Imam tri pitanja da postavim predsedniku Vlade Ani Brnabić. Prvo pitanje – zašto Vlada Srbije ni do danas nije podnela Narodnoj skupštini Finansijski izveštaj, odnosno izveštaj o izvršenju budžeta za 2016. godinu, iako je taj rok davno prošao? Drugo pitanje, svojevremeno je donet protivustavan Zakon o formiranju Agencije za restituciju. Za direktora te Agencije postavljen je Strahinja Sekulić. U toku njegovog šestogodišnjeg rada, čini mi se, njemu uopšte izgleda nije isticao mandat. U Agenciji je zaposleno oko 200 ljudi i Agencija se pretvorila u pravo leglo kriminala. Smatram da treba Narodna skupština da zahteva od Vlade da se podnese izveštaj o radu te Agencije. Kao što vidimo, umesto da podnosi izveštaj Narodnoj skupštini i Vladi, Strahinja Sekulić podnosi izveštaj američkom ambasadoru Skotu i Skot ga usmerava kako treba dalje, pa kaže – još Srbija duguje 13 milijardi, da li reče dolara ili evra, američkim državljanima na ime restitucije, ali eto nije realno da se to naplati odmah. To treba u ratama na malo duži period. Vidite li vi da nam je Skot preuzeo upravljanje državom u svoje ruke, mic po mic, malo po malo, jednog po jednog državnog funkcionera. Ko ostale agencije kontroliše, ko to zna? Agencija ima toliko da bi Vlada morala imati sto članova da ih sve kontroliše, a uglavnom su sve nepotrebne. Težak kriminal se tamo dešavao kod donošenja odluka o restituciji. Ko će dobiti u ovom, ko u onom iznosu, ko će dobiti ovu, ko onu nekretninu? Još se sad kaže da je potrebno nekoliko milijardi evra da država isplati onima kod kojih nije bila moguća naturalna restitucija. To je skandal nad skandalima. Treće pitanje, mediji su saopštili, a evo ja imam pred sobom tu Odluku da je Vlada Republike Srbije donela Odluku, juče 12. marta, da se izvrši transfer 13.257.000 dinara Skupštini Grada Beograda za podizanje spomenika Zoranu Đinđiću. Prvo, ova odluka je protivpravna. Ovo ne može opstati u pravnom prometu, jer Vlada ovo može doneti u formi zaključka. Zaključak je pojedinačni pravni akt Vlade, a odluka je opšti pravni akt i povodom ovoga nije mogla da se donese odluka. Ko priprema te akte Vladine, to je sada posebno pitanje, kako je ovo bilo moguće? Zahtevam od Ane Brnabić da ovo hitno povuče, a da se sama ideja preispita, pošto Zoran Đinđić ni po kom osnovu ne zaslužuje podizanje spomenika. Mi ovde vidimo da je neodređen broj ljudi nagrađen po 19.000 evra, već, za idejna rešenja. Dakle, svi koji su ušli u drugi krug su dobili nagradu. Zoran Đinđić je bio na čelu mafijaškog puča 5. oktobra 2000. godine. Evo, njegovi najbliži saradnici i prijatelji daju intervjue novinama da se Zoran Đinđić odmah po preuzimanju vlasti odao kriminalu. Evo vam svedočenje Dragoljuba Markovića, jednog od šest nosača kovčega. Zoran Đinđić je izdajnik srpskog naroda i najgore što je uradio Zoran Đinđić je Slobodana Miloševića na Vidovdan 2001. godine isporučio zločinačkom Haškom tribunalu. On zaslužuje prezir, mržnju srpskog naroda a ne odavanje priznanja u vidu …
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jovan Jovanović. Izvolite.
Hvala. Moje prvo pitanje upućujem predsedniku, predsednici Vlade i ministru spoljnih poslova. Pitanje je – kada će Srbija konačno doneti spoljno-političku strategiju? Ovo pitanje je motivisano, između ostalog, i ovom sednicom i Predlogom zakona o Sporazumu o saradnji između MUP-a i Federalne službe obezbeđenja Ruske Federacije, kontraverznom sporazumu, kako po načinu na koji se donosi, tako i po njenoj sadržini. Ministar Stefanović je govorio da je u interesu Srbije da sarađuje sa svima, ali podsetiću na reči Fridriha Velikog koji je rekao da oni koji pokušavaju da budu prijatelji sa svima ostaju bez prijatelja, i to se ponovo pokazuje ovih dana, jer zbog ovog Zakona o potvrđivanju Sporazuma sa Ruskom Federacijom ponovo je izbio u prvi plan spoljno-politički položaj Srbije. Postavlja se pitanje – kuda plovi ovaj naš brod u budnim međunarodnim vodama, jer se više čini da pluta, udaran razno-raznim vetrovima? Očigledno je da na osnovu izjava koje su date poslednjih dana, kako norveškog ambasadora, da EU gubi poverenje u Vladu Srbije i da bi bilo pametnije, mudrije da više sledi spoljnu politiku EU, jer se mi ovde suočavamo sa apsurdom da se Srbija formalno približava sve više EU, a da je usklađenost sa spoljnom politikom EU sve manja u odnosu, recimo, na 2014. godinu. Zatim, izjava komandanta NATO-a za Evropu da je Srbija glavni problem na Balkanu, a sutra imamo i posetu novog američkog državnog sekretara, pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Aziju, tako da je očigledno da postoje određena očekivanja od Vlade Srbije i kako će se postaviti Vlada. Ono što je, takođe, zabrinjavajuće, što ste čuli u diplomatskim krugovima, ukoliko ovaj Zakon o saradnji sa Ruskom Federacijom, sa Federalnom službom obezbeđenja, bude usvojen, da neke zemlje razmišljaju o prekidu saradnje sa MUP. Takođe je zabrinjavajuće što, kako se čuje isto u diplomatskim krugovima, neki od ministara odbijaju da se sastanu sa ambasadorima zapadnih zemalja, i to je manir koji podseća na ponašanje Slobodana Miloševića početkom 90-ih godina. Podsetiću da se tada šest meseci nije sastajao sa ambasadorom SAD Vorenom Cimermanom, a dobro su nam poznate posledice takve politike 90-ih. Kada smo već kod Slobodana Miloševića, upućujem pitanje predsedniku Republike u vezi sa inicijativom za podizanje spomenika Slobodanu Miloševiću, koji je inače simbol sveopšte propasti devedesete godine, i ta inicijativa je upućena i predsedniku i Komisiji za promenu imenu ulica i trgova na kojoj, u stvari, iako ne formalno, suštinski će biti Aleksandar Vučić. Tu bih podsetio na izjavu Aleksandra Vučića dok je bio premijer, u avgustu 2016. godine, kada je izjavio da njemu ne pada na pamet da se vrati u devedesete godine i da njega zanima budućnost, pa me zanima da li će ostati pri toj izjavi ili će kao i do sada u velikom broju slučajeva jedno govoriti a drugo raditi? Konačno, treće pitanje je za ministra Đorđevića, ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, da li je ovu akciju gromoglasno najavljenu „Ne radu na crnom“ usaglasio sa ostalim ministrima i ministarstvima, jer se čini da je toliko dobro osmišljena, kao i njegova izjava, njegov govor, sramni govor, osmomartovski govor, kada je uvredio žene i zbog kojeg je trebalo da podnese ostavku? U centru te akcije je besplatni broj, besplatni pozivi za prijavljivanje poslodavaca, koji zapošljavaju na crno radnike i, naravno, niko ne može da bude za politiku zapošljavanja na crno. Međutim, trebalo bi prethodno otkloniti one uzroke zbog kojih poslodavci zapošljavaju na crno, inače ovakvi besplatni pozivi će samo u stvari biti pozivi za raznorazne Ilije Čvoroviće da prijavljuju poslodavce. Teško je zamisliti da će ljudi čija egzistencija zavisi od tih poslova, egzistencija njihovih porodica, prijavljivati svoje poslodavce, odnosno da će seći granu na kojoj sede, koliko god trula ta grana bila.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, imam pitanje najpre za Ministarstvo građevine, saobraćaja i infrastrukture, odnosno jedan zahtev, a onda ću to i objasniti kroz pitanje. Imam zahtev da mi se dostave ugovori sa izvođačima koji su radili rekonstrukciju puta Obrenovac-Ub 2011. godine. Evo iz kog razloga. Posle ne manje od šest godina, taj put se nalazi u gotovo katastrofalnom stanju, iako je rađena kompletna njegova rekonstrukcija, kako da kažem, od košuljice do završnog sloja. Za mene kao laika uočio sam pukotine koje mi jako liče na pukotine na deonici auto-puta između Lajkovca i Uba i mislim da Ministarstvo građevine treba da pod hitno pošalje svoje inspekciju, uradi ekspertizu ovog puta, kako bismo ustanovili ko je ovde napravio grešku, da li je u pitanju projektant, da li je u pitanju izvođač, da li je u pitanju nadzor koji je napravio propuste ili neki drugi razlog za ovako brzo propadanje ove deonice puta, jer očigledno da propusti zasigurno postoje. Drugo pitanje je kada će se krenuti sa rekonstrukcijom lokalnih puteva koji su oštećeni, neki čak i gotovo uništeni, zbog izgradnje deonice auto-puta od Obrenovca do Uba, obzirom da imam informaciju da su radovi na toj deonici završeni, da više nema potrebe za korišćenjem tih lokalnih puteva? Ono što zanima i mene, a zanima i građane Obrenovca, pogotovo naselja Velikog polja, Belog polja, Piromana i Brovića, kada će putevi koji su im nužni i neophodni biti vraćeni u prvobitno stanje? Treće pitanje za isto Ministarstvo je na koji način Ministarstvo planira da obezbedi uslove da se izvrši rekonstrukcija predmeta kada su u pitanju građevinske dozvole i sve ono što se odnosi na gradnju u Obrenovcu? Podsetiću vas da je 2014. godine sva kompletna dokumentacija koju je opština posedovala, koju je posedovao katastar i koju je posedovao sud u celosti uništena. Građani ne mogu da funkcionišu bez ovih papira i ovih dokumentacija, zakonski uslovi koji postoje ovog trenutka nisu dovoljni da obezbede mogućnost da se samo na osnovu pregleda izdatih građevinskih dozvola predmeti mogu rekonstruisati, jer i mnogi građani nemaju dokumentaciju, jer su i oni svoju dokumentaciju izgubili u poplavama, ali činjenica više sile jeste nešto što mora da obezbedi i stvori uslove da se takve stvari prevaziđu jednim regularnim i zakonskim putem. Četvrto pitanje je pitanje za Vladu Republike Srbije i ono glasi – da li će Vlada Republike Srbije imati isti aršin kada je u pitanju odvajanje novčanih sredstava za izgradnju spomenika Slobodanu Miloševiću, kao što je to učinila za izgradnju spomenika Zoranu Đinđiću? Bez potrebe za ulazak u polemiku o tome šta ko misli o jednoj i o drugoj osobi, radi se o istorijskoj ličnosti, o bivšem predsedniku Republike Srbije, bivšem predsedniku Savezne Republike Jugoslavije, čoveku koji je ubijen u Haškom tribunalu, koji je do zadnjeg svog trenutka života branio čast i dostojanstvo ovog naroda i kao takav zaslužuje apsolutno identičan, ako ne i bolji tretman od ovoga koji je Vlada omogućila i obezbedila kada je izgradnja spomenika Zoranu Đinđiću. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Postavio bih pitanje potpredsednici Vlade i ministarki dr Zorani Mihajlović. Naime, u decembru mesecu postavio sam pitanje vezano za izgradnju objekta od 150 kvadratnih metara od privremenog materijala, kako je stajalo u dozvoli, na Pančićevom vrhu na Kopaoniku, koji je, kada je počeo da se gradi, građen od betona i izgrađen u veličini od hiljadu i po kvadratnih metara. Pitanje sam postavio u decembru, dobio sam odgovor kako je 20. novembra Republička građevinska inspekcija izvršila inspekcijski nadzor nad izgradnjom objekta i naložila investitoru uklanjanje izgrađenog objekta. Danas, u martu 2018. godine, ne da taj objekat nije uklonjen, nego je on počeo i sa radom. U njemu se nalazi kafana i u toj kafani skijaši provode određeno vreme, a investitor ili investitorka ostvaruju profit. Sada se postavlja pitanje – da li smo mi pravna država, da li imamo institucije koje brinu o sprovođenju zakona i da li je Ministarstvo građevine i Republička građevinska inspekcija, da li one rade i služe za sprovođenje zakona? Očigledno da ne. Očigledno da ne iz razloga što je investitor zaslužni, ugledni, uvaženi član SNS i kao takav, verovatno zbog osvojenih glasova na izborima u Beogradu, ima prava da sazida šta mu se hoće gde god hoće, jer kad dobijete glasove na izborima, vi možete i da gradite gde vam padne na pamet i šta vam padne na pamet, pošto je to odgovor za, čini mi se, sve probleme danas u društvu. Nemate pravo da govorite, nemate prava da pitate, jer niste osvojili glasove. Sada, kako se zove država koja tako funkcioniše? Da li je to demokratska, pravna država ili fašistička država, to je nešto o čemu bi u ovom parlamentu trebalo da se razgovara. Nadam se da će predsednica Skupštine ispuniti makar jedno svoje obećanje koje je dala na kolegijumu koji smo imali prošle nedelje, a to je da će jedan set zakona koji ćemo raspravljati ovde u prolećnom zasedanju, biti iz oblasti građevinarstva, jer onda ćemo moći možda da upitamo ministarku nešto i o ovom slučaju, nešto o tome kako danas u Srbiji ponovo cveta divlja gradnja i kako je svako peto gradilište danas u Srbiji nelegalno. Drugo pitanje je za predsednicu Vlade. Kada smo na isti način na koji, nažalost, i danas raspravljamo o važnim zakonima, usvojili krajem godine uz budžet Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom, tamo nismo predvideli način da se ženama koje se nalaze trenutno na porodiljskom odsustvu povećaju njihove zarade, odnosno naknade ukoliko su zaposlene bile pre odlaska na bolovanje u javnom sektoru. Povećanje plata u javnom sektoru koje je izvršeno 1. januara ove godine nije obuhvatilo trudnice, zato što je zakon ukinuo mogućnost da se njihove naknade koje isplaćuje država, koje nažalost kasne i dalje, i kasniće do početka primene zakona 1. jula ove godine. One su uskraćene za ovo povećanje, i predstavnici roditelja iz nevladinih udruženja pokušavaju već tri meseca da dođu do predsednice Vlade, da pokušaju da nađu rešenje za ovaj problem. On može vrlo lako da se reši, ako ne znate kako pogledajte naš Zakon o finansijskoj podršci porodici s decom, gde stoji ova zakonska odredba koja daje mogućnost da se ove naknade usklađuju ukoliko se zarade, koje se isplaćuju javnom sektoru ili druge minimalne zarade u Srbiji povećavaju, naknade za trudnice se takođe povećavaju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Imam tri seta pitanja. Prvo se nadovezuje na ono što je pitao kolega Đurišić. Dakle, ponavljam pitanje Ministarstvu građevine – kako je moguće da objekat, nelegalni objekat na Pančićevom vrhu, za koji je utvrđeno i samo obaveštenje i informacija samog Ministarstva da je nelegalno i da je naložene njegovo uklanjanje. Još uvek ne samo stoji i da nije uklonjen, nego još i radi, kao što mediji obaveštavaju. Dakle, da je radio tokom zimske sezone i da li, pošto znamo kako su službe nekada vrlo efikasne u uklanjanju nekih ….ili nekih skromnih zdanja kojih se ljudi dovijaju i sagrade da bi rešili neki svoj stambeni problem, kako su tu efikasni u rešavanju u vezi toga, čudna je da ovakva sporost i ovakva neefikasnost kada je reč o realizaciji sprovođenju zakona po pitanju ovako jednog reprezentativno, i rekao bih provokativnog objekta na vrhu Srbije. Drugo pitanje, odnosno druge set pitanja, odnosi se na Kancelariju, odnosno ide ka Kancelariji za KiM i njenom predsedniku Marku Đuriću, s obzirom da je tzv. Srpska lista u tzv. kosovskom parlamentu predstavljena kao projekata Vlade Srbije i sa punom podrškom Vlade Srbije i onda pitam Kancelariju i gospodina Đurića da li onda oni preuzimaju odgovornost ili da li mogu da garantuju da ta tzv. Srpska lista neće glasati za markaciju granice Kosova sa Crnom Gorom, kao što je i bilo logično i što je protivno Ustavu i zakonima države Srbije. Isto tako da li Kancelarija za KiM i gospodin Đurić, s obzirom da su, kažem bili glavni promoteri tzv. Srpske liste, da li mogu da garantuju da Srpska lista ni pod kojim uslovima neće glasati za transformaciju tzv. kosovskih bezbednosnih snaga u vojsku Kosova, što bi takođe bio presedan i skandal. Znate, jedno pričati i držati jako lepe govore i izjave, kao što to gospodin Đurić često radi, a drugo je u praksi raditi na implementaciji nezavisnosti, faktičke nezavisnosti tzv. republike Kosovo. S tim u vezi, moje treće pitanje ide ka Ministarstvu spoljnih poslova i samo molim za potvrdu onog stava kojim je već u Odboru na jednom prethodno poslaničko pitanje saopšten, a to je da je za državu Srbiju, Vladu Republike Srbije, čiju spoljnu politiku vodi MUP, apsolutno neprihvatljiva pod bilo kakvim uslovima da se Kosovo može dodeliti, odnosno prihvatiti stolici UN za Kosovo. To je dakle, bio stav, koji je meni potvrđen u odgovoru Ministarstva spoljnih poslova. Ja samo pitam da li taj stav i dalje stoji. Dakle, da je apsolutno neprihvatljivost, pod bilo kakvim uslovima, bez ikakvog ako, ukoliko, međutim i slično, jer ne treba imati nikakve iluzije, čak i obični građani svakako znaju da bi prihvatanje stolice za Kosovo u UN bilo praktično mirenje sa nezavisnošću KiM. Onda nam uzalud hvaljenje Surinamom, Burundijem i Ruandom i raznim zemljama afričkim i širom sveta koje su navodno povukle ili spremne da povuku priznanje Kosova, a koje smo mi takvim jednim aktom to priznanje de fakto izvršili. Poslednje pitanje ide ka rukovodstvu Narodne skupštine i neka vrsta apela, s obzirom na atmosferu koja se stvorila, bila je i krajem i prošlog zasedanja, tako je počelo sadašnje, prosto apelujem i pitam da li će i šta će rukovodstvo Skupštine preduzeti da se ova loša atmosfera u Narodnoj skupštini na neki način ublaži. Ova polarizacija je pogubna, ovo svesno ili nesvesno zapravo izgurivanje, pokušaj izgurivanja opozicije iz Narodne skupštine, što nije dobro ni za bezbednost, ni za biznis, niti za čuveno privlačenje tih famoznih stranih investitora. Dakle, opozicija van parlamenta je neka vrsta vanrednog stanja i to je nešto što niko ne treba da želi, niti priželjkuje, mada mu se nekad čini komotnije i ugodnije. Zato mislim da je to zajednička odgovornost, da bi bio potreban neki kolegijum šefa poslaničkih grupa da se vidi šta se na tom planu može učiniti, s obzirom da vidimo ponovo da se veštim podnošenjem amandmana na prve članove prvih zakona praktično onemogući opoziciji da raspravlja o amandmanima. Vidimo da se samo koliko juče poslanici opozicije ili čitava opozicija nazivaju ološima, bandom, kriminalcima itd. Dakle, u tom svetu prosto apelujem zajedničkom interesu da se pokuša naći kompromis da bi ova Skupština toliko koliko mogla da funkcioniše i institucija bila sačuvana. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
Hvala predsedavajući. Svoje prvo pitanje postavljam ministru poljoprivrede, ministru za zaštitu životne sredine i Upravi za veterinu. Ispričaću jedan slučaj koji je nažalost u našoj državi rasprostranjen, a desio se u selu u kom živi, u Ruskom krasturu u petak. Neime, neko je na putu između Ruskog Krstura i Kosančića izbacio uginute svinje, onako redom, možda je tu bilo 20, 30 i velikih prasadi i svega. građani su to uočili, videli su da je to uz put, jako blizu sela. U petak su zvali od mesne zajednice, komunalnog preduzeća, svakakve inspekcije, niko nije hteo da pomogne. Jednostavno, to je tako stajalo ceo vikend, da bih onda u ponedeljak isto tako zvala veterinarsku inspekciju, komunalnu inspekciju i sve redom. Samnom su postupali isto tako kao što su postupali sa građanima. Pitam – kome građani da se obrate u jednom selu, ako vide da se tako nešto desi. Ne mislim tu samo na otpad, nego mislim na eto i tako uginule životinje koje jednostavno mogu da izazovu zarazu, to je jako blizu sela i ko zna šta može da se desi. Pa pitam sva ta nabrajana ministarstva – kome obični građanin u jednom selu da se obrati i ko u tom momentu kada se on obrati treba da dođe da bi reagovao, jer jednostavno, samo u tom slučaju ljudi su ceo vikend čekali da neko dođe da upiše šta se desilo, a kamoli da sve to odveze. Zato tražim u odgovoru ministarstva, Uprave veterine, da mi kažu ko je nadležan, kome građani treba da se obrate? Interesuje me ko je izbacio te uginule svinje na taj put Ruski krstur – Kosančić, kada je to bilo i kada su te uginule svinje uklonjene i gde su uništene? Drugo pitanje postavljam ministru za rad, Zoranu Đorđeviću, a tiče se preduzeća „Des“ koje funkcioniše od 1948. godine u Novom Sadu, a preduzeće je od posebnog značaja pošto zapošljava osobe sa oštećenim sluhom i od te 1948. godine uvek je bilo preduzeće koje je od posebnog društvenog i državnog interesa. Navodno, to preduzeće sada zapošljava 200 ljudi, a zanima se od svog postojanja obradom metala, drveta, imaju štampariju, šiju odela za vatrogasce itd. HTZ opremu. To su da te njihove četiri delatnosti kojima se zanimaju od 1948. godine. Navodno, ta oštećena lica su čula, ljudi koji su zaposleni, invalidi u tom preduzeću su čuli da se to preduzeće zatvara u maju, pa me interesuje i pitam ministra Zorana Đorđevića da li je istina da se to preduzeće zatvara u maju, da li će biti privatizovano i da li država više ne želi da brine o tim ljudima koji su invalidi i sve to će jednog dana prepustiti privatniku, koji sigurno neće na isti način da se bori za te ljude koji tamo rade? Znači, postavljam to pitanje i Zoranu Đorđeviću. Još jedno kratko pitanje koje se odnosi na poljoprivrednike. Interesuje me da li će u ovoj godini poljoprivrednici dobiti samo 4.000 dinara po hektaru za biljnu proizvodnju? Šta se dešava sa finansiranjem regresiranog dizel goriva jer, jednostavno, do sada je toga bilo, poljoprivrednici ne znaju da li će ove godine biti ukinuto regresirano gorivo? U kojoj meri i da li smo napredovali sa IPARD fondovima? Jednostavno, poljoprivrednici ne mogu sami da ispune uslove koje predviđa IPARD. Najverovatnije bi država trebalo da oformi garancijski fond, jer ljudi prvo treba da kupe mašinu i posle dve godine da im se uplate te pare. Tako da, mislim da će male poljoprivrednike zaobići IPARD, pa pitam Ministarstvo poljoprivrede – da li će tu još nešto preduzeti?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje u istovetnom tekstu za predsednicu Vlade gospođu Brnabić, ministra odbrane gospodina Vulina i načelnika Generalštaba gospodina Dikovića. Danas je tačno tri godine od tragedije spasilačke misije „Helikopter“ u kojoj je stradalo sedam ljudi: mehaničar-letač Ivan Miladinović, pilot Omer Mehić, zastavnik Nebojša Drajić, Lekar DŽevad LJajić i anestetičar Miroslav Veselinović i beba iz porodice Ademovića, koja je spasavana i zbog koje je spasilačka misija pokrenuta. Tih sedam ljudi stradalo je, a da mi ni nakon tri godine nemamo odgovore na ključna pitanja potrebna da se svi činioci ove strašne tragedije zaista rasvetle i da žrtve dobiju pravdu, kakvu-takvu, živote im ne možemo vratiti. Istraga je sprovedena i završena je disciplinskim kaznama generalima Bandiću i Živaku. U istrazi je utvrđeno da ministar nije poštovao subordinaciju, da su izdavane usmene naredbe, da je kršena procedura. Istraga je utvrdila da je jedna jedinica MUP-a odbila takav zadatak. Istraga je utvrdila niz drugih okolnosti, ali bez utvrđivanja odgovornih za ovaj zaista tragičan događaj koji smo podelili kao društvo. Neću spominjati ovde, i ne navodim to u pitanju, beščašće medija i na portalima i u elektronskim medijima koji su objavili da je helikopter sretno sleteo, objavili da čekaju ti i ti na aerodromu, dakle to nije deo pitanja, ali jeste pitanje koje postavljam drugi put i pitanje zbog kojeg tražim da se naša Narodna skupština složi oko anketnog odbora. Prvo pitanje je - od koga je ministar Gašić dobio informaciju na osnovu koje je doneo usmenu naredbu da se misija organizuje? Neko mu je to morao javiti, neko mu je to morao obrazložiti. Tog podatka ni u jednom aktu nema. Drugo pitanje je - ko je menjao plan leta na povratku letelice u Beograd? U transkriptima i u istrazi postoje podaci o vođenju privatnih razgovora, što je takođe kršenje procedure, ali nema imena i prezimena onih koji su menjali plan leta helikoptera kada se već vraćao iz spasilačke misije. Ukoliko se ne suočimo sa tragedijom kojom smo izgubili sedam ljudskih života i ukoliko smatramo prihvatljivim sve nečasno što se u satima nakon nesreće govorilo o Omeru Mehiću, ukoliko mirno prihvatimo da, eto, imali su dobre namere iovi iz medija i svi ovi koji su kršili procedure, pa šta ćemo, neke su nesreće neizbežne, onda će nam se takva nesreća ponoviti. Možda su nesreće neizbežne, ali nije neizbežno da na osnovu Ustava i zakona narodna poslanica pita ministra, predsednicu Vlade i načelnika Generalštaba i da joj oni odgovore, to nije neizbežno, to se radi zato što se skrivaju podaci, što se skrivaju činjenice i što se neko štiti na opštu i zajedničku štetu. Najbolje bi bilo da Narodna skupština odluči o osnivanju anketnog odbora, ali ako nemamo snage da se o tome dogovorimo kao poslanici, onda se ovim postavljanjem pitanja ja pozivam na snagu Ustava i snagu zakona i zahtevam da mi se odgovori ko je obavestio ministra Gašića i ko je menjao plan leta. To dugujemo ne samo mrtvim ljudima, to dugujemo svima nama zbog budućeg poštovanja svih procedura koje važe u Vojsci Srbije. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura. Izvolite.
Moje poštovanje, predsedavajući. Prvo pitanje upućujem ministru Đorđeviću. Naime, ne tiče se njegove skandalozne koju je imao nedavno, sa namerom da čestita ženama u Srbiji 8. mart, dakle, tiče se jedne druge izjave. On je nedavno u toj izjavi kazao da je Zakon o rodnoj ravnopravnosti, dakle, neki novi nacrt zakona o rodnoj ravnopravnosti, poslao u Švedsku. Imajući u vidu da mi imamo već jedan Nacrt zakona o rodnoj ravnopravnosti koji je pisalo ne samo koordinaciono telo, kao telo Vlade, i ne samo najznačajniji, možda najuticajniji pripadnici civilnog sektora koji su zajedno radili na tom predlogu zakon, mene samo zanima koji tačno nacrt zakona je poslat u Švedsku i zašto baš u Švedsku? Slažem se da Švedska možda ima najbolje standarde u tom smislu, ali to ne znači automatski da država Srbija može da tek tako prepiše neki zakon, za koji je pitanje uopšte na koji način može da se primeni u Srbiji, u jednoj zemlji na Balkanu. Dakle, mene zanima tačno koji je nacrt zakona poslat i ukoliko može Ministarstvo za rad, socijalna pitanja i ministar Đorđević da i našoj poslaničkoj grupi dostavi taj nacrt zakona koji je poslat u međuvremenu u Švedsku. Drugo pitanje upućujem ministru Lončaru, a tiče se epidemije malih boginja, o kojoj mislim da čitava javnost već i te kako zna mnogo. Dakle, kada smo imali u prošloj ili pretprošloj nedelji dva, jedan za drugim, smrtna slučaja vezano za situaciju oko malih boginja, ja sam prema uputstvu onih koji se bave medicinom pozvala „Torlak“ da pitam da li oni mogu da izvrše proveru moje lične imunizacije. Međutim, u tom trenutku na „Torlaku“ nije bilo reagenasa koji su mogli da utvrde da li sam ja nekad u svom životu primila vakcinu MMR. Što će reći da u trenutku kada u Srbiji imamo epidemiju malih boginja mi nemamo dovoljne zalihe reagenasa koji bi to mogli da utvrde. Danas sam zvala „Torlak“ ponovo pre nego što sam došla na ovu sednicu i danas „Torlak“ ima te reagense, ali mene zanima da li po pravilniku koji postoji imamo 25% potrebnih zaliha ovog reagensa i uopšte vakcina, ne samo MMR vakcine, nego svih mogućih vakcina koje bi prema nekom planu trebalo jedna osoba u Srbiji da primi. Treće pitanje upućujem ministru unutrašnjih poslova. Zamoliću ga da mi, imaću dovoljno strpljenja, ne mora da se dostavi odgovor u narednih 15 dana, predložiću da taj rok bude mesec dana. Molim vas samo da umirite kolege, pošto ne mogu da se nadglašavam. Hvala. Dakle, pitaću ga da nam u jednom formatu pošalje koliko je tačno građana Srbije migriralo ka Beogradu neposredno pred beogradske izbore. Dakle, uzmite u obzir to da imamo veliki broj prijavljenih slučajeva kada su ljudi dovoženi autobusima iz različitih delova naše zemlje kako bi glasali u Beogradu. Druga stvar koja mi interesuje, dakle, ne samo te migracije koje su u poslednjih šest meseci izvršene ka Beogradu, mene zanima i kako će ti ljudi da se isele iz Beograda, jer u tom smislu potreban je kvartalni izveštaj od Ministarstva unutrašnjih poslova kojim će nas oni obavestiti koliko ljudi u međuvremenu se iselilo iz Beograda. Dakle, da utvrdimo jednu pravilnost koja se dešava neposredno pred neke lokalne izbore, a kojima svi mnogo dobro znamo. Poslednja stvar, nadovezujem se na koleginicu koja je već postavila pitanje u tom smislu, danas je tri godine od stravične tragedije koja se dogodila u Srbiji, a na ličnu odgovornost aktuelnih ministara koji su insistirali na tome da helikopter sleti umesto na vojni aerodrom u Batajnici ili na aerodrome koji se nalaze u Kragujevcu, Kraljevu ili u Nišu ili na heliodrom VMA. Dakle, jedan od ministara sigurno, a verovatno i dva ministra su bili uključeni u organizaciju jednog skandaloznog, u suštini događaja, da jedan helikopter sa šest civila, šest odraslih osoba i jednom bebom sleti na civilni aerodrom mimo loše meteorološke slike koja je bila tog dana. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji pratite tok ovog zasedanja Narodne skupštine, pomaže Bog svima i nadam se da će naš današnji razgovor proteći u konstruktivnim tonovima bez klasičnih prepucavanja i svega što smo gledali u prethodnim danima, pošto to savetujem, a sam sam i bio veoma konstruktivan, upravo u tom pravcu ću uputiti i pitanja predsedniku Vlade Republike Srbije Ani Brnabić i kabinetu ministra bez portfelja za demografiju i populacionu politiku, gospođi Slavici Đukić Dejanović. Naime, ovih dana smo bili svedoci da se sastao i Savet za populacionu politiku Vlade Republike Srbije ali smo dobili veoma mali broj informacija šta je taj savet uopšte zaključio. Želim da dobijem veoma detaljan izveštaj sa sastanka Saveta za populacionu politiku Vlade Republike Srbije i da čujem koje su njihove mere za rešavanje najvažnijeg državnog pitanja, pitanja svih pitanja države Srbije, a to je problem bele kuge i demografskog nestajanja našeg naroda i države. Dovoljno je, poštovane kolege i poštovani građani, da vas podsetim na nekoliko parametara, da godišnje u Srbiji umre više nego što se rodi 35.000 građana Srbije, da isto toliko građana Srbije najmanje napusti ovu državu i ode u inostranstvo. Znači, da mi najmanje 70.000 ljudi godišnje gubimo, a cifra je verovatna i mnogo veća, jer nismo uspeli do dana današnjeg ni da je utvrdimo. Sa druge strane imamo ispod jednog deteta po bračnom paru, imamo sve veći problem sa bolestima zavisnosti, sa velikim brojem razvoda brakova, sa malim brojem sklopljenih brakova, sa staračkim i samačkim domaćinstvima, sa samohranim majkama i očevima, sa prezaduženim porodicama i posebno, ovo vas molim da obratite pažnju na jedan nov socijalni fenomen, samohranih porodica, porodicama u kojima ni jedan član nije zaposlen. Dakle, sve su ovo problemi na koje treba da odgovori Savet za populacionu politiku, ali kao što sam video iz šturih medijskih informacija nikakve konkretne ideje nemam. Objavljena je samo informacija da je kabinet ministra bez portfelja predvideo u budžetu Vlade Republike Srbije za ovu godinu nešto manje od pet miliona evra za podsticanje rađanja, što je verujte ozbiljno vam kažem, skandalozno niska cifra da bilo šta može da se uradi u borbi protiv bele kuge. Znate šta je četiri i nešto malo više od toga miliona evra, to su vam dve rekonstruisane fontane na Slaviji u Beogradu. Dakle, nemoguće je da za najvažnije državno pitanje, za pitanje svih pitanja, za rešavanje problema bele kuge mi izdvajamo red veličine za rekonstruisanje dve fontane u gradu Beogradu. To je neozbiljan odnos prema ovako ozbiljnom pitanju. Da bih vam to dokazao, a to želim da postavim kao pitanje i premijeru i ministarki, u ovom trenutku ako uđete na sajt kabineta ministra bez portfelja Slavice Đukić Dejanović videćete da je aktuelan glavni dokument – Strategija za podsticanje rađanja u Srbiji, znate koji? Strategija za podsticanje rađanja iz 2008. godine koji je potpisao tadašnji predsednik Vlade Božidar Đelić. Deset godina ova država nema novu strategiju za podsticanje rađanja. Moram da vas obavestim da nas je 400.000 manje za tih deset godina koliko ni jedna vlast nije brinula o problemu bele kuge, a odgovorno tvrdim, vrlo dobronamerno i konstruktivno, da i ova Vlada o tome ne vodi dovoljno računa i nema jasan plan populacione politike. Mi smo predložili, a evo ja ne želim da samo kritikujem, želim da budem i veoma konstruktivan, još 17. oktobra prošle, 2017. godine deklaraciju Narodnoj skupštini Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji. Da zaštita porodice mora da uđe u Ustav Srbije, da mora da se formira ministarstvo za zaštitu porodice, da nam je potreban i zaštitnike porodice pored Zaštitnika građana i da nam je neophodno da uđemo u sveobuhvatne reforme, poreske reforme koje će biti u funkciji olakšavanja života porodica. Zatim, rešavanje stambenih pitanja za mlade bračne parove, finansijske podsticaje za novorođenu decu, fleksibilno radno vreme, da se vratimo na normalno radno vreme od 7 do 15 časova, da nam nedelja bude slobodan neradan dan. Ne vidim zašto bi bilo ko imao nešto protiv ovako konstruktivnih predloga.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Pitanje postavljam predsedniku Skupštine Republike Srbije, gospođi Maji Gojković i tražim obaveštenje kada će biti nastavljen rad sa izradom kodeksa ponašanja narodnih poslanika u Skupštini Republike Srbije, pa i van Skupštine Republike Srbije. Radi se o tome što smo svakodnevno svedoci da niko ne odgovara za izgovorenu reč. Danas smo potvrdu za neodgovornost za izgovorenu reč dobili činjenicom da se potpuno bez bilo kakve sankcije, bez bilo kakve primedbe, bez bilo kakvog ograničavanja nečega što se ne sme dozvoliti dozvolilo narodnom poslaniku Jovanu Jovanoviću da iskrivljuje istinu, dozvolilo mu se da omalovažava ovu Skupštinu, dozvolilo mu se da omalovažava nas narodne poslanike, građane Republike Srbije i da naročito poslaničku grupu SPS dovodi na stub srama, imajući u vidu tradiciju, imajući u vidu trajanje SPS. Činjenicu koju niko ne može da dovede u sumnju, jeste činjenica da je upravo Slobodan Milošević kao predsednik države Srbije, Jugoslavije, kao predsednik SPS učinio nešto što je državnički, a to je da se suprotstavio nečemu što se do tada niko nije suprotstavljao, a to je opet činjenica koja se ne može dovoditi u sumnju da je na svaki mogući način čuvao državni interes. Bombardovanje naše države nije bilo zbog toga kako to Jovan Jovanović kaže, simbola propasti što je besramno reći, već je istorijska činjenica da je bombardovanje Srbije usledilo zbog Republike Srpske. Da je Slobodan Milošević pokazao svoju državničku veličinu i autoritet odbijanjem da potpiše sporazum koji je kreiran u Rambujeu. Dakle, ono što se na neki način pokušava devalvirati, ono što se pokušava kroz iskrivljavanje istorije pretvoriti u suprotnost svega onoga što je činjeno pozitivno, mi smo danas bili svedoci da se kroz poslanička pitanja istina na drugi način prikazuje, istorija iskrivljuje. Ako to budemo dozvolili i ako budemo išli u tom pravcu od naše budućnosti sigurno nema ništa. Zato vas molim da ubuduće i na poslanička pitanja i za sve ono što izlazi iz okvira demokratske diskusije i demokratskog dijaloga i ulazi u nešto što zaista predstavlja ruiniranje ovog parlamenta ovog doma, moramo na neki način sankcionisati. S obzirom da se Poslovnik primenjuje onako kako se primenjuje da se narodni poslanici uglavnom ne pridržavaju Poslovnika, onda je moguće da će barem etički kodeks doprineti da se neka vrsta disciplinovanja kroz izgovorenu reč postigne, jer je to jedini način da se probudi, ako uopšte postoji lični etički kodeks kod svakog od narodnih poslanika. Ukoliko ne postoji onda je to problem narodnog poslanika, a ne nas, uveren sam većine koji razmišljaju upravo ovako kako ja želim da predočim u ime moje i naše poslaničke grupe, poslaničke grupe SPS. Još jednom, mislim da je najopasnije pokušavati u ovom domu iskrivljavati istoriju. Ukoliko to dozvolimo, opasnost će biti mnogo veća i u budućem nekom periodu tu opasnost teško možemo otkloniti ako je ne otklonimo sada. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Željko Sušec. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, svoje poslaničko pitanje upućujem ministarki pravde Neli Kuburović. Pitanje glasi – šta se dešava sa predmetima krivičnih prijava koje je DRI podnela Višem tužilaštvu u Smederevu protiv bivšeg predsednika opštine Smederevska Palanka, Radoslava Radojičića Kene. Genija, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, koji je uspeo malu opštinu Smedervsku Palanku da zaduži za tri budžeta, genija koji je uspeo da građane Smederevske Palanke iz 21. veka vrati na kraj 18. i početak 19. veka u vreme Stanoja Glavaša, da sa lojanicama idu i osvetljavaju ulice Smederevske Palanke, zato što je on sprovodio bahatu politiku i zbog njegove bahate politike vođenja lokalne samouprave Smederevska Palanka je blizu godinu dana ostala bez ulične rasvete. Evo i na koje konkretno predmete koji se nalaze u Višem tužilaštvu u Smederevu i mislim. U 2011. godini novac je sa budžeta opštine pobacio na račun Centra za razvoj sporta. Ukupan iznos za godinu dana je bio 27.778.077,26 dinara. Uplaćeno je preko tri miliona dinara. Kada je ovaj genije u pitanju, normalno da nikakva svrha uplate i ne postoji. U 2012. godini 30.665.398,00 dinara prebačeno je Centru za razvoj i sport. Oni su više od tri miliona dinara uplatili Rukometnom klubu „Mladost“. Prateća dokumentacija koja bi opravdala ovu svrhu uplate i realizaciju trošaka ne postoji. Svake godine, poštovani građani Srbije, Kena je na desetine miliona dinara pravo preko Centra za razvoj sporta, o čemu postoje i argumentovani dokazi koji je ustanovila DRI i koja se nalaze u Višem tužilaštvu u Smederevu. U 2013. godini iz budžeta opštine za Centar za razvoj sporta je uplaćeno 22.936.988,00 dinara. Oni su na račun FK „Kusadak“ uplatili više od dva miliona dinara. Normalno, dokumentacija ne postoji. Još jedan primer je javna ustanova FK „Jasenica 1911“ preko kojeg je Kena prao pare i od fudbalskog kluba je napravio komunalno preduzeće ili prevario državu. Zamislite, poštovani građani Srbije, fudbalski klub koji postaje komunalno preduzeće? O ovome govori Čarls Ponci, najveći majstor šema prevare u 20. veku. On je predškolska ustanova za ovog genija. Godine 2015. sa budžeta opštine prebačeno je 24.844.352,69 dinara. Oni su na račun FK „Vodice“ prebacili više od osam miliona dinara. Dokumentacija naravno ne postoji. „Vodice“ je jedno od najmanjih sela u opštini Smederevska Palanka. Za blizu 80 hiljada evra može da se uradi put od sela do najudaljenije njive. Kena je radio puteve, poštovani narodni poslanici. Radio je puteve sa debljinom asfalta 2,5 centimetara zajedno sa svojim prijateljima po abnormalnim cenama, kao da je radio autoputeve i posle prve zime ti putevi su izgledali kao da je preko njih prešao tepih bombi. U 2016. godini sa budžetom opštine Centru je uplaćeno 10.728.370 dinara. Centar je na račun FK „Vodice“ i FK „Glibavac“ uplatio preko 4,5 miliona dinara. Dokumentacija koja bi opravdala svrhu uplate, kao ni dokumentacija koja bi dokazala za šta je novac svih građana Smederevske Palanke utrošen naravno da ne postoji. Ovo je samo deo od malverzacija ovog samoproglašenog despota iz Smederevske Palanke, koji je uništio opštinu Smederevska Palanka i uništio građane Smederevske Palanke. On je perjanice DS, predsednik izvršnog odbora, majstor malverzacija. Imao je od koga i da uči u DS. Ono što je najtužnije, danas ti isti, dame i gospodo narodni poslanici, ti isti koji su imali priliku da se dokažu, a dokazali su se, na nesreću države i naroda, tako da su državu i narod doveli do ivice ambisa, napadaju Aleksandra Vučića i SNS. Ti isti napadaju Aleksandra Vučića, predsednika svih građana Republike Srbije, koji danonoćno radi u interesu budućnosti i države i svoga naroda. Ovom prilikom želeo bih još jednom da poručim građanima Smederevske Palanke da 25. mart je dan za pobedu u Smederevskoj Palanci, dan za pobedu izborne liste poredim broj 1 - Aleksandar Vučić, zato što volimo Smederevsku Palanku, jer građani Smederevske Palanke zaslužuju jedan tim čestitih i poštenih ljudi koji razmišljaju u interesu svojih građana. Na kraju, ne mogu a da ne spomenem pre nekoliko dana ovaj genije Kena je optužio SNS da vrši nekakve pritiske na DS u Smederevskoj Palanci. Poštovani građani Srbije, kome je danas interesantna DS sa 2% i ovaj genije Kena? Oni mogu da budu interesantni samo istoriji i istražnim organima Republike Srbije za sve ono što su uradili na štetu države i naroda, vodeći Srbiju preko jedne decenije. Hvala.
Pošto se niko više od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sednici sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Momo Čolaković i Stefana Miladinović. Nastavljamo pretres predloga u pojedinostima o prvoj tački dnevnog reda – Predlogu zakona o strancima. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam da sam, povodom pretresa u pojedinostima o prvoj tački dnevnog reda – Predlogu zakona o strancima, pozvao da današnjoj sednici prisustvuju: dr Nebojša Stefanović, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova, Katarina Tomašević, pomoćnik ministra unutrašnjih poslova, Milica Ćatić, sekretar MUP, Vladimir Rebić, direktor policije i Zorica Vulić iz Uprave granične plicije. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, Dragan Vesović, Ivan Kostić, Zoran Radojčić i Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Ja se nadam da žiri u sastavu Nebojše iz Beograda sa saradnicima će imati razumevanja za kolege poslanike koji su juče pokušavale da ostvare dobar utisak i da ove teške reči i hladne kojima Vlada odbija sve ove ingeniozne predloge na članove Zakona o strancima, da će razumeti njihovu tremu i njihovo zalaganje, jer takmičenje u ovom poltronstvu je nešto novo za njih. Razumem da Nebojša iz Beograda ima veliko iskustvo u tome, ali da neki od kolega… [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Đurišiću, znate i sami da u toku rasprave kolegama, pa čak i ministrima koji jesu naše kolege na određeni način, da se obraćate sa uvažavanjem. (Marko Đurišić: Govorim o Nebojši iz Beograda koji se javio na telefon.) Ako govorite o Nebojši iz Beograda, onda niste u temi dnevnog reda. Govorite o nekim ljudima o kojima niko ništa ne zna, ako niste mislili na ministra. (Marko Đurišić: Eto, to je prilika da ministar otkrije.) Ministar da otkrije? (Marko Đurišić: Ko je Nebojša iz Beograda i ko su fantomi iz Savamale.) Gospodine Đurišiću, rasprava je na Predlog zakona o strancima. (Marko Đurišić: Da li mogu da nastavim?) Možete da nastavite, ali u skladu sa Poslovnikom i temom koju imamo, a to je vaš amandman na član 3. Izvolite.
Hvala. Nažalost, mi smo slušali juče i slušaćemo danas amandmane koji, kako sama Vlada kaže, nisu vezani za ono s čime se ovaj zakon bavi. Znači, ne uređuju prava i obaveze stranaca u Republici Srbiji i to ćemo slušati danas. Ja samo molim žiri za razumevanje, da ovi nastupi ovde… [[Isključen mikrofon.]]
Gospodine Đurišiću, izričem vam opomenu. Ovo nije nikakvo takmičenje. Ovde nema nikakvog žirija. Ovo je sednica Narodne skupštine. Zbog narušavanja dostojanstva Narodne skupštine izrečena vam je opomena. Zatražite reč ponovo.
Hvala, predsedavajući. Da li je ovo sednica Narodne skupštine ili nešto drugo, građani koji ovo gledaju sigurno imaju svoje mišljenje. Sasvim sigurno da nije sednica Narodne skupštine, a šta je, o tome možemo da razgovaramo. Drago mi je što ste se uključili na mesto predsedavajućeg i počeli da sprovodite one mere Poslovnika koje govore o redu na sednici, s obzirom da smo imali prilike i danas kod izlaganja narodnih poslanika da čujemo najstrašnije uvrede upućene narodnim poslanicima, na koje vi niste reagovali. Nadam se da ćete isti aršin primenjivati do kraja i da ćete isto tako voditi računa da li su izlaganja poslanika u skladu sa temom koja se danas raspravlja, da li govore o temi, ili ne, ili ćete nastaviti sa praksom da samo i jedino što radite je da kažnjavate poslanike opozicije. Nemam nikakav problem, možete da nastavite da me kažnjavate, ali me time nećete ućutkati, tako da vas molim da vodite računa da isti aršin primenjujete prema svima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Po amandmanu narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovani predstavnici MUP, poštovane kolege narodni poslanici, imam obavezu da skrenem vašu pažnju na amandman koji je predložila poslanička grupa Srpskog pokreta Dveri, i još jednom ću ga pročitati, jer mislim da ne mogu da kažem ništa bolje i preciznije od onoga što je u obrazloženju ovog amandmana već rečeno. Dakle, u okviru postojeće parlamentarne prakse ne postoje uslovi za normalan rad Narodne skupštine Republike Srbije i demokratske procedure, te smatramo da ovaj zakon ne treba usvajati ni u celini ni sa izmenama u pojedinostima dok se ne isprave ovi propusti. Procedura donošenja zakonskih rešenja dovedena je u pitanje odsustvom javne rasprave i opstrukcijama parlamentarne diskusije od strane vladajuće većine. Ovo se posebno odnosi na zakone koji se direktno tiču problema ogromnog broja migranata koji su prošli preko teritorije Republike Srbije. Danas se na njoj nalaze u prihvatnim centrima, ili kao tražioci azila, a njih je preko 620 hiljada, mogu biti vraćeni iz zemalja EU u Republiku Srbiju. Stoga smatramo da donošenje predloženih zakonskih rešenja treba stopirati dok se ne isprave nagomilane anomalije i nepravilnosti u funkcionisanju Narodne skupštine Republike Srbije. Jedan od prvih uslova je svakako ostavka predsednika Narodne skupštine, Maje Gojković, hitno zakazivanje sednica na aktuelne teme. Samo Dveri su tražile 11 posebnih sednica na aktuelne teme. Nijedna do sada nije održana, iako je obaveza da bude makar jedna mesečno zakazana, kao i uvrštavanje u dnevni red zakonskih i drugih predloga opozicionih poslaničkih grupa. Ovaj dom Narodne skupštine nije samo dom vlasti, već u njemu podjednaka prava imaju narodni poslanici iz redova opozicije. Dakle, upravo bih želeo da ukažem javnosti na ovaj apel kolege prof. dr Miladina Ševarlića, da se reši, gospodine ministre i ovaj problem sa saobraćajnim tablicama, jer nije u redu da građani plaćaju greške ministarstva koje sada ukida neka latinična slova, koja nikada nisu trebala da se nađu na našim saobraćajnim tablicama, jer je ćirilica zapravo, glavno državno pismo. Hvala.
Po poslovniku narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 107, dostojanstvo Narodne skupštine. Dame i gospodo, ovo nije hala za tehničke preglede. Dakle, ovaj, da li je registrovan poslanik ili nije, to nije pitanje za parlament. Pošto se bavi poljoprivredom, ja bih očekivao da donese registarske tablice za poljoprivredne mašine. Očigledno da je on seljak po potrebi, s obzirom da nije u narodnoj nošnji, on je danas doneo gradske tablice, tablice koje idu na automobile, ali ja još nisam video narodnog poslanika sa registarskim tablicama. Doduše, sa brojevima ih ima, ali sa one strane brave. Gospodine predsedavajući, ja tražim da se uklone ove tablice i da opomenete kolegu poslanika. Kada smo već kod ćirilice, samo da kažem da su oni bili u koaliciji sa američkim savetnikom američke ambasade, savetnikom američke ambasade Sašom Radulovićem, koji je mene tužio za reči izgovorene za govornicom. Toliko o slobodi govora, privatnom krivičnom tužbom. A ta privatna krivična tužba je dostavljena meni na latinici, pa čak mi je sudija osporio pravo na ćirilicu, s obzirom da je on bio njihov koalicioni partner, oni se čas zalažu za latinicu, čas za ćirilicu, čas za poljoprivredu, čas za audije, čas za crkvu, čas protiv crkve, ali morate voditi računa i ovakve pokušaje kazniti. U suprotnom neko će nam ovde sledeći put doneti bilbord. Hvala.
Kolega Rističeviću, smatram da nisu prekršene navedene odredbe Poslovnika. (Marijan Rističević: Onda ja donosim bilbord.) (Vojislav Šešelj: Što? Hoćeš moju sliku?) Ne može samo predsedavajući da bude taj koji će da čuva dostojanstvo Narodne skupštine, moraju pre svega, i kolege poslanici. Očigledno da nekima nije stalo ni do dostojanstva Narodne skupštine ni do funkcije koju obavljaju. Narod ima pravo i da pogreši na izborima i da tu svoju grešku ispravi na sledećim. (Miladin Ševarlić: Povreda Poslovnika.) Reč ima ministar, dr Nebojša Stefanović. Izvolite.
Želim da kažem samo vezano za, po ovom amandmanu, naravno. Ono što je važno za građane Srbije da znaju da je migrantska kriza bila jedna od onih situacija u kojima je Republika Srbija dobro postupila, bez obzira što je 1,5 miliona migranata prošlo kroz našu teritoriju. Na našoj teritoriji se danas nalazi oko 3.600 migranata, koji inače ne žele da ostanu u našoj zemlji i meni nije problem da ovo pomenem koliko god je puta potrebno. Jeste istina da je njih oko 650 hiljada izrazilo nameru da zatraži azil, ali oni su azil zatražili u Nemačkoj, ne u Srbiji. Mi u prethodnoj godini imamo samo 14 rešenja za 14 lica koja su zatražila i dobila rešenje o azilu ili supsidijarnoj zaštiti na teritoriji Republike Srbije, dok je za najveći broj lica koja su i u prošloj godini zatražila azil, doneto rešenje ili obustava postupka ili o prekidanju postupka, jer su napustili našu zemlju. Dakle, oni to pravo ne koriste da bi suštinski ostali kod nas, već da bi samo iskoristili tu mogućnost da odu u zapadnu Evropu. Što se tiče tablica, Uredba o tablicama je doneta 2010. godine, sa ovim latiničnim slovima i tada su tablice izdate. Za građane Republike Srbije, odlukom MUP neće ni dinar biti skuplja, dakle oni ne plaćaju ništa za zamenu tablica sa latiničnim slovima više nego kad bi zamenili tablice koje nemaju ova slova – đ, č, dž, ć i sve ostalo. Dakle, građani Republike Srbije imaju mogućnost da ih zamene u redovnoj proceduri i kada istekne tablica, nakon sedam godina. Dakle, ništa ne plaćaju, ni dinara skuplje, nego oni građani koji imaju tablice sa drugim slovom. Mi smo inače ušli u promenu, proceduru za promenu izgleda tablice, tako da će one imati više ćiriličkog pisma, više će biti prilagođena našoj zemlji, tako da niti je odluka ove sadašnje vlasti bila da se tako nešto uvede, mi smo samo uradili napor da izmenimo ovo i da građani Srbije nemaju dodatne troškove, što je veoma važno.
Zahvaljujem. Da li neko još želi reč po ovom amandmanu? (Ne) (Miladin Ševarlić: Povreda poslovnika, predsedavajući.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite kolega Vujadinoviću.
Hvala predsedavajući. Drago mi je da konačno i temu vraćamo, tj. celu ovu stvar vraćamo na temu, s tim što moram da kažem da se nadam da će Nebojša Stefanović, predsednik Gradskog odbora iz Beograda, izdržati u svojim, da kažem, nastojanjima da na nekim narednim i nadam se što pre izborima onemogućimo ljude koji imaju manje od 1% podrške u narodu, nastave sa uvredama koje iznose i na račun Vlade i na račun Skupštine, ali ako ćete na kraju krajeva i na račun celokupne Srbije, jer se postavlja pitanje i njihovog legitimiteta i prisustva u ovom uvaženom domu. Što se tiče samog amandmana, koliko je značajno da ovaj zakon prepozna kada je u pitanju član 3, koji objašnjava značenje izraza i stranca investitora, ja mislim da najbolje znamo mi ljudi koji dolazimo iz Subotice i Severnobačkog okruga. Naime, danas je ta kategorija lica u Subotici, pa jedan od najznačajnijih nosilaca razvoja, privrednog razvoja iz Subotice i Severnobačkog okruga. Jedan od primera je ovaj u kome smo, uz svesrdnu pomoć predsednika Republike i našeg gradonačelnika, gospodina Bogdana Labana, u junu mesecu prošle godine, otvorili pogon firme „Amatek“, tj. „Amatek Biznis kampus“, a i italijansku firmu „Ondaplast“, koja je kupovinom poslovnog prostora za svoje poslovanje krenula i postavila osnove za zapošljavanje stotinak radnika, koji će svakako, kao i ovaj zakon, doprineti postizanju sveukupnog proklamovanog cilja, a to je, pre svega, ekonomski razvoj i borba protiv kriminala u Republici Srbiji. To je ono što u konačnici jeste cilj i same Vlade Republike Srbije, ali i društva u celini. Ako ojačamo svoju sopstvenu ekonomiju i privredu, postavimo zdrave osnove u centralnoj Srbiji, onda ćemo svakako biti u mogućnosti da na taj način, posle toga pomažemo i našim sunarodnicima i na KiM, ali ako ćete, i onima u okruženju, u Republici Srpskoj, u Hrvatskoj, Makedoniji itd. itd. Za sada toliko i hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Đokiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, u Predlogu zakona o strancima u članu 3. pojašnjeno je značenje pojedinih izraza upotrebljenih u ovom zakonu, a ja sam svojim amandmanom, koji sam podneo, želeo da upotpunim taj niz izraza i da posebno mesto dam značenju pojma – stranac investitor. Predložio sam da se u članu 3. Predloga zakona o strancima doda tačka 1a, koja glasi – stranac investitor je lice koje nema državljanstvo Republike Srbije i koje svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i osnaženje sistema odbrane. Smatram da je važno da pojmu stranac investitor damo ovakvo značenje, zato što mislim, ubeđen sam u to, da stranci investitori nisu obični stranci. Za razliku od ovih običnih, koji dođu i prođu, iz različitih razloga, stranci investitori odlučili su na neki način da dele sudbinu sa nama. Oni su svoj kapital uložili kod nas, a mogli su da ga ulože bilo gde, u bilo kojoj drugoj državi, na drugom mestu. Oni su odlučili da svoj život, na neki način, dele sa nama, da dele sve svoje uspehe, neuspehe, da se razvijaju i rastu, da ulažu u nove objekte, nove proizvodne pogone, nova radna mesta. Na neki način, nisu više obični stranci. Zahvaljujući, pre svega, angažovanju Aleksandra Vučića i SNS sa koalicionim partnerima, kao i angažovanju predstavnika Vlade Srbije u nekoliko prethodnih godina, Srbija je privukla i dalje privlači veliki broj stranih investitora, koji značajno doprinose ekonomskom razvoju, a samim tim i osnaženju sistema odbrane. Nabrojaću samo neke od njih, manji broj. „Cumtobel“ fabrika rashladnih sistema u Nišu, investicija vredna oko 30 miliona evra, biće zaposleno 1.000 radnika, „IGB Automotive“, fabrika grejača za automobile Inđije, „Taipa“ tekstilna industrija Kraljevo, „Leoni“ fabrika u Nišu i Kraljevu, kineski industrijski park u Beogradu, „Simens“ investicije u firmu Milanović, Kragujevac, „IMI“ fabrika auto delova Niška Banja, „Progeti“ fabrika obuće u Somboru i Knjaževcu, „Gramer“ fabrika presvlaka Aleksinac, „Jazaki“ fabrika elektrokomponenti za kamione Šabac, „Henkel“ investicije u Srbiji, „Serkan“ tekstil investicije u fabriku „Perkon“Velika Plana, „Teklas“ automotive Vladičin Han, „Tera stil“ fabrika sendvič panela u Leskovcu i mnogi, mnogi drugi. Ovakav uspeh u ekonomskom razvoju Republike Srbije, za koji su svakako najzaslužniji Aleksandar Vučić i SNS, svi ovi predstavnici opozicije koji su nekad bili na vlasti nisu mogli da sanjaju ni u svojim najlepšim snovima. Isteklo mi je vreme. Hvala.
Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima koleginica Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, članom 3. definisani su pojmovi koji su već u upotrebi, dakle, nalaze se u Zakonu o strancima, ali vidimo da postoji potreba i za definisanjem nekih novih pojmova, te u tom smislu ide i moj amandman, kojim predlažem da se definiše pojam stranac investitor, i to sa značenjem da je to lice koje nema državljanstvo Republike Srbije, ali koje će svojim poslovanjem podstaći ekonomski razvoj i bolji razvoj pravosudnog sistema. U ovom trenutku, iskoristila bih priliku da podsetim i da ukažem na značaj stranih investicija u gradu iz kog dolazim, a ja sam iz Niša. Dakle, Vlada Republike Srbije i austrijska kompanija „Cumtobel“ zaključili su ugovor koji znači investiciju vrednu više od 30 miliona evra, što je dodatnih novih 1.000 radnih mesta za građane Niša. Takođe, velika holandska kompanija „IMI“ samo u prvoj fabrici nudi 1.500 radnih mesta i predstavlja, takođe, investiciju koja je vredna oko 30 miliona evra. Nemački investitori su jako važni. Oni u Srbiji zapošljavaju više od 35.000 ljudi i u Nišu su pušteni u rad pogoni kompanije „Leoni“, koja će zaposliti 2.000 ljudi. Sa ponosom mogu da kažem da je grad Niš zvanično na sedmom mestu malih evropskih gradova budućnosti prema navodima britanskog „Fajnenšl Tajmsa“, dok se kao region našao na trećem mestu malih evropskih regija u kategoriji privlačenja direktnih stranih investicija. Naravno da su za to zadužene i lokalne samouprave, konkretno lokalna samouprava u Nišu je dosta uradila, ali bez pomoći Vlade Republike Srbije mi ne bismo uspeli. U tom smislu, ja ću podržati sve predloge koji su ovde od strane Vlade, naročito od strane MUP, jer dajem snažnu podršku politici razvoja koju sprovodi naša Vlada. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanice i poslanici, poštovani građani Srbije, ja sam takođe podnela amandman na član 3. Predloga zakona o strancima i gotovo da ne mogu da verujem da pojedini poslanici opozicije već drugi dan govore o nesvrsishodnosti ovih zakona. Oni koji ne razumeju da je ekonomska politika u uzročno-posledičnoj vezi sa socijalnom politikom, gotovo da nemaju nikakva znanja ni o zaštiti, ni ekonomskom razvoju zemlje, a samim tim, ni o zaštiti građana, kao ni o zaštiti ranjivih grupa. Ono što moram da pohvalim, a što se tiče konkretno Zakona o strancima, to je da je on u skladu sa najvišim međunarodnim standardima koji se tiču zaštite ljudskih prava upravo jasno obrazložio i upravo jasno tretirao, pre svega, ranjive društvene grupe, a to su deca bez pratnje i ostale ugrožene grupe, osobe sa invaliditetom, trudnice, samohrane majke, žrtve porodičnog nasilja, žrtve trgovine ljudima itd. Naravno, ja moram da pohvalim sve aktivnosti MUP tokom migrantske krize, njihovu duboku profesionalnost, jasno poštovanje procedura i njihov dubok i human odnos prema migrantima, posebno osetljivim kategorijama, koji su se našli u tranzitu i prolazu kroz našu zemlju. Naravno, ovom prilikom želim da pokažem i fotografiju policajca koja je obišla čitav svet, iz novembra 2015. godine, kada je i na ovaj način policija još jednom pokazala da je, pre svega, imala human pristup prema najranjivijim kategorijama, a to su, pre svega, deca. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zanimljivost amandmana koji se predlaže u različitim formama od strane narodnih poslanika je posebno definisanje stranog investitora koji nema državljanstvo Srbije, čime bi se isključila lica koja imaju državljanstvo Srbije. Zašto je to zanimljivo? Zato što, postoji npr. gospodin Vasilev, sa bugarskim državljanstvom, gospodin Gica, sa rumunskim, gospodin Mohamad Ahmad, kao najzanimljivije lice, takođe sa državljanstvom Srbije i to su ljudi koji su već investirali u Srbiji ili rade vrlo ozbiljno kao konsultanti na različitim projektima koji se odvijaju sada u Srbiji ili se planiraju. Amandman je potpuno razumljiv, ali ostaje nejasno zašto narodni poslanici ovu grupu lica eliminišu onda iz zakona? Jer, to su lica koja su dobila državljanstvo Srbije. Gospodin Mohamad Ahmad je jedan od prvih. On ima i državljanstvo Crne Gore. Dakle, ako hoćemo da svojim amandmanima pošaljemo poruku stranim investitorima da su više nego dobrodošli, zato što pomažu ekonomski razvoj Srbije, smanjuju nezaposlenost, uvećavaju bruto domaći proizvod, zašto isključujemo lica koja imaju državljanstvo Srbije? Ja ne sporim da je to pravo na ideju, naravno, ali, pretpostavljam da mora biti razlog. Ako je razlog da je neki problem sa ovim licima koja su i sa državljanstvom Srbije vrlo uticajna u investitorskim krugovima, i gospodin Vasilev i gospodin Gica i gospodin da ne govorim o Mohamedu, dakle, da li se pojavio neki problem ili je prosto strategijom poslaničke grupe propušteno da se šalje jedna neobična poruka? Hvala vam.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre Stefanoviću sa saradnicima, ekološki resursi jedne lokalne samouprave predstavljaju veoma važan potencijal u smislu dovođenja stranih investiranja i ulaganje u privredu, odnosno u poljoprivredu, što je veoma bitno za svaku lokalnu samoupravu. Grad Leskovac, odakle dolazim, ima tri veoma važna ekološka resursa i to je svakako jedan imperativ jedne lokalne samouprave i dobar znak da lokalna samouprava, gradonačelnik, dr Goran Cvetanović, veoma vode računa o zaštiti životne sredine, u smislu stvaranja dobrog poslovnog okruženja. Prvi ekološki resurs jeste svakako vodosistem i akumulaciono jezero Barje, koje snabdeva dobar deo grada Leskovca zdravom pijaćom vodom, zapremine 41 milion litara kubnih, odnosno 23 miliona litara kubnih korisne površine, omogućuju gradu i 90 hiljada stanovnika da imaju zdravu pijaću vodu. Drugi važan ekološki resurs jeste svakako regionalna sanitarna deponija Željkovac u koju, pored grada Leskovca, još šest opština u okruženju odlažu čvrst komunalni otpad. Grad Leskovac je, dakle, dame i gospodo, na vreme sklopio ugovor sa jednom stranom kompanijom, pređašnjom „Por Vermer i Veber“, sadašnjom kompanijom „Por“ o prikupljanju, odvoženju i odlaganju čvrstog komunalnog otpada. Na kraju, pošto mi vreme ističe, kolege signaliziraju, jedno od najvažnijih ekoloških resursa jeste i svakako centralno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda koje je napravljeno na ušću Veternice i Južne Morave u selu Bogujevcu. Postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda je izgrađeno 2016. godine, a finansirala je EU sa 10,4 miliona evra i lokalna samouprava obezbedila komunalni uslov. Postrojenja na oko šest hektara, koje sa proizvodnim pogonima linije vode, pomoćnim objektima, osvetljenjem i saobraćajnicama, samo je prva faza upravljanjem otpadnih voda u Leskovcu, koji je sa 24,2 miliona evra finansirala EU, Vlada Holandije i Srbije. Predstoji nam da se završi druga faza, a to je kompletiranje linije mulja, digestije mulja i proizvodnja bio gasa, koji finansira Vlada Republike Srbije sa 500 miliona dinara. Ministarstvo je u budžetu za potrebe izgradnje linije mulja u 2018. godini obezbedilo oko 1,8 miliona evra i predvidelo da se u 2018. i 2019. godini u budžetu opredeli još oko 1,2 miliona evra za završetak izgradnje te linije, a time i celog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Na kraju, kao što je poznato, Srbija u ovom trenutku prečišćava tek 8% otpadnih voda. Poznato je da do 2041. godine moramo da uradimo još 350 postrojenja za prečišćavanje vode u vrednosti od pet milijardi evra. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Kolega Miletiću, izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, građani Srbije, kolege poslanici, ja sam podneo amandman koji daje do značaja stranac investitor koji ulaže u nerazvijena područja i ulaže u poljoprivredu. Ovo je veoma bitno zato što u nerazvijenim područjima mnogo će značiti ulaganje stranih investitora, konkretno u zdravu sredinu, u seoski turizam, tako da, evo, u opštinu iz koje ja dolazim, opština Svrljig, jeste najlepša opština u Srbiji, ali tamo ima već investitora koji će sada, ovih dana, otvoriti svoje firme, a to je bugarski investitor koji će raditi određene proizvode. S druge strane, mi smo u prethodnom periodu, zajedno sa Vladom Republike Srbije, zajedno sa predsednikom Srbije, uradili put prema Staroj planini, gde će biti velika šansa za razvoj turizma. Još jednom, mislim da ćemo sa ovim mojim amandmanom, koji sam podneo, staviti akcenat na stranca koji će investirati u razvijena područja i na taj način dati podršku razvoju i boljem životu svih ljudi koji žive u nerazvijenim brdsko-planinskim područjima Srbije. Pozivam sve da glasaju za ovaj amandman.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Kada se veliki broj zemalja bori za što veći broj stranih investicija i u poslednjih nekoliko godina Srbija u tome prednjači, smatram da je novi Zakon o strancima prilika da se i pojam „stranca investitora“ na poseban način definiše. Ja sam u članu 3. Predloga zakona o strancima predložila amandman kojim se dodaje tačka 1a i kojim se dodatno definiše pojam „stranca“. Činjenica je da su strani investitori u poslednjih nekoliko godina u Srbiji zaposlili preko 170 hiljada radnika. Mnogi od tih stranih investitora otvaraju po nekoliko pogona, odnosno po nekoliko fabrika u Srbiji. Pošto sam juče govorila i o tome da se i domaća privreda podstiče od strane resornog ministarstva i privrede, želim da napomenem da se u prvom tromesečju ove godine obezbeđuje i 560 miliona dinara koji privrednici takođe ne moraju da vrate, a koji se odnose na opremu. Ova pomoć se dodeljuje u visini od 25% vrednosti opreme, 70% čine krediti banaka i lizing, a preostalih 5% je učešće samog preduzeća. Lično meni, a verujem i mnogim mojim kolegama u razvoju domaće privrede i privatnog preduzetništva je uzor Slovačka koja ima preko 90% malih, mikro i srednjih preduzeća. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, ozbiljan odnos prema investitorima je važan, baš kao i odnos prema samim investicijama. Kada izostane odgovarajući odnos po ovom pitanju, to predstavlja jedan od glavnih faktora za ukupno lošu ekonomsku sliku i razne nevolje na ovom planu. U prilog ovoj tvrdnji idu reči gospodina DŽejmsa Rufa, šefa misije MMF za Srbiju, o kome smo mi govorili kada smo prethodni put, zajednički u ovoj sali, razmatrali ekonomske prilike u našoj državi nekada i kako stoje danas. Kada je reč o investicijama i koliko su one važne kao faktor u ekonomskim prilikama, gospodin Ruf, između ostalog, u sećanju i rekapitulaciji stanja do 2014. godine u Srbiji, kaže da je među glavnim problema bilo i što u realnom sektoru stope investicija bile su i previše niske. Između ostalog, u toj svojoj analizi gospodin Ruf kaže da je do 2014. godine BDP šest godina stagnirao, da su poreski prihodi brzo padali, da su dugovi države i javnih preduzeća nezadrživo rasli,a zbog neodrživo visoke proizvodnje Srbija je imala drugi po veličini deficit budžeta u Evropi i sve se to u godinama nakon 2014. godine, po mišljenju gospodina Rufa, svakako promenilo u pozitivnom smeru. Program koji je naša država imala sa MMF predstavlja jedan od najboljih u istoriji samog Fonda i, po rečima gospodina Rufa, svi projektovani rezultati su nadmašeni, nadmašeni su u pozitivnom smislu. Zbog toga su ekonomske prilike, uključujući i odnos prema politici investicije, danas u pozitivnom saldu i na taj način ozbiljnim i odgovornim odnosom mi gradimo uspešno i moderno društvo. Sve suprotno DOS Palanke, kako su neki jedino gradili u to vreme. Hvala.
Zahvaljujem. Po amandmanu, narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Imamo interesantan dan u parlamentu, veliki broj amandmana koji predlaže vladajuća većina, odnosno samo jedna stranka, poslanici samo jedne stranke koja čini vladajuću većinu, ostali su uskraćeni za tu mogućnost, a sve te amandmane Vlada Srbije je odbila, ali i dalje slušamo nadahnuta obrazloženja predlagača. Neki pogreše, pa pozivaju da se glasa za te amandmane, iako znaju da će sami da ih povuku ili su ih već povukli, a drugi to koriste za promociju velikih uspeha aktuelne vlasti. Mislim da je to potpuno legitimno. To je potpuno legitimna stvar, svaki narodni poslanik ima pravo da podnese amandman. Može da napiše ono što misli u tom amandmanu, ma koliko to bilo besmisleno, i može vrlo energično da brani tu svoju besmisao. Naravno, sama pomisao da predlažete nešto protiv svoje Vlade i znate da će to vaša Vlada da odbije, pa onda to povučete pre nego što se glasa, jedan mali, neću da kažem cirkus, ali jedan mali neobičan događaj, ali zašto da ne, ima tu talentovanih ljudi koji su propustili da budu članovi nekih amaterskih, glumačkih grupa, pa to mogu da nadoknade sada i to je isto deo prava poslanika i to je isto pravo svakoga ko sedi u ovom domu da na svoj način shvata i tumači parlamentarizam, Poslovnik, dobre običaje i sve ono što se inače dešava u jednom parlamentu. Jako je interesantno da se traže olakšice za prihvatanje u naše državljanstvo stranaca koji su investitori, i to je jako interesantna stvar. To je verovatno posledica toga što niko normalan nije tražio srpsko državljanstvo već godinama, da je enormno veći broj ljudi koji zbog prihvatanja drugog državljanstva traže ispis iz našeg državljanstva i to je isto mera vrednosti rada ove vlasti, ove Vlade, ovog predsednika. Naravno, naći će mi se verovatno neka statistička laž koja se upravo sprema među saradnicima ministra gde će mi dokazati da je ogroman broj ljudi tražio naše državljanstvo, ali nemojte u to da verujete građani Srbije, to je besmislena laž. Sam ministar rekao da je samo 14 migranata od onih nekoliko stotina hiljada, kako sami kažu, koji su prošli kroz Srbiju tražilo naše državljanstvo, verovatno greškom. Šta je cilj svega ovoga? Cilj svega ovoga u stvari nije to da strani investitori dobijaju povlašćeni položaj pri prijemu našeg državljanstva, zato što je to potpuno besmisleno. Nije njihov cilj da budu državljani Srbije, niti imaju bilo kakve olakšice kao investitori ako su državljani Srbije, oni imaju, i to je potpuno u redu, isto pravo kao investitori, bilo da su građani naše zemlje ili ne, i ne verujem da im treba bilo šta da se u svojoj kući, svojoj državi, u svom društvu hvale da su i državljani Srbije, ako već to nisu rođenjem ili na neki prirodni način. Prema tome, to je besmislica. Investicije u Srbiji nisu posledica statusa investitora, da li je on stranac ili neko ko je naš državljanin, nego su posledica u poslednjih pet, šest, sedam godina, mada vidim da se sada deli taj period na neka dva perioda – jedan do 2014. godine kada je premijer bio neki socijalista, koliko se sećam, a drugi je od 2014. godine na ovamo, kada je premijer bio predsednik SNS, tako da je i to jedna interesantna slika, pogled na savremenu srpsku istoriju i na ovu samu koaliciju. Te investicije su posledica toga što se bezobrazno, na najgori mogući način nudi najjeftinija radna snaga u Evropi, to tako kaže i reklama na SNN i mnogim drugim medijima. To govore predstavnici ove vlasti sa bilo kim bilo gde da se sretnu, to je na ivici trgovine robljem, ali naravno, mi nismo u robovlasništvu, bar ne formalno, tako da ne kažem da je to formalno tako, ali te velike investicije koje omogućavaju zapošljavanje građanima da prime 21, 22 hiljade i da zbog toga ne mogu da dobiju vreme ni da odu do toaleta da izvrše neku svoju potrebu je farsa, kao što je i ova rasprava danas u parlamentu farsa.
Privodite kraju.
Naravno, još samo jednu rečenicu, oni koji žele da na taj način izbace opoziciju iz parlamenta greše, mi smo upravo ovde da ukazujemo na sve ovo što radite, a što je katastrofalno za državu Srbiju i njene građane.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući. Naravno, reklamiram član 107. povreda dostojanstva, jer zaista je suprotno apsolutnom moralu, bilo čemu da neko ko je učestvovao u kreiranju Zakona o privatizaciji iz 2001. godine, po kome ste mogli radnika na ulicu da izbacite kako god ste hteli i zaista u robu da ga pretvorite, da on danas priča o tome kako imamo jeftinu radnu snagu i da li su radnici robovi. Takvom politikom smo doveli do toga da navodni vizionari pričaju kako ćemo u rudniku Bor da sadimo kikiriki, a za radnike nas baš briga. A danas, danas kada neko podiže čak cenu te radne snage upravo time što se trudimo da obučimo naše radnike i da konačno posle 30 godina i uđu u neku fabriku da negde nešto rade, jer zahvaljujući njima smo sve fabrike upropastili, takav danas ima obraza, posle takvog Zakona o privatizaciji da nam priča da li su radnici robovi. Zamolio bih vas da ubuduće reagujete, jer ovo zaista nema nikakvog smisla. Hvala vam.
Kolega Đukanoviću, zaista ne mogu da znam da li je kolega Živković bio tada svestan šta radi i da će naši radnici da ostaju bez posla. Ne mogu da čitam misli, tako da smatram da nisam povredio Poslovnik. Prvo pravo na repliku narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Pa, da, neko kada pomene SNS izgleda nesvesno, iz čistog refleksa, posle ni sam ne zna šta je uradio, pa zbog toga negoduje. Uglavnom, uradio jeste, čuli smo. Šta kažu, ponovo ponovljene notorne besmislice na temu nekakvih robova, da li ste tako rekli? Dakle, prvi problem koji još nisu uočili u vezi sa tim je da brutalno vređaju ljude koji to nisu zaslužili. Čime, otkud potreba za takvim nipodaštavanjima? To što neko vredno radi, zarađuje svoju platu, je li to razlog, je li to razlog da neko sopstvenu frustraciju zaleči na njegov način. Čime, što je bio lično neuspešan i to lično neuspešan u dimenzijama stotina hiljada, još jednom, stotina hiljada potpuno izgubljenih radnih mesta? To su njegovi rezultati i zbog toga mu smetaju, e sad isti red veličine, ali stotine hiljada novih novootvorenih radnih mesta za vreme Aleksandra Vučića, za vreme SNS, koju izgleda i sanja, pored toga što je pominje, a toga nije svestan. Sad zbog toga mi treba da vređamo neke ljude koji pošteno rade svoj posao, zarađuju hleb i donose ga kući i nazivamo ih robovima? Apsolutno neprihvatljivo. Na temu tih plata koje često kritikuju, mora neko da bude u ovoj sali, da je u ovoj sali, da sluša rasprave i juče i prethodne sedmice, čuo bi, primera radi „Kontinental“, događaj od pre samo nekoliko dana, prisustvovao je i Aleksandar Vučić koga ne možete da podnesete, i kaže – plate programera od 850 do 2.500 evra. Nisam siguran da je nekome ispod časti da radi posao za ovaj novac, naprotiv. No, iako mi naravno ne pričamo o tome i ne tiču se ovi amandmani predloga da neko dobija državljanstvo Srbije, ne treba olako propuštati ideju da možda neki novi ljudi budu upisani u srpsko državljanstvo, pre svega u interesu je onih koji su to malo pre žučno kritikovali. NJihov je interes da se možda pojavi neko, ko će možda greškom za njih sutra glasati.
Privodite kraju kolega Orliću.
LJudi koji žive u Srbiji danas ne glasaju za njih odavno. Hvala lepo. (Zoran Živković: Replika, pomenuo me je.)
Ni u jednom trenutku niste spomenuti kolega Živkoviću i ne znam šta vam znače te reči da budem muško. Da li me to pozivate da se pobijem sa vama? Da me bijete? Da li sam kukavica ili šta? (Zoran Živković: Pomenut sam direktno, za razliku od njega.) Inače, kolega Orlić je dobio pravo na repliku zato što je dva puta spomenuta SNS i predsednik SNS u negativnom kontekstu. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj kolega poljoprivrednik, domaći investitor, živi dokaz da vlasti u Srbiji nisu podržavali samo strane investitore, podržali su i domaće. On je živi dokaz. To je bio tovni investitor, 525.000 evra. Petsto dvadeset i pet hiljada evra, plus tri miliona dinara. Toliko je podstaknut taj domaći investitor. Ali, gle čuda, on uzme taj kapital, pa ode na ostrva koja se zovu Devičanska ostrva, u zagradi Britanska i registruje firmu „Vinemont Ventures“, Tortola, Rej Taun, Devičanska ostrva, Britanska, registarski broj da ne čitam. Mi mu dali pare da otvori neka radna mesta, on otišao na Devičanska ostrva i tamo osnovao firmu. Posle toga je kupio stan od 500.000 evra na Vračaru. Iz Niša prešao u Beograd. A vinogradi su bili u Krčedinu, registrovao ih na osnovu parcela, poljoprivredno gazdinstvo na osnovu parcela iz Merošine, kao Krajkovac, pravi jedan galimatijas. Radnici koji su radili u vinogradu su ostali neisplaćeni. Novac je podeljen između njega i Miodraga Kostića. Znači, 1/3 je išla u „Empresu“ njegovu firmu, druga 1/3 je išla Miodragu Kostiću, takođe velikom investitoru kome je on pomagao dok je bio premijer i ministar unutrašnjih poslova saveznih. Dame i gospodo narodni poslanici, šta možete da očekujete od takve vrste investitora za koji ne znam da li je domaći ili strani, uglavnom radi se o praznom čoveku punom sebe. Hvala.
Po Poslovniku, narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Član 106. i 107. su povređeni. Član 106. kaže – govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres, nikakva laž ne može da bude opravdanje za to što se govori o nečemu što nije pretres danas. Nikada, i to mogu nadležni, evo pozivam ministra unutrašnjih poslova da to proveri kroz nadležne službe i organe, nikada nisam imao nikakvu firmu koja je bila registrovana van teritorije države Srbije. Nikada ni u jednom trenutku od 1986. godine kad sam počeo da se bavim privatnim poslom. Svako ko je radio u bilo kojoj mojoj firmi, bilo ih je tri, četiri za ovih 30 i nešto godina, je naravno bio isplaćen za svoj posao, pa to važi i za ljude koji su radili na vinogradu u Krčedinu, tamo 2007. ili 2008. godine i 2009. godine i koji su bili zaposleni u firmi „Kuća vina Živković“. Znači, ne bilo kakva sumnjiva „Asomakum“ varijanta, nego ponosno ime, ponosnog suvlasnika jedne firme. Ta firma je koristila apsolutno zakonske uslove za subvencije koje su tada i sada, to dobijaju svi vinari. Nikakva podela para nije bila za razliku od prethodnika, čiji neke bliske saradnice i dan danas nose nanogice zbog toga što su bile u nekom odnosu sa njim. Znači, to je oko 106, tema koja je potpuno besmislena. Član 107. koji govori o dostojanstvu Skupštine. Prisutni poslanik, malopređašnji govornik, a ne samo on, svojim prisustvom krše dostojanstvo Narodne skupštine.
Kolega Živkoviću, ne možete tako da se odnosite prema narodnim poslanicima i da vi određujete da li je njihovo prisustvo kršenje ili nije. O tome odlučuju građani na izborima. U skladu sa članom 103. stavom 8. pošto je bilo došlo do očigledne povrede Poslovnika, odnosno zloupotrebe povrede Poslovnika, vreme koje ste koristili biće oduzeto od vremena vaše poslaničke grupe. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po Poslovniku.
Članovi 103, 108. i 109. Moj kolega poljoprivrednik je iskoristio povredu Poslovnika za repliku i pri tome naravno, izrekao niz neistina. Time je povredo Poslovnik zbog čega ste mu trebali izreći mere. Sem člana 103. i član 108. i 109. prvo upozorenje, potom opomenu. Ja držim registracionu prijavu gde je njegov suvlasnik na Devičanskim ostrvima bio Miloš Pudar, osoba poznata po šećernoj aferi. Takođe, u ovoj fascikli, a on je u svojoj povredi Poslovnika više puta izrekao neistinu, imam svu dokumentaciju koju mogu da dam bilo kome na uvid, da ono što sam govorio je tačno, a ono što je on govorio netačno i da je bilo podložno kaznama iz člana 108. i 109. Iz njegove firme „Empresa“ nestalo je 138.000 flaša vina. Utaja poreza je bila 17 miliona. Još nešto da vam kažem, iz njegove firme nisu samo nikli stanovi na Vračaru, jedan od zaposlenih je otišla za sekretara u Tužilaštvo za ratne zločine, sa iskustvom u proizvodnji grožđa i vina, bez pravosudnog ispita. To je ta njihova čuvena država, to su te njihove čuvene investicije. Vi ste gospodine predsedavajući, s obzirom da imam celokupnu dokumentaciju, bili u obavezi makar da ga upozorite da ne koristi povredu Poslovnika za repliku. Budući da ste mu oduzeli to vreme, ne tražim i ne insistiram na tome da se o ovome glasa i da mu izreknete neku meru, jer on je sebe već kaznio. Gde on dođe, tu trava ne raste i zbog njega su u ono izborno veče umesto šampanjca, koji je pripremio iz svoje vinarije, u njegovom štabu služili šećer i vodu. Hvala.
Reč ima ministar dr Nebojša Stefanović.
Moram da kažem samo zbog javnosti da nisam rekao da je 14 migranata tražilo državljanstvo, već azil. Dakle, ovde se radi o azilu, azilna procedura je potpuno razdvojena stvar, nevezano za to. S druge strane, moram da kažem da kada se razmatra ovaj amandman kada se govori o podsticajima i o jačanju ekonomije Republike Srbije imali smo situaciju da ljudi koji danas primaju platu npr. u „Mejti“, gde je prosečna plata, hiljade ljudi rade u „Mejti“ gde je prosečna plata 55.000 dinara, ti ljudi su ranije, većina njih, imali platu od nula dinara. Oni ljudi koji su u vreme tih vlasti bili gurani na kazane narodne kuhinje, gde isto nisu imali šta da dobiju jer ni ti kazani nisu bili puni, ti ljudi danas imaju posao da žive dostojanstveno od svog rada. Da li su te plate idealne? Nisu, ali su bolje od nule, bolje su od kazana, gde vam neko udeljuje nešto što niste mogli da zaradite, jer vam niko nije pružio priliku da radite u svojoj zemlji. Kada ste gubili radna mesta, kada su ti ljudi ostajali bez budućnosti, kada su najviše i odlazili iz zemlje realno, tada im se niko nije obraćao, niti je bilo koga bilo briga za njihovu budućnost. Nekada neki poslanici kažu – evo, ministar se domunđava sa službama, nemojte da im verujte, oni će sve da lažu, a onda u drugu nastupu kaže – proverite sa ministrom unutrašnjih poslova, nek nam da informaciju da li sam ja radio ovo ili ono. Onda službe ministarstva ili lažu ili ne lažu, ali ne možete ih koristiti jer ovi ljudi su službenici ministarstva koji godinama predano rade na bezbednosti Republike Srbije i neću da dozvolim da ih bilo ko vređa, a da ja ne reagujem. Ovi ljudi su ozbiljni profesionalci koji godinama rade u službi u interesu Republike Srbije i molim vas da takvu vrstu poštovanja svi pokažu.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, oblast kretanja i boravka stranaca na teritoriji Republike Srbije neophodno je urediti na način da se obezbedi pre svega najviši nivo poštovanja ljudskih prava, ali istovremeno da se obezbedi i najveći stepen bezbednosti i pravne sigurnosti kako građana Republike Srbije, tako i stranih državljana koji ulaze, borave i investiraju u našu zemlju. Primenom postojećih odredbi Zakona o strancima uočeni su određeni problemi i pravne praznine koje je neophodno otkloniti donošenjem novog pravnog akta koji na sveobuhvatan način reguliše oblast kretanja i boravka stranaca sa svojim poslovanjem koji žele da podstaknu ekonomski razvoj Republike Srbije. Dakle, preciznije definisanje prava i obaveza stranih državljana koji ulaze, borave i kreću se na teritoriji Republike Srbije novim Zakonom o strancima treba da se prevaziđu problemi koji su uočeni tokom primene trenutno važećeg zakona. Ono što je osnovna suština je da investitori idu tamo gde je pre svega bezbedno. Srbija je bezbedna zemlja, Srbija je zemlja vladavine prava i zato ovoliki broj investitora onih koji sada investiraju i koji treba da dođu u zemlju. To što neki dođu u podne u parlament i posle kafe i tri dupla vinjaka drže nebulozna predavanja ovde nije vredno komentara.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Kolega Atlagiću, izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, ovde sam ovim amandmanom želeo na neki način definisati stranca investitora koji svojim ukupnim angažmanom utiče na dualno obrazovanje. Moram da kažem da su protiv uvođenja dualnog obrazovanja bile sve opozicione političke stranke u ovom visokom domu, iako je dualno obrazovanje najveći pedagoški savremeni trend i, mogao bih reći, pedagoško dostignuće u svetu. Sa dualnim obrazovanjem dobijamo svi, dobija investitor, dobija država i dobija vlasnik. Na kraju, dozvolite da kažem da MUP zaista može biti zadovoljan u 2017. godini jer je u nekoliko elemenata postigao najveći uspeh u poslednjih deset godina. Zbog kratkoće vremena neću to da obrazlažem. Daću samo dva podatka. Zbog građana Srbije, u 2017. godini MUP je zaplenio 4,1 tonu narkotika, što je najbolji rezultat u poslednjih deset godina. Je li tako, gospodo iz opozicionih stranaka? Drugi podatak, MUP je smanjio broj krivičnih dela na 91.283, što je najmanji broj krivičnih dela u poslednjih deset godina. Je li tako, gospodo iz opozicionih klupa? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević.
Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade i ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, svakako značaj ovih zakonskih regulativa i uopšte značaj MUP u ambijentu za strane investicije, posebno što u današnje vreme najsitniji detalji odluče kod nekog investitora na koju će stranu. Mi smo jedini koji se borimo za strane investicije i mnogo ih je došlo u Srbiju zahvaljujući nekim najsitnijim detaljima, a možda se neki od njih kriju baš u ovim zakonskim regulativama. Pričali smo o firmama koje posluju u Srbiji. Treba napomenuti da je sredinom prošle godine u Srbiji bolje bilo aktivno 10.576 gradilišta, od kojih je 1.111 bilo u Beogradu, Novom Sadu 723, u Nišu 301, u Subotici 244, u Kragujevcu 213. I tu je prisutno puno stranih investitora i radnika iz drugih država. Kada kao argument imate samo uvrede i kada vam kao argument samo ostanu lične uvrede na račun predsednika Aleksandara Vučića, njegovih saradnika, kada vam jedini argument, recimo, na rad gradonačelnika Siniše Malog ostane činjenica da na račun njegovog prezimena mogu napraviti neki vic koji je samo njima smešan, onda je stvar jasna. Naš narod kaže – od mirne savesti nema mekšeg jastuka. Oni neka ostanu sa svojim tabloidima, a ispred nas stoji tabla sa natpisom da smo na pravom putu. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? Kolega Jokiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, za mene je ovo tehničko pitanje, pod jedan, a pod dva, implikacija svega onoga o čemu smo govorili u prethodnim amandmanima, odnosno u prethodnim članovima. Zašto je ovo tehničko pitanje? Zato što se u članu 3, stavovima od 1. do 29, definišu izrazi i pojmovi koji su upotrebljeni u ovom zakonu. To je normalno i sastavni deo svakog zakona. U stavu 1. definisan je pojam, odnosno izraz „stranac“. Smatram da je pored tog izraza koji je definisan ovde i objašnjen mnogo dobro i mnogo potrebno, na osnovu svega onoga o čemu smo mi govorili i što je bitno za našu zemlju, definisati i pojam, odnosno reč „stranac - investitor“. Zašto? Da bi se napravila razlika, jer ta razlika je vrlo bitna i o toj razlici smo mi sve vreme govorili u prethodnom danu i govorićemo u budućim amandmanima. Zato smatram da je ovaj amandman neophodan zbog toga što bi onda ovaj zakon bio kompletan. Sada bih nešto da kažem o platama. Tačno je to da su početne plate male, ali svi oni naši radnici koji rade u stranim preduzećima, ako pokažu dovoljan fond znanja i ako se istaknu vrlo brzo postaju šefovi. Te plate tačno je da su u startu male, ali su za dobre radnike, za stručne radnike mnogo veće, čak duplo veće. Dualnim obrazovanjem, o čemu je govorio moj kolega, broj tih radnika će svakog dana biti sve veći. Gospodo, obrazovanje je uništeno 2000. godine. U obrazovanje umesto pedagoga ušli su psiholozi, umesto da nadzor vrše stručni ljudi, na časove matematike, na časove ekonomske grupe predmeta, ja sam bio direktor, dolazili su početnici, članovi određenih političkih partija koji su završili ne znam koje fakultete, privatne, itd, da vrše nadzor. Zamislite da se vrši nadzor kad se ne poznaje sadržaj, nego se samo posmatra oblik i tome bi mogao mnogo toga da govorim. Znači, zalažem se i mislim da je iz tehničkih razloga neophodno da se ovaj amandman moj usvoji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jovović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Jovoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, kako se celokupni Predlog zakona odnosi na strance preko je potrebno definisati sam pojam stranca investitora na koje se odredbe ovog zakona i odnose. Razlog podnošenja ovog amandmana je upravo definisanje pojma stranac, investitor. Na čistom primeru grada do Novog Pazara u procesu readmisije koji je bio aktuelan u proteklih nekoliko godina, veliki broj ljudi iz zemalja zapadne Evrope vratio se u Novi Pazar sa statusom stranca. Naravno, Republika Srbija je u različitim projektima i programima pomogla integrisanje i ove grupacije u svakodnevni život. Sa planiranjem dolaska investitora potrebno je odvojiti pojam stranca investitora. Sa planiranjem dolaska investitora potrebno je sa svim ostalim definisati pojam stranca. Usvajanjem ovog amandmana uskoro će se odrediti i koja su to lica koja nisu državljani Republike Srbije, a koje imaju nameru da svojim proizvodnim aktivnostima unaprede ekonomski razvoj naše zemlje i doprinesu prosperitetu privrede koja je već i te kako uočena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite, kolega.
Dame i gospodo, poštovani ministre, nekoliko puta u raspravi ste juče i danas rekli da je u Srbiji od stranih investitora zaposleno 170 hiljada ljudi. Ponovili ste 170 hiljada porodica danas u Srbiji živi bolje, nego pre 2012. godine, to je jedan ceo grad Kragujevac. Za četiri godine Vladu u kojoj ste vi bili član na čelu sa predsednikom Vlade Aleksandrom Vučićem, čija je uloga nesporno ključna i vi u Vladi, naravno i mi u Skupštini pomalo smo doprineli da Srbija danas izgleda potpuno drugačije. Kada donosimo zakone u parlamentu, kada ja danas polažem zakon o strancima na član 3. gde kažem da strani investitor u stvari, razumem da Vlada možda i ne želi da prihvati moj amandman, ali je to jedna poruka zahvalnosti iz Skupštine i nas narodnih poslanika da kada neko dođe, njih koliko i zaposli 170 hiljada ljudi, jedan Kragujevac. To je ono najmanje što Srbija njima može da kaže jedno veliko hvala. Zahvaljujući njima naravno i domaćim investitorima Srbija danas izgleda potpuno drugačije. Kada pogledate ne samo broj zaposlenih, već i rast BDP, kada pogledate stopu inflacije, to je ono za šta je SNS 2012. godine dobila podršku građana Srbije, a 2018. godine na izborima u Beogradu to samo još više potvrdila.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Kolega Rističević, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, kao narodni poslanik i predsednik Narodne seljačke stranke, moram da izvedem jedno poređenje. Samo u Vojvodini imamo obradivog poljoprivrednog zemljišta 1.680.000 hektara. Holandija ima isto toliko, ali daleko manje kvaliteta. Holandija u ovom trenutku izdvaja 79, odnosno izvozi 79 milijardi evra poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, Srbija 3,2. Suficit nam je 1,6. Danska koja ima nešto manje poljoprivrednog zemljišta nego Srbija izvozi 23 milijarde. Mi moramo nešto naučiti od njih. Perspektiva EU kako oni kažu u narednom periodu je malo mešovito poljoprivredno gazdinstvo. Mnoge od Srba, poreklom Srba nemaju naše državljanstvo, zato i amandmani imaju smisla. Možda neko od njih iz administrativnih razloga ne može trenutno da primi naše državljanstvo, a možda bi se bavio preradom i malom poljoprivrednom proizvodnji, možda bi to uradili i Rusi. Evo, ministar zna. U moje selo koje ima, Nove Karlovce, koje ima 3.200 stanovnika doselilo se nekoliko ruskih porodica. Dobijaju se privremeni boravak, sad su dobili stalni boravak neki od njih, jedna porodica koja ima sedmoro dece se na malom poljoprivrednom gazdinstvu bavi poljoprivrednom proizvodnjom i malom preradom, i od toga živi i zadovoljna je. Ne razumem kolege iz opozicije, zašto su toliko protiv da se na takav način suzbije siromaštvo. Lako bi mi nahranili glade i siromašne, ali ne možemo da nahranimo one njihove investitore koji su uvek gladni i alavi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Stojiljković, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Amandmanom predlažem da se u stavu 3. doda pojam – stranac – investitor je lice koje nema državljanstvo Republike Srbije i koje svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i okončanje siromaštva. Strane investicije su definitivno pokazatelj ekonomskog rasta u jednoj zemlji, privredne i poslovne stabilnosti. Srbija je samo u prethodnoj godini privukla oko 2,6 milijarde direktnih stranih ulaganja i to je bilo više nego sve ostale zemlje zajedno u regionu. Direktna korist od ovoga je što ovaj novac ulazi u budžet, a indirektna korist je ta što stranac zapošljava, plaća porez u našoj zemlji i naravno, investira. Snažan rast investicija je rezultat dva faktora. Jedan je jačanje ekonomije u Evropi, a drugi je za nas veoma značajan, a to je napor Vlade Republike Srbije i svih ministarstava na jačanju poslovne, promotivnih aktivnosti, reforme poslovnog ambijenta i naravno investicionih paketa. Srbija trenutno pregovara oko 54 investiciona projekta vredna 2,5 milijarde koje bi trebalo da donesu Srbiji oko 29 hiljade radnih mesta. Oni projekti koji su jako blizu toga, to su dve kompanije i to visoko-tehnološke kompanije iz Nemačke koje bi svaka od njih trebalo da zaposli oko 1000 radnika u Srbiji i naravno tu je još i veliki broj novih investicija. Dakle, Srbija je jedina zemlja koja pored fiskalne konsolidacije uspela da ojača svoju ekonomiju, da poveća zaposlenost i da prethodnu budžetsku godinu završi u suficitu kao i sve naredne, naravno budžetske godine. Zahvaljujem se.
Hvala vam. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić i Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Vlahović. Izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući. Uvaženi ministre, javljam se po amandmanu pa ću biti malo opširnija radi građana Srbije. Poslanici opozicije su juče pričali da mi poslanici vladajuće koalicije podnosimo besmislene amandmane i da ćemo ih povući. Poštovani građani i građanke Srbije, koleginica Tomić i ja smo podnele amandmane na Zakon o budžetu i nismo ih povukle već se o njima glasalo. Podnelo smo sada amandmane na Predlog zakona o strancima u vezi Agende 2030 i ciljeve održivog razvoja. Sprovođenje agende 2030 koje je naša Vlada potpisala je bitna prvenstveno zbog naših građana, njihovog boljeg života, pa tek zbog ispunjavanja uslova radi pristupanja EU. Agenda 2030 ima 17 ciljeva. Nabrojaću ih taksativno: - svet bez siromaštva, svet bez gladi, dobro zdravlje, kvalitetno obrazovanje, rodna ravnopravnost, čista voda i sanitarni uslovi, dostupna i obnovljiva energija, dostojanstven rad i ekonomski rast, industrija inovacija, infrastruktura, smanjenje nejednakosti, održivi gradovi i zajednice, odgovorna potrošnja i proizvodnja, akcija na klimu, život pod vodom, život na zemlji, mir, pravda i snažne institucije, partnerstvo do cilja. Podneli smo amandmane na Predlog zakona o strancima i zato smo pričali o stranim investicijama. Ponavljam, da smo Zakonom o ulaganjima izjednačili strane i domaće investitore i svi imaju isto pravo i niko nije favorizovan. Borimo se za svaku investiciju, za svakog investitora, bilo da je strani ili domaći. Pogledajte na sajtovima Ministarstva poljoprivrede, Razvojne banke Srbije, Fonda za razvoj, Sekretarijata za privredu Grada Beograda, Nacionalne službe za zapošljavanje, svuda se nude subvencije za domaće preduzetnike. Ne favorizujemo, ponavljam još jednom, strane investitore. Naravno, da napolju ima više novca, jer je naš narod osiromašen zbog politike prethodne vlasti. Vlada Republike Srbije naš predsednik Aleksandar Vučić uspešno leče posledice takve vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? Milena Turk. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, obzirom na to da nam strani investitoru ulažu u otvaranje novih radnih mesta, u otvaranje novih proizvodnih pogona, a samim tim utiču na smanjenje nezaposlenosti, smatram da bi Zakon o strancima, u članu 3. trebalo da se pronađe jedna odredba koja se upravo odnosi na definisanje pojma stranac-investitor. Velika pažnja posvećena je upravo razvoju i podizanju privrede i stvaranju uslova za nova zapošljavanja. Činjenica je da je Srbija postala mnogo atraktivnija sa mnogo povoljnijim privrednim ambijentom i da je to ono što je prepoznato. Na ovu činjenicu su uticala postignuta i politička i finansijska stabilnost i tome su doprineli i dosadašnji napori Vlade Republike Srbije i svih ministarstava i našeg predsednika Aleksandra Vučića. Smanjen je deficit i on je zapravo pretvoren u budžetski višak i Srbija je sada jedna stabilna i uravnotežena država. Jačanje makroekonomske situacije u zemlji, povećana otpornost na eventualno, negativne uticaje i sigurno je da su rezultati koji su postignuti u Republici Srbiji svuda prepoznati, cenjeni, podržani i pohvaljeni. Sve ove mere utiču da se investitori opredeljuju da u velikoj meri ulažu u našu zemlju, da otvaraju nova radna mesta i da im je podsticaj tome upravo postignuta finansijska stabilnost. Uveliko se radi na usklađivanju srpskog zakonodavstva sa EU, ali i na sprovođenju reformi. Takođe, puno je urađeno borbi protiv kriminala i korupcije. Sve su to uslovi koji su bili neophodni da se pripreme da bi uopšte do investiranja došlo. Srbija je poboljšala svoj privredni ambijent i ostvarila uslove za nova zapošljavanja i smanjenje zaposlenosti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Kolega Filipoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, neću dugo, prosto, evo rasprava traje nekoliko dana i stvari su savršeno jasne, građani nas prate, građani pored TV prenosa, pored ovog što slušaju od pripadnika, raspale, propale, kako god, nisu više ni za kombi opoziciju, ali praktično i ne postoje, od njih znaju šta su doživeli, onih minus 3% rasta, koji su za njih bili ogromni, sjajni, fantastični, šansa za razvoj Srbije. To je bila samo šansa za razvoj njih i njihovih privatnih interesa. Danas se razvijaju i idu napred interesi građana Republike Srbije. To je ono što je veoma važno, da građani žive bolje, ne mi koji se bavimo politikom. Zato danas Srbija ima blizu 3% rasta. Imali smo priliku da vidimo kako je to izgledalo, tada kada su oni govorili o investicijama, evropskim integracijama, tobož razvoju i napretku Srbije, tada je Srbija toliko napredovala, da je bilo 25% nezaposlenih u Srbiji, danas je 12%. Eto, ja se slažem, u to vreme je bilo savršeno i svi su super živeli, ali je bilo duplo više nezaposlenih nego danas. Takođe, toliko su sjajno radili da je 500 hiljada ljudi, ostalo bez posla. Merilo se u svakoj sekundi jedno izgubljeno radno mesto, po sekundi smo gubili, danas dobijamo radna mesta, 170 hiljada novih radnim mesta u prethodne četiri godine, preko 60 novih fabrika. Tu nisu, kako neki kažu plate na 20 hiljada dinara, plate su, evo čuli smo, 55 hiljada, dinara, 1000, 2000 evra, zavisno od toga u kojoj i kakvoj kompaniji građani rade. Naravno, da bi sve to tako bilo, bilo je neophodno da MUP, jedan od ključnih faktora u politici uradi one poslove koje je uradilo u borbi protiv korupcije i kriminala i u tom smislu dajem snažnu podršku dr Nebojši Stefanoviću i MUP da nastave tim putem da rade. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? Koleginice Kovačević, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, kao što je poznato ekonomski razvoj je prioritet Vlade Republike Srbije, dokaz za to u praksi je i nedavno otvoreni hotel „Hilton“ u Beogradu, elitni hotel sa pet zvezdica u samom srcu Beograda, peti objekat ove vrste u našoj prestonici. Menadžment „Hiltona“ smatra da je Srbija veoma važna destinacija za njih, sasvim logično, obzirom da je prošle godine Beograd posetilo preko milion stranih turista i da je ostvarena zarada od 750 miliona evra. Beograd je postao vrlo atraktivna destinacija za strance. Sa rastom broja turista od 11,2% koji se beleži u januaru ove godine u odnosu na januar prošle godine, imamo jasnu sliku da nam je Beograd postao svetski grad. To potkrepljuje i činjenica da su ulaganja u hotelsku industriju dugoročna, što znači da strani investitori imaju čvrsta ubeđenja da će u budućnosti rast biti još veći, pogotovo kada se uzmu u obzir svi planirani razvojni projekti koje će Vlada Republike Srbije sprovesti u narednim godinama. Nemojmo zaboraviti da dolazak stranih turista u ovakvom broju otvara mogućnost da naši mali preduzetni, ugostitelji otvore restorane sa nacionalnim kuhinjama, gostiju kojih ima najviše Izraela, Kine, Turske itd. Svetski trgovinski lanci, koje je Vlada privukla u Srbiju, poput IKEE i LIDL-a, su takođe parametar da je Srbija pouzdan ekonomski partner. Posebno je važno što ovi trgovinski lanci, ravnomerno zapošljavaju naše ljude po čitavoj Srbiji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Kolega Komlenski, Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, drugarice i drugovi, uvaženi ministre sa saradnicima, mi smo prepoznali potrebu da se u odeljku – značenje izraza u članu 3. amandmanom dopuni ovaj član – gde se kaže da je stranac - investitor lice koje nema državljanstvo Republike Srbije i koje svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i veću socijalnu ravnopravnost. Kolege su govorile o pragmatičnoj potrebi toga, znači životnoj. Ja ću se zadržati na onome što je vezano za pravnu struku i reći ću da je ovo nužno, po mojoj proceni, vezano za član 67. stav 9. ovog predloga, i za član 68. stav 1. tačka 4. Naime, da ne bi bilo zabune ko su stranci-investitori, a ko su stanci u koje mogu spadati i migranti, a obzirom da je članom 67. stav 9. propisano da bliže uslove za odobravanje stalnog nastanjenja propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove, i da je članom 68. tačka 4. drugom strancu koji ima odobren privremeni boravak ako to nalažu razlozi humanosti ili to predstavlja interes za Republiku Srbiju, je jasno da bi ovakva odrednica koja govori o strancu- investitoru, omogućila da se u ovim situacijama, upravo, jer je to interes Republike Srbije, ove procedure još više olakšaju i mogućnosti da se u bržoj, lakšoj, jednostavnijoj proceduri ostvari cilj, a to je da strani investitori dođu i ulože sredstva u Republiku Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? Kolega Krivokapić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, podneo sam amandman na član 3. „Stranac investitor je lice koje nema državljanstvo Republike Srbije i koje svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj nerazvijenih opština“. Ovim amandmanom se definiše pojam stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj nerazvijenih opština. Bitno je zakonom definisati pojam stranaca investitora, imajući u vidu da su investicije motor privrede i ekonomskog razvoja svake zemlje upravo zbog svojih mnogobrojnih pozitivnih efekata, od smanjenja nezaposlenosti do podizanja produktivnosti i poboljšanja životnog standarda pre svega u nerazvijenim opštinama. Dosta faktora favorizuje Srbiju u odnosu na zemlje iz regiona kada govorimo o prednostima za privlačenje stranih investicija, a sa kontinuiranim unapređenjem poslovnog ambijenta kroz donošenje i primenu ovog i ostalih zakona svakako mogu predstavljati dobar temelj za sve bolje pozicioniranje Srbije kao investicione destinacije u narednom periodu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, zaista se pitam kako je moguće da oni koji su besomučno ulagali amandmane „briše se“, danas komentarišu smislenost amandmana koje su uložili poslanici SNS? Da li može da se poredi prazan papir s jedne strane sa svim onim suštinskim rečenicama koje smo čuli u toku jučerašnjeg i današnjeg izlaganja? Govoriću o ovom amandmanu. Pre svega, neophodno je da se ovim amandmanom jasno definiše zakonski pojam i terminologija stranca investitora iz razloga zato što po prvi put se uvodi taj termin stranca investitora. Neophodno je na jedan brižljiv način, detaljniji način, upravo definisati taj pojam i šta taj termin podrazumeva. Ono što je već predloženo jeste da se pod ovim terminom podrazumeva bilo koje lice koje nema državljanstvo Republike Srbije, a koje svojim poslovanjem i radom podstiče razvoj i države Srbije i lokalnih samouprava. Mislim da je termin adekvatan, definicija je adekvatna i upravo na željeni način definiše investitora, odnosno stranca koji želi da uloži u našu zemlju. Isto tako, ovde sam u nekim ranijim izlaganjima, čuo komentar da su na taj način isključeni domaći investitori. Ono što mogu da kažem jeste da apsolutno demantujem sve to iz razloga što su investitori i domaći i strani u ovoj zemlji jednaki na apsolutno bilo koji način i zakonskim aktom niti se prejudicira primat, prioritet stranih investitora niti domaćih, već ako se uvodi nešto kao pojam, kao novi pojam, neophodno je da postoji jedna tačna i detaljna definicija svega. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Pešić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, ovim amandmanom se doprinosi da Srbija za strance investitore bude mesto sa povoljnim poslovnim okruženjem i Srbija svakako svakim danom sve više i više jeste mesto sa povoljnim poslovnim okruženjem, a u prilog tome govore kilometri autoputa koji su izgrađeni, kilometri auto puta koji se grade, 55 fabrika koje su otvorene širom Srbije, 170.000 novih radnih mesta u Srbiji. Grad Leskovac, iz kojeg ja dolazim i čije građane predstavljam u ovom visokom Domu, je od starne Nacionalne alijanse za lokalni i ekonomski razvoj, sertifikovan kao gard sa povoljnim poslovnim okruženjem i ja sam imala čast i privilegiju da četiri godine budem koordinatorka tima za sertifikaciju grada. Ono što sa ponosom mogu da kažem jeste da je rukovodstvo grada Leskovca napravilo takav privredni ambijent u kome postojeći privrednici šire svoje proizvodne kapacitete, ali imamo i dolazak novih investitora. Želim da napomene da kompanija „Aptiv“ u zelenoj zoni u Leskovcu ubrzano gradi novu fabriku u kojoj će posao dobiti 2.500 mojih sugrađana. Osim toga što strani investitori u Leskovcu šire svoje proizvodne kapacitete, i domaći investitori šire svoje proizvodne kapacitete. Ono što je moja impresija prilikom posete premijerke Ane Brnabić Leskovcu, kompanija „Bane komerc“ koja upošljava 250 radnika, na pitanje premijerke – šta je to što Vlada Republike Srbije može da uradi kako bi ovom privredniku izašla u susret da zaposli što veći broj radnika, odgovor vlasnika kompanije je bio da je dovoljno to što je Srbija obezbedila stabilan kurs dinara. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima iz ministarstva, Republika Srbija je stekla veliku reputaciju u međunarodnoj zajednici, jer se posvetila ljudskim pravima. Stekla je veliki stepen demokratije, a kako? Upravo 2014. do 2016. godine, kroz našu zemlju je prošlo više od milion migranata. Popravili smo imidž Srbije, jer smo pokazali veliki stepen empatije, dostojanstva, humanosti. To je jedan od uslova za strane investitore. Drugi je velika bezbednost. Treći, politika fiskalna i njene teške mere koje su potpuno oporavile privredu. Ono što je najvažnije to je što naš predsednik, gospodin Aleksandar Vučić, vodi jednu miroljubivu politiku. Ima prijatelje i na istoku i na zapadu i svi ti investitori žele da ulažu u Srbiji. Treba napomenuti da najveći procenat tih investitora baš ulaže u našu zemlju i to je otprilike oko 40% što se tiče zapadnog Balkana. Dobar primer prakse je grad Kruševac, koji je do pre par godina bio potpuno devastiran zahvaljujući milom nam opoziciji, a danas, 2016. godine, sklopljen je ugovor. Godine 2017. i 2018. je uposleno 400 radnika sa tendencijom da 2018. bude hiljadu radnika, a 2022. godine 2.500 radnika. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Marković. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsedavajući, moram da priznam da sam počinio jedan veliki greh, a to je što sam se usudio da podnesem amandman i na član 3. uprkos protivljenju dežurnih stručnjaka koji sede preko puta mene i nadam se da će mi oprostiti. Ako imamo u vidu sve ono što je uočeno tokom primene postojećeg, dakle, trenutno važećeg zakona, sve one probleme koje ovaj zakon treba da prevaziđe, a što je vrlo precizno definisano u analizi efekata Zakona o strancima, onda je jasno da se mora izvršiti preciznije definisanje normi koje se odnose na tri ključna segmenta. Dakle, u pitanju je ulazak, boravak i kretanje stranih državljana u Srbiji. Ako uzmemo u obzir i sve druge objektivne okolnosti po pitanju migracija i to na evropskom planu, ali je cilj Srbije da se na adekvatan način harmonizuje sa zakonodavstvom EU, u ovom slučaju mislim na direktive EU koje se odnose na oblast migracije, onda je jasno da je usvajanje ovog zakona neophodno i mi svi ovde imamo potpuni konsenzus po tom pitanju. Ovde je važno istaći i da se preciznije definišu i nadležnosti i poslovi organa državne uprave Republike Srbije, koji primenjuju ovaj zakon. Dakle, sve ovo će uticati na kvalitet obavljanja poslova u oblasti kako kretanja, tako i boravka stranaca i stranih državljana u našoj zemlji, a samim tim i na veći stepen bezbednosti i pravne sigurnosti, kako građana Srbije tako i stranih državljana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Mićin. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, za privlačenje stranih investicija jako su važni dobri zakoni i mislim da je MUP uradilo jedan jako dobar posao sa ovim Zakonom o strancima i da će on pomoći investitorima da lakše dođu u našu zemlju i investiraju, a ono što mislim takođe da je važno je ono što je uradila Vlada Republike Srbije u januaru, a to je što je donela jedan važan podzakonski akt za privlačenje investitora, a to je Uredba o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija. Ovom uredbom je definisano da se sredstva mogu dodeliti za investicione projekte u proizvodnom sektoru kod kojih su opravdani troškovi ulaganja i iznose najmanje 100 hiljada evra i kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 10 radnih mesta na neodređeno vreme, ukoliko su oni u opštinama razvrstani u devastirana odnosno nerazvijena područja. Dalje je propisano da što je opština razvijenija, potrebna su veća ulaganja, pa je tako uslov za sredstva za najrazvijenije opštine otvaranje najmanje 50 radnih mesta i ulaganje od najmanje 500 hiljada evra. Iznos subvencija po radnim mestima koji se odobrava investitorima takođe zavisi od stepena razvijenosti opštine u kojoj će se investirati, pa tako investitor može dobiti o tri hiljade evra po radnom mestu ako investira u najrazvijenije opštine, pa do sedam hiljada evra po radnom mestu ako investira u nerazvijene odnosno devastirane opštine. Što se tiče opravdanosti ovih subvencija investitora, prema analizi koju je uradila Svetska banka za interne potrebe Ministarstva privrede, u kojoj je posmatrano 30 projekata za period od oktobra 2015. do januara 2017. godine, kompanije su donele investicije vredne 340 miliona evra, a zaposlile su 21 hiljadu 276 radnika. Neto plate se kreću od 504 evra u „ESR Tehniksu“ do 183 evra u „Aster tekstilu“. Država je ovih 30 kompanija podstakla sa ukupno 125,4 miliona evra, što je oko 5.898 evra po radnom mestu u proseku. Analizom poslovanja došlo se do zaključka da je ukupan iznos očekivanih javnih prihoda 512 miliona evra, odnosno da je ukupan iznos očekivanih prihoda države 4,08 puta veći od odobrenog iznosa subvencija. Takođe, analiza je pokazala da očekivano vreme za povrat subvencija kroz javne prihode iznosi 14,07 meseci. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Koleginice Todorović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani gospodine ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, podnela sam amandman kojim se definiše pojam stranca investitora. Naime, svrha za podnošenje ovog amandmana, ali i svih ostalih amandmana koje sam predložila, se ogleda u potrebi da se komplementarno definišu procesna pravila u postupku odlučivanja o pravima i obavezama stranaca, čime se ujedno štite i osnovni postulati i zakonitosti, a samim tim i tržišna prava svih učesnika unutar sistema nacionalne ekonomije i ustaljenog tržišnog poretka Republike Srbije. Htela bih da kažem da je predloženi Zakon o strancima kvalitetno i koncizno definisao sva polja delovanja u pravcu uklanjanja prethodnih praznina i opasnosti po apstraktno tumačenje određenih stavki, tako da u vezi s tim amandman koji sam podnela i sve ostale koje sam podnela na ovaj tekst Predloga zakona nemaju za cilj dovođenje u pitanje pravno-tehničke prirode istih, već po svojoj prirodi predstavljaju komplementarnu komponentu pojedinih članova i stavova unutar istih. Što se tiče grada Niša, moram i to da kažem, dolaskom Srpske napredne stranke na vlast u gradu je počelo da se radi, dragi građani. Rad lokalne samouprave se odvija u četiri pravca, to je podrška ulaganjima, industrijske i komercijalne investicije, strateško planiranje razvoja grada, projekti sa eksternim finansiranjem, sa i bez učešća grada Niša i unapređenje poslovnog okruženja, a o tome detaljnije ću govoriti sledećom prilikom. Hvala.
Zahvaljujem. Po amandmanu, narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, neću reći da ovaj amandman gospođe Mrdaković Todorović, kao i ostali amandmani drugih kolega iz vladajuće većine, nemaju svoju svrhu ili da nisu svrsishodni. Zapravo, za mene je ta svrha upitna i ne postoji taj politički okvir koji može mene da natera da ne glasam za amandman koji može da donese ekonomski prosperitet, razvoj obrazovanja, poljoprivrede, pravosuđa, itd. Ali se bojim da će mi to kolege iz vladajuće strane omogućiti. Oni neće doći na dnevni red, da se ja izjasnim o njima. Zapravo je upitna svrsishodnost, tim pre što Vlada kaže da su ovi amandmani irelevantni i da je ovaj amandman koleginice Mrdaković Todorović irelevantan za materiju koju ovaj zakon objašnjava i danas donosi na dnevni red. Onda se dovodi u pitanje koja je svrha ovih amandmana? Ja znam koja je svrha – zapravo da onemogućite da mi, evo ja, ili moje kolege, razgovaramo sa ministrom u jednoj fer, parlamentarnoj debati o ovom zakonu. Nemojte vi da krivite poslanike opozicije što možda danas nisu prisutni na sednici. Ko želi da sluša literalne radove poslanika vladajuće većine? Niko. To je stvar o kojoj treba da razgovara možda kolegijum Narodne skupštine, ako se ovakve stvari nastave i na sledećoj sednici, i na sledećoj sednici, prosto se dovodi u pitanje učestvovanje opozicije i moje lično na ovakvim sednicama. Dakle, o tome hoću da govorim.
Hvala. Reč ima ministar Nebojša Stefanović. Izvolite.
Kao ovlašćeni predstavnik Vlade, želim da objasnim šta je stav Vlade povodom ovih amandmana. Dakle, Vlada ne kaže da ovi amandmani nemaju smisla. Vlada kaže sledeće – mi imamo set različitih zakona koji regulišu pravo stranih investitora i načine kako oni mogu da poboljšaju investicije u ovoj zemlji. I mi zato kažemo da smo potpuno saglasni sa suštinom ovih amandmana, i to kažem kao ovlašćeni predstavnik Vlade, samo što smatramo da semantički ili na nekim različitim mestima možemo da drugačije formulišemo, odnosno da kroz različite druge zakone, njihovom parcijalnom upotrebom, dobijamo ovu celinu. I zbog toga se Vlada nije saglasila, odnosno nije prihvatila ove amandmane narodnih poslanika. Suština da, ali na različitim mestima, u različitim zakonima, na različite načine i to je nešto zbog čega smo mi i ušli u raspravu sa jednim brojem narodnih poslanika, da objasnimo šta je pozicija Vlade. Dakle, ni u jednom trenutku Vlada nije rekla da ovi amandmani nisu dobri, niti da čine nešto loše. Mislimo da čine jednu celinu koja može na drugačiji način da se formuliše i mi upravo zbog drugačije formulacije, i kroz različite zakone, ne samo kroz ovaj zakon, već kroz različite druge zakone koji definišu položaj i ulogu stranih investitora u našoj zemlji, nismo prihvatili amandmane. Jer, čuo sam ovde da ispada da Vlada misli sve najgore o ovim amandmanima. To nije tačno. Hteo sam samo ovo da pojasnim, zbog građana Srbije koji gledaju, a, naravno, pravo je Narodne skupštine, koja je finalni sudija, šta prihvata a šta ne i Vlada to mora da poštuje.
Hvala ministre Stefanoviću. (Dejan Nikolić: Replika.) Može po amandmanu, pošto je ministar samo odgovorio. (Dejan Nikolić: Može.) Izvolite, reč ima kolega Nikolić.
Postavlja se pitanje – šta zapravo određuje suštinu, ako vi kažete da je suština ovih amandmana dobra. Određuje ga sadržaj. A vi za sadržaj kažete, doslovno, reč koju ste vi napisali u objašnjenju, da ovaj amandman nije relevantan za materiju koju uređuje ovaj zakon. Dakle, vi sad kažete da sadržina nije relevantna, ali je ona suština. Suština je irelevantna, ovo što ste zapravo i napisali. Ovi amandmani, nisam ja rekao da su besmisleni, oni imaju svoj smisao, ali je taj smisao upitan i smisao ovih amandmana je zapravo da mi ne razgovaramo sa vama u jednoj korektnoj parlamentarnoj debati o suštini zakona. Mi imamo amandmane koji imaju svoju suštinu i niste ih odbacili jer je njihova suština irelevantna, nego zato što iz određenih, možda političkih, možda suštinskih stvari, želite drugačiji koncept da napravite od ovog zakona. Mi želimo tako da razgovaramo, kao u načelnoj debati. I ta debata, kratka, jer je trajala ne znam koliko kratko, za nekoliko sati, je bila vrlo parlamentarna. Mi smo vas pitali, vi ste odgovarali. To je suština ovog doma. Nije suština da slušamo tri dana pohvale o tome šta Vlada radi. To je legitimno, ali to ne može da bude suština. Kao što je suština irelevantna, to ste vi rekli, a ja potvrđujem, jer jeste irelevantna.
Hvala. Reč ima ministar dr Nebojša Stefanović. Izvolite, dr Stefanoviću.
Evo, pročitaću vam zbog istine šta piše u obrazloženju - Vlada ne prihvata ovaj amandman iz razloga što sa ovim zakonom uređuju prava i obaveze stranaca u Srbiji, a odrednica da li je neki strani državljanin investitor ili ne nije relevantna za normiranje materije ovog zakona. Dakle, u ovom konkretnom slučaju, Vlada samo kaže da deo amandmana koji normira da li je nosilac nekog prava ko je strani državljanin, da li je on investitor ili ne, nije u ovom zakonu relevantna za njegovo normiranje, jer Vlada ne vidi normiranje zakona na takav način. Mi to vidimo kao možda važno u Zakonu o investicijama, ali što ne znači da je ovaj sadržaj loš, samo ne u ovom zakonu. To misli Vlada. Opet kažem, zakon ne donosi Vlada, zakon donosi Narodna skupština. Narodna skupština, ako odluči da kroz ovaj zakon to normira, to će postati obaveza za sve da ga poštuju i od tog trenutka će se normirati kroz taj zakon. Moje je samo bilo da u ime Vlade smatram da mi mislimo da se to može normirati kroz neki drugi zakon, ali što ne znači da Narodna skupština to mora da prihvati i to ne znači da je suština, odnosno sadržaj toga loš. Samo, mi mislimo da treba da stoji na drugom mestu, i to je sve.
Hvala, ministre Stefanoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite, kolega Arsiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo jedan amandman, kako to kažu moje kolege iz DOS-a, tako ću da ih nazivam, koji je irelevantan, samo nemam više sa kim da vodim polemiku. Očigledno da ostaci DOS-a pobegoše iz ove Skupštine. Nema nikoga od njih, a kažu da hoće da vode dijalog sa nekim. Pa, valjda će prvo sa svojim kolegama poslanicima. Naslušao sam se ovih par dana njihovih žalopojki, oko toga kako njih neko sprečava da govore. Niko ih ne sprečava, samo u okviru onog vremena koje im pripada. Oni hoće da nas spreče da govorimo, oni hoće da nas da učestvujemo u debatama. Svrha podnošenja amandmana jeste ili da se popravi tekst amandmana ili da se pošalje politička poruka. Ja ne mogu da shvatim da moje kolege poslanici nisu nešto naučili u ovih proteklih četiri ili pet godina, a to da na prvom mestu jesu izgubili 2012. godine izbore, ali imali smo izbore i 2014. godine, imali smo i 2016. godine i vanredne parlamentarne izbore i lokalne izbore, imali smo 2017. godine predsedničke izbore, imali smo 2018. godine lokalne izbore u Beogradu. Nisu ništa naučili iz svojih grešaka, da njihovo pojavljivanje i njihovo učešće u debatama u Narodnoj skupštini Republike Srbije ne daje njima veći broj glasova, nego naprotiv, manje. Tako da je i svrha, jedna od svrha našeg podnošenja amandmana, da nauče kolege iz DOS-a nešto iz svog rada, da vide da je njihova politika koja je bila u stvari hajka na Aleksandra Vučića i SNS, njih polako izbacuje iz političkog života Republike Srbije. Ne bave svojim programima, ne bave se svojim radom, bave se nama i hoće da nas ućutkaju, da nam zabrane da pričamo o rezultatima koji su u Srbiji. Lično smatram da bivši DOS u nekoj možda malo manjoj ili malo većoj meri treba da ostane ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije, kao opomena i nama koji sada podržavamo vlade i nekim budućima koji će da vladaju Srbijom, kako prolaze političke stranke i političari koji kada vrše vlast se otuđe od građana i misle samo na sebe. I zbog toga, gospodine ministre, evo, i potpredsednik ste Vlade, možda bi neka imena trebali da stavimo u amandmane Ustava da njihov mandat bude zagarantovan, jer će biti jako dosadno ovde bez njih u Narodnoj skupštini, a možda bi trebalo i da razmislimo o tome da smanjimo cenzus, ne znam, za njih iz stranke koje su podržavale DOS na jedan, jedan i po, dva procenta. Ne znam, valjda će im to biti dovoljno da uđu u parlament. Ima tu još jedan problem koji bismo rešili. Zamislite da posle nekih narednih izbora u srpski parlament uđu dve liste koje su bile na jednoj istoj liniji pre izbora. To nas polako, ali sigurno vodi u jednopartijski sistem i bili bismo jedinstvena zemlja u Evropi sa jednopartijskim sistemom, ali ne zaslugom stranke koja vrši vlast, nego zaslugom DOS-a koji je nesposoban da osvoji 5% glasova. I da ne podnosimo ove amandmane, čak i prirodan prag od 14 hiljada glasova, oni bi mogli da prebace samo sa motkom u skoku u vis.
Hvala, kolega Arsiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite, kolega Palaliću.
Gospodine ministre, odlična i pravovremena vam je bila reakcija kada ste zaštitili službenike MUP od napada koji je došao od predstavnika opozicije. U stvari, takvom reakcijom vi ste zaštitili državu, reagovali ste da zaštitite državu, jer teško da možemo zamisliti i ozbiljniji priliv stranih investicija i ozbiljniju stabilnost ukoliko nemamo poštovanja prema državi. Upravo oni koji su državu posmatrali kao plen, koji su javni sektor posmatrali kao plen, tako su i reagovali kada su se usudili da napadnu službenike MUP. Ali, generalno, promenjen odnos prema državnoj upravi i uopšte prema institucijama u Republici Srbiji, govorili smo o pravosuđu, a naravno, vrlo važnu ulogu u stvaranju i kreiranju ambijenta za privlačenje stranih investicija ima državna uprava, upravo je doprineo ovakvom prilivu i porastu stranih investicija. Od javne uprave, gde se partijski zapošljavalo, gde se dovodio ko je god hteo, ko je izvršavao isključivo zadatke koji su bili stavljani od strane tadašnje vlasti, krenulo se ka profesionalizaciji, ka racionalizaciji i ka efikasnosti. Da toga nema i da nema funkcionisanja državne uprave i da nema zakona koje je donela Vlada Republike Srbije u prethodnom periodu, a koji su stvarali taj ambijent, podsetiću da su potpuno novi zakoni o opštem upravnom postupku doneti, da je donet novi Zakon o upravnim sporovima, da je formirana Nacionalna akademija za javnu upravu, stvorili su taj ambijent, stvorili su institucije, stvorili su poverenje u državu i stvaraju i kreiraju novog javnog službenika koji je uslov i koji je sigurno temelj onoga što će biti u perspektivi podsticaj za privlačenje stranih investicija. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite, kolega Birmančeviću.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani potpredsedniče Vlade sa kolegama iz MUP, poštovani građani, Zakon o strancima, vrlo kratak naslov, ali vrlo bitan za Republiku Srbiju i značaj stranaca u ovom trenutku, posebno u ovom amandmanu koji se odnosi na posebno naglašavanje i odvajanje stranca kao stranca i investitora, dovoljno govori o tome koliko smo mi kao Narodna skupština i kao narodni poslanici posvećeni upravo dovođenju investitora. Lično ja, naravno, kao i većina kolega narodnih poslanika, učestvujem u razgovorima i upravo u dovođenju investitora u celu našu Srbiju. Direktno sam učestvovao i sa kolegom narodnim poslanikom Matićem, sa predsednikom opštine Ilinčićem iz Koceljeve u dovođenju „Kaljina mode“ u Koceljevi, 300 radnih mesta 2015. otvoreno i kao rezultat dobrog poslovanja u 2018. godini, upravo isti investitor, u pitanju je Verdi Emanuele, potpisao je ugovor sa državom o podsticaju i otvaranju novih 130 radnih mesta u opštini Ub. U razgovorima sa predsednikom opštine i sa njegovim saradnicima, obezbeđeni su najbolji uslovi. Ono što bih hteo da posebno naglasim i istaknem, to je da svi razgovori i sa Emanuelem Verdijem i sa bilo kojim drugim stranim investitorom počinju od jedne tačke, a to je upravo Aleksandar Vučić. Razgovori se obave sa njim kada ljudi vide ko vodi ovu Srbiju, na koji način će se raditi i da su im bukvalno otvorena sva vrata od bilo kog ministarstva, do bilo kog u Vladi i naravno do samog predsednika Republike, onda ti investitori stranci znaju sa kim imaju posla i znaju da će doći u pravu državu. Ono što za kraj samo hoću da kažem, to je da upravo opoziciju iz Skupštine ne izbacuje ni predsednik, ni predsedavajući, niti bilo ko od vladajuće koalicije, izbacuju ih građani svojim glasovima i svojim izborom na izborima. Hvala lepo.
Hvala, kolega Birmančeviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Izvolite, koleginice Barišić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici i poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 3. koji definiše pojmove, jer smatram da je jako važno uvrstiti pojam „stranac investitor“. Zašto to kažem? Zato što dolazim iz Kruševca, Kruševca grada koji je do 2000. godine bio na visokoj poziciji, na četvrtom mestu u staroj Jugoslaviji. Ali to dosmanlijsko preduzeće, žuto, lopovsko preduzeće, mogu sasvim slobodno da kažem, je uništilo moj grad, velike gigante poput „14. Oktobra“, „Trajala“, Hemijske industrije „Župa“, Hemijske industrije „Merima“, „Rubina“, fabrike maziva i da ne nabrajam ostale. Uništili su, stavili katance, ti koji se danas stide da sede ovde i slušaju kada mi sa ove strane govorimo o uspesima ove Vlade. Na sreću, građani su nam 2012. godine ukazali poverenje i prepoznali snagu Aleksandra Vučića i ostalih čelnika SNS. Moram da naglasim i to da sugrađanin mog grada gospodin Bratislav Gašić je mnogo toga uradio za Kruševac, naravno uz veliku podršku gospodina Vučića, vratili su Kruševcu lepši sjaj. I u ovom biltenu koji smo objavili pre dve godine su uspesi i njihove zasluge za lepši izgled mog grada. Slobodno kolege mogu da dođu i da pogledaju sve to, a mogu i da se prošetaju 200km odavde i da vide na šta liči grad koji je sada sa SNS na čelu, a na šta je ličio 2012. godine kada je bio potpuno devastirano, maltene, područje na rubu propasti. Zato građani daju sve veću i veću podršku SNS i u Kruševcu sa preko 65%. Hvala.
Hvala, dr Barišić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Reč ima narodni poslanik Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospodine potpredsedniče, koleginice i kolege, kao i svi moji amandmani i ovaj amandman, cilj ovog amandmana je da ovim zakonom osnažim napore Vlade Republike Srbije ka ekonomskom i održivom razvoju Republike Srbije, normalno uz agendu 2030 i Protokol UN, gde u jednom od segmenata govorimo o dostojanstvenom radu i ekonomskom rastu. Mislim da i ovaj amandman, kao i svi amandmani koje su podnele moje uvažene kolege, govori o želji našoj da unapredimo i pomognemo Vladi Republike Srbije u svom radu. Osvrnuo bih se na komentare kolega s one strane duge, koji nam ne dozvoljavaju da i mi imamo pravo da iskažemo svoje mišljenje i da uložimo amandmane na određene zakone. Oni koji su uložili 200 predloga na dopunu dnevnog reda, 1350 amandmana i govore o tome da nemaju vremena za rad je izgovor. Ne čudi me, ne čudi me zato što sa one strane sede ljudi, pojedini, izvinjavam se ostalima, koji ni Politikin zabavnik nisu u detinjstvu pročitali, a izgleda da su čitali Alan Ford i da su im idoli bili Sir Oliver i Super Hik. Hvala.
Hvala, kolega Bojaniću. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković, zajedno Vjerica Radeta, Marina Ristić i Milorad Mirčić i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite.
Amandman je podnet na član koji reguliše ravnopravnost polova. Meni je žao što ovde među nama nije naš cenjeni kolega Zoran Krasić, pa da vam on objasni detaljnije, kao vrsan pravnik, šta je to ravnopravnost u pravom, bukvalnom smislu reči. Ono što se nadovezuje na ovu priču, obrazloženje SRS, kada je u pitanju kompletan ovaj zakon je objašnjenje koje daje ministar da Vlada ipak razmatra mogućnost da ove vaše amandmane, dobre amandmane ugradi u neke druge zakone. Bilo bi šteta, stvarno, ispustiti tu priliku da se ovako nešto kvalitetno ugradi u druge zakone, pogotovo ova objašnjenja. U vašim neodmerenim objašnjenjima vi ne vodite računa o nečemu što je veoma, veoma bitno. Ovaj član koji vi obrazlažete, a koji reguliše opšti pojam šta je to „stranac“, zaboravili ste da u toj diskriminaciji, kada je u pitanju status stranca, deo porodice Aleksandra Vučića su po našim zakonima stranci, kao i moji. Što niste vodili računa da u svojim obrazloženjima dajete mogućnost tim ljudima koji su Srbi, a žive u Federaciji, da im se omogući lakše, da nemaju taj tretman stranaca. Govorim i o onima koji su deo porodice Aleksandra Vučića, kao i moji, koji dolaze da studiraju u Srbiju i imaju tretman stranaca, jer žive u Federaciji. To ste zaboravili, a revnosno neki zaboravljaju da spomenu Aleksandra Vučića. Dobro je što postoji sukob, pozitivan, unutar SNS. Vidim da kritikujete Vesića, Sinišu Malog, samo tako nastavite.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, mislim da, gospodine ministre i uvaženi predstavnici MUP, sam dužan da još jednom ukažem na zaista jednu, rekao bih, kontradikciju koja ovde traje već nekoliko dana u ovoj našoj parlamentarnoj raspravi, a zbog koje smo mi morali da podnesemo amandmane da se brišu članovi predloženog zakona. Naime, ako ja dobro shvatam parlamentarnu demokratsku proceduru, gospodine ministre, Vlada u ime vladajuće većine predlaže određene zakone. Vi ste se konsultovali sa svojim narodnim poslanicima, sa svojim strankama i kada ste sve to osmislili izašli ste pred Skupštinu i rekli ste – ovo je taj najbolji mogući zakon. Čemu onda 350 amandmana vaših narodnih poslanika vladajuće većine, koji ispravljaju vaš zakon. Niste se konsultovali, ne pričate između sebe, u svađi ste? Koji je vaš problem? Dakle, zbog čega vi, narodni poslanici vladajuće većine, ispravljate vladin predlog zakona sa 340 amandmana? Da li je loš predlog zakona? Recite tako, gospodine ministre. Nema veze što je gospodin ministar, šta već, u SNS, recite mu – izvinite, gospodine ministre, loš predlog zakona, morali smo da predamo 350 amandmana da bismo vam pokazali kako se piše zakon. Ako je varijanta da Vlada na svaki vaš amandman odgovori odbijanje i kaže – Vlada ne prihvata ovaj amandman iz razloga što jednostavno nemate pojma o materiji ovoga zakona, onda ste, gospodo narodni poslanici iz vladajuće većine, u problemu, vi onda očito negde grešite, ne razumete se u proceduru podnošenja amandmana, ne shvatate zakon, niste se razumeli sa sopstvenom Vladom, i to je taj paradoks na koji mi ovde ukazujemo. Možda sve to radite da biste opstruirali rad Skupštine i ugušili glas opozicije podnošenjem besmislenih amandmana. Pazite, mora nešto od toga biti. Znači, moj je samo apel taj, veoma korektan i veoma pošten prema javnosti, dakle, ako Vlada radi dobro svoj posao, pa što podnosite 350 amandmana? Nikada niko nije sa 350 amandmana menjao zakon koji predloži Vlada, jer to govori o tome da Vlada ne radi dobro. Ako Vlada radi dobro, ima dobre zakonske predloge, onda vi ne radite dobro, jer je vaša Vlada odbija sve vaše amandmane. Moram da ponovim za javnost, Vlada Republike Srbije odbila je sve amandmane koje je predložila vladajuća većina SNS u Narodnoj skupštini Republike Srbije i time poslala jasnu poruku – izvinite, narodni poslanici iz vlasti nemaju pojma, nemaju pojma. Ili, u redu je, priznajte, kao Marijan Rističević, koji je jedini izašao i rekao otvoreno, da javnost može da čuje – mi ovo radimo namerno da bismo uzeli svo vreme u skupštinskoj raspravi, da opozicija ne bi mogla da govori, da mi jednostavno opstruišemo rad Skupštine, a priznajemo da su ovi amandmani besmisleni i da nemaju nikakvog smisla. Moj cilj je da prosto raščistimo stvar, nemam nikakav drugi cilj. Ministar je tu veoma korektno došao, izlaže priču oko važnog zakona, sporimo se oko odnosa prema migrantskoj krizi, on tvrdi, mi tvrdimo drugo i to je prava tema skupštinske rasprave koju vi opstruišete besmislenim amandmanima. Ministru ne treba vaša pomoć, mislim da gospodin Nebojša Stefanović je mogao da dođe ovde i da se sa nama raspravlja potpuno kompetentno i normalno bez pomoći vaših 40 amandmana na svaki član kojima vi ne dozvoljavate da opozicija govori više sa ministrom. Tu želim da poentiram. Ako vi, gospodine ministre, imate dobar zakon i dolazite sa ponosom u Narodnu skupštinu i vi jedva čekate da vam se ja obratim da biste mi dokazali koliko je zakon dobar …
Hvala. Potrošili ste vreme kolega Obradoviću.
Hvala. Ne treba vam pomoć besmislenih amandmana. Hvala.
Hvala. Lista nam je puna. Kolega Rističeviću, molim vas da samo malo sačekate, budite strpljivi. Milimir Vujadinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Prosto, niste smeli da dozvolite, povređen je Poslovnik u članu 107. Kaže moj prethodnik, u stvari dva prethodna govornika da se ništa ne razumemo, da ne znamo amandmane, da se ne razumemo sa Vladom, da se ne razumemo u procedure. Razumemo se vrlo dobro i u procedure i u amandmane i dobro se razumemo sa Vladom, ali mi se ponajbolje razumemo sa narodom. Pokazali su to izbori prošle nedelje, očigledno sa narodom najbolje razumemo, a mislim da je to u političkom životu Srbije i najvažnije. Koliko se oni razumeju sa narodom videli smo u poslednje dve godine, u poslednjih godinu dana na dvoje izbora, pa negde na jedan do dva posto se razumeju. Razumemo se naravno i sa ljudima u Federaciji, Republici Srpskoj kada su u pitanju državljanstva.
Kolega Vujadinoviću, molim vas da nastavite dalje sa ukazivanjem na povredu Poslovnika koji sam ja načini.
Skrenuo sam vam pažnju da član 107. kada je u pitanju dostojanstvo Narodne skupštine.
U redu, ali nemojte da to svedete na repliku Miloradu Mirčiću.
Ne možete optužiti narodne poslanike da se ne razumeju u materiju zbog koje su u stvari izabrani, ne možete ih optužiti da se ne razumeju sa Vladom, pogotovo ne da se ne razumeju sa narodom. Da se ne razumeju sa narodom oni, to smo već utvrdili. Da se razumemo sa svojim narodom, ako hoćete, koji za nas naravno nisu stranci, i u Republici Srpskoj i u Federaciji, i to smo pokazali. Čisto radi istine, ti ljudi imaju mogućnost za sticanje državljanstva Republike Srbije po ugovoru o dvojnom državljanstvu, stotine hiljada njih je već u međuvremenu postalo državljanin Republike Srbije, učestvuju na izborima, dobijamo izbore i u Republici Srpskoj, tako da je to veoma važan podatak za građane Srbije, kako ove ovde, tako i one preko Drine.
Hvala vam. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Marijan Rističević, pravo na repliku, pomenut po imenu. Izvolite kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, nisam još čuo za ne nameran amandman. Naravno da sam namerno podneo amandman, bez namere se oni ne mogu ni podneti. Tražim od vas, predsedavajući, da mi izvučiete statistiku koliko od početka ovog saziva je vremena potrošila vlast u nastupima u Narodnoj skupštini, koliko vremena je potrošila opozicija. Takođe od vas, gospodine predsedavajući, i od predsedništva Skupštine tražim i po broju javljanja da se izračuna koliko puta su se za reč javljali predstavnici vlasti, stranaka koje podržavaju vlast, a koliko puta su se javili predstavnici opozicije i da se to podeli po poslaniku. Tvrdim odgovorno, podneću ostavku ako nije tačno, dobićete podatak da je opozicija imala daleko veći broj javljanja po poslaniku nego što to imaju partije koje podržavaju Vladu. Istina, rekao sam da mi je dojadilo da deset sati sedim ovde kao glineni golub i da slušam napade na Vladu i na stranke koje podržavaju Vladu i da stoga poodavno podnosim amandmane, da mogu da na određen način one rezultate koje smo postigle predstavim građanima. Rekao sam da sam te amandmane podneo da bi građani imali šta da čuju, za razliku od njih od kojih ništa pametno ne mogu čuti.
Hvala kolega Rističeviću. Molim nadležne skupštinske službe da gospodinu Rističeviću, našem kolegi, dostave sve ove informacije koje je tražio i na koje naravno ima pravo. Reč ima ministar dr Nebojša Stefanović. Izvolite dr Stefanoviću.
Drago mi je da svi ovi zakoni spadaju u red zakona koji su dostavljeni Narodnoj skupštini posle celokupne procedure koja je potrebna za donošenje jednog zakona, dakle nakon izrade i konsultacije svih stručnih službi, opsežne javne rasprave, naravno, mišljenja koje je Vlada pribavila od svih ministarstava koja mogu biti nadležna ili zainteresovana za materiju koja je regulisana u zakonskim predlozima koji su na vama i time je Vlada ispunila svoj zadatak, dakle utvrdila predlog zakona. Ne možemo mi da se dogovaramo sa Skupštinom, jer ako se dogovaramo sa Skupštinom, onda su sednice Skupštine besmislene, onda Skupština uopšte nije potrebna. Onda treba da se dogovaramo sa predsednikom Skupštine i time smo završili sednicu. Dakle, Vlada dostavlja predlog zakona. Kako će taj predlog, odnosno kako će zakon izgledati na kraju rasprave utvrđuje Narodna skupština. Narodna skupština može da izmeni zakon, može da ga ne prihvati, može da ga prihvati ne izmenjenog, može da radi sve ono što Poslovnik i zakoni predviđaju. Dakle, ne može Vlada da se dogovara sa poslanicima, pa je zbog toga ovako ili onako. Na kraju krajeva, više puta se ovde dešavalo da smo nakon rasprave, ja sam odbijao određene predloge amandmana, ali smo nakon rasprave sa poslanicima shvatili da postoji razlog zbog čega bismo mogli da prihvatimo te amandmane i ja sam u raspravi prihvatao te amandmane, pa i opozicionih poslanika, i time smo menjali onaj prvobitni naš zaključak o odbijanju tih amandmana. Ova rasprava nije besmislena, ona može doneti do promene zakona. Isto tako, možda me ne ubedite, pa ja ne prihvatim te amandmane. U svakom slučaju, važno mi je da se zna da ćemo nastaviti da pomažemo i naravno građanima, odnosno našem narodu koji ne živi na teritoriji Republike Srbije. To smo pokazali kroz investicije u škole, bolnice, puteve, kroz konkretne investicije, da pomognemo ne samo rečima, već i onim delima koja njima znače da njihov život olakšamo. Naravno da smo im olakšali proceduru sticanja dvojnog državljanstva, sve do tamo naravno gde zakonodavstvo tih zemalja to podrazumeva. Hvala vam.
Hvala ministre Stefanoviću. Povreda Poslovnika, izvolite kolega Šaroviću.
Dakle, gospodine Marinkoviću, zaista me čudi da vi kao čovek koji dobro poznaje ovaj Poslovnik niste do sada reagovali. Povređena su dva člana, najpre član 106. koji kaže da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Ovo što smo mi do maločas slušali sa tim nema apsolutno nikakve veze. Nama je ovde ministar objašnjavao kako je zakon prošao široku raspravu, kako su se usaglašavali, kako je prolazio više puta Vladu, došao ovde itd. Ako je toliko kvalitetno obavljena ta rasprava, kako je moguće da i sami poslanici koji podržavaju Vladu podnesu 350 ili 450 amandmana. Ne radi se samo o tim amandmanima koji su podneti da bi bili povučeni, kao što svi dobro znamo, već ima i čitav niz amandmana koji su prihvaćeni. Ispade, izvesna gospođa ili gospođica Dušica Spasojević, kako se već zove, Stojković, evo ispravljaju me iz moje poslaničke grupe. Ona ispade najveći ekspert za ova pitanja, veća je od ovih u Vladi, veća je od ministra, veća je od svih ostalih. Brdo njenih amandmana je prihvaćeno. Što se tiče toga koliko rasprava ima uticaja, nema ni malo. To svi dobro znamo. I mnoge stvari su već zakucane, i nije kvalitetna diskusija ono što može da promeni, nego je kvalitetna diskusija potpuno stavljena sa strane, a ono što može da promeni je konačan izgled zakona je zvonce. Zvonce u toku glasanja, ako zazvoni menja se, ako ne zazvoni ne menja se.
Hvala.
Još jedna stvar, pošto ste pustili u skladu sa članom 158….
Hvala isteklo vam je vreme, kolega Šaroviću. (Nemanja Šarović: … kaže da ministar ima pravo da govori dva minuta, a govorio je dva i po.) Samo da završi rečenicu, kao i vas što sam pustio. Smatram da nisam, imaćete ponovo naravno priliku kao i uvek. Smatram da nisam prekršio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Da.) I kada je pitanju ja moram da kažem koleginica Dušica Stojković nije izvesna, već naša uvažena koleginica članica Odbora za evropske integracije. Hvala. Dr Vladimir Orlić ima reč. Izvolite.
Pravo na repliku. Jel tako?
Da, imate pravo na repliku. Na pominjanje lidera stranke i stranke.
Bilo je više puta, ali jedna tura od dva minuta biće sasvim dovoljna. Bilo je više pominjanja. Bilo je od strane onih koji su pitali na koga mi mislimo kada kritikujemo DOS, a bilo je i od strane onih koji četiri minuta potrošiše da ovde objasne da nemaju vremena da nešto kažu. Ne znam što nisu ta četiri minuta iskoristili, da to kažu. Biće da problem nije do vremena, nego do sadržaja. Nego, prvo logično ono prvo. Kada kritikujemo DOS, dame i gospodo, pa valjda je to jasno, mi kritikujemo brojne istaknute pojedince sa te strane, između ostalih i Đilas Dragana u čijim su upravnim i nadzornim odborima sedeli oni koji su nas maločas to pitali. Šteta što nisu iskoristili to sedenje tamo da pročitaju malo Poslovnik. Ne bi pokazivali ovo neznanje koje pokazuju. Što se tiče onih drugih koji su rekli da mi ne pričamo između sebe, da smo u problemu, da nemamo pojma i tome slično, hvala na brizi, odličnu komunikaciju imamo i sa prisutnim ministrom i sa ostalim kolegama iz stranke. I ne, nemamo nikakav problem tipa problem da nam ode pola političkog saveta zato što smo imali neprincipijelnu koaliciju na nivou protiv prirodnih bluda. To se kod nas ne dešava. Nemamo problem da, među tima koji su otišli ode i recimo nečiji mentor koji je trebao da ga napusti odavno, ali ne zbog te neprincipijelne koalicije protiv prirodnog bluda, nego zbog kako kaže nemanja pojma. Zbog „nemanja pojma“, da sam ja pokazao takav nivo neznanja o Milošu Crnjanskom, ja bih očekivao da vodeći stručnjak za Miloša Crnjanskog, ne samo napusti nego da me se javno odrekne. Kada pričamo o problemu, jedini problem koji neki ovde imaju to je što izazivaju repliku, ne samo zato što očekuju odgovore od nas pa prođu gore nego što su se nadali, nego i što pominju Marijana Rističevića, a nisu svesni da je bio u sali. Kako su prošli sada, tako prolaze svaki put i onaj nivo cenzusa od 5%, u pravu je gospodin Rističević, previsok im je. Hvala lepo.
Hvala kolega Orliću. Miljan Damjanović, povreda Poslovnika. Prijavite se ponovo da bih mogao da vam dam reč.
Povredili ste član Poslovnika 27. iz razloga što dozvoljavate gospodinu Orliću, ako mogu uopšte da kažem, da je gospodin, uporno vređa narodne poslanike i ovde licitira o znanju narodnih poslanika. Prvo je izneo veliku neistinu kada kaže da napadaju DOS. Srpska napredna stranka Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova je 2012. i 2014. godine obećao hapšenje Dragana Đilasa, i nije ga uhapsio. Takođe …
Kolega Damjanoviću, samo momenat, molim vas. Nemojte da mu replicirate, trebali ste da se javite za repliku.
Kako? Ja ne mogu za repliku, ja sad upravo objašnjavam zašto, ja objašnjavam da vi …
Vratite se na povredu Poslovnika.
Upravo to. Time što vi niste sprečili, jer je on spominjao ovde tzv. istaknute članove DOS koji su upravo u redovima ministra Stefanovića i gospodina Orlića, od Gorana Vesića, Siniše Malog, Jelene Trivan, Mlađana Dinkića, direktora Parking servisa kako li se već zove, ovde u poslaničkim klupama koji sede, vidim neke iz Grocke i iz drugih opština i vrlo je onda nelagodno da ne možemo da dobijemo mi reč a da neko ustane i samo pokrene redom da ređa i da govori ko je kakav, ko je lopov, ko je kriminalac. Oni koji su oni hteli i dobili poverenje naroda, kada su govorili da će hapsiti, nikoga nisu uhapsili. Nijednog tajkuna. Ti tajkuni su u njihovim redovima. I tim tajkunskim parama kupuju izbore.
Morao sam, izvinjavam se stvarno, morao sam da vas prekinem, zato što replicirate i uporno ulazite u duel sa kolegom Orlićem i … (Miljan Damjanović: Ja ulazim u duel?) Pa, naravno. Ja sam vas zamolio da ukažete na povredu Poslovnika koju sam uradio. Tako da vas molim da nastavimo. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Da.) Reč ima dr Nebojša Stefanović, ministar. Izvolite.
Koristim pravo na repliku. Dakle, u ovoj Skupštini baš namerno koristim, trudim se da govorim u okvirima zakona koji je pred nama i okvirima amandmana koje su podneli narodni poslanici, zato što kao nekadašnji predsednik Narodne skupštine imam veliko poštovanje prema narodnim poslanicima. Pre svega, važno mi je da kažem da posao obavljam kao ministar unutrašnjih poslova, obavljam u skladu sa zakonom. I ono što se dešava u našoj zemlji kada se neko hapsi, radi se po zakonu, na zahtev Tužilaštva i u skladu sa dokazima koji su obezbeđeni za taj proces. Svi oni tajkuni poput Miroslava Miškovića, poput Bogićevića, poput svih onih koji su opljačkali i Razvojnu banku i koji se sumnjiče za ozbiljan kriminal i ozbiljnu štetu, uglavnom nisam čuo da ih pominje neko drugi sem nas, koji pripadaju SNS. Mi smo imali hrabrosti da ih pomenemo i da ih privedemo pravdi i da danas pravosudni organi odlučuju da li su oni krivi ili nisu, ali da razotkrijemo i sve ono što je rađeno na štetu građana Republike Srbije. Mislim da je to ono što građani Srbije jako dobro znaju. Ni smo ti koji imamo kontakte sa kriminalcima, nismo ti koji drugujemo sa njima, nismo ti koji smo na bilo koji način napravili štetu Republici Srbiji. Naprotiv, borili smo se da takve privedemo pravdi, da im zaplenimo imovinu i tome u prilog govori, ako ništa i 12 presuda koje imamo u 2017. godini za pranje novca. Malo koja vlast je mogla time da se pohvali, ne samo u Srbiji nego u čitavom regionu. Ozbiljan rad ozbiljnih ljudi.
Hvala ministre Stefanoviću. Javio se Boško Obradović, nemate više vremena kolega Obradoviću. (Boško Obradović: Replika.) Niste pomenuti, niti je vaša politička stranka Srpski pokret Dveri pomenuta u govoru, pretpostavljam Vladimira Orlića, tako da (Boško Obradović: Vidite da znate na čiji govor.) Jedino na njegov ste mogli i da tražite repliku. Niste mogli da nekog pre njega, jedino je to parametar. Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Pored nesumnjive važnost domaćih investitora i domaćih privrednika u ovoj zemlji, u poslednjim godinama svakako da su veoma važni strani investitori. Mislim da im stoga i treba dati posebno mesto, kako u drugim, tako i u ovom zakonu koji se odnosi na strance. Ja sam tim amandmanom hteo da dodatno definišemo pojam da kažem rodne neutralnosti izraza. Koliko su bitni strani investitori, verovatno najbolje možemo govoriti na primer gradova gde oni ulažu. Subotica je jedan od tih gradova, ne može to samo po sebi da dođe i ne mogu oni sami po sebi da budu nosioci razvoja u nekoj sredini bez pomoći i predsednika države i Vlade, ali ako hoćete, na kraju krajeva i bez pomoći gradonačelnika istih tih lokalnih samouprava. Upravo uz tu pomoć u Subotici smo 2017. godine u septembru mesecu otvorili preduzeće „Kaminada“ koje je otvorilo pogone na tri hiljade metara kvadratnih, planirana investicija u narednih pet godina je pet miliona evra i plan je da u narednom periodu ta ista „Kaminada“ zaposli oko 120 ljudi iz Subotice i okoline. Imajući u vidu ove prednosti koje dolaze kroz ovakve investicije, mislim da treba svim tim ljudima koji su nosioci tih investicija i ukazati posebno mesto, ako hoćete i u srpskim zakonima. Upravo, vodeći se tom idejom i predložio sam ovaj amandman u članu 4, sa ciljem da dodatno definišemo tu rodnu neutralnost izraza. Hvala vam.
Hvala, kolega Vujadinoviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? Zvonimir Đokić ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, poštovani narodni poslanici, član 4. Predloga zakona o strancima govori o rodnoj neutralnosti izraza. Obzirom da sam ja u svom prethodnom amandmanu želeo da se uvede izraz „stranac-investitor“, smatrao sam, a zalažući se za rodnu ravnopravnost, kao i SNS u celini, želeo sam da i u ovom članu amandmanom uvedemo još sledeće – da rodna neutralnost izraza se odnosi i na stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i osnaživanje sistema odbrane. Hvala lepo.
Hvala, kolega Đokiću. Hoćete li po amandmanu? Reč ima Nemanja Šarović. Izvolite.
Zaista, gospodine Marinkoviću, mislim da jedan ovako epohalan amandman ne zaslužuje da prođe bez dodatnog komentara. Bez obzira što se podnosilac amandmana skoro čitav minut mučio da pročita to što je napisao, još jednom ću, pre svega zarad onih koji ovo gledaju kod svojih kuća, pročitati član i amandman, odnosno, hajde samo amandman, da skratimo. Kaže: „rodna neutralnost izraza odnosi se i na stranca-investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i osnaženje sistema odbrane“. Dakle, član se već odnosi na rodnu ravnopravnost i to je definisano, a ovo je nešto što je potpuno besmisleno, što tvrdi i Vlada. Dajte, molim vas, kako rodna ravnopravnost izraza stranac koji investira i kako taj stranac koji investira može osnaživati sistem odbrane? Dakle, sve je ovo potpuno besmisleno, čak i oni kojima su ovi amandmani dati da ih potpišu u ovim danima koji su prethodili raspravi nisu mogli nijedan argument, nijedan osnovan argument da smisle i da izađu i da kažu – evo, ovo treba zbog toga, toga i toga. Dakle, polako, budite strpljivi, gospodine Marinkoviću, imam još 30 sekundi. Dakle, ovo je vaše ogledalo. Možete vi reći – podnosi opozicija amandmane, ali to posao opozicije i jeste u razvijenim parlamentarnim demokratijama, za razliku od vlasti, čiji nije posao da na ovaj način ometa u diskusiji poslanike opozicije, da dobacuje. Ako ste već toliko jaki, ako ste već toliko mudri, ako su vam toliko dobri amandmani, možda da organizujete jednu emisiju na RTS-u, ali isključivo među sobom, pa da onda i u udarnom terminu objasnite građanima Srbije zašto je ovo ovoliko bitno.
Nisam nervozan. Vi ste imali vremena da govorite još, tako da hvala na diskusiji. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite. Da li neko želi reč? Reč ima Jelena Žarić Kovačević. Izvolite. Molim za mir u sali.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, kako sam prethodnim amandmanom na član 3. predložila definisanje pojma „stranac-investitor“, sada logičnim sledom stvari predlažem amandman na član 4. koji se odnosi na ovaj pojam. U toku javne rasprave održana je prezentacija najvažnijih rešenja u Nacrtu zakona u Savetu stranih investitora. Ovaj savet pohvalno gleda na reforme Vlade. Strani investitori žele dobre uslove za produktivniju ekonomiju, ali i efikasniju primenu propisa i brzo rešavanje sporova, što je naravno na terenu pravosuđa. Oni žele odgovarajuće poslovno okruženje, predvidljivo poslovanje i jasan zakonodavni okvir. Upravo zbog toga što smo ovih dana mogli da čujemo od poslanika naročito DS-a da favorizujemo strane investicije, reći ću koji su to investicioni projekti za grad Niš. Dakle, ukupna vrednost investicija jednih i drugih je oko 225 miliona evra, broj predviđenih novih radnih mesta je veći od 12.000, a odobreni podsticaji u evrima iznose više od 86 miliona. Građani Niša moraju da čuju, i to od svojih predstavnika u Narodnoj skupštini, naročito od poslanika SNS ovde koji iznose uspehe, a sve vreme trpe najgore kritike od opozicije. Hvala vam lepo.
Hvala, koleginice Žarić Kovačević. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite, koleginice Vukojičić.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, moj amandman odnosi se na član 4. Naravno, kao od početka, amandmani se odnose na ekonomske investicije i ekonomsko osnaživanje posebno ranjivih društvenih grupa. Moram da kažem da je Predlogom zakona o strancima predviđena nadležnost iz zaštite posebno ranjivih grupa, a to su pre svega žrtve porodičnog nasilja, odnosno žrtve partnerskog nasilja. Za žrtve porodičnog nasilja ili žrtve od strane partera koje nisu u bračnoj zajednici i te kako je važno ekonomsko osnaživanje. Moram da naglasim da je prvi put Vlada Aleksandra Vučića predložila Zakon o sprečavanju nasilja u porodici i ova Skupština je taj zakon usvojila 2016. godine. Takođe moram da naglasim da je ovim zakonom veliki akcenat dat na rad MUP-a. Naime, policijski službenici su prošli obuku od marta do maja meseca, preko 400 službenika prošlo je obuku upravo koja se odnosila na prepoznavanje i adekvatno reagovanje na problem nasilja u porodici. Prvi put policija ima instrument kojim žrtve porodičnog zakona može urgentno i hitno da zaštiti od zlostavljača izričući hitne mere zaštite, a te hitne mere upravo se odnose na zabranu prilaska žrtvi od strane zlostavljača i zabranu daljeg uznemiravanja žrtve. Takođe moram da naglasim da policija svojom velikom aktivnošću i radom u lokalnoj zajednici, u partnerstvu sa građanima, sa civilnim sektorom, i te kako preventivno reaguje na ovaj problem i adekvatno može da prepozna i reaguje na posledice porodičnog nasilja. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Nataša Jovanović, povreda Poslovnika.
Gospodine Marinkoviću, pošto pored vas sedi gospodin Smiljanić, koji je odličan pravnik i mogući budući sekretar generalni Narodne skupštine, trebalo je da vas upozori da ukažete koleginici Milanki, zaista ničeg ličnog, da je apsolutno nemoguće da se na ovakav način obrazlaže ovaj predlog njenog amandmana i da je prekršen član 162. Poslovnika, i to stav 2. alineja 3, kao i 3. stav. Naime, o čemu se radi? Da je sve ovo izigravanje ruglu Narodne skupštine, pa čak izigravate ruglu i ministra Stefanovića i njegov predlog zakona i sve ove njegove saradnike koji su još pre ko zna koliko meseci napravili ovaj tekst zakona i uputili ga Narodnoj skupštini na razmatranje govori upravo i malopređašnja diskusija, ne samo vaša, koleginice Milanka, nego i Milimirova i Đokićeva i da ne nabrajam sad, a takvi su uglavnom amandmani do kraja. Vidite šta kaže član 162. koji je prekršen? Mora da sadrži rešenje koja se predlaže, ali ne može amandman na ovaj Zakon o strancima da sadrži rešenje da će sutra da bude 18 stepeni. Isto tako ne može da sadrži rešenje da će stranci da se bave zaštitom žena od porodičnog nasilja. Ovo je prosto neverovatno šta vi radite. Znači, mi ćemo dalje da slušamo sve ove besmislice o jačanju sistema odbrane, o ranjivim društvenim grupama, o investicijama, o poljoprivredi, a to nikakve veze, poštovani građani Srbije nema sa ovim zakonom, jer ovo zaista u mom 20-ogodišnjem parlamentarnom iskustvu, nisam doživela da se neko na ovakav način izigrava sa Narodnom skupštinom i sa zakonima koji su u proceduri.
Hvala, koleginice Jovanović. Dobro, naravno, ja ću vam obrazložiti. Prvo, složio bih se sa vama da je Srđan Smiljanić odličan pravnik. Drugo, Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove je dao mišljenje o podnetim amandmanima, stoga mi kao predsedavajući moramo da se ponašamo u skladu sa odlukama koje donesu nadležni skupštinski odbori. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Da) Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsedavajući. Povređeno je nekoliko članova Poslovnika, ali ja ću reklamirati član 108. propustili ste priliku da izreknete meru opomene oduzimanja reči ili udaljenja sa sednice prethodnoj govornici koja je grubo povredila i dostojanstvo Narodne skupštine, okarakterišući poslanike SNS i njihove amandmane kao besmislene, a u nekoliko navrata je ovde rekla kako izvrgavamo ruglu Narodnu skupštinu i slične ocene je davala. Mislim da ste trebali odmah, momentalno da je prekinete. Minimum oduzmete dva minuta od vremena poslaničke grupe. Moram da vam kažem zašto su pripadnici te poslaničke grupe nervozni poslednjih desetak ili dvadesetak minuta? Zato što je gospodin Orlić u malopređašnjoj diskusiji dotakao se ili dirnuo je u osinjak gnezdo za njih. Zašto? Spomenuo je period kada su učestvovali u vlasti sa gospodinom Đilasom na nivou Grada Beograd, kada su delili nadzorne odbore, upravne odbore, zajedno sa Đilasom, kada su bili u velikoj ljubavi sa Đilasom, a pokušali su da to predstave kao da se nikad nije desilo. Pavlović se drznuo ovde i podsetio ih kako su vrlo lako našli zajednički jezik i kako su vrlo lepo sarađivali sa gospodinom Đilasom. U tome je njihova nervoza, ali svakako mislim da ste trebali da im oduzmete minimum dva minuta. Zahvaljujem.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Javio se Zvonim Đokić. Po kom osnovu? Replika. Samo jedan momenat, imamo povredu Poslovnika. Reč ima Nemanja Šarović. Izvolite.
Dakle, gospodine Markoviću, vi očigledno imate problem i sa stvarnošću, a ponajviše sa prošlošću. Kao što naš narod kaže – poturica govori…
Kolega Šaroviću, nemojte sada da replicirate, molim vas.
Molim?
Nemojte da replicirate kolegi Markoviću, kažite koji sam član povredio?
Dostojanstvo Narodne skupštine je povređeno, član 107. a povređeno je time što je gospodin Marković izneo neistine. Dakle, pre svega, u tom mandatu gospodin Marković, ne samo što je bio dugogodišnji član SRS, nego je bio i gradski…
Kolega Šaroviću, moram da vas prekinem. Određujem pauzu dva minuta. Nemoguće je raditi u ovim uslovima. Nastavljamo dalje odmah posle te pauze. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Molim vas, da nastavimo u duhu parlamentarizma i da se toga pridržavamo. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Žarko Bogatinović. (Nemanja Šarović: Povreda Poslovnika.) Nastavili smo dalje. Izvinite kolega Šaroviću, imaćete priliku kasnije.
Zahvaljujem. Cilj ovog amandmana jeste svakako da se podstiče ekonomski razvoj i povećanje investicija u poljoprivredi Republike Srbije. Kako grad Leskovac podstiče ekonomski razvoj i povećanje investicija u poljoprivredi, sada ćete čuti. Zelena zona, industrijska zona u vlasništvu grada Leskovca, na površini od 97,1 hektar, formirana je sa ciljem da se obezbede nove investicije u prehrambenoj industriji i preradi poljoprivrednih proizvoda kao i bolji plasman poljoprivrednih proizvoda sa cele teritorije Jablaničkog okruga. Inače, u ovom okrugu je 143.000 hektara pod poljoprivrednim površinama. Široka okolina reke južne Morave je pretvorena u povrtarski kompleks poznat nadaleko po proizvodnji paprike, paradajza, krastavca, krompira, kupusa i ostalih poljoprivrednih kultura. Dame i gospodo narodni poslanici, grad Leskovac je povrtarski kraj i u Leskovcu žive i rade najbolji povrtari i odlični voćari. To su posvećeni marljivi, vredni poljoprivredni proizvođači. Razvojem zelene zone je predviđena izgradnja berze poljoprivrednih proizvoda u istočnom delu industrijske zone. Izgradnja infrastrukturalnog opremanja zelene zone tekla je u dve faze. U prvoj je izgrađena primarna, u drugoj sekundarna infrastruktura. Projekat je finansiran sredstvima Republike Srbije EU progresa i grada Leskovca. EU progres je u projektu koji je do sada koštao 1.650.000 evra, učestvovao sa 350.000 evra. Da bi se kompletirala ova lokacija, potrebno je još da se urade pomoćna saobraćajnica, autobusko stajalište, trafo stanice i dovođenje gasa do zelenih zona u dužini do 2,6 kilometara. Predviđeno je da će ovi radovi koštati oko 105 miliona dinara. Na kraju grad Leskovac je sklopio ugovor sa stranim investitorom koji će uložiti 25 miliona eura, na parceli od 6 hektara zelene zone. To je kompanija „Aktavis“ ili „Delfaj“ koje će se u budućnosti, ove ili sledeće godine biti zaposleno dve i po hiljade novih ljudi. Hvala.
Hvala kolega Bogatinoviću. Nemanja Šarović, povreda Poslovnika.
Gospodine Marinkoviću, pod ovim pritiskom, rekao bih vladajuće većine, vi ste nekoliko puta povredili Poslovnik. Pre svega, član 112. kaže da ako predsednik Narodne skupštine redovnim merama ne može da održi red na sednici odrediće pauzu dok se ne uspostavi red. Ovde nikakvog nereda nije bilo. Bila je najnormalnija parlamentarna rasprava, debata i jedini problem je bio to što vi ste dozvolili da predstavnik vladajuće većine kaže šta ima, a niste imali dovoljno hrabrosti i strpljenja da saslušate i odgovore. Znate, imati 50% je jedno, a imati hrabrosti da se izađe na megdan onome ko ima dva i nešto je drugo. Ako ste vi takve kukavice sa 50% pa, gde bi bili sa dva. Znate, treba imati političke hrabrosti. Treba imati doslednosti pa ostati na megdanu, a ne trčati samo za mandatom, trčati za onim koji ima više procenata, trčati tamo gde će biti koristi, gde će biti zaposlenje. Ako ste već toliko jaki, izvolite, izađite na megdan. Niste vi jaki, svi vi zajedno ne bi osvojili ni 0,2%. Vi se krijete iza jednog čoveka. Vi ste morali i na tu gradsku listu za koju su bili izbori da stavite ime tog čoveka.
Molim vas, kolega, obraćajte se meni.
Ni ime bilo koga od vas, ni ime političke stranke kojoj pripadate, nego ste se uhvatili za skute, sakrili se, prošli izbori, sad vi iskačete i vičete – mi smo osvojili, mi smo osvojili. Niste vi osvojili ništa i nemate političke hrabrosti kao što niste imali u kampanji hrabrosti da izađete na duel, tako i sad bežite iz duela, bežite od rasprave, bežite od argumenata.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Da) Reč ima Vladimir Orlić, povreda Poslovnika.
Član 108, tiče se pitanja tih mera. Mislim da ja maksimalno konstruktivno nastupam kada zapravo pozdravljam predlog. Predlog je bio da se, u skladu sa predviđenim merama, sednice uvede u određeni tok. Ja se slažem. Među tim merama postoje i one, gospodine predsedavajući, koje vi imate pravo da primenite, kad se desi nešto poput onog malo pre. Neko je ostao bez vremena za raspravu poslaničke grupe, a ostao je, kad pričamo o rezultatima, zato što je imao tako fantastične rezultate, pa vremena mnogo ima, i sada zloupotrebljava Poslovnik. Ima tu i drugih mera, pored onih dva minuta, koje vi možete da primenite. I radite to slobodno. Kad pričamo o megdanu, upravo ti rezultati, dame i gospodo, govore šta je kome mera i ko je kome megdan. NJima je megdan Preletačević Beli, od kog su izgubili prošle godine, a sad su uspeli da ga stignu. I sada je mrtva trka, čini mi se, za 60-ak glasova, ali ukupno, fizički, se lomi ko je veća politička veličina – svi oni zajedno ili taj Preletačević Beli, izmišljeni lik koji nikakvu politiku nema, ne znam na kraju ni da li postoji ili ne postoji, još se utvrđuje. Kad pričamo o hrabrosti, nikakvih problema nema da se u Narodnoj skupštini priča o svakoj temi koja zanima narodne poslanike. Mi imamo dovoljno hrabrosti da kažemo imenom i prezimenom – Đilas Dragan žuti tajkun je njima davao upravne i nadzorne odbore. A oni nemaju hrabrosti da to priznaju, da to interno rasprave. Meni u raspravi poput ove danas Vjerica Radeta, njihova koleginica, potvrdi i kaže – jeste, bili smo. Zar oni nemaju hrabrosti da to sada rasprave sa koleginicom, pa da utvrde ko je u pravu, ona kad to priznaje ili oni kada to danas poriču? I da, u pravu je gospodin kolega Rističević. Ako je veliki problem, ako je najveći problem što im pominjemo Đilas Dragana, evo, možemo da pređemo i na Aleksandra Šapića. Sa Đilasom su sarađivali lepo i rado nekada, a sa Šapićem, evo, i dana današnjeg. Evo prilike da pokažu hrabrosti i da te stvari priznaju, da sebi dušu olakšaju. Hvala lepo.
Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? U jednom je kolega Šarović delimično u pravu, a to je da se pokušava da se zloupotrebi Poslovnik, i sa jedne i druge strane. Sada već dolazimo do tog nivoa da su to međusobne replike i to neću dozvoliti. Nastavljamo dalje sa sednicom. Što se tiče komentara… Kolega Damjanoviću, molim vas, nemojte da ste nervozni. (Miljan Damjanović: Ne možete tako da radite.) Mogu, ja predsedavam sednicom. Kao što je lepo kolega Šarović rekao, ne želim da dozvolim bilo kakav nered ovde. Nastavljamo sa normalnim radom. Što se tiče komentara kolege Orlića i opomena, ja stvarno izbegavam i pokušavam da tako vodim sednicu da nikome ne izreknem opomenu i da stvorim takav ambijent da sednica teče u skladu sa najvišim nivoom parlamentarne demokratije. Tu je i gospodin Stefanović, bio je predsednik Skupštine, na kraju, učio sam i od njega taj zanat, nije ni on to radio, tako da krećemo u dobrom duhu i dobroj veri, sa amandmanom kolege Milije Miletića na amandman na član broj 4. Izvolite, kolega Miletiću.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, građani Srbije, kolege poslanici, ja sam kao srpski domaćin i poslanik ispred USS ovde u Skupštini, i predložio sam amandman na član 4. a vezano za rodnu neutralnost i za investitore. Stranci investitori koji žele da ulažu u nerazvijena područja, u brdsko-planinska područja, u poljoprivredu, ja želim ovakvim amandmanom da pozovem sve strance koji dođu kod nas, koji žele da investiraju, da dođu u područje kao što je Svrljig, Bela Palanka, kao što je Gadžin Han, da ulažu u ovčarstvo, zato što je to velika naša šansa za ta područja. Kroz ovčarstvo imamo mogućnost tri delatnosti da radimo. Prva je prerada vune, proizvodnja mesa i proizvodnja mleka. Tu možemo da se takmičimo i tu zajedno sa investicijama koje stranci mogu da investiraju, možemo biti najbolji sa tim proizvodima u celom svetu. Još jednom, želim sebe da predstavim kao pravog srpskog domaćina. Možemo se takmičiti i u ovčarstvu, kroz šišanje, ko će brže da ošiša ovcu, ko će brže da pomuze ovcu i takve stvari. I tu možemo da se takmičimo. Svuda mogu da izađem imenom i prezimenom i da kažem ono što mislim, jer mislim da ove stvari koje sada radimo, jesu prava stvar da se čuje i mišljenje drugih, a konačno za razvoj našeg poljoprivrednog proizvođača. Hvala vam.
Hvala kolega Miletiću. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova. [[Posle pauze]] Poštovani narodni poslanici, poštovani ministre, nastavljamo sa radom. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Kolege i koleginice narodni poslanici i poslanice, podnela sam amandman na član 4. ovog zakona u kojem predlažem da se doda stav 2. sa ciljem da se rodna neutralnost izraza odnosi i na stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj u Srbiji. Cilj Srbije je da stvorimo društvo jednakih šansi i da rodno neutralni apsekt važi i za strance koji posluju u Srbiji i za one koji tek treba da investiraju. Kao primer dobre prakse navela bih Švedsku „Ikeu“, ali i kompaniju „Automatik kompani“, koja zapošljava 2.200 radnika u Inđiji, od toga veliki broj žena. Inače, ova kompanija ima svoje fabrike i u Nemačkoj, u Meksiku, u Češkoj, u Kanadi. Najbolji primer koji Srbija pokazuje za rodni aspekt neutralnosti i ekonomsko osnaživanje žena i razvoj preduzetništva je primena rodno-odgovornog budžetiranja, ali i uvođenje… Prva smo zemlja na Balkanu koja je uvela rodni indeks kao merni instrument na osnovu kojeg se meri rodni aspekt u Srbiji po više osnova.
Hvala koleginice Filipovski. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, član 4, a i amandman podnet na član 4. tiču se važnosti uspostavljanja adekvatnog, jednakog ili ujednačenog odnosa i to u svakom smislu. Dakle, i u onom na koji se odnosi sadržaj člana 4. ovog zakona, ali i svakom drugom. Mi danas govorimo dosta na temu investiranja, govorimo dosta na temu podrške onim projektima koji se neposredno tiču podrške razvoju kroz odgovarajuću investicionu politiku. To pitanje uravnoteženog, izbalansiranog i jednakog odnosa može se odnositi i na aspekt procene trenutka i procene pristupa kada država daje podršku sa svoje strane investicijama. Dosta se reči razmenilo juče i tokom današnjeg dana na temu one podrške koja se tiče učešća države kroz subvencije. Pitanje izbora odgovarajućeg pristupa, odgovarajućeg načina, ali odgovarajućeg tajminga može da podseti na onaj period kada smo mi zaista realno imali probleme na osnovu neadekvatnog pristupa kroz tajming, mesto i način, a reč je upravo u subvencijama. Mnogi koji kritikuju politiku subvencija ukazuju na to da je dolazilo do problema, da su ti programi bili neuspešni i da su bili očigledno politički motivisani. Tačno je, dame i gospodo, bilo je i takvih slučajeva, ali uvek vredi podsetiti se kada. Upravo u predizbornom doba 2012. godine nastali su bezmalo svi slučajevi neadekvatnog korišćenja programa subvencija, odnosno očigledno korišćenja u političke svrhe. Danas je situacija potpuno drugačija, danas mi ozbiljnim i odgovornim pristupom gradimo uspešno društvo i modernu državu, sve suprotno od DOS Palanke koju su neki gradili do 2012. godine.
Hvala dr Orliću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Blaža Knežević.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima u amandmanu svi izrazi koji su definisani u ovom zakonu imaju jednako rodno rešenje, bez obzira u kom se rodu koriste, muškom ili ženskom, odnosno da li se odnosi na oba roda, muški ili ženski. Srbija je zemlja u koju dolaze investitori iz celog sveta. Svi oni su prilikom investiranja morali da poštuju i da se ponašaju u skladu sa zakonima Republike Srbije. Svi koji se na ovakav način odnose prema našoj državi pokazuju pre svega ozbiljnost, poštovanje i iskreno partnerstvo prema našoj zemlji. Ovim zakonom, pre svega, usklađuju se propisi Republike Srbije sa propisima EU. Imajući u vidu obaveze preuzete u procesu pridruživanja Republike Srbije, Republika Srbija je preuzela korake radi usaglašavanja nacionalnog zakonodavstva, pa tako i Zakona o strancima, a u okviru njega i dela koji se tiče rodne neutralnosti izraza. Hvala.
Hvala kolega Kneževiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, amandmanom sam želeo na neki način da dodatno definišem izraz rodna ravnopravnost, time što taj izraz se odnosi i na stranca i na investitora koji na neki način svojom proizvodnjom utiču i na celokupni sistem vaspitanja i obrazovanja. Poštovani narodni poslanici, kao čovek koji se bavi, pored poslaničkog rada, profesionalno naukom, sada dozvolite da kažem da ono što znam zasigurno kao čovek struke to je da će se u Srbiji meriti vreme u prvoj polovini 21. veka po SNS i po Aleksandru Vučiću time što će se to vreme deliti na dva perioda. Prvi period je vreme pre dolaska SNS i Aleksandra Vučića na čelo Vlade Republike Srbije, a to je vreme DOS-a i stranke bivšeg režima, a to je vreme kada je Srbija bila ponižena, Srbija koja je bila demonizovana, ne samo država nego i narod, Srbija u kojoj je bila prezaduženost na visokom nivou, Srbija koja je bila na ivici bankrota, u kojoj je velika nezaposlenost. Drugi period, period od dolaska SNS i gospodina Aleksandra Vučića na čelo države, a to je vreme modernizacije Srbije. To je vreme privrednog oporavka naše zemlje, vreme ubrzanog ekonomskog napretka, vreme odličnog međunarodnog ugleda, vreme u kome smo smanjili prezaduženost, vreme niske inflacije, vreme modernizacije Srbije. Hvala lepo.
Hvala prof. Atlagiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Reč ima narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade i ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 4. i veliki broj kolega iz dela opozicije koji sada nije tu je kritikovao i to naše pravo, a i ove naše stavove koje dodajemo u članove kroz amandmane, ali u ovim članovima vidimo nešto dobro, bez obzira da li će ti amandmani biti prihvaćeni ili ne. Vidimo to da ovde nema rukopisa tajkuna i vidimo to da ove članove nisu pisali tajkuni. Nijedan član našeg zakona i nijednog našeg zakona nije pisao neki tajkun da bi od toga imao koristi, niti smo pisali tajkunske zakone da bi nekim tajkunima vraćali dugove, kao što su to radili oni koji nam danas poprilično spočitavaju naše pravo na amandmane. Ono što je izuzetno važno, i što smatram da je od izuzetnog značaja, uopšte kreiranje ambijenta od strane MUP za više investicija i to je, naravno, kroz Poglavlje 24 gde je urađen veliki deo posla. Nasledili smo zakone koji su donošeni u vreme kada se o zakonu nije vodilo računa i u našim zakonima više ne postoji i ne može se potkrasti rukopis tajkuna, ma na kakvoj tastaturi pisao, pa makar da je i od zlata. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik, docent dr Mihailo Jokić. Izvolite dr Jokiću.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, ovaj amandman je, u stvari, tehnički impliciran da bi bio usaglašen sa evropskim normativima, sa evropskim aktima i on je morao da nađe svoje mesto da bi ovaj zakon ispunio tzv. potreban i dovoljan uslov. Ja kao matematičar smatram da svaka celina treba da ispuni taj uslov, a to je znači uslov ni mnogo, ni malo, a to bi jednom rečju moglo da se kaže da to bude taman, a taman je kad je ispunjen taj potreban i dovoljan uslov. Da ne bih išao u detalje, posle diskusije drugarice Filipovski, mogao bih da kažem još samo jednu rečenicu - Sapienti sat. Hvala.
Hvala dr Jokiću. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite koleginice.
Mi smo takođe imali amandman na član 4. Predložili smo da se taj član briše zato što je potpuno besmisleno određivati u zakonu rodnu ravnopravnost, pre svega zbog činjenice da su sve vrste ravnopravnosti predviđene našim Ustavom. Pogotovo je besmisleno govoriti na ovaj način o rodnom značenju, kada ovaj zakon pored muškaraca i žena tretira i decu. Gore od predloženog rešenja je amandman koji je podneo kolega koji je malopre obrazlagao. On u svom amandmanu kaže – Rodna ravnopravnost izraza, odnosi se i na stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i efikasnost. Valjda ovaj amandman najbolje govori o svim amandmanima poslanika vladajuće većine, koji zapravo ne znače ništa, nego su samo napisani da bi se potrošilo vreme da preostalih devet zakona uopšte ne dođe na red, odnosno amandmani na te zakone. Samo da podsetim kolegu, a i ostale kolege koji će valjda glasati za amandman svog kolege da su investitori uglavnom pravna lica, i da pravna lica određivati po rodu, čini mi se, postoji samo u ovom amandmanu. Dakle, još jedanput ponavljamo, besmisao svih amandmana najbolje se vidi kroz ovaj amandman i pre nego što ga povučete u gomili svih amandmana koji će svakako biti povučeni da se ne zamarate kod glasanja, bilo bi dobro da se odmah ogradite od ovakve besmislenosti. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Izvolite kolega Joloviću. Prijavite se. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovanje rodne neutralnosti izraza treba biti prisutno i u ovom predlogu zakona. Usvajanjem ovog amandmana izvršiće se rodna neutralnost, kako bi se postigao cilj, a to je činjenica da je u minulom periodu bilo velike polemike o uspostavljanju rodne ravnopravnosti u pisanim dokumentima. Ovom, naizgled, zanemarljivom činjenicom ukazuje se ista važnost, kako ženskom, tako i muškom preduzetništvu, bez pravljenja ikakve razlike. Uključivanjem rodne neutralnosti, tj. rodno neutralnog jezika u sve segmente ovog predloga zakona isključiće se mogućnost dalje polemike oko ravnopravnosti polova i postići se cilj, a to je omogućiti jednaka prava za strance investitore. Osnovni cilj ovog amandmana jeste da svojim aktivnostima stranci investitori doprinesu ekonomskom razvoju bez obzira na sve razlike. Zahvaljujem.
Hvala kolega Joloviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite kolega Kovačeviću.
Dame i gospodo, Ustavom i zakonima Republike Srbije garantovan je svaki oblik ravnopravnosti. Istovremeno svako kršenje ravnopravnosti vrlo jasno se definiše kako se sankcioniše. Srbija funkcioniše na tim principima, i kada govorimo o stranim i domaćim investitorima, onda u stvari mi govorimo o potpunoj jednakosti koja postoji između njih. Kako strani, tako i domaći investitori imaju ista prava i iste obaveze. Ta prava i te obaveze proističu iz funkcionisanja države Srbije. Istovremeno SNS je definisala svojim aktivnostima i svojim zakonima i u Skupštini i radom Vlade Republike Srbije da ti uslovi budu potpuno jednaki; da domaći investitori, kao i strani investitori na tržištu imaju iste uslove. Srbija kada se bori za strane investicije na tom globalnom finansijskom tržištu ima iste uslove, pokušava da ih ima, ali Srbija je bolja i prihvatljivija za strane investitore i kada pogledate koliko strani investitori ulažu direktnih stranih investicija u Srbiju, onda dođete do podatka da smo mi bolji u odnosu na sve ostale zemlje EU, zemlje koje su proistekle iz stare Jugoslavije. Imamo duplo veći priliv stranih direktnih investicija u odnosu njih, a kada pogledate i sve druge zemlje EU koje se nalaže na tom području tzv. „Južnog Balkana“, Jugoistočne Evrope, uključite i zemlje EU Rumuniju, Bugarsku, Hrvatsku, Srbija ima 20% direktnih stranih investicija na toj teritoriji, što je neuporedivo više nego što imaju zemlje koje su članice EU, kao što je Hrvatska i Bugarska.
Hvala kolega Kovačeviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi na selu poodavno znamo šta je rodna ravnopravnost. To je podela muke i žuljevite ruke. Poljoprivreda jeste naša šansa, ali samo ako uporedo podižemo i prerađivačku industriju i energetiku. Poljoprivreda može da proizvede energiju potrebnu, bio dizel recimo, potrebnu za zasnivanje poljoprivredne proizvodnje primarne, ali takođe poljoprivreda može kroz stočarstvo i bio masu da proizvede električnu energiju, pomoću koje poljoprivredne proizvode, koje prave poljoprivrednici, ovi u preradi mogu da prerade u gotove proizvode. Da bi povećali subvencije, morali bi imati prerađivačku industriju, da imamo odakle da uzmemo novac da bi ga uputili u primarnu poljoprivrednu proizvodnju. Građani treba da znaju, a i poljoprivrednici, da naše subvencije koje rastu iz godine u godinu sve više nisu samo u korist poljoprivrednih proizvođača, već u korist potrošača, u korist države, a posebno prerađivača, da budu sigurni pod kojim uslovima mogu da dobiju sirovinu. Država je sigurna od mogućih vojnih i ekonomskih pritisaka, koji se ne daj Bože mogu ponoviti, a potrošači su uvek sigurni da će biti dobro snabdeveni. Poljoprivreda može da napravi mnogo toga i 2012. godine bivši režim je izdvajao 19 milijardi, a mi danas izdvajamo 34 milijarde za poljoprivredu i ja se nadam da razvojem prerađivačke industrije, da će ubuduće to biti više. Mi moramo biti vredni, posvećeni. Treba i da budemo složni, jer bi sloga bila već pola uspeha. Hvala.
Hvala kolega Rističeviću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Ovim amandmanom predlažem da se članu 4. doda stav 2. koji kaže da rodna neutralnost izraza odnosi se i na stranca investitora, koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i okončanje siromaštva. Republika Srbija intenzivno radi na razvoju ženskog preduzetništva, da li kroz domaće ili strane investicije. Ohrabrujuće je to što se i na čelu, ohrabrujuće za žensko preduzetništvo, to što se i na čelu Vlade, ali i na čelu Saveta stranih investitora nalaze upravo žene. Ovaj savet, zajedno sa Vladom Republike Srbije, radi na sprovođenju preporuka i saveta iz bele knjige za jačanje poslovne klime. Republika Srbija, Vlada Republike Srbije i predsednik, naravno, podstiče žensko preduzetništvo. Podstiču se inovativni start-apovi, sada trenutno u vrednosti od 100 miliona evra. Pored ovog novca, žene koje žele da pokrenu svoj biznis, odnosno preduzetništvo, dobijaće i adekvatne obuke, a ono što je cilj, da pored razvoja ženskog preduzetništva, radi se i na ravnomernom regionalnom razvoju. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Aleksandra Tomić i Sonja Vlahović. Reč ima prof. dr Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem. Predlog za član 4. da se doda stav 2. koji glasi da rodna ravnopravnost koja se odnosi na stranca, odnosno investitora, svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i implementaciju Agende 2030. Upravo se nadovezujem na raspravu moje koleginice Stojiljković, koja je govorila upravo o žensko preduzetništvu kao jednom od razvojnih faktora Republike Srbije, ali ono što je važno, da sve više žena u svetu predvodi uopšte velike biznise i korporacije. Zbog toga je važno da kada govorimo o stranim investitorima ovde u Srbiji, negde podstaknemo prema Agendi 2030 tu rodnu ravnopravnost, odnosno sve veće uključenje žena u privrednom sektoru, pored onog političkog, sada govorimo o privrednom sektoru, i da to učešće žena negde bude podstaknuto sa naše strane upravo da žene, odnosno investitori koji dolaze, da te investicije predvode žene. Cilj broj pet upravo govori, kada pričamo o Agendi 2030, o rodnoj ravnopravnosti. Među ciljevima pet postoji i niz podciljeva. To su: 5a, 5b i 5c koji govore upravo da se obezbedi i veća dostupnost finansijskim uslugama, ekonomskim resursima od strane žena koje bi trebale u budućnosti zaista da uzmu veliku ulogu kao donosioci odluka. Stoga smo smatrali za potrebno da ovakvom formulacijom u ovom amandmanu doprinesemo onome što Srbiju sigurno čeka. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Reč ima narodni poslanik Milena Turk.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom se dodatno definiše rodna neutralnost izraza i on se praktično nadovezuje i nastavlja na prethodni član Zakona o strancima i odnosi se na stranca investitora. Napominjem da je Srbija nakon sprovedenih strukturnih reformi i stabilizacije finansija prosto obezbedila makroekonomsku stabilnost. Sigurno je da su ovi činioci doprineli tome da se Srbija pozicionira kao povoljna destinacija za investiranje. Ispunjeni su ti neophodni preduslovi da se obezbedio i podstakao privredni rast. I naše lokalne samouprave se ponašaju na sličan način. Dakle, odgovornim poslovanjem, stabilizacijom svojih finansija, slanjem poruke da su sposobne i spremne da brzo izdaju dozvole, da ispunjavaju svoje obaveze, da opremaju industrijske zone, šalju jednu drugačiju poruku investitorima i sigurno je da je ta poruka drugačije primljena, jer naši investitori sada svakodnevno razgovaraju sa čelnicima gradova i opština i spremni su da ulažu u otvaranje novih proizvodnih pogona i u otvaranje novih radnih mesta da bismo zajedno pokrenuli privredu. U budžetu za 2018. godinu je opredeljeno 15 milijardi dinara za podsticaje privredi. Ovi podsticaji su se pokazali kao izuzetno dobar instrument za privlačenje investitora. Analize pokazuju da je ukupan iznos očekivanih javnih prihoda oko četiri puta veći od ukupnih odobrenih iznosa subvencija, tako da ovi podaci jasno ukazuju na opravdanost ovakvih mera podrške privredi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.
Hvala. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, naravno, SNS vodi računa o rodnoj neutralnosti i rodnoj ravnopravnosti. To su civilizacijske, evropske vrednosti za koje se mi kao društvo i kao SNS zalažemo. Tu nema nikakve dileme. Naravno, i to da SNS, jedan moje kolega je govorio pre mene, ne piše zakone po narudžbi tajkuna, kriminalaca i mafije. Srpska napredna stranka piše zakone koji su po meri građana i po volji građana, po onome što je interes građana. Upravo u tome vidimo i ove zakone o kojima danas raspravljamo, o kojima prethodnih dana raspravljamo i o kojima ćemo raspravljati u budućnosti i sve ono što radimo ovde kao narodni poslanici SNS jeste u interesu i za dobrobit građana. Kada dobijamo kritike na račun subvencija, kritike na račun toga odakle dolaze investitori, da li su strani, da li su domaći, to je potpuno svejedno. Neka ko god hoće u Srbiju dođe i neka otvara fabrike, samo da se zapošljavaju građani Srbije i da rade, da imamo veće plate, veće penzije, bolje uslove rada, bolju tehnologiju, savremeniju, modernizovanu državu, bolje i srećnije društvo. To je ono što je glavni interes i glavni cilj SNS. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Reč ima narodni poslanik Studenka Kovačević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, ovaj amandman se nadovezuje na prethodni. Kada govorimo o korišćenju privrednih potencijala Srbije i ugostiteljstvu kao prosperitetnoj grani turizma, a znamo da imamo atraktivnu ponudu za investitore, oni koji su spremni da ulažu u hotele u lokalnim samoupravama u banjskim područjima širom Srbije, mogu da računaju na podsticaje Ministarstva privrede. Vlada Republike Srbije usvojila je uredbu koja reguliše dodelu podsticaja u ove svrhe. Banje imaju dve osnovne funkcije – lečilišnu i turističku. Investicije koje bi država podržala podrazumevaju razvoj već postojećih banja, ali i utvrđivanje novih banjskih područja. Minimalna vrednost ovih investicionih projekata je dva miliona evra i najmanje 70 novih radnih mesta na neodređeno vreme. Ovo je vrlo značajna novina za banjska područja u celoj Srbiji. U nekim delovima Srbije termomineralne izvore je moguće koristiti i kao energent za daljinsko grejanje, jer je temperatura voda na ovim izvorištima i do 80 stepeni. Za daljinsko grejanje se koristi geotermalna energija, zato što bi grejanje bilo znatno jeftinije od postojeće. Praktično, izvore geotermalnih voda možemo iskoristiti na nekoliko načina, zavisno od potreba. Vlada Republike Srbije će podržati ove investicione projekte, i to u visini od 50% opravdanih troškova ako je reč o velikim firmama, 60% za srednja i 70% za mala preduzeća koja bi ulagala u hotele u banjama. Moram da napomenem da je potrebno izmeniti i Zakon o banjama, koji je iz 1992. godine, kako bi se lokalnim samoupravama omogućila naplate takse za korišćenje izvorišta ukoliko bi se investitor odlučio za ulaganje na njihovoj teritoriji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, ja sam takođe podneo amandman na član 4. upravo kao i sve moje kolege koje su to učinile sa razloga da bismo pomogli lakšem i bržem oporavku Republike Srbije i nastavku ulaganja od strane stranih investitora, u cilju da im olakšamo investicije, u cilju da se podigne standard građana. Siguran sam da mi ovo ne bismo morali u ovoj meri da radimo danas i ovoliko da budemo posvećeni ovom problemu, da se 5. oktobra 2000. godine nije desilo ono što se desilo. Znate, do te mere je išao bezobrazluk da je 1. marta šibadžija sa Đeram pijace dao sebi za pravo da pita da li neko može da zamisli Srbiju bez 5. oktobra i da li neko može da zamisli Srbiju bez DS. Ja, stvarno, čim zatvorim oči, ja zamislim Srbiju sa još 2.500 preduzeća, zamislim Srbiju sa još 500.000 radnika koji rade i uredno primaju plate i čiji prihodi ne zavise od toga hoće li doći novi investitori. Zamišljam Srbiju bez nekoliko stotina lopova koji su se obogatili pljačkajući sve što su generacije u Srbiji stvorile. Zamišljam Srbiju koja ima jedinstven obrazovni program. Zamišljam Srbiju sa još bar 10 novih kliničkih centara. Zamišljam Srbiju bez siromaštva. Zamišljam Srbiju koja ima svoju vojsku, koja ima svoje naoružanje, i to je i ono koje su lopovi prodali da bi stekli vračarske pašnjake. Dajem sebi za pravo da zamišljam da bi Srbija danas bila zemlja koju bi EU molila da uđe u EU da nije bilo 5. oktobra. Zamišljam Srbiju koja nije obeščašćena tako što je svoje najhrabrije i najčestitije sinove isporučila Haškom tribunalu, koja se izvinjavala svakome ko je to od nje neosnovano zatražio. Zamišljam prebogatu, stabilnu i srećnu zemlju. Zamišljam sve ono čega bi sigurno bilo da nije bilo 5. oktobra, da nije bilo Demokratske stranke na vlasti. Upravo iz tog razloga predlažemo sve ovo što danas predlažemo, uključujući ovaj amandman jer smo prinuđeni da ispravljamo ono što je Srbiju do 2012. godine vratilo za vek unazad. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovanje uvaženi ministre, moj amandman se odnosi na član 4. U ovom zakonu imaju jednako rodno značenje, podjednako na muški i na ženski rod, svi izrazi. Upravo zbog rodne neutralnosti koja se odnosi i na stranca investitora, odnosno stav 2. koji se dodaje i lepo kaže da se rodna neutralnost lica odnosi na stranca investitora koji podstiče ekonomski razvoj nerazvijenih opština. Ovim amandmanom se dodatno definiše rodna neutralnost izraza za stranca investitora i nema potrebe za nekim opširnijim komentarima, imajući u vidu da mnoga zanimanja ni danas nemaju rodno senzitivan oblik u svetskom jeziku. Tako da se još uvek pribegava rodno neutralnim izrazima i da imenice koje znače vrstu zvanje ili zanimanje označavaju bića oba pola, kao što stoji u stavu 1. ovog člana zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, uvažene kolege narodni poslanici, pre svega iz razloga što smo predložili uvođenje novog instituta, novog termina, to je stranac investitor, mišljenja sam da ga trebamo i dodatno definisati. Kako i ovaj član Zakona o strancima govori upravo o rodnoj definiciji samog termina, ovim amandmanom želeo sam da i na taj način taj termin dodatno dakle definišem. Međutim, ono što se mora sagledati, a u sklopu je i ovog ne samo zakona, već i člana zakona i amandmanskog predloga jeste da se mora sagledati značaj svih tih stranih i transnacionalnih investicija. Pre svega, da se sagleda značaj u smislu značaja za nacionalnu ekonomiju, ali i da se sagleda značaj ovih investicija na tokove, da kažem, globalnog kapitala. Ono što je pozitivan efekat svih tih stranih investicija o kojima smo govorili ovih dana jeste ne samo upošljavanje, dakle, naših ljudi, ne samo punjenje republičkog ili lokalnih budžeta, već može se reći jedan transfer tehnologije. Dakle, naša zemlja u jednom dužem vremenskom periodu bivše vlasti nije imala značajan transfer tehnologije. Mi sa značajnim transferom tehnologije omogućićemo i napravićemo jedan ubrzan razvoj i na taj način, dakle, i uopšte u celini gledano, ubrzati napredak našeg društva. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Ovim amandmanom predlažem da se u članu 4. doda stav 2. koji glasi – radna neutralnost izraza odnosi se i na stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i smanjenje nezaposlenosti. Cilj ovog amandmana jeste omogućiti jednaka prava za sve strance i investitore. Činjenica je da je na polju rodne ravnopravnosti Srbija postavila temelje u velikom broju dokumenata i napravila ozbiljan iskorak u oblasti rodne ravnopravnosti tako da je ovaj amandman samo još jedan korak u tom smeru. U narednom periodu Srbiju očekuje usvajanje zakona o rodnoj ravnopravnosti, a Vlada Republike Srbije je na više primera pokazala da je rodna ravnopravnost dugoročni prioritet Vlade. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Moj amandman glasi – rodna neutralnosti izraza odnosi se na stranca investitora koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj smanjenje socijalnih razlika. Naravno da je bitan ovaj amandman iz prostog razloga što nama, koji tumačimo ovaj amandman, nije bitno, jer mi za stranca investitora imamo pravno lice gotovo, a bitno je jer smo mi Srbi pokazali i građani Srbije uopšte posvećenost ljudskim pravima i zato smo vrlo uvaženi u svetu. Ono što je bitno i što nas tišti jeste velika devastiranost ove zemlje. Kad stranac investitor ili pravno lice dođu u ovu zemlju, oni traže putnu infrastrukturu, traže blizinu aerodroma, traže blizinu reke, i to je ono na čemu mi moramo da poradimo. Zato završavamo Koridor 10, zato radimo Koridor 11, zato ćemo napraviti autoput do Prištine, autoput do Sarajeva i tada će stranac investitor, odnosno pravno lice da dođe i da ulaže ovde onoliko i koliko želi. Dobar primer prakse dobrog investitora koji voli ovu zemlju i ulaže i tek će ulagati je kompanija, kineska, „Hestil“ koja želi da u sledećoj godini napravi dva miliona tona čelika, ali o tome ću u sledećem amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Unapred se izvinjavam stručnjacima preko puta što sam se usudio da podnesem amandman i na član 4. ovog zakona. Predložena rešenja iz ovog Predloga zakona će svakako uticati na sve državne organe i institucije koje u okviru svojih nadležnosti sarađuju sa stranim državljanima i tu nema nikakve sumnje. Tu pre svega mislim na MUP. Ono u najvećoj meri je upravo nadležno za sprovođenje i primenu ovog zakona. Iskoristio bih priliku da se osvrnem na ukupno stanje u MUP i na stanje naše policije, a stanje je takvo da zaslužuje iskrene čestitke. Podsetio bih da je samo u prošloj 2017. godini u MUP posao dobilo više od 600 svršenih studenata Policijske akademije, kao i polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku. Dakle, više od 600 mladih ljudi koji su se školovali, zatim dobili posao u struci, zaposlili se u struci za ono za šta su se školovali. Ovde bih dodao još jednu stvar, a to je da je doneta Uredba o karijernom napredovanju policijskih službenika. Na osnovu te uredbe je uveden potpuno nov model karijernog napredovanja koji će omogućiti svim policijskim službenicima bolji profesionalni angažman, a sve u cilju unapređenja i efikasnosti rada MUP. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Izvolite.
Predsedavajući, ovim amandmanom sam hteo da istaknem značaj ovako dobrog zakonskog rešenja, kakav je Predlog zakona o strancima, u cilju privlačenja stranih investicija. Vlada Republike Srbije nastavlja politiku aktivnog privlačenja stranih investicija koje je uspešno započeo Aleksandar Vučić, i to su prepoznale sve relevantne svetske institucije. Tako, prema poslednjem izveštaju „Fajnenšal tajmsa“ za 2016. godinu, Srbija je privukla čak 12 puta više investicija nego što bi se moglo očekivati od ekonomije njene veličine merene u odnosu na bruto društveni proizvod. Zatim, prema istraživanju jedne od najpoznatijih svetskih kompanija IBM-a, Srbija je prošle godine bila prva u svetu po broju novootvorenih radnih mesta u odnosu na broj stanovnika. Svetski poznata agencija za ocenu kreditnog rejtinga Fitch Ratings je povećala kreditni rejting Srbije sa BB minus na BB stabilne izgrede za unapređenje, što je takođe dobar signal za potencijalne investitore. Zahvaljujući uspešno sprovedenim reformama Srbija je deseta zemlja u svetu po brzini izdavanja građevinskih dozvola, što je veliki uspeh, ako pogledate, kada smo 2014. godine bili 186 u svetu, a danas smo ispred jedne Velike Britanije i ispred jedne Norveške u brzini izdavanja građevinskih dozvola. To su svakako dobri signali za investitore i siguran sam da će se zato investicije u Srbiji nastaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Koleginica Todorović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Srbiji su potrebni investitori, kako domaći, tako i strani, dobrodošli su. Budući da se podneti amandman odnosi na stranca investitora, smatram da kapital, odnosno investicija ne zna i ne treba da zna za rod. Bitno je da investitor bude kredibilan, sa dobrim rezultatima svoga rada i delovanja i iz tog razloga sam podnela ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? Kolega Palalić, izvolite.
Hvala. Pravna sigurnost, vladavina prava i poštovanje međunarodnih ugovora i standarda su sasvim sigurno jedan od najvažnijih uslova za privlačenje stranih investicija i sasvim sigurno jedan od razloga zbog koga mi u Republici Srbiji u prethodnim godinama upravo imamo takav značajan priliv stranih investicija. Ali, nesumnjivo pravnu sigurnost karakteriše i na neki način je i obeležava prvenstveno borba protiv kriminala. Upravo u prethodnom periodu, radom i aktivnošću što MUP, što Ministarstva pravde, borba protiv kriminala i korupcije je upravo stvorila takvu atmosferu i takve okolnosti da je omogućila i kod stranih investitora potvrdila da je Srbija upravo prostor gde se može sa sigurnošću investirati i da će strane investicije biti potpuno obezbeđene i sigurne. Sama činjenica da je u prethodnoj godini 2017. na onim najvišim nivoima borbe protiv kriminala, kao što je zaplena narkotika, gde je ostvarena zaplena u težini od 4,1 tone, da je procesuirano preko 1688 počinilaca krivičnih dela u ovoj oblasti, da je samo na osnovu oportuniteta država prihodovala 2,9 miliona evra, da su doneti važni zakoni, kao što je Zakon o organizaciji državnih organa u borbi protiv kriminala i korupcije, da su formirane su udarne grupe u tužilaštvima, veliki je broj krivičnih dela procesuiran, a i da je smanjen stepen kriminaliteta potvrđuju da je Srbija organizovana, čvrsto rešena da se bori protiv kriminala, što sasvim sigurno stvara najbolje uslove za privlačenje stranih investicija, jer bez jake države, bez efikasne države, bez jakih i profesionalni institucija nije moguće privući strane investicije. U tom smislu, pravna sigurnost je nešto što karakteriše sada Republiku Srbiju i stvoren je pravni okvir za pojačan priliv stranih investicija i nova strana ulaganja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? Kolega Birmančević, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani potpredseniče Vlade, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, rodna ravnopravnost kao načelo koje jedno od Ustavom predviđenih i zagarantovanih načela, kao načelo kojeg se pridržava i ova Vlada Republike Srbije i ova Narodna skupština i mi kao narodni poslanici, svakako mora biti deo i ovog zakona o strancima i deo je i mora biti deo svakog zakona koji bude usvojila SNS, odnosno Narodna skupština u svom radu. Nemoguće je odgovoriti na prozivke koje dolaze već danima sa druge strane, a to su prozivke na temu najjeftinije radne snage i najsiromašnije države. Niti je Srbija najsiromašnija država, niti u njoj živi jeftina radna snaga, pre bih rekao da u Srbiji žive, pre svega, vredni, sposobni ljudi. Upravo, svi investitori koji dođu u Srbiju u njoj ostaju i u narednim godinama povećavaju proizvodnju ili otvaraju nove pogone, a to otvaraju pre svega zahvaljujući dobrim radnicima, odnosno građanima Srbije, koji, ponavljam još jednom, nisu jeftina radna snaga, nego su sposobni i vredni ljudi i pre svega vredni radnici. Jedan od osnovnih kvaliteta Srbije su upravo građani i to prepoznaju strani investitori i to je nešto na čemu i počiva dolazak novih investicija i što je jedan od uslova za dalji i progresivniji nastup, odnosno povećanje novih fabrika i novi radnih mesta u narednom periodu. Najsiromašnija država je bila samo do perioda 2012. godine, jer je preživela elementarnu nepogodu od strane žutog preduzeća od 2000. do 2012. godine, a od 2012. godine, pa do današnjeg dana progresivno napredujemo iz dana u dan. U narednom periodu očekujemo i bolje dane za Republiku Srbiju i, naravno, za njene građane. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Koleginice Barišić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, na član 4. podnela sam amandman koji se tiče rodne neutralnosti. Smatram da je jako bitno, kada se govori o rodnom aspektu, pre svega kao neko ko i zalaže za ženska prava i za muška prava i za rodnu ravnopravnost, ali kada govorimo o rodnom aspektu smatram da to i nije toliko bitno, kada se govori pre svega o strancima investitorima, zbog toga što je ovde bitniji finansijski, ekonomski i tržišni aspekt. Svedoci smo da smo 2012. godine nasledili zaista jedno katastrofalno stanje i da su nam pre svega bitni investitori. Da li su domaći ili strani, to nije toliko bitno, bitno je da ova država ide napred i da obezbedimo radna mesta našim građanima, jer oni to od nas očekuju. Smatram da smo na dobrom putu, zato što smo imali dobre zakone, stvorili smo povoljnu klimu da stranci investiraju u našu državu i da obezbedimo ono što je bilo neophodno, a to je sigurna plata našim građanima. U Kruševcu se uveliko radi i zaista punu podršku imamo od naših građana koji pokazuju iz izbora u izbore i, evo, na prethodnim beogradskim izborima su pokazali da i Beograd ide napred i da daje punu podršku kako Vladi Republike Srbije, tako i predsedniku gospodinu Aleksandru Vučiću. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Kolega Bojanić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi potpredsedniče, koleginice i kolege, kao i više puta do sada i ovim svojim amandmanom, gde sam predložio dodavanje stava 2. u članu 4, želeo sam da dam kroz amandman na ovaj zakon, podršku naporima Vlade Republike Srbije u održivom razvoju Republike Srbije, a sve u saglasju sa Agendom 2030, Protokol UN, gde u jednom poglavlju postoji rodna ravnopravnost. Vlada Republike Srbije upravo to svojim radom i dokazuje i pokazuje, a da je to tako govori nam i predlog zakona o kome ćemo, nadam se, uskoro raspravljati, a to je Zakon o rodnoj ravnopravnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, Dragan Vesović, Ivan Kostić, Zoran Radojčić i Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Kolega Vesović, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Gospodine ministre, amandman na član 5. je po tekstu kratak i glasi – briše se. Sada moram da vam objasnim sličnosti i razlike amandmana „briše se“ i svih ovih amandmana koje je podnela vladajuća većina. Naime, svi amandmani, udivljen sam horskim odijumom koji sam dobio sa te strane. Kao što vidite,- ja sam sam i neću se pomeriti sa ovog megdana. Dakle, u čemu su sličnosti i razlike? Sličnost je da smo i mi i vi podneli amandmane. Sličnost je da i mi i vi imamo pravo na to. Slično je da i mi i vi imamo skoro isto vreme da ih obrazlažemo. Ja mislim da ni naši amandmani ni vaši nisu besmisleni i to je slično. I slično je što mislim da i vi kao i ja želim dobro Srbiji, ali su i velike razlike. Ja kada pričam o amandmanima nikada nikoga od vas nisam uvredio. Ja kada pričam o amandmanima stojim kao osoba koja nikada nije menjala politički dres. Ja kada pričam o amandmanima glasaću za amandman koji sam predložio i još jedna velika razlika, ja kada pričam o amandmanima neću dobiti aplauz koji ne želim, jer zaista smatram da je on besmislen. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragana Barišić, po Poslovniku. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, smatram da je povređen član 106. koji govori da se govori samo o tački dnevnog reda i član 107. dostojanstvo Skupštine. Zašto? Zato što prethodni govornik vređa sve nas u ovoj sali kada govori o razlikama i o sličnostima. Velika je razlika ta što poslanici koji sada obrazlažu amandmane imaju podršku građana sa preko 60%, a kolega koji sa koalicionim partnerom ili kako već, iz nekog drugog pokreta, ili udruženja ima podršku od svega 2%. Mislim da je to ogromna razlika, tako da smatram da smo svi mi uvređeni sa ove strane, a da bi vi trebali da ga prekinete i da opomenete kada treba. Hvala. (Dragan Vesović: Replika.)
Kolega Vesoviću, nemate pravo na repliku kada je u pitanju povreda Poslovnika. Koleginice Barišić, smatram da kolega Vesović, odnosno da nisam prekršio Poslovnik što sam ga postio da govori. Ja zaista ne znam na koje se poslanike odnosilo. Znam da su određeni poslanici vređali i ministra i vladajuću većinu, verovatno je mislio na njih, ali ja neću o tome da iznosim pretpostavke. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni o povredi? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Vujadinović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Ovo je sada neke promena. Imali smo priliku to da čujemo od prethodnih govornika u odnosu na ranija istupanja. Priznato nam je pravo da imamo legitimno pravo da podnosimo amandmane. Priznao nam je da želimo dobro Srbiji i mi smo i zahvalni zbog toga. Međutim, nisam baš siguran kako i šta oni žele Srbiji, možda i žele, ali suština je da narod u te njihove reči baš nešto mnogo i ne veruje. Da se vratim na sam amandman i na sam zakon. U pitanju je korišćenje putne isprave stranih lica koja ulaze, borave i izlaze iz Republike Srbije. Naravno da je to već definisano i sadašnjim važećim zakonom ali i u predlogu koji je pred nama. Međutim, smatrao sam da možda treba da pomenemo i strane investitore, verovatno zato što dolazim i Subotice i znam značaj toga. Zahvaljujući i predsedniku i Vladi i gradonačelniku, a možda i tome što je Subotica blizu graničnog prelaza i te putne isprave su nam nekako deo svakodnevnice, znamo kolika je važnost. Moram vas obavestiti da je gradonačelnik sa ministarstvom potpisao, sa tim istim strancima iz Nemačke KfW banke, ugovor o donaciji. Znači, ovde se ne radi samo o investiciji, da o investiciji svakako, ali radi se o donaciji o nepovratnim sredstvima za sanaciju jezera Palić. Mislim da svi oni stranci koji doprinose takvom jednom procesu, da kažem osnaživanju turizma u Srbiji, moraju da dobiju posebni status. To sam i o ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Đokić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, u članu 5. govori se o korišćenju putne isprave. Podneo sam amandman da se u članu 5. Predloga zakona o strancima doda stav 3. koji treba da glasi – za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije, stranac investitor koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i osnaživanje sistema odbrane je dužan da koristi putnu ispravu države sa kojom je ušao u Republiku Srbiju. Podneo sam ovaj amandman, između ostalog, i zbog toga što sam na neki način smatrao da je moje pravo da govorim o ovom zakonu i podnosim amandmane potpuno isto kao i pravo članova opozicije, jer sam došao do zaključka da je naša opozicija na neki način razmažena. Oni smatraju da samo oni imaju pravo da govore o zakonima, da samo oni imaju pravo da podnose amandmane, da samo oni imaju pravo da kritikuju, retko kad i da hvale, a da mi treba samo da ćutimo i da slušamo i gledamo taj cirkus. To su malopre i potvrdili i juče i danas, tokom svojih izjava. Ne znam da li će se usvojiti ovaj moj amandman, da li ćemo ga izglasati ili ne, ali sam svakako mislio da uvođenje pojma stranac investitor, će poboljšati ovaj zakon, zato sam i podneo sve amandmane pa i ovaj gde se kaže da oni moraju da koriste putne isprave. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima koleginica Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, oblast kretanja i boravka stranaca na teritoriji Republike Srbije sve više dobija na značaju sa porastom migracija i dejstvom terorističkih organizacija na teritoriji EU. Potrebno je tu oblast urediti i obezbediti najveći stepen bezbednosti i pravne sigurnosti, kako građana Republike Srbije tako i stranih državljana koji borave u našoj zemlji. Ministarstvo unutrašnjih poslova se stara da stanje bezbednosti na državnoj granici i u prigraničnom području bude stabilno. Značajne aktivnosti sprovedene su u cilju suzbijanja svih oblika prekograničnog kriminala. Posebno bih pohvalila operaciju „Ikarus 2017.“ koja je sprovedena na aerodromima u Beogradu i Nišu. Akcenat je stavljen na detaljnu proveru putnih isprava, na koje se i odnosi ovaj član Predloga zakona, a u cilju otkrivanja falsifikata, kontrole putnika i prtljaga, radi sprečavanja prekograničnog kriminala. Vlada ulaže sve napore kroz delovanje MUP-a da zaštiti državne interese Srbije, obezbedi sigurnost građana i otkloni sve bezbednosne rizike i pretnje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima koleginica Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice, podnela sam amandman na član 5. koji se odnosi na korišćenje putne isprave i naravno on je u duhu mojih prethodnih amandmana, a to je ekonomski razvoj ima direktan uticaj na poboljšanje položaja ranjivih društvenih grupa. Ovde ću govoriti o položaju jedne od najranjivijih društvenih grupa, a koje su tretirane predloženim Zakonom o strancima a to su deca bez pratnje. Naime, moram da istaknem da MUP u saradnji sa drugim državnim organima i drugim institucijama, uvek polazi od zaštite najboljeg interesa maloletnika bez pratnje i blagovremeno i adekvatno sarađujući sa drugim organima, drugim državnim institucijama ali i nevladinim sektorom obezbeđuje kompletnu porodično-pravnu zaštitu. Šta to znači? To znači da Ministarstvo unutrašnjih poslova, odnosno policija, u saradnji sa nadležnim organom starateljstva, odnosno u saradnji sa Ministarstvom za rad, boračka i socijalna pitanja, maloletnike bez pratnje stavlja pod starateljstvo i na taj način, na najviši mogući način, uspostavlja porodično-pravnu zaštitu nad maloletnim licima. Ali, nije samo to, ne radi se samo o tome. Radi se i o smeštaju maloletnika bez pratnje roditelja, staratelja ili odraslih bliskih osoba. Naime, možemo da se pohvalimo da je na severu naše zemlje, u gradu Subotici, u domu „Kolevka“ za 20 migranata, zahvaljujući donaciji švajcarske agencije za razvoj i saradnju, otvoren objekat za prihvat 20 dece migranata. Ja mogu da pokažem i slike tog prostora, koji je funkcionalan, koji je prilagođen namenama i potrebama upravo najranjivije kategorije, dece bez pratnje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Kolega Bogatinović, izvolite.
Zahvaljujem presedavajući. Grad Leskovac je naklonjen poljoprivredi. Ova delatnost je bila i ostaće glavna šansa za razvoj čitavog kraja. U cilju promocije sela, poljoprivrednih proizvoda i što boljeg plasmana proizvoda leskovačkog kraja, kao i stvaranja uslova za privlačenje stranih investicija u poljoprivrednu proizvodnju, grad svake godine organizuje manifestacije koje su već postale tradicionalne. Jagoda se u Jablaničkom okrugu uzgaja na preko 180 hektara, od čega je u leskovačkom kraju zastupljeno 70%, a centar proizvodnje i uzgoja jagode je selo Dušanovo, u kome se organizuje tradicionalna manifestacija „Dani jagode“. U Lipovici, selu pored Leskovca, organizuje se tradicionalna manifestacija „Dani višnje“. Na ovim prostorima uzgaja se višnja dobrog kvaliteta, koja predstavlja i zaštitni znak ovog mesta. Kruška se na teritoriji grada Leskovca gaji na 530 hektara, a najveće površine pod kruškom su u okolini Vučja, 50% ukupnog zasada ovog voća. Do pre skoro tri decenije, porečki kraj nazvan je „srpskom Kalifornijom“ zbog ogromnog zasada krušaka DOO „Porečje“ iz Vučja, koje je sada u stečaju. Svake godine u Vučju se organizuju manifestacije „Dani kruške“. Svake godine u septembru mesecu, na 14 km severnoistočno od Leskovca, u selu Donja Lokošnica organizuje se manifestacija „Dani paprike“. Ovo je selo jedinstveno iz razloga što se svih 300 domaćinstava na oko 200 hektara bave proizvodnjom paprike generacijama. Ova paprika se uglavnom koristi kao začin, ali i za punjenje. Začinska paprika i suva paprika može se naći na svim pijacama širom Srbije. Isto seme se koristi već 400 godina, bez bilo kakve modifikacije. U selu Pečenjevcu organizuje se manifestacija „Dani krompira“. Pod zasadom krompira oko 250 hektara, do pre nekoliko godina, ovo selo je bilo najveći proizvođač krompira u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Kolega Miletić, izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam podneo amandman vezano baš za investicije u poljoprivredi, za nerazvijena područja, za strance koji žele da ulažu u nerazvijena područja u nerazvijenim krajevima. Gospodin Bogatinović je rekao kako se radi leskovački kraj i ulaganje u poljoprivredu pokazatelj je da ima rezultata. Inače, dolazim iz Svrljiga, to je nerazvijena opština, u koju je potrebno da se investira i potrebni su strani investitori, a i razvoj u stočarstvu. Danas ću reći da investitori koji žele da dođu kod nas mogu da ulože u ovčarstvo, kozarstvo. Zašto kozarstvo? Zato što je proizvodnja mleka nešto što je najbitnije, a ovo ću reći kolegama da čuju, da je koza jedina domaća životinja koja ne boluje od malignih bolesti i zbog toga je kozje mleko veoma kvalitetno. Zato stranci koji dođu u Svrljig, u Belu Palanku, u Gadžin Han, u Boljevac, u brdsko-planinska područja, koji žele da ulože svoja sredstva u kozarstvo, imaće načina da se obezbede kvalitetni proizvodi i kroz te proizvode da sutra imamo bolju budućnost za sve ljude koji žive na selu i žive od sela.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? Koleginice Filipovski, izvolite.
Ovim zakonom se u članu 5, koji ima dva stava, jedan i dva, definiše korišćenje putne isprave. Ja sam amandmanom predložila i stav 3, sa ciljem da se dodatno profiliše svaki stranac, investitor, jer su oni sa domaćim investitorima u Srbiji nosioci ekonomskog razvoja. To su ljudi koji zbog povoljne političke i ekonomske klime, koju stvara država Srbija, sa domaćim preduzetnicima predstavljaju nosioce današnjeg razvoja Srbije. Mišljenja sam da bi i simbolično pominjanje u stavu 3. člana ovog zakona pokazali nivo poštovanja koji zaslužuju, jer od tih i takvih investitora, znači, od ovih koji rade u Srbiji i od ovih koji tek treba da dođu, živi 170 hiljada radnika i njihovih porodica. U Raškom okrugu u Kraljevu imamo fabriku tekstila koju su otvorili turski investitori koji dolaze sa jugoistoka u Srbiju i koji su, kao i svi ostali, dobrodošli.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Kolega Orliću, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, dužnost o kojoj se govori u članu 5. neraskidivo je vezana sa pravima, u svakom smislu, naravno. Kada mi govorimo o pitanju podrške ekonomskom razvoju zemlje i pitanju podrške investicijama preduzetništvu, svemu što spada u taj domen, uz prava da promovišemo određenu politiku, mi imamo, kao narodni poslanici, određene dužnosti, dužnosti da pokažemo sa svoje strane odgovoran odnos, da pokažemo marljiv rad i mislim da mi te svoje dužnosti shvatamo na pravi način. Dokaz tome su, recimo, zakoni koje smo usvojili, npr. set zakona usvojenih u decembru prošle godine koji se neposredno tiču dobre podrške onome što se odnosi na započinjanje sopstvenog biznisa i na olakšice u tom smislu, takođe i kada je reč o zakonu kojim je neposredno uvedeno dualno obrazovanje. To su sve dobri primeri. LJudi koji se bave politikom i javnim poslom generalno treba uvek da imaju u vidu da te dužnosti idu ruku pod ruku sa pravima. To se odnosi bukvalno na sve teme. Oni koji se danas doživljavaju za svojevrsne političke genije, vedete, pobednike različitih izbora, svi pripadaju listom onim grupama i opcijama koje su do nogu poražene na beogradskim izborima treba da znaju da uz pravo da komentarišu sve na način na koji misle da treba, što bi se reklo, po svojoj pameti, imaju i dužnost da budu odgovorni, pre nego što ponovo upotrebe reč „fašizam“, a vidim da je koriste često i Tepić i Živković i Janković i Jeremić, Đilas već danima. Trebalo bi nešto da o tom pojmu nauče. Trebalo bi za početak da pokažu da istoriju znaju bar malo bolje od onoga što su već pokazali kada su svojevremeno tvrdili da je ona kaldrma u Skadarliji tamo prisutna vekovima. To ne bi bilo loše za početak.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima država Srbija, ekonomski jaka i fiskalno konsolidovana zemlja, svakim danom beleži sve veći broj investitora koji ulažu u našu zemlju, odnosno potencijalnih investitora koji će to učiniti u nekom narednom periodu. Ono što je važno, odnosno što se traži od stranog investitora koji ulaže u Republiku Srbiju je da poštuje zakone naše zemlje, odnosno kada su u pitanju putne isprave koristi putnu ispravu države sa kojom je ušao u Republiku Srbiju. Stranac investitor koji se na takav način odnosi prema našoj državi pokazuje pre svega privrženost Republici Srbiji i posvećenost ka ostvarivanju ekonomskih ciljeva, kako u korist države Srbije i njenih građana, tako i u korist poslovnog subjekta koga zastupa. Naravno, da je ovde od neprocenjive važnosti i potrebno je da državni organi na pravi način kontrolišu ulazak stranca u zemlju. Za ovu vrstu kontrole bili bi zaduženi svi nosioci funkcija bezbednosti u državi Srbiji. Kada znamo da živimo u Srbiji, koja je pre svega bezbedna zemlja, svakako da nije iznenađenje što svi evropski i svetski zvaničnici ocenjuju Srbiju, odnosno bezbednost u Srbiji sa najvišom ocenom. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslani Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, ovim amandmanom želeo sam na neki način dodatno definisati korišćenje putnih isprava koji za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije stranci investitori koriste. Ti strani investitori na neki način unapređuju ukupan ekonomski razvoj naše zemlje, time unapređuju i ukupan sistem vaspitanja i obrazovanja. Investitori stranci znatno pridonose ukupnom razvoju naše zemlje, oni značajno pridonose i ekonomskoj i finansijskom oživljavanju naše zemlje iz veoma lošeg stanja u koje su ga dovela gospoda iz stranke bivšeg režima. Zato strane investicije su pridonele da naša zemlja na Duing biznis listi Svetske banke u 2015. godini je skočila sa 91 na 59 mesto, dakle, za 32 pozicije. Ono što je bitno, a to je da je to bio najveći skok jedne zemlje u poslednjih 10 godina uopšte, a 2016. godini sa 59 na 47 mesto za dodatnih 12 pozicija, a sa 47 na 43 u prethodnoj 2017. godini. Zato mogu sa zadovoljstvom reći da su svi ekonomski i društveni parametri zacrtan u ekspozeu predsednika Vlade bivšeg, a sadašnjeg predsednika države, gospodina Vučića, zacrtani za tri godine, to znači do 2018. godine potpuno ostvareni. Zato, ponavljam još jednom taj njegov ekspoze, koji je bio dugoročan za tri, odnosno do pet godina, je najbolji, najtransparentniji, najveći, najprecizniji od svih prethodnih 72 ekspozea, počevši od prvog predsednika Vlade moderne Srbije Prote Matije Nenadovića 1805. godine do danas. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Krsta Janjušević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade i ministre sa saradnicima, uvažene kolege, u članu 5. definisanje putnih isprava, bezbednost, svakako u funkciji ekonomskog razvoja. Londonski nedeljnik „Ekonomist“ je u jednom svom tekstu u avgustu 2017. godine pisao kako je dolazak „Ikea“ u Beograd na neki način simboličan i kako predstavlja odloženu tranziciju i kako simbolizuje evropsku normalnost Srbije pod mandatom predsednika Aleksandra Vučića, i toj evropskoj normalnosti od 2012. godine Srbija je sa Makadama prešla na lokalni put, pa sa lokalnog puta na regionalni, magistralni, a sa magistralnog na autoput ka boljoj budućnosti. I, na tom autoputu nas neće zaustaviti ni ono kamenje koje bacaju po tom putu, neće nas zaustaviti ni lažna signalizacija za stranputice u koje žele da skrenemo, neće nas zaustaviti ni onaj vozač koji sa svojom ajkulom ide u suprotnom pravcu na tom autoputu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? Reč ima kolega Jokić, izvolite.
Neophodno je da bi ono što smo želeli i što smo uradili u prva četiri člana da to moramo uraditi i u petom članu, do toga da bi sistem bio potpun, da bi ispunio tzv. potreban i dovoljan uslov. Znači, mora se pojaviti stranac investitor da bi se regulisao njegov status i da bi se regulisala njegova prava prilikom boravka u našoj zemlji. Ali, iskoristio bih ovaj trenutak ministre, ako možete da me saslušate da strancima investitorima u nekim budućim aktima i zakonima koji regulišu ulazak i izlazak i njihov boravak, date određene prednosti tim ljudima, a da posebnu prednost date tim ljudima koji će investirati u one objekte i u one investicije gde ćemo mi moći da realizujemo dualno obrazovanje. Kao čovek iz obrazovanja smatram da je dualno obrazovanje nešto što će mnogo bitno promeni u našoj zemlji. Dualnim obrazovanjem dobićemo kvalitetniju radnu snagu, dobićemo da će naši ljudi imati veće plate, da ćemo upoznati i tehnologiju, da ćemo se mnogo brže povezati sa Evropom, sa svetom. Dualnim obrazovanjem ne samo da ćemo rešiti stručnost, budućih kadrova, siguran sam i mogu da dokažem da ćemo rešiti i finansijske poteškoće u kojem se nalazi prosveta, jer će se sticati određeni prihod koji će rešiti finansijski status i radnika i profesora i nastavnika i samih škola. Zato je vrlo bitno da o tome razmišljate i da ti ljudi, znači, koji će pomoći daljem razvoju dualnog obrazovanja i imaju neku prednost u odnosu na one koji samo dolaze u našu zemlju ili koji dolaze, a neće nam omogućiti dalje širenje i kvalitetno dualno obrazovanje. Na kraju, da kažem, drugu Vesoviću, druže Vesoviću, ne ono komunistički druže nego druže kao bliskost, mada on nije tu, vi mu prenesite i apostol Pavle je bio drug. Znači, nije on samo taj koji nikad nikoga nije uvredio, mnogo nas ima ovde, mislim, skoro svi. Mi nikoga nismo uvredili. Evo, da pođemo od toga, koga sam ja svojom diskusijom uvredio. Svojom diskusijom sam čak pohvalio i nagradio i lepo se iskazao prema predstavniku suprotnog tabora. Znači, to treba pohvaliti, a ne osuditi. A o tome drug Vesović bi morao da razmišlja. Hvala vam.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? Reč ima kolega Jolović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, u okviru Predloga zakona o strancima, usvajanjem ovog amandmana, dodatno se definiše korišćenje putnih isprava na teritoriji Republike Srbije. Stranac investitor za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije dužan je da koristi putne isprave države sa kojom je ušao u Republiku Srbiju. Ovom dopunom regulisaće se kretanje, funkcionisanje stranih investitora bez stvaranja određenih nejasnoća i problema prilikom njihovog boravka u našoj zemlji. Naročito je bitno za gradove unutrašnjosti, kao što je Novi Pazar, da se jasno naglasi na koji način će se strani investitori kretati, funkcionisati i obavljati svoje poslove. Kako bi se izbegli dugi redovi, administrativne zavrzlame i ostale obaveze koje mogu narušiti sliku o našoj zemlji, stranim licima, prihvatanjem ovog amandmana će se sigurno skratiti proces prijave i funkcionisanja stranih lica u svim delovima naše zemlje, a sve u cilju organizacije kvalitetnog procesa koji će doprineti razvoju privrede naše zemlje. Zahvaljujem.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Reč ima kolega Kovačević, izvolite.
Srbija je otvorena zemlja i nema problema sa strancima. Kada sagledamo sve probleme koje je Evropa u poslednjih nekoliko godina imala, onda možemo da kažemo da Srbija nije bila deo tih problema i Srbiji se to vraća na dobro. Vraća se pre svega poverenjem koje ima međunarodna zajednica i prema institucijama Republike Srbije, koje su se bavile tim problemom, ali se vraća, čini mi se, još bitnije pozitivnim odnosom svih tih ljudi koji su prolazili kroz Srbiju. U amandmanu na član 5. Zakona o strancima, mi u suštini predlažemo da se pravila koja funkcionišu u EU primene i u Srbiji. Jer, stranci su svakako sastavni deo funkcionisanja ekonomskog poretka Srbije. Trend rasta stranih investicija, koji je vrlo upečatljiv, doveo je do toga da DBP u Srbiji ima potpuno drugačiji izgled nego pre 2008. godine. Ako se rast, to što je bilo malo za vreme nekih drugi vlasti mogao okarakterisati kao rast, bio je zasnovan pre svega na potrošnji. Kada danas pogledate strukturu DBP u Srbiji, onda su ključni faktori koji doprinose rastu DBP, pre svega vezani na stanu investiciju, odnosno investiciona ulaganja i na stranu izvoza. Nesporno je da srpska privreda, srpska preduzeća ključno doprinose tome, ali je svakako značajna uloga stranih investitora koji su omogućili da srpski DBP izgleda potpuno drugačije nego pre krize 2008. godine.
Zahvaljujem. Na č lan 5. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ima stara izreka, bolje je patiti za selom, nego patiti na selu. Nažalost, sa sela u poslednje vreme, po pitanju isprava vode dva puta; jedan put vodi u svet, a drugi put je još gori, vodi na onaj svet. Na nesreću sela, ne vraćaju se ni jedni ni drugi. Sela su postala zbir manjih ili većih staračkih domova. Za vreme stranke bivšeg režima, zapušteno je oko 400.000 hektara zemlje, poljoprivedno obradivog zemljišta. Bilo bi dobro da se neki od njih vrate, posebno oni koji su otišli u svet, ako već oni koji su otišli na onaj svet ne mogu. Možda trenutno imaju strano državljanstvo, nama to nije bitno, nama je bitno da se oni vrate, da svojim iskustvom iz belog sveta makar doprinesu, ako ne primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, ono preradi. Samo da vas podsetim da u energetici, a to je praska u Evropi, na ovih 400.000 hektara, to će mi gospođa Tomić pomoći, zapuštenog poljoprivednog zemljišta. Može da se proizvede energetska vrednost biomase od dva miliona tona dizela. Dakle, energetska vrednost od dva miliona tona dizela, koji bez poreza i akciza vredi preko 1,4 milijarde evra. Dakle, oni svojim iskustvom mogu da pomognu, a mi svi treba da razmišljamo kao i oni, ukoliko želimo da imamo više, moramo i mi sami biti nešto viši. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice Stojiljković.
Zahvaljujem predsedavajući. Član 5. definiše da se stranac koji ima višestruko državljanstvo smatra državljaninom države koja mu je izdala putnu ispravu, kojom je ušao, boravio i izašao iz Republike Srbije. Ovim amandmanom mi se upravo zalažemo da se ova odredba odnosi i na stranca investitora. Jer, dobijanje državljanstva kroz investicije definitivno našoj zemlji može doneti značajne prihode, kao što smo videli od nekoliko milijardi evra godišnje. Ovaj program, kako god da ga nazovemo, državljanstva, pasoša, koriste upravo bogati pojedinci koji se doseljavaju na destinacije koje su pogodne za poslovanje, a definitivno vidimo da Srbija je jedna od njih, u Evropi trenutno najprivlačnija. Takođe, mnoge države i osnivaju određene vrste kancelarija koje pomažu strancima investitorima, oko prikupljanja dokumentacija, administracija, prilikom osnivanja ovakvih preduzeća. Malo je ekonomija koje poput naše male zemlje nadoknađuju svoju veličinu brojnim regionalnim sporazumima i brojnim direktnim stranim investicijama i zato to i ostaje naš prioritet, odnosno prioritet Vlade Republike Srbije da se poveća broj zaposlenih, da se ubrza ekonomski rast i naravno da se smanji siromaštvo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Aleksandra Tomić i Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice Vlahović.
Hvala poštovani predsedavajući. Ovo je još jedan amandman koje smo podnele ja i moja koleginica Tomić, u stvari, moja koleginica Tomić i ja, na Predlog zakona vezan za implementaciju agende 2030 i sprovođenje ciljeva održivog razvoja. Direktne strane investicije u 2017. godini su iznosile 2,6 milijarde evra. Zbog boljih poslovnih ambijenata u Srbiji, dovelo je do toga da su direktne strane investicije sve veće. U Beogradu je urađeno za nepune četiri godine 930km nove vodovodne i 138km kanalizacione mreže, asfaltirano je više od 536 puteva, a zaposleno je 66 hiljada ljudi. Mogu da nabrojim još mnogo toga taksativno, i otvorena je robna kuća IKEA. Šta očekujem danas ja? Očekujem da kolege sa ove strane sale, već i kolege preko puta, nas koji priželjkuju, toliko priželjkuju naš aplauz. Hvala.
Po amandmanu, koleginica Paunović.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Poštovanje za uvaženog ministra i njegove saradnike. Ja ću se osvrnuti i koristiću vreme poslaničke grupe i na Zakon o strancima, pre svega u smislu da je koleginica Stefana Miladinović, imala amandman koji je istina, tehničke prirode, ali smo sigurni da omogućava nesmetanu primenu zakona, jer je od strane Vlade Republike Srbije, usvojen i ja se ovim putem zahvaljujem Vladi na tome. Iskoristila bih priliku da ukažem da Zakon o strancima, predstavlja kvalitetan zakonski okvir, za uređenje uslova za ulazak, kretanje i boravak i vraćanje stranaca iz Republike Srbije, što za Srbiju u ovom trenutku ima veliki značaj, u vreme velikog azilantskog talasa, kada je kroz Srbiju prošlo, složićete se, na desetine hiljada izbeglih iz Sirije i drugih područja, zahvaćenih oružanim sukobima. Ovaj zakon je praktično jedna nadgradnja sada važećeg zakona o strancima, koji je donet 2008. godine, kada je ministar policije bio Ivica Dačić. Kada već govorim o amandmanu, naše koleginice Stefane Miladinović, ja ću ovim putem iskoristiti priliku da se zahvalim Vladi i na sluhu, jer je usvojeno preko 10 amandmana, uvažene koleginice, kada je u pitanju zakon o bezbednosti saobraćaja. Svakako ću koristiti vreme i o tome govoriti kada zakon dođe na dnevni red, ali prosto nije zgoreg reći da doprinos nije bio mali i da smo sigurni da smo i ovog puta, kao poslanička grupa, pre svega konstruktivno delovali kada su u pitanju zakoni koji se nalaze na dnevnom redu zasedanja. Hvala.
Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman za cilj ima da dodatno precizira i definiše korišćenje putnih isprava kada su u pitanju stranci koji investiraju u našoj zemlji. Smatram da je ovo veoma značajno, imajući u vidu vrednost ulaganja koja su do sada realizovana u Republici Srbiji i kako se to odrazilo na razvoj svih regiona naše zemlje. Otvaranje novih radnih mesta, smanjenje nezaposlenosti i razvoj svih krajeva su zapravo prioritet naše Vlade. Upravo ste to realizovali kroz brojne investicije koje nam pristižu. Pokretanje privrede je ono što nam je potrebno, naročito nakon godina unazađivanja i propadanja. Samo Vlada je opredeljena i posvećena ovom cilju, pa se fabrike otvaraju i u Nišu i u Leskovcu i u Novom Sadu i u Kruševcu, što ranije nije bio slučaj. Ovo nije samo deklarativno zalaganje za razvoj svih okruga, već zalaganje za unapređenja kvaliteta života svih građana naše zemlje. Zato je od presudnog značaja da naše lokalne samouprave budu kooperativne, da budu voljne da sarađuju, da budu spremne ispunjavaju sve svoje obaveze, da izdaju dozvole, ali i da se organi državne uprave obavežu i podstaknu da što efikasnije rade i da obezbede sve uslove da se pokrene privreda, da se otvore nova radna mesta i da se smanji nezaposlenost, što je naravno svima nama u interesu i što će dovesti do ravnomernog razvoja svih krajeva i svih regiona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam ovaj amandman sa ciljem da pokušam da pomognem kako bi zakonski predlog bio još bolji i kako bismo postigli sve ciljeve koji su nam zajednički, ali moram da kažem radi interesa javnosti i interesa građana. Govorilo se o tome da su naši amandmani besmisleni. Pa dužnost narodnih poslanika zapravo je nešto što bi trebalo da se vratimo na početak mandata, pa da neki ponovo prođu edukaciju šta je posao narodnog poslanika. Posao narodnog poslanika i jeste da podnosi amandmane, jeste da uputi neku kritiku prema zakonskim predlozima, jeste i da pohvali zakonske predloge, jeste i da razgovara sa građanima, a baš taj razgovor sa građanima nedostaje pripadnicima opozicije koji očigledno nisu među građane ni sišli dugo godina i zbog toga i jeste ta podrška toliko mala, da se bojim da kada bi, a čujem na ulicama, razgovaram sa ljudima, žao je građanima što nije bilo parlamentarnih izbora, mnogo im je žao, jer bojim se da pripadnici sadašnje raspale opozicije ne bi imali mesta i ne bi bilo dovoljno mesta ni u onom kombiju Paje i Jareta da ga napune, tako da, eto, vidimo se na nekim sledećim izborima, a onda potražite neko drugo zaposlenje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, nadovezujem se na prethodne moje amandmane koji ukazuju na značaj stranaca investitora i njihov uticaj na ekonomski razvoj i korišćenje privrednih potencijala u Srbiji. Londonski nedeljnik „Ekonomist“ je napisao da je otvaranje robne kuće poznatog švedskog proizvođača nameštaja „Ikea“ u Srbiji simbol evropske normalnosti pod mandatom Aleksandra Vučića. Zašto je „Ikea“ toliko važna strana investicija? Svakako zbog povećanog obima investicija, novih radnih mesta. Preko 400 mladih je dobilo posao. Važno je i zbog toga što menja način razmišljanja svakog pojedinca i čitavog društva. „Ikee“ nema tamo gde nema bar želje da se razmišlja i radi na nov način i drugačiji način. Ona polaže na svakog zaposlenog, pa do poslednjeg kupca i na njihovu želju i sposobnost da učine korak više. Podstiče da svako uradi više i veruje da je još više moguće ako se uloži dodatan grud i posvećenost. Osim „Ikee“ na Voždovcu, trgovinski lanac „Lidl“ je takođe važna strana investicija. „Lidl“ je raspisao konkurs za 1.000 radnika, odnosno prodavaca širom Srbije. Osim što će zaposlenima ponuditi konkurentne radne uslove u pogledu naknade i radnog okruženja, „Lidl“ će u sklopu temeljnih priprema za uspešno obavljanje radnih zadatak organizovati i sveobuhvatnu plaćenu obuku za buduće zaposlene, koja ima za cilj uvođenje u posao i osposobljavanje za rad. Do sada je „Lidl“ u Srbiji zaposlio više od 400 ljudi na korporativnim funkcijama. Obzirom da ovi lanci dolaze iz zemalja EU, gde je dualno obrazovanje široko rasprostranjeno, nadam se da će naši učenici ubuduće imati prilike da stiču kompetencije baš u ovim kompanijama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi ministre sa saradnicima, u Predlogu zakona o strancima u članu 5. vi ste predložili da stranac koji ima višestruko državljanstvo smatra se državljaninom države koja mu je izdala putnu ispravu sa kojom je ušao u Republiku Srbiju i u stavu 2. da za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije je dužan da koristi putnu ispravu države kojom je ušao u Republiku Srbiju. Obzirom da sam smatrao da treba razdvojiti pojam stranca i stranca investitora i kao svoje predloge predložio amandmane od jedan do četiri, u tom smislu je predloženo da se usvoji amandman broj pet da bi se u članu 5. iza ova dva stava koja sam citirao, dodao i treći stav koji kaže: „Za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije stranac investitor, koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i veću socijalnu ravnopravnost, je dužan da koristi putnu ispravu države sa kojom je ušao u Republiku Srbiju“. Koliko zbog preciznosti, toliko i zbog daljeg postupanja prema članovima 67, 68 i 70. koje ste kao predlog uneli u ovaj zakon, koji govore o stalnom nastanjenju i stalnom nastanjenju u posebnim slučajevima, gde je definisano članom 67. stav 1. da stalno nastanjenje je dozvola za dugotrajni boravak stranog državljanina u Republici Srbiji, u stavu 2. gde je stalno nastanjenje odobrava se strancu koji ispunjava uslove iz člana 70. Sličnu odredbu ste uneli i u članu 68, vezujući za član 70, a u članu 70. su propisani uslovi za odobrenje tog stalnog nastanjenja, gde se kaže da uz zahtev za odobrenje stalnog nastanjenja strani državljanin, a ovde predlažemo da se to razdvoji na stranog investitora, mora da priloži i važeći strani lični pasoš. Apsolutno je logično da dokumenat sa kojim je ušao, boravi u Republici Srbiji i mora da koristi i prilikom izlaska iz Republike Srbije. Hvala.
Hvala. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Krivokapić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Moj amandman se odnosi na član 5. stav 3. koji se dodaje i glasi: „Za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije stranac – investitor, koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj nerazvijenih opština, je dužan da koristi putnu ispravu države sa kojom je i ušao u Republiku Srbiju“. Znamo da je putna isprava javna isprava sa elektronskim nosačem podataka, osim putnog lista koji ne sadrži elektronski nosač podataka, koja državljaninu svake države služi za prelazak državne granice, radi putovanja i boravka u inostranstvu i za povratak u zemlju. Članom 5. stavom 1. i 2. je definisano čijim državljaninom se smatra stranac i čije putne isprave koristi pri ulasku u Republiku Srbiju, ali je amandmanom potrebno dodatno definisati i precizirati korišćenje putnih isprava za stranca investitora. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Darko Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, uvažene kolege narodni poslanici, kada govorimo i o ovom amandmanu, dakle, pre svega naglasio bih još jednu drugu stvar koja je vrlo značajna za svaku državu. Osnovni cilj svake zemlje domaćina jeste da pre svega ostvari jedan dugoročni privredni rast. Taj dugoročni privredni rast se najčešće ostvaruje i može biti zasnovan na povećanju investicija s jedne strane, na tehnološkom transferu s druge strane, ali i na povećanju konkurentnosti na svetskom tržištu. Najznačajniji način i najznačajniji momenat upravo u ovom transferu jesu direktna strana ulaganja. Direktna strana ulaganja i direktne strane investicije su najznačajnije, najoptimalniji i najkorisniji vid izvora kapitala, mnogo značajniji i mnogo bolji vid unosa, odnosno izvora kapitala nego što je to zaduživanje države, podizanje kredita ili pak strana pomoć. Upravo iz tih razloga država Srbija poštuje svoje investitore, bez obzira da li se radi o domaćim ili stranim. U ovom slučaju govorimo o stranim investitorima. U ovoj državi svako ko uloži novac se poštuje i mislim da je to recept za naš dalji uspeh. Hvala.
Zahvaljujem kolega Laketiću. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? Kolega Linta, izvolite.
Moj amandman se odnosi na strance investitore koji svojim poslovanjem trebaju da poboljšaju ekonomski razvoj i poboljšaju položaj izbeglih i prognanih lica. Dobro je poznato da u Srbiji živi oko 10% građana koji su imali, ili imaju status izbeglih, prognanih, raseljenih lica. To je kategorija građana Srbije koji su najveće žrtve ratova na prostoru bivše Jugoslavije i koji se kao i značajan broj ostalih građana Srbije suočavaju sa jednim od najvećih problema našeg društva, a to je pitanje nezaposlenosti. U nacionalnoj strategiji za rešavanje pitanja izbeglih i prognanih raseljenih lica, jedna od strateških ciljeva je bila rešavanje ovih problema. Međunarodne organizacije su u prethodnome periodu nizom svojih mera pokušali da rešavaju ovaj problem, dodelom mikro kredita, dohodovanim grantovima, organizovanjem seminara za stručno usavršavanje. Nažalost, i ti mikro krediti i ti grantovi nisu bili dovoljni u značajnoj meri da pomognu stvaranje održivog posla za te građane. Zbog toga je veoma važno da Vlada nastavi i dalje da stvara ambijent za dolazak još većeg broja stranih investitora i što više direktnih, stranih investicija jer to je jedini, jedan od načina da i ova kategorija građana Srbije reši ovo svoje pitanje, da im se obezbedi egzistencija kroz sigurno radno mesto, kroz redovnu mesečnu platu da mogu da žive oni i njihove porodice. Takođe, veoma je važno da Vlada i dalje nastavi da stvara ambijent i da podstiče razvoj domaće privrede, domaćih investitora jer bez domaće privrede nećemo moći ići napred ako imamo samo direktne strane investicije. Hvala.
Zahvaljujem kolega Linta. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Koleginica Pešić, izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, ovim amandmanom olakšava se kretanje i boravak stranaca investitora kako kroz Srbiju, tako i kroz Jablanički okrug. Na teritoriji Jablaničkog okruga posluje veliki broj stranih investitora iz Nemačke, Turske, Koreje, Holandije, Rumunije i Velike Britanije. Kako bi se svim ovim investitorima omogućilo lakše poslovanje, Vlada Republike Srbije ulaže značajna sredstva za razvoj i juga. Tako je Vlada Republike Srbije izdvojila 600 miliona dinara za izgradnju glavnog gradskog kolektora u Leskovcu i 504 miliona dinara za drugu fazu radova na postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda u Bogojevcu, tzv. liniju mulja, jer je činjenica da je za poslovanje ovakvih firmi potrebna i kanalizaciona mreža odgovarajućeg kapaciteta. Takođe, Vlada Republike Srbije izdvaja značajna sredstva i za završetak Koridora 10 i autoputa E 75 koji je u direktnoj vezi sa Jablaničkim i Pčinjskim okrugom, jer kako se koja deonica auto-puta završi tako dolaze i investitori. Takođe, Vlada Republike Srbije izdvaja i značajna sredstva za izgradnju infrastrukture u Jablaničkom okrugu, ali i za renoviranje škola, bolnica, kulturnih institucija i na taj način svim građanima Jablaničkog okruga, ali i stranim investitorima koji borave u Jablaničkom okrugu olakšava život. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Koleginica Malušić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Moj amandman glasi – Za vreme boravka i prilikom izlaska iz Republike Srbije stranac investitor, koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i smanjenje socijalnih razlika, je dužan da koristi putnu ispravu države sa kojom je ušao u Republiku Srbiju. Treba naglasiti ovo i sigurna sam da će svi stranci to poštovati, ako ne biće deportovani, to nije cilj, ali je meni nedopustivo da je do 2012. godine neko izdavao dozvole, uopšte papirologiju za otvaranje i investiranje u našoj zemlji 365 dana, 700 dana, 1000 dana, ko zna koliko dana. Mi to sada izdajemo za 30 dana i to tako radi jedna odgovorna vlast. Vlada je uspešno sprovela fiskalnu konsolidaciju, stabilizaciju javnih dugova, smanjila je javni dug, poboljšala privredni ambijent, obezbedila visoku stopu privrednog rasta, podigla životni standard i na taj način postala dobro mesto za investiranje stranaca. Zato je firma američka „Ametek biznis kampus“ otvorila u Subotici, investirala je u Subotici, otvorila 500 radnih mesta. A ono što je najvažnije i što treba naglasiti je da je upravo ta kompanija „Ametek biznis kampus“ nije tražila subvencije od Vlade Republike Srbije, dobar primer prakse, i dogovoreno je da svi koji su u sistemu „Ameteka“ dođu u Srbiju. Ono što treba naglasiti je, pre svega, da smo mi sad u pregovoru sa 50 firmi koje za sledeću godinu treba da obezbede 27 hiljada radnih mesta. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Kolega Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Pa, nema ovih stručnjaka preko puta, pa nemam kome da se izvinim na podnetom amandmanu. Dakle, ali evo nas na članu 5. Predloga zakona o strancima i sličan je kao i prethodni amandmani, ali bih pre svega želeo da istaknem neke značajne momente kada je reč o stanju u MUP. Dakle, ono što sam pre izneo pa sada da se nadovežem. Čuli smo mi izvesna osporavanja i tokom načelne rasprave i tokom jučerašnjeg i današnjeg dana. Dakle, treba reći zarad istine i zarad građana Srbije da je pored uredbe o karijernom napredovanju o kome smo ovde malopre pričali, doneta je uredba i o ocenjivanju policijskih službenika i to je vrlo značajna stvar, jer tom uredbom se propisuju potpuno novi modeli, nova merila i kriterijumi ocenjivanja policijskih službenika. Na taj način stvorena je dobra osnova za karijerni razvoj i napredovanje policijskih službenika, a sve u cilju profesionalizacije i jačanja integriteta same policije. Još jedan vrlo značajan momenat, kada je reč o MUP, to je da su MUP i Kriminalističko-policijska akademija zaključili međusobni ugovor, odnosno sporazum o poslovnoj saradnji. Ovaj sporazum će po prvi put obezbediti nešto što slobodno možemo nazvati plansko školovanje studenata Kriminalističko-policijske akademije, i to po projektovanim potrebama MUP. To je jedan veliki iskorak unapred i u pitanju je jasna vizija ko će nakon završetka studija moći da se zaposli u MUP. Zahvaljujem.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Reč ima kolega Mićin. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, novi Zakon o strancima je nastavak politike obezbeđivanja povoljne poslovne klime za sve investitore koji bi da investiraju u našu zemlju i upravo zahvaljujući ovoj dobroj poslovnoj klimi Aleksandar Vučić je od 2015. godine u Srbiji otvorio preko 60 novih fabrika. Neke od njih ću i spomenuti. Tako recimo „Delfi“ i „Lir“ u Novom Sadu, koji trenutno zapošljavaju šest hiljada ljudi, PKC u Smederevu u kojem je u startu zaposleno 370 ljudi, a planira se čak 1500 zaposlenih, „Svarovski“ u Subotici sa 200 zaposlenih, novozaposlenih, „Kalcedonija“ u Subotici, „Kalcedonija“ u Rumi koja je zaposlila 600 radnika, a u Apatinu će zaposliti još i ukupno će biti zaposleno preko 2000 radnika, „DŽinsi“ turska fabrika tekstila u Krupnju koja je zaposlila 120 radnika, „Kromberg Šubert“ u Kruševcu koji trenutno zapošljava 400 radnika, a zapošljavaće čak 2500 radnika, „Leoni“ u Nišu koji je trenutno jedan od najvećih poslodavaca u Srbiji i zapošljava 5700 ljudi, a investirali su još 22 miliona evra i zaposliće još čak 2200 ljudi, fabrika „Jazaki“ u Šapcu koja je zaposlila 1700 ljudi, „Meita“ u Obrenovcu koja je zaposlila 770 ljudi, fabrika u Žitorađi koja je zaposlila 160 ljudi. Prošle nedelje, Aleksandar Vučić i Miloš Vučević su otvorili razvojni centar „Kontinental“ koji će zaposliti 500 inžinjera, sada već zapošljava 100 inžinjera i prosek plate će biti između 850 i 2500 evra. Ono što je najvažnije, investicije se nastavljaju. Sutra će naš predsednik Aleksandar Vučić položiti kamen temeljac za novu fabriku „Eseks“ u Zrenjaninu, koja će zapošljavati 200 ljudi i to je investicija od 30 miliona evra. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Koleginica Todorović ima reč. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Predloženim amandmanom definisana su prava i obaveze stranca investitora koji boravi u našoj zemlji, prilikom izlaska iz naše zemlje njegova dužnost da poštuje zakone Republike Srbije kada je u pitanju korišćenje putne isprave. Htela bih da kažem da i predloženi amandman ima za cilj i povezivanje već predloženih amandmana sa moje strane i jačanje njihovog efektivnog sprovođenja u realnoj primeni kroz interaktivno delovanje, čime se otklanja svaki rizik od eventualnog slobodnog tumačenja i zloupotrebe zakonom propisanih prava i slobode delovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? Kolega Palalić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsedniče.. Strane investitore prvenstveno zanima, kada je u pitanju investiranje u određenu zemlju, da li u toj zemlji funkcioniše pravna država, tj. prvenstveno kako i na koji način funkcioniše pravosudni sistem i pravosudne institucije. Za razliku od nekog prethodnog perioda kada je pravosuđe sistematski razarano i uništavano, kada je izvršena katastrofalana reforma koja je bukvalno razjurila svakog ko je želeo da ulaže u Srbiju, u prethodnih nekoliko godina ozbiljno se pristupilo popravljanju tog katastrofalnog stanja. S jedne strane, to se odnosi na kadrovsku obnovu i kadrovska pitanja. Mi smo u nekoliko prethodnih godina imali veliki broj izbora u pravosuđu koje se tiču i tužilačkih i sudijskih funkcija sa najmanjim mogućim broje osporavanja ovde u Narodnoj skupštini, u odnosu na neki prethodni period. Takođe se mnogo radilo, što pokazuje posvećenost promenama, da se izvrše promene u pravosuđu kada je u pitanju pravosudna infrastruktura. Samo kažemo da su u prethodnom periodu izgrađene potpuno nove zgrade sudova u Užicu i Požarevcu, da su izvršene rekonstrukcije u Kraljevu, Prijepolju i Zaječaru, da je napravljen projekat izgradnje nove Palate pravde u Kragujevcu i da se vrši ozbiljna rekonstrukcija Palate pravde u Beogradu. Da ne govorim o tome da je faktički otvorena, kada je u pitanju pravosuđe, da je izvršena kadrovska obnova i da je na osnovu Zakona o izvršenju i obezbeđenju rešeno milion i 700.000 starih predmeta. U pitanju je, takođe, i uspostavljanje javnobeležničkog sistema i uspostavljanje e-pravosuđa, tj. povezivanja sa svim drugim institucijama neophodnim za funkcionisanje pravosuđa. Želim da napomenem da je izvršeno i obnavljanje privrednih sudova i uloženo u računarsku opremu privrednih sudova preko 200 miliona dinara, što sve govori da je uspostavljen normalan i efikasan pravosudni sistem i da se teži što boljem pravosudnom sistemu radi uspešnog privlačenja stranih investicija.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? Kolega Birmančević. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, amandman koji sam podneo odnosi se pre svega na kretanje stranaca i upravo kretanje stranaca, pre svega, akcenat je na investitorima, pokazuje da smo u periodu do 2012. godine imali situaciju u kojoj upravo ti stranci, ne da nisu dolazili u Srbiju, nego su je obilazili u širokom luku. Upravo od 2012. godine pa na ovamo sve je krenulo u pravom smeru i 60, 70 objekata, odnosno novih preduzeća i novih radnih mesta otvorenih u tim preduzećima dokaz su da smo na pravom putu. Grad Šabac, Novi Sad, Zrenjanin, Beograd, bilo koji drugi, postojali su i pre 2012. godine, ali investitori jednostavno tu nisu dolazili. Ako uzmemo za primer Šabac, 26. septembra 2017. godine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ambasador Japana Đuići Takahara, otvorili su fabriku „Jazaki“ u Šapcu, sa potencijalom od 1700 radnih mesta, sa halom od 30 hiljada kvadratnih metara i sa planiranom proizvodnjom, odnosno izvozom od 120 miliona dinara. Ono što je značajno reći, to je da „Jazaki“ ulaže 25 miliona evra u tu kompaniju, odnosno izgradnju. Od države je dobio podsticaj u iznosu od 10,1 milion evra, što samo pokazuje da ova Vlada i država misle o ravnomernom razvoju svih gradova, bez obzira što u tom gradu do dolaska SNS od 2000. godine na ovamo, do 2012. godine, samo se unitavalo i rasprodavalo. Ali, ono što je bitno, od 2012. godine na ovamo ima ko da misli ne samo o drugim gradovima, nego i o Šapcu. I, upravo građani Šapca su na izborima 2017. godine sa 56% podržali predsednika Aleksandra Vučića, a on im se odužio otvaranjem fabrike „Jazaki“ sa 1700 novih radnih mesta. Kretanje investitora u budućem periodu po Srbiji biće, naravno, u skladu sa dosadašnjim. Znači, svi mogu očekivati nove investicije i nova radna mesta. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dragana Barišić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, podnela sam amandman koji dodatno definiše putne isprave. Zadatak države, kao i svih nas, kao i cele Vlade i resornih ministarstava jeste da pomognu da se stvore bolji uslovi i da se stvori bolji poslovni ambijent koji će omogućiti, naravno, ulaganje stranih i domaćih investitora. Mislim da smo na dobrom putu i da to pokazuje upravo pozicija Srbije na Doing business listi Svetske banke, gde smo napredovali za 48 pozicija u poslednje tri godine i sada smo na 43. mestu, što je najbolji plasman od kada uopšte lista postoji. Ova naša politika, pre svega, naše Vlade Republike Srbije je pokazala da smo na dobrom putu, jer ne samo da dolaze novi investitori, već i oni investitori koji su već uložili u našu državu, dolaze i proširuju kapacitete, pa tako je fabrika „Henkel“ u Kruševcu najavila 25 miliona evra novih ulaganja za tržište sa novom proizvodnom tehnologijom. Zaista je to nešto dobro i građani to poštuju. To je znak da ćemo uspeti da uposlimo novu radnu snagu i spasiti mnoge porodice koje su do 2012. godine ostale bez posla. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić.
Zahvaljujem. Sam Predlog zakona o strancima je jedan kvalitativan iskorak na više i na bolje i usklađen je sa svim važećim svetskim i evropskim normama. No, ja sam na član 5. ovog zakona uputio amandman i tražio da se doda stav 3, gde se definiše pitanje korišćenja putnih isprava. Normalno, i ovde ću se pozvati, kao i u svim amandmanima koje sam ja predložio na ovaj predlog zakona, a to je pitanje borbe i zalaganja Vlade Republike Srbije na ekonomskom razvoju i održivom razvoju Republike Srbije, a sve u kontekstu Agende, već mnogo puta spominjane sa moje strane, 2030 UN, koja se tiče održivog razvoja i gde u određenim poglavljima, a sad konkretno, govori se o miru, pravdi, snažnim institucijama, svetu bez siromaštva i bez gladi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Nenad Bogdanović i Zdravko Stanković, i zajedno Nikola Savić, Aleksandra Belačić i Vjerica Radeta, i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, Dragan Vesović, Ivan Kostić, Zoran Radojičić i Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Poštovani građani Srbije, dva dana ste se naslušali rasprava trla baba lan, otprilike, zato što sve ono što je rečeno o ovim amandmanima, odnosno Predlogu zakona o strancima nema veze istinski sa Predlogom zakona koji je na dnevnom redu. Poslanici vladajuće većine su podnosili amandmane iz kojih ste mogli svašta da čujete, ali ništa o Predlogu ovog zakona. Oko 190 puta danas ste mogli da čujete šta će sve u Srbiji da se uradi kada dođu neki novi stranci, ali oko 190 puta ste mogli da čujete da zapravo u Srbiji ništa ne funkcioniše, jer kažu poslanici vladajuće većine biće bolje stanje u zdravstvu kad bude više stranaca u skladu sa ovim zakonom, što naravno nema veze, pa onda kažu biće više puteva kad dođu ti neki stranci, kad im se omogući da lakše dobijaju lične isprave, uglavnom tako su pisali, pa biće bolje stanje u školstvu, pa biće bolje stanje u regionalnom razvoju, čak kažu kad budu stranci lakše dobijali lična dokumenta biće ozbiljne borbe protiv korupcije i kriminala, biće ekonomskog razvoja. Ako će sve to biti, onda to znači da poslanici vlasti priznaju da toga do sada nema, a sa čim se mi apsolutno slažemo. Što se tiče amandmana koji smo mi podneli na član 6. i koji zaista ima veze i sa Predlogom zakona i sa članom 6, mi tražimo da se deo ovog člana briše radi pravne sigurnosti, jer ne može se reći da stranac može da ulazi i boravi u Republici Srbiju pod uslovima iz ovog zakona sa važećom putnom ispravom u koju je uneta viza ili odobrenje boravka. Zapravo ovo može, ali ne može ukoliko zakonom ili međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno. To mora da se odredi ovim zakonom i ništa šire od toga. Međunarodnim ugovorom može samo onim koji se ratifikuje u Narodnoj skupštini a to nema potrebe da se unosi u zakon. hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Vrlo konstruktivno. Drago mi je da slušam i o stranim i o domaćim investicijama. Mislim da je svima potpuno jasno da je neophodno stranim investitorima pružiti pravnu sigurnost. To je ono što vladajuća većina može da im obezbedi, što mora da im obezbedi i što onda oslobađa sredstva koja mi sada, zato što ne postoji pravna sigurnost, moramo da im dajemo na ime podsticaja subvencija da bismo uopšte imali investicije. Dakle, pravna sigurnost će svakako privući strane investitore, a ostaviti dovoljno sredstava da se stimuliše domaća privreda i domaći investitori, jer nismo ni lenji, ni glupi ni ludi, kako je to pokušano da se prikaže, možemo da zaposlimo i sami sebe i svoje sugrađane. Sa druge strane, investicije koje postoje, investitori koji zapošljavaju veliki broj građana, što jeste pohvalno, molim i predlažem predsednici Saveta za populacionu politiku da među tim zaposlenima, unutar tih stranih kompanija, izvrši jedno istraživanje kako su tretirane žene, koliko ima trudnica, koliko porodilja i kakav je uopšte status žena koje treba da postanu majke? (Blaža Knežević: Pitaj Boška Obradovića kako tretira žene?) Drago mi je što i ja ovako usamljena ovde izazivam nestrpljenje preko puta i što imaju građani priliku da vide kakvo je vaspitanje narodnih poslanika vladajuće većine.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Nebojša Stefanović. Izvolite.
Važno je, naravno, da uvek istaknemo da je Vlada Republike Srbije jednako posvećena i domaćim kao i stranim investitorima. Svako, apsolutno svako u Republici Srbiji ko hoće da investira svoj novac, da otvara kompanije i zapošljava ljude dobiće subvencije, dobiće podsticaje, dobiće poreske olakšice, sve ono što Zakon o investicijama predviđa i nalaže takvu vrstu jednakosti upravo da neko ne bi pomislio suprotno. Ono što jeste bio problem u mnogim godinama unazad jeste što vlasti koje su vršile takvu vrstu politike u ovoj zemlji, da su uništavale domaću privredu, nisu dozvoljavale razvijanje ozbiljnijih kompanija. Te kompanije ne mogu da budu konkurentne na ozbiljnim tržištima, jer kada govorimo o proizvodnji, uvek moramo da vidimo i drugu medalju te proizvodnje. Da li će neko ko ima mogućnost da proizvodi milion komada nečega u jednom danu i neko ko proizvodi 20 komada ikada moći da budu konkurentni u ceni? Naravno da neće. Dakle, tržište reguliše i ponudu i potražnju, ali isto tako tehnološka sposobnost da u jedinici vremena, u jedini cene proizvedete najbolji mogući proizvod. Zbog toga je važno da dolaze strani investitori koji će razvijati i tehnologiju u našoj zemlji, koji će obučavati naše radnike, a svaki domaći investitor, svako ko želi da kupi… Ima kompanija koje su u stečaju, ima kompanija velikih, ozbiljnih koje su neki prethodni gurnuli u ponor stečaja. Pozivam sad domaće investitore da se jave ili kolege koje to predlažu da obezbede da ti domaći investitori dođu i da kupe te kompanije. Danas da ih kupe, da omoguće da one prorade, fabrike koje su uništene, razvaljene, da ih otkupe i država će im dati isto ono što daje stranim investitorima i bićemo veoma zahvalni, doći će bilo ko da im pomogne, da im pripremi pravnu regulativu, samo da vidimo ko su ti domaći investitori koji će se pojaviti. Dakle, ne smemo gurati one ljude koji hoće da dolaze u ovu zemlju da investiraju zato da bi rekli – e ne trebaju nam ti, to guši nekog domaćeg investitora. Dobro došli su, samo da ih vidimo da se pojave i dobro došli pod jednakim uslovima.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Samo mali osvrt. Ministre, molim vas da i vi i članovi Vlade nastavite sa poslom za koji smo vas delegirali u ovom uvaženom domu, a to smo vam ovlašćenje i posao vam potvrdili Zakonom o budžetu. Molimo vas da nastavite sa tržišnom utakmicom u kojoj ćete nastaviti sa privlačenjem stranih investitora, jer valjda znamo danas svi da niko i nigde neće doći da otvori bilo kakvu fabriku, bilo kakav pogon ako danas nema neku pomoć države u tome, i to građani Srbije treba da znaju. Sve ostalo su floskule i prazne priče. Što se tiče samog boravka tih istih investitora, koje ste takođe definisali kroz član 6. ovoga zakona, moram reći da boravak svih investitora u ovoj zemlji nije baš poželjan i može biti veoma bolan i takav da zbog njega građani Srbije gorko zažale. Takav je npr. slučaj austrijske firme, investitora, ATB Austrija, koji je još 2004. godine privatizovao onu čuvenu srpsku fabriku „Sever“ iz Subotice, gde je hiljade ljudi završilo na ulici, a fabrika nestala. Naravno, sve to nije moglo samo u njihovoj režiji, morali su da imaju veliku pomoć tadašnje dosovske vlasti i svih onih koji su radili, ne samo na rastakanju fabrike, nego na rastakanju kompletne srpske države. Sada boravak nekih, kao što je direktor kompanije „Kontinental“ koja je neki dan otvorila svoj istraživački centar u Novom Sadu, je i te kako poželjan. Mišljenja smo da njihov boravak treba, da kažem, olakšati na što više načina. Otuda i ovaj moj amandman, ali ne samo to. U svakom slučaju, treba naći mogućnost, kada god je to moguće, i njihov boravak olakšati kroz rešavanje pitanja njihovog državljanstva. Mi smo vam zahvalni zbog toga što ste u saradnji sa predsednikom države direktoru tog istraživačkog centra kompanije „Kontinental“ u Novom Sadu omogućili dobijanje srpskog pasoša, koji mu je predsednik uručio na samom otvaranju te fabrike. Upravo takvi boravci i takvi stranci u zemlji su nam u ovom momentu potrebni. Hvala vam puno.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Reč ima kolega Đokić. Izvolite.
Podneo sam i ovaj amandman, kao i sve prethodne amandmane, u cilju osnaživanja mogućnosti da strani investitori i dalje investiraju u Srbiju, a da je to moguće i da je to dobro, pokazaću vam na primeru Beograda. Evo nekoliko kapitalnih investicija koje smo imali u Beogradu u poslednje vreme. Trenutno u Beogradu imamo više od 1.100 gradilišta. Gradilište „Beograd na vodi“ je jedno od najvećih gradilišta u Evropi, a sigurno u ovom delu Evrope. Postigli smo rekordno nisku nezaposlenost, tj. imamo manje za oko 20 hiljada nezaposlenih nego ranije. Stanica „Prokop“ je završena posle 40 godina. Pre 40 godina je ona započeta! Sada je završena. Počinje da se gradi nova autobuska stanica u Bloku 42 u Novom Beogradu. Rešen je problem sa deponijom Vinča, kroz javno-privatno partnerstvo, vredno 300 miliona evra. Završena je fabrika vode „Makiš 2“ i obezbeđeno snabdevanje pijaćom vodom za narednih 20 godina. Završen je kišni kolektor „Zemun Polje – Dunav“, vredan 40 miliona evra. Počinje gradnja toplovoda od Obrenovca do Novog Beograda. Pri kraju je završetak primarne kanalizacione mreže u Beogradu i izgradnja fabrike za preradu otpadnih voda. Izdate su građevinske dozvole za više od dva miliona kvadrata, a izdavanje dozvola dobija se u proseku za 12 dana. Zato su nam potrebni strani investitori. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? Koleginice Kovačević, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Ministarstvo unutrašnjih poslova nastavlja sa izvanrednim rezultatima i velikim radom na rešavanju ključnih problema koji se tiču bezbednosti građana, kako naših državljana, tako i stranaca. Svi pokazatelji govore u prilog tome da su ostvareni značajni rezultati po pitanju borbe protiv korupcije i kriminala, kao i u suzbijanju svih vrsta krivičnih dela, bilo da je reč o suzbijanju opšteg kriminaliteta ili graničnoj bezbednosti, ali i visokom stepenu zakonitosti u postupanju policijskih službenika, održavanju javnog reda i mira ili obezbeđivanju zaštite u vanrednim situacijama. Postoje jasni podaci o stabilnom stanju u policiji i sektoru unutrašnjih poslova uopšte. Kao što sam i u načelnoj raspravi rekla, protekli period obeležile su ozbiljne akcije policije, uspešan i predan rad zaposlenih u policiji, što je dovelo do vidljivih i nespornih rezultata. Zakoni na kojima su radili stručni timovi iz Ministarstva unutrašnjih poslova primenjivani su u potpunosti i zato se nastavlja i sa značajnim ulaganjima u policiju, kako bi bila moderno, efikasno i kvalitetno opremljena i spremna za sve zadatke. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Koleginice Vukojičić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, Ministarstvo unutrašnjih poslova nastavlja da harmonizuje zakone iz svoje nadležnosti sa zakonima EU, primenjujući, naravno, i sve direktive, a sve u skladu sa poštovanjem sigurnosti, bezbednosti, kako stranaca tako i naših građana. Takođe, ovim Predlogom zakona na najviši mogući način garantuju se osnovna ljudska prava. Ja ću se ponovo vratiti na prava koja se tiču posebno ugroženih grupa, a to su deca. Malo pre sam istakla koliko je Ministarstvo unutrašnjih poslova uradilo do sada u toku migrantske krize na zaštiti najboljeg interesa maloletnika bez pratnje. Takođe sam navela i podatak o izgradnji posebnog odeljenja u domu „Kolevka“ za prihvat migranata koji je izgradila švajcarska agencija za razvoj, a direktorka švajcarske agencije za razvoj, prilikom otvaranja, u novembru mesecu 2016. godine rekla je da je rezultat izgradnje ovog objekta upravo i odlična saradnja sa Vladom Republike Srbije, ali i sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i svim drugim nadležnim institucijama. Ono što je nesporno, to je da Ministarstvo unutrašnjih poslova kroz ovaj zakon i te kako štiti decu bez roditeljske pratnje, i kroz propisivanje njihovog obaveznog uključivanja u obrazovni proces, a i kroz mogućnost pronalaženja adekvatnog rešenja kako bi se oni spojili sa svojom porodicom porekla. Takođe, ovim zakonom strogo je zabranjeno i udaljavanje stranaca, osim u onim slučajevima kada se pouzdano može znati da će se maloletna lica spojiti sa svojom porodicom ili biti upućena u ustanovu socijalne zaštite koja se bavi prihvatom maloletnika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Kolega Bogatinoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ovaj amandman sam podneo da bih predstavio svoj grad Leskovac, odakle dolazim, kao mesto sa dobrim poslovnim okruženjem, mesto u koje vredi ulagati, u sve grane privrede, a naročito u poljoprivredu. Leskovac je odavno svetska prestonica roštilja, metropola dobre zabave i mesto na kome se godinama susreću majstori kulinarstva. Da bi afirmisali pripremu roštilj mesa po tradicionalnoj recepturi, već 28 godina u kontinuitetu, Turistička organizacija grada Leskovca organizuje jedan od najvećih gastronomskih festivala u ovom delu Evrope, čuvenu „Roštiljijadu“. Manifestaciju poseti više od pola miliona gostiju iz svih krajeva naše republike, regiona, Makedonija, Bugarska, Slovenija, ali i ostalih krajeva Evrope i sveta. Na popularnoj Širokoj čaršiji u centru grada tokom sedmodnevnog trajanja manifestacije, postavljeni su unificirani štandovi na kojima najpoznatiji ugostitelji Leskovca i ostalih gradova republike spremaju i služe specijalitete sa roštilja. Pored roštilja, najpoznatijeg leskovačkog brenda, Leskovac se širom sveta povezuje sa još jednim specijalitetom, a to je leskovački ajvar. Regionalna privredna komora Leskovca, u saradnji sa Udruženjem „Leskovački ajvar“, turističkom organizacijom grada Leskovca i Savezom zemljoradničkih zadruga za Jablanički i Pčinjski okrug organizuje Sajam leskovačkog ajvara, zimnice i pića, na kome izlagači iz Leskovca, Vranja, Bujanovca, Lebana, Bosilevgrada i drugih mesta na oko 40-ak štandova predstavljaju svoje proizvode. Jedino se u našem gradu ajvar priprema po tradicionalnoj i jedinstvenoj recepturi. Zaštitom ajvara kao leskovačkog brenda uspeli smo da ovaj svojevrsni delikates podignemo na još viši nivo i višestruko povećamo plasman našeg ajvara na svetske trpeze. Nakon roštilj mesa i leskovačkog ajvara, zaštićeni proizvod sa geografskim poreklom će u narednom periodu postati i leskovačka sprža, procedura je u završnoj fazi. Dame i gospodo, sve ovo što sam prezentovao stvarno dovodi do zaključka da Leskovac ima potencijal za dolazak stranih investitora. Naravno, u Leskovcu, kao i u Beogradu, građani veruju Aleksandru Vučiću, SNS i, naravno, gradonačelniku Goranu Cvetanoviću. Da je tako, govori činjenica da su samo pre osam dana u Leskovcu održani izbori za članove saveta svih 139 mesnih zajednica. Na izbore je izašlo 46.987 birača ili 39% biračkog tela, a lista „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Leskovac“ je dobila 92,93% glasova. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Kolega Miletiću, izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, gospodine Stefanoviću, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam kao poslanik i čovek koji dolazi iz jedne najlepše opštine u Srbiji, a to je opština Svrljig, podneo amandman sa željom da još jednom damo podršku strancima investitorima koji žele da investiraju u nerazvijena područja, u nerazvijene krajeve i na taj način da se razvije poljoprivreda. Malopre sam govorio o ovčarstvu, kozarstvu, a sad ću govoriti o govedarstvu. Da je to šansa, velika šansa razvoja nerazvijenih područja, sa jakim investitorima koji investiraju u govedarstvo kroz sistem krava-tele. Mogu da podsetim, da veliki broj opština na jugoistoku Srbije koje su brdsko planinske, koje su nerazvijene i imaju dosta pašnjaka slobodnih, mogu da služe za ispašu tih grla i mi ćemo na taj način da obezbedimo dosta investicija kroz kvalitetno meso. Mogu da podsetim sve prisutne i da podsetim sve građane da je priroda u tim našim malim opštinama nezagađena, da je tu lekovito bilje koje pasu te krave i zbog toga je to meso veoma kvalitetno. Kroz sistem krava-tele gde nema potrebe da se radi muža tih krava, već ona svoja mleko plasira kroz tele, a kasnije to tele naraste, što je normalno, veoma je kvalitetno. Taj investitor koji uloži sredstva u te naše male opštine stvarno ima mogućnost da obezbedi sebi profit, a na isti način da obezbedimo profit i opstanak i naših poljoprivrednika koji žele da se bave stočarstvom. Na taj način pomažemo našim opštinama kao što je Svrljig, kao što je Bela Palanka, kao što je Gadžin Han i ostale opštine koje imaju kapacitete, ali im trebaju podsticaj i investicije. Zbog toga ću ja još jednom podsetiti kolege da glasaju za ovaj amandman. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Član 6. sadrži jedan stav koji se odnosi na ulazak i boravak stranaca. Smatrala sam da ovom članu treba dodati još jedan stav i podnela sam amandman sa ciljem da se precizno definiše ulazak i boravak stranih investitora u našoj zemlji. Zato ću navesti jedan primer Vlasotinca i firme „Gruner“ koja zapošljava 480 radnika u ovom gradu na jugu Srbije. Dakle, 480 porodica živi zahvaljujući zaposlenju u ovoj firmi. Boravak tih i takvih stranaca u našoj zemlji je u svakom slučaju potreban, za razliku od onih koji su zajedno sa domaćim uništili našu privredu u privatizacijama koje su iza nas i svi se moramo usredsrediti na to da ih privučemo i da u našoj zemlji ostanu što duže. Zato je potrebna saradnja sa našim državnim organima. Da li je potrebno da još jednom naglasim da je u Srbiji zaposleno 170 hiljada radnika, zahvaljujući strancima koji rade u našoj zemlji, od Subotice do juga, odnosno do Preševa. Mislim da je ovo veoma važno zbog toga što zajedno sa domaćim investitorima se utiče na ubrzan ekonomski razvoj Srbije.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pitanja ulaska u zemlju i boravka u njoj, naravno uvek treba posmatrati u kontekstu otvorenosti Srbije. Ta otvorenost koja danas postoji može se prepoznati u našim odnosima sa svim, kolokvijalno velikim igračima na planetarnom nivou. I kada posmatramo odnose sa zemljama EU možemo samo da konstatujemo da sa tim zemljama mi danas sarađujemo bolje nego ikada, a naravno to ima veze i sa uspešnim evropskim integracijama Srbije. Sa zemljama sa kojima ostvarujemo približno 70% svoje robne razmene, mi iz godine u godinu ostvarujemo sve bolju pokrivenost uvoza izvozom. Bilo je danas reči na temu subvencija i, kako smo čuli neke teorije o nepostojanju pravne sigurnosti tamo gde postoje subvencije. Drago mi je što imam vašu pažnju dame i gospodo. Dakle, ne bi bilo loše primetiti da upravo, recimo, u tim evropskim zemljama te subvencije takođe postoje. Neobično je da onda neko izvlači zaključak, pretpostavljam da ne izvlači, da tamo nema pravne sigurnosti. Je li tako? to bi trebalo da bude logička veza. Neobično bar utoliko što dolazi do onih koji su se nedavno izjasnili da su izvršili drastičnu promenu u svom političkom stavu i sada, kako sami kažu, nisu protiv EU. Dalje, kada govorim o odnosima sa velikima, a to se vidi u odnosima sa Ruskom Federacijom, sa kojom takođe izvanredno sarađujemo. Na primer, kroz programe nabavke, novog naoružanja, vojne opreme, pa i programa koji se tiču sporazuma kakav mi usvajamo na ovoj sednici, a koja na sva usta kritikuju tzv. građanisti i drugo Srbijanci, ali i njihovi koalicioni partneri koji su kritikovali i pitanje subvencija. I saradnja sa SAD sa kojima imamo direktnu avionsku liniju, a nismo imali nekada i saradnja sa NRK sa kojom smo mnoge dobre stvari ostvarili zajednički, spasili „Železaru“, a očekujemo da ćemo naći dobro rešenje i za RTB Bor. To je danas realnost, zahvaljujući politici Aleksandra Vučića, SNS i sa tim nemaju baš ništa oni koji su kritikovali naše mere subvencija, a i sve ostalo. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite kolega Knežević.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, stranci, investitori koji dolaze u Srbiju, radi obavljanja ekonomske delatnosti, koja u značajnoj meri doprinosi ekonomskom razvoju i razvoju infrastrukture u Republici Srbiji trebalo bi dodeliti određeni status sa ciljem da se olakša kretanje i boravak stranca investitora u našoj zemlji. Istovremeno, omogućiti još bolji vid kontrole za sve nosioce bezbednosti u Republici Srbiji. Država Srbija zauzela je mesto lidera u regionu i u političkom i u ekonomskom smislu. Dolaskom na vlast SNS, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, koji je prvo na poziciji premijera, a sada na funkciji predsednika Srbije, udario temelje jednoj novoj, boljoj, uspešnijoj, fiskalno konsolidovanoj Srbiji, koja uživa poštovanje u celom svetu. Samim tim, logično je da već imamo veliki broj investitora u Srbiji, a da još veći broj velikih, svetskih kompanija je na putu ka Srbiji. Iz tog razloga predlaže se da se olakša kretanje i boravak stranih investitora u Srbiji, sve naravno u skladu sa zakonom i kontrolom naših bezbednosnih službi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite kolega Atlagić.
Poštovani potpredsedniče, ovim amandmanom želeo sam na neki način dodatno da definišem ulazak i izlazak, odnosno boravak stranaca investitora u našu zemlju. Koliko strani investitori utiču na unapređivanje vaspitanja i obrazovanja najbolje pokazuje podatak da je u 2016. godini, zahvaljujući pored ostalog i investitorima strancima, u našoj zemlji izgrađeno 360 škola i bolnica. Koliko Srbija drži do stranih ulaganja pokazuje i podatak da je u 2016. godini Srbiji bila prva u svetu po direktnim stranim investicijama. Tada je Srbija imala negde preko 80 realizovanih projekata, 20 više nego u prethodnoj godini. Šta nam to dame i gospodo govori? Govori nam o tome da je naša zemlja bezbedna u kome su u prvom redu najviše pridoneli MUP na čelu sa dr Nebojšom Stefanovićem, a dobar deo u tome ima i naša Vlada i predsednik republike Aleksandar Vučić. Oni su zaslužni da naša zemlja bude bezbedna i da ulaganje bude što veće u našoj zemlji. Ne treba zaboraviti ni građane Republike Srbije koji su neumorno radili, a osim toga, oni koji nisu pridonosili tome, 4.3. gospodnje 2018. godine, oduvali su ih sa političke scene prilikom izbora za beogradski parlament. Verujem da se više nikada neće vratiti na političku pozornicu Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite kolega Janjušević.
Hvala predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Vlade i ministre sa saradnicima, uvažene kolege, narodni poslanici, amandman na član, a zakon koji kreira u jednom delu ambijent gde će svaki investitor osetiti punu podršku u svakoj fazi svoje investicije. Vezano za direktne investicije, u prošloj godini je bilo 2,7 milijardi evra direktnih stranih ulaganja. Ta ulaganja nam podstiču privredni rast, kada sa njima pravilno raspolažemo, a ne kao neki koji su prilikom privatizacije svega što je vredelo taj novac samo koristili za rashode, bez ijednog dinara uloženog u rast. Kada govorimo o stranim ulaganjima i tim subvencijama investitorima, Zakonom o stranim ulaganjima izjednačena su prava domaćih i stranih investitora. Kada govorimo o rastu, taj rast nam pomaže da ulažemo u našu namensku industriju koja je 2012. godine izvezla 154 miliona evra, a 2017. blizu 500 miliona, plan je da 2020. to bude jedna milijarda. Međutim, najveći kritičari ovakve ekonomske politike i uopšte ulaganja u namensku industriju Srbije su oni koji se razumeju samo u nenamensko trošenje novca. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? Kolega Jokiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, moram da vas podsetim da je zemlja 5. oktobra 2000. godine potpuno uništena. U godinama koje su sledile uništena je totalno privreda. Nama ništa drugo nije preostalo nego da se posle njihovog silaska sa vlasti, kada smo mi došli na vlast, mnogo brže razvijamo nego što nam to dozvoljava BDP ili, prosto rečeno, koliko nam dozvoljavaju naše unutrašnje mogućnosti. Jedan sabirak u BDP-u su investicije. Znači, to je zbir. Ako je zbir ograničen, onda su i sabirci ograničeni, da se razumemo. Znači, taj sabirak je ograničen. Jer, mi predviđamo da BDP u 2018. godini raste negde za 3,5%. Znači, time smo ograničili investicije sopstvenim sredstvima. Ja sam, čini mi se, danas ili juče, ne znam kad sam rekao, a to je tačno, da se mi razvijamo 12 puta brže nego što nam to dozvoljava BDP. Kako mi to možemo da uradimo? Pa, možemo, zato što prizivamo, pozivamo i stvaramo uslove da se pojavi stranac – investitor. Zato mi sve vreme danas pričamo o tom pojmu, o toj ličnosti, o strancu – investitoru koji ne mora da bude pravno lice, to može da bude i pojedinac, njega moramo zalivati, njega moramo negovati da bi došli u situaciju da živimo bolje, da živimo onako kako živi i ostatak sveta. Mi smo budžetom predvideli 30% više ulaganja u razvoj, ali ne možemo više. To što mi ne možemo više, što smo rekli, a rekli smo, i to sam vam rekao, 182 milijarde na državnom nivou, 128 milijardi na republičkom nivou, ali to nije dovoljno i zato se moramo okrenuti strancima – investitorima. Ovaj amandman je prirodni nastavak, ovo je u stvari implikacija svega onoga što smo rekli do sada. Jer, ako se on pojavio u članu 5, on se mora pojaviti i u članu 6, kao što će se pojaviti kasnije i u članu 7, itd. Ministre, samo malo pažnje, molim vas, pazite, oko boravka… (Nebojša Stefanović: Pazimo non-stop.) Dobro, imam osećaj da ovo morate posebno da pazite. Dualno obrazovanje, vraćam se ponovo oko boravka. Taj boravak, znači, onaj stranac koji bude pomogao i omogućio da se to dualno obrazovanje razvija bržom stopom, bolje, jače, brže, njemu treba dati prednost. Ono ste vi lepo rekli, ne govorimo mi o tome koliko treba menjati ovaj zakon, naša priča više je upućena na ono što će doći, na one pravilnike i zakone koje ćete vi ponovo pisati. Dajte da se u tim zakonima i u tim pravilnicima pojavi ovaj pojam „stranac – investitor“ i da posebne benefite date strancu – investitoru koji će poboljšati i koji će pomoći razvoju dualnog obrazovanja, jer to je budućnost naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Kolega Kovačeviću, izvolite.
Dame i gospodo građani Srbije, Obrenovac, Šabac, Subotica, Apatin, Koceljevo, Leskovac, Niš, Novi Sad, Žitorađa, Zrenjanin, Kruševac, Smederevo, Novi Pazar samo su neki od gradova koje su moje kolege apostrofirale ovih dana u ovoj raspravi. Naravno da sam ja neke zapostavio, zaboravio, jer kako da ne zaboravite kad je u prethodnih nekoliko godina otvoreno 60 fabrika u Srbiji. Ovim amandmanom na član 6. mi tražimo da se strani investitor slobodno kreće kroz Republiku Srbiju i to govori o našoj ideji da regionalno ravnomerno razvijamo Srbiju. Vlada Republike Srbije, Skupština Republike Srbije i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić omogućili su Srbiji da se regionalno razvija. Mi uglavnom kada govorimo o benefitima, govorimo o radnim mestima, o desetinama hiljada porodica koje zarađuju i nekako smetnemo sa uma da su tih 60 novih kompanija, 60 novih fabrika donele i novu tehnologiju u Srbiju, koja nam je bila tako neophodna. Pored tih stotina hiljada radnih mesta, otvoreno je i na desetina hiljada radnih mesta u logistici. Razvijen je bankarski sektor, nova infrastruktura, logistika koja je neophodna za funkcionisanje tako velikih sistema. Razvijajući Srbiju, a ne centralizujući je, mi razvijamo sve delove Srbije i omogućujemo svim građanima Srbije da imaju benefite od funkcionisanja ovakve vlasti.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, veliki srpski pisac Dučić je rekao – najgore je biti star, bolestan i siromašan. Nekima je smešno. Nemojte, gospodine Meho, samo vi o Dučiću. Upravo ta nesreća je zadesila srpsko selo. Mi smo se devedesetih godina, dok smo podnosili na selu teret ekonomskih i vojnih pritisaka na našu zemlju, a samim tim i teret socijalnog mira, nadali, a to smo mi koji smo se borili za promene i obećavali, da će to posle 2000. godine selu i seljacima biti vraćeno. Nažalost, taj ugovor sa narodom, sa selom i sa seljacima nije ispoštovan i snašlo nas je ono što je Dučić rekao – stari, bolesni i siromašni. Umesto nama, „šteta“ je nadoknađena onima koji su se bogatili dok smo za vreme sankcija svi siromašili. Tajkuni su stekli po 30.000 hektara zemlje, samo njih trojica imaju 100.000 hektara zemlje. Dame i gospodo narodni poslanici, pitanje poljoprivrede više nije samo pitanje poljoprivrede i sela, već i demografije. Hiljadu i 200 naseljenih mesta ima manje od 100 stanovnika i obično su uzduž granice, Srbija se prazni. Zato vredi da se vrate oni koji su izašli iz naše zemlje, iako imaju strano državljanstvo, i da kroz preradu i ulaganje u poljoprivredu probamo da zadržimo postojeće stanovništvo, a poneko i vratimo. Da bi nam bilo bolje, dame i gospodo, mi sami moramo biti bolji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Aleksandra Tomić i Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? Koleginice Tomić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Amandman na član 6. govori upravo o statusu investitora, stranca i njegovom ulasku i boravku u Republici Srbiji. Ovim predlogom amandmana jeste da se uvede jedan poseban stav kojim želimo u stvari da skrenemo pažnju na sprovođenje Agende 2030 i to pogotovo cilja 10 koji govori o smanjenju nejednakosti unutar država i cilju 17 koji govori o globalnom partnerstvu u ekonomskom održivom razvoju. Zašto je tema uopšte ovog amandmana takva kada govorimo o ekonomskom razvoju? Zato što ono što smo imali prilike da čujemo od samih investitora koji su ovde gotovo 18 godina, kao npr. Mitan holding kompanija u Smederevu koja se bavi skladištenjem naftnih derivata. Kada se stvori pozitivan zakonodavni ambijent i uopšte rešenja koja je dala Vlada Srbije od 2013/2014. godine, promenom mnogih zakonskih rešenja, upravo ovde u Skupštini, onda dobijamo odgovor investitora zašto su baš izabrali Srbiju, a to je zbog toga što imaju jedno stabilno poslovanje kada je u pitanju zakonodavni okvir, poreski sistem i oni koji smatraju da u Srbiji postoje mladi, obrazovani i vrlo vredni ljudi. Upravo zbog toga je Mitan kompani odlučila, kompanija u Smederevu, da izgradi nov železnički kolosek i ranžirnu stanicu kojom će povećati svoje kapacitete, koje će imati pet procenata skladištenja ukupnih naftnih derivata za ceo region Srbije. To su rezultati odgovorne vlade. To su rezultati svih ekonomskih reformi fiskalne konsolidacije. Upravo zbog toga strancima koji ovde dolaze da unaprede svoje investicije i kroz javno-privatno partnerstvo treba na određeni način definisati boravak u Republici Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Milena Turk. Izvolite.
Poštovani ministre, ovaj amandman koji se odnosi na član 6. Zakona o strancima i ovim amandmanom se definiše ulazak i boravak stranaca koji su spremni da investiraju, odnosno ulože u našu zemlju. Važno je regulisati ovu oblast, jer investicije pokreću našu privredu, stvaraju uslove za razvoj gradova i opština i pokretanje svih krajeva. Veoma je značajno i na ovaj način sprečavamo mlade ljude da odlaze iz svojih mesta, sprečavamo gašenje naših gradova i opština i ključno je da se svi angažujemo i preduzima sve korake kako bismo privukli još investicija, stvorili još radnih mesta i obezbedili našim građanima da pošteno žive od svog rada. Preduslovi su ostvareni i sigurno je da investitori to prepoznaju. Važno je da i naše lokalne samouprave budu spremne za saradnju, da ne budu inertne, da budu spremne da ispunjavaju sve svoje obaveze, da izdaju građevinske dozvole i sve ono što je potrebno da bi se pogoni otvarali i ljudi upošljavali. Ovo je važno za pokretanje naše privrede koja je na žalost godinama urušavana i radna mesta su zatvarana. Srbija je zahvaljujući dobrim investicionim merama Vlade Republike Srbije uspela da privuče za samo tri godine oko sedam milijardi eura stranih investicija. Ovo je rezultat ozbiljnog odnosa države i prema investitorima i prema investicijama. Budžetom je predviđeno 15 milijardi dinara podsticaja privredi, a očekivano vreme za vraćanje ovih podsticaja kroz javne prihode je 14 meseci, što pokazuje jednu opravdanost planiranih sredstava budžeta. Izuzetno je dobar signal za investitor to što je Srbija dobro pozicionirana na Duing biznis listi, lakoća poslovanja, odnosno zauzima 43 mesto i sigurno je da ovi parametri doprinose većem broju investicija u našoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Filipović.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u Srbiji je 2017. godine ušlo direktnih investicija negde oko 2,7 milijardi evra. To je veliki novac za našu zemlju. To je veliki novac za svaku zemlju, a posebno za Srbiju koja tek treba da se razvija, da otvara nove fabrike i nova radna mesta. Zašto je važno ovih 2,7 milijardi evra? Tih 2,7 milijardi nisu zajedno sa nekim privatizacionim prihodima već direktno ulaganje u našu zemlju. Neki su se hvalili ranije sa privatizacijom Maksija, Miškovićevog Maksija, gde je Maksi prodat Delezu za cenu skoro negde oko 2 milijarde evra i oni su to računali kao investiciju u Srbiju. Znači, prodaju privatne kompanije su računali kao investiciju. To kod nas nije slučaj. Ono što moram da istaknem, to je da je problem nataliteta nešto što je usko vezano za investicije, bezbednost, ravnomerni razvoj. Što naša zemlja bude bila ekonomski uspešnija, što više investicija budemo imali, što se Srbija bude ravnomernije razvijala, a to je slučaj u prethodnih, četiri, pet, šest godina da SNS i Vlada Republike Srbije i Aleksandar Vučić vrlo brižljivo i rekao bih pažljivo gledaju gde treba investirati, gde treba pozivati investitore da ulažu, pogotovo u ona mesta u kojima decenijama fabrike nisu otvarane, gde je sve samo zatvarano, gde su ljudi bežali iz svojih gradova, sela i opština. Po prvi put imamo u poslednjih 20, 30 godina da se baš tu otvaraju fabrike, tu se otvaraju radna mesta i imamo šansu da sačuvamo Srbiju i da nastavimo da je razvijamo, a jedan od preduslova jeste da nastavimo sa reformama i između ostalog da usvojimo ovakve zakonske predloge.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Kovačević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, već sam navodila značaj stranaca investitora na ekonomski razvoj i korišćenje privrednih potencijala i kako njihovo poslovanje u Srbiji doprinosi kvalitetnijem standardu. Navela bih i da je stranim investitorima za poslovanje u nekoj zemlji najvažnija politička stabilnost i sigurni i predvidivi uslovi za rad. Srpska privreda je značajno popravila svoj finansijski rezultat velikim naporima uloženim u povećanje obima poslovanja ali i zahvaljujući tome što su smanjeni neto troškovi po osnovu kamata i kursnih razlika čime su ostvarene ogromne uštede. Takav rezultat predstavlja jednu od najboljih potvrda ispravnosti politike koji vodi NBS jer se tako stvaraju izvesnije perspektive da će preduzeća nastaviti da investiraju u postojeće ali i u nove poslove i time doprinositi održivom ubrzanju privrednog rasta. Devizne rezerve koje predstavljaju važan činilac ekonomske odbrane svake zemlje od eventualnih spoljnih potresa ne samo da su sačuvane već su i povećane. Dinar je stabilizovan, inflacija stabilna, a poverenje stranih investitora i pojačana kupovina dinarskih hartija od vrednosti su još jedan uzrok jačanja srpske valute. Svi ovi rezultati su zapravo plod hrabre odluke Aleksandra Vučića da prekine neodrživu ekonomsku politiku zasnovanu na lažnoj slici o precenjenim prihodima i potcenjenim obavezama. Prestali smo da unapred trošimo ono što nismo zaradili, a dobra ekonomska politika i dobri međunarodni odnosi nesumnjivo su doprineli da je poslovna klima u Srbiji danas daleko bolja nego pre pet godina, a privreda beleži stalni napredak. Strani investitori pozdravljaju sve što je učinjeno na ovom polju. Zahvaljujem.
Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Komlenski.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, amandman na član 6. je logičan nastavak amandmana koji su podneti i na prethodne članove. Jednostavno razgraničenje između pojma stranac i stranac investitor jeste korisna stvar koju treba ugraditi u ovaj zakon s tim što zaista treba imati izbalansirani pristup da se strancu investitoru u odnosu na kategoriju običnog stranca daju određene privilegije ali i da te privilegije ne stvore prostor za bilo kakvu vrstu zloupotrebe. Mera za to jeste u stvari korisnost stranca investitora koji dolazi u Srbiju da bi jednostavno investirao i svrha svega toga jeste podizanje standarda građana Srbije. Amandman na član 6. posebno će uticati na primenu dalje ovog zakona koja je definisana u članovima 11, 12, 13, 15. i 16. kojima je definisano pitanje granične kontrole, ulaska i izlaska na osnovu zajedničke putne isprave, obaveza prevoznika, posledice nezakonitog ulaska u zemlju Srbiju, mogućnosti da se nekome uskrati ili odbije ulazak ili ulazak i boravak bez vize. Nikome osim onima koji imaju pravo na osnovu ratifikovanih međunarodnih sporazuma bezviznog režima, Srbija zasigurno neće niti ovim zakonom, niti uz pomoć ovih amandmana koje mi predlažemo odobriti da u Srbiju ulaze nekontorlisano, ali se određeni popusti, određeni prioriteti upravo iz poštovanja interesa građana Srbije moraju i mogu uspostaviti u dalje funkcionisanje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić.
Moj amandman se odnosi na član 6. da u stavu 1. koji već postoji u zakonu kaže se pod kojim uslovima stranac može da ulazi i boravi u Republici Srbiji. Stav 2. koji se dodaje i glasi – stranac, investitor koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj, nerazvijenih opština može da ulazi i boravi u Republici Srbiji pod uslovima definisanim u stavu 1. ovog člana zakona. Ulazak i boravak stranca u Republici Srbiji regulisano je u skladu sa zakonom ili relevantnim međunarodnim ugovorima što podrazumeva kontrolu kretanja i boravka od stranca koji se sastoje od regulisanja viza, boravka stalnog nastanjenja stranaca i ostalih poslova definisanih u zakonu. Kako je u članu 6. stavu 1. definisano pod kojim uslovima zakona stranac može da ulazi i boravi na teritoriji Republike Srbije potrebno je dodatno amandmanom da se definiše ulazak i boravak stranca investitora. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, uvažene kolege narodni poslanici. Dakle, u skladu sa sadržajem ovog amandmana pre svega rekao bih da je vrlo značajna, ta veza između države sa jedne strane i investitora, s druge strane. Zato što svaka ozbiljna država pre svega teži da dovede, da privuče što veći broj stranih investitora. Naime, jedino na taj način u adekvatnom roku, je moguće da se ostvari jedan dugoročni i održivi privredni razvoj. Međutim, u praksi nije sve tako jednostavno. U praksi se i republička administracija, ali lokalna administracija susreće sa mnoštvom problema. Naime, jedan od najznačajnijih problema sa kojima se susreću, da kažem, lokalne samouprave jeste problem infrastrukture. Jeste problem putne infrastrukture, jeste problem mreža autoputa. Naime, najčešće se investitori odlučuju za određeni grad, određeni region, jedino ukoliko ima adekvatnu putnu povezanost sa ostalim deloma zemlje. To je ono na čemu je ova vlast radila intenzivno. To je ono na čemu je naša država, naša zemlja, Vlada Republike Srbije uspela da napravi zaista fascinantne rezultate. Ova vlast na čelu sa Aleksandrom Vučićem je uspela da dovede do kraja Koridor 10 istočni krak, Koridor 10 južni krak i završetak tih radova se očekuje već u toku ove godine. Međutim, ono što je još bitnije, pre svega za građane Toplice, ali taj značaj prevazilazi granice ovog regiona, jeste izgradnja autoputa Niš-Priština, koji će pre svega omogućiti opstanak naroda na tim prostorima, koji će omogućiti adekvatnu industralizaciju tog regiona, jedan ravnomeran i sa druge strane, u ovom trenutku jedan intenzivni privredni rast u Topličkom regionu.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta.
U Srbiji živi oko 700 hiljada izbeglih, prognanih i interno raseljenih lica, od kojih značajan broj i dalje nije rešio dva ključna problema. Prvi problem je pitanje stanovanja, a drugi problem je pitanje zapošljavanja. U oblasti stanovanja trenutno se u Srbiji realizuje regionalni stambeni program čiji je cilj da pomogne trajnu integraciju ove grupacije ljudi u Srbiji. Nažalost, imamo nekoliko hiljada izbeglih i prognanih lica koji sticajem raznih okolnosti nisu dobili izbeglički status i sada nemaju prava da konkurišu na stambene programe, da dobiju pomoć kroz dobijanje stana, seoskog imanja, montažne kuće ili dodelu paketa građevinskog materijala. Ti ljudi se obraćaju i Komesarijatu za izbeglice, lično meni, apeluju, mole kako da se reši njihov problem, da formalno dobiju makar na jedan dan izbeglički status, da bi stekli neophodni uslov da mogu konkurisati za nove programe. Među njima je značajan broj ekstremno ugroženih lica, odnosno porodica. To je jedan veliki problem koji bi trebalo da pokušamo i da vidimo sa našom Vladom i Komesarijatom za izbeglice, kako da ga rešimo, da ti ljudi mogu konačno da reše svoje pitanje, da konkurišu za te programe. Takođe, ima niz drugih problema, a među njima je jedna činjenica da jedan deo tih lica su u prvoj fazi rešavanja svojih problema dobili male grantove, a sada nisu uspeli da reše stambena pitanja, ali im sada Komesarijat za izbeglice, kroz regresivni mini program ne da dodatna sredstva i ti su ljudi sada, ni na čardaku, ni na zemlji, jer ne mogu da reše svoje stambeno pitanje. Problema je mnogo u toj oblasti i zaista, trebamo da učinimo sve što je u našoj moći da ih rešimo, da olakšamo ljudima da reše ključna pitanja integracija, a to je pitanje stanovanja.
Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, Vlada Republike Srbije radi na tome da se zakonskim propisima olakša ulazak stranaca investitora u Srbiju, kao i da im se obezbedi što kvalitetniji boravak u Srbiji. U cilju obezbeđivanja boljih uslova života, za građane Leskovca ali i za sve strance i investitore koji u Leskovcu borave, od kako je SNS na vlasti u Leskovcu urađeno je dosta toga. Dakle, asfaltirano je 60 ulica u dužini od 20 hiljada metara, a u 70 ulica je zamenjena vodovodna mreža, koja je bila stara i do pet decenija, a dužina izvedenih radova je 32 kilometara, izgrađeno je 17 hiljada metara trotoara. U modernizaciju sistema grejanja uloženo je preko dva miliona evra. Stalno se ulaže u poboljšanje zdravstvene zaštite i ne postoji ambulanta na teritoriji grada koja nije renovirana. Takođe, u opštoj bolnici u Leskovcu, sva odeljenja su renovirana. Rekonstruisane su sve institucije kulture. Sva ova ulaganja bitna su kako za građane Leskovca, koji žive u Leskovcu, tako i za sve strane investitore koji borave u Leskovcu jer im se na ovaj način obezbeđuje boravak. Srpska napredna stranka je u Leskovcu krajem 2012. godine preuzela odgovornost, nije nasledila dug od dve milijarde dinara i da dan danas ne stižu izvršno sudska rešenja za propale projekte DS, samo u februaru mesecu je grad dobio izvršnu sudsku presudu na 80 miliona dinara za propali projekat, tzv. „bušotina“, gde su demokrate pokušale da na njivi pronađu toplu vodu i verujte mi da bi mnogo toga bilo više urađeno u Leskovcu, da bi se stvorili mnogo bolji uslovi za građane Leskovca, ali i za investitore, strance koji u Leskovcu borave.
Reč ima Ljiljana Malušić
Kada govorimo o investicijama, bitno je gde treba odvesti tog investitora. Obično su to devastirana područja, područja koja su jako siromašna. Tu imamo jedan težak zadatak, jer investitor neće da ode u takva područja. On traži, pre svega, dobru infrastrukturu, traži dobar ambijent, a i podršku lokalne samouprave. Ono što je dobro za nas je procena Svetske banke da smo 2015. godine sa 97. mesta dospeli na 43. mesto i to je jedan od pokazatelja da smo mi zaista dobra zemlja za ulaganje. Šta se desilo od 2000. do 2008. i 2010 godine? Naime, ova zemlja je bila potpuno devastirana. Kako? Zahvaljujući lošim privatizacijama, 586 preduzeća je totalno ogoljeno. Ono što je valjalo je kupljeno za jedan evro. Tadašnji tajkuni su pokupovali te firme za jedan evro, a ostatak ogolili. Tako ogoljene firme vratili Republici Srbiji. To je primer Železare Smederevo, i da nije bilo naših prijatelja Kineza i firme „Hestil“, koja je kupila Železaru za 46 miliona evra, 5.500 porodica bi ostalo bez posla, bez elementarnih uslova za život. I ne samo to, „Hestil“ je rekao da će u narednim godinama uložiti još 300 miliona evra, prekvalifikovati, edukovati ljude, napraviti dobar ambijent za život. Tako se radi. Hvala njima, a i hvala SNS što je imala snage, volje i elana da izdrži teške mere i da danas Srbija bude dobro mesto za život. Hvala.
Hvala. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Odmah da apelujem na vas da prenesete moje izvinjenje kolegama koji nisu danas ovde, velikim stručnjacima, što sam podneo amandman i na član 6. Predloga zakona o strancima.
Preneću, naravno.
Zahvaljujem unapred. I u članu 6. se naglašava ekonomski razvoj i modernizacija. Izuzetno je važna modernizacija policije i u tom smislu naročito ističem nabavku novih vozila i opreme za pripadnike MUP. Dakle, samo u 2017. godini, samo u prošloj godini, MUP je nabavilo više od 700 novih automobila, koji su raspoređeni po policijskim upravama, policijskim stanicama širom Srbije. Svi zaposleni u MUP vrlo dobro znaju u kakvim uslovima danas rade, a u kakvim uslovima su nekad radili u prošlosti dok su neki drugi brinuli o stanju u MUP, da ne spominjem i povećanje plata, koje je nedavno usledilo, i nove uniforme, i opremu, i da je izvršena rekonstrukcija najvećeg broja policijskih stanica. Posebno bih istakao planiranu nabavku helikoptera koja će se desiti prvi put nakon 40 godina. Dakle, sve to govori u prilog tome kakvo je danas stanje, odnosno na kom je nivou danas policija u Srbiji, a na kom nivou je nekad bila. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Markoviću. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? Izvolite dr Martinoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 6. koji se tiče stranaca koji svojim investiranjem u Republiku Srbiju podstiču ekonomski razvoj Republike Srbije i jačanje njenih bezbednosnih struktura. Mislim da su svi građani Republike Srbije svedoci korelacije koja postoji između ekonomskog razvoja Republike Srbije i jačanja njenih bezbednosnih kapaciteta. Veliko je pitanje da li bi Srbija danas bila na ovom stepenu vojne moći da nisu preduzete radikalne mere fiskalne konsolidacije krajem 2013. i početkom 2014. godine, i da od 2014. godine pa na ovamo, dakle pune četiri godine, u Srbiju nije došlo više od 60 kompanija i da samo u prošloj godini nismo imali direktnih stranih investicija oko 2,6 milijardi evra. To sve je doprinelo činjenici da je Srbija danas mnogo bezbednija, da danas možemo da nabavljamo najsavremenija borbena sredstva i za našu vojsku i za našu policiju, a kao potvrda takve uspešne politike govori činjenica da je zahvaljujući angažovanju predsednika Vučića, prilikom njegove posete Moskvi, krajem 2016. godine, dogovorena nabavka, praktično poklon, šest MIG-ova, 30 tenkova i 30 oklopnih vozila. Ubeđen sam da će Vlada Republike Srbije sa takvom politikom da nastavi, a mi poslanici SNS ovim amandmanima želimo da damo podršku Vladi Republike Srbije u takvoj politici. Želimo da i putem zakona koje predlaže u Narodnoj skupštini Republike Srbije omogućimo svima onima koji investiraju u Republiku Srbiju, koji otvaraju u Srbiji nova radna mesta, da sa takvom politikom nastave i dalje, jer je samo jačanje ekonomije uslov i način da jačamo naše bezbednosne strukture, kako na vojnom, tako i na policijskom planu.
Hvala dr Martinoviću. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Izvolite kolega Mićin.
Poštovani gospodine ministre, predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, jedan od najvažnijih faktora koji odlučuje o dolasku stranih investitora je njena finansijska i ekonomska stabilnost. Vlada Republike Srbije je reformskim merama koje je započeo Aleksandar Vučić uspela da od Srbije napravi zemlju koja je svetski prepoznata kao finansijski ekonomska i finansijski stabilna zemlja. Ono što najbolje oslikava finansijsku stabilnost jedne zemlje je svakako njen budžet i ja bih hteo da vam pokažem kako je taj budžet izgledao pre 2012. godine i zašto smo imali mnogo manje investicija tada. Godine 2008. prethodni režim je planirao deficit budžeta od minus 45 milijardi dinara, a ostvarili su deficit od čak minus 72 milijarde. Godine 2009. su planirali deficit od minus 49 milijardi, a ostvarili su deficit od minus 127 milijardi dinara. Godine 2010. su planirali minus 82 milijarde, a ostvarili minus 141 milijardu. Godine 2011. su planirali deficit od 93 milijarde, a ostvarili minus 163 milijarde dinara. Godine 2012. su planirali 124 milijarde, a znate koliki deficit su ostvarili, odnosno koliki je bio minus u budžetu, čak 245 milijardi dinara. Kako to izgleda otkada SNS vodi Srbiju? Godine 2015. smo planirali fiskalni deficit od 191 milijardu, a bio je 141 milijardu. Dakle, za 50 milijardi manje. Godine 2016. smo planirali deficit od minus 87 milijardi, a ostvarili smo minus 54 milijarde. Dakle, za 33 milijarde manje. Godine 2017. planirali smo deficit odnosno minus od 69 milijardi dinara, a gospodo, ostvarili smo suficit od čak 90 milijardi dinara. Danas, posle tri meseca 2018. godine, u budžetu imamo 22, 1 milijardu dinara u plusu i zato će dolaziti i nastaviti da dolaze investitori kod nas. Hvala.
Hvala kolega Mićin. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite dr Todorović.
Hvala predsedavajući. Predloženim amandmanom se definiše ulazak i boravak stranaca investitora u našoj zemlji. Prisustvo stranih investitora na našem tržištu je veoma važno, ja ću to istaći na primeru mog rodnog grada Niša i okoline. Naime, svi vi znate, građani Srbije, posebno građani Niša da zahvaljujući ogromnom angažovanju, velikom trudu, radu i marljivosti, ogromnoj uloženoj energiji predsednika Vučića, uspeo je da pokrene grad Niš i jug Srbije sa nule, što je rezultiralo da je sada Niš postao i postaje polako ali sigurno novi industrijski centar Srbije, a takođe se razvija i jug Srbije, tako da više ne važi ona rečenica – Što južnije, to tužnije. Znate, svojevremeno je na ulasku u grad Niš stajalo – Dobrodošli u grad elektronike. Međutim, bivši režimi su godinama uništavali sve živo što se moglo uništiti, tako da nije ostalo ni „g“ od grada ni „e“ od elektronike, nažalost. Ta slika se menja dolaskom SNS na vlast i u državi i u gradu Nišu i zahvaljujući ogromnom angažovanju predsednika Vučića, tako da zahvaljujući i geografskom položaju koji grad Niš ima, raskrsnica puteva, infrastrukturi, visoko kvalifikovanim kadrovima, blizini aerodroma „Konstantin Veliki“, mi postajemo vrlo privlačni, primamljivi kako domaćim, tako i stranim investitorima. Samo ću pomenuti neke od investicija koje su u procesu realizacije u gradu Nišu. Ako je prošlo vreme, hvala, a mogu.
Hvala. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite, kolega Palaliću.
Zakon o strancima, o kojem raspravljamo već nekoliko dana, nesumnjivo predstavlja pravovremen, adekvatan i konkretan normativni odgovor države na migrantsku krizu. Moglo bi se reći da on predstavlja jednu vrstu akumulacije iskustva koje je država imala suočavajući se sa ovim izazovom koji je imala čitava Evropa. Ako se pogledaju normativna rešenja Zakona o strancima, može se reći da ona predstavljaju jednu vrstu ravnoteže između poštovanja međunarodnog prava i međunarodnih standarda i realizovanje zaštite bezbednosti, kao glavnih ciljeva ovoga zakona, tj. realizovanjem ovih ciljeva Republika Srbija se pokazuje, s jedne strane, kao humana država, a sa druge strane kao efikasna, organizovana jaka država. Nesumnjivo je da ovakve poruke, sa rešenjima koje imamo u Zakonu o strancima, šalju snažnu poruku onima koji žele da investiraju u Srbiju da je Srbija organizovana država, da ima jake institucije, da ima konkretna rešenja koja će obezbediti i bezbednost i zaštitu svih investicija koje dođu u državu Srbiju. Zato je ovaj zakon sa ciljevima koje je postavio, sa rešenjima koja je definisao, najbolji dokaz kako se Srbija uređuje, kako Srbija ostaje bezbedna i kako Srbija postaje privlačna za strane investicije. U svakom slučaju, prava reakcija u pravom trenutku države Srbije na iskustva izazvane migratorske krize. Hvala.
Hvala, kolega Palaliću. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite, kolega Birmančeviću.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, amandman koji sam podneo na Zakon o strancima, pre svega, odnosi se na deo koji definiše upravo aktivnosti stranaca investitora na jačanju ekonomskog potencijala i ekonomskog razvoja regiona. Kao rezultat dosadašnje politike, a upravo ovim zakonom pojačaćemo i intenzitet i mogućnost stranaca da još jače i brže realizuju svoje projekte. Imamo razvoj svih regiona. Kada krenemo od Subotice preko Novog Sada do Rume, pa produžimo kroz Šabac, do Koceljeve, Uba i Valjeva itd, imamo regione, kao što su Ruma i Šabac, Koceljeva, sa druge strane, gde imamo u Koceljevi i Rumi jednocifrenu nezaposlenost, a pričamo o investicijama koje su došle upravo 2012. godine na ovamo. Upravo i Ruma i Koceljeva su postojale i pre SNS, ali tek od 2012. godine pa na ovamo investitori su počeli da dolaze i da broj nezaposlenih sa preko 25% smanje na jednocifrenu nezaposlenost. Više u Rumi i Koceljevi skoro da nema nezaposlenih ljudi. Svi oni koji hoće da rade imaju gde da se zaposle. Čak je problem i naći, pa investitori moraju da podižu plate da bi mogli da pridobiju što kvalitetnije radnike. U isto vreme, u Šapcu, gde su ostaci žutog preduzeća još uvek na vlasti, dok u Ubu prolazi autoput, ljudi otvaraju nove puteve, nove mostove, nove auto puteve, koridori koji su nekada bili samo na mapama, privode se kraju. U Šapcu ostaci žutog preduzeća kao događaj prikazuju gradonačelnika koji šoderiše put između Štitara i Tabanovića, koji umesto puteva posipa kamen i koji još uvek u selima, koja okružuju grad Šabac, nemamo ni pijaću vodu, a o kanalizaciji samo mogu da sanjaju. Upravo je to razlika između vlasti koju predvodi SNS i odgovornosti prema svojim građanima i žutog preduzeća, koje je do 2012. godine, uništilo iunazadilo državu, ali država je konačno prepoznala koga i ko može da ih vodi i zahvaljujući tome, na pravom smo putu, a dolaze i bolji dani za Šabac. Između ostalog, mogu da najavi da će konačno sve ono što je bila samo ideja i što su obećavali svi od Drugog svetskog rata na ovamo, auto put Šabac – Ruma, odnosno Ruma – Šabac – Loznica, i postati stvarnost pre 2020. godine. Hvala.
Hvala. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Izvolite, koleginice Barišić.
Zahvaljujem, predsedniče. Uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, dame i gospodo, amandman na član 6. tiče se ulaska i boravka stranaca. Kao što sam rekla, 2017. godina je godina kada su investitori u našu državu uložili preko 2,6 milijardi evra. Naravno da mi nećemo stati na tome. Trudimo se da iz dana u dan privučemo kako strane investitore, tako i domaće. Ono što bih ovom prilikom naglasila je to da u Kruševcu, gradu iz koga dolazim, ne ulažu samo strani investitori. Nisu tu samo fabrike „Kromberg i Šubert“, nije tu samo „Lidl“, nije tu samo „Nepi“. Rešen je problem IMK preduzeća „14. oktobar“. Dosovska vlast, koja je uništila to preuzeće i koja je pokušavala građane da obmane pričama time da nema ništa od toga da dođe „Tatra“, eto, ova vlast je uspela da u ovo preduzeće dovede „Tatru“, odnosno firmu ćerku „Čehoslovak Grup“ češke kompanije i da spasi ovu firmu propasti. Onaj katanac koji su stavili oni koji sada nisu ovde, SNS, gospodin Aleksandar Vučić, gospodin Bratislav Gašić, uspevaju da spasu to preduzeće i da vrate radnike u fabriku. Idemo dalje. Toliko.
Hvala. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite, kolega Bojaniću.
Zahvaljujem. Otvorenost naše države i dobri zakonski predlozi kao što je član 6. ovog zakona dovode do toga da imamo povećani broj stranaca u našoj zemlji, pre svega turista. Ali, cilj mog amandmana je bio da podržim Vladu Republike Srbije u naporima za ekonomski i održivi razvoj Republike Srbije i privlačenja stranih investitora. Obzirom da je ovaj amandman odbijen, može se to rešiti možda i nekim podzakonskim aktom. Dok govorim o ovome, pada mi na um jedna medijska spekulacija koja je bila ovih dana, na izjavu hrvatskog proizvođača elektromobila gospodina Rinca, da veliki proizvođač automobila iz Evrope planira jednu veliku investiciju na zapadnom Balkanu, a pre svega u Republici Srbiji. Onda se pomenuo kao grad koji je nekad imao proizvodnju aviona. Ja, koliko znam, u Srbiji su samo tri grada imala proizvodnju aviona. To su, na moju veliku sreću Kraljevo, Beograd i Pančevo. Bio bih u stanju da tog investitora do graničnog prelaza do Kraljeva na ramenima prenesem. Da ne pomislite da sam zaboravio na moju omiljenu temu, a to je Agenda 2030 i održivi razvoj, pomenuću samo da jedno od poglavlja u toj Agendi govori o infrastrukturi. Kada govorim o infrastrukturi, odmah se setim završetka Koridora 11 od Požege do Surčina, a nakon toga, nadam se otvaranju radova onog drugog, meni mnogo dražeg koridora moravskog. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandmne u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković, i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević.
Zahvaljujem. Evo, zahvaljujući i ostalim govornicima, dobila sam samo priliku da radi građana Srbije naglasim da Dveri ama baš ništa nemaju protiv EU ili bilo koje države članice. Naprotiv, Srbija treba da sarađuje sa EU i da gradi bilateralne odnose sa svim državama Evrope, ali na ravnopravnim osnovama. Ono protiv čega jesmo jesu ucene iz Brisela i briselska besmislena ucena, koja glasi – potpisivanje obavezujućeg sveobuhvatnog sporazuma i uslova svih uslova izdaje Kosova i Metohije. Dakle, da se ne pravimo da ne znamo šta se krije iza tih 115 uslova koje moramo da ispunimo, da bismo možda jednom, do 2025. godine, dobili signal da ćemo možda ući i postati član te Evropske unije. Dveri nemaju ništa protiv saradnje na ravnopravnoj osnovi, a vama hvala što ste mi pružili priliku da to još jednom ponovim, kako ne bih još jednom bila pogrešno protumačena. Hvala.
Hvala, koleginice Janjušević. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Ne znam da li je potrebno naglašavati da je poštovanje zakona u svakoj zemlji nešto što se podrazumeva i nešto što je obaveza. Nije razlika ni kada je Srbija u pitanju. Kroz sve ove amandmane sam se zalagao za one povlastice koje bi, po meni, trebalo da uživaju stranci investitori u Srbiji, ali se isto tako zalažem za striktno poštovanje zakona i svih onih obaveza koje iz njega proizilaze kada su u pitanju pre svega stranci. Koliko nepoštovanje zakona od strane tih i takvih može biti katastrofalno i opasno po državu i celo društvo, opet ću vam navesti na primeru te čuvene subotičke fabrike „Sever“, koja je privatizovana još 2004. godine. Naime, taj stranac investitor kupovinom fabrike je bio dužan da investira 16 miliona evra u narednih pet godina. NJegove namere su bile potpuno drugačije. Već nešto malo iza privatizacije prodao je svu imovinu „Severa“ u inostranstvu, koja nije bila mala, prodao je za pet miliona evra, a samu fabriku je kupio za četiri miliona i sto. Od obaveze koja je definisana ugovorom a koja se tiče investicije od 16 miliona, na kraju nije urađeno ništa. Investicije nikada nisu došle, ugovor nikada nije ispoštovan. Posledice nepoštovanja zakona i ugovora i ostalih pravnih akata su katastrofalne po Suboticu, a verovatno i po ostatak Srbije i u prilici smo danas da ih lečimo i uz pomoć republičkih organa i uz pomoć pokrajinskih, ali i uz pomoć našeg gradonačelnika Bogdana Labana. Da nam se ta i takva situacija ne bi ponovo desila, ja sam iz predostrožnosti predložio jedan ovakav amandman na član 6. Zakona o strancima. Hvala vam.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Đokiću.
Hvala predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, uvaženi minsitre sa saradnicima, podneo sam i ovaj amandman kako bih na neki način ovaj pojam - stranac investitor, dobio svoje mesto u Zakonu o strancima, jer to zaslužuje. Zašto? U protekle tri godine u Srbiji je zahvaljujući velikom broju stranih investicija otvoreno 170 hiljada radnih mesta. Stvorene su mogućnosti da strani investitori lakše uđu u našu zemlju. Domaći i strani investitori su izjednačeni po pitanju mogućnosti i dobijanja subvencije. Srbija trenutno pregovara o 54 investiciona projekta vredna oko dve i po milijarde evra, koji bi trebalo da obezbede oko 29 hiljada radnih mesta. U Srbiji će u narednih nekoliko godina, dok ne postane punopravna članica Evropske unije, biti uloženo, kroz razne investicije i projekte, čak više od pet miliona evra, a sve to je moguće zahvaljujući pre svega Aleksandru Vučiću, mudroj državničkoj politici koju vodi, zahvaljujući Srpskoj naprednoj stranci i njenim koalicionim partnerima. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, u raspravi u pojedinostima koja se odnosi na predloge zakona iz delokruga Ministarstva unutrašnjih poslova, konkretno na član 7. Predloga zakona o strancima, jako je važno osvrnuti se na Poglavlje 24, koje se odnosi na pravdu, slobodu i bezbednost. Osnovni cilj realizacije aktivnosti koja obuhvata ovo poglavlje jeste da se omogući slobodno kretanje ljudi, uz garantovanje njihove bezbednosti. To obuhvata upravljanje granicama EU, pravosudnu saradnju, policijsku saradnju, sprovođenje određene vizne politike, pitanja migracija i azila. Znajući o kojim pitanjima je ovde reč, može se zaključiti da Ministarstvo unutrašnjih poslova igra značajnu ulogu, jer predlaže zakonska rešenja upravo u ovim oblastima. Uloga Ministarstva unutrašnjih poslova ogleda se u pitanjima migracija, azila, suzbijanja trgovine ljudima, terorizma, organizovanog kriminala. Ne moram ni da napominjem važnost ovih pitanja za našu zemlju. Na Ministarstvu unutrašnjih poslova je obaveza da obezbedi bezbednost građana, mogućnost slobodnog kretanja, smanjenje stope prekograničnog kriminala i borbe protiv terorizma. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Koleginice Vukojičić, izvolite.
Ono što je za Srpsku naprednu stranku nesporno, a to je poštovanje zakona. Na član 7. podnela sam amandman koji se odnosi na strane investicije, u cilju poboljšanja položaja ranjivih grupa. Ono što je takođe nesporno, to je da je temelje ekonomskog ozdravljenja Republike Srbije postavio Aleksandar Vučić i Vlada Aleksandra Vučića. Kasnije je Vlada Ane Brnabić nastavila sa tim kontinuitetom. I danas, na mestu predsednika Republike, Aleksandar Vučić čini i te kakve napore na privlačenju novih investicija u Republiku Srbiju, a sve zarad boljeg života, veće zapošljivosti i smanjenja siromaštva građana Republike Srbije. Govorila sam o poštovanju zakona. Govorila sam o nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova, kada se tiče zaštite ranjivih društvenih grupa, pre svega dece. Govorila sam o izvanrednim rezultatima Ministarstva unutrašnjih poslova u oblasti zaštite najranjivije kategorije, a to su deca. Ali, moram da se osvrnem i na zaštitu dece u periodu od 2005. do 2008. godine. Juče sam govorila o vremenu kada je žuto preduzeće opljačkalo decu ometenu u razvoju za 157 miliona dinara, a danas ću govoriti o pljački Dragana Đilasa koji je pod plaštom izgradnje objekta za decu izgradio objekat „Velikog brata“, i to gde? U najluksuznijem delu Beograda, na Košutnjaku, tako što je bahato oteo gradsko građevinsko zemljište i na dve hiljade kvadratnih metara, zajedno sa bazenom, izgradio kuću „Velikog brata“. Naravno, to je radio u vreme kada je bio direktor Narodne kancelarije tadašnjeg predsednika Borisa Tadića. Ono što želim da istaknem to je da u ovaj objekat, naravno, nikada niti je ušlo, niti je izašlo jedno dete, a objekat je trebao upravo da služi na toj lokaciji za rekreaciju, odnosno za dnevni boravak dece. Ono što želim da istaknem to je, takođe, da je na ovaj način Dragan Đilas za samo četiri godine emitovanja serijala „Velikog brata“ od 2005. do 2008. godine uzeo, odnosno ostvario dobit od 688,5 miliona dinara. Na sreću, građani Beograda 4. marta prepoznali su pljačku, otimačinu, lopovluk, nezakonito uzurpiranje gradskog građevinskog zemljišta i dali poverenje listi Aleksandar Vučić – „Zato što volimo Beograd“, zato što građani Beograda veruju vrednim, radnim, sposobnim i požrtvovanim predstavnicima. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Izvolite.
I ovaj amandman sam podneo kako bih pokušao da poboljšam tekst Zakona o strancima, a i predstavio svoj grad odakle dolazim u jednom promotivnom svetlu. Naime, Leskovačka kotlina ima veliki značaj za razvoj poljoprivrede, s obzirom da se odlikuje veoma povoljnom klimom i velikim potencijalom - plodnošću zemljišta. Imajući u vidu pomenute uslove, kao i mogućnost navodnjavanja, naročito izgradnjom akumulacionih jezera na Vlasini kod mesta Boljare, na Jablanici kod mesta Šilovo, može se konstatovati da postoje objektivni uslovi za razvoj intenzivne poljoprivredne proizvodnje na ovom području. Leskovac svakog dana poprima nove obrise, a promene se vide u činjenici da je naš grad, koje je privlačno mesto za ulaganje stranih investitora, ali grad čija je lokalna samouprava vratila poverenje, kako domaćih, tako i stranih investitora, koji u gradu Leskovcu vide oslonac i pouzdanog partnera. Ono što niko ne može da ospori je da u gradu na Veternici radi i gradi, da se smanjuje broj nezaposlenih i, što je najvažnije, da postoje dobri temelji za dalje strane investicije i razvoj samog grada. Navešću samo nekoliko primera - završena je rekonstrukcija zgrade nekadašnje „Sintetike“ uz pomoć i podršku Vlade Republike Srbije, koja je za ovaj projekta investirala 185 miliona dinara, u gradu su izgrađene ili rekonstruisane 34 saobraćajnice u ukupnoj dužini od preko devet hiljada metara čija vrednost iznosi 351 milion 496 hiljada dinara, van grada je izgrađeno ili je rekonstruisano ukupno 25 saobraćajnica u dužini od oko devet hiljada metara, čija vrednost iznosi 106 miliona 56 hiljada dinara, u toku je obezbeđivanje sredstava za realizaciju projekta, proširenje i rekonstrukciju Bulevara Nikole Pašića, deonica od Niške do 28. marta, čija vrednost iznosi 160 miliona dinara. Nedavna poseta ministra Zorane Mihajlović opredelila je tražena sredstva i u skorijoj budućnosti će početi sa izgradnjom. U samom gradu su izgrađeni ili sanirani trotoari ukupne površine od oko 17 hiljada metara kvadratnih, za šta je iz gradskog budžeta izdvojeno oko 53 miliona dinara. Vodovodna mreža je izgrađena u dužini od oko 32 hiljade metara, a vrednost radova je oko 96 miliona dinara. Kanalizaciona mreža je izgrađena u dužini od osam i po hiljada metara, ukupno je izdvojeno za ovu investiciju 37,3 miliona dinara. Na kraju, kroz realizaciju lokalnog akcionog plana za zapošljavanje grad Leskovac je do sada izdvojio oko 130 miliona dinara, za šta je gradu povodom dana Nacionalne službe za zapošljavanje udružena nagrada. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Milija Miletić, izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija i normalno dolazim iz Svrljiga, najlepše opštine u Srbiji, koja je jedna od opština kojima je potrebno ulaganje stranih investicija. Podneo sam amandman na član 7. sa željom da damo podršku da se stranim investitorima obezbedi mogućnost da mogu da ulažu u opštinama koje su nerazvijene, koje su u brdskoplaninskim područjima, ali i opštinama koje imaju mogućnost da se ulaže u poljoprivredu. Malopre ste govorili o stočarstvu kroz sistem krava-tele, sada ću govoriti o stočarstvu, odnosno govedarstvu za sistem muznih krava, jer smo svedoci da u Srbiji broj grla krava je sve manji i manji i zato pomoć stranih investitora ulaganjem u opštine, u naša sela gde može da se obezbedi dovoljan broj priplodnih grla, kvalitetnih muznih grla, da kroz program koji može da obezbedi recimo 150 hiljada evra neki investitor koji želi da uloži u neko selo, recimo selo odakle ja dolazim, to je selo Plužina. Ima ljudi koji bu čuvali te krave, koji bi muzli te krave i koji bi mogli da od tog svog rada kroz mleko, kroz proizvode od mleka, kroz sir, kroz belmuš mogu da plasiraju te proizvode svuda, u bilo kom delu Evrope i sveta, zato što su stvarno kvalitetni i dobri proizvodi. Ja ću i kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke, izabran sa liste SNS uvek govoriti o poljoprivredi, o brdskoplaninskim područjima, jer želim da svi građani čuju kako je teško da se živi u našim opštinama, ali mi koji dolazimo iz tih opština nikada ne želimo odatle da odemo. Siguran sam da će ministar Stefanović imati uvek na sednicama Vlade inicijativu da se pomogne malim opštinama u nerazvijenim područjima i da se dovedu investitori, kao što je potrebno u Svrljigu, Gadžinom Hanu, Beloj Palanci i u ostalim opštinama koje su nerazvijene i kojima treba pomoć. Još jednom hvala i molio bih vas da glasate za ovaj moj amandman.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovksi. Da li neko želi reč? Dubravka Filipovski, izvolite.
Članom 7. definiše se poštovanje zakona za strance koji borave u našoj zemlji. Vladavina prava i efikasnije sudstvo ključni za razvoj naših institucija, a samim tim i za podsticanje investiranja u Srbiji. Sa druge strane, investitori koji borave u Srbiji i čiji cilj je ekonomski razvoj, zajedno sa našim investitorima treba da poštuju i u obavezi su da poštuju zakone države Srbije. Kako to izgleda kada strani investitor ne poštuje ugovorene obaveze najbolje se može videti na primeru „Goše“. Zbog toga sam i podnela amandman sa ciljem da strani investitori moraju striktno da poštuju zakone države Srbije.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Izvolite, doktore Orlić.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, potreba da se zakon poštuje, naravno, kojom se upravo i bavi ovaj član, član 7. Predloga zakona, kao i ukupno posmatrano, vladavina prava zaista jesu važni preduslovi za svaki razvoj. Činjenica da se Srbija danas razvija daleko, daleko bolje nego u vreme kad je njom žalilo i palilo žuto preduzeće i ta dosmanlijska ekipa, ako se posmatra kroz kontekst ove veze između vladavine prava i razvoja onda predstavlja svojevrsnu potvrdu da danas i poštovanje zakona i pitanje vladavine prava stoje u Republici Srbiji drastično bolje nego onda. Između ostalog, to se može posmatrati i kroz rezultate borbe protiv korupcije. Podsećam da je Angela Merkel nedavno, prilikom susreta sa predsednikom Republike Aleksandrom Vučićem, rekla, citiram – da je impresionirana rezultatima koje Srbija postiže u borbi protiv korupcije. Verujem da ćemo tu izjavu pozdraviti svi, čak i oni koji su nam baš danas obnarodovali da su promenili svoju politiku i da sada nemaju ništa protiv EU. Pretpostavljam, samim tim i oni smatraju stav i mišljenje gospođe Merkel za važnim. Kažu nemaju ništa protiv EU, što je za pohvalu, ali tvrde da imaju da neki tvrd principijelan stav po pitanju odnosa prema KiM, što bi takođe bilo za pohvalu da nije čudno, da ne kažem više nego sporno. Više nego sporno bude onda, dame i gospodo, kada se taj neko poistoveti sa stavovima Radulovićevog pokreta po pitanju KiM, pa kaže – mi imamo identičan stav baš kao i oni po pitanju KiM. To konkretno, dame i gospodo, znači da naprimer deli Radulovićev stav da članstvo Kosova u Unesko ne bi trebalo da pogađa. Onaj ko se poistoveti sa tim stavovima on i ovu tvrdnju smatra za svoj lični stav, što bi značilo, da su sumiramo, dame i gospodo, da verovatno i ne zna koji su mu stavovi. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, imamo poštovanje zakona od strane stranca investitora koji ulažu u našu zemlju, a opšte je poznato da su stranci dužni da poštuju zakone zemlje u kojoj borave, osim kada se nalaze, naravno, u diplomatsko konzularnim predstavništvima, jer oni tada poštuju zakone tog konzularnog predstavništva, odnosno te države. Stranac investitor ni na koji način ne sme biti izuzet od zakona i mora poštovati sve odredbe člana 7. ovog zakona. S obzorom da se poslovni običaji iz kojih često proizilaze i neki delovi zakona razlikuju od države do države, potrebno je kroz ovaj stav posebno naglasiti da stranci investitori sve poslovno pravne radnje obavljaju isključivo po zakonima Republike Srbije. Samo takvim uzajamnim poštovanjem i, što se tiče zakona, jakim partnerskim odnosima pospešiće se i ubrzaće se ekonomski razvoj Republike Srbije, imaćemo nove investicije, nove kompanije koje žele da investiraju u Srbiju, a sve za dobrobit građana Srbije. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite prof. Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče, ovim amandmanom želeo sam na neki način dodatno da definišem poštovanje zakona. Moram da kažem, poštovani potpredsedniče, da ću sad sa ovom izjavom razočarati naše opozicione poslanike, na njihovu nesreću, a na sreću građana Republike Srbije, da će se u Srbiji u dva desetljeća meriti vreme po Aleksandru Vučiću, ovo zbog toga što stalno izražavaju mržnju prema njemu, a to je vreme pre dolaska njega na vlast, a to je vreme u kome je država bila i narod satanizovana, država vladavine DS, Dragana Đilasa i Borisa Tadića, kada je bila ponižena, ekonomski, industrijski i infrastrukturno devastirana zemlja u kojoj je bila enormno nezaposlenost 25,6%. Zemlja sa velikom prezaduženošću, zemlja bez nade i vere njenih građana u budućnost, zemlja pred bankrotom, zemlja sa pljačkaškom privatizacijom i vreme prilikom dolaska Aleksandra Vučića na čelo Vlade Republike Srbije i predsednika države, vreme ubrzane modernizacije Srbije. To je vreme kada smo otvorili 300, 138km autoputeva, 480km državnih puteva, 360km lokalnih puteva, rehabilitovali, sagradili 311 mostova, obnovili 360 škola i bolnica, otvorili preko 80 pogona i tvornica u 130 gradova Republike Srbije. Hvala lepo.
Hvala prof. Atlagiću. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Da.) Krsto Janjušević. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Vlade i ministre sa saradnicima, uvažene kolege poslanici, vladavina prava svakako deo važnog ambijenta za dolazak stranih investicija i u tom delu puna podrška ovim zakonskim rešenjima. Mi iz SNS se nećemo umoriti kada i više puta ponovimo kako je rešen problem u „Železari“ Smederevo. Ne samo zbog Smedereva i ljudi iz Smedereva, nego zato što je to poruka odustajanja ove Vlade od rešenja nekog problema kojeg su svi proglasili nerešivim. To je poruka stalnog vraćanja na problem do konačnog rešenja, kada je ova Vlada u pitanju, uvek se završi uspešno. Imali smo priliku da čujemo od jednog stručnjaka ovde rešenje kako da se ugase peći u „Železari“, mahao je sa nekim papirom, kaže – lična karta, a ljude je gledao kroz tabele. Aleksandar Vučić nije gledao Smederevo kroz ličnu kartu, otišao je u Smederevo. LJude nije gledao kroz tabele, pružio je ruku tim ljudima. U tome mu je pomogao i kineski predsednik i spasili su 5.000 radnih mesta. Ono što je zanimljivo u svemu tome je da je kineski predsednik više puta bio u Smederevu od većine lidera dosovske ekipe. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik docent dr Mihajlo Jokić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite dr Jokiću.
Pravo mi je zadovoljstvo da govorim o ovom članu, odnosno o dopuni ovog člana stavom da za strance investitore važe zakoni naše države. Ja bih molio saradnice ministra da pišu ovo što ću reći, jer je ovo što ću sad reći mnogo bitno za grad Valjevo. Navodno, neki Bugarin je kupio „Srbijanku“. Do 2000. godine „Srbijanka“, „Krušik“, „Gradac“, „Elin“ to su stubovi grada Valjeva. Šta se desilo? Posle 5. oktobra, navodno dolazi neki Bugarin koji je kupio „Srbijanku“. Danas ta „Srbijanka“ je uništena totalno, to su samo zidine i 15 hektara, pazite, celine u centru Valjeva. Krenuo je stečajni postupak u Privrednom sudu u Valjevu i on je prekinut zato što su se mangupi dogovorili da se pozovu i na zakone koji važe i u Bugarskoj. I Privredni sud u Valjevu je tražio tumačenje preko Ministarstva pravde da bi se mogao nastaviti stečajni postupak. To se ne može završiti i pitanje je kada će se to završiti. Hoću da kažem koliko je bitno da se u ovom članu 7. pojavi taj stav 5. ne vezano od svih ostalih itd. znači taj pojam stranac investitor, kao pravno lice. Ovde sam i postavio poslaničko pitanje, šta će biti od toga i meni je ministarka rekla da to treba da pita sud. Sud je pitao, međutim, taj postupak i dalje stoji. Molio bih u ime građana Valjeva, grada Valjeva, našeg i daljeg razvoja, jer kažem „Srbijanka“, to zemljište i sve to i mnogo je bitno da se taj proces ubrza, a hoću da pokažem na primeru do čega može da dovede neznanje, nepoštovanje, odnosno mangupi u našim redovima, jer sve su ovo uradili mangupi iz naših redova, što reče prof gospodin Vujić. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite kolega Kovačević.
Dame i gospodo, pa kada danas slušamo polemike da li su strane investicije nešto što je izmislila SNS, dolazim iz Kragujevca, Kragujevac je kažu, srce Šumadije, što i jeste, srce Srbije, pre svega dve stvari su vezane za moj grad. Tamo je rasla i razvijala se srpska nauka i srpsko obrazovanje i tamo je nastala srpska industrija. Godine 1850. i neke, čuvena topolivnica, počela je u suštini da se razvija industrija u Srbiji i kao po običaju, mi Srbi obično govorimo o topovima. Zaboravljamo da su u toj fabrici pravljeni i plugovi koji su omogućili Srbiji da preživi i da se prehrani. I tada su strani investitori, odnosno strana tehnologija bili ključni faktor rasta i razvoja Srbije. To se u istoriji Kragujevca ponavljalo. Razvijali smo naoružanje, razvijali smo automobile, ali se čini da nikada ni u Kragujevcu, kao ni u celoj Srbiji nismo imali animozitet prema stranoj tehnologiji. Danas, kada u gradu Kragujevcu počinje da se gradi najveća industrijska zona od 80 hektara, kada „Simens“ otvara drugu fabriku koja će zapošljavati 7.000 ljudi, kada se kamen temeljac očekuje u narednim nedeljama da dođe i da početak radova ozvaniči predsednik Srbije Aleksandar Vučić, čini se da nikada nismo imali u istoriji takav potencijal za rast i razvoj i takvu šansu za budućnost mladih generacija u Kragujevcu.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite kolega Rističević.
Dame i gospodo, narodni poslanici, političare, one koji vode državu, gradove, pokrajinu, lokalnu samoupravu treba ceniti po onome šta čine za državu, šta čine za društvo, šta čine za druge, a ne po onome šta čine za sebe. Ovi pre nas su to okrenuli. Prvo su gledali šta mogu da učine za sebe i obično je to bilo i protiv naroda i protiv države. Šta je rezultat toga? Nepoštovanje zakona. Šta je drugi rezultat, recimo na selu? Za 10 godina, onih 10 godina kada su izneli po međunarodnim organizacijama 51 milijardu dolara, izvršena je divlja predatorska privatizacija. Na desetine hiljada hektara postalo je vlasništvo njihovih prijatelja tajkuna. Nestale su zadruge, kapital se više nije investirao na selu i oko sela. Stoku su proterali sa farme, radnike otpustili. Nestalo je 300.000 grla krupne stoke, krava. Nestao je stočni fond koji je vredeo oko 600 miliona evra godišnje. Tih 600 miliona evra ispraznili su farme, ispraznili su klanice, uvozili su meso sumnjivog kvaliteta i punili onkologiju. Tih 600 miliona evra su gubili naši farmeri godišnje, gubili naši klaničari, gubili radnici. Mi hoćemo da vidimo Srbiju njiva i šljiva, Srbiju radnika i seljaka, momaka i devojaka. Tu Srbiju mi vidimo, za razliku od one koju su oni upropastili. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Aleksandra Tomić i Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima prof. dr Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem predsedavajući. Ovaj amandman odnosi se na član Predloga zakona o strancima koji se odnosi na to da je stranac – investitor dužan da poštuje zakone Republike Srbije. To je ono na čemu danas suštinski mi pokazujemo da smo zaista za poštovanje zakona svakog investitora, ali i po pravilima Srbije, po pravilima koja se donose ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije i samim tim poštovanje Agende 2030 upravo treba da podstakne ekonomski rast i razvoj, ali kroz primenu nacionalnog zakonodavstva, znači, zakona koje donosimo ovde. Treba reći da je Privredna komora, kao krovna organizacija svih privrednih subjekata u Republici Srbiji, takođe imala konferenciju jednu na kojoj je postavila pitanje kako ciljevi održivog razvoja u stvari mogu da podstaknu ekonomski rast u Srbiji. Time je na određeni način informisala sve privrednike u Srbiji da u saradnji sa strancima i stranim investitorima treba da se poštuju pravila upravo ona koja poštuju i domaći investitori u Srbiji. Danas prednost stranih direktnih investicija i investitora koji su ovde je da kada otvaraju i registruju firme ovde u Beogradu u Agenciji za privredne registre to rade po zakonima Republike Srbije, plaćaju poreze za svoje zaposlene u budžet Republike Srbije. Promet roba i usluga koji se obavlja ovde u Republici Srbiji takođe podleže PDV i takođe ide u budžet Srbije. Ono što je još važnije, što je obaveza svih stranih investitora, da 20% plate budu veće od prosečnog minimalca u Republici Srbiji. Time vidite da mnogo toga i velika korist Republike Srbije i budžeta i svih građana Srbije je upravo zbog toga što stranci – investitori poštuju zakone Republike Srbije. Tako da Agenda 2030 je upravo naš put do 2030. godine kako treba da izgleda u saradnji Republike Srbije sa stranim investitorima. Hvala.
Hvala, dr Tomić. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, koleginice Turk.
Hvala predsedavajući. Ovim amandmanom na član 7. Zakona o strancima se dodatno definiše poštovanje zakona Republike Srbije. Cilj samog Zakona o strancima je da se precizno definišu prava i obaveze svih stranih državljana koji ulaze, borave i kreću se preko teritorije Republike Srbije. Amandman ima za cilj da proširi ove odredbe i na strance koji su spremni da investiraju u našoj zemlji. Dakle, definišu se prava i obaveze, ali se ubrzavaju i procedure i obavezuju državni organi da rade što hitnije i da rade u interesu obezbeđivanja svih potrebnih uslova i dobijanja dokumenata. Sve će ovo direktno uticati na odluku investitora stranih državljana da dođu u našu zemlju, što je najvažnije, i da ulože u Srbiju. Nakon godina urušavanja privrede, zatvaranja fabrika, zatvaranja radnih mesta, sumnjivih privatizacija, prodaje u bescenje, puno posla na oporavku koji tamo rade. Merama Vlade Republike Srbije, subvencijama koje se odnose na broj otvorenih radnih mesta, poreskih olakšica koje su obezbeđene zavisno od visine ulaganja, refundiranja dela poreza i doprinosa privučeni su brojni strani investitori i sigurno je da je ono što je Republika Srbija uradila na sprovođenju strukturnih reformi, na političkoj i finansijskoj stabilnosti, na borbi protiv kriminala i korupcije doprinelo tome da se Srbija pozicionira kao povoljna destinacija za ulaganje. Mnogo je urađeno i na pripremi same infrastrukture, na povezivanju u regionu, na opremanju industrijskih zona i sasvim je sigurno da sve navedeno utiče na to da investitori se opredele da ulažu u Srbiju. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, amandmani koje sam podnela odnose se na strance – investitore i njihov uticaj na ekonomski razvoj i korišćenje privrednih potencijala u Srbiji. Dolazim iz Bora, grada bakra i zlata. Ko je u Boru bio zna da je Bor danas jedan od najlepše uređenih rudarskih gradova. U Boru se ruda eksploatiše od 1903. godine. Postojeća rudna ležišta su iscrpljena, ali su rudne rezerve ogromne, dovoljne za narednih 100 godina eksploatacije. Da bi se eksploatisala nova rudna ležišta potreban je ozbiljan kapital, kapital koji se meri stotinama miliona dolara. Potrebna je dokapitalizacija, odnosno ulazak u strateško partnerstvo. Obzirom na značaj borskog rudnika za istočni region, pa i celu Srbiju, izbor strateškog partnera je vrlo pažljivo vođen proces. Planirano je da se taj proces završi do kraja ove godine. Ako se prisetimo kako je dosovska vlast tretirala Borski basen i da je kao jedino rešenje za problem videla prodaju u bescenje, kao što je uostalom i prodala 13 preduzeća iz sastava RTB Bor, od kojih danas samo jedno posluje, danas možemo biti i te kako ponosni što će Basen dobiti razvojnu šansu. Odgovornom politikom predsednika Republike, kao potencijalne strateške partnere za naš RTB Bor mi danas imamo najozbiljnije svetske kompanije iz ove oblasti. Namera ulagača, odnosno budućih učesnika na tenderu je razvoj borske kompanije, uz zaštitu životne sredine, obezbeđivanje nagrada za zaposlene, ali i dobrobit za zajednice u kojima posluje, jednom rečju, sve što karakteriše ozbiljne, uspešne gigante u proizvodnji bakra i zlata. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komplenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi ministre sa saradnicima, možda i mogu da se složim što amandman na član 7. niste prihvatili, možda i jeste pretenciozno zakonom definisali da strani investitor koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj i veću socijalnu ravnopravnost je obavezan da poštuje zakone Republike Srbije. Naravno da su svi strani državljani, kao i državljani Republike Srbije apsolutno obavezni da poštuju zakone Republike Srbije. Ali cilj ovog amandmana jeste možda bio više da pokažemo da ni na koji način stranac – investitor, bez obzira na svoj značaj, na potrebu za novim investicijama Republike Srbije ne može dobiti nikakvu vrstu privilegovanog položaja da bude iznad zakona koji važe u Republici Srbiji, samim tim da ne može biti postavljen iznad bilo kog domaćeg investitora, pa čak ni iznad običnog stranca, tako da kažemo, koji nema status investitora. Upravo je to nastavak one diskusije koju sam imao vezano i za amandman na član 6, a to jeste da se moraju obezbediti brže prohodnosti kada je u pitanju dobijanje vize, dobijanje mogućnosti da stranac koji je investitor duže vremena provede u Srbiji, na lakši i jednostavniji način, ali to ne sme prerasti u privilegiju koja će ga na bilo koji način dovesti u povoljniji položaj u odnosu i na domaće investitore, ali i na bilo kog građanina Republike Srbije. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima dr Milovan Krivokapić. Izvolite.
Moj amandman se odnosi na član 7. stav 5. koji se dodaje i glasi - stranac investitor koji svojim poslovanjem podstiče ekonomski razvoj nerazvijenih opština obavezan je da poštuje zakone Republike Srbije. U stavovima 1, 2, 3. i 4. definisane su obaveze stranaca u smislu saradnje sa nadležnim državnim organima za poslove stranaca kao i dostave neophodne dokumentacije nadležnim državnim organima. Predloženim amandmanom se dodatno definiše poštovanje zakona od strane, stranaca investitora. Neki se bune zašto se ponavljaju, neke stvari pri obrazlaganju ovog zakona, a bune se oni koji su protiv ulaska stranog kapitala u našu zemlju. Neki su u ovom svečanom domu, a neki i van ovog doma i to javno obrazlažu. E, pa ponoviću hiljadu puta ako treba da se shvati šta znači Predlog zakona o strancima za ekonomski razvoj Republike Srbije, jer onaj koji ih je doveo u Srbiju prolio je mnogo znoja i prolio je mnogo besanih noći da bi uspeo u tome a to je naš predsednik Aleksandar Vučić. Hvala lepo.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik dr Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da.)
U Srbiji se već nekoliko godina sprovodi tzv. program regionalnog zbrinjavanja izbeglih i prognanih lica. Značaj toga programa je veoma velik jer Vlada Republike Srbije zajedno sa međunarodnom organizacijom sa Bankom za razvoj Saveta Evrope želi da konačno da reši ključno pitanje stotina hiljada izbeglih i prognanih lica, a to je pitanje stanovanja. Taj sam program se odvija u nekoliko vidova kroz dodelu stanova, paketa, građevinskog materijala, montažnih kuća, seoskih imanja. Nažalost, u realizaciji samog programa postoje određeni problemi. Naime, Vlada je odredila jedinicu za pravljenje projektom da radi na realizaciji samog programa, međutim u praksi to ide dosta sporo. Nakon što korisnici programa dobiju rešenja npr. za građevinski materijal u Beogradu je u septembru prošle godine 302 izbegličke porodice su dobile rešenja za parkete građevinskog materijala. Nažalost, prošlo je punih šest meseci, te 302 izbegličke porodice još uvek nisu dobile te parkete. Ogorčeni su jer ne mogu da završe svoje kuće i da konačno prestanu da budu podstanari. Takvih problema nažalost ima dosta širom Srbije i gde izbegličke porodice čekaju da dođe do realizacije tih rešenja i za montažne kuće i seoska imanja i građevinski materijali. Apelujem na jedinicu za pravljenje projektima, apelujem na Vladu Republike Srbije da u granicama svoje mogućnosti maksimalno ubrza ovaj postupak i da ljudi konačno dobiju veoma brzo građevinski materijal, da završe svoje kuće, da dobiju seoska imanja, da dobiju montažne kuće i da reše svoje ključni problem da ne budu više podstanari. Moralna obaveza države Srbije da to pitanje reši, da izbeglice i rasna lica ne budu više u statusu podstanara u Srbiji. Hvala vam.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da.)
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, ovim amandmanom se dodatno definiše poštovanje zakona Republike Srbije od strane stranaca investitora. Srbija je u proteklim godinama poboljšala propise vezano za poslovanje u apsolutnom smislu. Smanjeno je vreme koje je potrebno za registraciju preduzeća, smanjeni su troškovi osnivanja privrednih subjekata i evo, za koji dan usvojićemo zakone o strancima koji će poboljšati položaj stranaca u našoj zemlji i ubrzati ekonomski razvoj i smanjiti nezaposlenost. Srbija je na desetom mestu na rang listi kada je reč o brzini dobijanja građevinskih dozvola i zbog svega toga Srbija se na Duing biznis listi Svetske banke, gde su rangirane zemlje po lakoći poslovanja nalazi na 43 poziciji i konstantno napreduje. Za poslednje tri godine Srbija je napredovala za 48 mesta. Nama iz SNS priznanje opozicionih poslanika nisu potrebna jer su SNS priznanja dala svetske institucije, jer su SNS priznanje dali građani Beograda na izborima koji su održani 4. marta kada su nam dali podršku od 45%. Može nekome da bude smešno pominjanje izbora za savete mesne zajednice u Leskovcu sa moje strane i strane mog kolege Žarka Bogatinovića, ali gospodo, na izbore za savete mesnih zajednicu u Leskovcu je izašao jednak broj građana kao na skoro jedan broj građana kao na predsedničkim izborima prošle godine i taj broj građana koji je dao podršku je bila 93%. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, sa saradnicima iz Ministarstva, teške mere fiskalne politike dovele su do ekonomskog ozdravljenja i oporavka privrede. Zahvaljujući tome došlo je do novih investicija, otvoreno je preko 60 fabrika. Šta to znači? Uposlili smo 170 hiljada ljudi, bivša dosovska vlast otpušta, otpustila je 400 hiljada ljudi, a mi zaposlili 170 hiljada ljudi. Ne samo to, zašto smo dobra zemlja za investitore? Pre svega, zato što je bezbednost i sigurnost su elementarni uslovi za privlačenje investitora, a mi imamo tu sreću Ministarstvo unutrašnjih poslova savršeno radi svoj posao. Takođe, Srbija je faktor stabilnosti u regionu, a 40% ukupnih investicija ide upravo Republici Srbiji na čitavoj teritoriji zapadnog Balkana. Moram da napomenem naš veliki projekat, a to je „Beograd na vodi“. Nešto najlepše što se desilo u poslednjih 50, možda i 100 godina u gradu Beogradu. Pogledajte samo radnike koji tamo rade, 700 porodica, 700 radnika radi, 700 porodica lepo živi, normalno živi u 21 veku, a što je najvažnije uposlili smo mašinsku industriju, građevinsku industriju. Zatim postoje drugi projekti Beograd živi i ne samo to, investitorima ne samo da ćemo dati državljanstvo ako traže, što se mene tiče možemo im dati kuće na Dedinju. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Želeo sam da se izvinim stručnjacima preko puta što sam podneo amandman, ali pošto nisu tu računam na vas da ćete to da prenesete to moje izvinjenje njima. S obzirom na to da je MUP nadležno za sprovođenje i primenu ovog zakona, posebno bih se pozabavio ukupnim stanjem u sektoru unutrašnjih poslova, i stanjem u MUP. Dakle, svi relevantni podaci govore da su odlični rezultati u borbi protiv kriminala, a posebno u suzbijanju organizovanih vrsta kriminala, kako u suzbijanju krijumčarenja i trgovine drogom tako i u suzbijanju trgovine i krijumčarenja ljudima, zatim suzbijanju krivičnih dela protiv života i tela, zatim dela protiv imovine i tako dalje. Kada je reč o privrednom kriminalu i tu beležimo značajne rezultate i kada je reč o borbi protiv korupcije, zloupotrebi službenog položaja, zatim borbi protiv sive ekonomije i tako dalje. Ovde je još tako važno naglasiti i da je ukupan broj krivičnih dela, kao i broj krivičnih dela opšteg kriminaliteta u opadanju i to nije ničije paušalno opažanje, to su vrlo konkretni podaci koje crpimo iz redovnih izveštaja o radu MUP. Iz svega ovoga se jasno vidi koliko su jasna ulaganja u modernizaciju, dakle, vraćam se na početak amandmana, jer će modernizacija MUP na taj način povećati, odnosno borba protiv kriminala će na taj način biti još efikasnija i kvalitetnija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? Kolega dr Martinović, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je ovaj amandman još jedna dobra prilika da objasnimo građanima Srbije da su strani investitori dužni da poštuju propise Republike Srbije i da nije tačno ono što govore protivnici Vlade Republike Srbije i protivnici SNS, a to je da strani investitori u Srbiji mogu da rade šta im je volja. Dakle, stranac kada investira svoj kapital u Republiku Srbiju, on je pre svega, po važećim propisima Republike Srbije dužan da u Republici Srbiji osnuje privredno društvo koje se registruje u Agenciji za privredne registre. Dužan je da isplaćuje plate zaposlenima po propisima Republike Srbije, da uplaćuje doprinose za penzijsko, zdravstveno i invalidsko osiguranje i dužan je da poštuje sve druge pravne propise Republike Srbije koji važe i za domaće investitore. Ono što takođe želim da naglasim to je da prema Zakonu o državnoj pomoći i prema uredbama Vlade koje se odnose na kontrolu državne pomoći, država Srbija ne pravi apsolutno bilo kakvu razliku između stranih i domaćih investitora, kada je u pitanju davanje državne pomoći. Dakle, ta teza da samo stranci dobijaju državnu pomoć, ili kako se to u narodu popularno kaže subvencije, jednostavno nije tačna. Moje kolege iz poslaničke grupe SNS su i juče i danas više puta dokazale da je mnogo firmi čiji su osnivači građani Srbije, dobilo državnu pomoć i u tom pogledu država Srbija ne pravi bilo kakvu diskriminaciju. Ono što takođe želim da naglasim kroz ovaj amandman je jačanje ekonomskih kapaciteta Republike Srbije direktno povezano sa jačanjem njene vojne, odnosno odbrambene moći. Danas Srbi u svim bivšim jugoslovenskim republikama, naročito u Hrvatskoj, u Republici Srpskoj, u Makedoniji, u Crnoj Gori, Srbi na KiM, upravo u Srbiji vide svoju maticu, a u Aleksandru Vučiću vide predsednika, ne samo Republike Srbije nego i svog predsednika. Jačanje srpske ekonomije je zbog toga stub i kičma, jačanja srpske vojne moći, ne zbog toga da bi Srbija bila vojna pretnja bilo kome, Srbija nema nameru sa bilo kim da ratuje, nema nameru da otima bilo čiju teritoriju, nema nameru da izvrši agresiju prema bilo kome, ali snažna Srbija i u ekonomskom i u vojnom pogledu je garant bezbednosti i poštovanja ljudskih prava Srba i u Hrvatskoj, garant očuvanja Republike Srpske, garant Srbima na KiM da mogu da ostanu da žive na svojim vekovnim ognjištima. Zbog toga onaj ko ne razume značaj investiranja u srpsku privredu, ne može ni da razume politiku koju vodi Vlada Republike Srbije.
Hvala. Na član 7. amandman je podneo poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Žarko Mićin. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Zakon o strancima je važan zakonski predlog koji će svakako doprineti tome da se poveća stranih investitora u našoj zemlji. Međutim, pored ovakvih dobrih zakonskih predloga za dolazak investitora je vrlo važno ulaganje u infrastrukturu. To je upravo Vlada Republike Srbije prepoznala, planirajući budžet za 2018. godinu, kada je za kapitalne investicije predviđeno čak 127 milijardi dinara. Mislim da je važno da napravim jednu digresiju na vreme. Pre 2012. godine, kako bih vam pokazao kako su se tada planirala sredstva za infrastrukturu i zašto smo tada imali manje investicija. Recimo, 2009. godine za kapitalne investicije je planirano 40 milijardi dinara, 2010. godine 33 milijarde dinara, 2011. godine 31. milijarda dinara i 2012. godine 22 milijarde dinara. Dakle, sve manje i manje, i verovatno bismo došli do nule da nije 2012. godine preuzela vlast SNS. Voleo bih da istaknem neke od značajnih kapitalnih investicija koje mislim da će značajno doprineti tome da se investitori odluče da investiraju u Srbiju. To su izgradnja autoputa E-76 Obrenovac – LJig, za koje je opredeljeno devet milijardi dinara, izgradnja autoputa E-75 deonica Kelebija-Petlja Subotica pet milijardi 800 miliona dinara, izgradnja autoputa E-80 na deonici Prosek-Crvena Reka i Čifrik-Pirot, izgradnja E-75 deonice Grdelica- Caričina dolina-Vladičin Han u iznosu od 3 milijarde i 756 miliona dinara. Izgradnja auto puta E-75 na deonici Grabovnica- Grdelica i Vladičin Han-Donjine- Radovac, izgradnja autoputa E-80 Niš-Dimitrovgrad i obilaznica oko Dimitrovgrada za tri milijarde dinara. Takođe, značajni su naučno-tehnološki park u Novom Sadu za koji je opredeljeno 200 miliona dinara, brza saobraćajnica Novi Sad- Ruma za koju je opredeljeno 50 miliona dinara. Projekat mađarsko-srpske železnice za koji je opredeljeno 800 miliona dinara, i svakako Žeželjev most u Novom Sadu za koji je opredeljeno 790 miliona dinara. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Doktorka Todorović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Svi stranci koji dolaze u našu zemlju i borave moraju da poštuju zakone Republike Srbije, to se odnosi i na strance investitore. Naime, investitori hoće stabilnu i bezbednu zemlju, kako bi njihovo ulaganje i kapital bili sigurni, a Srbija jeste stabilna i bezbedna zemlja. Budući da sam ostala nedorečena u toku prethodnog izlaganja, nastaviću tamo gde sam stala, vezano za strane investitore i za grad Niš koji ima izuzetan geografski položaj i nalazi se na raskrsnici puteva istoka i zapada, ima dobru infrastrukturu, visoko kvalifikovane kadrove, blizinu aerodroma Konstantin Veliki, koji beleži rekordan broj putnika, tako da grad Niš predstavlja veoma primamljivo mesto za domaće i strane investitore. Takođe, hoću da kažem da beležimo i porast broja stranih turista koji dolaze iz različitih delova sveta. Što se tiče investicija u procesu realizacije kada je grad Niš u pitanju pomenuću Leoni, nemačku kompaniju koja trenutno zapošljava pet hiljada radnika u fabrikama u Prokuplju i Doljevcu. Broj zaposlenih do oktobra 2019. godine biće 2200 radnika. Trenutno u Nišu se radi fabrika i planiran je završetak radova polovinom 2018. godine, tako da će ukupan broj zaposlenih biti 2200. Austrijska kompanija Cuntobel, koja je 2016. godine donirala najmoderniju uličnu led rasvetu u Nišu i u Beogradu i donirala je pametni operativni sistem. Znači, zaposliće 1100 radnika, a završetak radova na fabrici je planiran jula 2018. godine. IM-Filipinska kompanija zaposliće 1250 radnika u narednih 10 godina. Planiran je završetak radova jul 2018. godine. DŽonson elektrik, nova fabrika na istoj lokaciji, trenutno zaposlenih 1400, a planira se još 2000 radnih mesta. Trenutno je u realizaciji treća B faza koja će biti ove godine. Filip Moris, januara 2017. godine, investitor je dobio upotrebnu dozvolu za centralni logistički magacin za Evropu površine 23 hiljade kvadratnih metara. Kompanija turska Aster-tekstil, koja je 2015. godine kupila EI-Čegar iz stečaja i rekonstruisala objekat. U planu je zapošljavanje ukupno 2000 radnika. Delta Real Estate, investitor ima nameru da izgradi tržni centar i objekte za stanovanje na prostoru bivše autobuske garaže Niš-ekspres, investicija vredna 80 miliona evra na 40 hiljada kvadratnih metara. Akva park u Niškoj banji, vrednost devet miliona evra, 80 radnih mesta, početak izgradnje očekuje se tokom 2018. godine. Klinirt kapital, ili projekat „Novi Niš“, u Gradskoj kući, trenutno je uloženo šest miliona evra, planira se još 160 miliona evra ukupno. Kredo i EPS – pet miliona evra. Motel NAIS 18 miliona evra, i 100 zapošljenja. Niška Mlekara jedan milion evra, 120 radnih mesta. Tehnikom-rekonstrukcija jedna milion evra, 300 radnih mesta. Zahvaljujem. Nastavak po sledećem amandmanu.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Tokom rasprave u pojedinostima o Predlogu zakona o strancima, sve vreme moje kolege i ja smo ukazivali na značaj poštovanja prava i funkcionisanja državnih institucija i egzistiranja, ako tako mogu da kažem, pravne države. Upravo činjenica da smo imali ovoliki priliv stranih investicija i činjenica da postoji tolika zainteresovanost stranih investitora, demantuje sve one koji govore da u Srbiji ne funkcioniše pravna država. Da li bi strani investitor došao u jednu državu gde ne funkcionišu institucije, gde se krše prava, gde se ne poštuje zakon? Upravo ovo što se sada dešava i ovaj priliv stranih investicija ih demantuje a potvrđuje da je Srbija pravna država i da je efikasna država. Govorili smo koliko je važno da svi nivoi vlasti podržavaju svojim radom strane investicije. Govorili smo o značaju pravosuđa, o državnoj upravi, ali naravno veoma veliku ulogu u podršci stranim investicijama imale su i lokalne samouprave. Upravo je tu učinjena jedan od najvažnijih pomaka i promena u odnosu na period od 2008. do 2012. godine, kada je za tadašnju vlast lokalna samouprava bila javni plen, kada su se zapošljavali uglavnom nestručni stranački kadrovi i kada je vladala opšta korumpiranost na lokalnom nivou. Ta promena na lokalnom nivou se sada desila, jer je prepoznat značaj stranih investicija, jer se pristupilo formiranju strategija lokalnog i ekonomskog razvoja, formiraju se lokalne kancelarije za ekonomski razvoj, promenila se taksena politika. Realizovala se jedna otvorenost prema stranim investicija, unapređene su usluge i kompletno lokalne samouprave koje sada efikasno i profesionalno funkcionišu, predstavljaju jednu od stubova privlačenja stranih investicija i to je posebno važno naglasiti. Promene na lokalnim samoupravama, koje su se desile upravo su tome doprinele. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima kolega Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani potpredsedniče Vlade, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, 7. amandman koji sam podneo svakako je i on usmeren na strance, pošto je Zakon o strancima na dnevnom redu, ali posebno na strance investitore i posebno hoću u ovom amandmanu da ukažem na jednu od najvećih, ne jednu od najvećih nego na najveću investiciju koja je ušla u Republiku Srbiju, koja je nekad delovala samo kao ideja i delovala kao nemoguća misija. Evo, za nepunih mesec dana, mesec i po dana, 26. aprila 2018. godine, biće tri godine od potpisivanja ugovora. Znači, 26. aprila 2015. godine, potpisan je ugovor između Vlade Republike Srbije i sa te strane potpredsednice Zorane Mihajlović i predsednikom upravnog odbora, kompanije „Igl Hils“, Muhamed Al Abara na iznos od tri i po milijarde evra. Znači, pričamo o projektu koji je za tri godine pokazao da to više nije mašta i svi oni koji prolaze kroz Beograd, već vide i naziru budućnost tog projekta, pri čemu milion kvadratnih metara stambenog, 750.000 metara poslovnog i komercijalnog prostora, 62.000 javnih sadržaja, 13.000 zaposlenih, 17.000 stanovnika. Izvući ću jednu paralelu. Kada je Ajfelova kula sagrađena daleke 1889. godine, na Marsovim poljima u Parizu, na stogodišnjicu Francuske revolucije, tada je sa 300 metara visine bio najveći objekat na svetu. Neki od Parižana su smatrali da je to ruglo, da to treba porušiti, a evo na današnji dan to je jedna od najvećih svetskih atrakcija, koja godišnje ima posetu od pet i po miliona turista. Ja vam tvrdim i ponosan sam što sam bio član i deo skupštinske većine, koja je 2015. godine izglasala leks specijalis na temu „Beograda na vodi“, da će za 30 godina koliki je projekat, kada bude završena kompletna priča vezana za „Beograd na vodi“, to biti centar Balkana i biti mesto gde će dolaziti iz svih krajeva sveta. Nadam se da ćemo u ovom skupštinskom sazivu, leks specijalise na sličnu ili istu temu, glasati i za Novi Sad i za Šabac i za Loznicu, Kruševac, Niš i sve druge gradove. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima koleginica Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodne poslanice i narodni poslanici, poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 7. koji dodatno definiše poštovanje zakona Republike Srbije. Smatram da i stranci investitori, kao i svi građani Republike Srbije moraju da poštuju zakone. Nažalost, ima i onih, uglavnom onih koji bi trebalo da sede sa suprotne strane, koji misle da zakoni za njih ne važe, ali o tome kakvi su oni najbolje pokazuju građani iz izbora u izbore, a to da smo na dobrom putu i da nam veruju i strani investitori i domaći investitori i građani Srbije, pokazuje i to da pored njih u našu državu, u to da je odgovorna politika i to kako se domaćinski vodi država, pokazuju i oni naši državljani koji su na privremenom radu u inostranstvu. Sada bih navela primer toga kako su naši sugrađani koji su, eto na privremenom radu, prepoznali to kako se domaćinski vodi država i grad, pa su počeli da ulažu. Primer je kruševačka bolnica koja je zaista bila u jednom lošem stanju 2012. godine, a sada donacijama naših građana koji žive u inostranstvu je vraćena u jedno lepše i mnogo bolje stanje. Naravno, i Ministarstvo zdravlja, ali i sva ona druga ministarstva pokušavaju da vrate našu državu na stabilne noge, da budemo jedna zdrava i uređena država i naravno da u tome uspevamo i da smo na dobrom putu, što pokazuju i svi ovi rezultati koji su iza nas. Zahvaljujem.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Kolega Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Vlade, koleginice i kolege, pročitaću amandman na član 7. koji sam podneo. U članu 7. Predloga zakona o strancima, dodaje se stav 5. koji glasi – Stranac investitor koji svojim poslovanjem podstiče održivi razvoj Republike Srbije, obavezan je da poštuje zakone Republike Srbije. Složiću se ovde sa mišljenjem Vlade da je ovo pitanje rešeno mnogim drugim zakonima, pre svega što su domaći i strani investitori izjednačeni u Republici Srbiji, tako da ono što važi za domaće investitore, važi i za strane. No, moje razmišljanje je bilo, pre svega, usmereno u onom pravcu, a to sam više puta ponovio juče i danas, da osnažimo o vim amandmanom napore Vlade Republike Srbije u ekonomskom i održivom razvoju Republike Srbije. Normalno, sve je to u vezi sa već više puta pominjanom Agendom 20-30, koju je pomenula moja uvažena koleginica Aleksandra Tomić i protokola UN, gde između ostalog piše – Dostupna i obnovljiva energija, čista voda, akcije za klimu, dostojanstven rad, industrijske inovacije; mislim da je sasvim dovoljno pomenuti par poglavlja koje su obuhvaćene tom agendom, pa ukoliko je to obuhvaćeno agendom UN, nadam se da će važiti i treba da važi i za domaće i strane investitore. Hvala.
Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković i zajedno Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, Dragan Vesović, Ivan Kostić, Zoran Radojičić i Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsedniče Narodne skupštine i koristim priliku da pitam ministra, kao izvestioca, budući da je u obrazloženju istakao da su konsultovane relevantne strukture o predlogu ovog zakona u javnoj raspravi, navodeći između ostalog i nevladine organizacije. Ali, nisam čuo da li se među tim referentnim organizacijama i institucijama koje treba da razmatraju zakonske predloge nalazi, recimo, Pravni fakultet, Fakultet političkih nauka i Institut za međunarodnu privredu i politiku koji se bave, između ostalog, i međunarodnim odnosima i međunarodnim ekonomskim odnosima i položajem stranih građana u našoj republici. To je načelno pitanje na koje bih molio ministra da odgovori. Drugo što želim da istaknem, ovim članom predviđena je obaveza državnih i drugih organa, uključujući i fizička lica, da obaveštavaju nadležne državne organe o eventualnim propustima vezanim za strance. A ja želim da vas obavestim ovom prilikom i o jednom propustu koji tangira nekoliko miliona građana Srbije i vlasnika registrovanih vozila u Republici Srbiji, sa registarskim tablicama koje predstavljaju, koliko ja mogu da shvatim, oznaku u službenoj upotrebi u Republici Srbiji. Ako je to tačno, gospodine ministre, da su registarske tablice oznaka u službenoj upotrebi, onda bi bilo logično da te registarske tablice u Republici Srbiji budu u skladu sa članom 10. Ustava Republike Srbije koji propisuje da one treba da budu na srpskom jeziku i na ćiriličnom pismu. Takođe, one bi trebale da budu i u skladu sa članom 10. izjave o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Nebojša Stefanović.
Pre svega, samo želim da znate da su kod nas u službenoj upotrebi oba pisma. Mi koristimo i jedno i drugo, a još 1968. godine su bile prve tablice koje su imale latinične oznake u tadašnjoj Jugoslaviji. Čini mi se da su 2010. godine prvi put uvedena i kombinacija ovih slova koja imaju i latinične oznake, neka iz stranih pisama, ipsilon, duplo v, itd. Mi smo upravo, pošto su građanima izdate te tablice, oni su ih dobili, koriste ih na svojim vozilima, platili su ih, da ne bismo te građane izlagali novim troškovima, a da ne bi i državu izlagali novim troškovima, doneli odluku da onda kada budu te tablice istekle, kada bi im normalno istekle, da mi u tim trenucima povučemo te tablice i da im izdamo nove koje neće imati tu vrstu označavanja, bez dodatnih troškova, već će samo platiti novu tablicu, kao što bi platili u svakom drugom slučaju i da te oznake nemaju. Dakle, građani neće biti oštećeni a država nema dodatni trošak da pravi vanredno neke nove tablice. Te tablice ističu, čini mi se, nakon sedam godina od trenutka njihovog izdavanja i nakon toga građani imaju pravo na zamenu. Za neke je to bilo tokom prethodne godine. Tokom zamene, neće dobijati tablice, po novom pravilniku, tablice koje imaju – č, ć, đ, ž, ispislon, duplo v, dakle, one oznake koje mogu praviti određene smetnje ili probleme. Hteli smo da to bude ekonomično, da bude efikasno i da niko od građana nema dodatni trošak zato što su im takve tablice izdate 2010. godine. Hvala. (Miladin Ševarlić: Replika.)
Nemate pravo na repliku, ministar je samo odgovorio na vaše pitanje. (Miladin Ševarlić: Mislim da nije u pravu gospodin ministar kada kaže da su oba pisma…) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Kolega Vujadinović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Kroz obrazlaganje amandmana stigosmo i do člana 8. predloženog zakona. Naime, član 8. u Predlogu zakona predviđa obaveze državnih organa, fizičkih i pravnih lica kada su u pitanju stranci, pa samim tim i strani investitori u Republici Srbiji, predviđa obaveze državnih organa, fizičkih i pravnih lica, kada su u pitanju ukazivanja ne nezakonit boravak i uopšte na neke nezakonite radnje i sve ostale promene, kada su u pitanju njihov status i odnos prema zakonima Republike Srbije. Kao što su to jasno definisane obaveze državnih organa prema strancima, obaveza negde svih nas ovde je da ne zaboravimo šta se desilo u prošlosti i da mi kao narodni poslanici i oni koje je narod delegirao upozoravamo i podsećamo na sve ono što se dešavalo i sve kriminalne i nezakonite radnje iz prošlosti. Negde vidim kao obavezu, pa ću vas podsetiti na jednu iz Subotice, opet, valjda je to meni kao narodnom poslaniku nekako i najvažnije i najbliže. Negde 2010. godine u Subotici su tadašnje vlasti, na čelu sa DS, počele pošumljavanje na 395 hektara zemljišta. Ne znam da li da vam idem u detalje. Nekih 203 hektara u Žedniku, u Đurđinu 102 hektara, 89 u Bikovu, to su katastarske opštine koje su bile predviđene za pošumljavanje i predviđeno je 40 miliona dinara za taj posao. Od tog posla ukupno je pošumljeno nekih 35, 36 hektara, znači, manje od 10%. Novac je, svakako, potrošen, bez ikakvog dokaza da je sadnja uopšte izvršena, da su sadnice uopšte i preuzete. Epilog je poznat policijskim i tužilačkim organima, ali i građanima Subotice, nažalost. Da li je ovo istina? Ja mislim da je to lako utvrditi. Ako nije istina, onda bi danas na severu Bačke bile nepregledne šume, a jasno vam je kada krenete da je to i dalje bačka ravnica i ništa drugo. Ali, 40 miliona je volšebno nestalo. E, da nam se tako nešto ne bi dešavalo, podneo sam ovaj amandman koji ukazuje na potrebu stalnog ukazivanja i statusa i odnosa prema zakonu i kada su u pitanju stranci, ali i strani investitori i ostali građani. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Đokić.
Hvala. Da ne bih ponavljao ovo što je rekao moj prethodni kolega predlagač amandmana, član 8. predviđa obavezu državnih organa fizičkih i pravnih lica u određenim situacijama. Ja sam predložio svojim amandmanom da se te obaveze odnose, da kažem, uvođenjem novog stava 4, odnose i na stranca investitora. Zašto je to bitno? Bitno je zbog toga što će sigurno povećanjem broja investitora i stranih investicija u Srbiji se stvoriti mogućnost, hteli mi to ili ne, za povećanje broja raznih nezakonitih radnji, možda potencijalnih kriminalnih radnji itd. Međutim, dobro je što ovih dana donosimo čitav set zakona iz oblasti unutrašnjih poslova, jer ćemo na taj način uvesti i BIA u ovaj sistem, da kažem, blaže rečeno, praćenja rada stranaca, a mislim da će nam u svemu tome pomoći i elektronska platforma za razmenu podataka i informacija između organa uključenih u borbu protiv svih oblika kriminala, koja će biti osnov za tzv. nacionalni kriminalističko-obaveštajni sistem. Mislim da spremni ulazimo u taj povećani nastup stranih investitora na našim prostorima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević.
Zahvaljujem. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, i ovim amandmanom sam želela da ukažem na značaj pojma stranac investitor, a kako stoji u obrazloženju mog amandmana. Prethodnih dana bili smo svedoci pozivanja na diskriminaciju poslanika SNS, jer amandmanima u stvari dajemo podršku politici Vlade, jer ističemo da jačanjem ekonomije jačamo i pravosudni sistem i policiju. Zbog toga što ističemo uspehe MUP, ovde trpimo uvrede koje su usmerene na nipodaštavanje našeg rada, ali i rada MUP. Međutim, činjenice su tu i ja ih samo iznosim. Da, govorim o investicijama. Govorim o ekonomskom i privrednom razvoju Srbije, o razvoju pravosudnog sistema i policije. Govorim o razvoju svih segmenata društva, o nečemu što je pre samo nekoliko godina bila budućnost u koju verujemo. Govorim jer mogu, a mogu, jer postoje rezultati, jer je predsednik Aleksandar Vučić održao svoja obećanja, jer Vlada Republike Srbije sprovodi politiku razvoja naše zemlje, politiku napretka bez pardona, politiku bacanja u zaborav svih loših godina i loših politika koje smo preživeli. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, ja ću i dalje govoriti o ranjivim društvenim grupama, a osloniću se na Zakon o strancima, koji je usklađen i sa direktivama EU, koji se odnosi na zaštitu državljana trećih zemalja, a tiče se trgovine ljudima. Naime, želim da pohvalim da je i ovim zakonskim rešenjem na potpuno adekvatan način obezbeđena potpuna pravna sigurnost pretpostavljene žrtve trgovine ljudima i žrtve trgovine ljudima. Posebno u ovom delu želim da istaknem povezanost MUP-a sa drugim nadležnim institucijama i drugim državnim organima koji su nadležni za adekvatno pružanje podrške, pomoći žrtvama trgovine ljudima za njen oporavak i aktivno uključivanje uz saradnju sa policijom, uz saradnju sa tužilaštvom i drugim državnim organima po potrebi. Naravno, ovim želim da istaknem da je posebno naglašena i zaštita maloletnih lica koji su žrtve trgovine ljudima. Ono što takođe želim da istaknem to je da je Vlada Republike Srbije usvojila u septembru mesecu Strategiju u prevenciji i borbi protiv trgovine ljudima. Takođe, želim da istaknem da je u okviru Direkcije policije 1. septembra počela da radi Kancelarija za koordinaciju aktivnosti u borbi protiv trgovine ljudima i, takođe, želim da istaknem da ova država i te kakav značaj pridaje ovom problemu, pa je formiran Savet za borbu protiv trgovine ljudima u okviru Vlade, čiji ste predsednik ovog Saveta upravo vi, ministar policije. Takođe, želim da pohvalim sve vaše aktivnosti koje su ponekad bile povezane i sa drugim policijskim stanicama, odnosno i sa drugim ministarstvima unutrašnjih poslova suzbijanju krijumčarenja ljudi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ovaj amandman sam podneo u nameri da poboljšam tekst zakona, a samim tim i predočim da je lokalna samouprava grada Leskovca jedno pravo mesto za ulaganje stranih investitora. Prilikom preuzimanja odgovornosti u gradu Leskovcu 2012. godine zatekli smo zaista tešku situaciju, kako u javnom sektoru, tako i ovde, podvlačim, u privatnim preduzećima. Štetočinska vlast, koja je ekonomski potpunu ruinirala Leskovac, imala je jako loš odnos, kako prema domaćim privrednicima, tako i prema retkim stranim investitorima. Takve su bile i firme „DŽinsi“ i „Autostop interijors“ koje zajedno danas zapošljavaju 1.600 radnika, a pre te 2012. godine jedva je nekoliko desetina radnika imalo dilemu da li da nastave svoj biznis u Leskovcu. Turska kompanija „DŽinsi“ je nakon 2012. godine donela definitivnu odluku da dugoročno ostane u Leskovcu. Trenutno zapošljava 1.000 radnika, ali će zahvaljujući pomoći Vlade Srbije i grada Leskovaca u vidu velelepnog proizvodnog objekta, koji će dobiti u dugoročni zakup, zaposliti još 350 Leskovčana. Firma prihoduje 12 miliona evra, a samo u 2017. godini je uplatila u budžet oko 165 miliona dinara po osnovu poreza i doprinosa za radnike. Samo po ovom osnovu 165 miliona dinara. Računajte koliko je to od 2012. godine do danas, a koliko će tek uplaćivati u narednim godinama kada se očekuje i rast plata. Nije ambiciozno reći da će budžet samo od ove firme dobiti iznos koji se meri desetinama miliona evra. Kritičari su navodili ovu investiciju Vlade Srbije i grada Leskovca kao promašaj, kakva sramota. Grčka kompanija „Autostop interijors“ zaposlila je gotovo 500 radnika, a sa svojom filijalom firmom „Leskoteks“ gotovo 600. „Autostop“ radi 100% proizvodnju za „Tojotu motors kompani“, a „Leskoteks“ proizvodi industrijske velike vreće za poznatog kupca i 100% proizvodnju plasira na zapadno evropsko tržište. Imaju ukupan prihod oko 23 miliona evra, a u budžet su samo po osnovu poreza i doprinosa za radnike uplatili u 2017. godini oko 140 miliona dinara, i to samo po ovom osnovu. Ove firme pominjem jer su pitanju preduzeća koja upošljavaju tekstilne radnike i vraćaju sjaj leskovačkoj tekstilnoj industriji. Nagli rast proizvodnje nakon 2012. godine, koja se 100% izvozi i donosi realan prihod državi i gradu, dokaz su i rezultat našeg rada i vizije. Ovom prilikom želim da poručim da je nastavak ovakve državne politike izuzetno značajan za jug Srbije, pa bi dalji razvoj Leskovca i otvaranje radnih mesta zadržao mlade i obrazovane ljude i dao mogućnost da svoju budućnost i porodicu grade u Leskovcu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre gospodine Stefanoviću, uvažene kolege poslanici, građani Srbije, podneo sam amandman na član 8. za stranca investitora, jer mislim da stranac investitor koji želi da radi, da ulaže to može uraditi u opštinama koje su nerazvijene, u područjima kojima treba pomoći kroz programe koji se daju u celoj Srbiji. Konkretno, sada bih pomenuo, pošto sam govorio o više vidova poljoprivredne proizvodnje, nešto što je vrlo bitno za nas u opštinama kao što je Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, Babušnica, Merošina i veliki broj takvih opština na jugoistoku Srbije gde postoji velika šansa, vezano za rad oko lekovitog bilja. Veliki broj naših privrednika konačno iz moje opštine bavi se proizvodnjom i branjem lekovitog bilja, ali postoji velika šansa za uzgoj lekovitog bilja kroz farmerski tip proizvodnja, kao što je to npr. u Beloj Palanci, gde se radi farmerska proizvodnja lavande, smilja, gde budući investitori, odnosno stranci investitori mogu da finansiraju i sadnju lekovitog bilja, branje lekovitog bilja i ulaganje u male destilerije, gde kroz etarska ulja taj konačni proizvod će biti veoma bitan i izvoziće se svuda u zemljama EU, a i šire. Kroz program lekovitog bilja koji mogu lokalne samouprave uz pomoć stranca investitora da rade, da pomognu našim poljoprivrednim proizvođačima koji žive u brdsko-planinskim područjima i na taj način kroz program tog lekovitog bilja, kroz plasman lekovitog bilja, kroz gotov proizvod, kroz destilerije siguran sam da ćemo imati šansu i mogućnost da obezbedimo veći profit za naše poljoprivredne proizvođače koji se bave lekovitim biljem. Još jednom, kao narodni poslanik i predsednik Ujedinjene seljačke stranke, koji je izabran sa liste SNS, glasaću za sve ove zakone i pozvao bih kolege poslanike da glasaju za ovaj amandman, jer mislim ulaganje u nerazvijena područja, ulaganje u poljoprivredu, to je ulaganje u celu Srbiju, a to radi i naš predsednik gospodin Vučić, koji je u svakom trenutku spreman da dođe i u Svrljig i u Belu Palanku i u sve nerazvijene opštine, jer samo na takav način videće na licu mesta kako se živi i kako se ulaže. Još jednom, hvala lepo i pozivam sve da glasamo za ovaj amandman.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Kolega Orlić izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo, amandmanom na član 8. predlaže se uvođenje jasnih i javno poznatih pravila u postupanju i uvođenje ovakvih pravila naravno uvek predstavlja adekvatan odnos prema potrebama za uvođenjem transparentnosti, a ta transparentnost uvek je najbolji mogući odgovor na sve izazove koji se tiču pitanja moguće korupcije. Ovo pitanje pokretano je i na ovoj sednici, predstavnici određenih stranaka ili grupa, grupacija, to im je sada moderan termin, a sve samog, naravno, bivšeg režima, pominjali su organizaciju „Transparens internešnal“ i njihov godišnji indeks percepcije korupcije u određenom društvu. Kritikovali su, pri tome, podatak da je vrednost tog indeksa za Republiku Srbiju promenjena za jedan bod, kako se to kaže za prethodnu godinu. Međutim, propustili su da primete, da priznaju sledeće. Od kada se meri taj indeks i od kad ga objavljuje „Transparens internešnal“, 2013, 2014, 2015. godine, dakle, svake godine, od 2013. do danas, vrednost tog indeksa za Republiku Srbiju je bolja, u odnosu na vrednost koja nam je dodeljena 2012. godine. Dakle, i percepcija korupcije, ali i generalno prilike po pitanju borbe protiv korupcije u Republici Srbiji bolje su nego što je to bilo za vreme žutog preduzeća i ostalih pripadnika dosovskog režima. Kako je ta korupcija funkcionisala u to njihovo vreme najbolje su objasnili sami i to danas može da se pronađe i na internetu, u izveštaju tzv. radnog tela DS. Sami su objasnili svoje mehanizme i principe redom – nameštene tendere, nameštene konkurse i ugradnju za procenat. Danas kada toga nema mi postajemo uređeno društvo, moderna i uređena zemlja, sve suprotno korumpiranoj DOS palanci, kakvu su oni jedino bili u stanju da prave. Hvala.
Zahvaljujem. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 80 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da prisustvuju sednici sledeći narodni poslanici: Momo Čolaković, Stefana Miladinović i Gordana Čomić. Nastavljamo pretres o pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O STRANCIMA. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju dr Nebojša Stefanović, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova, Katarina Tomašević, pomoćnik ministra unutrašnjih poslova, Milica Ćatić, sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova, Vladimir Rebić, direktor policije, Milan Andrić iz Direkcije policije, Marko Milivojević iz Nacionalnog kriminalističko-tehničkog centra, Zorica Vulić, Emilija Joksić i Zoran Vesković iz Uprave granične policije, Nebojša Arsov, načelnik Uprave saobraćajne policije, Zorica Lončar Kasalica, načelnik Uprave za upravne poslove u MUP, Nataša Raketić i Mileva Zenović Karašićević iz Sekretarijata MUP i Jelena Puača, pravni savetnik za normativne poslove u Sekretarijatu MUP. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Reč ima kolega Arsić.