ми одразу внесемо зміни, бо це залежить від нас і тільки від нас. Будь ласка, Пєхота і будемо голосувати.
Адам Іванович, я вибачаюсь, безумовно, ось я читаю 10 пункт: за результатами парламентських слухань Верховна Рада приймає постанову щодо підсумків і тому подібне. Отут вся собака і зарита, бо це не відповідає Конституції. Я за те, як ви кажете, - працювати, попробувати. Але мова іде, якщо ми хочемо, давайте оформимо законом, давайте оформимо змінами до Конституції, давайте законно підемо. Я не проти того, щоб парламент отримав більше функцій контрольних, але воно повинно пройти через Конституцію, через Закон "Про Регламент", а не через постанову, бо її ніхто виконувати не буде. Воно не буде мати сили.
Володимир Юлійович, ви абсолютно праві, але зараз, Юрій Анатолійович Кармазін, дайте я поясню. Але зараз ми за результатами кожного парламентського слухання приймаємо постанову про рекомендації парламентських слухань. Ми рекомендації парламентських слухань не можемо просто прийняти без постанови. Будь-яке рішення, яке ми з вами тут приймаємо воно оформляється у вигляді постанови. Називається постанови про рекомендації парламентських слухань. А рекомендації парламентських слухань це і є рекомендація, а не постанова. Ось у чому справа. Що будь-яке рішення приймається постановою. Тому тут суперечності немає, я думаю, ми так і розуміємо, постанова про рекомендації, давайте напишемо. Приймається рекомендація, а рекомендація приймається постановою. Задоволений Володимир Юлійович, приймається?
Адам Іванович, тут же так і написано.
Ще, будь ласка, Пєхоті мікрофон.
Я вибачаюся. Адам Іванович, якщо так як ви і кажете, відносно того, що приймаються рекомендації, то треба, щоб не було подвійного тлумачення, вийняти “приймає постанову”, а “прийняти рекомендації” щодо того. Це перше. А в першому пункті треба внести:". внутрішньої та зовнішньої політики держави та тих, що становлять суспільний інтерес." , далі викинути:".потребують законодавчого врегулювання.", бо це не прерогатива слухань. ".стану виконання Кабінету Міністрів" - це не прерогатива слухань. А далі: ". в межах повноважень Верховною Радою визначених Конституцією", і все. І викинути середину. Тобто текст замінити.
Добре. Давайте погодимося так, з пропозицією про те, що замість постанови - рекомендації, погоджуємося. У відношенні Кабінету Міністрів, ми досить часто слухаємо інформацію на парламентських слуханнях, саме Кабінет Міністрів, ту чи іншу. Тут нічого, я думаю, страшного немає. Все. Будь ласка, ще раз Пєхота і будемо голосувати. Все.
Конституція, я вибачаюся, в Конституції передбачена стаття 113 Конституції: Кабінет Міністрів в своїй діяльності керується Конституцією, законами України і актами Президента. Якщо це буде оформлено законом, тоді ви праві. Адам Іванович, ви мене не слухаєте!
Обмінялися думками. Я ставлю на голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування. Оскільки Володимир Юлійович наполягає на своїй другій поправці, на поправці номер 2, я прошу визначитись. Поправка номер 2 народного депутата Пєхоти.
Комітет не підтримує. [[13:40:22]] За-191
Не підтримана. Тому, шановні колеги, я пропоную проголосувати в цілому за Постанову Верховної Ради про затвердження положень про проведення парламентських слухань з врахуванням пропозицій [[Катерина Тимофіївна!]], з врахуванням пропозицій народного депутата Пєхоти про те, що за результатами парламентських слухань приймаються рекомендації. Прошу голосувати в цілому. [[13:41:11]] За-318 Я дуже дякую, 318. Шановні колеги, ми з вами зробили дуже і дуже хорошу справу: ми врегулювали те, що було в нас, ну, не врегульовано і нам честі не робило. Я ще раз до вас звертаюся, це наше внутрішнє рішення. Коли ми попрацюємо над реалізацією постанови і побачимо, що треба щось змінювати, ми її змінимо - і немає ніяких проблем, нам цього ніхто не завадить зробити. Я щиро дякую за підтримку. Ніколаєнко, будь ласка. 1 хвилини, не більше.
Шановні народні депутати, шановній Адаме Івановичу! Ніколаєнко, голова Комітету з науки і освіти, фракція СПУ. Я просив би сьогодні від імені багатьох тисяч освітян підтримати, проголосувати. по-перше, включити до порядку денного, а потім проголосувати за основу і в другому читанні закон про внесення змін до Державного бюджету на 2003 рік. Законопроект цей вноситься групою народних депутатів, зокрема я вношу [[Ніколаєнко]], Гавриш вносить, Родіонов, Ситник і інші. Про що йде мова? Мова йде про погашення кредиторської заборгованості минулих років за комунальні послуги та енергоносії для навчальних закладів. Розмір приблизно 44 мільйона гривень. Ми з вами вже про це голосували, але змінилися обставини. Тому Бюджетний комітет - "за", Мінфін - "за".
Дякую. Шановні колеги! Сідайте, будь ласка. Я скажу номер, сідайте. Значить так, шановні колеги, будьте уважні. Якщо є ваша згода, ми дещо відхилимося від порядку нашої роботи. Якщо ви не заперечуєте, тому я ставлю на голосування. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування включити і розглянути питання проект Закону про внесення змін до Закон України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" щодо кредиторської заборгованості за комунальні послуги навчальних закладів [[реєстраційний номер 4480]]. Прошу голосувати. [[13:43:50]] За-332 Дякую. 332, рішення прийнято. Питання включено до порядку денного. Питання включено до порядку денного, зараз ми коротенько його обговоримо. будь ласка, Станіслав Миколайович. Є запитання? Процедура? 3:44:19
Шановні колеги! Я так зрозумів, що народні депутати України пропонують проголосувати у першому читанні і у цілому. Але, Адаме Івановичу, одне єдине питання. Тільки що Мінфін уточнив суми боргів, і а рамках, ці цифри не змінюючи, нам потрібно із технікумів , це вузів першого і другого рівня акредитації зняти 4,8 мільйона, передати їх профтехучилищам і 0,2 на фізичну підготовку учнівської та студентської молоді. Тобто, не змінюючи цифру всередині таблиці.
Хто представляє інтереси Кабінету Міністрів? Мінфін є? Будь ласка, свою думку. __________________. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Ми просимо підтримати цей законопроект.
Я прошу саму у редакції, яку зараз пропонує Ніколаєнко. Так, зрозуміло. Шановні колеги! Я бачу ліс рук. З процедури. Значить даю 5 хвилин з процедури. Запишіться. Наполягають. Будь ласка, висвітіть. 5 хвилин, але з процедури, шановні колеги. Так? Надрага. За ним Сухий. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Я ни в коей мере не сомневаюсь, что то, что мы сейчас проголосовали и будем обсуждать, требует своего решения. У меня вопрос. У нас на повестке дня стоит Трудовой кодекс. Тема, на мой взгляд, намного принципиальней чем то, что мы сегодня обсуждаем. И давайте мы будем в какой-то степени все-таки делать акценты на том, что является базовым, а не том, что сегодян гори, при всей правильности постановки вопроса нашим коллегой Николаенко. Спасибо.
Василю Івановичу, хто сказав, що Трудовий кодекс не буде розглядатися? Ніхто не сказав. І, будь ласка, не сперечайтеся. Це не я визначив, це 332 народних депутати прийняли рішення про те, аби ми розглянули зараз це питання. Чому ви мене обвинувачуєте? Будь ласка, Сухий. За ним Гірник.
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція СДПУ(о). Законопроект, безумовно, життєво важливий, я прошу передати слово у зв’язку з цим народному депутату України Шуфричу.
Дякую, Адаме Івановичу. Я радий реакції наших українців, значить все, що робимо, ми робимо правильно. Шановні колеги, сьогодні ми приречені проголосувати за ці зміни, ми маємо підтримати наші учбові заклади. Але, Адаме Івановичу, в мене з процедури. Сьогодні в порядку денного стоїть ще три законопроекти, які стосуються внесення змін до бюджету на 2003 рік. Після позитивного, я сподіваюсь, голосування по цьому законопроекту, я прошу, щоб ми їх так же терміново розглянули. Це законопроекти 4171, 4348 та 4428. Рішення Бюджетного комітету з цього приводу є. Дякую!
Але, я знаю, що рішення залу не таке однозначне, як по тому законопроекту, який ми зараз розглядаємо. Тому давайте будемо послідовно йти. Будь ласка, Гірник, за ним Ващук.
Шановні депутати, цей законопроект вчора детально опрацьовувся на Бюджетному комітеті і знайшов, практично, одноголосну підтримки. Тому по процедурі. По-перше, пропоную проголосувати в першому читанні і в цілому, а далі не відхилятися від регламенту, тому що такої однозначної підтримки решту законопроектів не мали. А цей дійсно дуже важливий. Дякую!
Дякую. Будь ласка, Ващук, за нею Коновалюк.
Дійсно, законопроект важливий. В мене тільки звернення до колеги Ніколаєнка і до представника Мінфіну, аби не тільки Міністерство освіти мало право провести цей взаємозалік, а такі самі навчальні заклади технікуми, вузи, ПТУ знаходяться в Міністерстві освіти. Тому щоб і це міністерство мало право на такий же взаємозалік, скажімо, Горохівський сільськогосподарський технікум, Волинської області, сьогодні вже не опалюється, відключений від світла із-за того, що така неув’язка з бюджетом. Тому прошу цей взаємозалік поширити і на МінАПК. Дякую.
Коновалюк, за ним Буждиган.
Дякую. Шановні колеги, я, дійсно, підтверджую, що ми прийняли позитивне рішення на бюджетному комітеті. І, Адам Іванович, питання дійсно терміново треба вирішувати. Я хочу запросити, припинити давайте голосувати і переходити до наступних питань. Я вас дуже прошу.
Шановні колеги, виступив перший заступник голови комітету. Голова комітету підтверджує, що це так, так? Порошенко просить слово. Будь ласка. А тому що він профільний комітет.
Шановні колеги, вчора на своєму засіданні бюджетний комітет розглянув цей законопроект. Ми проголосували за включення його до порядку денного і прийняття рішення. Тому, безумовно, ви маєте право знати змістовну частину цього законопроекту. І тоді відпадуть багато запитань, які зараз задавалися на пленарному засіданні. Дійсно, треба провести цей залік. І він був викликаний саме тим, що у попередні роки на відміну від інших галузевих навчальних закладів навчальні заклади Міністерства освіти і науки недофінансовані були. І саме на суму недофінансування, а не на якусь абстрактну суму були дозволені автором законопроекту внесення цих закликів. За інформацією, яку було перевірено, у бюджетному комітеті ми у повному обсязі погашаємо заборгованість по тим закладам освіти, які не були дофінансовані у бюджетній заборгованості попередніх років. Є одна процедурна проблема, яка виникає у зв’язку з позитивним нашим голосування, тому що я не маю жодного сумніву, що наша сесійна зала цей законопроект підтримає. Ця проблема полягає у наступному, що у випадку, коли нами будуть проголосовані інші зміни до Закону про бюджет на 2003 рік, ми опинимося у ситуації, коли при внесенні змін не відомо, що брати за основу: або діючий бюджет, або бюджет з врахуванням проголосованих змін. Тому вчора Бюджетний комітет прийняв рішення, що у випадку позитивного голосування, щоб нам була можливість об’єднати ці законопроекти або дозволити Бюджетному комітету при підготовці бюджету до підписання врахувати цифри в додатках. Прохання шановного головуючого поставити на голосування цей законопроект з цими коментарями. Тому що в іншому випадку ми просто опинимося в ситуації, коли невідомо як цей законопроект готувати до підписання. Дякую за увагу. Ще раз, рішення Бюджетного комітету - підтримати внесений на ваш розгляд законопроект.
Ні, Петро Олексійович, я не зовсім зрозумів, що ви просите.
Перше рішення. Я прошу підтримати, тому що Бюджетний комітет підтримав.
Це зрозуміло, друге, що ви хочете, щоб ми вам доручили.
Друге. У випадку, коли будуть проголосовані інші законодавчі акти, виступав колега Шуфрич, інші народні депутати, вони сьогодні є також в порядку денному, тоді невідомо яким чином готувати зміни до бюджету. Тому що за основу.
Петре Олексійовичу, ми поки що розглядаємо цей законопроект, виходячи з того, що він не викликає ніяких заперечень у залі.
Будь ласка, тоді прохання врахувати при наступних.
Враховуючи те, що інші законопроекти змін до бюджету 2003 не такі однозначні, як тут, ми їх будемо розглядати тоді, коли підійде до них черга. Дякую. Немає запитань, Петре Олексійовичу, все зрозуміло. Я ставлю на голосування закон про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" [[щодо кредиторської заборгованості за комунальні послуги навчальних закладів]], реєстраційний номер 4480 з пропозиціями, які тут озвучив голова комітету Ніколаєнко і підтриманий Кабінетом Міністрів, Міністерством фінансів, прийняти в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:53:48]] За-429 Рекордною кількістю голосів прийнятий закон. Я думаю, ніякого вето не буде. А він прийнятий як закон уже в цілому. Будь ласка, ніяких інших пропозицій, ви мене не зіб’єте. У зв’язку з тим, що ми сьогодні з вами витратили час на голосування. Тому я на 15 хвилин продовжую засідання і розглядаємо далі питання. Слухається проект Трудового кодексу України, прийняття рішення за результатами розгляду у першому читанні, яке відбулося 10 грудня. Це законопроекти за номерами 1038, 1038-1, 1038-2. Доповідає [[тут відповідальні два комітети]], ну, мабуть, Василь Георгійович Хара, Комітет з питань соціальної політики. Будь ласка.
Спасибо. Уважаемые коллеги, только вчера мы рассматривали все эти три законопроекта. На свежую память я очень коротко напомню вам. Первый законопроект 1038 народного депутата Коновалюка, 1038-1 поданный правительством Украины, но подготовленный межведомственной рабочей группой на трехсторонней основе в составе профсоюзов, работодателей и государственной стороны. Он согласован с кодексами - гражданским, хозяйственным, соответствует международным конвенциям МОТ, международным нормам. И комитет принял решение просить вас поддержать принять его в первом чтении. И законопроект 1038-2 мы вчера тоже с вами обсуждали, Губского и целого ряда еще народных депутатов, наш комитет, повторяю, предлагает принять за основу законопроект 1038-1 и по договоренности с авторами других законопроектов все лучшее из того, что есть в их законопроектах, при подготовке ко второму чтению учесть в Трудовом кодексе, регистрационный номер 1038-1. Прошу поддержать решение комитета.
Дякую. Шановні колеги, будемо визначатися. Зараз, зараз. У нас є три законопроекти. Ми в такому порядку, як вони стоять, будемо і визначатися. З мотивів голосування Лещенко і Оніщук.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Якщо нині діючий кодекс захищав все-таки в деякій мірі права найманих працівників, то запропонований цей, що пропонує комітет, він буде захищать якраз експлуататорів, тобто цей кодекс направлений на посилення експлуатації найманих робітників. Я пропоную проголосувати, проти. Дякую.
Будь ласка, Оніщук.
Шановні колеги! Добре відомо, що Трудовий кодекс - це основоположний правовий документ, адже він зачіпає інтереси трьох суб’єктів: найманих працівників, роботодавців і держави. І зазвичай розробка такого законопроекту повинна бути відображати баланс трьох цих суб’єктів. Тільки один із запропонованих кодексів, зокрема урядовий, розроблявся на трьохсторонній основу. В якому приймали участь - роботодавці, профспілки і держава. Тому я прошу підтримати саме урядовий законопроект за основу, маючи на увазі подальшу роботу над його удосконаленням. Дякую за увагу.
Будь ласка, Стоян.
Олександр Стоян, голова федерації профспілок України. Шановні колеги! Ви пригадуєте, що вчора під час обговорення я виступав і сказав, що так, у профспілок були суттєві зауваження до проекту кодексу. Але після зустрічі-наради у віце-прем’єра записано протокол в якому всі зауваження профспілок, підкреслюю, всі, будуть враховані. Тому є підстава проголосувати за урядовий кодекс. Я прошу його підтримати.
Значить так. Будь ласка, я три хвилини відводжу на процедуру, запишіться, тому що з процедуру ми 30 хвилин будемо.!!! Записуйтесь. Висвітліть, будь ласка. Я обіцяв Кириленко, за ним Лук’яненко.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги! Фракція "Наша Україна", в цілому, вважає, що Трудовий кодекс в новій редакції на часі. Разом з тим він не може стати предметом для продовження звуження соціальних прав трудящих. Якщо ми зменшуємо мінімальну заробітну плату, практично зменшуємо розмір середньої пенсії, вносимо не справедливий прожитковий мінімум, то ми не повинні вводити до нової редакції Трудового кодексу дискримінаційні статті. Разом з тим, вчора повідомили мене, що є протокол розбіжностей між урядом та профспілками, і всі питання, які викликають у фракції тривогу, будуть вирішені. Єдине, що нас насторожує, що і уряд, і профспілки зараз - це одна фракція. Тому я би хотів, і, я думаю, не тільки я, щоб зараз ми ще раз почули від представників уряду підтвердження того, що розбіжності по найважливіших соціальних питаннях у публічний і прозорий спосіб з урахуванням думки всіх фракцій будуть врегульовані. Тоді ми можемо приймати рішення щодо голосування за Трудовий кодекс.
Дякую. Будь ласка, Лук’яненко. За ним Мусіяка.
Лук’яненко. Прошу передати слово Турчинову Олександру Валентиновичу.
Мікрофон Турчинова ввімкніть.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги. У нашої фракції було дуже багато зауважень до цього кодексу, зокрема це стосується і фактичної заборони страйків, і переслідування громадян, яких звільняють без будь-яких підстав, і обмеження діяльності профспілок, і так далі, і так далі. Зараз міністр до нас підходив, говорить, що якимось там протоколом ці речі всі зняті, які визивали питання у нашої фракції у справді незалежних профспілок. Але ж, шановні колеги, це поки що слова. Ми повинні засвідчити, що, дійсно, в документі, який зараз буде голосуватись, цього немає. Тому наша пропозиція, Адам Іванович, і до вас, і до міністра, який сидить в урядовій ложі. Давайте знімемо це голосування і перенесемо його на наступний сесійний день, коли Верховна Рада голосує, для того щоб дійсно ми могли пересвідчитись, що всі наші застереження враховані і жодних протиріч і обмежень прав наших громадян в кодексі немає. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Мусіяка. Ну, Гінзбург, я бачу, передає. Будь ласка, Гінзбург.
Я поступаюся колезі Гінзбург, будь ласка.
Гінзбург мікрофон.
Спасибі. Фракція комуністів. Вчора при обговоренні було висловлено дуже багато зауважень до цих трьох законопроектів. І головні такі були проблеми, які в цих трьох законопроектах сьогодні не мають відповіді, це: перше - забезпечення правильного захисту трудоустрою молоді і неповнолітніх, відповідальності за їхню роботу; і друге - це звільнення і прийом на роботу, і де може знаходитися трудова книжка, її оформлення; третє - це питання, навіть додумалися деякі депутати зупинити діяльність тими людьми, які мають приймати участь у забастовці. Там за свої права боротися. То фракція комуністів і ми виступаючи вчора пропонували, що немає сьогодні сенсу підтримувати ці законопроекти, бо у нас на сьогодні кращий є закон, який більш забезпечує права людини. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Папієв і будем визначатися.
Дякую. Шановні народні депутати, 9 грудня 2003 року проведено нараду [[от у мене протокол цієї наради за підписами віце-прем’єр-міністра України Табачника, міністра Папієва, голови Комітету Верховної Ради Хари і від Всеукраїнських профспілкових об’єднань голова ФПУ народний депутат Стоян]], де ми чітко і ясно домовилися і додатком до протоколу цього є протокол розбіжностей, що ми з 7 пунктів, які у нас викликали суттєві зауваження від професійних спілок ми ці питання зняли і погодили редакцію з професійними спілками та з комітетом Верховної Ради. Дякую.
Так, будь ласка, Губський як автор законопроекту. Губського мікрофон ввімкніть.
Вельмишановний Адаме Івановичу, вельмишановні колеги, депутатська група "Народовладдя" вчора презентувала свій погляд на Трудовий кодекс. Ми вважаємо, що Трудовий кодекс - це якраз той документ, який буде захищати права і свободи і селян, і робітників, і взагалі всіх найманих працівників. Вчора після обіду були плідні дискусії з авторами інших законопроектів і Кабінет Міністрів дав, як кажуть, не просто згоду, а дав зобов’язання врахувати всі позитивні пропозиції з того документу, який представила депутатська група "Народовладдя". Тому саме виходячи з цього депутатська група "Народовладдя" також готова підтримати узгоджений варіант, який вноситься Кабінетом Міністрів. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, тільки що я оголошував про те, що я надаю право записатися і виступити з мотивів протягом 3 хвилин. Я бачу зараз знову ж таки ліс рук бажаючих виступити з мотивів. Ми перетворюємо його в обговорення вже, це не мотиви. Не збуджуйтеся даремно. Зараз поступимо таким чином. Наполягають? Представник кожної фракції, одна хвилина, хто з фракції захоче, скаже з мотивів і не більше. Будь ласка, Стоян, не керуйте Верховною Радою. Я вам вчора дав те, що не положено, так що ведіть себе чемно. Від фракції комуністів хто? Гмиря, будь ласка.
Спасибо. Тут только что Александр Стоян сказал, что в этом документе есть масса недостатков, но что правительство пообещало его учесть. Когда? Простите, пожалуйста, почему его не учли в первом чтении? Во втором чтении, извините, это не правительственный документ. Учтет его после окончания первого чтения? Почему в текст сегодняшнего закона не внесены поправки, которые правительство пообещало внести? Уважаемые коллеги! Масса писем идет к депутатом о том, что не нужно принимать этот кодекс. В частности от такого крупнейшего профсоюза, как металлурги. Извините, это единственная работающая отрасль на Украине. Вы ее хотите добить? Мнение ЦК профсоюза металлургов есть, крупнейшего профсоюза на Украине. Они категорически против этого законопроекта. Это нужно учитывать, коллеги. Спасибо.
До речі, про те, що говорив Гмиря, ось тут народний депутат Стоян іншу думку висловлює, але у нього є проект Стояна і Волинця, які пишуть: "Направити на повторне перше читання". Будь ласка, від соціалістів Вернигора.
Леогід Вернигора, соціалістична фракція. Я хочу ще раз наголосити те, про що я говорив і робив заяву вчора. Шановний Михайло Миколайович Папієв від імені Кабінету Міністрів запевнив всю Верховну Раду і всіх трудящих України, що ці сім застережень, проти яких ми виступаємо протягом року під час підготовки цього кодексу, знімаються як ті протиправні в цьому законі. Я не знаю, шановний Михайло Миколайовичу, ви ж на мене дивіться, а я вам дивлюся в очі. Якщо ми це зробили, ми сьогодні повинні проголосувати за перше читання. Чому сьогодні? Це буде закон ні пана Коновалюка, ні Хомутинника, нікого. Це колективна праця парламенту і уряду, щоб в нас нарешті був кодекс.
Дякую. Будь ласка, соціал-демократи, Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція СДП(о). Шановні народні депутати, я проси би всіх, без високих слів, без патетики, нам необхідно сьогодні дати можливість уряду розпочати цей процес. Нагадую всім, ми голосуємо в першому читанні Трудовий кодекс. Ми будемо мати багато часу і можливості його вдосконалювати, час іде вперед, змінюється соціально-економічна і трансформованість суспільства, як би воно там не було, нам необхідно вдосконалювати. Я вважав і вважаю деякі законопроекти зрілими, недозрілими. Найбільш зрілими і виписаним законопроектом є, безумовно, урядовий, який може бути основою. Тому я і пропоную, проголосувати за основу законопроект урядовий з тим, аби законопроект шановного колеги Коновалюка і Губського ввійшли із складової частини під час другого читання. Давайте дамо можливість уряду і Верховній Раді працювати над Трудовим кодексом. Дякую.
Регіони України, Коновалюк.
Дякую. Шановні колеги, незважаючи на всі зауваження, я вважаю, що це перший документ і я не можу привести інших прикладів, коли він відпрацьовувався до внесення на розгляд парламенту на трьохсторонній основі. По-перше, я ще у 2000 році вніс Трудовий кодекс, він неодноразово допрацьовувався. Тому були, скажемо так, ми постійно в цьому плані работали і з профспілками, і з громадськістю, і з роботодавцями. Тому давайте не будемо виключно міркуватися якимось там інтересом. Я вважаю, що цей документ він вирішить багато проблем, які зараз існують у сфері труда. Я готовий погодитися з урядовим проектом і врахувати всі ті переваги, які зараз є у Трудових кодексах, як за моїм авторством, так і шановного колеги Губського.
Дякую. "Наша Україна", Єхануров.
Юрій Єхануров, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, законопроект 1038-1 є документом, який розроблений Національною радою соціального партнерства. Уряд подає просто як суб’єкт законодавчої ініціативи. Документ, який розроблявся протягом декількох років. І це є предметом компромісу, який ми досягли у результаті величезних і довгих, і гострих дискусій. Він має право пройти перше читання. Після того будемо по процедурі другого читання щонайменше півроку ці дев’ять книг приводити до компромісу ці дев’ять книг. Тому треба проголосувати зараз у першому читанні 38-1. Дякую.
Будь ласка, "Народовладдя", Надрага.
Спасибо. Надрага, Луганская область, "Народный выбор". Уважаемые коллеги, я обращаю ваше внимание на то, что сегодня мы принимаем решение в первом чтении, базово мы соглашаемся или нет, или мы будем жить по Закону о труде, по КЗОТу, который принят еще в начале 80-х годов. О чем мы с вами говорим? Следующий момент. Когда мы говорим о мотивации, что поддерживать, а что не поддерживать. Я обращаю внимание, что законопроект 1038-1 со стороны работодателей есть мнение, со стороны профсоюзов есть мнение, со стороны Министерства труда и социальной защиты есть мнение. По большому счету все участники, включая два комитета Верховной Рады сказали о том, что это то, что можно идти потом и дорабатывать ко второму и третьему чтению.О чем мы с вами говорим. Глубоко убежден, что все остальное - это по большому счету инсинуации, когда начинают рассказывать, по какой причине мы не можем этот законопроект поддержать. Спасибо.
Дякую. Зараз ми і визначимося. Так БЮТ Хмара і голосуємо.
Шановні народні депутати! Цей проект кодексу значно звужує права трудівників, які закладені в попередніх законах, в попередньому Трудовому кодексі. Згідно 22 статті Конституції ми не можемо прийняти такі закони, які звужують чи обмежують права наших громадян, у даному випадку мільйонів наших трудівників. І для того, щоб прийняти якісний закон, потрібно відправити його на перше читання, хай будуть враховані всі зауваження, хай підключиться до цієї проблеми і вільні профспілки, бо ми знаємо, як стоянські профспілки захищають наших трудівників. І тільки тоді можна буде голосувати за нього у першому читанні. Якщо ми сьогодні проголосуємо у першому читанні, то ідеологію, концепцію цього кодексу вже змінити буде запізно.
Дякую. Вимкніть мікрофон.
Тому я прошу відправити.
Шановні колеги, ми вже наговорилися більше, ніж дозволено будь-яким Регламентом. Ставлю на голосування проект Трудового кодексу України у першому читанні. Голосується реєстраційний номер 1038. [[14:13:31]] За-127 Рішення не прийнято. Голосується реєстраційний номер 1038-1. [[14:13:56]] За-318 Проект Трудового кодексу України, реєстраційний номер 1038-1, прийнятий у першому читанні. По фракціях. За це рішення проголосувало: "Наша Україна" - 78, "Регіони України" - 64, комуністів - 0, "Трудова Україна" - 42, соціал-демократи [[об’єднані]] - 35, "Народовладдя" - 20, соціалісти - 8, Тимошенко - 0, "Демініціативи" - 16, Аграрної партії - 13, "Народний вибір" - 13, НДП - 13, позафракційні - 16. Шановні колеги, оголошується перерва до 16 години. О 16 годині ми з вами будемо розглядати питання, пов’язанні із призначенням та звільненням суддів.