Head ametikaaslased, head külalised, tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 15. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt palun Riigikogu kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi! Kolleeg Yana Toom, palun!
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel on mul au anda üle arupärimine sotsiaalminister Taavi Rõivasele. See arupärimine puudutab hambaravihüvitist. Nimelt on praegu õigus hambaravihüvitist saada alla 19-aastastel lastel, pensionäridel ja rasedatel. Selle hüvitise suurus – tuletan teile silmaringi laiendamiseks meelde – on 19 eurot aastas. Ei oskagi rehkendada, kui mitu aastat oleks vaja seda raha koguda, et saaks paar plommi ära panna. Seoses sellega on meil sotsiaalministrile neli küsimust. Peamine neist puudutab muidugi seda, millal on riigil plaanis hakata taas hammaste parandamist hüvitama ka neile, kes töötavad, ja mida arvab minister nendest summadest. Aitäh!
Palun Riigikogu kõnetooli Rait Maruste!
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Mul on meeldiv kohustus anda üle eelnõu, mis käsitleb erakonnaseaduse muutmist erakondade rahastamise aspektist. Sellel eelnõul on pikk eellugu, mis sai alguse umbes aasta tagasi ...
Hea ettekandja, vabandust! Head ametikaaslased, saali igast nurgast kostab väga suurt lärmi. Ma palun, et me austame ettekandjat ja neid, kes soovivad ettekannet kuulata! Palun, ettekandja!
Sellel eelnõul on pikk eellugu, mis sai alguse aasta tagasi, kuid tol ajal jäid tõstatatud väited ja esitatud süüdistused, nagu te teate, paraku õigusriigile kohase lõpptulemuse ehk kohtulahendita. Mäletatavasti pöördus põhiseaduskomisjon politoloogide ja mitmete institutsioonide poole üleskutsega esitada ettepanekuid olukorra parandamiseks. Sellele reageeriti tõsiselt ja põhiseaduskomisjon asus nende ettepanekutega tööle. Siis tekkisid harta ja jääkeldri initsiatiiv ning tuli kokku rahvakogu. Senine töö põhiseaduskomisjonis jäi ootele. Rahvakogu ettepanekute kohta esitasid oma seisukohad ka Riigikogu fraktsioonid. Seega on eelnõu aluseks ühiskonnateadlaste, rahvakogu ja Riigikogu fraktsioonide ettepanekud. Eelnõu eesmärk on täpsustada erakondade rahastamise aluseid ning rahastamise järelevalvet. Eesmärk on muuta erakondade rahastamine selgemaks ning konkreetsemalt piiritleda erakondade tuluallikaid, sätestades seejuures tõhusamad järelevalvemehhanismid ning sanktsioonid. Eelnõuga täpsustatakse annetuste sisu ning keelatud annetuste loetelu, sätestatakse piirangud laenutegevusele ning erakonna majandustegevusele, suurendatakse valimiskünnist mitte ületanud, kuid vähemalt 2% häältest kogunud erakondade riigieelarvelist toetust.
Hea ettekandja, teie aeg on läbi.
Meil jäid komisjonis lahendamata mõned küsimused, teiste hulgas erakondade reklaami ja ...
Hea ettekandja, vabandust, teie aeg on läbi ja ma palun teil see eelnõu üle anda!
Kutsun teid kaasa töötama ja oma ettepanekuid esitama.
Head ametikaaslased, olen juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu ja ühe arupärimise. Meie kodu- ja töökorra seaduse kohaselt otsustab Riigikogu juhatus nende edasise menetlemise. Liigume teadete juurde. Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimised rahandusminister Jürgen Ligile ja keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannusele. Head ametikaaslased, täna ja homme peab Riigikogu konverentsisaalis oma istungit Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liikmesriikide poolt võetud kohustuste täitmise järelevalve komitee, mida juhib meie hea ametikaaslane Andres Herkel. Mul on hea meel teatada, et külalised 23-st Euroopa Nõukogu liikmesriigist jälgivad tänase Riigikogu istungi toimumist istungisaali rõdult. Tervitame meie külalisi. [[Aplaus.]] Teeme nüüd kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks registreerus 85 liiget, puudub 16.
Alustame tänase päevakorra punktide menetlemist. Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud võlaõigusseaduse ja reklaamiseaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Avan läbirääkimised. Palun Riigikogu kõnetooli Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja Marika Tuus-Lauli! Kaheksa minutit.
Hea istungi juhataja ja head kolleegid! Eilsest Eesti Päevalehest saime jälle lugeda, kuidas Eesti rahvas on ülepeakaela võlgades. Kurb tõsiasi, kuid kohtutäitur korraldab praegu umbes 100 000 eraisikust võlgniku puhul sundtäitmist. Seega, ligikaudu kümnendikul Eesti täiskasvanutest seisab kohtutäitur ukse taga ehk kuuendikul leibkondadest on oht, et nende pangakontod arestitakse. See on tohutu arv. Paljuski on lõhkilaenamine just kiirlaenude nägu. Probleem pole ju eile sündinud, vaid aastaid vana. Juba kahe aasta eest, 2011. aasta kevadel ...
Austatud ettekandja, vabandust! Head ametikaaslased, saalis on liiga suur lärm. Ma palun olla vaiksemalt!
Juba kahe aasta eest, 2011. aasta kevadel, juhtis Tarbijakaitseamet, kes valvab kiirlaenude andmise järele, tähelepanu praktikas ilmnenud probleemidele. Kuid ka Tarbijakaitseamet avas oma silmad alles siis, kui just oli jõustunud Euroopa tarbijakrediididirektiiv vastutustundliku laenamise kohta, kus oli oluline koht probleemidel seoses krediidifirmade reklaamiga. Eelmise aasta märtsis kutsuti kokku majandus-, rahandus- ja õiguskomisjoni ühisistung, kus tehti valitsusele ülesandeks valmistada Riigikogule ette seadusmuudatused. Selle aasta jaanuarist on õiguskomisjon selle seaduseelnõuga tegelnud.
Hea ametikaaslane, ma palun, et ei mina ega teie ei segaks siin saalis ametikaaslasi! Ma palun, oleme mõlemad hetke vaikselt, et saalis saaksid jutud ära räägitud ja siis me saame istungiga edasi minna! Ma tänan teid, Marika Tuus-Laul! Me võime nüüd mõlemad jätkata.
Seega on selle seaduseelnõuga tegeldud pikka aega. Keskerakonna fraktsioon lootis siiralt, ise, muide, aktiivselt muudatusettepanekutega kaasa aidates, et see valupunkt leiab mingigi lahenduse, me haarame probleemil sarvist, eitamata ka radikaalseid muudatusi. Ma ei saa öelda, et komisjonis jäi puudu heast tahtest laenuandmist vastutustundlikumaks muuta. Ma arvan, et pigem jäi puudu julgusest probleemi lahendada, rangemalt reguleerida ja reformida. Mindi kergema vastupanu teed, otsustati vaadata, kuidas Soomel läheb, ja lükati probleemi lahendamine edasi. Ehk mängis siin oma osa Eesti Pangaliidu ja Eesti Liisingühingute Liidu lobitegevus. Jaanuaris seaduseelnõu üle andes ütles justiitsminister Hanno Pevkur üheselt, et selle eelnõu eesmärk on ära hoida ülelaenamist. Tõepoolest, Eesti murelasteks on inimesed, kes on ennast lõhki laenanud ja kelle võlakoormus ületab mitu korda nende sissetuleku, st laenuandja ei ole reaalselt arvestanud laenusaaja olukorraga ega tema maksekoormusega. Kuid seda põhiprobleemi me selle seaduseelnõuga kahjuks praegu ei lahenda. Tegelikult peaksime vaatama, kui palju peaks inimesele raha kätte jääma, et teatud summas üldse laenu saada. Seda Keskerakonna fraktsiooni ettepanekut kahjuks ei arvestatud. Eelnõu arutelu raames tõstatus ka teema kehtestada Soome näitel tarbijakrediidiintressi aastamäär, millest kõrgemat intressi ei tohiks küsida. Sellega me defineeriksime ära ka liigkasuvõtmise mõiste. Küll aga ei saa me seoses selle probleemiga võtta teise riigi õigussüsteemist üle vaid ühte osa, vaid me peame vaatama seda probleemi terviklikult. Nimelt peaksime looma siia kõrvale võlgade sissenõudmise seaduse, mille kohaselt ei võiks võlgade sissenõudmisega tekitada võlgnikule põhjendamatuid kulutusi ega ebamugavusi. Samuti oleksid selles seaduses ära määratud maksimumsummad, mida on lubatud nõuda näiteks võla meeldetuletuse (Soomes on see summa kuni 5 eurot, Eestis tavaliselt 15 eurot), maksenõuete saatmise või maksegraafiku muutmise eest. Eestis praegu ühtegi sellise sisuga seadust ei ole. Seega, kui kehtestada aastaintressi piirmäär, tuleb eeskätt kaaluda võlgade sissenõudmise seaduse koostamist, mis ei laseks laenuandjatel suurendada kõrvalnõuete tasu. Tegelikult on päris huvitav, miks liberaalse turumajanduse pooldajad kardavad ametlikult käibele võtta liigkasuvõtmise terminit, samas kui paljudes Euroopa riikides on liigkasuvõtmine kriminaalkorras karistatav. Tuhandetesse ulatuvad röövellikud protsendid, mida laenuandja kliendilt võtab, on ju otseselt liigkasu, mille eest tuleks karistada. Praegu on meie üliliberaalses riigis vaid soovituslikud krediidikulukuse hea tava määrad, mille peale teine pool lihtsalt naerab. Naerdakse ka nende inimeste üle, kes ei jõua maksta oma üleöö suurenenud kodukulude arveid või kellel ei ole muud väljapääsu kui võtta kiirlaenu, et tasuda varem võetud võlgasid. Just nii laenataksegi end lõhki, aga samas need, palun vabandust, sulid, kes saavad tuhandetes protsentides hõlptulu, on meil tublid ettevõtjad ja õiged mehed pealegi. Kummaline riik! Me imestame, et Reformierakonna ja IRL-i liikmed toetavad kiirlaenude massilist telereklaami, kuna Keskerakonna fraktsiooni muudatusettepanek massiline väli- ja telereklaam keelustada hääletati ju maha. Te ütlete, et piirata justkui võiks, aga keelata ei saa, sest see ei vastavat liberaalse majandusmudeli põhimõtetele. Ometi oleme ju kasiinode ja tubakatoodete reklaami puhul seda teinud. Veel tuleks kaaluda, kas mitte nagu Soomes viia õigussüsteemi sisse tarbijakaitsemehhanism, mis ei lubaks võlausaldajal maksetega hilinenud tarbijalt kohe viivist nõuda ega muid rahalisi kohustusi kehtestada, juhul kui on tegemist inimese haiguse, töötuse või muu sellise sotsiaalse asjaoluga. Soomes on näha, et tarbijat püütakse siiski aidata, meil aga loetakse moraali, et ise oled süüdi, kui ennast lõhki laenasid, see on sinu enda probleem. Järelikult oled äpu, rumal ja laisk. Kokkuvõtteks. Kuigi eelnõu ei lahenda üle- ja lõhkilaenamise probleemi, on see vähemalt väike samm mõistliku laenamise ja probleemidest arusaamise poole. Me toetame seda eelnõu, kuid tingimusel, et sügisel tuleme teema juurde tagasi, nagu siin lubati. Me väga loodame, et me teeme siis radikaalsemaid otsuseid ja ohjeldame pahatahtlikke laenuandjaid. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Alustame eelnõu 347 lõpphääletuse ettevalmistamist. Head ametikaaslased, panen lõpphääletusele eelnõu 347. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt oli 80 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Vabariigi Valitsuse algatatud võlaõigusseaduse ja reklaamiseaduse muutmise seaduse eelnõu 347 on seadusena vastu võetud. Esimese päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Liigume teise päevakorrapunkti juurde. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud autoriõiguse seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Ma palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli kultuurikomisjoni liikme Paul-Eerik Rummo!
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud Riigikogu! Kõnealuse eelnõu esimene lugemine toimus 10. aprillil ja tollel päeval määratud muudatusettepanekute esitamise tähtajaks Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega teistelt komisjonidelt ühtegi muudatusettepanekut ei laekunud. Kultuurikomisjon arutas eelnõu teisele lugemisele saatmist ja tegi kindlaks, et muudatusettepanekuid ei ole tehtud, samas aga otsustas teha ise sõnastuslikke muudatusettepanekuid, et eelnõu tekst oleks üheselt mõistetav, tekstist kaoksid kaudviited ja ümbernurgaütlemised ning kõik, mida tahetakse öelda, oleks igas sättes selgelt väljendatud. Kultuurikomisjoni see istung toimus 13. mail. Teist korda käsitles komisjon seda teemat 21. mail, et oma menetluslikud otsused veel kord üle vaadata ja kinnitada. Konsensuslikult otsustati saata see eelnõu teisele lugemisele sel nädalal ja teha Riigikogu täiskogule ettepanek teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Head ametikaaslased, kas teil on ettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Hea ettekandja, ma tänan teid! Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Alustame eelnõu 394 muudatusettepanekute läbivaatamist. On laekunud kolm muudatusettepanekut, kõik juhtivkomisjonilt. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et teine lugemine tuleks lõpetada. Eelnõu 394 teine lugemine on lõpetatud ja teise päevakorrapunkti käsitlemine samuti. Head ametikaaslased, tänane istung on lõppenud. Ma tänan teid ja soovin teile jõudu teie töös! Istungi lõpp kell 10.18.