Uvažena predsednice, drage kolege narodni poslanici, imam pitanje za potpredsednicu Vlade i ministra infrastrukture, gospođu Zoranu Mihajlović. Prvo pitanje odnosi se na nešto na čemu smo mi davali saglasnost kao Skupština RS, a tiče se obnove putne infrastrukture na teritoriji Republike Srbije. Mi smo u avgustu mesecu ovde imali raspravu u plenumu i tada smo ratifikovali zajam koji je država Srbija podigla od Svetske banke, Evopske investicione banke i Evropske banke za obnovu i razvoj, a tiče se rehabilitacije putne mreže u Srbiji. Tada smo mi, kao Narodna skupština, usvojili određene putne pravce čiji je program napravilo javno preduzeće Putevi Srbije. Tada sam govorio u ime poslaničkog kluba Nove Srbije, i ministarka je, na moje izričito pitanje kada će početi procedura izgradnje tih puteva, rekala da će tenderi biti završeni do kraja avgusta meseca ili početka septembra, a da će svi radovi krenuti u toku kalendarske 2014. godine. Ja sada pitam i nas kao narodne poslanike i uvaženu ministarku, šta je problem i zašto se kasni? Ja nigde u Srbiji nisam uočio da se nijedan put uopšte ni započeo da se radi iz ovoga programa. Ono što je takođe važno, to je da mene, pošto dolazim sa teritorije Šumadije, iz Topole, posebno interesuje pravac koji je ušao u tu mrežu, a to je pravac Rudnik-Topla, koji je dug 28 km, koji je nakon majskih poplava znatno oštećen. Ima više od 15 klizišta, dva mosta koja su oštećena, ima tablu na kojoj piše– izvođač radova, i da će svi radovi biti završeni do 1. oktobra, u potpisu Ministarstvo infrastrukture, a svi smo svedoci da radovi ne da nisu počeli, već da niko prosto ne razmišlja o njima. Nezvanično čujemo od ljudi iz Puteva Srbije, da je problem sa procedurom, sa odobrenjem sredstava. Takođe, nezvanično čujemo da su pojedine deonice kao što je npr. Topola-Aranđelovac-Lazarevac prošla i da su određeni izvođači radova, ali nezvanično čujemo da su ugovori potpisani još pre mesec i po dana, ali da te izvođače radova niko ne uvodi u posao. To je isto interesantno i tražim objašnjenje i razrešenje od resornog Ministarstva zašto se to radi. Drugo moje pitanje vezano je takođe za isto Ministarstvo. Svedoci smo ovih dana, i javnost je uznemirena različitim najavama da će se menjati sistem naplate putarina, i da se razmišlja o uvođenju vinjete, odnosno da će se menjati postojeći sistem naplate. Apsolutno nemam ništa protiv, ali tražim od uvažene ministarke da dobijem odgovore, pošto je rekla da se u Ministarstvu na tome intenzivno radi, da je formirana komisija koja će odrediti najbolji način, sa čime se ja slažem, naplate putarine, ali bi od uvažene ministarke želeo da dobijem odgovor, kada je formirala komisiju koja će odrediti najoptimalniji vid naplate putarine na teritoriji RS, i ko čini tu komisiju, da prosto vidimo, koji su ti stručnjaci i koji su to ljudi iz Ministarstva koji čine tu komisiju, i kada taj plan treba da bude završen? Moje treće pitanje je za isto Ministarstvo. Kada govorimo o komisiji koja treba da da objašnjenje koji je najoptimalniji vid naplate putarine, pominjalo se, a u izjavi resorne ministarke, a takođe i njenih saradnika da će se naplata odnositi i na, da se razmišlja, i na državne puteve prvoga reda. Da bi gledaoci znali, to su raniji stari magistralni putevi. Ono što se tiče mog pitanja konkretno se odnosi da dobijem objašnjenje koji je još broj puteva, a tiče se tačne kilometraže, državnih puteva na teritoriji RS bez KiM koji još nije asfaltiran? To je interesantan podatak da postoje državni putevi drugoga reda, pre svega, koji nikada nisu imali asfalt posle Drugog svetskog rata. Očekujem da dobijem konkretan odgovor sa tačnom kilometražom, koji su ti putni pravci i da li postoji konkretan plan da se, pre svega asfaltiraju svi državni putevi na teritoriji RS, od Subotice do Vranja. Još jednom da napomenem, tražim konkretan odgovor bez Kosova i Metohije. Hvala puno.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se, uvažena predsednice. Poštovane koleginice i kolege, „Petrohemija“ i „Azotara“ su dva pančevačka giganta koji su ovih dana u žiži interesovanja javnosti, najčešće nacionalnih medija, pre svega zbog velikih dugovanja za gas. Ta dugovanja prevazilaze sva kompletna dugovanja države Srbije državi Rusiji. Treba podsetiti da su to i preduzeća koja su još uvek u direktnoj nadležnosti države, jer su u restrukturiranju i za koje država traži potencijalne strateške partnere. Međutim, u isto vreme ova dva giganta i dalje zadaju velike glavobolje Pančevcima, jer svojim radom zagađuju životnu sredinu i, što je u poslednjih nedelja veoma interesantno, nekim malim eksplozijama izazivaju i unose strah u Pančevo, zbog čega su građani zabrinuti za svoju bezbednost. Mi smo već nekoliko puta kao „Zeleni Srbije“ pitali šta se to dešava u Pančevu. Nažalost, nismo dobili odgovarajuće odgovore. Pitanje se odnosi, još jednom, na to da li će nakon starta fabrika nastaviti da zagađuje vazduh ili neće? Nama nije dovoljan odgovor da će se merenjima utvrditi kakav je uticaj „Azotare“ na životnu sredinu i u skladu sa utvrđenim rezultatima preduzeti mere predviđene zakonom. Nije dovoljan odgovor da ćemo videti šta će biti, nego u 21. veku… Treba mi još jedno ozvučenje, izvinjavam se.
Poslaniče, ja vas ne čujem.
Treba mi još jedno ozvučenje. Ni ja se ne čujem.
Onda sedite, pa u mikrofon govorite.
Mislite da je to jednostavnije nego da umirite kolege?
Zamoliću kolege da se umire, da poslušaju još jedno pitanje poslanika Ivana Karića, a molim poslanika Ivana Karića da ne dobacuje, ne viče šta je.
Poslanik Marijan Rističević dobacuje i njega ne vidite.
Da, ali vi znate da treba meni da se obraćate, a ja ću zamoliti poslanika...
A on zna da ne treba meni da obraća.
Nemojte se svađati sa manom.
Ne svađam se uopšte, nego on zna valjda da ne treba meni da se obrati.
Znači, nećete više da postavljate pitanje?
Ne, naravno da hoću, nego ako ne možete da uspostavite red u parlamentu, onda mi oduzmite reč.
Ja bih molila poslanike da mi pomognu da uspostavim red u parlamentu, pa da međusobno ne dobacuju jedni drugima, ne viču - šta je, bre i slično, pošto stvarno dostojanstvo ove Skupštine ne može da brani samo predsedavajući, nego svi poslanici svojim ponašanjem. Izvolite.
Prema tome, Pančevci po lokalnim medijima saznaju veoma uznemirujuće vesti, a to je da će žuti dim iz „Azotare“ i dalje trovati pančevački vazduh, jer nažalost nema novca za nabavku neophodne opreme. U međuvremenu Pančevci su neopravdano tri dana i tri noći bili izloženi panici i strahu zbog buke i velikog plamena iz fabričke baklje „Petrohemije“, jer nadležni nisu objasnili šta podrazumeva pokretanje proizvodnje i šta ono može da izazove. Frapantno je da fabrika, koja je i dalje u nadležnosti države, ne smatra svojom obavezom da građane obaveštava o onome što radi, a što može da utiče na javnu bezbednost i zdravlje građana. U Srbiji je 2009. godine usvojena i ratifikovana Arhuska konvencija, kao međunarodni instrument zaštite životne sredine, kojom se građanima garantuje dostupnost informacija kada je u pitanju životna sredina, a i Ustav države Srbije u članu 74. garantuje pravo na zdravu životnu sredinu i na blagovremeno i potpuno obaveštavanje o njenom stanju. Pitanje koje se postavlja je kakvu poruku država Srbija šalje građanima ako ne poštuje i ne primenjuje sopstveni Ustav i međunarodne sporazume na čije odredbe se obavezala? Tvrdnje da i pored buke i visokog plamena u gradu nije bilo povećane koncentracije zagađenja u vazduhu nisu uverljive, jer gradski monitoring u Pančevu zbog toga što su novci iz Fonda za zaštitu životne sredine uzurpirani i troše se nenamenski već tri godine, ne meri parametre i nije mogao da izmeri zbog pokvarenih analizatora i zbog toga što ne radi monitoring sistem koji je već par meseci u kvaru. Pančevci su preživeli pokretanje proizvodnje u „Petrohemiji“, preživeće i pokretanje „Azotare“, ali u 21. veku nije ideal preživeti, nego živeti. Da li će zbog toga što se prebacuju nadležnosti sa jednih na druge i neispravni gradski monitorinzi, zbog odbijanja rukovodstva „Azotare“ da se oglasi u javnosti, da li će Pančevci i dalje biti u opasnosti? Nijedan biznis, ni industrija ne mogu zagađivati životnu sredinu i uništavati zdravlje ljudi ako želimo da budemo deo EU i ako želimo da postojimo pre svega kao država. Ekološka propast Srbije, koja se mesecima odigrava, biće najveća prepreka integracijama, ali, ono što je najvažnije, biće najveća prepreka zdravlju ljudi. Moje pitanje za nadležne ministre energetike i rudarstva i nadležne ministre zaštite životne sredine i poljoprivrede je šta tačno obuhvata remont „Azotare“ i da li fabrička postrojenja „Azotare“ neće više zagađivati vazduh nakon pokretanja proizvodnje? Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Dušan Milisavljević. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana predsednice, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, kao lekar i kao poslanik želim da postavim jedno pitanje ministru zdravlja i ministru policije. Dragi građani, ja želim da kroz postavljeno pitanje pošaljem poruku svima vama da vodite računa o sve prisutnijem nadrilekarstvu u Srbiji. Svedoci smo da u Srbiji na internetu, u štampanim medijima, elektronskim medijima, sve više se pojavljuju neki beli magovi, sve više se pojavljuju neki vidari, sve više se pojavljuju prevaranti koji pokušavaju da upravo bolesne ljude koji traže lek da prevare i da na njihovoj muci zarade novac. Postoje brojni primeri kroz istoriju zadnjih 15-20 godina šta se sve dešavalo od Alana Čumaka, koji je lečio bolesne ljude sa svojom fotografijom koju je stavljao u čaj da ti ljudi piju do toga da je Vladimir Madić uhapšen koji je prodavao prah za čišćenje kanalizacionih cevi, gde jenudio građanima Srbije da je to lek protiv side i lek protiv tumora. Svedoci smo da ogroman broj nekih vidara nudi meleme koji su takozvani lek protiv karcinoma i protiv tumora. Imamo neke takozvane vidovnjake koji nude izlečenje tako što ćete hodati bosi. Imate neke vidovnjake i vidare koji kažu da ne trebate ništa da jedete, da ćete tako da uništite tumor. Imate bezbroj prevaranata koji nažalost koriste vašu muku. Pitanje postavljam ministru policije i ministru zdravlja pošto dva zakona tretiraju ove prevarante, ove takozvane nadrilekare. Moramo biti stroži prema njima. Moramo da zabranimo njihovo reklamiranje u elektronskim medijima. Moramo da zabranimo njihovo oglašavanje u štampanim medijima, jer oni iz dana u dan sve više uzimaju maha. Oni iz dana u dan pogoršavaju zdravlja. Reći ću vam na primeru kao lekara otorinolaringologije i profesora na fakultetu u Nišu, svedok sam zadnjih 20 godina da mi dolaze pacijenti kojima neki vidari, neki takozvani nadrilekari lekari leče zapaljenje sinusa sa morskim krastavčetom, leče zapaljenje sinusa i zapaljenje nosa sa morskim dinčetom. To su, nažalost, preparati koje kada stavite u nos mogu da izazovu anafilaktičku reakciju, mogu da izazovu šok, mogu da izazovu smrt. Znači, nemojte da idete kod takvih ljudi, kod takvih prevaranata. Imate brojne terapije koje oni preporučuju, da zapaljenje uva lečite sa čuvarom kuće. Imate bezbroj primera da preporučuju stavljanje belog luka. Dragi moji građani, to je sve jedna velika prevara i mi kao zdravstvena struka i kao Skupština moramo da ustanemo protiv tih prevaranata koji svakodnevno obmanjuju građane Srbije, bolesne građane Srbije koji se hvataju za zadnju slamku spasa kada zvanična medicina nema odgovor na neko pitanje i na neku bolest. Međutim, hvatanje u koštac sa ovim prevarantima samo vam uzima novac i samo vam dodatno pogoršava vaše zdravstveno stanje. Drugo pitanje bih postavio ministru Vulinu pošto imamo sve veći broj radnika u firmama u restrukturiranju, u firmama u stečaju, u firmama koje ne uplaćuju zdravstveno osiguranje svojim radnicima. Kroz jedan primer ja želim i vas da upoznam da sam kao narodni poslanik podneo prijavu protiv uprave jednog kolektiva koje nije, iako je imalo para, uplatilo doprinos za zdravstveno osiguranje svojim zaposlenima. U tom kolektivu radi jedan momak koji, nažalost, boluje od teške bolesti. Njemu je zdravstveno stanje pogoršano. Ja sam zato po prvi put napisao zvanično kao poslanik prijavu protiv tog kolektiva i uputio je Ministarstvu zdravlja, pa ga pitam šta je uradio, pošto nema već 15 dana odgovora iz Ministarstva? Šta ste, gospodine ministre Vulin, uradili? Da li ste poslali inspekciju rada u taj kolektiv gde sam tražio da se pošalje? Što pre me obavestite o tome, zato što zdravstveno stanje ovog zaposlenog tridesetdvogodišnjaka je jako loše. Još jednom, na kraju mog pitanja se vraćam na nadrilekarstvo. Još jednom, apel građanima Srbije, nemojte da verujete prevarantima koji su svakodnevno na internetu, u štampanim i elektronskim medijima. Moramo da verujemo i da podržimo zvaničnu medicinu i zvanični zdravstveni sistem Republike Srbije. Hvala puno.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milovan Drecun.
Pitanje za Vladu Srbije i predsednicu Narodne skupštine. Nakon nedavnog postavljanja poslaničkog pitanja ministru pravde – da li je zamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić na zakonit način biran na to mesto, izložen sam brutalnoj, neprihvatljivoj i nezakonitoj kampanji pritisaka, zastrašivanja i pretnji od strane Tužilaštva za ratne zločine, pri čemu se ugrožava član 103. Ustava Republike Srbije, u kome se između ostalog kaže da narodni poslanik uživa imunitet i ne može biti pozvan na krivičnu ili drugu odgovornost za izraženo mišljenje ili glasanje o vršenju svoje poslaničke funkcije. Tužilaštvo za ratne zločine mi preti nekakvim predistražnim postupkom. Nastoji da me kompromituje izmišljenom pričom o krivičnom delu koje je navodno zastarelo. Pojedinci iz tog tužilaštva bez ikakvih dokaza povezuju moje ime sa navodnim pretnjama koje stižu tužilaštvu. Sem toga, u dužem periodu sam predmet pravih staljinističkih optužbi, medijskog linča i najgorih laži od strane pojedinaca iz Tužilaštva za ratne zločine. Koliko je ozbiljno zastrašivanje i težak pritisak na mene kao narodnog poslanika, pokazuje skandalozno pismo koje je Tužilaštvo za ratne zločine uputilo ambasadorima SAD i OEBS-a u Beogradu 14.6.2013. godine, pod oznakom „A broj 169/13“, a u kome me prijavljuju i tužakaju da svojim istupanjima u parlamentu navodno, citiram, mogu da nanesem štetu radu Tužilaštva. Žale se stranim ambasadorima što su odgovarali na moja poslanička pitanja i što su došli pred skupštinski Odbor za Kosovo i Metohiju, tumačeći taj dolazak kao dobru volju, a ne kao zakonsku obavezu. Tužilaštvo za ratne zločine u pismu stranim ambasadorima moje poslaničko pitanje o zakonitosti postavljenja Bruna Vekarića na mesto zamenika tužioca netačno i zlonamerno karakteriše kao napad na Tužilaštvo i neistinu tvrdnju. Na kraju predmetnog pisma ocenjuje se da je navodno ponavljanje neprimerenog ponašanja poslanika Drecuna direktno suprotno ustavnim i zakonskim odredbama i ovlašćenjima narodnih poslanika. Citirane grube neistine i paušalne ocene na najteži način ugrožavaju i osporavaju pravo narodnog poslanika i predsednika Odbora za Kosovo i Metohiju da u skladu sa članom 74. Poslovnika Narodne skupštine poziva na sednicu Odbora predstavnike državnih organa, a Tužilaštvo za ratne zločine jeste državni organ, da od republičkog organa traži podatke i informacije od značaja za rad Odbora, te da u skladu sa članom 287. narodni poslanik od funkcionera u drugim republičkim organima i organizacijama o pitanjima iz okvira prava i dužnosti ovih funkcionera, iz nadležnosti organa na čijem se čelu nalaze, traži obaveštenja i objašnjenja. Ja sam mandat narodnog poslanika dobio od građana Republike Srbije, a ne od stranih ambasadora, pa Tužilaštvo za ratne zločine ne može i ne sme da na obavljanje mog poslaničkog mandata utiče tako što zlonamernim konstrukcijama i neistinama nastoji da me kod stranih ambasadora, a i u javnosti diskredituje, zastraši i spreči u obavljanju poslaničkog mandata. Pomenuta pisma su jedinstven, neprihvatljiv i neviđen skandal koji predstavlja nadasve neprihvatljiv napad na Narodnu skupštinu i njeno Ustavom definisano mesto. To je sumrak parlamentarizma i zahteva utvrđivanje odgovornosti. Da tragedija bude veća, to isto Tužilaštvo za ratne zločine je 10.11.2010. godine na sastanku sa Kendalom Dejom, pravnim savetnikom u ambasadi SAD, preko tužioca Vukčevića poručilo, citiram - ali u Tužilaštvu su spremni da se jednom mesečno sastanu sa predstavnicima ambasade SAD i da preciznije govore o toku svakog predmeta. Na osnovu tog citata, pitam se čije je Tužilaštvo za ratne zločine, Republike Srbije ili američko? Kako to da Tužilaštvo smatra da je njihova dobra volja da dođu na sednicu Odbora za Kosovo i Metohiju, a s druge strane se nude američkoj ambasadi da je obaveštavaju o toku svakog predmeta? Nije li to odavanje službene tajne? Pitam i Republičkog tužioca da li ga je Tužilaštvo za ratne zločine obavestilo i da li je dobilo odobrenje da u pisanoj formi ili direktno kontaktira o pomenutim slučajevima sa osobljem stranih ambasada? Takođe, pitam od kojih nadležnih organa Tužilaštvo za ratne zločine dobija saglasnost, odnosno odobrenje i kojim organima, npr. BIA, VBA, MUP, nakon kontakata sa stranim diplomatskim predstavnicima Tužilaštvo za ratne zločine dostavlja izveštaje i na koji način, a u cilju bezbednosne zaštite? Da li su ti nadležni organi obavešteni o pomenutim kontaktima? Šta će Vlada i predsednica Narodne skupštine da urade, naravno hitno, da mi omoguće da nastavim obavljanje poslaničkog mandata? Jer, u atmosferi pretnji, laži, kleveta i medijskog linča, koje sprovodi Tužilaštvo za ratne zločine, ne mogu da obavljam mandat koji sam dobio od građana Srbije. Drugo pitanje je upućeno nadležnim organima - kada će proveriti trošenje finansijskih sredstava u Tužilaštvu za ratne zločine, koje stižu iz budžeta Republike Srbije ili od donacija? Da li možda ima zloupotreba u njihovom trošenju? Da li je bilo poslovne saradnje između nevladine organizacije „Centar za tranzicione procese“, koja je brisana iz Agencije za privredne registre 20.6.2011. godine…
Vreme. Možete da završite rečenicu.
… sa Tužilaštvom za ratne zločine i da li je njihovo međusobno poslovanje zakonito? Konačno, da li je urednik „Studije reči i nedela“ pozivanje ili podsticanje na ratne zločine u medijima u Srbiji 1991.-1992. godine, koju je izdao Centar za tranzicione poslove“ u pomenutoj publikaciji objavio podatke iz pretkrivičnog postupka, koji su službena tajna?
Hvala. Ja bih vas molila da mi predate dokumentaciju koju posedujete i na koju ste se pozvali, pa ću moći da vam odgovorim nakon uvida u tu dokumentaciju, znači, u skladu sa Poslovnikom, pismeno u roku od 15 dana. Drugi deo pitanja ćemo proslediti organima kojima ste postavili pitanje. Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč u skladu sa članom 287? (Ne.) Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Momo Čolaković i prof. dr Vladimir Marinković. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 90. stav 2. i članu 101. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je u toku sednica Odbora za ustavna pitanja i da još nisu završili rad, prema tome, nismo u stanju da odštampamo mišljenja povodom amandmana, pa vas molim za razumevanje. Možemo nastaviti sednicu u 10,45 časova, kada oni završe svoj deo sednice i daju nam mišljenja Odbora za ustavna pitanja. Odbor za zaštitu životne sredine je završio svoj deo posla.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvao da današnjoj sednici prisustvuju: prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković, ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine; prof. dr Zoran Rajić, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; Danilo Golubović, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; Slobodan Erdeljan, pomoćnik ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine; mr Nenad Katanić, pomoćnik ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine; mr Sonja Gašić, načelnik Odeljenja za održivo korišćenje ribljeg fonda u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; Ružica Tripić, načelnik u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; mr Dušan Ognjanović, šef odseka u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; Milica Jevtić, šef odseka u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine; Tatjana Kaluđerović, savetnik u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine i Aleksandar Milošević, diplomirani pravnik u Kompenzacionom fondu. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: dr Blagoje Bradić, dr Branislav Blažić, Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Milan Novaković, Marijan Rističević, Ivan Karić, Olena Papuga, Nada Lazić, mr Dejan Čapo; Ivan Jovanović, Aleksandar Senić i Arpad Fremond. Pisanim putem, amandmane su povukli narodni poslanici Gordana Čomić i Borislav Stefanović koje su podneli na članove 3, 4, 7, 8, 10, 25, 41, 43, 60. i 61. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za zaštitu životne sredine, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Dame i gospodo, oko ovog amandmana na član 2. i svih ostalih koje sam podneo, ukupno 23, radi se oko dve različite koncepcije zakona koji je podnela Vlada i zakona koji sam ja, na neki način, zajedno sa ribolovačkim savezima i sa ljudima koji su tu u praksi decenijama i godinama došli do nekog saznanja kako bi to trebalo da izgleda. Ovaj amandman je deo jedne široke rasprave i konsultacija koje sam obavio sa ljudima iz prakse i ljudima koji se tim poslom bave. Ono što je suština ovog amandmana, pročitaću ga, a to je da se u tom članu 2. Predloga zakona tačke 11, 20, 21, 27, 30, 32. menjaju i glase: „11) korisnik ribarskog područja, kao prenosnik javnog ovlašćenja, je privredno društvo ili javno preduzeće kome su ribolovne vode ustupljene na korišćenje; 20) pritisak na riblji fond je stepen opterećenja koje riblji fond trpi usled ribolovnih aktivnosti, akcidentnih situacija i nepovoljnih hidroloških prilika; 30) ribolovne organizacije su udruženja građana osnovana radi rekreativnog i takmičarskog ribolova, popularizacije ribolova, edukacije ribolovaca, njihovog organizovanja i evidencije“. Šta je suština ovde, na šta želim da upozorim odmah na startu? To je da je Ustavni sud svojim rešenjem konstatovao da izdavanje dozvole za rekreativni ribolov ne predstavlja vrstu privredne usluge koje korisnik ribarskog područja pruža rekreativno ribolovcu, već predstavlja javno ovlašćenje za korisnika ribarskog područja, a u ime države, koja je vlasnik tog područja, omogući, odnosno dozvoli pojedincima rekreativni ribolov, jer izdavanje dozvole za rekreativni ribolov ne predstavlja privrednu delatnost, već prenošenje javnog ovlašćenja na osnovu zakona kojim su uređeni uslovi i postupak za sprovođenje javnog ovlašćenja. Reči „drugo pravno lice“, koje imamo, treba izostaviti zato što „drugo pravno lice“ podrazumeva mogućnost da udruženje sportskih ribolovaca ili grupe građana dobije ribarsko područje na upravljanje, a za osnivanje ovakvog pravnog lica potrebna su dva fizička lica, jedan pečat i registracija u APR, koja svojom ozbiljnošću i kapitalom ne može nadoknaditi eventualnu štetu nanetu ribljem fondu, a i kazne zaprećene zakonom se ne odnose na ovu vrstu pravnih subjekata. Prema tome, da ne čitam kako je formulisano, imate u amandmanu, suština je da budemo oprezni. Ako je Ustavni sud doneo to rešenje, onda treba obratiti pažnju, jer ako korisnik podnese tužbu Ustavnom sudu, tvrdim vam da će on to dobiti. Nije dobro da odmah u startu, kod člana 2, ovim zakonom dođemo u koliziju sa Ustavom ove zemlje. Zato je trebalo obratiti pažnju na to, jer to je najvažniji deo nečega što je ovde trebalo da se napiše.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Milan Novaković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Gospodine predsedavajući, gospođo ministarko, koleginice i kolege, uvaženi ribolovci, član 5. govori o ustupanju ribarskih područja na korišćenje i on kaže „da ribarsko područje ili deo ribarskog područja, u daljem tekstu: ribarsko područje, ustupa na korišćenje ministar. Ribarsko područje koje se nalazi na teritoriji AP ustupa na korišćenje nadležni pokrajinski organ“. Dalje, kaže: „ribarsko područje ustupa se na korišćenje javnim konkursom na 10 godina, ribarsko područje ustupljeno na korišćenje korisnik ne može ustupati drugim subjektima, tj. ne može ga davati u zakup“. Predložio sam da se reč „ministar“ zamenjuje rečima „načelnik upravnog okruga“ i da se drugi stav koji kaže „da ribarsko područje koje se nalazi na teritoriji AP ustupa na korišćenje nadležni pokrajinski organ“ – briše. Iz kog razloga? Mišljenja sam da možemo, naročito kada je zakon o kome sada pričamo, da uđemo u poglavlje 22. koje nas čeka u daljem periodu kako pristupamo EU, koje govori o decentralizaciji, da je potrebno da, barem kada je gazdovanje ribolovnim vodama i ribolovnim resursima, uradimo maksimalnu decentralizaciju i da ta ribarska područja daju načelnici okruga na čijoj teritoriji se ta ribarska područja nalaze. Mislim da ćemo time prvo postići da oni, koji su zainteresovani za kvalitet održavanja i gazdovanja tim ribarskim područjima, budu uključeni i budu motivisani da sa više pažnje i odgovornosti nadziru rad zakupaca tih ribarskih područja, a sa druge strane, decentralizacijom ćemo postići da širi slojevi zainteresovanih sa tih teritorija mogu da odlučuju o sudbini. Mislim na ribolovce koji, videći po ovome što ste odbili sve amandmane kojima smo pokušali da, nekako sportski savez, ribolovni sportski savez vratimo u život i damo mu šansu da radi ono što radi već 65 godina. Vidim da ga ovim zakonom maksimalno dezavuišemo, da želimo, tj. da skupštinska većina želi da paralelnim ribolovnim organizacijama, koje osnivaju korisnici, hajde da pričamo, da se potpuno razumemo, radi ličnih interesa biti na kraju jače od onoga što je sportski savez ribolova u Srbiji. Mislim da bi trebali da prihvatite, poštovane kolege, ovaj moj amandman, da se izuzme iz odluke Ministarstva ko će koristiti ribolovna područja, da to treba da se radi na nivou okruga, dok ne dođe do primene Poglavlja 22, tj. decentralizacije, a onda to preuzimaju ti budući regioni, a to će ova Skupština da usvoji, na predlog pravne struke. Logično je da se, ako se izuzme iz odluke ministarstva podela ribolovnih područja, da se i na teritoriji AP Vojvodine primeni isti metod, tj. da tamo tamošnji načelnici okruga odlučuju o podeli tih ribolovnih područja. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, gospodine Bradiću. Reč ima ministar, gospođa Snežana Bogosavljević Bošković.
Zahvaljujem. Mi smo ovaj amandman odbili, iz prostog razloga što je u suprotnosti sa konceptom zakona. Kad kažem konceptom zakona, hoću da kažem da smo u izradi ovog zakona pošli od činjenice da je riblji fond prirodni resurs i kao takav je vlasništvo države Srbije. Riblji fond poverava se korisnicima ribarskih područja, u smislu zaključivanja ugovora o ustupanju ribarskih područja, nakon sprovedenog javnog konkursa. Koncept jeste u tome da nadležni ministar odlučuje o svim bitnim stvarima koji su vezani za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda, iz prostog razloga, ono što sam već na početku rekla, znači, polazimo od toga da je to prirodni resurs i da je kao takav vlasništvo države Srbije. Vaš predlog, ukoliko bi bio prihvaćen, značio bi da mi idemo na usitnjavanje i ustupanje ribarskih područja upravnim okruzima i taj predlog, po nama, bio bi neodrživ i nesprovodiv, iz prostog razloga što bi u nekim okruzima, zbog relativno malog broja prodatih ribarskih dozvola, obezbedilo bi se malo sredstava, koja su inače neophodna za zaštitu i održivo očuvanje ribljeg fonda. S druge strane, pojedini okruzi bi od prodaje ribolovačkih dozvola obezbedili znatno veću količinu novca nego što im je potrebno za obezbeđenje očuvanja i zaštite ribljeg fonda. Takođe, želim da kažem da mi na taj način želimo da napravimo jedan uravnotežen sistem i da obezbedimo mogućnost očuvanja i zaštite ribljeg fonda na čitavom području Republike Srbije, kao jednom prirodnom resursu i kao jednom državnom resursu koji treba da koristimo mi, a i generacije koje dolaze. Osim toga, naknade od korišćenja ribarskih područja su sastavni deo budžeta Republike Srbije, pošto ne mogu da budu deo budžeta ministarstva koje je nadležno za ove poslove, logično je, ne mogu biti ni deo budžeta lokalnih samouprava i iz tih razloga smo se odlučili na ovakav koncept i ovakav pristup ovom jednom vrednom prirodnom resursu. Pošto mi je isteklo vreme i predsedavajući me opominje, u narednom krugu ću vam reći još neke razloge zbog kojih smo prišli u izradu ovog zakona upravo iz ovih pozicija, odnosno sa ovakvim osnovnim konceptom. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Po amandmanu, dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Gospođo ministarko, niste u pravu. Kažete da se ribolovna područja ustupaju korisnicima radi očuvanja ribljeg fonda. Ribolovna područja, da bi kolege u sali koji nisu baš toliko u materiji, a i građani koji prate ovaj prenos, da bi im bilo jasnije, se ustupaju korisnicima koji to rade zarad profita. Znači, nijedna firma neće da uzme ribolovno područje a da nema koristi od toga. Jedina korist od ribolovnih područja je naplata dozvola, ribarskih dozvola, kako god da ih zovemo, koje iznose oko šest, sedam hiljada na godišnjem nivou. Pomnožite to puta 50 hiljada korisnika ribara i videćete o kojim parama razgovaramo. To je interes. Vi sad hoćete da mi kažete da onaj ko uzme iz interesa, će sav svoj novac da uloži u obnovu ribljeg fonda. Ovo što imamo sada je dokaz da to nije dobar princip. Hoćete da kažete da ministar može sva ribolovna područja koja će naknadno biti sada ponovo određivana, da zna probleme svih ribolovnih područja i da se samo time dnevno bavi? To nije tačno. Ja samo kažem da načelnik okruga i njegove stručne službe, ne mislim on kao jedinka, mnogo bolje znaju koja je problematika u njihovom okrugu, na tim ribolovnim područjima koja njima pripadaju i da će oni mnogo bolje da to rasporede i da vode red o tome. A ako želite da ta ribolovna područja imaju na gazdovanje oni koji će biti savesni, koji će sve ono što se ubere kao prihod tih ribarskih dozvola da vrate u obnovu tih ribljih resursa, očuvanje životne sredine u priobaljima, e onda bi to trebale da rade sportske organizacije ribolovaca a ne privatnici. Jer, sportske organizacije ribolovnog sportskog saveza su neprofitne organizacije i ne smeju da imaju profit na kraju godine. To je udruženje građana i oni ne rade dohodovno, za razliku od privatnika, kojima je, normalno, priroda posla takva da ostvaruju dohodak. Zbog toga sam ja insistirao da to radi načelnik okruga i zbog toga su svi ovi amandmani koje ste vi odbili. Ovde kažete da radite u korist očuvanja ribljeg fonda, a onda dajemo to na korišćenje privatnicima koji, normalno, traže profit u tome što rade. Ne rade iz ljubavi, za razliku od ribolovaca, koji to rade iz ljubavi. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković.
Samo kratko da nastavim tumačenje zbog čega smatramo da je ovaj koncept dobra. To je koncept na kome je sagledan čitav zakon. Uz sve ono što sam rekla, moram da dodam i to da ako bismo prihvatili vaš amandman, nužne su i druge mere koje bi morali da preduzmemo u skladu sa tim, što su upravni okruzi osnovani po Zakonu o državnoj upravi i oni su praktično osnovani radi vršenja poslova državne uprave, izvan sedišta organa državne uprave. U našem slučaju, morali bismo kao Ministarstvo da obrazujemo posebnu okružnu područnu jedinicu. Praktično ni organizacioni to ne bilo moguće. Hoću da kažem da se ovaj zakon donosi zbog toga što stanje u oblasti upravljanja Ribljim fondom sada je zaista teško i nedopustivo. Duže trajanje ovakvog stanja bi sigurno u značajnoj meri ugrozilo Riblji fond. Mi smo ozbiljno i odgovorno prišli rešavanju svih ovih pitanja i preuzimamo na sebe odgovornost da pokušamo da zaštitimo Riblji fond i da ovo stanje značajno unapredimo. Pominjali ste te moguće korisnike. Naravno, mi smo samim predlogom zakona i išli na varijantu da pružimo mogućnost da bude što više onih potencijalnih korisnika, odnosno učesnika na konkursu koji bi bio javno organizovan i samo najbolji i oni sa dobrim programom bi dobili, odnosno bi im se poverila riblja područja na čuvanje i na zaštitu. Hvala.
Hvala [[Blagoje Bradić, s mesta: Jel imam pravo na repliku.]] Nemate pravo, samo po amandmanu. Na član 5. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Gospodine Bečiću, dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko, moja koleginica gospođa Čomić i kolega Stefanović su podneli amandman na član 5. On je posledica amandmana koji smo podneli na član 2. i dozvolite mi da izrazim svoje neslaganje sa vašim stavom da ovaj amandman odbijete. Naime, ne radi se ni o kakvom političkom stavu DS u vezi sa ovim zakonom ili u vezi sa ovim članovima, radi se o usaglašavanju sa stavom Ustavnog suda iz 2012. godine, koji je vrlo jasno rekao da upravljanje ribljim fondom kao prirodnim resursom predstavlja preneta javna ovlašćenja od strane Republike Srbije na korisnika ribarskog područja. Vi imate ovlašćenja da prihvatite danas ovaj amandman. Amandman na član 2. je prošao, to ovlašćenje ima vladajuća većina. Sada možete da prihvatite ovaj amandman i tako uslovite vladajuću većinu da prihvati i amandman na član 2. Dakle, ukoliko i sada odbijete ovaj amandman prenebregavate odluku Ustavnog suda iz 2012. godine i time već stvarate mogućnost za probleme u najavi prilikom nekih budućih tužbi ili žalbi Ustavnom sudu. Zato još jednom molba ka vama da razmotrite, imate ovlašćenja da sada prihvatite ovaj amandman, pa vas molim da još jednom razmotrite amandmane koje su podnele moje kolege. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Nikoliću. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
U vezi sa ovim amandmanom, razloga zbog kojih je ovaj amandman odbijen, razlozi su pravne prirode, da tako kažem. Još jednom ponavljam, mi smo u kontekstu izrade ovog zakona riblja područja definisali kao privredni resurs, resurs koji se poverava korisnicima ribarskih područja na bazi ugovora o ustupanju ribarskog područja i nakon javnog konkursa i na taj način, prema pravnoj terminologiji, između Republike Srbije i korisnika uspostavlja se obligacioni pravni status. U tom smislu, na korisnike ribarskih područja prenose se vršenja javnih ovlašćenja, ali nisu to javna ovlašćenja u smislu Zakona o državnoj upravu. To je razlog zbog koga se ovo javno ovlašćenje ne može poistovetiti sa onim poimanjem koje vi ovde pominjete. Takođe, kada se radi o izdavanju dozvola za ribolov, ne može se poistovetiti ovaj čin sa izdavanjem dozvola u smislu Zakona o državnoj upravi i opštem upravnom postupku, jer za dozvolu se plaća određen novčani iznos i pri tom se ne odlučuje o pravima i obavezama podnosioca zahteva za izdavanje dozvola. Na kraju još, možda bih trebala istaći i to da sami korisnici ribarskih područja su privredni subjekti različitog pravnog statusa i različitog kapaciteta i u tom slučaju se oni nikako ne mogu poistovetiti sa imaocima javnih ovlašćenja. Želim samo da kažem da prosto iz ovog obrazloženja proizilazi različito poimanje pitanja koja se tiču javnih ovlašćenja. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo ministar. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić, po amandmanu. Izvolite.
Gospodine Bečiću, dame i gospodo narodni poslanici, da bi bilo lakše za praćenje gledaocima koji možda i ne razumeju stručne termine, mi smo koristili upravo termine koje je Ustavni sud definisao svojim stavom iz 2012. godine. Ovde imam odluku Ustavnog suda, podvučeno upravo u vezi sa ovim članom. Mi smo na isti način definisali i mi zapravo ne menjamo član 5. koji se definisali zakonom, mi ga dopunjujemo novim članom, preciznije definisanim, boljim i verujem da ovaj amandman može da pomogne da ovaj zakon bude bolji. Još jednom ću pročitati, da bi možda još jednom razmislili o tome i prihvatili ovaj amandman. Dakle, u članu 5. posle stava 2. dodali smo stav 3, novi stav kojim bolje definišemo ovaj član i on glasi – ustupanje ribarskog područja ili dela ribarskog područja predstavlja preneto javno ovlašćenje na korisnika ribarskog područja, čime se obezbeđuje održivo upravljanje. Dakle, još jednom, ovo je samo bolja i preciznija definicija člana 5. i još jednom vas molim, siguran sam, a po vašem osmehu bih rekao da ste spremni da prihvatite ovaj amandman, pa vam se unapred zahvaljujem. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Nikoliću. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Pošto je gospodin Rističević na ovaj član podneo amandman koji je praktično identičan mom amandmanu, onda ću samo prihvatiti njegov amandman i to je to. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Blažiću. Na član 6. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik, šef poslaničke grupe DS, Borislav Stefanović.
Gospodine predsedavajući, uvažena gospođo ministarka, mi mislimo da kroz ovaj amandman sa izmenom se zaista preciziraju određene stvari. Naime, u članu 6. stav 1. menja se i glasi – tačka 2, po našem predlogu, na način gde je tehnički i stručno opremljeno za obavljanje delatnosti, odnosno da ima u vlasništvu sredstva i opremu potrebnu za upravljanje ribarskim područjem, kao i zaposleno lice u stalnom radnom odnosu sa stečenim visokim obrazovanjem na studijama drugog stepena, tu se onda opisuje šta to konkretno znači i na kojim fakultetima. Smatramo da se ovim ne samo dodatno precizira stvar, već se i riblji fond i ribno područje štiti zato što onaj ko aplicira za korišćenje tog područja mora da ima i opremu, da zna unapred koliko ljudi planira da zaposli, koliko ima ribočuvara zaposlenih, ali isto tako se i alternativno stavlja mogućnost da neko ili zaposli to lice ili da ima ugovor o saradnji sa nekom od ovlašćenih institucija iz oblasti ribarstva. Ako ovaj amandman ne usvojite doći ćemo u situaciju da neko ko već ima ugovor sa tim institucijama on to inače plaća, a ovako se daje alternativna mogućnost da neko ima zaposleno lice. Mahom su stručni ljudi iz ove oblasti već zaposleni u tim određenim institucijama. Ovaj alternativni predlog olakšava tim ljudima, odnosno omogućava lakše funkcionisanje. Traži se od njih da imaju jasnu stručnu, tehničku osposobljenost, onemogućava zloupotrebe na konkursima, privilegovani položaj ljudi koji se već nalaze u okviru te organizacije koja uzima u zakup određeno područje. Prema tome, smatramo da rešenje koje je dato u Predlogu zakona nije logično, jer se daje prednost nečemu imaginarnom u odnosu na nešto što već postoji i što samo po sebi može biti izvor manipulacije prilikom ocenjivanja prispelih prijava na konkursu. Ovim amandmanom se predlaže izmena kojom će se uzimati u obzir i broj zaposlenih i broj koji se planira. Rešenje koje je dato u Predlogu ostavlja, kao što sam rekao, previše nedefinisanih stvari i upravo da bi se predupredila ovakva situacija predlažemo da se izmena kojom se eliminiše mogućnost eventualnih manipulacija usvoji i da kroz ovo preciznije postavljanje, kroz amandman DS se zaista ovaj zakon, u čemu nema ničega politički ili bilo kakve mogućnosti za naše političko neslaganje ili raspravu, precizira i da stvar koja ide i u skladu sa odlukom Ustavnog suda, dakle, da imamo zaista jedan pročišćen zakon koji omogućava reakciju kroz zakonski predlog u svim situacijama. Ako to ne uradimo, imamo mogućnost, kako je dato u Predlogu zakona, da neko na vrlo široko postavljen način može da zloupotrebljava, što smo imali slučaj do sada na žalost u praksi. Ovako se zna i ko treba da se zaposli i koji tačno stepen stručne spreme i sa kog fakulteta i tehnička osposobljenost radi održivosti ribljeg fonda i, ono što je jako bitno, alternativna mogućnost korišćenja ugovora sa institucijom ili zapošljavanje lica iz ovih određenih, jasno preciziranih struka. Molim vas, ako je ikako moguće, da se usvoji ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Stefanoviću. Reč ima ministar u Vladi Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Uvaženi poslaniče, zahvaljujem na dobrom predlogu amandmana. Očekujem da sluša, ali ne sluša.
gospodine Stefanoviću.
Amandman je zaista konstruktivan i dobar, ali u nekoj meri se kosi sa našim osnovnim principom i konceptom kada smo radili ovaj Predlog zakona. Pre svega, naša namera je da se podigne stručni kapacitet samog korisnika ribarskog područja. To je jedan od osnovnih ciljeva ovog zakona. U svakom slučaju, korisnik ribarskog područja ima za obavezu da angažuje akreditovanu naučnu ili stručnu organizaciju za izradu godišnjeg programa upravljanja ribarskim područjem. Tako da, angažovanje akreditovanja naučne ili stručne organizacije nikako ne isključuje obavezu da i stručni kapacitet samog korisnika bude podignut, kao i to što ne isključuje obavezu da se zaposli odgovarajuće stručno lice. Osim toga, moram da kažem da se ovaj vaš deo, koji se odnosi na predlog da se u samom prijavljivanju na konkurs pojedini subjekti koji bi učestvovali na konkursu favorizuju time što imaju zaposlene ribočuvare, smatra ne prihvatljivim, iz prostog razloga što mi želimo da svima damo šansu, da imamo više onih koji su potencijalni korisnici i da među njih više izaberemo najbolje, a to znači da oni preuzimaju na sebe obavezu dodatnog zapošljavanja u narednom periodu i sprovođenja programa koji bude prezentovan i koji mi, naravno, budemo prihvatili i sa njima se saglasili. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Hvala, gospođo ministarka. Jeste, drago mi je da uviđate našu konstruktivnu nameru u ovom amandmanu, ali čini mi se iz vašeg izlaganja sada da vi zaista gledate onako sa nekim očekujućim optimizmom u primeni propisa da će se ova stvar regulisati i postavljate vrlo široko. Imamo na neki način, ne sukob, to je gruba reč, ali različito gledanje na dva koncepta. Mi smatramo da je uvek bolje određene situacije precizno definisati u zakonskom predlogu, a vi smatrate da precizno definisanje može ne samo da favorizuje određenu stranu, nego da su ljudi u obavezi da nešto urade sami po sebi. Priznajem da zaista nisam stručnjak za ovu temu i vi to znate, ali znajući ono malo, znam koliko tu ima javašluka, koliko ima zloupotrebe i koliko ima stvari koje potpuno uništavaju riblji fond u Srbiji, u kojem je bilo svega i svačega, najviše aljkavosti i čak možda i krivičnih dela. Ali, po nama, ovako precizna stvar bi tačno odredila i ko to može da radi i ko je za to stručan i šta znači stručnost i šta znači ugovor sa institucijom. Znači, sve vam je navedeno vrlo precizno. Ne ostavlja se prostor za tumačenje zakupca kako on to treba da radi. Nama se čini da ovaj vaš predlog ostavlja mogućnost da zakupac sam tumači. Dakle, on sam će da tumači zašto bi neko ko ima predviđene ribočuvare bio favorizovan. Kažete – ne treba favorizovati nekog, nego treba dati širi krug ljudi. To znači da neko ko u Srbiji želi da uđe u taj posao prosto ne mora da ima ribočuvare, nego se to njemu ostavlja kao neka obaveza koja se podrazumeva. Ništa se u Srbiji ne podrazumeva. Smatramo da to kao obaveza mora da se propiše, inače će ljudi koji se bave drvnom industrijom, ili drže kafić u nekom mestu, da uđu u ovaj posao, pa mu jedan isti radi u kafiću, a drugi mu je kao ribočuvar. Verujte, to je moj utisak, a zaista sam laik, ali tačno znam šta se u Srbiji dešava. Dakle, onda je normalno da idu tamo pa kradu ribu dinamitom ili strujom, ubijaju riblji fond koji inače devastiran. Zato mislimo da je bolje ovu stvar precizirati, jer ti tzv. privatnici u Srbiji, pod znacima navoda, gledaju na svaki način da imaju što manje troškova. Što bi on, ako nema precizno navedenu obavezu, sada imao plan koliko će zaposliti ribočuvara i koliko ih već ima? Ako nema ove odredbe, on će i dalje da radi šta hoće i da širi svoju delatnost, takođe pod znacima navoda, na ono što je isključivo njemu kapitalisti profitabilno, a za javno dobro baš ga briga, kao što je bilo godinama do sada. Molim vas da ovo uvažite, jer ovo ide u pravcu, ne samo preciziranja, već upravo da izbegnemo te loše stvari iz prošlosti. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Stefanoviću. Gospođo ministarka, nemate mogućnost po jednom amandmanu dva puta da se javite. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana ministarko, želim da zahvalim Vladi, ne samo u moje ime, već i u ime gospodina Blažića, zato što su naši amandmani bili veoma slični. Radi se o tome da stručna lica koja obavljaju stručne poslove u korišćenju ribarskih područja moraju da imaju kurs ili ispit iz ihtiologije, da na takav način budu osposobljeni i za korišćenje ribarskih područja. S tim u vezi, zahvaljujem na razumevanju koje je Vlada pokazala u vezi ovih amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, ja bih razumeo zarad politike koju vodite zašto ste mi odbili prošli amandman. To stvarno razumem. Vi ste za to da to bude sve centralizovano, a moja stranka Zajedno za Srbiju se zalaže za decentralizaciju. U narednom periodu ćete i vi prihvatiti decentralizaciju, pa ćete tada da menjate ovaj zakon. Ali, ne razumem zašto ste odbili moj amandman na član 6. Zarad građana Srbije samo da kažem o čemu se radi. To su uslovi za ustupanje ribarskog područja, znači, ko ima pravo da se javi na konkurs. U tački 3. stava 1. kažete da lice koje je vlasnik tog privatnog preduzeća, privrednog društva itd, kaže da nije u roku od dve godine pre objavljivanja konkursa za ustupanje ribarskog područja na korišćenje kažnjavano za privredne prestupe i prekršaje iz oblasti zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda. Sada ja postavljam pitanje od pre par dana kada je bila načelna rasprava – ako je bilo pre dve i po godine kažnjeno za privredni prestup i uhvaćen u krivolovu i uništavanju životne sredine, znači taj može da bude vlasnik i da dobije na gazdovanje prirodni resurs Republike Srbije? Moj amandman kaže da oni koji konkurišu i dobijaju na korišćenje prirodne resurse Republike Srbije ne smeju da budu kažnjavani. Kako dajete lisici da čuva kokoške? Je li to namera Ministarstva? Onda ja stvarno sumnjam, pošto ste vi taze ministar, to je stvar ljudi koji rade u Ministarstvu, znači da i ovaj član 64. nije bez veze napisan, da nekoga favorizujete, nekoga od privatnika i nekom dajete mogućnost da radi iako verovatno ne zaslužuje da dobije prirodni resurs da gazduje njime. Znači, vi ovde otvarate mogućnost korupcije i zloupotreba. Jer, ako nekom ko je suđen za privredni prestup i za prestup ili krivično delo protiv prirodne sredine i okoline dajete mogućnost da gazduje ribolovnim blagom Republike Srbije, znači da tu ima neka korupcija. Što bi rekli naši ljudi, neko je primio pare. Molim vas da prihvatite ovaj amandman, da isključite one koji su kažnjavani, kojima je dokazana krivica, da mogu uopšte da konkurišu za korišćenje ribolovnim područjem. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, dr Bradiću. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Samo ću kratko da vas podsetim da je izrada ovog zakona dosta dugo trajala i da su u izradi ovog zakona učestvovale sve relevantne institucije koje su u oblasti ihtiologije. Takođe, učestvovali su i pravnici, učestvovali su i stručnjaci iz ove oblasti i imali su u vidu ranije zakone i probleme koji su trenutno na terenu. Njihovo mišljenje je bilo da su ova rešenja koja su predložena najbolja rešenja. Pri tome, želim da vam kažem da su u izradi ovog zakona učestvovale i ribolovačke organizacije. Dakle, svi oni koji imaju vezu sa ribolovom i koji ovom pitanju poklanjaju veliki značaj. Na ovakav predlog i na ovakva rešenja, opet moram da kažem, dobijena je saglasnost od relevantnih državnih institucija, Ministarstva pravde, MUP, zakonodavstva Republike Srbije. Iz tog razloga ne vidim zbog čega mi računali na nastavak nekih negativnih dešavanja iz prošlosti. Ako je neko bio kažnjen i ako je prošao taj rok, to ne znači da će on da nastavi i da neće biti pod budnom pažnjom svih nas koji sa verom ulazimo u predlaganje ovog zakona i verujemo u njegovu uspešnu implementaciju u praksi. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić, po amandmanu. Izvolite. (Blagoje Bradić, s mesta: Replika.) Nemate mogućnost za repliku. Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik … Izvinite, onda izvolite, po amandmanu.
Dakle, uopšte se ne razumemo, gospođo ministarka, mimo sve struke koja je učestvovala u izradi ovog Predloga zakona, ovo ćete vi da potpišete, a mi treba da usvojimo, i mi da odgovaramo kada prođe ovu Skupštinu, kada proše glasanje, to je naša odgovornost. Pitam kolege – da li hoćemo da dozvolimo da prirodnim resursima gazduju oni koji su kažnjavani zbog prekršaja u odnosu na taj resor koji će da dobiju na gazdovanje. Da ne govorim uopšte o konkursu, kako izgleda, tender, to nije tender. Imate opšte uslove gde se zna koliko košta ribolovačka dozvola, koji procenat ide Ministarstvu, a dobiće dozvolu onaj ko je meni simpatičan. Nema ničeg takmičarskog u ovom tenderu koji ćete vi da raspišete. Ništa, a neka vam vaši saradnici objasne član 64. i neka kažu na koga se odnosi. Zahvaljujem se.
Izvolite, gospođo ministar.
Želim da vam kažem i ovo, da je ovaj vaš stav, vezano za dužinu na koju nekoga kažnjavamo zbog zloupotrebe iz ranijeg perioda bio za nas prihvatljiv. Mi bi prihvatili vaš predlog, međutim, drugi stavovi u okviru ovog amandmana su neprihvatljivi, između ostalog, onaj deo koji se tiče prenošenja nadležnosti Ministarstva na upravne okruge. Iz tog razloga ceo amandman uključujući i ovu vašu opasku, za nas su praktično neprihvatljivi. Dakle, mi možemo da usvojimo ovaj vaš deo koji se tiče dužine kazne za nekoga ko je načinio prestup, da to više ne bude dve godine, nego neki veći period koji vi predložite, ali prosto u tome nas onemogućavaju drugi stavovi koji su u suprotnosti sa konceptom samog zakona.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić, po amandmanu.
Zahvaljujem se, znači napredujemo. Predlažem da predsednik odbora koji ima tu moć, u ime Odbora da predlog da se ovaj deo mog amandmana prihvati, ne mora da bude to moj amandman, neka bude amandman odbora, ali da sprečimo da ljudi koji ne zaslužuju dobiju da gazduju prirodnim resursima Republike Srbije. Mislim da se svi mi slažemo. Ovamo se borimo protiv korupcije, borimo se protiv kriminala, a dajemo resurse ljudima koji ne zaslužuju. Apelujem da predsednik Odbora, sa članovima Odbora uloži, ima tu moć, uloži amandman do kraja zasedanja da bi mogli to da usvojimo.
Gospodine Bradiću, u ovom trenutku nema mogućnosti ni načina da se bilo koji amandman ni od strane Odbora ni od strane poslanika može da se dostavi. Može samo između načelne i rasprave u pojedinostima. Zahvaljujem. Gospodine Rističeviću, da li želite po ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Mislim da je amandman gospodina Bradića smislen, ali tu ima takođe iz pravosudne oblasti raznoraznih tumačenja. Sada zavisi kakav je prekršaj bio. Ima prekršaja koji su tri meseca, godinu dana uslovno, ima prekršaja koji se brišu iz evidencije. Bojim se da to baš ne bi moglo da se sprovede kako je gospodin Bradić zamislio. Ideju kao ideju podržavam, ali mislim da u ovom trenutku ne možemo na adekvatan način da je sprovedemo. Mislim da ubuduće na takva lica treba paziti, i na takva dešavanja, ali bojim se da ima onih koji uopšte nisu uhvaćeni, koji nisu procesuirani, takvih je daleko više. Nedavno sam obišao jednu reku koja uopšte nema ribe, zato što su dinamitom, iako je izuzetno čista voda, zato što su dinamitom, kada pecaju mrežom, kroz mrežu nešto mlađe i prođe, ali kada uzmu da pecaju akumulatorima, bombama i dinamitom, onda takvi prekršioci nanesu štetu koja je enormna. Jedni su uhvaćeni u blažem prekršaju kažnjeni su, njima nećemo dozvoliti, ali ovi koji nisu uhvaćeni, u takvim situacijama bi mogli da iskoriste to što nisu uhvaćeni, u daleko većim prestupima prema životnoj sredini i prema ribljem fondu. Verujem da je ideja veoma dobra i u svakom slučaju bih glasao za taj amandman, međutim, s obzirom da sam gledao kako se nanosi šteta životnoj sredini, gledao sam Drinu koja se belila, nije zelenila, kada uđemo u Srbiju, dakle tamo negde iza Višegrada, ima toliko smeća, da bi počinoce prema životnoj sredini mogli na hiljade, hiljade da kaznimo, s obzirom da je razna PVC i druga ambalaža, koja i te kako šteti, ne razlaže se godinama, šteti životnoj sredini. Kada bi pohvatali sve počinioce mi ne bi imali onda nikoga ko bi mogao da upravlja, gazduje područjima. Mislim da je ovaj zakon svakako dobar. Zahvaljujem Ministarstvu što je usvojio neke amandmane i vladajućih partija, a i opozicionih partija. Iz toga se vidi da Ministarstvo nije pravilo nikakvu političku selekciju nego da se rukovodilo time šta je dobro uopšte riblji fond. Moram da kažem, jutros kad sam pošao da me je ujak koji je ribolovac podsetio na kinesku poslovicu koja kaže – kada čoveku daš ribu, nahraniš ga za jedan dan, ali kada ga naučiš da peca, nahraniš ga za ceo život. Ali, ukoliko ga naučiš da gaji ribu onda si nahranio njega i celo društvo. S obzirom da mi uvozimo 35.000 tona, a proizvodimo 15.000 tona ribe, dakle, da je u potpunosti devastiran riblji fond, pohvaljujem napore ministarstva da samo i zajedno sa poslanicima usvajajući ove amandmane, a nadam se da će usvojiti još neki, da se zavede red u ovoj oblasti i da se to unapredi da jednom možemo ne samo da upecamo koliko nama treba već od toga da napravimo određenu industriju, da makar prepolovimo uvoz koji je u ovom trenutku 35 hiljada tona. Imajući u vidu da Srbija jede samo sedam kilograma ribe po glavi stanovnika, da Evropa koristi 26 kilograma ribe po stanovniku. Koliko bi mi uhvatili taj evropski prosek morali bi da uvezemo još najmanje sto hiljada tona ribe što bi bio izdatak od preko 200 miliona evra. Uz ovih sto miliona evra koji već sada izdvajamo bili bi po pitanju uvoza ribe, bili bi u deficitu oko trista miliona što je nepojmljivo, što ne sme da se dogodi u zemlji koja ima toliko lepih reka, potoka, koja ima uslove za ribnjake, koji ima toliko jezera. Mislim da treba da pohvalimo napore Vlade tim pre što vidim da nema nikakve političke selekcije po amandmanima. Želim da Vlada prihvati što više amandmana koji su smisleni, koji su dobri ne za vladajuću većinu nego koji su dobri za ribolovce, odnosno za riblji fond i na kraju koji su dobri za platni promet, odnosno za umanjenje deplatnog deficita prema inostranstvu. Želim da zahvalim gospodinu Bradiću, jer veoma dobro sam shvatio ovaj amandman, ali želim takođe da se zahvalim i ministarstvu na naporu da sve amandmane koji može da usvoji, usvoji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Rističeviću. Još jednom samo gospodine Bradiću, u ovoj fazi toka sednice nema mogućnosti, ima samo za tehničkom redakcijom, ali ona ne može da zadire u suštinu amandmana. Tako da nema mogućnosti da se nešto uradi. Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsedavajući. Poštovana gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, i u načelnoj raspravi smo na ovaj član 6. imali zamerku na broj ribočuvara koje planira da zaposli neko ko bi se bavio ovim poslom. Za nas namera nije dovoljno jako sredstvo garancije, a u samom amandmanu mi smo predvideli dokaze o materijalno-tehničkim sredstvima u vlasništvu od interesa za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda kao i bankarsku garanciju u vrednosti od 5% planiranih sopstvenih ulaganja koju prilaže prilikom potpisivanja ugovora o korišćenju ribolovnog područja kao potvrdu ozbiljnosti investicionih ulaganja. Po nama je ozbiljnost planiranih investicionih ulaganja, trebalo bi da bude potvrđena davanje bankarske garancije i pre svega kao potvrda ozbiljnosti tih investicionih mera i investicionih namera. Sa druge strane, obrazloženje Ministarstva jeste da propisivanje uslova u vidu bankarske garancije značajno bi se smanjio broj potencijalnih subjekata na konkursu za ustupanje na korišćenje ribarskih područja, a sigurno i neke favorizovala u odnosu na druge. Meni se čini da je interes da se dobro gazduje područjem. Da je interes da onaj ko dolazi da gazduje ima ozbiljne namere i kada su u pitanju ribočuvari i kada su u pitanju finansijske mogućnosti za eventualna ulaganja. U tom smislu mišljenje je da bi bilo dobro da postoji bankarska garancija zbog toga što bi trebalo, a s obzirom da se radi, kako ste i vi sami rekli o prirodnim resursima, izuzetne vrednosti, da bi bilo dobro da se daje neka vrsta dodatne garancije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Karić. Reč ima ministar u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Za razmišljanje gospodina Karića mogu da kažem da je zaista konstruktivno, ali kada smo razmatrali predloge sadržane u amandmanu, zaključili smo da su predlozi neprihvatljivi iz više razloga, pre svega zbog činjenice da se ugovor sa korisnicima ribarskih područja potpisuje na 10 godina. To je jedan dug vremenski period. Dug je i u smislu predvidivosti potrebnih ulaganja u ovom vremenskom periodu za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda, pa samim tim su smanjene i mogućnosti, precizno definisanje potrebne garancije. To je jedno pitanje koje može da pruži mogućnost za razne zloupotrebe i zbog toga smo mi u startu odustali od toga da prihvatimo ovaj amandman. Drugo je, svakako i to, da bi na ovaj način smanjili broj potencijalnih korisnika, potencijalnih subjekata, kojima bi ustupili ribarska područja na zaštitu i na čuvanje. Osim toga, treba istaći to da planirana ulaganja ne moraju uvek da budu u skladu sa visinom sredstava ostvarenim od prodaje dozvola za sportski i rekreativni ribolov. Zbog svega toga, pre svega zbog mogućnosti zloupotrebe i smanjenje broja potencijalnih korisnika, smatrali smo da, iako se radi o dobroj ideji i dobroj preporuci, ipak ovaj amandman odbijemo.
Reč ima narodna poslanica Ivana Stojiljković.
Zahvaljujem predsedavajući. Već smo obrazloženja čuli vezana za ovaj podneti amandman, a ja bih samo dodala kolegi Ivanu Kariću da u principu znamo svi da finansijske mogućnosti ne garantuju dobro gazdovanje, pre svega, pričali smo o tome, to je stručnost i dobra namera. Ono što je jako bitno, jeste kontrola nad korisnikom u smislu njihovog redovnog izveštaja monitoringa i stanja, jer tu će se videti da li oni zaista dobro rade, sa voljom, sa znanjem svojim, čak privrednike, evo čuli smo od kolega, može sam da ima neku finansijsku korist, ako je motivisan da to bude njegova dobit finansijska. Pre svega, radi se o jednoj stručnoj osobi koja će to da radi sa ljubavlju, koja će da okupi jedan dobar tim koji će da radi 10 godina, da održava taj riblji fond, a na Ministarstvu jeste da kontroliše da li se to zaista radi u tom smislu, kako je i potpisan ugovor.
Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Da li imam pravo na repliku?
Ne, samo po amandmanu.
Bez obzira na pominjanje?
Mora biti u negativnom kontekstu gospodine Kariću, toliko znate.
Pravilnik ne definiše da mora da bude u negativnom kontekstu.
Pročitajte Poslovnik, pa ćete videti.
Pogrešno tumačenje, vrlo dobro.
Znači, ja odlučujem o tome. Tok rasprave je takav koji jeste u pravcu dostojanstva Skupštine, jedne kvalitetne rasprave i ne želim da ulazimo u replike koje mogu da usmere tok rasprave u drugom pravcu. Imate mogućnost, imate minutažu, imate mogućnost po amandmanu da govorite.
Ne, zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Gospodine Kariću, ako slučajno bude bilo kakav negativan kontekst, dobićete reč istog momenta.
Zahvaljujem se. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je Vlada u pravu kada nije prihvatila ovaj amandman, mada je moja želja da se što više amandmana usvoji. Ovo imam u vidu, zato što garancija koja je predviđena predlogom amandmana košta. Dakle, ukoliko na 10 godina želite da obezbedite neku garanciju, ta garancija košta najmanje 2% godišnje, što bi svakako za 20% koštalo onog korisnika koji bi želeo da koristi ribolovna područja. Znači, banke garancije ne daju džabe. Banke to naplaćuju, to ti je kao kada podižeš kredit, sem toga što bi garancija nešto koštala, korisnik bi takođe morao da izdvoji određena sredstva da bi garanciju dobio ili ukoliko mu banka prihvati hipoteku. Ukoliko bi se to desilo, onda bi samim tim smanjili finansijske mogućnosti i obim finansijskog delovanja koji bi korisnik mogao da koristi prilikom gazdovanja ribolovnim područjima i sa tim u vezi bi mu smanjili kapacitete da može da nesmetano radi i da ulaže, s obzirom da bi određeni novac morao da uloži u garanciju, a opet sama garancija na 10 godina je gotovo, bankarski gledano, neizvodljiva, posebno ukoliko bi se za nju morao položiti odgovarajući finansijski depozit. U tom slučaju bi oni koji koriste ribolovna područja, bili u većim finansijskim teškoćama, nego što u ovom trenutku jesu, a svi smo svedoci da pravni subjekti veoma teško posluju, i bez ove odredbe. Sa ovom odredbom bi im iskomplikovali život, a samim tim ne bi u korišćenju ribolovnih područja imali rezultate koje možemo imati, ukoliko finansijski potencijali korisnika se koriste za obnavljanje ribljeg fonda i korišćenje ribolovnog područja. Mislim da je Vlada u pravu što nije prihvatila ovaj amandman, s obzirom da je period na kojima se područja daju, period od 10 godina, dakle 10 godina, garancija izuzetno košta i za sve ti to treba odgovarajući finansijski depozit ili nekretnina, a samim tim, to korisniku i te kako otežava posao. Hvala.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se. Da kažem, u sličnom duhu smo podneli ovaj amandman sa željom da popravimo zakon, uvažavajući sve ono što ste vi izneli kao argumente. Ja ih nisam nijednog trenutka osporio, ni da treba da bude s ljubavlju, ni da treba da bude ihtiolog, sve se slažem. Mislio sam da dodamo samo nešto što bi, s obzirom da se radi o vrlo bitnom prirodnom resursu i da se radi o vrlo bitnom vremenskom periodu u kojem se gazduje. U članu 7. mi smo predložili, s obzirom da je veći deo poslaničke grupe kojoj pripada SDS-ZZS-ZS, se zalaže za regionalizaciju i decentralizaciju Srbije, mi smo ovde predložili, pre svega Zeleni smatraju da naknade naplaćene po osnovu izdavanja dozvola za rekreativni ribolov u budžet Republike Srbije, trebalo bi da se raspodeljuju i to tako, 40% prikupljenih sredstava pripada ribolovačkim organizacijama koje su organizovane na nivou Republike Srbije, deluju najmanje na jednoj trećini ribolovačkih područja i imaju najmanje 25% ribolovaca članova od ukupnog broja registrovanih članova u Republici Srbiji, a 60% pripada budžetima opština na čijim teritorijama su ustanovljena ribarska područja. Naknade naplaćene po osnovu izdavanja dozvola za rekreativni ribolov u budžetu AP Vojvodine, predviđaju takođe da se lokalnim samoupravama u ovim razmerama prebacuju sredstva. Znači, suština ovog amandmana i želja je da se naknade koje se naplaćuju na osnovu izdavanja dozvola raspodeljuju opštinama na kojima su ustanovljena ribolovna područja sa željom da se novac koji se ubira u lokalnim samoupravama, kako ekološki novac, tako i u ovom slučaju, novac ribljeg fonda, završi delom i u lokalnim samoupravama, gde se ta područja i nalaze. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem gospodine Kariću. Reč ima ministar u Vladi, prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković.
Već sam obrazlagala naknade od izdavanja odnosno od prodaje ribolovačkih dozvola, pa još jednom samo zarad javnosti, želim da ponovim da Ministarstvo finansija radi usklađivanja sa odredbama Zakona o budžetskom sistemu koji propisuje uvođenje programskog modela budžeta, sugerisalo je brisanje iz Nacrta zakona odredbe o korišćenju sredstava od nadoknade za korišćenje ribarskih područja, sa posebnog namenskog računa Republike Srbije, što znači da, pošto Ministarstvo nije ni samo moglo da dobije poseban namenski račun, već su to sve sredstva koja su prihod budžeta, neravno ne može očekivati ni lokalna samouprava, ni pokrajina da budu ova sredstva njima, da kažemo, namenjena i za njih da budu na njihovom računu. Znači, sva su sredstva prihod budžeta Republike Srbije i iz tog prihoda se nadalje sredstva vraćaju za potrebe koje su predviđene u smislu zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda. Hvala.
Zahvaljujem gospođi ministar. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite gospodine.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, uvažene kolege, član 7. govori o naknadi za korišćenje ribarskih područja i on kaže da ribarsko područje ustupa se na korišćenje uz naknadu. Naknada za korišćenje ribarskog područja prihod je budžeta Republike Srbije. Ja sam za to i stranka Zajedno za Srbiju, da mi trebamo da uđemo u ozbiljnu decentralizaciju Srbije i da taj prihod treba da bude prihod lokalnih samouprava i tako i glasi moj predlog izmene člana, da se naknada za korišćenje ribarskog područja, prihod je lokalne samouprave i može se koristiti isključivo za dalji razvoj i zaštitu ribarskog područja. Ako uzmemo u obzir da smo u prošlom periodu ukinuli fond koji je korišćen za poribljavanje, koji je korišćen za obogaćivanje ribljeg fonda u ribarskom području u Republici Srbiji, opravdanje da je to zbog zakona i načina finansiranja republičkog budžeta, prihod Republike Srbije, ja se snažno protivim da to bude prihod Republike Srbije. Mislim da to treba da bude novac koji će se koristiti isključivo za obogaćivanje ribljeg fonda i očuvanje prirode na teritoriji ribarskih područja i mislim da bi taj novac trebao da pripadne lokalnoj samoupravi, na čijoj teritoriji se i ubira taj prihod, kako bi ona mogla strogo namenski da koristi za poribljavanje i očuvanje životne sredine na ribarskim područjima, pa vas molim kolege da prihvatite ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, kolega Bradić je jedan od kolega koji najviše poštujem, jedan od najprisutnijih poslanika opozicije, meni bi bila prava čast da mogu da podržim ovaj amandman, ali podržavam ideju. Dakle, ja sam u potpunosti za decentralizaciju Srbije, da prihodi i ovlašćenja lokalnih samouprava, ne samo prihodi, da ovlašćenja i odgovornost lokalnih samouprava bude veća, ali gospodine Bradiću, imamo jedan problem. Jedno područje, ribolovno područje može da obuhvati dve ili tri opštine. U takvim situacijama ne znam kako bi prihod delilo nekoliko lokalnih samouprava, jedno jezero može da bude dve države, a kamoli u dve opštine. Dakle, kada se ribolovno područje prostire na nekoliko opština, onda ne znamo kojoj opštini koliko bi prihoda pripalo. Mislim da u praksi ovo nije sprovodivo, ali ideja da deo prihoda pripadne lokalnoj samoupravi za mene nije neprihvatljiva. Dakle, ja pozdravljam tu vašu ideju, s obzirom da državu treba ozbiljno decentralizovati, ali lokalne samouprave imaju običaj da traže decentralizaciju samo po pitanju novca, ali ne po pitanju odgovornosti. Dakle, ideja, kao ideja svakako je na mestu, ali mislim da nije sprovodiva, s obzirom da ribolovno područje može da bude na nekoliko opština. U tom slučaju bi bila opšta tuča, pa još ako su različite partije na vlasti, pa ako jedna ima podršku Republike, a druga nema, onda mogu da verujem koji bi vašar nastao oko raspodele prihoda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Rističeviću. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić, po amandmanu.
Zahvaljujem. Zahvaljujem kolegi Rističeviću na podršci i uopšte ne vidim problem u tome ako se teritorija deli između dve-tri opštine, pošto je to strogo namenski novac, kako kažu oni koji se bave budžetom - obojen novac, nije problem da li će dve trećine ići s jedne opštine, jedna trećina iz druge opštine. Bitno je da taj novac može da se koristi samo za ribolovno područje sa koga je ubran. To je svejedno da li će neko da kupuje mlađ više ili manje, ili da li će da sređuje okoliš, to je sve jedno, bitno je da te pare ne mogu drugačije da se koriste. To je to. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Opet zahvaljujem gospodinu Bradiću na dobroj ideji, ali imamo tu problem. Neko će da gaji mlađ, neko će da lovi. Pošto od izlova zavisi prihod, došli bi u situaciju da jedna opština pušta mlađ, dakle da gaji ribu, a da se druga trudi na teritoriji kada je ribolovno područje na teritoriji više opština, onda bi se svaka opština trudila, ovo ne bi bilo ni u duhu onoga što zakon želi. Dakle, svaka opština bi se trudila da što više ima prihoda od ribarstva, dakle da ima što više izlova, pa bi došli u poziciju da jedna opština gaji ribu i da pomaže da se broj ribe i količina ribe proizvedene u ribolovnom području bude što veća, a druga opština da se zbog prihoda trudi da što više dozvola izda, da se što više ribe upeca da njen prihod bude veći. Takođe, dolazimo i do geografije. Znači, može se desiti da jezero i ribolovno područje bude na teritoriji tri opštine, da jedna obala bude onako močvarna, druga da bude manje pristupačna, da jedna bude pristupačnija. U takvoj situaciji ne znam kako bi ravnomerno podelili prihode. Mislim da je ideja dobra, ali u praksi nije sprovodljiva.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, ministarko, članovi predstavnici ministarstva, ovim amandmanom smo upravo i mi reagovali zbog uvođenja centralizacije u oblast regulisanja ribljeg fonda, a takođe i zbog toga što se Vojvodini uzimaju sredstva koje je iole ona mala imala. Znači, u članu 7. stav 3. Predloga zakona o zaštiti i održavanju, korišćenju ribljeg fonda, nakon reči „prihod je iz budžeta AP Vojvodine.“ briše se tačka i dodaju se reči „i koristi se preko pokrajinskog budžetskog fonda za zaštitu životne sredine“. Predlogom zakona o zaštiti i održavanju, korišćenju ribljeg fonda predviđa se značajna izmena u odnosu na važeći zakon jer se ukida mogućnost da se naknade za korišćenje ribarskog područja na teritoriji AP Vojvodine, koriste preko pokrajinskog budžetskog Fonda za zaštitu životne sredine koju Vojvodina ima. Naime, u AP Vojvodini postoji budžetski Fond za zaštitu životne sredine pri pokrajinskom Sekretarijatu za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine, koji raspolaže sa godišnjim sredstvima u iznosu oko 24 miliona dinara. Radi se o namenskim sredstvima koja se već pet godina koriste za sufinansiranje programa korisnika ribolovnih područja u Vojvodini. Ribolovačka društva su bili zadovoljni s tim sredstvima i znamo da su ta sredstva uvek namenski potrošena. Ukidanjem mogućnosti da se deo naknada za korišćenje ribarskog područja na teritoriji AP Vojvodine koristi preko pokrajinskog budžetskog Fonda za zaštitu životne sredine, Fond ostaje bez namenskih sredstava, već sam naglasila, u iznosu od 24 miliona dinara godišnje. Ukidanje ili smanjenje sredstava u oblasti zaštite životne sredine u direktnoj je suprotnosti sa zahtevima koji stižu od eksperata Evropske komisije u procesima priključivanja naše zemlje. Poglavlje 27. o životnoj sredini je jedno od najkompleksnijih i najzahtevnijih poglavlja ne samo sa aspekta obezbeđivanja odgovarajućih stručnih kapaciteta, već i sa aspekta obezbeđivanja neophodnih finansijskih sredstava, tako da bih vas molila da još jednom obratite pažnju na ta sredstva koja treba da budu namenjena Vojvodini, jer ne znam kako ćemo u tim predpristupnim fondovima ispuniti te obaveze.
Zahvaljujem, gospođice Papuga. Reč ima ministar u Vladi prof. dr Snežana Bogosavljević-Bošković. Izvolite.
Ja sam već govorila na temu nadoknada od sredstava od prodaje ribolovačkih dozvola. Samo želim da dodam još jednom da će i ova srdstva biti namenski potrošena. Razlika u tome što vi predlažete fond. Fond je ukinut s obzirom na Zakon o budžetskom sistemu i na novi model finansiranja, što ne znači da sredstva koja budu obezbeđena na ovaj način neće biti ponovo vraćena i neće biti iskorišćenja za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda. Znači, nije predviđeno da ova sredstva ne budu vraćana tamo odakle su i uzeta. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Amandman kojim se predlaže da se posle člana 7. dodaju novi naziv i član 7a podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za životnu sredinu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, smatrajući i uzimajući u obzir novi pristup sagledavanja klimatskih promena koji govori o tome sada već i nedvosmisleno, a to su i UN prihvatile i sve relevantne naučne institucije svetske, govori o tome da će se zbog evidentnih klimatskih promena elementarne nepogode i u nekim slučajevima ekološke katastrofe sve češće dešavati. Mi smo u ovom amandmanu hteli da dodamo obavezu osiguranja i reosiguranja ribljeg fonda od šteta nastalih kao posledica ekoloških akcidenata, katastrofa i elementarnih nepogoda. Mogu da kažem da mi je razumljivo vaše obrazloženje, obrazloženje koje smo dobili u tekstu da se amandman ne prihvata, ali naša želja je bila da prirodni resursi kao što je riblji fond, treba da budu osigurani i reosigurani u slučaju štete izazvanih ekološkim akcidentima i elementarnim nepogodama većih razmera. Potrebno je koristiti i pristup reosiguravanja kod reosiguravajućih institucija EU u čijoj smo zajednici osiguranika u poljoprivredi već pristupili. Čini nam se da bi ovo bio dobar način, s obzirom da smo zaista imali u nekoliko prethodnih meseci katastrofalne posledice. Mi ćemo verovatno na Odboru za zaštitu životne sredine dobiti izveštaj koji su efekti na biodiverzitet i koja je šteta po biodiverzitet, pre svega riblji i rečni biodiverzitet, s obzirom da su mnoge reke bile van svojih korita i praktično su zaista ljudi pronalazili u svojim dvorištima najrazličitije ribe posle poplave. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević-Bošković. Izvolite.
Namera kod predlaganja ovog amandmana je svakako dobra, međutim, evo ja ću kratko da vas informišem zbog čega smo zauzeli takav stav da se ovaj amandman odbije. Pre svega, imali smo u vidu da bi se usvajanjem ovog amandmana dodatno opteretila sredstva korisnika za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda, budući da za svaku dozvolu korisnik je dužan da uplati 10% nadoknade za dozvolu ako se radi o rekreativnom ribolovu, 15% nadoknade za privredni ribolov, 20% poreza na dodatu vrednost i 5% vrednosti dozvole na ime distribucije dozvola namenjenih ribolovačkim organizacijama. Pri tome smo imali u vidu i to da, kako se prelazi na programsko planiranje budžeta, ova sredstva su prihod budžeta Republike Srbije i svakako se iz ovih sredstava mogu planirati i ove namene koje vi navodite u svom amandmanu, a to su pitanja koja se tiču osiguranja i reosiguranja, a za koje je, opet, odgovorno Ministarstvo finansija, na čiji se konto i slivaju sredstva iz nadoknade za korišćenje ribarskih područja. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsedavajući, gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, član 8. se nalazi u poglavlju koje govori o ustupanju na korišćenje ribarskog područja. U skladu sa svim onim što sam do sada pričao i na šta se odnosi gro ovih amandmana, a u pitanju je decentralizacija i prenos ovlašćenja na niže nivoe vlasti, ovog puta na načelnike okruga, ja sam predložio amandmanom da se u članu 8. reči: „ministar, odnosno nadležni pokrajinski organ“ zamene rečima: „načelnik upravnog okruga“, čime mislim da ćemo postići jedan kvalitet u gazdovanju prirodnim resursima Republike Srbije i uključivanjem većeg broja ljudi u odlučivanje i gazdovanje dobiti garant kvaliteta i garant da će ta ribolovna područja biti u boljem stanju nego u kojem su sada. Pošto je gospodin predsedavajući rekao da nadležni Odbor za pravosuđen nije našao pravne mane ovog amandmana, mislim da je ministarstvo moglo da prihvati ovaj amandman, da omogući da ljudi koji su neposredno uz ta ribolovna područja i koji ih najbolje poznaju, oni i odlučuju kome će dati na gazdovanje i vrše kontrolu i nadzor, uz sve one organe koje ima ministarstvo za vršenje tog inspekcijskog nadzora. Smatram da Narodna skupština treba da prihvati ovaj amandman jer nema ničeg lošeg u tome da nečelnici okruga, to jest njihove službe dobiju ovlašćenje da oni vode taj postupak dodele ribarskog područja, a ujedno i da vrše kontrolu. U krajnjoj liniji, oni i najbolje znaju ko može da se javi i kakvi su ljudi koji se javljaju za gazdovanje prirodnim resursima Republike Srbije, te mislim da ministarstvo može da prihvati pošto ne postoji nikakav pravni okvir koji sprečava prihvatanje ovog amandmana. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Član 9. govori o privremenom ustupanju ribarskog područja. Član 8. je govorio o konkursu za ribarsko područje. Mislim da načelnik upravnog okruga treba da dobije prenešena ovlašćenja. Ne mora to da budu izvorna ovlašćenja od ministarstva i da on bude taj, odnosno njegove stručne službe koje će raspisivati taj konkrus, jer to nije tender, tu nema nikakvog takmičenja. Znamo šta ti takmaci ili budući korisnici treba da ispunjavaju sem tog plana koji se propisuje, ko može da ga napravi i ko da ga napiše i osmisli, o održavanju ribljeg fonda. Treba da ima određeni broj zaposlenih u najavi i jednog zaposlenog sa VII/1 fakultetom određene struke i iskustva. Sve ostalo može da konkuriše, koliko smo do sada iz ove diskusije videli, ko god hoće, bitno da je prošlo dve godine od pravosnažnosti presude ako je napravio neki privredni prestup ili prestup protiv životne sredine. Molim vas, da bi mogli koliko, toliko da sprečimo eventualne zloupotrebe, a to nam je osnovni cilj i valjda namera svih nas, da dozvolimo da načelnici okruga gazduju u ime države prirodnim resursima sa svojih teritorija jer time ćemo da predupredimo sve negativne posledice. Priznaćete, nemoguće je da par upošljenika u ministarstvu, ma koliko dugo radili, ma koliko stručni bili, znaju sva ribolovna područja na teritoriji Republike Srbije, uz sve ono što radi ministarstvo iz koga potiču. Ne sumnjam uopšte u dobru nameru gospođe ministarke, ali gospođa ministarka je ministar vrlo kratko i vi, verovatno, ako nemate nekog ribolovca u porodici, ne znate o čemu sada pričamo. Znate iz materijala, ali mi ribolovci koji se time bavimo decenijama, iza mene stoji mnogo decenija, znamo koji su problemi i znamo ko može najbolje da doprinese očuvanju ribljeg fonda, pa vas molim da prihvatite ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Poštovana gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, nekako, u svim prethodnim vladama od višestranačkog sistema, ovakav član se provlači i diskreciono pravo se daje ministrima. Možda je zaista rano za naš amandman, ali ja se nadam da u uređenom sistemu, kakvom težimo, ovo nije izuzetak. Sve prethodne vlade imaju ta diskreciona prava koja ima ministar, ali kada sistem funkcioniše, nije neophodno da ministar donosi ad hok odluke ili da privremeno ustupa, ili da, da kažem, pod znacima navoda, samovoljno raskida ugovore. Nadam se da će se ta praksa menjati u narednom periodu. Ideja „Zelenih“ je bila samo da smanjimo ta diskreciona prava koja ima ministar. Ovo, naravno, nije nikakav izuzetak. Ovakvi su svi prethodni zakoni. Ja se nadam da ćemo se u narednim godinama i u godinama koje dolaze upravo izboriti da ne postoje izuzeci, nego ili imamo pravilo koje funkcioniše podjednako za sve, ili imamo sistem koji je podjednak za sve građane i građanke ove zemlje i kriterijume koji se podjednako uvažavaju kada je bilo koji problem ili bilo koji zahtev ili bilo koja, da kažem savremeno, aplikacija za neku potrebu, da kažemo, ima uređena pravila. „Zelenima“, generalno, u političkom mentalitetu nisu ta diskreciona prava i samo je bila želja da skrenemo pažnju. Ovo se provlači i u svim ostalim zakonima, opet kažem, u svim, gotovo svim vladama, od devedesete na ovamo. Želja nam je samo da pokušamo da razmišljamo da to može i malo drugačije. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković.
Verujem da bi i „Zelenima“ bilo opravdanje, što je i nama bilo kada smo predložili ovakav jedan član. Opravdanje jeste što je i praksa pokazala opravdanim za postojanje ovakve jedne odredbe, pre svega iz razloga dobrobiti ribljeg fonda, ali i iz razloga unapređenja upravljanja ribarskim područjem. Prema tome, verujem da i „Zeleni“ opravdavaju naša razmišljanja i opravdanost da ovaj član ovakav kakav je ostane u Predlogu zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Amandman na naziv člana i član 10. je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospođo ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, član 10. kaže – korisnik je dužan da vidno obeleži granice ribarskog područja u roku od 30 dana od dana potpisivanja ugovora o stupanju na korišćenje ribarskog područja. Stav 2. – korisnik je dužan da vidno obeleži posebna staništa riba u roku od 30 dana od dana dobijanja saglasnosti na program upravljanja ribarskim područjem. Stav 3. – ministar bliže propisuje načine obeležavanja ribarskog područja. Zašto sam predložio da se ovo briše? Iz čisto praktičnih razloga. To je postojalo u prethodnom zakonu i te table koje su postavljanje za obeležavanje ribarskog područja nisu provodile nekad dva, tri ili nekoliko dana i nestajale su, ili su bile polomljene ili su bile uklonjene ili su bile ukradene. U konsultacijama sa ljudima koji žive uz reku, jezera, koji godinama to rade, zaključio sam da je potpuno nesvrsishodno to postavljati, pogotovo što to pravi dodatne troškove korisnicima ribarskih područja. Objašnjenje je da to što ukidanje obaveza obeležavanja ribarskog područja ne može da obrazloži što se propisane table kradu i uništavaju. Znate šta, razlika je velika između toga kada se stvari posmatraju sa petog sprata ili kad se siđe na reku ili kada se živi uz reku i uz reku i sa rekom. Zbog toga, ako želimo nešto da ima neku svoju praktičnu primenu, ako želimo nešto da je životno, a mi to želimo sa ovim zakonom, onda moramo izbaciti sve ono što nema nikakve veze sa praksom i sa logikom. Možemo mi papirološki napisati da tamo treba i tabla koju će ministar sam crtati ili napisati, ali to u praksi ne postoji, ne može. Sa tim se slažu i inspekcijske službe, sa tim se slažu ribolovci, organizacije, svi se slažu sa tim da to nije… i da bi trebalo uvesti korisničku dozvolu na kojoj će biti nacrtano ribarsko područje, što je onda u interesu ribolovca. On kad dobije to, on će kod sebe imati tu mapu i on će znati gde i kako to izgleda. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik mr Dejan Čapo. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, koleginice i kolege poslanici, prvo da vam se zahvalim što ste prihvatili ovaj amandman i prepoznali konstruktivnu nameru i želju poslaničke grupe LSV da poboljša postojeći Predlog zakona. Ono što smo mi želeli da postignemo ovim amandmanom jeste da, pošto je Predlog zakona definisao da je riblji fond dobro od opšteg interesa, mislimo da he ovaj segment koji je vezan za čuvanje ribarskog područja poprilično važan, kao i lice koje će taj posao obavljati, mislim na ribočuvara, s obzirom na to da treba da polaže stručni ispit, treba da dobije licencu od nadležnog ministarstva, posebno zbog ovlašćenja koje ima ribočuvar. Mislili smo da treba da malo poboljšamo ove uslove kada je u pitanju odabir lica koje će biti ribočuvar, tako da osim toga da lice nije osuđivano za neke od krivičnih dela kao član organizovane kriminalne grupe, krivična dela protiv privrede, krivična dela protiv životne sredine, krivična dela primanja ili davanja mita i krivično delo prevare, treba da se doda i krivično delo protiv imovine. Smatra se da se radi o krivičnom delu kojim je pričinjena imovinska šteta, krađa, razbojništvo, prevara, iznuda, ucena, utaja, oduzimanje i oštećenje ili uništenje tuđe stvari. Mislimo da bi ovako odgovoran posao trebalo da radi lice koje ispunjava sve ove uslove vezane za to da nije osuđivano za neke od svih ovih krivičnih dela koja smo nabrojali. Još jednom se zahvaljujem što ste prepoznali našu ideju da pokušamo zajedno da napravimo bolji tekst Predloga zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospođo ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, ovde se radi o izmeni stava 4. člana 11. On u zakonu glasi – pored ribočuvara, korisnik ribarskog područja može da angažuje lica - volontere, koji poslove čuvanja ribarskog područja obavljaju kao pratnja ribočuvara. To „kao pratnja“ sam naglasio zato što se tu na taj način gubi smisao volontera koji su nama izuzetno značajni u životnoj sredini. Oni svojom ljubavlju i posvećenošću često puta više znače na nekom prostoru od samih zakona i ako bi on bio pratnja kao volonter, pa nije on tamo da sa ribočuvarom pije pivo, nego da da neki svoj doprinos i njegova je želja da zaštiti određeni prostor. Zbog toga sam amandmanom predvideo da to ne bude kao pratnja, nego da on jednostavno bude u saradnji sa ribočuvarom. Šta to znači? Da bi ribočuvar tada mogao da ga pošalje na određeni deo, vidi nešto, da ga informiše šta se tamo dešava i na taj način bi ta uloga volontera bila adekvatna i potpuno opravdana. Ovde, ako on treba kao pratnja da ide uz ribočuvara, on nema nikakav uticaj, niti bilo šta drugo može da uradi samostalno. Ovde se ne radi o tome da on treba da preuzme ulogu ribočuvara, niti zato da ima ovlašćenja. Ovde se radi samo o tome da on na neki način svojim volonterskim radom može da doprinese i pomogne ribočuvaru da dobije bolje informacije i da adekvatno odgovori na određeni problem koji se na terenu nalazi. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospodine Blažiću. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Uvažena gospođo ministarka, koleginice i kolege, ja ću vrlo kratko. Želeo bih da podržim ovaj amandman. Podržavam ga samo u ime Zelenih i mislim da je ovo amandman koji, pre svega mi u Zelenima razumemo, odgovara našem političkom mentalitetu. Upravo suština postojanja volontera jeste da budu uz ribočuvara, da vide šta se radi. Možda će jednog dana taj volonter postati sam ribočuvar, možda će na bolji način naučiti da voli i da štiti prirodu i ja ga razumem. Ja ovaj amandman ne razumem tako i samo imam želju da kao predstavnik Zelenih Srbije podržim ovaj amandman. Zahvaljujem se.
Gospođo ministarka, izvolite.
U vezi predloga da volonteri obavljaju samostalno poslove ribočuvara, moram da kažem da mi zaista rado prihvatamo volontere i oni su zaista dobro došli u poslovima zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda, ali oni nisu službena lica, nisu lica koja možemo da pustimo da budu sama u obavljanju poslova, već su dobro došli i potrebni, ali samo u pratnji ribočuvara. Iz tog razloga ovaj amandman nije prihvaćen, ali to nikako ne znači da nam volonteri ne trebaju i da ih sa radošću nećemo primiti da se uključe u poslove koje predviđa ovaj zakon. Hvala.
Hvala, gospođo ministarka. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Imam utisak da se nismo baš potpuno razumeli. Ne obavlja volonter samostalno posao ribočuvara. On obavlja to u saradnji sa ribočuvarom. Samo one poverene poslove koje njemu ribočuvar da, on može da uradi, a on normalno neće mu dati da preuzme odgovornost njegovog posla. Znači, ovde je sada razlika između toga, da li u pratnji ide volonter ili volonter može uz nalog ribočuvara uraditi nešto, a da ribočuvar nije prisutan. To se pre svega odnosi na informacije, ne odnosi se na njegovo delovanje na terenu. O tome se radi, a bez prave informacije i taj ribočuvar ne može da stigne na sve strane, ako ćemo mi postići ulogu volontera upravo da on na neki način da svoj doprinos i pomogne ribočuvaru da svoj posao bolje uradi. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Blažiću. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, poštovani građani, član 15. govori o obavezama korisnika i u duhu svih onih predloženih amandmana, koje sam imao do sada sa ciljem prenošenja ovlašćenja na načelnika okruga, ovde u delu koji govori u stavu 11. - izvestiti Ministarstvo o uginuću riba na ribarskom području. Predlažem da glasi – izvestiti načelnika upravnog okruga, Ministarstvo ili nadležni pokrajinski organ o uginuću riba na ribarskom području, i to što smatram radi efikasnijeg, bržeg funkcionisanja, kvalitetnijeg sagledavanja i praćenja, zaštite i daljeg razvoja ribolovnih područja, odlučivanja treba spustiti na nivo okruga, jer samo prenosom ovlašćenja na niže nivoe vlasti možemo dobiti kvalitetniji nadzor, bolje gazdovanje nad ribolovnim područjima, a što je jako bitno, bolji razvoj, uvažavajući sve specifičnosti svakog ribolovnog područja. Mislim da bi trebali da prihvatite ovaj amandman, jer je u duhu poboljšanja gazdovanja ribolovnim područjima. Ne vidim zbog čega bi se toliko grčevito držali centralizacije svega, pa i nečega što se zove nadzor nad sprovođenjem nekih odluka ili sprovođenjem naknade učinjene štete ili šta god se desi na ribolovnom području, jer ovde treba da se obavesti načelnik upravnog okruga, koji bi trebalo da zna šta se dešava na teritoriji njegovog okruga. Mislim da se svi slažemo. Ne vidim zašto je to diskreciono pravo Ministarstva. Ne znam koliko, gospođo ministarka, imate uposlenih u Ministarstvu. Sudeći po obavezama imate jedno 3.000 ljudi, jer su oni sposobni da gledaju i Dimitrovgrad, i niški ribolovni okrug, i Suboticu, i Sombor, i kanale oko Beograda, sve mogu da vide, apsolutno sve vide. Dozvolite da načelnici okruga budu obavešteni o tome šta se dešava u njihovom dvorištu. Nećete valjda vi više da brinete o slivu reke Nišave od nas Nišlija? Nećete. Vi brinete kao ministar, a mi brinemo zato što živimo na toj teritoriji i zato što na toj teritoriji izlazimo na naše reke i jezera. Zahvaljujem se.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Karić i Aleksandar Senić Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, ovo je član 16, koji je tokom pisanja amandmana za nas bio veoma važan zato što se njime regulišu neke bitne stvari. Zahvaljujem se na prihvatanju ovog amandmana. Mislimo da je neke stvari dodatno definisao ili razjasnio. Radi se o pitanju aktivne i pasivne legitimacije, ko može biti tužilac i tuženik u postupku za slučaj štete nanete ribljem fondu. Radi se o pitanju pristupa pravosuđu, odnosno zaštiti prava na naknadu štete i pitanje namene sredstava ostvarenih po osnovu naknade štete. Mislimo da je to bilo važno i očigledno se u ovome slažemo. Dugo smo i naporno radili na celom ovom zakonu. Možda je dobro što je on ušao u proceduru u redovnom postupku i mogli smo da ga čitamo, da se za njega pripremamo. Suština predloženog amandmana na stav 1. svela se na potrebu da se zakonskom normom jasno propiše ko je titular prava na naknadu štete, ko ima aktivnu legitimaciju, a to je korisnik ribarskog područja, tj. oštećeni, kao i ko je pasivno legitimisan, odnosno ko može biti tuženik u postupku, tj. štetnik. Na predloženi način otklanja se svaka sumnja o položaju štetnika i oštećenog. Ono što smo u istom amandmanu, u stavu 2, jasno se propisuje da se pravo na naknadu štete nanete ribljem fondu ostvaruje u postupku pred sudom itd. Obrazloženje prihvatanja ovog amandmana je identično. Zahvaljujem se još jednom.
Zahvaljujem, gospodine Kariću. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Član 16. govori o naknadi štete i on kaže pravno lice citiram –preduzetnik ili fizičko lice koje obavljajući ribolov suprotno odredbama ovog zakona ili na drugi način nanese štetu Ribljem fondu, dužno je da tu štetu nadoknadi korisniku ribarskog područja po podnetom zahtevu korisnika. Zahtev za naknadu štete korisnik podnosi u skladu sa ovim zakonom licu za koje je utvrđeno da je nanelo štetu Ribljem fondu. Sledeći stav kaže – korisnik je dužan da sredstva dobijena po osnovu naknade štete iz stava 1. ovog člana namenski upotrebi za zaštitu i unapređenje Ribljeg fonda, o čemu izveštava ministarstvo, odnosno nadležni pokrajinski organ. Ja predlažem da piše, da se doda reč „načelniku okruga“ tj. glasio bi o čemu izveštava načelnika okruga, Ministarstvo, odnosno nadležni pokrajinski organ ako se radi o teritoriji Vojvodine. Zašto? Zato što načelnik okruga može dnevno da prati kako se ta šteta sanira i kako ide nadoknada i obeštećenje i kako ide, ne znam poribljavanje i šta god da je učinjeno kao šteta na ribarskom području, dok iz Ministarstva, vi to možete gospođo ministarka samo da administrativno sagledate ili preko inspektora kroz papirologiju, a ovde ima ljudi koji dnevno to mogu da prate i vide. Mislim da je to mnogo bolje i efikasnije i gde može da se mnogo brže i kvalitetnije nadoknadi šteta koja je učinjena ribolovnom području. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bradić. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik mr Dejan Čapo.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarka još jednom da vas pohvalim za razumevanje, za prihvatanje amandmana poslaničke grupe LSV još jednom ste i vi pokazali da ste vi kao ministarka u Ministarstvu i mi kao poslanici tu da zajedno radimo da bi došli do što boljeg teksta svakog zakona. Ono što smo mi hteli članom 17. koji se tiče programa upravljanja ribarskim područjem da ga postignemo, da je u članu 17. Predloga zakona određeno da korisnik najkasnije u roku od godinu dana od dana potpisivanja ugovora o korišćenju ribarskog područja pribavlja saglasnost na program upravljanja ribarskim područjem, te da u skladu sa programom upravljanja ribarskim područjem donosi i dostavlja godišnji program upravljanja. Na ove programe saglasnost daje ministar, odnosno nadležni pokrajinski organ. Obzirom da se ustanovljava obaveza korisnika da zavisno od rezultata monitoringa donese izmene i dopune programa upravljanja ribarskim područjem i pribavi saglasnost na isti ministar ili nadležnog pokrajinskog organa. Mislili smo da je neophodno da se predvidi da se izveštaj o izvršenom monitoringu osim vama ministarstvu dostavi i nadležnom pokrajinskom organu, naravno nadležnom organu AP Vojvodine i još jednom vam se zahvaljujem što ste prihvatili amandman LSV. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Čapo. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospođo ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, članom 19. godišnji program upravljanja ribarskim područjima sadrži, pod jedan – procenu biomase i ribolovnog pritiska na Riblji fond na osnovu godišnjih statističkih pokazatelja ulova ribolovaca i ribara. Znate, ribolovci vole da se hvale da su ulovili veliku ribu, veću, najveću, ali da ih opteretimo nekom birokratizacijom i da oni treba da administriraju i da pišu šta su ulovili i koliko toga su ulovili, bojim se da od toga u praksi nema ništa. Tu još jednom dolazimo u neku koliziju između onoga što teoretski može da stoji u zakonu i onoga što je u praksi uopšte primenjivo i logično. Tačka 2. i 5. ovog stava kažu – dozvoljeni godišnji, dnevni izlov ribe po vrstama i ono što je bitno, program edukacije rekreativaca, ribolovaca. Ako zakonom obavežemo na edukaciju time se neće ništa postići. Mi već imamo edukaciju od Udruženja sportskih ribolovaca, vrši se kod najmlađih, imaju posebne škole itd. a ovde se radi o nečemu što bi trebalo da bude kao i kod ostalih zemalja u našem okruženju i u Evropi, a to je da se uvede ispit za ribolovce. Ribolovac treba da bude obavezan da određena znanja stekne i da odgovara za ta svoja znanja. Šta se dešava u praksi? Određeni ribolovac na primer, ulovi u nekom momentu ribu koju nije smeo da vadi i onda dođe na sud gde mu kažu – ulovili ste nekog šarana, a on – ne znam šta je to šaran, ulovio sam ribu. Mi ga zakonom ne obavezujemo da on nešto zna, nego mu ostavljamo mogućnost da se na to vadi i ne možemo mu ništa. Ako bi postojao ispit, ako bi postojalo nešto kroz šta prolazi i za to dobije potvrdu, on više ne može da se pravda svojim neznanjem za bilo šta drugo. Edukacija je nešto drugo. Ona može da postoji i ne mora, ona je u cilju boljih znanja u ličnom interesu ribolovca kako će to da uradi, a ovde se radi o zakonu. Zbog toga mislim da je bolje napraviti kako to cela Evropa radi, da imamo ispita za njih i da im postavimo određeni deo, to nije teško. Oni to već sve znaju, samo bi dobili papir na osnovu koga bi pred sudom bili odgovorni za ono što rade. Hvala.
Hvala. Reč ima ministarka Snežana Bogosavljević Bošković.
Cilj novog zakona koji je sada u fazi predloga jeste da uredi čitav sistem, što znači da ribolovcima da određena prava, ali i da im ukaže na to koje su njihove obaveze. Jedna od obaveza ribolovaca je svakako da prijavljuju svoj ulov i iz tih razloga je i odbijen ovaj amandman. Naime, moramo poštovati neke usvojene zakone i poštovati određene obaveze koje smo preuzeli usvajanjem drugih zakona. Dakle, ne možemo ribolovce osloboditi tih obaveza, s obzirom da imamo usvojen Zakon o zvaničnoj statistici, program zvanične statistike 2011-2015. godina. Na osnovu već usvojenih zakonskih dokumenata imamo obavezu da se pridržavamo propisa ovih zakonskih dokumenata i na taj način da se sprovode istraživanja o ulovu riba. S tim u vezi, naravno ribolovci moraju da prijavljuju svoj ulov. Ovi podaci će biti prezentovani u vidu statističkih godišnjaka koji se dostavljaju i koji su važni nadalje za izradu godišnjeg programa upravljanja ribolovačkim područjem. Takođe, ovo su obaveze koje proizilaze iz naših pregovora o pristupanju Srbije EU. Dakle, to su podaci koje od nas traži Generalni direktorat za statistiku EU, Evropska agencija za zaštitu životne sredine itd. Dakle, cilj nam je da im obezbedimo prava, ali i da svi zajedno se odgovorno odnosimo prema obavezama koje preuzimamo usvajanjem određenih zakona koje sam već navela. Što se tiče same edukacije, ne znam zbog čega bismo bežali od edukacije kakva je predviđena ovim Predlogom zakona. Smatram da je to dobro rešenje iz razloga što u upravljanju ribarskim područjima, Ribljim fondom, moramo da uspostavimo jedan efikasan, jedan integrisan sistem koji podrazumeva i ove edukacije o kojima smo govorili. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić, po amandmanu. Izvolite.
Ne znam šta je nama cilj? Ako je nama cilj samo da zadovoljimo formu, onda u redu. Onda mi možemo da pravimo statistiku na osnovu onoga što napišu ribolovci. A oni mogu da napišu šta hoće, i mi ćemo dobiti jednu potpuno pogrešnu statistiku. Ti podaci su potpuno aproksimativni i oni uopšte ne mogu da nama služe za nešto ozbiljno, za šta bi mi izveštavali sad Evropu o tome na osnovu podataka koje su napisali ribolovci. To mi je malo neozbiljno. Nije ovde sada stvar da neko insistira na nekoj velikoj promeni, nego samo da izbacimo ono što je nelogično. Opet se vraćamo na edukaciju. Nisam ja rekao da ne treba da ima edukacije. Edukacija postoji i sada, edukacija će postojati i Udruženje sportskih ribolovaca to sprovodi. Oni imaju decu oko sebe, uče ih, izvode ih na reku, sve je to lepo i fino. Ali, to ne treba zakonom regulisati. Zakonom može da se reguliše ispit, nešto što je obavezujuće i što je interes da se nešto u tome podigne na jedan viši nivo znanja i da se na neki način usavršava čitava ta oblast. Hvala.
Amandman kojim se predlaže da se posle člana 21. dodaju novi naziv člana i član 21a podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Poštovana gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, ovaj amandman se odnosi na organizaciju i na uspostavljanje republičkog saveta ribolovačkih organizacija i saveta ribolovačkih organizacija ribolovnih područja. Mi imamo nešto što možda nije praksa, nešto što ste i u nekim prethodnim obrazloženjima rekli da, da kažemo, do sada to nije običaj i da to do sada nije bila praksa, mi smo tu da bi neke loše prakse menjali i da bi neke stvari unapređivali kada je u pitanju ova oblast, a i svaka druga oblast. U svakom slučaju, oblast ili oblasti u kojima ste vi ministar su veoma kompleksne, veoma važne i moraju da se menjaju u dosadašnjoj praksi, jer mi imamo praksu da se pale njive, pa imamo praksu da se pali biomasa, ali to nije dobra praksa. Zbog toga smatramo da neke prakse moramo da menjamo. Mi smo ovde želeli da uključimo malo više savete ribolovačkih organizacija, da se na neki način uključe u proces. Nikako da preuzmu bilo koju nadležnost ministarstva ili u ovom slučaju bilo kakvu nadležnost ministarke, već da budu uključeni u donošenje određenih odluka, akata, pa, na primer, i Pravilnika o raspoređivanju sredstava od naknade za izdavanje dozvola za rekreativni ribolov, koja pripada budžetu Republike Srbije, o programima za zaštitu i unapređenje ribolovačkog fonda i izveštajima o njihovoj realizaciji. Ovakvi saveti i ovakve organizacije mogu da budu korisne u smislu davanja sugestija i onoga što se dešava na terenu, a oni ljudi znaju možda nekada zaista bolje od ljudi koji su u struci. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem gospodine Karić. Reč ima ministar u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Amandman nije prihvaćen iz prostog razloga što predmet ovog predloga zakona nije osnivanje saveta i drugih ribolovačkih organizacija, ali želim da kažem da su nama i te kako važne i značajne ribolovačke organizacije i upravo to pokazujemo činjenicom da smo samim predlogom zakona pružili mogućnost da ribolovačke organizacije konkurišu i da budu korisnici ribarskih područja, odnosno da im se ribarska područja ustupe na korišćenje i na upravljanje. Koristim priliku, pošto imam vremena, da odgovorim i na amandman gospodina Blažića. Samo da kažem da želim da istaknem da kada se govori o poslu zaštite i održivom korišćenju ribljeg fonda, ribolovačke organizacije, mi i svi učesnici, svi akteri u procesu ovog posla koji se tiče zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda moraju da budu partneri. Mi moramo zajednički da sarađujemo i da odgovaramo svim zahtevima koji se postavljaju pred nas, pa čak i ovim zahtevima na koje nismo naučili i koji nam nisu posebno bliski i dragi, prosto, moramo da idemo u korak sa vremenom i da polako stičemo osobine i navike koje imaju zemlje koje su ova pitanja daleko pre nas uredile. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo ministarka. Na član 22, amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo, amandman na član 26. sam podneo gde se član 26. stav 3. menja i glasi – poribljavanje se vrši autohtonim vrstama riba, izuzev u slučaju poribljavanja hidromelioracionih kanala koji se mogu poribljavati i belim amurom kao autohtonom vrstom. Naime, o čemu se radi? Beli amur je poznata riba koja čisti kanalsku mrežu i u takvoj situaciji, ukoliko imamo belog amura koji nije autohtona vrsta, ukoliko ga imamo u tim kanalima, onda nisu potrebna sredstva za čišćenje kanala. Mi inače nemamo dovoljno sredstava za tu vrstu delatnosti, tako da, mislim da korisnost belog amura kojim se prouzrokuje čišćenje kanalske mreže može Vladi, državi, da uštedi mnogo sredstava, a da po pitanju kanala, protočnost tih kanala bude daleko veća i time spreče i moguće poplave koje se mogu desiti zbog toga što je kanalska mreža zapuštena. Beli amur je riba koja nije autohtona vrsta, ali mislim da u ovom trenutku, dok još nemamo sredstava, verujem da tu postoje neki međunarodni propisi, ali dok još uvek to ne moramo da radimo, s obzirom da nemamo sredstva za čišćenje kanalske mreže, da u kanalima za odvodnjavanje i navodnjavanje može da se poribljava i belim amurom kanalska mreža. S obzirom da ne treba puno ubeđivati narodne poslanike koji se razumeju u ribarstvo da je beli amur autohtona, neautohtona vrsta, ali koja je u ovom trenutku vrlo korisna, s obzirom na opšte siromaštvo u kojem se država nalazi i nemogućnost da izdvoji određena sredstva za čišćenje kanalske mreže. To je očigledno i vidljivo, posebno u Vojvodini. Mislim da bi Vlada trebala da prihvati ovaj amandman, ali ukoliko to nije moguće, naravno, bože moj, šta da radimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
U vezi sa ovim amandmanom želim da istaknem da u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom i ratifikovanim međunarodnim konvencijama, Republika Srbija kontroliše unos autohtonih, odnosno stranih vrsta u slobodnu prirodu. Uz svo uvažavanje razloga koje poslanik Rističević navodi kada opravdava njegov amandman, želim da kažem da, bez obzira na razumevanje istog, stav radne grupe i ministarstva je da hidromelioracioni sistemi nisu izolovani sistemi i zbog toga problem njihovog održava se mora rešavati nekim drugim alternativnim metodama, a da mi u ovom slučaju ne možemo da pravimo izuzetke zbog prethodno, kako sam navela, preuzetih nacionalnih i međunarodnih konvencija, kada se radi o pitanjima iz ove oblasti. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić, izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Poštovana gospođo ministarko, samo sam hteo kratko da podržim ovaj amandman. Čini mi se da su biološke mere u borbi zaštite od poplava važne i da bi trebalo mnogo više da koristimo, kao što je uvaženi kolega i obrazložio svoj amandman, biološke mere nego hidrotehničke mere, zbog toga što je to trend u savremenim društvima u vodoprivredi i u odbran od poplava, posebno u kanalskim mrežama je značajno da biološke mere budu dominantne, pa onda tek da pribegavamo određenim hidrotehničkim zahvatima. Samo u tom smislu „Zeleni“ su spremni da podrže amandman kolege Rističevića. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština raditi danas i posle 18,00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone i druga akta iz dnevnog reda ove sednice. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministarka, ovaj amandman je vrlo sličan amandmanu koji je gospodin Rističević podneo. Radi se opet o stavu 3. člana 26. Amandman sam formulisao – poribljavanje prirodnih ribolovnih voda se vrši autohtonim vrstama riba. Šta je suština u tome i šta je objašnjenje? Poribljavanje autohtonih vrsta je neophodno samo za otvorene i međusobno povezane ribolovne vode. Zatvoreni eko sistemi, tipa akumulacionih jezera manjih površina, su nestabilne biološke celine. U dosadašnjoj praksi se pokazalo da je unošenje određenih autohtonih vrsta, kao što je recimo tolstolobik, vrlo efikasno sprečavalo eutrofizaciju ovih ribolovnih voda. Izostanak ovih vrsta iz određenih akumulacija ukazuje na negativne posledice i za par godina pojaviće se i pomor. Održavanje kanalskog sistema je vrlo efikasno putem unošenja amura, a ako to sada izbegnemo, kako ćemo mi to vodeno bilje uništavati? Ostaje nam jedino hemija, nema treće. Da li je sada bolje unositi hemijska sredstva da bi uništili ili to koristiti preko autohtonih vrsta? Pozivajući se na međunarodnu uniju, da malo i to raspravimo kada je to jedini razlog što sada odbijamo ovaj amandman i amandman gospodina Rističevića, po odredbama akta Međunarodne unije za zaštitu prirode - mesto autohtonih invazivnih vrsta isključivo kontrolisanih u izolovanim uslovima. Pa, upravo to i tražimo. Mi ne tražimo da to bude u prirodnim vodama, nego u kontrolisanim izolovanim manjim jezerima. To opravdanje da se odbije ovakav amandman ipak nije logično i mislim da bi trebalo prihvatiti ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
U vodama reka Srbije evidentirano je 110 vrsta riba, a to je 51% evropskog biodiverziteta kada se radi o ribama. Kao potreba nameće se obaveza očuvanja izraženog i prisutnog biodiverziteta. Nažalost, u našim vodama 23 vrste su autohtone, odnosno strane vrste ribe i u proteklih deset godina značajna sredstva su izdvajana za uništavanje ovih vrsta riba, kako bi naš nacionalni biodiverzitet bio sačuvan. Kada se radi o hidromelioracionim kanalima, koje vi pominjete i o kojima govorite u kontekstu ovog amandmana, ali i amandmana gospodina Rističevića, prema klasifikaciji prirodnih i veštačkih ribolovnih voda koje je uspostavila nauka i struka u ovoj oblasti, kaže se da ti kanali nisu izolovani ribnjaci, koje vi pominjete, već su vezani sa prirodnim vodama. U nekim slučajevima svakako može da dođe do mešanja tih voda. Dakle, to je praktično ona podela i ono što je prihvatila nauka i struka u ovoj oblasti i zbog toga ovi amandmani nisu bili prihvaćeni od strane stručnog radnog tela Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine.
Zahvaljujem gospođo ministarka. Za reč se javio narodni poslanik Milan Novaković, po amandmanu.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, koleginice i kolege narodni poslanici, izrazio bih svoju iskrenu podršku nameri predlagača ova dva amandmana i gospodina Marijana Rističevića i dr Branislava Blažića. S obzirom da se mi zbilja zalažemo za očuvanje ukupnog biodiverziteta, ova dva amandmana dvojice predlagača upravo nam prikazuju da na jedan zbilja prirodan način vršimo održivost eko sistema u sadejstvu biljnog i životinjskog sveta, tako da lično mislim da bi trebalo razmisliti o ova dva amandmana. Moja podrška za ova dva amandmana stoji sa aspekta održivog biodiverziteta uopšte, za koji se svi zalažemo. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Novakoviću. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Milan Novaković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Zakonodavac kaže da nije dozvoljeno i koristi stalno reč „nije dozvoljeno“ kada je u pitanju očuvanje eko sistema ribolovnih voda i ispuštanje štetnih i opasnih materijala, pa nije dozvoljeno odlaganje otpada. Znate, Srbija je prepuna otpada, pogotovo na obalama reka. Zbog toga mislim da bi trebalo zabraniti to. Jedino što tražim to je da se umesto reči „nije dozvoljeno“ napravi da je zabranjeno. Znači, da je zabranjeno deponovanje i odlaganje smeća na ribolovnoj vodi i u njihovoj neposrednoj blizini. Zabraniti, to ima daleko veću težinu od nije dozvoljeno. Znači, ništa se suštinski ne menja. Isti ideju imamo i ja i predlagač zakona, samo što je to adekvatnije nekom našem srpskom shvatanju nečega šta smemo da radimo ili ne smemo. Zbog toga smatram da, ako hoćemo stvarno da sprečimo, moramo ići sa određenim zabranama. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, opet se radi o unošenju autohtone vrste riba u ribolovnu vodu, izuzev belog amura u hidromelioracione kanale. Činjenica je da su oni obrasli vodenim biljkama i to nas navodi na potrebu njihovog održavanja. Pošto nemamo dovoljno sredstava, bez obzira na međunarodne konvencije, ja sam mislio da se zbog funkcionalnosti svih tih kanala, u smislu njihovog korišćenja za odvodnjavanje i navodnjavanje, nastanjivanjem belog amura ovaj problem predupredi i u štede značajna sredstva po pitanju održavanja, ukoliko ta sredstva uopšte imamo. Imam razumevanja za te međunarodne konvencije koje smo potpisali, ali mislim da smo se malo mogli provući neko vreme, dok nam država ne osnaži, dok privredno ne budemo jaki da možemo da izvršimo čišćenje kanalske mreže drugim sredstvima. Ovako nam je riba beli amur bila sredstvo za čišćenje i održavanje kanalske mreže, što neće biti u slučaju neusvajanja ovog amandmana. Opet kažem, imam razumevanja za Vladu ukoliko to zbog međunarodnih konvencija nije izvodljivo, kao i gospodin Bradić što je imao dobru nameru. Ukoliko se to kosi sa nekim drugim pravilima i normama, naravno imam razumevanja za to, ali je intencija mog amandmana bila da se ovom vrstom ribe izvrši čišćenje kanalske mreže, s obzirom da ona izuzetno dobro to radi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Zahvaljujem predsedavajući, sada se ponovo vraćamo na ove alohtone vrste. Ovo nije sporan trideseti član. Razlika je jedino što ovde kaže nije dozvoljeno ubacivati, unositi alohtone vrste ribe u ribolovnu vodi, tražim da se to zabrani. To je sada ta razlika u koncepciji i to nije nikakav problem, može i ovako, može i onako. To je sad već kako se to doživljava. Ali, ponovo da se vratim, na onaj prethodni amandman sam dobio odgovor da alohtne vrste ne treba ubaciti u vode, tekuće vode. Niko to ovim amandmanom nije tražio, mi smo govorili o zatvorenom eko sistemu. Nismo govorili o hidromeliricionim kanalima i povezanosti njihovoj, nego smo govorili o potpuno zatvorenim akumulacijama, da nemate nikakav kontakt sa drugim vodama. O tim vrstama smo samo govorili, da tu treba biološki očistiti taj prostor i koliko je to značajno. Mi smo govorili jedno, a dobili smo odgovor na nešto sasvim drugo. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 32. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada je prihvatila amandman. Odbor za zaštitu životne sredine nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem Vladi, zato što je prihvatila ovaj amandman. Što se tiče Odbora koji nije prihvatio amandman, to je iz razloga što tehnička ispravka amandmana koji sam podneo nije stigla na vreme do odbora. Koliko znam i Odbor ima dobru nameru da se prihvati ovaj amandman. Radi se o tome da privredno društvo može da obavlja privredni ribolov ako ima jedno zaposleno lice, stručno. Mi smo dodali da mora da ima položen kurs ili ispit iz ihtiologije, dakle da bude stručno iz oblasti ribarstva. Takođe je u drugom delu amandmana stavljeno da prilikom obavljanja privrednog ribolova sa ribarom u čamcu može biti još jedno lice iz bezbednosnih razloga. Ovo sam podneo zajedno sa ljudima koji se bave privrednim i sportskim ribolovom, zato što posebno u privrednom ribolovu ribari često obavljaju poslove ribolova u veoma teškim uslovima, vetar, talasi, tako da jedno lice prilikom obavljanja posla ribolova može biti izloženo raznim opasnostima, pa i opasnostima po život. Zzahvaljujem Vladi zato što je razumela da prilikom obavljanja tog izuzetno teškog posla, ponekad u veoma teškim prirodnim okolnostima je sa ribarom potrebno da bude još jedno lice iz bezbednosnih razloga, jer dvojica daleko više mogu da se odupru eventualnim nevoljama na vodi nego jedno lice samo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Rističeviću. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, ovde smo želeli, da kažem, da opet malo, kada govorimo o novcu u ekonomiji, vrlo često zaboravljamo na jednu veliku vrednost, vi ste par puta ovde istakli, to je vrednost ekološkog kapitala ili vrednost prirodnog kapitala. Poslednjih decenija, a i poslednjih godina naši ekonomisti uglavnom zaboravljaju i mi moramo da uvedemo u ekonomiju kategoriju prirodni kapital, moramo da je procenjujemo i moramo da je uvedemo u izražavanje, izračunavanje vrednosti nekog prirodnog kapitala, nekog prirodnog predela, nekog prirodnog resursa. Mi smo hteli da se pojam „vrednost dozvole“, zamenjuje pojmom „novčani izraz vrednosti“, odnosno cena dozvole, da kažem, insistira se i na prethodnom mišljenju Zavoda za zaštitu prirode i Agenciji za zaštitu životne sredine o vrednosti, odnosno ceni korišćenja resursa Ribljeg fonda koji treba da obezbedi njegovu održivost. Smatramo da nisu dovoljne ekonomske procene i da što pre moramo da se osposobljavamo za ono što nas očekuje. Možda ovog trenutka još uvek nismo u tim, da kažem, u toj mogućnosti ili još uvek nismo pripremljeni, još uvek se izučavaju neoliberalne ekonomije sa kraja 20. veka i moramo da pripremamo za zelenu ekonomiju, za održivi razvoj, za ono što nas očekuje. Zaista vam se zahvaljujem, nisu uvek ovako, bez obzira na naša ne slaganja, nisu uvek ovako dobre rasprave. Pored ministarke Mihajlović, vi ste možda još jedina ministarka sa kojom su rasprave na stručnom nivou. Možda zato što ste bili i naša koleginica pa se dobro razumemo iako se ne slažemo. Verovatno se neću više javljati. Zahvaljujem vam se na raspravi.
Zahvaljujem gospodine Kariću. Reč ima profesor doktor Snežana Bogosavljević Bošković, ministar u Vladi. Izvolite.
Takođe, želim vama da se zahvalim na konstruktivnim predlozima i konstruktivnim idejama i u vezi sa ovim amandmanom želim samo da vam kažem da je u pitanju terminologija, pojam „cene dozvole“ zamenjene je „vrednosti dozvole“. U principu kada govorimo o namerama vezanim za vaš amandman želim da vam kažem da je naša namera da se vrednost dozvole za privredni ribolov na različitim ribolovnim vodama svede u realne i opravdane okvire. U svakom slučaju, hvala vam zbog toga što vidim da ste svaki član dobro izanalizirali i da ste želeli da nam zaista pomognete da Predlog zakona bude bolji i kvalitetniji. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo ministarka. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik doktor Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik doktor Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Arpad Fremond. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Arpad Fremond. Izvolite.
Poštovni predsedavajući, poštovano predsedništvo, poštovana ministarko, saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, predloženim amandmanom SVM na predlog zakona na 38. član zahtevamo veću kontrolu privrednog ribolova za vreme mresta. Ne postoji veći problem po pitanju pritiska na riblji fond od izolovanja matičnih primeraka riba u vreme mresta. Ribama treba omogućiti da u vreme mresta nesmetano produže svoju vrstu i na taj način ostaje brojno i zdravo potomstvo. To je u glavnom period od početka marta do kraja maja. Mrestišta su od strateške važnosti za opstanak i razvoj, odnosno povećanja brojnosti ribe i njene populacije. Zbog toga smo predložili da u članu 38. se doda novi stav koji glasi – zabranjuje se svaki vid privrednog ribolova u periodu mresta, a koji je period određen programom upravljanja korisnika. Znam da je ovo pitanje regulisano i drugim članovima Predloga zakona, ali ipak smatram da prihvatanjem ovog amandmana samo bismo pojačali mere za očuvanje ribljeg fonda. Poštovana ministarko, nadam se da sam vas ubedio i očekujem da prihvatite ovaj amandman. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima minisar u Vladi profesor doktor Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Kao što ste i rekli pitanja iz ovog amandmana su regulisana odredbama drugih članova, član 25. praktično kaže – obavezuje korisnike ribarskih područja da odrede pojedine ribolovne vode ili njihove delove za posebna staništa riba značajna za biološke potrebe, odnosno za mrest. Na ovim mestima zabranjuje se svaki vid ribolova i bilo kakve aktivnosti koje ometaju mrest. Propisane su i kaznene mere za sva lica koja ne poštuju odredbe ovog člana i ovog zakona. Tako uvaženi narodni poslaniče, mi smo na neki način prihvatili vaše sugestije kroz druge članove koje sam već navela. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Član 40. govori o opštim uslovima i kaže – rekreativnim ribolovom može da se bavi lice na osnovu dozvole za obavljanje rekreativnog ribolova, lice mlađe od 14. godina, mogu obavljati rekreativni ribolov, bez dozvole jednim štapom u prisustvu lica koja poseduju dozvolu za obavljanje rekreativnog ribolova. Ministar bliže propisuje način alate itd. Predlažem da se ovaj član promeni i da glasi – ribolovom može da se bavi lice na osnovu dozvole za obavljanje ribolova u daljem tekstu - ribolovac. Lice mlađe od 14. godina mora da prođe obaveznu besplatnu edukaciju, tzv. malu školu ribolova, za koju će dobiti potvrdu ili uverenje u ovlašćenim ribolovnim organizacijama. Posle dobijanja ove potvrde- uverenja lice mlađe od 14 godina dobija besplatnu dozvolu za ribolov. Ministar bliže propisuje način, alate, opremu i sredstva kojima se obavlja ribolov. Dobio sam vaš odgovor koji kaže – amandman se ne prihvata iz razloga što njime nije jasno definisano na koju vrstu ribolova se odnosi ovaj termin imajući u vidu da su Predlogom zakona predviđeni i posebno definisani rekreativni i privredni ribolov. Takođe, ovaj zakon ne prepoznaje ovlašćene ribolovne organizacije, u smislu, predmeta njihovog ovlašćenja. Mislim da ovo niste trebali da dozvolite, gospođo ministarka, ovakvo obrazloženje. Pitam vaše pravnike i saradnike u ministarstvu – koji je to ribolov moguć bez dozvole? Da li je moguć ribolov bez dozvole. Da li je on privredni, ili kako vi zovete, sportski, rekreativni, ili, uzgred budi rečeno, ribolovci Niša će uvek biti sportski ribolovci, nikad neće da budu rekreativni ribolovci. Mi ne treniramo tenis mi se bavimo pecanjem, i mislim da treba da vratite naziv sportski ribolovac, jer to traje 65 godina, od kada je formiran Savez sportskih ribolovaca Srbije, pa ne vidim zašto bi ga sada menjali u rekreativni ribolov. Ako nešto traje, i ljudi prihvataju, nema razloga da ga menjate. Ali, dobro, vi mate većinu i možete to da uradite. Ali, ne razumem, ovo drugo što smo tražili da se edukacija vrši, pričao sam u načelnoj raspravi, u ribolovnim udruženjima, iz prostog razloga što tamo postoje stručni ljudi, postoje kadrovi. Ovo što vaše kolege iz Ministarstva kažu da ne prepoznaju ovlašćene ribolovne organizacije, mi i menjamo zakon da bi bile ovlašćene. Znači, intencija svih ovih amandmana je da se vrati Savez sportskih ribolovaca na mesto koje mu pripada. Ako može da bude u Hrvatskoj, u Bosni, u Makedoniji, u Sloveniji, zašto ne može u Srbiji? Zbog čega nekom smeta Savet sportskih ribolovaca Srbije, i zašto ne iskoristiti kapacitete entuzijazme ljudi iz Sportskog saveza? Šta je problem? U čemu je problem? Da li je Udruženje korisnika ribolovnih područja jače od Saveza sportskih ribolovaca? Nije. Njih ima 50, ovih ima 50 hiljada. Hajde da izađemo u susret i da ne pogasimo te izvorne sportske ribolovne, ili ćemo dozvoliti da vlasnici ribolovnih, tj. ovih koji gazduju ribolovnim područjima formiraju svoje sportske organizacije i da onda kažemo da mi imamo ribolovni savez Srbije. Nemamo. To nije Ribolovni Savez Srbije.
Zahvaljujem, gospodine Bradiću. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Sada je uvaženi poslanik pokrenuo više pitanja, koja i nisu sastavni deo ovog amandmana. Odgovoriću samo na onaj deo koji je predložen u amandmanu, pre svega ovaj prvi deo. Odgovor naš zbog čega nije usvojen jeste u tome što je „rekreativni“, sam pojam, „rekreativni ribolov“ je terminološki usklađen sa međunarodnom terminologijom i tu je bilo dosta amandmana, u smislu toga da li je rekreativni, sportski, takmičarski ili kakav, i mi smo odgovarali, znači, da smo se trudili da prihvatimo međunarodno važeću terminologiju. Što se tiče ovog drugog dela kada se govori o ribolovačkim organizacijama opet kažem, želim da istaknem još jednom, znači ribolovačke organizacije su naši partneri, ne znam zbog čega bi nekome bio cilj da nadležnosti Ministarstva predamo ribolovačkim organizacijama, nema potrebe za tim. Mi smo dakle, partneri na zajedničkom zadatku, a naš zadatak jeste zaštita i održivo korišćenje ribljeg fonda. Želim još da kažem da odlukom Ustavnog suda je ukinuta obaveza da ribolovac pre kupovine dozvole mora biti član neke ribolovačke orgnaizacije. Dakle, plaćanje obavezne članarine je proglašeno neustavnom odlukom, jer se kosi sa osnovnim ustavnim načelima. I to je praktično naš odgovor na odbijanje amandmana koji ste vi predložili. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić, po amandmanu.
Samo u par rečenica. Znači, ja bih vas zamolio da pročitate Zakon koji je propisala Republika Hrvatska. Verujem da oni isto vole i svoje vode i vole svoje prirodne resurse i oni uspeli da Savez sprotskih ribolovaca ugrade u zakon. Kakav mi to zakon pravimo gde je to nemoguće, a moguće je u Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Makedoniji. Samo vas molim da uz pomoć pravne struke izartikulišete taj problem i rešite taj problem. Ništa nećete postići time što gasite ovim zakonom Savez sportskih ribolovaca, jer, bez finansiranja Savez sportskih ribolovaca ne može da postoji. Ponavljam, Savez sportskih ribolovaca je neprofitna organizacija, radi na entuzijazam, i na dobru volju i želju. Oni imaju obavezu, što i rade, da sve ono što se ubere od članarina se vrati prirodi. Privredne organizacije, hoćete da mi objasnite da „Srbijašume“, „Srbijavode“ su stručniji od Saveza sportskih ribolovaca za edukaciju, ili za gazdovanje ribama. Izvinte, molim vas, niste u pravu.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Mi mislimo da je naš Predlog zakona o zaštiti i održivom korišćenju ribljeg fonda daleko bolji od onog koji su predložili i usvojile naše kolege u Sloveniji i u Hrvatskoj. Ne bih se bavila njima, ali ono što želim da kažem to je da smo mi uvereni da se radi o dobrom zakonu i zbog toga ga podržavamo. Zahvaljujem svima koji ga podržavaju, zahvaljujem i vama koji kritikujete pojedine odredbe, jer nam dajete mogućnost da još jednom izanaliziramo sve ono što može da bude sporno. Među tim spornim pitanjima je i Savez sportskih ribolovaca, oni su nam važni i značajni, ali oni su praktično pod ingerencijom Ministarstva omladine i sporta. Tako da ova pitanja koja ste ovde pokrenuli, a koja se tiču njih su pre svega, pitanja koja bi trebalo da uputite nadležnom ministarstvu koje je za njih nadležno, znači Ministarstvo omladine i sporta. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospođo ministar. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Arpad Fremond Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Arpad Fremond. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovano predsedništvo, poštovana ministarko, saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, predloženi amandman SVM na član 41. predloga zakona se odnosi na dozvolu za rekreativni ribolov. U prethodnom periodu, je nažalost, konstatovan negativni efekat tzv. jedinstvene dozvole za rekreativni ribolov. Od primenjivanja jedinstvene dozvole u celoj Republici Srbiji od očekivanog efekta, odnosno rasta broja prodatih dozvola za ribolov, možemo konstatovati drastičan pad prodaje dozvola. Po mojim informacijama, pre 2010. godine prodato je oko 100 hiljada dozvola, sada je prodato oko 60 hiljada dozvola. Iz tog razloga predlažemo da se pored jedinstvene, znači godišnje dozvole, ponovo uvedu korisničke i međukorisničke dozvole, koje bi bile znatno jeftinije, i primerenije kupovini moći društava, kao i potrebama ribolovaca. Većina ribolovaca obavlja ribolov na maksimum desetak kilometara od mesta prebivališta, za šta im svakako nije potrebna jedinstvena dozvola, nego korisnička dozvola bi bila znatno primerenija. Povratkom na korisničke dozvole koje egzistiraju i u svim državama u okruženju značajno bismo podigli prodaju dozvola, a time i prihode korisnika namenjene za razvoj ribljeg fonda. Pošto su korisnička i međukorisnička dozvola mogućnost a ne obaveza, korisnici koji procene da im ova vrsta dozvola ne odgovara nisu u obavezi da je izdaju. Dakle, ono što predlažemo je da pored godišnje dozvole korisnik može da izda i korisničku godišnju dozvolu za rekreativni ribolov koji važi na ribolovnim vodama kojima upravlja. Korisnici se mogu dogovoriti o izdavanju međukorisničke godišnje dozvole za ribolovne vode gde za to postoje interesi. Naravno, ministar bliže propisuje sadržine, obrasce po našem predlogu i poštovana ministarko, još jednom apelujem na vas da još jednom razmislite i da prihvatite ovaj predloženi amandman na zahtev mnogobrojnih organizacija i rekreativnih ribolovaca. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Među korisničke dozvole su bile predmet nekoliko amandmana i ja odgovaram uvaženom poslaniku Arpardu Fremondu, a time odgovaram i za one druge koji su sličan amandman podneli. Želim da kažem koji su to razlozi zbog kojih nismo prihvatili ovaj amandman zbog vas, ali i zbog naših gledaoca, nismo ih prihvatili pre svega zbog toga što bi njihovim uvođenjem pružili mogućnost da korisnici sami među sobom dogovaraju i prave ugovore po ličnim željama i ličnim procenama. Takođe, uvođenje među korisničke dozvole bi podrazumevalo i dodatne doplate za ribolovce kada koriste ribolovne vode iz drugih područja, odnosno od drugih korisnika. Ostavljala bi se mogućnost da ugovori sami po sebi favorizuju jedne, a dovode u nepovoljan položaj druge korisnike i to bi svakako imalo za posledicu veliko nezadovoljstvo ribolovaca i zbog toga bi se oni svakako obraćali nadležnom Ministarstvu da rešavamo njihove probleme na terenu i njihovo nezadovoljstvo, što bi svakako doprinelo slabljenju naših kapaciteta u osnovnom cilju koje treba da uložimo u pravcu zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda. Osim toga, nadležni inspektori u oblasti zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda, naravno, ni oni sami po sebi ne bi bili u stanju da u potpunosti, u skladu sa potrebama sprovode efikasan inspekcijski nadzor. Uvođenjem novog tipa dozvola zahtevala bi se i korekcija brojnih članova, drugih članova ovog zakona. Korekcija novih, odnosno uvođenje novih kaznenih odredbi, odredbi kojima bi se regulisala podela dobitnih sredstava između korisnika plaćanja naknada i poreza itd. Znači, sve su to razlozi zbog kojih nismo prihvatili ovaj amandman kao i druge amandmane koji se odnose na predlaganje, uvođenja ovog tipa dozvola uz svo uvažavanje argumentacije koje ste vi naveli. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo ministarka. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospođo ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, ovde ćemo se malo zadržati. Mislim da je ovo, hajde da kažemo ključni član, jedan od ključnih članova. Dozvola godišnja koja se daje uvedena je čuvenom grupom Srđe Popovića iz DS prethodnim zakonom i ta dozvola je samo jedna, hajde da kažemo, manja šteta u ekologiji koju je ta čuvena radna grupa i tadašnje vreme nanelo Srbiji. Godišnja dozvola podrazumeva da ribolovac plati i da može da peca na čitavoj teritoriji Republike Srbije. To nema nigde u okruženju. Možete to pravdati kako hoćete. To ne postoji. Šta to znači? Da 99% naših ribolovaca koji idu biciklom, motorom, treba da plate kao da će ići iz Subotice da pecaju u Niš ili iz Leskovca da pecaju u Paliću. To nema nikakve logike. Ti ljudi su, oni egzistencijalno to ne mogu se bi da priušte. Godišnja dozvola je šest hiljada za to što će on na kilometar od svoje kuće otići sa dva drvena štapa da se bavi rekreativnim ribolov. Kakva je to pamet? Zašto insistiramo na nečemu što je uvedeno a što nije dobro, a razlog za uvođenje, kako je to čuvena radna grupa napravila je bio da se poveća broj ribolovaca i tako su povećali da su sa 120 hiljada 2010. godine sveli na 60 hiljada 2014. godine, duplo manje. Normalno. E sad, logika države, jer logika korisnika je da ako bude skuplja, da će više para uzeti. Pa neće, uzeće manje para zato što će manje ljudi da je plati. To je neko razmišljanje koje je valjda u praksi već dokazano. Oni korisnici koji nisu u stanju da finansijski izdrže situaciju zato što ili imaju previše zaposlenih ili što u njihovim vodama nema dovoljno reka, ne mogu da pravdaju svoje postojanje time što će dati godišnju dozvolu sa nekom cenom koja apsolutno nije opravdana ni za današnje vreme ni za mogućnosti našeg čoveka i s obzirom na krizu u kojoj se nalazimo. Prema tome, a pogotovo što kažem da u okruženju nigde toga nema, zašto bi to radili? Zašto ne pogledamo malo interes tog ribolovca, običnog čoveka? Zašto nam je stalo da ga držimo kući, zašto ga ne pustimo da izađe na vodu? Zašto ga dovodimo u situaciju da on mora da se sakriva, da ga lovimo, da ga kažnjavamo, zašto to radimo? Zar nije logično da postoji korisnička dozvola u nekom njegovom okruženju gde će on sa svojim materijalnim mogućnostima, sa svojom željom da svoju ljubav prema tom ribolovu ispolji, da mu se omogući nešto, ovom čoveku, da ne kažem nesrećnom koji mora da živi tu gde živi? Reći ću vam kako sam taj kompletan član promenio i ovde se sada radi, ja ću ga pročitati komplet, znači kompletan član je promenjen zato što koncepcijski on nije opravdan. Dozvolu za rekreativni ribolov, za kalendarsku godinu, godišnja dozvola D2 za jedan dan, dnevna dozvola, odnosno više dana, a najviše do sedam dana višednevna korisnička K1 i međukorisničku zvaćemo je MK1, godišnju dozvolu za rekreativni ribolov i dozvolu za bućku izdaje korisnik koji snosi troškove štampanja dozvole, to je stav 2. Godišnja dozvola za rekreativni ribolov važi na svim ribolovnim vodama Republike Srbije, osim na ribarskom području na ribolovnim vodama u zaštićenom području. Korisnik izdaje dozvolu D2 u jedinicama lokalne samouprave koje su navedene u ugovoru o stupanju na korišćenje ribarskog područja. Dozvola se kupuje u mestu prebivališta. Korisnik može da izda i korisničku godišnju dozvolu, tu ćemo malo stati. Ne ukida se godišnja dozvola. Ko hoće da kupi godišnju dozvolu, taj neka kupi, a ko neće, zašto ga obavezujemo? On hoće da kupi samo za nekoliko dana ili hoće da kupi samo za neko njegovo područje gde živi. Ne možemo ga valjda naterati da mora da kupi godišnju dozvolu da bi mogao da peca na teritoriji čitave Srbije, a on neće, hoće da peca samo na njegovo jezero i nigde više ili ne može, ne može da ode fizički, nema para, nema kola, nema ništa. Prema tome, mislim da sam bar bio donekle jasan, da se vratimo na ono što je bilo pre 2010. godine, kada nije bila godišnja, kada je bila korisnička, kada se moglo, kada se gledalo možda malo više za interes tih ribolovaca,. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Blažić. Reč ima ministar u Vladi, profesor dr Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Zahvaljujem. Želim samo da kažem, gospodine Blažiću, iznenađena sam vašom diskusijom vezanom za ovaj amandman iz jednog jednostavnog razloga što je predlog ovog tipa ribolovačke dozvole, tipa koji smo mi predložili u predlogu zakona, to je predlog koji je praktično potekao od ribolovačkih udruženja i želim da vas informišem da su nas za ovaj tip u stvari podržala sva ribolovačka udruženja i svi učesnici javne rasprave. Istina, moji saradnici su me podsetili da ima i jedan iz grupe učesnika u javnoj raspravi, jedna grupa koja nije podržala, ali to je grupa koja čini 5% u odnosu na 95% onih koji su podržali i sami predložili ovaj tip dozvole. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo ministarka. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Gospođo ministarka, ja tačno znam ko je podržao tu javnu raspravu. Ja znam koji su to ljudi. Ja znam koji su to korisnici. To su korisnici i direktori tih nekih organizacija koje imaju 20 zaposlenih i ne mogu na osnovu ove, ako bi postojala samo korisnička dozvola, da se isfinansiraju, a negde su korisnici nekog dela ribolovačkog prostora, tako da kažem, koji njima ne obezbeđuje materijalnu mogućnost. Da li je nama cilj da mi izađemo u susret tim propalim, tako da kažem, firmama koje to rade, da bi ih održali i njih desetak zaposlenih ili nam je cilj da obezbedimo 120.000 ribolovaca ili 200.000 ribolovaca i da na taj način steknemo veće prihode i u budžetu i onima koji kvalitetno rade? Nećemo štititi one koji su nekvalitetni. Znam ja jako dobro u javnoj raspravi ko je bio za to, a znam i ko je bio protiv. Mi jednom treba da stanemo na stranu onih koji su kvalitetni, a ne koji su nekvalitetni, pa nema veze da li ih ima 90% ili ih ima 10%. To je suština. Mi ovim ne idemo u susret ribolovcima, to je broj jedan, idemo u susret nekim firmama koje nisu u stanju da posluju i pokušavaju da kroz cenu dozvola ili kroz namet na ribolovce obezbede svrhu svog postojanja. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Blažić. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Evo, da se i ja javim po tuđem amandmanu. Ovog puta potpuno podržavam vas, gospođo ministarka, apsolutno, i da kažem uvaženom kolegi da oni koji podržavaju ovaj način plaćanja dozvole su svi ribolovci Beograda i južno od Save i Dunava. Znači, apsolutno svi ribolovci, da ponovim, iz Beograda, okoline Beograda i južno od Save i Dunava zagovaraju jedinstvenu ribolovačku dozvolu. Pošto kolega govorio o profitabilnosti i neprofitabilnosti, hajdemo da se složimo, da uvažimo amandmane koji vraćaju Sportski ribolovni savez Srbije u ovaj zakon i oni rade bez profita i njime ne treba ekstra profit i te organizacije nisu dužne da obezbede profit, kao što rade privatnici kojima hoćemo da damo. Hvala.
Zahvaljujem. Vaša poslanička grupa nema više vremena. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministarka, poštovani gledaoci, ja ću podržati amandman gospodina Blažića jer između korisnika i ribolovaca, ja ću da stanem na stranu ribolovaca, mada ja ribu ne lovim, ali obožavam da je jedem i obožavam da pravim društvo onim ljudima koji su pored vode iz zdravstvenih razloga. Koliko sam razumeo, gospodin Blažić je upravo iz tih razloga predložio ovu vrstu amandmana. Ne razumem neke moje kolege koji kažu – ovaj model podržavaju svi ribolovci južno od Dunava i u Beogradu. To može da kaže osoba koja je kontaktirala svakog ribolovca u okolini Grada Beograda i južno od Dunava i sa njima obavila razgovor, anketirala ih ili su oni možda glasali, kao na izborima, da su se opredelili za jedan model. Koliko sam razumeo, postoji jedna manjina korisnika koja podržava gospodina Blažića i njegov amandman. Gospodin Blažić je bio dosta ubedljiv kada je rekao da postoje korisnici koji su poprilično neefikasni. Zahvaljujući tim korisnicima, ja podržavam amandman gospodina Blažića, znajući o kakvom tipu korisnika se radi. Dakle, to su oni koji su zapustili ribolovna područja i oni koji su zaslužni što danas jedni od zaslužnih, ne isključivi krivci zbog čega mi danas uvozimo od tri kilograma, dva i po kilograma ribe. Dakle, od 50.000 tona, uvozimo 35.000 tona ribe. Da su nam korisnici bili kršteni, da su oni na primeran način radili svoj posao, da nisu imali višak radne snage, da nije bilo ranih mahinacija i špekulacija, danas bi naše ribolovno područje bilo bogatije ribom i mislim da bi uvoz ribe bio znatno manji i ovako siromašna zemlja ne bi morala da izdvaja tolika sredstva. U svakom slučaju, poznajući gospodina Blažića, bez debelih argumenata on se ne bi ovoliko zalagao za amandman koji je predložio. Verujem da je to proizvod njegovih ozbiljnih razgovora sa određenim korisnicima područja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine Rističeviću. Reč ima ministar u Vladi Snežana Bogosavljević–Bošković. Izvolite.
U konsultaciji sa svojim saradnicima smo zaključili da treba istaći i ovu činjenicu, da bi se usvajanje ovog amandmana odrazilo nepovoljno na sprovođenje zakona u praksi. Praktično, teško bi mogli da uspostavimo čitav sistem da dobro funkcioniše. Na neki način bi se umanjili polaznici koje smo imali kada smo predlagali ovaj zakon, tako da vam skrećemo pažnju na tehničke detalje koji mogu da budu ti koji će onemogućiti sprovođenje zakona u praksi na onaj način na koji smo zamislili, a zamislili smo da bude takav da obezbedi maksimalno moguću zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo ministarka. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić, po amandmanu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo taj sistem imali do 2010. godine. Taj sistem se u praksi pokazao kao dobar i onda smo ga promenili. Sada ne možemo da se vratimo na nešto što je bilo dobro nego ćemo tvrdoglavo podržavati nešto što ne valja. Beogradski ribolovci i južno od Save i Dunava nisu za godišnju dozvolu. Jesu korisnici, ali ribolovci ne. Drugo, što se tiče zakona i mog amandmana, ja tu ostavljam mogućnost za korisničke dozvole i ostavljam godišnju koja je bila. Znači, samo se pravi mogućnost izbora, ne uslovljava se ništa. Mogućnost izbora svakog ribolovca – može da kupi kao i do sada godišnju, pa neka ide po čitavoj Srbiji, svaki dan neka menja mesto gde će da peca, ali ostavimo i dajmo mogućnost i običnom čoveku, onom mučeniku koji ide biciklom da peca, koji peca u okviru njegovog prostora, na neki kilometar od kuće, da ne mora da plati šest hiljada. Neka to bude manje, jer on šest hiljada da plati, on neće upecati za tih šest hiljada 15 godina. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospodine Blažiću. Na član 42. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada nije prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci se nije izjasnila. Odbor za zaštitu životne sredine nije prihvatio amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Pošto nemam mnogo vremena, ja ću samo striktno o amandmanu. U članu 42. posle stava 4. dodaje se novi stav koji glasi: „Dozvole mogu izdavati samo ovlašćene ribolovne organizacije“. Evo šta sam time mislio. Znači, dozvole za rekreativni ribolov mogu da daju u okviru lokalne samouprave isključivo akreditovane ribolovne organizacije, u skladu sa ovim zakonom, kao stručne službe koje na lokalu, odnosno u svom okruženju delovanja najbolje poznaju stanje ribljeg fonda u ribolovnim vodama i koje jedine poseduju adekvatno stručno znanje o stanju upravljanja ribolovnim vodama na području svog delovanja. Omogućavanje bilo kom korisniku da izdaje ovakve dozvole rizikuje se nestručnost, nesistematičnost i nedostatak jedinstvene evidencije, zloupotrebe, haos u sistemu upravljanja ribljim fondom u ribolovnim vodama određene teritorije, mogućnost da dozvole dobiju i oni koji ne zadovoljavaju kriterijume kao kod ribolovačkih društava. Kontrola ribolovnog društva nad izdatim dozvolama to obezbeđuje. Dobio sam odgovor zašto se odbija moj amandman. Kaže: „Amandman se ne prihvata iz razloga što bi se njegovim prihvatanjem narušio koncept zakona. Takođe, to bi povlačilo izmenu velikog broja članova u zakonu koji se odnosi na način konrole uplate naknada, kontrolu namenskog trošenja sredstava dobijenih od prodaje dozvole i drugo“. Ne razumem kako ovaj zakon vrši kontrolu namenski dobijenih sredstava kao dozvole kada to rade privredna društva i javni sektor, kao što su „Srbijavode“ i „Srbijašume“. Koju oni kompetentnost imaju sa ribolovnim vodama, zaposleni u „Srbijašume“ i u „Srbijavode“, sem uskostručno profilisanog kadra koji treba, po zakonu, da zaposle? S druge strane imamo udruženje ribolovaca kojima je to pasija celog života i koji to mnogo bolje i kvalitetnije znaju. Kako sad ovi mogu i znaju, a ovi ne znaju i ne umeju zato što su neko ko je zaljubljenik u vodu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Član 43. govori o tome da je korisnik dužan da sprovede edukaciju ribolovaca, ministar bliže propisuje obim i sadržinu programa edukacije iz stava 1. Ja predlažem da se to briše i da član 43. glasi: „Edukaciju ribolovca sprovode ovlašćene ribolovne organizacije; ministar bliže propisuje obim i sadržinu o edukaciji iz stava 1.“ Obrazloženje je da dosadašnji zakonski minimum o edukaciji nije ispoštovan, jer je za to po zakonu bio zadužen korisnik ribarskog područja. On nije bio zainteresovan za sprovođenje edukacije, niti je imao kadrove i opremu za to. Napominjem da Nacionalni ribolovni savez ima preko 70 ovlašćenih trenera, 18 selektora i trenera nacionalne reprezentacije, 180 sudija i preko 500 sportskih saradnika u ribolovu, te je sasvim normalno i razumno da se edukacija poveri Nacionalnom ribolovačkom savezu, jer ima sve potrebne resurse za sprovođenje istog. Vi mi odgovarate da se amandman ne prihvata iz razloga što predlagač zakona smatra da prihvatanje ovog amandmana povlači izmene brojnih odredbi u zakonu kojima se reguliše edukacija, kao i način obezbeđenja sredstava za ovu svrhu. Osim toga, Ministarstvo nema uvid u stručne kapacitete ribolovnih organizacija koji bi vršili edukaciju u skladu sa ovim zakonom. A imate uvid u „Srbijavode“ i „Srbijašume“. Oni se razumeju u ribolov kao što se ja razumem u svemirske letove. Ja mislim da ovaj amandman, ja se izvinjavam, ali treba da se prihvati, jer nemojmo da edukaciju poveravamo da je imamo samo u zakonu i na papiru. Dajmo da to sprovode ljudi koji znaju i umeju i koji to mogu da sprovedu.
Zahvaljujem. Sa zadovoljstvom, reč ima dr Vladimir Pavićević, po amandmanu. Izvolite, gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući gospodine Bečiću, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković i poštovani gosti iz Ministarstva, nadam se da vama ne smeta ovo jedno nestrpljenje koje pokazuju poslanici Napredne stranke svaki put kada se za reč javi neko iz Nove stranke. Ja mislim da su tu pozicionirani neki odnosi, što je dobro, ali mi se čini gospođo Bogosavljević Bošković, da i vi danas, pa evo povodom amandmanske rasprave na ove predloge zakona, imate strašne prepreke, pre svega, u govorima poslanika Napredne stranke. Ne znam da li se to tiče samo ovog predloga zakona ili možemo malo šire da posmatramo stvar u odnosima između koalicije, između dve stranke itd. Dakle, vi se sigurno sećate da su poslanici Nove stranke u okviru načelne rasprave saopštili da ćemo da glasamo za sve ove predloge zakona koje branite. Mi smo naročito pohvalili jednu temeljnost, posvećenost, ozbiljnost u pisanju Predloga zakona, pa i onih obrazloženja zašto treba da se usvoji ovakav Predlog zakona, ali nam se čini da povodom amandmana na član 43. možda treba da se razmisli, da bi usvajanjem ovog amandmana dobar predlog zakona bio još bolji. Evo, da pokušam da argumentujem, gospođo Bogosavljević Bošković, pa da vidimo da li možemo da se saglasimo oko toga. U članu 43. vi ste napisali - korisnik je dužan da sprovodi edukaciju ribolovaca. Onda imamo drugi stav koji i po amandmanu treba da ostane takav kakav je. A u amandmanu piše da član 43. treba da se menja, doduše, imamo i promenu, u stvari nije, u stavu 2. da prvi stav treba da se menja i glasi – edukaciju ribolovca sprovode ovlašćene ribolovne organizacije. Ja sam onda, kako to neka metodologija ovde i nalaže, vratio se na član 2. jer ste vi u obrazloženju zašto se ne prihvataju neki amandmani upućivali nas narodne poslanike na član 2, koji sadrži značenje izraza. Evo, ja sam našao ovako. kaže – tri su nam tu izraza veoma važna. Jedno je korisnik ribolovačkog područja, drugo je ribolovac i ribolovne organizacije. Čini mi se da imamo ovde slučaj da treba da prihvatite ovaj amandman. Na primer, kaže – korisnik ribarskog područja je privredno društvo, javno preduzeće ili drugo pravno lice kome su ribolovne vode ustupljene na korišćenje. Onda, kaže – ribolovac je lice koje se bavi rekreativnim i sportskim ribolovom. Imamo sada treći izraz koji nam je ovde zanimljiv zbog amandmana, kojim se predlaže njegovo uvođenje. Kaže – ribolovne organizacije su udruženja građana koja okupljaju rekreativne i sportske ribolovce radi popularizacije ribolova, organizacije takmičenja, gospođo Bogosavljević Bošković, edukacije ribolovaca, njihovog organizovanja i evidencije. Ja onda po logici stvari čini mi se primećujem jednu snažnu vezu koju je predložio ovde gospodin Bradić, koji kaže – ako se ribolovne organizacije bave edukacijom ribolovca, odnosno ribolovaca, šta bi smetalo da u članu 43. Predloga zakona piše edukaciju ribolovca sprovode ovlašćene ribolovne organizacije? Meni se čini da neka logika nas usmerava ka tome. Onda sam pročitao vaše obrazloženje, ovako pažljivo, temeljno, kao što ste i vi pisali ovaj Predlog zakona. To je i red, ja mislim, u našim raspravama i radu ovde. Vi kažete – amandman se ne prihvata iz razloga što predlagač zakona smatra da prihvatanje ovog amandmana povlači izmene brojnih odredaba u zakonu kojima se reguliše edukacija. Ja onda zaključujem ovako. Ako je to tačno, a ako je predviđena i predložena promena ipak dobra, zašto mi da ne prihvatimo tu promenu, uprkos tome što to zahteva promenu različitih delova ovog Predloga zakona? Nećemo valjda zbog jedne komplikacije da zanemarimo kvalitet? Mislim da ovde treba da se dogovorimo oko nekog kvaliteta. Vidim da i Napredna stranka odobrava, gospodin Girić, na primer. Ili, u obrazloženju, vi ste dodali ovde u jednom pasusu, kaže – ministarstvo osim toga nema uvid u stručne kapacitete ribolovnih organizacija koje bi vršile edukaciju u skladu sa ovim zakonom. Budući da se amandmanom predviđa da edukaciju ribolovca sprovode ovlašćene ribolovne organizacije, onda ja zaključujem, postojao bi uvid u stručne kapacitete, jer bi tu edukaciju vršile ovlašćene ribolovne organizacije. Na osnovu čega bi bile ovlašćene? Na osnovu proverene stručnosti, poštovana gospodo i gospođo Bogosavljević Bošković. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Prosto ne mogu da ne odgovorim na ovako nadahnuto obrazlaganje razloga za prihvatanje prethodnog amandmana. Uz svo uvažavanje svih razloga i uz krajnje konstruktivan prilaz rešavanju pitanja edukacije, želim da kažem da mi smatramo da je rešenje koje smo mi predložili u ovom Predlogu zakona bolje. Mi ćemo kao ministarstvo u potpunosti kontrolisati program edukacije koji smo predvideli članovima ovog zakona, ali ovo svakako ne utiče i na mogućnost da i ribolovačke organizacije sprovode određene edukacije. Prosto, amandman odbijamo iz jednog razloga, uz sve ovo što smo naveli, i iz razloga što mi praktično nemamo sredstva. Ne možemo da obezbedimo sredstva koja bismo mogli da opredelimo za edukaciju koju bi sprovodile eventualno ribolovačke organizacije. Stoga, mi predlažemo da se i ribolovačke organizacije uključe u proces edukacije, ali bez zakonske obaveze da bismo sebi obezbedili sprovođenje zakona onako kako smo to i zamislili. Hvala.
Zahvaljujem. (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika.) Gospodine Pavićeviću, nemate mogućnosti za repliku. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, pažljivo sam pročitao ovaj član 43. koji glasi – korisnik je dužan da sprovodi edukaciju ribolovaca. Stav 2. – ministar bliže propisuje obim i sadržinu programa edukacije iz stava 1. ovog člana. Ono što nedostaje ovom članu i zbog čega ću glasati za prethodni amandman gospodina Blažića, koji glasi – član 43. – briše se, je što u članu 43. nije propisano da je ribolovac dužan da prisustvuje edukaciji. Dakle, ovo je jednostrano. Imamo korisnike – dužan da sprovodi edukaciju ribolovaca. Šta ako ribolovac to ne želi? Šta ako ribolovac možda i pretera? Kaže – izvinite, svaki čas dođite, molim vas, pokažite mi kako se kači glista, kako se to peca itd. Mislim da je član 43. gotovo nemoguće sprovesti. Ne znam šta gospodin Blažić misli o tome, ali njegov amandman kojim nije obrazlagao, član 43. – briše se, najbliže je nekoj zdravoj logici. Ukoliko bi usvojili amandman gospodina Bradića, opet bi korisnik bio dužan da sprovede edukaciju ribolovaca. On je to prepravio da to treba da rade ribolovne organizacije. Nemam ništa protiv, ali ne znam ko će to da plati? Ne verujem da će to ribolovne organizacije da urade džabe. Sa jedne strane korisnik bi ubirao novac od dozvola, a sa druge strane bi ribolovne organizacije bile izložene određenim troškovima prilikom edukacije. Mislim da tumačenje amandmana gospodina Bradića, da je tu ministarstvo u pravu, ali ću glasati za amandman gospodina Blažića, s obzirom da nigde ne postoji obaveza ribolovca da učestvuje u edukaciji, da prisustvuje tom času na kome će korisnici vršiti edukaciju potencijalnih ribolovaca i objasniti im na koji način da pecaju, na koji način da kače glistu, na koji način da kače mrvu hleba, kako da zabacuju udicu, itd. Mislim da je to malo i nesprovodivo, s obzirom da će ribolovci da se razmile i da neće svi biti na istom mestu, da ne postoje odgovarajuće učionice, ne postoje odgovarajuće sprave za sprovođenje ove edukacije. Mislim da je najbolje da mi taj član 43, u skladu sa amandmanom gospodina Blažića, izbrišemo, s obzirom da ne postoji obaveza ribolovca da prisustvuje takvoj edukaciji. U tom slučaju, korisnik je nemoćan. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ninoslav Girić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, članovi ministarstva, koleginice i kolege, pošto sam u izlaganju gospodina Pavićevića pomenut da se slažem, naravno, slažem se sa obrazloženjem gospođe ministar da ovaj amandman treba odbiti. Ne znam na osnovu čega je poslanik Pavićević zaključio da se slažem sa njim. Mislim, još jednom, da ovaj amandman treba odbiti. Zahvaljujem.
Amandman na naziv člana i član 44. podneo je narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, podneo sam amandman na član 43. Predloga zakona, da se briše član 43. Niste mi dali reč. Da li mogu govoriti o tome amandmanu, pa ćemo posle o 44?
Nema vašeg amandmana.
Da li je greška bila ili nije?
Vaš amandman nije ovde.
Na član 43. Imam amandman na član 43. Tu ga nema. Pa, ima ga i u ovom tekstu. Ne znam kako ga vi niste dobili?
Obrazložite.
Da, obrazložiću ga, pa ćemo posle preći na drugi. Radi se, kako je gospodin Rističević rekao, on je spomenuo taj amandman, ne znam kako ga kod vas nema, rekao je da sam na član 43. predložio amandman da se član 43. briše. Član 43. glasi – korisnik je dužan da sprovodi edukaciju ribolovaca i sad ministar propisuje obim i sadržaj programa itd. Smatram da ribolovne organizacije su te koje treba da edukuju svoje članove. S obzirom na taj sportski i takmičarski prefiks tih organizacija, edukacija se sastoji prvenstveno od tema iz ribolovnog pribora i takmičarskih pravila. Jedini elemenat edukacije, za koju bi ovaj zakon eventualno, kada je u pitanju ribolov, mogao da bude zainteresovan je ekološki i ihtiološki čas. Predlog zakona ne predviđa ispit za ribolovce, što je obaveza u velikom broju evropskih država. Govorio sam o tom ispitu, i to bi bilo potpuno opravdano, ali pošto ovaj zakon nema ingerencije na sportskim organizacijama, smatram da ovo treba brisati, izbrisati ovaj član i to prepustiti sportskim ribolovnim organizacijama koje edukaciju imaju definisanu u Zakonu o sportu. Hvala lepo.
Sada prelazimo na član 44. Znači, amandman na naziv iznad člana i član 44. podneo je narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Branislav Blažić.
Sada dolazimo na ono o čemu smo pričali. Radi se o tome da je ribolovac dužan da vodi evidenciju na jedinstvenom obrascu. Sada ćemo mu dati obrazac, koji on treba da popunjava, vodi neku evidenciju, što mislim da je opterećenje za te ljude, a drugo, mi iz tih evidencija ništa nećemo saznati, pogotovo nećemo dobiti istinu o tome šta se dešava. U periodu važenja aktuelnog zakona, evidencija ulova ribolovaca se pokazala kao totalna ne svrsishodnost, a to je uvedeno 2010. godine. Krajem godine, vrlo mali broj ribolovaca kupuje dozvole, nemoguće je kupiti E2 obrazac i time ispuniti zakonsku obavezu. Shodno tome, ni korisnici nisu u stanju da je ispune. U vreme početka prodaje dozvola, rok je već prošao, ribolovci uglavnom paušalno popune obrasce ili ih uopšte, ako ih uopšte imaju… Da bi dozvola bila prodata, zakonska dozvola barem fiktno ispunjena, kao distributeri prinuđeni smo, to sada govore korisnici, oni popunjavaju sami evidenciju i na taj način imam pogrešnu analizu ribljeg fonda. Bez jedinstvene evidencije ribolovaca Srbije, ovu evidenciju nije moguće sprovesti. Hvala lepo.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, član 45. govori o evidenciji, kao što je moj prethodnik govorio, i on kaže, radi naših gledalaca, „Ribolovac je dužan da vodi evidenciju o ulovu na jedinstvenom obrascu. Evidenciju ulova ribolovac dostavlja korisniku na kraju tekuće godine. Korisnik ne može izdati dozvolu za tekuću godinu ribolovcu koji nije dostavio evidenciju ulova za prethodnu godinu. Podaci iz evidencije ulova ribolovca sastavni su deo godišnjeg izveštaja itd“.“ Predlažem da se reči „ribolovac dostavlja korisniku na kraju tekuće godine“ zamene rečima „ovlašćena ribolovna organizacija dostavlja korisniku na kraju tekuće godine izveštaj o ulovu“, što podrazumeva da će u okviru ribolovnih društva, ribolovci da popunjavaju te evidencije i onda ribolovna organizacija to preda korisniku na kraju tekuće godine, i to zato što korisnik ribolovnog područja, da se vratim na edukaciju, ne mora da zna ništa o ribolovu. On se čovek, to je biznis, bavi biznisom, a ne kao ljubitelj prirode. On je zakupio da bi ostvario neki profit i ispunjava neke uslove i dobija na gazdovanje prirodni resurs Republike Srbije. Ribolovne sportske organizacije čine ljude koji iz ljubavi, entuzijazma se bave tim sportom. Ponavljam, sportom, a ne rekreacijom. Oni će između sebe popuniti te dozvole, te dnevne ulove i dostaviti korisniku da bi se imao uvid, ne znam, radi izračuna koliko treba, po ribi ili šta treba da se radi sa tom ribolovnom vodom. Da li vi očekujete da će ribolovac da ide u Srbija vode u Nišu i da dostavi izveštaj? Pola njih i ne zna gde je firma Srbija vode. Ako ne dostavi izveštaj, neće dobiti sledeće godine mogućnost da kupi dozvolu. Molim vas da prihvatite ovaj amandman, jer mislim da je svrsishodan i opravdan.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Kratko, na amandman koji je komentarisao prethodni govornik, narodni poslanik Blažić, želim da kažem zašto smo se opredelili za ovakvo rešenje. Opredelili smo se iz razloga što korisnika na neki način možemo da obavežemo. Obavezujemo ga time što mu nećemo dati dozvolu za narednu godinu, ukoliko ne dobijemo kvalitetne podatke koje od njega očekujemo i tražimo. Kako to da postignemo ako bismo taj posao poverili ribolovačkoj organizaciji? Pitanje na koje nemamo odgovor. Upravo iz tog razloga smo se okrenuli samom korisniku i očekujemo dobru saradnju sa korisnicima, odnosno sa ribolovcima i kada se radi o prikupljanju ovih podataka, nisu nam mili i dragi mnogima od nas, ali statistika prosto mora da se poštuje i da se obezbede podaci koji od nas traže usvojeni zakoni i dokumenti vezani za njih. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim daje kolega Bradić u velikoj grešci. On uvek predloži neka nedorečena rešenja, tako da ne mogu da glasam za njegov amandman. Dakle, u članu 45. stav 1. – ribolovac je dužan da vodi evidenciju o ulovu na jedinstvenom obrascu. Stav 2. koji je predložio gospodin Bradić da menjamo, evidenciju uloga ribolovac dostavlja korisniku na kraju tekuće godine. Umesto tog stava 2. gospodin Bradić je predložio da se on menja i da se zameni rečima – ovlašćena ribolovna organizacija dostavlja korisniku na kraju tekuće godine podatke. Sada gospodine Bradiću imate problem sa stavom 3. – korisnik ne može izdati dozvolu za tekuću godinu ribolovcu koji nije dostavio evidenciju ulova za prethodnu godinu. U situaciji u kojoj ste vi predložili stav 2, najmanje što ste trebali da predložite je da se stav 3. briše, jer ukoliko stav 3. ostane, a stav 2. promenimo, onda će ribolovna organizacija imati obavezu da dostavlja podatke o evidenciji, a ukoliko to ne radi korisnik ne može izdati dozvolu za tekuću godinu ribolovcu. Dakle, stradaće ribolovac. Dakle, morali ste da prilagodite stav 2. i 3. da bi bio prihvatljiv, da bi gospodine Bradiću oni koji nisu dovoljno dobro razumeli vaš amandman, mogli da glasaju, ukoliko nisam dobro razumeo ja bih molio da mi objasnite na koji način ćemo onda sprovoditi stav 3, ukoliko usvojimo amandman na stav 2. ovog člana 45? Mislim da je rešenje gospodina Blažića oko evidencije da se taj član briše, mislim da je to bliže mogućem glasanju i svakako ću ja glasati za amandman gospodina Blažića, s obzirom da evidencija koju dostavlja ribolovac može da bude potpuno netačna, proizvoljna, itd. To je samo još jedna obaveza koja može da vredi manje od papira na kome je ta evidencija ispisana. Hvala.
Izvolite gospodine Bradiću. Replika.
Zahvaljujem. Imam sada malo više vremena pa ću pokušati da budem plastičniji, da me bolje razumete. Dakle, ako ostavimo da korisnik ribolovnog područja dobija podatke od ribolovaca godišnje, a oni podrazumevaju nedeljne, kad god je izašao na vodu na pecanje, jer nemoguće je i nesprovodljivo iz prostog razloga što su to ljudi kojima to nije pasija, koji se time ne bave. To im je posao. Kako očekujete da neko ko je u „Srbijavode“ ili „Srbijašume“ vrši kontrolu da li ribolovac posle završenog ribolova je upisao u evidenciju nešto ili nije? To je nemoguće. To je apsurd. Jedini koji može je ribolovna organizacija, nešto po sistemu kako rade lovačke organizacije, ako ste se nekada bavili lovom ili znate kako se ide u lov. Isto tako se ide i u ribolov. To je smislenije, da te podatke ribolovci donose u svoje udruženje, a onda ako već treba da se ima ta statistika radi nauke i izučavanja i popunjavanja tog ribljeg fonda, onda da ribolovačka društva predaju korisniku za koga god vi da odredite da to bude. To je ono sa čime se oni dnevno bave, a tom korisniku je to nešto što radi uz. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Dame i gospodo narodni poslanici, moje pitanje je bilo jednostavno. Ukoliko usvojimo ovaj amandman na stav 2, šta ćemo sa stavom 3, koji na određen način opet obavezuje ribolovca da korisniku, ukoliko ne dostavi, kaže – korisnik ne može izdati dozvolu za tekuću godinu ribolovcu koji nije dostavio evidenciju ulova za prethodnu godinu. Ukoliko promenimo stav 2. i tu obavezu evidencije damo ribolovačkim organizacijama, šta ćemo sa stavom 3, ukoliko to ribolovačka organizacija ne uradi onda će nastradati ribolovac, jer korisnik ne može izdati dozvolu za tekuću godinu ribolovcu koji nije dostavio evidenciju o ulovu za prethodnu godinu. Ako skinemo obaveze ribolovca stavom 2, da to ne mora da čini onda može da postrada stavom 3, pošto korisniku to nije dostavio, korisnik može da iskoristi stav 3. i da ga izbriše, odnosno da ne izda dozvolu za tekuću godinu, jer nije dostavio evidenciju ulova za prethodnu godinu. Dakle, vrlo je nezahvalno usvojiti ovaj amandman na stav 2, ukoliko ostaje stav 3. Zato preporučujem da ubuduće predlagači amandmana, grešku i sam pravim, da vode računa da kada predlažu amandman na jedan stav da vode računa o sledećem stavu koji prepisuje kaznu ribolovcu ukoliko to ne dostavi, ukoliko prebacimo da evidenciju rade ribolovačke organizacije, onda samim tim ribolovac je nastradao ni kriv ni dužan. Hvala.
Amandman na naziv člana i član 46. je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Amandman na naziv člana i član 46. je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, mi smo kroz ovaj amandman pokušali takođe, kao i uz one prethodne, da neke stvari preciznije odredimo. Naime, ako se prihvati Predlog zakona u članu 52, stavovi 2, 3. i 4. ako ostanu u ovom obliku, oni u suštini dovode u koliziju ovaj zakon sa odredbama nekih drugih zakona. Naročito se odnosi na korišćenje dobiti. Dakle, ako ostane ovako neprecizno može se protumačiti, bez brisanja ovih članova, da ono preduzeće koje uzme prirodno dobro na korišćenje i ostvari određeni prihod nakon izmirenja zakonskih obaveza da suštinski krši odredbu ovog zakona. Ovo je jedna nepreciznost i nejasnoća koja bi se brisanjem ova tri, po nama nepotrebna stava, dovela u red i potpuno u saglasnosti bi bili sa ostalim zakonima, kojima je definisano poslovanje privrednih društava, što u praksi može dovesti do značajnih problema. Svako privredno društvo se osniva sa ciljem sticanja dobiti i ako neko tu dobit stiče protivzakonitim ili nepravnom preprodajom dozvole, onda postoje drugi državni organi koji će to utvrditi, pre svega inspekcijski poslovi, ali i neki drugi. Nema potrebe da ova stvar bude ovako formulisana, kako ste vi u stavovima 2, 3. i 4. definisali. Smatramo da bi brisanjem ovih stavova stvar bila potpuno jasna. Ne bi došlo do ove prenomije koju često vaša Vlada radi. Nekada previše definiše stvari koje već postoje i koje su potpuno jasne, a kao u onom prethodnom amandmanu ako se sećate ne definiše uopšte detalje. Nekad imam utisak da više različitih ljudi sa različitim pravničkim pogledom na materiju rade na samim odredbama i to se vidi u tekstu. Nekako sam skloniji tome da stvari budu vrlo precizno određene, ali ovde, recimo, imate situaciju koja kada bi se ovako tumačila, ispalo bi protivpravno sticanje dobiti nakon izmirenih zakonskih obaveza i time je ovaj član obesmišljen. Zato vas molim da ipak uvažite naš predlog. Mogao bih mnogo detaljnije o ovome da pričam, da ne zamaram ni Skupštinu, ni građane, ali mislim da biste ovde, recimo, da bez ikakvog napora, niti političke pozadine usvojite predlog opozicije. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Želim samo kratko da konstatujem da smo se mi saglasili oko suštine samog člana zakona. Mislimo na isto, a sada smo u različitoj poziciji, odnosno različito objašnjavamo nepreciznost formulacije koja je data. Vi mislite da je vaš amandman precizniji, mi opet ostajemo pri našem mišljenju da je naša formulacija ovog člana sasvim dovoljno precizna. Želim da kažem da je suština da nema razlike u suštini, a da je naš cilj da ovim članom praktično kažemo da sredstva od prodaje dozvola treba da se namenski troše za poslove zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda i uz to želimo da kažemo da Predlogom zakona korisnici nisu onemogućeni da stiču i dobit koja se iskazuje kroz plate zaposlenih i podizanje materijalno-tehničke opremljenosti korisnika. Naš cilj jeste svakako da bude bolja kontrola utroška sredstava dobijenih od prodaje dozvola i mislim da smo sa predloženim zakonskim rešenjem, sa članom 52. smo postigli, odnosno da ćemo postići da se na efikasan i da se na racionalan način troše sredstva koja se obezbede na ovaj način. U svakom slučaju, drago mi je da je suština slična, a sad ove formulacije, važno je da korisnici i oni koji budu primenjivali zakonik razumeju, a nećemo biti sujetni, pa sad, da li je prihvaćen amandman ili ne, neka ostane to na Narodnoj skupštini, koja treba da se izjasni u danu za odlučivanje. Hvala lepo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, po amandmanu. Izvolite.
Poštovana ministarka, razumemo se, naravno. Ali, vidite nije ovo prosto tehničko razmimoilaženje ili kako se to već kaže. Ako bi se tumačile odredbe ovog člana moglo bi se zaključiti, a ja, recimo, zaključujem tako, a verujem da će i mnogi koji će se ovim poslom baviti biti prinuđeni da to zaključe, da on mora na silu, ne mislim bukvalno, da osmisli način potrošnje namenskih sredstava koji su ostali kao višak, čime se dovodi u pitanje priroda bilo kog privrednog društva koje se bavi ovom delatnošću, jer ako on ostvari dobit, on je, kroz tumačenje ovih problematičnih stavova, prinuđen da smisli kako će sad to namenski da potroši, čime se dovodi u neravnopravan položaj i dovodi se, osim u koliziju sa Zakonom o privrednim društvima, on se dovodi u veliki praktičan problem. Kako će to u životu da izgleda? Dakle, on prati sve prinadležnosti. Sve uradi što je u skladu sa zakonom, ostane mu višak, on mora da smisli da to namenski potroši sa u skladu sa čime se bavi preduzeće. Kakve to veze ima i gde je tu, ako hoćete, ono što je meni lično žao, a to se zove kapitalistička logika po kojoj višak ide onome ko je osnovao preduzeće. Zašto bi se inače bavio ovom delatnošću? Tu se vi i ja ne razumemo. Kako mislite u praksi da otklonite ovu situaciju? Nepotrebno je u ovoj zakon ugrađivati nešto što će u praksi biti neprimenjivo, a što će po svoj prilici izazvati niz problema, jer nadležno ministarstvo već poseduje sve mehanizme kontrole rada korisnika, te u tom smislu ne ispunjavanje preduzetih obaveza svakako povlači zakonom predviđene sankcije. Mislim da ova tri stava su potpuno nepotrebni, neprimenjivi, stvoriće probleme i mislim da verovatno, potpuno bez ikakve namere smatram da je to urađeno, stvarate jednu potencijalnu konfuziju i probleme u praksi. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nevenka Milošević. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, povodom amandmana na član 52. kojim se predviđa brisanje stavova 2, 3. i 4. želim da podržim obrazloženje koje je dala Vlada, koju je upravo iznela ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine. Ono što je dobrobit ovog zakona, pored ostalog, upravo jeste namensko korišćenje sredstva i kontrola korišćenja ovih sredstava. Što se tiče namenskog korišćenja, naravno da sva sredstva od dozvola koje se prikupe treba namenski da idu upravu na zaštitu ribljeg fonda i za održivost korišćenja ribljeg fonda. Naravno, nikako se ne ukida kategorija dobiti, ali ta dobit se iskazuje kroz plate zaposlenih i kroz ono što bi trebalo da unapredi na neki način materijalno-tehničke uslove. Što se tiče kontrole korišćenja sredstava, naravno da je to posebna pohvala svih zakona, a ovog zakona koji, sigurna sam, donećemo jednoglasno. Najefikasnija zaštita i kontrola tih sredstava upravo jeste ako ta sredstva idu na poseban račun. Zbog svega što sam navela, smatram da zaista je puno argumenata da amandman na član 52. narodnih poslanika Borislava Stefanovića i Gordane Čomić treba odbiti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, po amandmanu. Izvolite.
Ja prihvatam da većina misli da treba odbiti amandman i to je u redu. Razumem uvaženu koleginicu. Ali, ne razumem da li smo se dovoljno čuli u ovoj situaciji. Dakle, mi smo bili vrlo precizni. Postoje državni organi koji utvrđuju i krivična dela i prekršaj i inspekcija i policija i tužilaštvo i sud, kojima je zadatak da onemoguće zloupotrebe u radu sa dozvolama. Dakle, mi već imamo ono što država obezbeđuje, u smislu zaštite prava građana i državnog interesa. To već funkcioniše i postoji. Vi sada, uvođenjem iz dobrih namera ovih odredbi, ne samo što duplirate nešto što već postoji, nego onemogućavate kroz tumačenje smisao privrednih društava. O tome ja pričam. Tu nema nikakve politike, verujte mi. Ja samo pokušavam da ova stvar bude precizna, bez neposrednog slaganja paragrafa jedan na drugi, pri čemu su u koliziji jedni s drugima. Ovo može neko da obori, ja vam to kažem u pravnom smislu, ne politički. Kada neko kaže – nenamensko trošenje, ja odmah pomislim na neke institucije koje nisu nabrojane u Predlogu ovog zakona. I vi to vrlo dobro znate. Te institucije postoje u ovoj zemlji, neke i preko 200 godina. Da li su nam one efikasne, da li su na nivou na kom je zakonodavac smislio njihovu projekciju i video njihov budući rad, e, to već nisam siguran. Da li one rade svoj posao najbolje što mogu? Nisam siguran. Ali je praksa pokazala da ako vi kažete da kad se izmire zakonske obaveze višak mora namenski da se odredi, a pri tome ste svesni da je to u suprotnosti sa bilo kakvim zakonom o privrednim društvima, vi stvarate neravnopravan položaj na tržištu, vi stvarate zabunu u praksi i vi stvarate moguće probleme. Jer, kada tako kažete, a pri tome mislite na zloupotrebe oko izdavanja dozvola, time se bave inspekcijske službe, molim vas. Ovo su nepotrebna tri stava, neprimenjiva i besmislena. I to je sve. Dakle, nemojte da odmah idemo na to – treba da se odbije zato što oni preciziraju. Ne preciziraju. Naprotiv, unose zabunu i u koliziji su sa drugim zakonima. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Samo da kratko kažem da je dobro da se razvila ovako žustra polemika kada se radi o sredstvima koja se stiču prodajom ribolovačkih dozvola. Mislim da ste vi u pravu, kolega Stefanoviću, kada kažete da je u pitanju nedovoljno razumevanje, odnosno mi različito shvatamo i razumemo pojam o kome se govori. U ovom članu i Predlogom ovog zakona mi govorimo o sredstvima odnosno o novcu koji se obezbeđuje na bazi prodaja ribolovačkih dozvola. Mi ne ulazimo u kompletno poslovanje privrednog društva, odnosno korisnika ribarskog područja. Znači, mi kontrolišemo ovaj deo sredstava, smatramo da na to imamo pravo i to nam je i cilj, da sredstva od ovih dozvola budu u određenom procentu prihod budžeta Republike Srbije i da budu namenski korišćena u smislu zaštite i održivog korišćenja ribljeg fonda. U proteklom periodu bilo je puno zamerki da ta sredstva niko ne kontroliše. Zbog čega je sad ovakav naš predlog ponovo sporan? Zbog čega neko smatra da mi ne treba da znamo gde idu ova sredstva? Znači, mislim da je ovde u pitanju samo različito poimanje iste stvari. Hvala.
Hvala. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Milan Novaković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Sada određujem pauzu od 15 minuta, radi usklađivanja određenih stavova po amandmanima iz Predloga zakona o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje. Nastavljamo rad za 15 minuta, bolje rečeno u 14 časova i 40 minuta. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici nastavljamo sa radom. Osma tačka dnevno reda – PREDLOG ZAKONA O FINANSIRANjU I OBEZBEĐENjU FINANSIRANjA POLjOPRIVREDNE PROIZVODNjE Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Ivan Korać, Miodrag Nikolić i Marijan Rističević. Pisanim putem amandman na član 9. povukao je narodni poslanik Marijan Rističević. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Korać. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatraju da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući, gospodine ministre, malobrojne kolege poslanici, naša amandman na član 4. ovog zakona predviđa obavezu da se u ugovor unese i period otplate, broj rata i datum dospevanja rata ukoliko je ugovorena isplata na rate. To je jedna izmena. U tački 4. predlažemo da se izbriše brisanje hipoteke kao sredstvo za obezbeđenje. Obrazloženje zašto tražimo da se uvede obaveza upisa perioda otplate i broja rata je sasvim jasna, s obzirom da je svaki ugovor o kreditu i kreditiranju, ukoliko sadrži rate obavezno u njemu mora da stoji period otplate, datume dospevanja rata, broj rata i koliko iznosi svaka ta rata. Tako da uopšte ne razumemo zbog čega je ministarstvo odbilo ovaj amandman sa obrazloženjem da to može da se unese, jer je ostavljena mogućnost da se i druge stvari unesu u ugovor. Mislimo da je ovo bitna stvar i da mora, ukoliko je dogovorena isplata na rate, da to mora da se nađe, a da ne može da ostane kao mogućnost. Takođe, ono što smo govorili i u načelnoj raspravi, mislimo da je stavljanje hipoteke na neko zemljište ili na domaćinstvo, stavlja poljoprivrednike u jako nepovoljan položaj ako se dese ponovo stvari kakvih smo bili svedoci ove godine, posle poplava kada su nastale velike štete. Poljoprivrednici ne da nisu imali mogućnost da vrate eventualno preuzete kredite nego nisu bili u mogućnosti ni krov nad glavom da sačuvaju i obezbede posledice te štete. Smatramo da obezbeđivanje ove vrste pomoći preko hipoteke je loše i zato smo tražili da se u ovom članu obriše to kao mogućnost. Hvala.
Reč ima ministarka u Vladi, Snežana Bogosavljević Bošković.
U vezi amandmana koji je podnela grupa poslanika iz poslaničke grupe Demokratska Srbija, želim samo da kažem kratko, ovaj amandman nismo prihvatili iz razloga što član 4. zakona predviđa samo bitne elemente ugovora o finansiranju poljoprivredne proizvodnje. U stavu 2. usklađena je mogućnost da se uz obavezne propisane elemente ugovor dopuni i drugim elementima kojima se sporazumeju ugovorene strane. Ugovorene strane, dakle poljoprivrednici s jedne strane i prerađivači sa druge ili banke, mogu da dogovore nove elemente. Ti novi elementi moraju biti sastavni deo ugovora, ali ovakav član, ovakva formulacija pruža mogućnost da u slučajevima recimo kada postoji obostrano poverenje sredstva obezbeđenja ne budu ni ugovorena i obrnuto. Postoji mogućnost da kada se ugovorene strane tako dogovore, znači pored zaloga na budućem rodu sredstvo obezbeđenja bude i hipoteka na nepokretnost, pri tome se to sredstvo obezbeđenja svakako upisuje u ugovor. Dakle, stvar je dogovora između ugovorenih strana, poljoprivrednika, odnosno prerađivača i banaka sa druge strane. Elementi se upisuju, a član 4. zakona pruža mogućnost za sve dodatne dogovore između dve strane u ovom procesu. Hvala lepo.
Po amandmanu reč ima Marko Đurišić.
Upravo sam govorio, ne znam kako ako se dogovore, kako otplata na rate, kako to može da bude nebitna stvar. Znači, ne znam šta je ako je iznos glavnice ili kamatna stopa ovde navedena kao bitna, kako rata, broj rata, period otplate i datum dospevanja rate nisu bitne stvari i da se to ostavlja kao mogućnost. Jednostavno, ukoliko je kao dogovorena isplata na rate, mi smatramo da mora da se nađe u ovom ugovoru o finansiranju. Hvala.
Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, mi smo predložili u okviru poslaničke grupe SDS-ZZS-ZS predložili smo da se član 6. briše i to tako da onako kako je formulisan po nama član 6. predstavlja veliku opasnost za poljoprivredne proizvođače budući da im se ovim članom nameće odgovornost za okolnosti koje su van njihovog uticaja čime se znatno otežava njihov položaj. Svrha zakona je, kao što ste i vi rekli, stimulisanje poljoprivredne proizvodnje. Ovako formulisan član podrazumeva objektivnu odgovornost poljoprivrednih proizvođača koja predstavlja veći stepen odgovornosti od subjektivne i pogoduje poveriocima. Pored toga poljoprivredni proizvođači na ovaj način odgovaraju za nesposobnost države i može se desiti da praktično umesto države obeštećuju poverioce. Svedoci smo štete koja je nastala usled poplava u maju ove godine i da li to znači ukoliko se ponove ovakve nepogode poljoprivredni proizvođači treba i za njih da odgovaraju i da ispunjavaju ugovor prema poveriocima. To su stvari koje su za nas nedovoljno jasne. Vi ste u obrazloženju ovog amandmana veoma opširno rekli šta sve dolazi u obzir i na šta sve poljoprivredni proizvođač može da se pozove i to je razumljivo. Mislimo da bi upravo zbog tih okolnosti na koje poljoprivredni proizvođač ne može da utiče svojom voljom ili svojim radom ili neradom, možda bude na drugi način rešeno. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Kao što ste rekli u obrazloženju odbijanja amandmana, mi smo detaljno opisali zbog čega je ovaj amandman neprihvatljiv, ali zarad javnosti ja ću samo kratko podsetiti na najvažnije razloge zbog kojih smo amandman odbili. U članu 6. predloženog zakona propisana je obaveza da dužnik koji je od poverioca primio sredstva, bilo da se radi o novčanim ili materijalnim, ta sredstva mora da vrati na ugovoren način. Ovaj član zakona praktično obavezuje dužnika da, ako je primio na primer određenu količinu semenskog materijala, đubriva ili avans u novcu, dužan je da ta sredstva vrati, čak i u slučaju promenjenih okolnosti, odnosno nastupanja više sile ili nemogućnosti ispunjenja što je u skladu sa opštim načelom obligacionih odnosa o jednakosti davanja. Ono što je takođe propisano ovim članom i što je namera predlagača, to je da u ovakvim slučajevima ostatak ugovorene obaveze dužnik nije u obavezi da isplati poveriocu i da za ovu ugovorenu obavezu može da se pozove na višu silu ili nemogućnost ispunjenja obaveze. Sada želim da iskoristim i ovu priliku da ono što smo već rekli u načelu, da mi svakako uvek pozovemo i uvek savetujemo poljoprivredne proizvođače da osiguravaju svoju proizvodnju, jer je to najbolji način zaštite od više sile. Ministarstvo je subvencionisalo, a i ubuduće će to činiti, 40% premije osiguranja mi plaćamo. Znači, za 10 hiljada uloženih za osiguranje, Ministarstvo refundira poljoprivrednom proizvođaču četiri hiljade dinara. Prosto, ovo su opšta pravna načela i smatram da nema nikakvog razloga da budemo nezadovoljni ovim rešenjem upravo iz ovih razloga jednakosti davanja i primanja, u suprotnom bi moglo da se desi da poverilac neće više da bude poverilac zbog toga što bi pretrpeo materijalnu štetu i naravno, više bi finansijski i na svaki drugi način bio iscrpljen, i ne bi mogao da nam bude u funkciji koju mi želimo da postignemo ovim zakonom. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Irena Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, uvažene kolege narodni poslanici i poslanice, pa postavlja se jedno objektivno pitanje ukoliko bi došlo do prihvatanja ovog amandmana, ko bi se na kraju usudio da bude poverilac? Znači, to je onako jedno zdravo razumsko pitanje koje se samo po sebi nameće. Naime, prihvatanjem ovog amandmana, sama pozicija u pravnom pogledu poverioca postala bi krajnje, pa da kažem, nesigurna, a ugovori upravo zato i postoje, da bi obe strane tačno znale na čemu stoje, da bi se obe strane osigurale, da bi tačno znale šta tim ugovorom one dobijaju, ali isto tako koje su njihove obaveze. Na kraju, ugovori zato i postoje da bi bili ispoštovani od početka do kraja. Nepoštovanjem tog osnovnog principa obligacionog prava, bojim se da bi došlo do jedne pravne nesigurnosti i mislim da bi kao posledica toga, da bi trpela sama poljoprivredna proizvodnja, jer da još jednom napomenem, retko ko bi se usudio da bude poverilac. Tako da, mislim da nismo u poziciji da dozvolimo da trpi poljoprivredna proizvodnja, te smatram da ovaj amandman ne treba prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ivana Stojiljković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući, meni je drago što je koleginica Irena već i rekla ono što je trebalo da bude obrazloženje zašto ovaj amandman ne bi trebalo prihvatiti. Znači, poverilac ne sme da ima ni najmanji rizik od gubitka, barem tih osnovnih sredstava koje je uložio. To smo već čuli, ali ono što pored osiguranja same primarne proizvodnje jeste još apel i našim poljoprivrednim proizvođačima da razmišljaju u tom pravcu, ali i ministarstvu da pomogne našem poljoprivredniku, to je ulaganje u zaštitne pojaseve. Znači, mora se prosto neka obuka i naših poljoprivrednih proizvođača, kako da zaštite svoja imanja kako bi smanjili rizike od poplava, od jakih vetrova, od bilo kakvih nanosa, snežnih smetova, kao i to da ulažu u sisteme za navodnjavanje. Znači, u tom smislu pored samog osiguranja potrebno je ulaganje kako bi se i taj rizik smanjio i sigurna sam da u tom, kada su obe strane osigurane, da će ovaj zakon doneti najviše moguće rezultate. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatila je amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u članu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, Odbor je prihvatio amandman gospodina Miodraga Nikolića na član 9. Ja ću vam pročitati član 9. veoma je diskutabilan – ako je dužnik poljoprivredno gazdinstvo, ne izvrši obavezu preuzetu po ugovoru o finansiranju, to poljoprivredno gazdinstvo, kao i poljoprivredno gazdinstvo koje je sa njim povezano u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva, prevodi se u pasivni status, u RPG, u skladu sa zakonom kojim se uređuje poljoprivreda i ruralni razvoj i ne može da ostvaruje pravo na podsticaje, u skladu sa zakonom kojima se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju, i ovim zakonom. Stav 2. – poverilac obaveštava ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede, da dužnik iz stava 1. ovog člana nije izvršio svoju obavezu. Sa ovim u vezi, mi smo na Odboru izglasali da se član 9. briše. Iz prostog razloga što poverilac i dužnik sklapaju jedan ugovor, jedan obligacioni odnos i država ne treba da bude uterivač dugova u korist banke i prerađivača. Naša dilema je bila, da li smo mi na strani poljoprivrednih proizvođača ili prerađivača? Takođe, naša dilema je bila šta i ako je osiguran usev, šta ako dođe do tužbi između osiguravajuće kuće i osporavanja osiguranog useva? Šta ako ne naplati osiguranje, a obavezu mora da izmiri? Ne samo to, šta ako je ostao dužan pet hiljada dinara? Zašto ga brisati i prebacivati u pasivni status, jer tek onda neće moći da vrati dug. Postavlja se pitanje opravdano, da li nam je cilj da uništimo poljoprivrednog proizvođača ili da ga potpomognemo da taj dug vrati? Sa druge strane, možemo da postavimo opravdano pitanje, šta ako mu „MK Komerc“ smanji cenu šećerne repe? Kao što je sada slučaj, pa, nema novac da u potpunosti izmiri obavezu, iako je recimo „MK Komerc“ ugovorom bio obavezan da to plati 38 evra po toni, on dođe i smanji za 10% cenu i kaže – morate da potpišete da nećete tužiti, u suprotnom ja neću da vam uzmem šećernu repu. Šta ako nema novac da iz tih razloga izmiri dug? Zašto bi ga država po sistemu kao uterivač dugova brisala iz registra poljoprivrednih gazdinstava i time kažnjavala? Šta ako je taj uzeo zajam, naravno za ratarstvo, ako je ujedno i stočar? Šta ako ga izbrišemo i prebacimo u pasivan status i sprečimo da i dalje dobija premije i subvencije, a on drži 50 krava, ostaje dužan 5000 dinara, ali ne može da dobije više podsticaje, samim tim ne može da izmiri dug, šta će biti sa stočnim fondom, i zašto država nema isti aršin za sve građane? Ako ćemo poljoprivrednike zbog duga prema prerađivačima, koji će biti – „Viktorija grup“, „MK Komerc“, itd, ili će biti zajedno uvezani sa bankama, ako ćemo za te zajmove, brisati poljoprivredna gazdinstva iz registra i prebacivati u pasivna, da nemaju dalje pravo na premije i subvencije, a dug nije prema državi, a država stala opet na stranu prerađivača, kao što je i pre dve godine stala i zabranila izvoz šećerne repe i ostalih industrijskih kultura, zbog toga što je bila suša, da bi prerađivačka industrija imala šta da radi, šta u takvim situacijama raditi , ukoliko se to radi sa seljacima, onda hajde da budemo ravnopravni i da radimo prema svim građanima. Hajde da proglasimo ništavnim dokumentima i pasivnim, svim građanima, koji duguju kredite, da država stane na stranu banaka, kad su u pitanju komercijalni krediti za nabavku automobila itd. kada je već stala na stranu poverilaca, kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja. To su dileme koje je Odbor za poljoprivredu imao u vezi amandmana koji je predložio gospodin Nikolić. Ja sam amandman, da ne bi raspravljao o amandmanu na član 9, pismeno povukao, dakle nema potrebe, zato što sam smatrao da je amandman gospodina Nikolića daleko pravedniji, da obezbeđuje makar zaštitu države prema poljoprivrednim gazdinstvima, jer ukoliko ga izbrišemo iz registra on se više oporaviti neće. Imamo jednog poljoprivrednog proizvođača manje, a jednog debelog bankara više. Jednog prerađivača na čijoj strani je država stala. Znam da su se i u Ministarstvu lomili oko ovog amandmana, zahvaljujem im se na tome, ali kao svugde, kao i u ovoj Skupštini, kao i u Ministarstvu poljoprivrede, postoje ljudi koji rade za određene prerađivače, i naš problem je što našim sudbinama, sudbinama poljoprivrednih proizvođača, ne upravljaju proizvođači nego potrošači i prerađivači. Ovo je jedan dokaz za to, ne znam iz kojih razloga se država meša, da bude uterivač dugova prema prerađivačima i bankama koji su zajmodavci, koji su poverioci, gde će na njihovu dojavu da su ostali dužni biti poljoprivredna gazdinstva eliminisana, izbrisana iz registra, prebačena u pasivna, izopštena iz prava da dobiju premije i subvencije na osnovu kojih mogu da se oporave, da vrate dug i da nastave da rade. Šta ako je taj dug, recimo, pet do 10 hiljada dinara, a on stvarno ima 50 krava zbog kojih treba da dobije milion dinara premije subvencije? Po litri mleka treba da dobije sedam dinara, znači, postoji verovatnoća da će on prihodovati samo na osnovu premije i subvencija više od dva miliona. Šta ako mu farma, ako on stvarno nije platio mleko i on nije uspeo da se razduži iz tog razloga, zašto se država ne ponaša na isti način kada su u pitanju neisplaćeni poljoprivredni proizvodi zemljoradnika koji su neprodati, nego predati prerađivačima? To su bili razlozi, a tu su i članovi Odbora, zbog kojih navodim smo mi, posebno ja, odustali od svog amandman, i prihvatio amandman gospodina Nikolića koji kaže da se član 9. kao nepotreban, kao nešto što državu svrstava, na stranu prerađivača a ne proizvođača, mi smo smatrali da je amandman gospodina Nikolića sasvim u skladu sa nastojanjem da naša država jednom stane u korist proizvođača, a ne samo u korist prerađivača i banaka. Kad smo već kod banaka, hoćemo li mi da im silom uterujemo prihode na ovaj način, preteći zemljoradnicima da će biti izbrisani da moraju da se razduže, kada su te banke šakom i kapom davale prerađivačima koji su opet opljačkali seljake, bez obzira što su iz banke izvadile desetine i desetine miliona evra, opet su ostali kao Farmakom, kao Koteks, itd, ostali su enormni dugovi primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji i stočarima, bez obzira što je ceo sistem našpanovan na njihovu stranu. Dakle, sa jedne strane ćemo jedne nagrađivati i sprečavati poljoprivrednike da naplate svoje poljoprivredne proizvode, nećemo stati u njihovu zaštitu, ali u slučaju da nedaj Bože oni nešto malo budu oštećeni, e onda ćemo takva poljoprivredna gazdinstva zbog duga brisati, zbog duga prema bankama koje su tako bile rasipničke prema raznim Perčevićima, prema raznim Bogićevićima itd, sada ćemo u njihovu korist eliminisati mala poljoprivredna gazdinstva. Odbor je smatrao da je to neprihvatljivo. Mi poštujemo odluku Ministarstva da sasvim drugačije vidi od onoga što je video Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu. Kolege poslanike molim, da kada bude glasanje na član 9. da ove moje argumente imaju u vidu. Ko želi da glasa, dobrodošao je. Ovo bih želeo da bude izglasano, ali se neću na vas ljutiti ukoliko to ne učinite. Hvala.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Želim samo da vas informišem u skladu sa predloženim zakonom poverilac ne mora da bude pravno lice, preduzetnik, prerađivač, već može biti i fizičko lice. Dakle, veliki je spektar onih koji mogu biti naspram poljoprivrednika koji će od njih uzimati sredstva u zajam, bilo da se radi o materijalnim sredstvima ili o novčanoj pozajmici. U kontekstu priče gospodina Rističevića, želim da kažem da je Vlada prihvatila amandman na član 9, amandman koji su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ivan Karić i Aleksandar Senić, a upravo ovaj amandman i njegovo prihvatanje rešava dosta pitanja koje je pokrenuo gospodin Rističević. Pre svega, ovim amandmanom je Vlada prihvatila da u pasivan status ne ide ono poljoprivredno gazdinstvo koje nije izmirilo obavezu prema poveriocu, ukoliko je do neizmirenja obaveze došlo zbog više sile, elementarnih nepogoda ili sličnih faktora, prirodnih na koje on nije kao vlasnik gazdinstva mogao da računa. Mislim da je na ovaj način u značajnoj meri se izašlo u susret poljoprivrednicima, a da bi idenje dalje od ovoga, ugrozilo ono što smo malopre govorili, a to je da bismo praktično ostali bez onih koji bi bili zainteresovani da posluju kao poveriocu u ovom jednom važnom poslu, pomoći poljoprivrednicima u smislu obezbeđivanja finansiranja njihove poljoprivredne proizvodnje. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Miodrag Nikolić, podnosilac amandmana. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, predstavnici Vlade, zaista sam se jako obradovao kada sam dobio ovaj Predlog zakona o obezbeđivanju finansiranja poljoprivredne proizvodnje. Poradovao sam se konačno da je ova Vlada nešto učinila i krenula nešto da čini za poljoprivredne proizvođače. Svedoci smo punih 20-ak, ako ne i 25 godina, haosa u zemlji, embargo, bombardovanje, sankcije, i taj jadan seljak i zahvaljujući njemu, zahvaljujući tom poljoprivrednom proizvođaču, mi smo imali kakav takav mir u državi, imali smo hrane. Sada kada je vreme da na neki način pomognemo tom našem poljoprivrednom proizvođaču ili gazdinstvu, ovaj zakon me je obradovao, pošto sam privrednik, da će on dati neku sigurnost i da se radi zaista o velikoj pomoći poljoprivrednim gazdinstvima. Međutim, odbijajući amandman posle jučerašnje sednice Odbora za poljoprivredu, gde su svi članovi Odbora za poljoprivredu glasno prihvatili moj amandman, Vlada ga je odbila, molim kolege poslanike da, i ono što je izlagao moj prethodni kolega, gospodin Marijan Rističević, dobro razmotre u danu glasanja i da eventualno prema svom nahođenju i savesti eventualno podrže, odnosno glasaju, podrže ovaj moj amandman. On se odnosi na sledeće. Prvo, u članu 8. jasno se govori da dužnik, tj. vlasnik poljoprivrednog gazdinstva je obavezan da kao dobar privrednik, odnosno dobar domaćin izvrši sledeće obaveze, pa pod 2. - omogući kontrolu izvršenja ugovornih obaveza, pa onda dalje, citiram: „Dužnik koji ne postupi na način iz stava 1. ovog člana, dužan je da nadoknadi poveriocu nastalu štetu i izmaknu korist po tom osnovu“. Ovde je zaista tako jako lepo definisano, jasno i glasno da ukoliko bilo šta pokuša da izigra, da pokuša neku prevaru, on će ovde po članu 8. morati da i po zakonu i po svim obavezama prihvatajući član 8, a na kraju krajeva to se unosi i u ugovoru koji sačinjava naručilac i izvršilac, dovoljno je ovde obavezan, prihvatio obaveze, odnosno dovoljno smo obavezali zakonom poljoprivrednog proizvođača da izmiri sve svoje obaveze. Tako da član 9. ničemu ne vodi, izuzev što je neko hteo, taj neko hoću da kažem, bojim se da su ovo tajkuni ili deo tajkuna, učestvovali u možda nekom lobiranju, da kroz ovaj član 9. mi bi njega kaznili. Ako ga kaznimo zbog eventualno elementarnih nepogoda, a videli smo ove godine kako je prošla poljoprivredna proizvodnja i gde se našla i koliko je njih propalo i dovedeni su do ivice egzistencije, ako se pojavi ponovo, ne daj Bože, neka poplava, neko nevreme, neka nezgoda, gradovi, šta već ostalo, on gubi narednih pet godina mogućnost da dobije subvencije da bi se eventualno oporavio time što ga je zadesilo u toku te tekuće godine, odnosno ugovorene godine. Još jednom molim ministarku poljoprivrede i Vladu da razmotri ovaj naš predlog, odnosno moj predlog i da ovaj član devet ukine jer je sve rečeno u prethodnom 8. članu kako bi eventualno zaista pomogli poljoprivrednu proizvodnju. To je jedina grana, da se razumemo, jedina moguća i realna privreda koja može da se ostvari i da se uradi jeste na ovaj način, da potpomognemo primarnu proizvodnju, odnosno poljoprivredna gazdinstva i veliki broj seljaka i poljoprivrednika, pogotovo u centralnoj južnoj Srbiji, gde znamo u kakvoj situaciji se nalaze, da na ovaj način pokrenemo poljoprivrednu proizvodnju, a potom da izradimo veliki broj mini fabrika za proizvodnju i preradu svih tih sirovina. Samo na taj način moći ćemo da uvećamo BDP naše Republike Srbije, a samim tim i uvećamo nacionalni dohodak, odnosno da iz realnih izvora očuvamo nacionalnu valutu. Ja se zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, zbog mene samog i Odbora, mada sam ja svoj amandman povukao jer je gospodin Miodrag Nikolić predložio bolji amandman, nije mi ni dalje jasno zašto se država stavlja na stanu poverilaca, bez obzira da li je to fizičko lice. To fizičko lice ne verujem da će biti običan sitan zemljoradnik. Dakle, verujem da će biti omogućeno i fizičkim licima da budu poverioci, ali će najveći poverioci ipak biti oni kojima sam govorio, a govorio sam i o situacijama kada seljak nije isplaćen za poljoprivredne proizvode, a dug nije vratio, a to nije bila viša sila. Viša sila ne može da bude dug „Farmakoma“ dobavljačima mleka prema zemljoradnicima. To nije viša sila. Nije viša sila kada Miodrag Kostić smanji cenu šećerne repe za 10%, iako je ugovorom bio vezan da ta cena bude 38 evra za tonu. Znači, to nije viša sila. To su okolnosti koje dovode jednog zemljoradnika do situacije da ne može da isplati svoj zajam, svoj dug i u takvoj situaciji država ne treba da se ponaša kao uterivač duga i da stane na stranu poverioca, tim pre što može da se desi da poverioc ostane dužan zemljoradniku, s jedne strane, a s druge strane da ga prijavi Ministarstvu, jer dug nije viša sila. Ako on duguje za isporučeno mleko, znači, to nije viša sila on duguje, ali s druge strane je dao zajam zemljoradniku i može se desiti da onaj ko je ostao dužan zemljoradniku ga prijavi ministarstvu i ministarstvo ga izbriše iz registra poljoprivrednih gazdinstava i time gubi pravo na subvencije. Ne gubi samo on. Ja vidim intenciju da se što manje subvencije isplati. Subvencije i premije se ne isplaćuju samo zemljoradniku. One ne pomažu samo njemu, one pomažu i prerađivačkoj industriji da bude konkurentno u okruženju. Mi imamo osam do devet puta manje subvencije i podsticaje u poljoprivredi nego što to imaju evropske zemlje. Ukoliko im budemo uskraćivali sve više podsticaja i subvencije sve ćemo manje biti konkurentni na svom tržištu. Mi imamo jednu plodnu njivu. Srbija je jedna plodna njiva koja je delimično nasleđena 2012. godine, potpuno zapuštena. Ta njiva je okrnjena, delimično prodata, zapušena u korove itd. Mi se moramo starati da podignemo primarnu poljoprivrednu proizvodnju i to što seljaci proizvedu da naši radnici prerade i da tako napravimo dodatnu vrednost koju treba da podelimo svi zajedno, da imamo dovoljno novca za sebe i svoje porodice. O tome treba da se staramo. Dakle, ne treba da na ovakav način država kažnjava već ljude koji mogu biti kažnjeni time što njihovi poljoprivredni proizvodi nisu isplaćeni, a oni nisu zbog toga u situaciji da izmire dug. To nije viša sila. Na kraju se pojavi država koja, umesto da bude dobra vila ona, ih kažnjava i izbriše iz registra poljoprivrednih gazdinstava, prebaci u pasivne i na takav način im uskrati pravo da imaju premije i subvencije. Uskraćivanjem, ako je to stočar, njemu ne preostaje ništa drugo ako izgubi premiju za mleko, ako izgubi podsticaje po grlu itd, već to za pajvan i na pijacu ili će doći Albanci natovariti to u kamion i ide pod nož. Na takav način gubi država. Ne znam zašto bi se u jednom obligacionom odnosu država ponašala u korist poverioca, a ne u korist dužnika? Do sada je bila situacija da kada je seljak izvisio, kada mu neko ništa nije isplatio, država nije mrdnula malim prstom da mu se to isplati, a sada odjednom briga za poverioce. Ja shvatam da je ovaj zakon korak napred, shvatam da se novac mora vratiti poveriocu, ali ukoliko u raznim situacijama on ne može to da uradi, zašto bi ga država, to već postoji sud i postoji način da on naplati onaj novac koji je pozajmio dužniku, dodatno kažnjavala brisanjem iz subvencija, iz podsticaja? Ti podsticaji mogu biti daleko veći nego što je njegov dug prema poveriocu. Iz tih razloga i mnogo drugih razloga šta ćemo sa drugim kreditima koji nisu vraćeni bankama i drugim poveriocima? Šta ćemo sa tim? Hoćemo li kažnjavati građane da nemaju regres za godišnji odmor? Hoćemo li im adrese proglašavati pasivne? Zašto samo oni koji budu uzimali kredit prema poljoprivrednoj proizvodnji da budu kažnjavani na ovakav način? Zašto to onda ne primenimo na sve građane? Postoje mnogi razlozi da ministarstvo ovo prihvati. Ukoliko ne želi, ja sam spreman i na to, nije nikakav problem. Dame i gospodo narodni poslanici, od vas očekujem da u skladu sa vašom savesti glasate ili ne glasate za ovaj amandman. Meni su stvari dovoljno jasne, ali ja neću dodatno mutiti vodu, niti ću ljuljati čamac, niti ću talasati. Dakle, verujem da argumenti koje je gospodin Nikolić iznosio podnošenjem svog amandmana i koji su na odboru prihvaćeni od svih članova odbora su oni argumenti koje ja ovde moram da branim. Ja ne branim ovde sebe, ja branim zemljoradnike koji su mnogo puta već bili kažnjeni, koji rade u najsurovijim uslovima. Dakle, pre svega njih radi, gledalaca naših dragih i zbog ekonomskog napretka ove zemlje koji je vezan za poljoprivrednu i prerađivačku industriju ja želim da se ovaj amandman usvoji. Ako se ne usvoji, Bože moj, idemo dalje. Nije ovaj zakon sveto pismo, jednom će doći vreme da ga popravimo. Hvala.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Vlada je prihvatila amandman. Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, koleginice i kolege narodni poslanici, usvajanjem ovog amandmana se ublažava to što država staje na stranu tajkuna. Meni nije jasno da Vlada ne prihvata prethodni amandman koji je gospodin Nikolić podneo. Kao što sam i u načelu govorio, po meni je član 9. potpuno suvišan. Mi smo dali ispravku da zaštitimo poljoprivredne proizvođače da se ne stavljaju u pasivan status ako im se dogodi da pretrpe štetu zbog grada, poplave ili nekih drugih nepogoda, ali postoji pitanje na koje nismo dobili odgovor, a to je zašto država štiti samo poverioce. Jednostavno je neravnopravno da se država stavlja na stranu poverilaca, da se preti dužnicima da će biti stavljeni u pasivni status, a s druge strane nema nikakve obaveze za poverioce ili, na primer, za otkupljivače sirovina da isplate proizvode. Takođe, nema ni garantovane cene. Ako već toga nema, zašto onda zakonom obavezujemo dužnike i pretimo im da ćemo ih stavljati u pasivan status i ukidati subvencije ako ne izmire svoje obaveze prema poveriocima? Usvajanjem ovog amandmana poboljšan je status poljoprivrednih proizvođača odnosno dužnika u ovim ugovornim obavezama. Naša poslanička grupa će glasati i za prethodni amandman gospodina Nikolića kojim se ukida član 9. u potpunosti, jer smatramo da država ne treba da se meša u ugovorne obaveze dveju strana i da država poverioce, to jest banke i one koji finansiraju poljoprivrednu proizvodnju u odnosu na poljoprivredne proizvođače. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Miodrag Nikolić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Meni je jako drago da je opozicija podržala ovaj amandman i shvatila o čemu se radi. Moram da iznesem svoj stav. Ministarka se nije oglasila, niti je dala bilo kakve komentare, a inače znam da dolazi iz Ivanjice, odnosno da živi u Čačku, u centru Srbije, Šumadije. Znamo da je okružena poljoprivredom. Zaista mi nije jasno koga ovde branimo i šta mi hoćemo. Ipak sam u pravu. Razmišljao sam da li da pomenem reč „tajkuni“. Očigledno da ako ovaj naš amandman ne prođe, ne zaštitimo naše poljoprivredne proizvođače, odnosno vlasnike poljoprivrednih gazdinstava, preti opasnost da oni ne prihvate ovakvu varijantu, jer s jedne strane ga nevreme ubije, vetar, kiša, gradovi, poplava i tako dalje, s druge strane mu ukinemo subvencije, šta mu sledi? Konopče oko guše. Ja se vama zahvaljujem iz opozicije što ste podržali ovaj amandman. Ako naš amandman ne proše, onda ću ja glasati za vaše amandmane. Hvala.
Hvala. Da li još neko želi reč? Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Da kažem, nije da se nisam oglasila. Obraćam se vama, gospodine Nikoliću. Oglasila sam se, ali ne znam koliko ste vi mene dobro shvatili i razumeli. Rekla sam ono što je stav predlagača zakona i što je stav Vlade Republike Srbije. Inače, i vas bih želela da podsetim da ovaj zakon nisam pravila ja sama. Na izradi ovog zakona učestvovale su stručne radne grupe ljudi. Iza ovog zakona stoji veliki broj ljudi, onih koji su zainteresovani da ovaj zakon bude usvojen, među njima i poljoprivredni proizvođači. Ovaj zakon je prošao proceduru javne rasprave i mi smo predložili ovakav predlog zakona i prihvatili smo amandman kolega Đurišića i njegovih saradnika. Dakle, smatramo da smo sa prihvatanjem ovog amandmana u značajnoj meri odgovorili na vaše zahteve. Praktično, želim samo da vam kažem da nije tačno da se nismo oglasili. Oglasila sam se ispred jedne velike grupe ljudi koja je pripremala ovaj predlog. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miodrag Nikolić, po amandmanu.
Hvala, predsedavajući. Ja zaista nisam razumeo vašu diskusiju. Ako u članu 8. jasno i glasno piše da poljoprivredni proizvođač zaista snosi sankcije sve moguće u skladu sa zakonom, zašto mu uskraćujemo mogućnost da narednih pet godina koristi subvencije ako je došlo do poplave, ako je došlo do elementarnih nepogoda? Samo u tom slučaju, samo u tim slučajevima, on ima šansu da preživi ako ostane da ima pravo da ponovo može da konkuriše za subvenciju, obrnuto, taj je osuđen na propast. Ne možete da me ubedite da ste ovde hteli da zaštitite poljoprivrednog proizvođača, jer sam i sam privrednik, a i sam se bavim poljoprivrednom proizvodnjom, pored svoje fabrike. Imam najveći šljivar u Pomoravlju od pet hektara. Znam šta to znači. Žalosno je što Srbija, što Pomoravlje moje ima najveći šljivar od pet hektara koji je vlasništvo jednog industrijalca, sam sam ga sadio. Tako da, živim u selu. Podržavam selo i poljoprivredu. To je naša jedina moguća šansa i opcija da kao Srbija krenemo napred.
Izvolite.
Samo da podsetim. Rekla sam Vlada je prihvatila amandman na član 9. po kome u pasivan status ne idu poljoprivredna gazdinstva koja su pretrpela štetu koju vi navodite kao posledica elementarnih nepogoda, poplava, više sile itd. Znači, to je prihvaćeno, tako da ne znam da li smo se dobro razumeli.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo, ovo je tačno što je ministarka rekla, ali ako je prerađivač ostao dužan zemljoradniku, to nije viša sila. U takvoj situaciji on je dužan da bez obzira što mu je prerađivač ostao dužan i što je zbog toga u nemogućnosti da vrati zajam, poverilac ga prijavljuje Ministarstvu poljoprivrede, a Ministarstvo poljoprivrede ga prebacuje u pasivna poljoprivredna gazdinstva i uskraćuje mu sve premije, regrese i subvencije. O tome se radi. Ja tvrdim da ovaj član 9. dovodi državu u situaciju da podrži pre svega prerađivače, da podrži zajmodavce, a da zajmoprimac može da snosi sankcije i u situacijama kada mu je „Farmakom“ ostao dužan, kad mu je „MK Komerc“ ostao dužan, kada su mu skinuli cenu šećerne repe za 10%, što je slučaj ovih dana, kada on mora da napravi ispravku ugovora, jer šećerna repa uopšte neće biti primljena, u raznim situacijama to nije više sila. Zbog tog duga koji je prema njemu napravljen, poljoprivrednik nije u situaciji da izmiri svoje obaveze. Poverilac o tome izveštava ministarstvo i ministarstvo ga prebacuje u pasivan registar. Ukoliko je stočar, ukoliko ima neku dobru poljoprivrednu proizvodnju, u toj situaciji direktno se oštećuje država, jer ta proizvodnja se gubi. I premija i regresi nisu samo u korist proizvođača. To je i u korist države, prerađivača da budu konkurentni, tim pre što preti opasnost za stočarstvo, koje je izgubilo veliki broj grla, da u situaciji da ukoliko je to stočar uradio u ratarstvu, ukoliko ga izbrišu, postoji verovatnoća da broj grla nastavi da pada. Jednostavno, kao poljoprivrednik ja sam o tome razmišljao. Ovo nije moj amandman bio, prethodni. To je bio amandman gospodina Miodraga Nikolića. Ja sam povukao moj amandman koji je bio sličan amandmanima gospodina Senića i poslaničke grupe koja je predložila ovaj drugi amandman. Ja sam ga povukao u korist amandmana gospodina Nikolića. Što se tiče javne rasprave, moram da kažem da stari zakon, da ga je, Predlog zakona, napisala poslanička grupa koja je možda predložila i ovaj amandman, dok su bili zajedno u jednoj partiji, taj zakon je pisan 2011. godine. Javna rasprava, ja o tome ne mogu da posvedočim, prva održana u februaru 2012. godine, kontaktirao sam sa svim udruženjima zemljoradnika, nijedno udruženje zemljoradnika mi nije potvrdilo učešće u izradi nacrta predloga modela ovog zakona. Dakle, ukoliko je bilo javne rasprave, ja sa sigurnošću ne mogu da kažem ko je u njoj učestvovao. Pretpostavljam da su to bili oni koji su bili zainteresovani da izdaju novac, odnosno da ga oplode, što nije sporno, ali ja govorim iz ugla zemljoradnika. Ovaj član 9. može da donese veliku štetu ne samo zemljoradnicima. Može da nanese veliku štetu i državi. Možda će kratkoročno oni koji izdaju svoj kapital biti u nekom dobitku, ali dugoročno, ni oni sledeće godine neće imati kome da daju zajam. Znam i za običaj da zemljoradnici imaju običaje da izvrdaju zajmove, da pokušaju da ih ne vrate itd, ali takođe znam za običaj prerađivača, koji će najverovatnije biti u većini slučajeva poverilac, u ovom slučaju, znam i za njihov običaj da imaju po nekoliko firmi i da pokušavaju uvek da izbegnu plaćanja prema zemljoradnicima. Naveo sam slučaj „Farmakoma“, naveo sam slučaj određenih klaničara itd. Puna je knjiga kao Biblija dugova koji su nastali između prerađivača prema primarnim poljoprivrednim proizvođačima i stočarima. Iz tog razloga, ukoliko nemamo nikakvu kaznenu meru prema onima koji mogu nekažnjeno da ostanu milione i milione evra dužni primarnim poljoprivrednim proizvođačima i da tako ruše ekonomsku moć zemlje, kako onda da primenjujemo sa druge strane kaznenu meru od strane države za dug u kome država nije učestvovala? Ja bih se složio da zemljoradnici duguju državi, da ih država izbaci iz registra poljoprivrednih gazdinstava i prevede u pasivna i da im uskrati premije i subvencije. Pošto taj dug nije nastao prema državi, već prema poveriocu, koji nije država, u takvoj situaciji ja ne mogu da verujem da se država ponaša kao uterivač dugova u korist onih koji su svoj kapital izdali. Ja se slažem da zemljoradnici imaju tu lošu naviku. Slažem se sa tim da oni imaju obavezu da izmire zajam, jer je to takođe neophodno da bi neki drugi zemljoradnik dobio zajam, ali se ne slažem sa time da država bude arbitar tim pre što nam je pun kofer, što bi naš narod rekao, žalbi zemljoradnika zbog toga što poljoprivredni proizvodi se više ne otkupljuju, nego se preuzimaju, što se poljoprivredni proizvodi više ne prodaju, nego predaju i u situaciji da nije moguće naplatiti poljoprivredni proizvod i na takav način novcem izmiriti zajam, u takvoj situaciji, zbog neizmirenja zajma, ako država kazni poljoprivrednog proizvođača još gubitkom premija, za mene je to kao za poljoprivrednog proizvođača, poslanika koji zastupa i prerađivače i poljoprivredne proizvođače, za mene je to neprihvatljivo. O tome se radi. Ja ne sporim pravo ministarstvu da odluči drugačije, ali jednostavno iznosim činjenice koje se dešavaju u realnosti i na terenu. Apelujem na kolege poslanike da izglasaju amandman na član 9. gospodina Nikolića. Ako to ne uspemo da izglasamo, ja onda apelujem na vas da izglasamo amandman koji su predložili poslanička grupa SDS, sad se tako zovu, ZZS i „Zeleni“, jer je to ipak malo manje loše rešenje nego ono što piše u inicijalnom tekstu zakona. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Previše pričamo o jednom dobrom zakonu. Mislim da je ovaj zakon zaista sačinjen i da će biti od koristi poljoprivrednim proizvođačima. Pomenuli ste javnu raspravu. Želim da vas informišem da je Odbor za privredu i finansije raspisao javnu raspravu. Javna rasprava je trajala 20 dana u julu i avgustu mesecu. Što se tiče vaše bojazni za poljoprivredne proizvođače, želim da kažem da smo prihvatili amandman. Treći put neću da ponavljam, već sam rekla, ali samo da dodam da poljoprivredni proizvođač, odnosno poljoprivredno gazdinstvo, čim vrati dug poveriocu, iz ovog pasivnog statusa prelazi u aktivan status. Zamolila bih vas da ne budemo toliki pesimisti. Ovakvih slučajeva ne očekujem da će da bude. Ako ih bude, biće sigurno zanemarljivo mali broj u odnosu na one druge pozitivne slučajeve. Prema tome, molim vas da od jednog dobrog predloga zakona ne pravimo priču koja će da ostavi dileme poljoprivrednim proizvođačima da li mi zaista danas razgovaramo u njihovom interesu, da li se borimo za njih ili su opet u pitanju neki drugi interesi. Tvrdim da je ovaj zakon sačinjen i da ga predlažemo i ovde ga branimo baš u interesu naših poljoprivrednih proizvođača, i to onih malih koji teško dolaze do sredstava da obnove proizvodnju u onom periodu godine, s proleća, kada im je potrebno dosta sredstava a oni ta sredstva nemaju. Naravno, oni su svesni i znaju, znaju naši poljoprivredni proizvođači da ono što dobiju moraju da vrate, i to mislim da nije sporno. I ne bi trebalo, po meni, više dalje da raspravljamo o tome, a svakako na poslanicima je da donesu odluku. Ja sam rekla šta je predložilo Ministarstvo i šta je predložila Vlada RS. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, kao ovlašćeni predstavnik, odnosno zamenik šefa poslaničke grupe, po amandmanu.
Hvala vam, predsedavajući. Vezano za ovaj amandman, vidimo da se sad počela meriti jačina aplauze. Ja mislim da je veoma jednostavno da iz ovog problema izađemo. Poslanička grupa koja je predložila ovaj amandman, odnosno poslanik koji je predložio ovaj amandman ima apsolutnu većinu u ovoj Narodnoj skupštini. U Danu za glasanje može da izglasa ovaj amandman i svaka daljnja priča o ovome je čista demagogija. S druge strane, mi smo rekli da ćemo i mi glasati za taj amandman, tako da mislim da su stvari vrlo, vrlo jasne. Želimo li da, po mišljenju većine, sada ovaj zakon može na neki način ići u korist tajkuna, da sprečimo to, izglasaćemo u Danu za glasanje ovaj amandman i završićemo priču. Nažalost, ministarka će ostati u manjini, ali šta da radimo. Pripada stranci koja nema mogućnost da utiče značajnije na rad Vlade. Većina je tu i, u svakom slučaju, mislim da možemo to u Danu za glasanje jednostavno da rešimo.
Reč ima narodni poslanik Milan Novaković.
Poštovana predsednice, uvažena ministarko, gosti, koleginice i kolege narodni poslanici, moje lično mišljenje je da mi treba da prihvatimo ovaj amandman iz prostog razloga što se ovde ne ide protiv nikoga, ne ide se protiv prerađivača, nego se ide upravo na onaj segment, što i vi ministarko govorite, da zaštitimo proizvođača, da on ima veru da neće izgubiti zbog 100 novaca u jednoj sezoni 1000. Šta to znači? Ukoliko samo jednu sezonu bude preveden, pasivan, dok on ne reši sve proceduralne stvari, može mnogo da izgubi na bazi subvencija i premija koje dobija. Tako da je moje lično mišljenje da treba da podržim ovaj amandman gospodina Nikolića i da pokažemo da stvarno mislimo o proizvođačima koji su izneli teret ove krize u svakom pogledu. Mislim da sa ovim gestom ne idemo na štetu zajmodavaca, nego idemo u korist i zajmodavca i zajmoprimca, tj. da pokažemo pažnju prema našim poljoprivrednim proizvođačima da stvarno mislimo o njima. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, u materijalu koji sam dobio, izvinjavam se, dobio sam da je rasprava o zakonu vršena 2012, 2013. godine. Dobio sam sada informaciju da je bilo u julu i avgustu. Dolazeći na mesto predsednika Odbora za poljoprivredu rekao da će se ekonomska moć jedne zemlje skoro meriti količinom hrane, količinom pijaće vode koju ta zemlja proizvodi ili može da proizvede. Dakle, dame i gospodo narodni poslanici, kada ostanemo bez hrane i bez vode, vrlo ćemo lako uočiti da nam dijamanti i zlato ništa ne znače. Dakle, da su ratarstvo, stočarstvo, poljoprivreda ono najbolje što doji ovu državu i što obezbeđuje stratešku sigurnost ovoj državi od mogućih vojnih i ekonomskih pritisaka, a ne samo da omogućuje ekonomski razvoj i dobrobit gazdinstava, prerađivača, radnika i njihovih porodica. S tim u vezi, sam i zastupao, oko ovih amandmana, stav da usvajamo, ukoliko možemo da izglasamo, amandman koji je predložio gospodin Nikolić, a ako ne, demokratija je bogatstvo razlika i ne slažem se sa kolegama da će jedna većina preglasati drugu manjina, tim pre, što sam predložio, ukoliko se ne izglasa amandman koji je predložio gospodin Nikolić, koji pripada poslaničkoj grupi SNS, da se izglasa amandman koje je manje loše rešenje od onoga što je predviđeno zakonom poslaničke grupe, čiji je prethodnik ovde govorio, kao ovlašćeni ispred poslaničke grupe. Dakle, što se tiče jula i avgusta, javne rasprave, mora da su seljaci bili na moru. Hvala.
Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem, uvažena predsednice. Poštovana gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, u ovom amandmanu, na član 11, smo želeli da dodamo da registar ugovora podrazumeva, izuzev podataka koji su zaštićeni u skladu sa propisima o zaštiti podataka o ličnosti, da mora da se objavljuje na zvaničnoj internet stranici nadležnog ministarstva i da se redovno ažurira. Predloženim amandmanom se sveobuhvatnije rešava pitanje podataka koji se upisuju u registar ugovora. Amandmanom smo predvideli da se u registar upisuju podaci o kamatnoj stopi, ukoliko je ugovorena. Propuštanjem da se evidentira ovaj element ugovora, ugovori nisu dovoljno transparentni, jer upravo je kamatna stopa jedan od indikatora u kombinaciji sa ostalim elementima koji daju jasne signale da li je ugovor zaključen pod tržišnim uslovima ili ima bitna odstupanja. Po nama je ovaj vid transparentnosti veoma značajan zbog toga što bi ovakvi podaci trebalo da se nađu kao javni podaci, jer ne potpadaju propisima o zaštiti podataka o ličnosti, da ovo objavljivanje na sajtu i njegovo redovno ažuriranje bude dostupno. Sa druge strane, bitna odstupanja mogu biti takva da se ugovori koji se zaključe izuzetno nepovoljni za dužnike, budući da se mogu zaključiti iskorišćavanjem teškog položaja dužnika. Iz ovih razloga je od izuzetnog značaja da ovakvi ugovori budu što transparentniji, a naročito, ako se ima u vidu da je veliki broj poljoprivrednih proizvođača posle poplava u izuzetno teškoj situaciji i da registar bude javan i da na taj način mogu da se vide svi podaci. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Ljubica Mrdaković Todorović.
Smatram da predloženi amandman na član 11. Zakona treba odbiti iz više razloga, imajući u vidu činjenicu da zaključeni ugovor predstavlja saglasnost volja ugovornih strana i da nema potrebe da se treća lica upoznaju sa odredbama tako zaključenog ugovora. S obzirom da ugovor obuhvata materiju obligacionog prava i da naša pravna praksa ne poznaje obavezu objavljivanja bilo kog obligacionog ugovora, pa čak i sa ciljem da se ugovorne strane zaštite, jer su predviđeni redovni mehanizmi zaštite kroz redovan sudski postupak. Ne samo da treba zaštititi podatke o ličnosti ugovornih strana, već će ti ugovori sadržati i brojne parametre koji se tiču poslovne politike, kreditora, korisnika kredita, počev od površine parcela, prinosa, ratarske ili voćarske kulture, kamatne stope i dinamike otplate kredita, a to su sve podaci koji mogu biti zloupotrebljeni ukoliko dođu u posed neovlašćenih lica i mogu prouzrokovati velike štete za ugovorne strane.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Nisam razumeo zašto predstavnici vladajuće većine misle da ovaj amandman treba odbiti i govore da stvari koje se nalaze u ugovoru ne treba da budu javne? Ovaj zakon upravo govori o tome da ovaj registar treba da bude javan i da bude dostupan. U odbijanju amandmana Vlada je rekla da ne prihvata naš amandman, jer suština našeg amandmana je da se od svih podataka koji su predviđeni za objavljivanje, uključi i kamata. Znači, mi smo tražili da se uključi kamata, a Vlada je predvidela da se jedino, od svih elemenata ugovora, samo kamata ne upisuje u registar. Član 11. je tako napisan da treba stvarno dosta da se potrudite da shvatite šta je Vlada predvidela i videćete da je u tom celom zamešeteljstvu poenta da se ne vidi kamata. Mi smatramo da i kamata treba da se vidi. Smatramo da upravo ovaj zakon treba da obezbedi da se zaštite poljoprivredni proizvođači od zelenaša, od zelenaških kamata i da taj podatak treba da bude u registru kao i svi drugi podaci. Znači, ne tražimo mi da se sad objave drugi podaci, a da Vlada to nije predvidela. Nije predvidela samo kamatu. Mi smo tražili sa se objavljuje na sajtu ministarstva, Vlada kaže da će se voditi centralna, jedinstvena, javna elektronska baza podataka koju vode agencije za privredne registre. Znači ona će biti dostupna. Možda ne mora, eto može da se napravi jedan link na sajtu ministarstva i time bi sve ovo predupredilo i bez prihvatanja našeg amandmana, ali suština ovog amandmana je da se u registar obavezno unese i kamata, ukoliko je dogovoreno. Ne znam zašto je Vlada uporna pri stavu da samo kamata ne može da bude objavljena pored svih drugih podataka. Smatramo da je bolje da se ovaj naš amandman prihvati. Hvala.
Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvažena predsednice, poštovana ministarka, uvažene koleginice i kolege, mi, kao i u prethodnom članu 11. imamo neke podatke koji smatramo da bi trebalo da budu vidljiviji i da u članu 12. stav 1. umesto reči :“može da izvrši, zamenjuje se rečju „vrši“ i u stavu 2. posle reči: „ove obaveze“, dodaju se reči: „bez odlaganja, a najkasnije u roku od osam dana, od kad je nastala promena koja se prijavljuje“. I dalje smatramo da je važno, s obzirom da je u današnjoj raspravi sa svih strana provejavala sumnja u to da banke umeju da budu veoma, da ne upotrebim neku grubu reč, ali kada su u pitanju kamate veoma prema klijentima vrlo rigorozne. Naši građani generalno se susreću sa najvećim problemima, kada su u pitanju kamate, u regionu od svih zemalja i EU i većine zemalja u okruženju. Imamo problema, zbog toga smo smatrali da je važno da se ti podaci vide. Ovim amandmanom hoćemo da uspostavimo obavezu da se izvrši upis ugovora u registar, kao i svaka promena podataka, uz propisivanje rokova u kojima se to mora izvršiti. Smatramo da zajedničkim naporom SDS, ZES i „Zeleni Srbije“, naš poslanički klub smatra da ovo amandmansko rešenje nudi veći stepen pravne sigurnosti, budući da će registar biti potpuniji, jer se predviđa obaveza da svaki ugovor mora biti registrovan i istovremeno se predviđa da svaka promena mora biti evidentirana, što registar čini ažurnijim.
Narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 33. doda nova Glava 8. i novi član. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana ministre, kolege poslanici, ovaj zakon ne sadrži nikakve kaznene odredbe. Znači, u četrdesetak članova nema kaznenih odredbi. Prethodni zakon koji smo raspravljali na nekoliko strana obrađuje kaznene odredbe i mi smo smatrali da je potrebno ovim zakonom regulisati određene kaznene odredbe i predvideli smo da se one kazne mogu propisati, odnosno da će se izreći kazne ako se ne izvrši upis podataka ili promene u registru ugovora, ili ako se dužniku bez odlaganja, to je ovaj rok od osam dana, ne da saglasnost za izmenu podataka u registru ugovora. Vlada kaže – amandman se ne prihvata iz razloga zato što su upis podataka i upis izmene podataka iz registra ugovora u interesu ugovornih strana, pa nije potrebno potpisati kaznu za prekršaj u slučaju propuštanja takve radnje, s obzirom da svojim ne činjenjem sami sebi nanose štetu. Moram da priznam da mi je ovo vrlo neobično obrazloženje. Mnogi ugovori kada se potpišu, ugovorne strane to potpisuju u najboljoj volji i sa idejom da će i jedni i drugi imati od toga korist, ali nekad stvar i život krenu nekim drugim putem, pa je potrebno da država reaguje. Takođe, u drugom delu obrazloženja za odbijanje kaže – davanje saglasnosti da dužnik upiše izmenu podataka u registru ugovora je volja i pravo poverioca, koji se mora rukovoditi načelom dobrih poslovnih običaja i ovim zakonom. Ako dužnik smatra da je oštećen ne dobijanjem saglasnosti, to svoje pravo može ostvariti u sudskom postupku. Dakle, ovde se dužnik koji u mnogim članovima ovog zakona se stavljao u podređeni položaj u odnosu na poverioca, i ovim obrazloženjem se vidi da se stavlja u podređeni položaj, jer se kaže – ako mu se nešto ne sviđa, u ovom konkretnom slučaju, ako ne dobije saglasnost za promenu upisa podataka u registar, može da ostvari svoje pravo u sudskom postupku. Sada ako vidimo i ako znamo kako se vodi sudski postupak u Srbiji, ima 2,8 miliona sudskih postupaka koji se vode više od dve godine, to je stvar na koju nam je i Evropska komisija skrenula pažnju u svom izveštaju, i ako mislimo da će sada poljoprivrednici imati neku zaštitu tako što će se obraćati nekim redovnim postupkom u sudu i tu pokušavati da ostvare zaštitu, mi jednostavno smatramo da to nije realno stanje u Srbiji. Ovo je još jedan pokazatelj da je namera ovog zakona da stavi u podređeni položaj i da još više oteža poljoprivrednicima život u Srbiji. To je glavni razlog zbog koga nećemo podržati ceo Predlog ovog zakona. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Ljubica Mrdaković Todorović.
Htela bih samo da kažem da obaveze koje zakon propisuje su u interesu ugovornih strana i da ugovorne strane prema svom nahođenju treba da preduzmu sve aktivnosti kako bi zaštitile svoje interese iz tog ugovornog odnosa. Ukoliko se jedna od ugovornih strana ponaša nedomaćinski suprotno odredbama, dobrim poslovnik običajima, nesavesna ili ne postupa sa pažnjom dobrog domaćina i time prouzrokuje štetu drugoj ugovornoj strani, ona ugovorna strana koja je pretrpela štetu ima pravo nadoknade te štete, potraživanjem u redovnom sudskom postupku, tako da predloženi amandman na član 33. treba odbiti. Hvala.
Hvala. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, predlog amandmana je bio u vezi registra ugovora, za koga je potrebno određeno vreme, za sprovođenje ugovora, zato sam predložio amandmanom da se sprovođenje ovog zakona po pitanju oblasti koje obuhvata odloži za šest meseci zbog uspostavljanja registra ugovora koji će se voditi u Agenciji za privredne registre. Bez obzira što je ovaj zakon napisan još 2011. i 2012. godine, bez obzira što je prva javna rasprava bila 2012. godine i bez obzira na nedostatak iz člana 9, mislim da je Predlog zakona korak unapred u odnosu na ono zatečeno stanje gde su takozvanu prodaju na zeleno zemljoradnici uglavnom ostvarivali tako što su zalagali imovinu znatno veće vrednosti, odnosno davali hipoteku na nekretnine. Ovaj zakon je korak napred zato što predlaže da se ugovornim odnosom založi letina, odnosno budući rod. Kad imamo i kompenzacioni fond, koji na bazi robnih zapisa može kod banaka da povuče kredite za finansiranje poljoprivredne proizvodnje, ovaj predlog zakona svojim rešenjima omogućava još jedan način da se isfinansira poljoprivredna proizvodnja, a posebno po pitanju malih poljoprivrednih gazdinstava koji su ostali bez zadruga, bez kooperacije, koji su sa zadrugama radili. Zato mislim, kada prođe ovih šest meseci i kada zakon počne da se sprovodi, da će to ipak biti bolje rešenje nego do sada, kada su za zajmove ove vrste morali da zalažu nekretnine znatno veće vrednosti i za te nekretnine, s obzirom na javnobeležničke nagrade, bi morala da budu znatna izdvajanja i znatni novci da se izdvoje za overu takve vrste zaloge. Ovim zakonom to nije predviđeno, overava se samo potpis koji nosi nekoliko bodova. Zahvaljujem se Ministarstvu što je usvojilo ovaj amandman. Treba dobro da se razmotri ovaj ugovor i da se u APR u bazi uspostavi registar ugovora koji je neophodan za sprovođenje ovog zakona. Mislim da je on veoma bitan jer, dame i gospodo, poljoprivredna politika koju smo bili zatekli je ličila na ono – posadiš čvarak i čekaš da nikne prase. Mislim da se na neki način ipak izašlo u susret kreditiranju poljoprivredne proizvodnje. Stočni fond nam je toliko u opadanju, da se bojim da ako se ovako nastavi nećemo imati dovoljno krava ni da se slikamo u izbornim kampanjama. S tim u vezi, sem člana 9, za mene je ovaj zakon prihvatljiv i svakako ću glasati za njega. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Poštovana ministarka, meni je prosto neobično da je ovo obrazloženje koje je dao gospodin Rističević, obrazloženje o važnosti ovog zakona i svemu dobrom što će ovaj zakon doneti i poboljšati stanje u poljoprivredi Srbije, dao na obrazloženje za amandman kojim produžava rok još za tri meseca za početak primene ovog zakona. Ako je sve tako loše i katastrofalno, zašto onda niste dali amandman da se krene odmah sa primenom ovog zakona? Ministarstvo je došlo sa predlogom da ovaj zakon krene da se primenjuje za nešto više od četiri meseca, odnosno tri meseca u odnosu na današnji dan, a sada je usvojen amandman da tek za šest meseci kreće sa primenom. Ako je tako loše, katastrofalno, treba nešto da se uradi i ovo je taj spasonosni zakon, dajte onda odmah da krenemo da ga primenjujemo, a ne za tri, odnosno za šest meseci. Tako da, ne razumem zašto je Vlada prihvatila odlaganje početka primene ovog zakona. Hvala.
Hvala vam. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Uvaženi narodni poslanici, na kraju današnjeg zasedanja, kada se radi o zakonima koje je predložilo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, želim da vam se zahvalim i na pažnji i na razumevanju. Podsetiću vas, naše Ministarstvo je predložilo četiri zakona i ja sam danas i pre pet, šest dana zajedno sa svojim saradnicima obrazlagala predložene zakone i odgovarala na vaša pitanja. Svima se zahvaljujem, a zahvaljujem se posebno narodnim poslanicima koji su učestvovali u raspravi u načelu. Zahvaljujem se onima koji su podneli konstruktivne amandmane i čiji su amandmani prihvaćeni. Sasvim je sigurno da su dali doprinos poboljšanju teksta predloženih zakona. Zahvaljujem se i onima koji su predložili amandmane, a amandmane nažalost nismo prihvatili iz opravdanih razloga, ali svakako su nam njihovi amandmani dali mogućnost da svi zajedno još jednom predstavimo našoj širokoj javnosti predloge sa kojim smo izašli pred vas narodne poslanike. Nadam se da će predloženi zakoni naći primenu u praksi i nadam se da će biti od koristi poljoprivrednim proizvođačima, da će pomoći u zaštiti i održivom korišćenju ribljeg fonda. Nadam se da će Srbija u saradnji sa zemljama iz okruženja biti uspešnija u borbi protiv poplava koje su nas zadesile ove godine, a nažalost nikad se ne zna kada ponovo može doći do njih. Nadam se takođe da smo obezbedili sasvim dobre uslove za funkcionisanje Republičkog hidrometeorološkog zavoda i da i u buduće iz ovog zavoda, iz ove kuće možemo očekivati precizne prognoze. Svima vama se zahvaljujem. Naše Ministarstvo je otvoreno za saradnju, za svake konstruktivne, dobre predloge i ideje. S druge strane, mi opet računamo i u buduće na vas i na vašu podršku. Svima još jednom najlepše hvala.
Hvala. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuju: Aleksandar Vulin, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Aleksandar Stojanović, državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ljiljana Džuver, pomoćnik ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Nenad Ivanišević, državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. 11. tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZAPOŠLjAVANjU STRANACA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Primili ste izveštaj Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Hvala, predsednice. Nisam predlagač amandmana, ali ću pokušati da ukažem na činjenicu šta je naša poslanička grupa želela sa podnetim amandmanima. Naime, naša poslanička grupa je jedina i podnela amandmane. Hteli smo da preciziramo pojedina pitanja. Hteli smo da otklonimo neke nedoumice i da u samom definisanju, pre svega sada govorim o ovom amandmanu na član 1, jasno kažemo šta ovaj zakon reguliše. Mi smo uložili takav amandman kojim neko ko želi da se upozna sa sadržinom ovog zakona već iz člana 1. može da zaključi na čega se ovaj zakon odnosi i koju oblast on reguliše. Tako smo rekli da se ovim zakonom uređuju uslovi za zapošljavanje stranaca u Republici Srbiji (u daljem tekstu: Republika), pa se kaže – ograničavanje zapošljavanja stranaca, postupak izdavanja dozvola za rad, evidencija i saradnja, nadzor nad primenom ovog zakona, kazne za nepoštovanje odredbi ovog zakona i druga pitanja od značaja za zapošljavanje i rad stranaca u Republici Srbiji. Zašto mislimo da je ovo bitno? Pre svega iz razloga što smatramo da zapošljavanje stranaca u jednoj uređenoj zemlji jeste materija koja interesuje i domicijlno stanovništvo, ali interesuje i one koji bi eventualno mogli biti lica zainteresovana da nađu posao u Republici Srbiji. Takvih je danas veoma, veoma malo zbog činjenice da ni za ljude koji žive u Srbiji nema posla i da oni odlaze u inostranstvo trbuhom za hlebom. Ministar to jako dobro zna. Međutim, bilo bi dobro da smo precizirali i u ovom članu 1. dali jednu naznaku da će ovde ovim zakonom biti uređena i evidencija lica koja imaju dozvolu za rad u Republici Srbiji. Zašto? Pa, recimo, da postoji jedna takva odredba bilo bi jasno da bi neko kroz registar lica koja su našla posao u Republici Srbiji mogao da izvrši uvid u tu evidenciju i da ona bude dostupna javnosti. Možda bi u tu evidenciju mogle da se dodaju neke odredbe koje bi značile i prepoznavanje činjenice da li su ta lica možda u međuvremenu dobila i putne isprave Republike Srbije. Možda bi nam ministar mogao da odgovori, pošto po svemu sudeći u četvrtak nećemo imati sednicu sa pitanjima Vlade, inače to je praksa ove Vlade, pa tako sedam meseci Vlade imali smo svega jednu ili dve sednice na kojima smo mogli postaviti pitanje Vladi. Četvrtak se uporno izbegava. Ministre, evo, konkretno pitanje tiče se ovog amandmana jeste – da li ovaj zakon ja ne vidim kroz ovaj član i još neke članove da li ovaj zakon prepoznaje da li je neko lice dobilo radnu dozvolu i da li je možda na bazi te radne dozvole dobilo možda i putnu ispravu. Imali smo ovih dana u vašoj Vladi ozbiljan problem sa dobijanjem putne isprave, odnosno pasoša gospodina Kučenka koji je ozbiljan biznismen, izgleda, neko iz vaše Vlade mu je dao putnu ispravu, ali me interesuje da li je on recimo, dobio radnu dozvolu, da li to postoji negde u evidenciji ili je on prvo dobio pasoš pa je posle toga trebao da dobije radnu dozvolu. Dakle, to bi se kroz jedno preciziranje i vođenje evidencije moglo da nasluti ukoliko bi to bilo jasno precizirano. S druge strane, kada govorimo o suštini zakona i u ovom članu i nekim narednim članovima interesuje me da li je, mi smo to pokušali kroz naslov da preciziramo, da li je ovaj zakon obuhvatio lica koja privremeno borave u Srbiji, dolaze recimo za vikend da imaju muzičke nastupe u zemlji, a iz toga proizilaze i poreske obaveze. Mislim da je to oblast koja uopšte nije uređena. Znam da druge zemlje u regionu jako vode računa o tome. Naime, ukoliko naš muzičar odlazi u neku od zemalja regiona ili zemalja sveta, mora da dobije tamo radnu dozvolu i na bazi toga on je poreski obveznik. Ne vidim, ovde se kaže da se odnosi i na neke druge ugovore, recimo ugovore o delu, ali nisam siguran da će na bazi ovog zakona inspekcijski organi prepoznati nuždu da kontrolišu takva lica i to kada se ušlo u zemlju, da li su dobili radnu dozvolu ili izvode svoje muzičke numere i pokazuju svoja umetnička dostignuća bez radne dozvole. U tom smislu, u tom delu i kroz ovaj naslov bi mogli da prepoznamo i sledeći pravni institut, a to je da kada neko obavlja posao u našoj zemlji bez naknade, recimo, želi da pomogne Vladi Srbije, recimo to je Štros-Kan, Guzenbauer itd. Da li je on dužan da dobije radnu dozvolu ili takve vrste usluga spadaju u neki drugi domen nama pravno nedohvatljiv. Kroz preciziranje u članu 1. našta se ovaj zakon tačno odnosi dobili odgovore i na ova pitanja. Hvala.
Reč ima ministar Vulin.
Trudiću se da odgovorim sa što manje politike, a vidim da je ovde bilo dosta politike. Dosta interesovanja za politiku, a ne baš toliko interesovanja za zakon, ali dobro i to je sasvim u redu. Što se tiče putnih isprava, izvinite, ako neko ima pasoš on nije više strani državljanin. Šta mi imamo da izdajemo radne dozvole nosiocima srpskih pasoša? Ovaj zakon se ne bavi time. Dakle, jasno je da to nije tako. Inače, da biste dobili radnu dozvolu prvo morate da imate boravišnu dozvolu, a to vam izdaje MUP. Dakle, i te kako se vodi računa o svemu, o svakom licu koje na ovoj teritoriji radi. Što se tiče onih koji dolaze kako ste naveli primer, da recimo, za vikend pevaju. Ukoliko borave na teritoriji Republike Srbije kraće od 90 dana lično obavljaju privremene obrazovane, umetničke, kulturne i druge aktivnosti, za njih nije potrebno izdavanje radne dozvole. Sa druge strane, inspekcija je ta, on je došao na nečiji poziv, on radi ovde kod nekoga. Dakle, onaj ko je organizator ovakve naučne ili kulturne ili sportske ili bilo koje aktivnosti, je dužan na zahtev inspekcije da objasni šta taj neko radi, ako prima zaradu da vidimo kakva je to zarada. Koje je još bilo pitanje? Oko samih zarada? Mislim da je to sve. Hajde, to sam već smetnuo s uma, pošto je toliko politično, ali hajde, ukoliko lice ne prima zaradu i ukoliko ne boravi na teritoriji države Srbije duže od 90 dana, naravno da mu ne treba radna dozvola.
Po amandmanu Janko Veselinović. Molim vas samo gospodine Veselinoviću, pitanja koja se postavljaju preko amandman su nezgodna u tom smislu što ministar ima isto dva minuta da komentariše amandman zbog toga ga dovodite u neugodnu situaciju da ne može da vam da pun odgovor ili lično moram kršiti Poslovnik da bih mu dao duže vreme. U tom smislu, jedino vas, ali ne samo vas, nego i sve narodne poslanike da pitanja koja su u domenu načelne rasprave ne prevodite u domen pojedinačne rasprave. Hvala vam. Izvolite gospodine Veselinoviću.
Ne brinite predsedavajući, znate da uvek govorim u skladu sa Poslovnikom i neću dovoditi ministra u nezgodnu situaciju da nema dovoljno vremena da mi odgovori. Dakle, od tri, četiri pitanja na tri sam dobio odgovor, međutim na ovo četvrto nisam dobio odgovor, odnosno nisam dobio zadovoljavajući odgovor, a tiče se lica koja dolaze zbog umetničkih i drugih razloga, da izvode svoje numere tokom nedelje u Srbiju. Vi kažete – ovaj zakon se ne odnosi na njih, već je taj ko ih je angažovao dužan da ih prijavi. Čak niste rekli da je dužan da ih prijavi nego ako ga inspekcija kontroliše on je dužan da objasni šta on tu radi. Tu ipak postoji jedan problem i bojim se da postoji pravna praznina koja je postojala i u prethodnom zakonu i u ovom sada zakonu. Smatram da nije dovoljno jasno i eksplicitno rečeno, možda je to i naša greška što nismo podneli adekvatan amandman, da ta lica obuhvata ovaj zakon. Smatram da se na ta lica treba odnositi ovaj amandman i da ta lica možda stvaraju veću poresku obavezu nego sva ova lica druga koja su dve hiljade i nešto stranaca koja su na radu u našoj zemlji. Dakle, nije jasno da li to lice, fizičko lice prilikom ulaska u zemlju popunjava obrazac u kome kaže da će on raditi za tih nekoliko dana koliko je u zemlji, obavljati delatnost za koju će dobiti naknadu. Ime poslodavca kod koga će tu naknadu dobiti, koja će mu biti isplaćena, bez obzira što poslodavac obavlja delatnost iz te oblasti. Smatram da to nije urađeno na adekvatan način. Smatram da je tu Srbija jedina u regionu, a ja bih rekao i uređena u svetu, i ima pravnu nesigurnost, odnosno pravnu prazninu koja nanosi na neki način i finansijsku štetu državi Srbiji.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Mi smo ovim amandmanom i sa još dva amandmana hteli u ovaj zakon da uvedemo pojam „povezanih privrednih društava“, a konkretno ovaj amandman glasi da se doda nova tačka koja govori da su „povezana privredna društva privredna društva formirana u smislu zakona kojima se uređuje pravni položaj privrednih društava“. To smo uveli zato što se u nekim drugim amandmanima takođe govori o ovoj jednoj specifičnoj vrsti poslovanja u Srbiji, pojave da postoje povezana privredna društva, da ona u svom radu, između ostalog, postoji kretanje zaposlenih u okviru povezanih privrednih društava. Smatrali smo da to treba ubaciti u ovaj zakon. Vlada misli da je to suvišno, da je ovo što je predloženo u zakonu dovoljno, da obuhvata dovoljan broj slučajeva. Mi smo smatrali da bi bilo svrsishodnije da se prihvati ovaj amandman da se i ovo ubaci u sam zakon, da se ne dođe u situaciju kako da se neke stvari tumače. Pretpostavljam da ovaj naš amandman neće biti prihvaćen od strane većine u Danu za glasanje i videćemo da li će primena ovog zakona pokazati da je možda bilo svrsishodnije da je ovaj amandman ipak prihvaćen. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić zajedno su podneli amandman kojim predlažu dodavanje novog člana 21a. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Nama je prihvatanje ovog amandmana, mislim da je popravilo ovaj zakon, jer on je dobar, mi smo to rekli i u načelnoj raspravi i glasaćemo za njega. Najviše nam je smetala ova stvar, a to je da se u članu 30. koji definiše kada prestaje da važi dozvola za rad, nabraja se 10 tačaka, a onda je 11. tačka govorila – i u drugim slučajevima, što praktično znači da je bilo potpuno besmisleno nabrajanje prethodnih 10 tačaka, jer to znači da u svakom drugom slučaju ovako kako je napisano, ne zna se na koje se druge slučajeve odnosi, nije povezano da se kaže – u drugim slučajevima vezano za neki zakon ili nešto drugo. Drago nam je da je ovaj amandman prihvaćen, jer on nam omogućuje i unosi red u pravni sistem države koji bi, da je ovako ostalo kako je bilo predloženo u samom zakonu, unelo jednu pravnu nesigurnost i jednostavno, ne bi se znalo na koje se to druge slučajeve odnosi i zahvalni smo što je Ministarstvo prihvatilo ovaj naš amandman. Hvala.
Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Vlada i nadležni odbor nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem danas, 25. novembar 2014. godine, sa početkom u 16.20 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Osme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Dajem pauzu od pet minuta da se okupe narodni poslanici. Hvala vam.
Poštovani narodni poslanici pre nego što pređemo na odlučivanje potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutna 143 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI UZBUNjIVAČA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti uzbunjivača, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 10 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Dubravke Filipovski na član 18, Borislava Stefanovića, Gordane Čomić, mr Aleksandre Jerkov, Balše Božovića i Dejana Nikolića na članove 29. i 40, Zorana Živkovića i Vladimira Pavićevića na članove 29. i 40, kao i amandmani Odbora za pravosuđe i državnu upravu i lokalnu samoupravu na članove 8. i 18. Predloga zakona. Pošto jeNarodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naslov Predloga zakona amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se posle člana 5. dodaju naziv člana i član 5a, podneo je narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić.Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandmane kojima se posle člana 9. dodaju naziv člana i član 9a, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov člana 10. i na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 13. i član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić, i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandmane kojima se posle člana 13. dodaju naziv člana i član 13a, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović-Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović, Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić.Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandmane, kojim se posle člana 36. dodaju Glava 4a, sa nazivom, i članovi 36a i 36b, sa nazivima, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Dejan Nikolić i zajedno Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo se izjasnili o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti uzbunjivača, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – devet, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o zaštiti uzbunjivača. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru predsednika sudova, sudija i javnih tužilaca, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačke 12. i 13. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština bira predsednike sudova, sudije i javne tužioce većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom na to da na navedene predloge odluka nisu podneti amandmani, shodno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima odluka glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru javnih tužilaca za apelaciona javna tužilaštva, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 16 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 152, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 16 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasalo 10 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 13 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedeni Predlog zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovom predlogu zakona glasati samo u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Bosne i Hercegovine o izručenju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 163, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Bosne i Hercegovine o izručenju. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti i održivom korišćenju ribljeg fonda, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – osam, uzdržanih – nema, nisu glasala tri od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Milana Novakovića na čl. 2. i 27, Marijana Rističevića na čl. 6. i 48, Olene Papuge, Nade Lazić i mr Dejana Čapa na čl. 11. i 17. i Ivana Karića i Aleksandra Senića na član 16. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se predlaže da se posle člana 7. dodaju novi naziv člana i član 7a, podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman na naziv člana i član 10. podneo je narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se predlaže da se posle člana 21. dodaju novi naziv člana i član 21a podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada je prihvatila amandman. Odbor za zaštitu životne sredine nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 26 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman na naziv člana i član 44. je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman na naziv člana i član 46. je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman na naziv člana i član 46. je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Milan Novaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik dr Branislav Blažić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo se izjasnili o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti i održivom korišćenju ribljeg fonda u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zaštiti i održivom korišćenju ribljeg fonda. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 149, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam vas da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman koji je na član 35. podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Ivan Karić zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 33. doda nova Glava 8. i novi član. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 151, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje. Pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedeni predlog zakona nisu podneti amandmani saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovom predlogu zakona glasati samo u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti od poplava uz Okvirni sporazum o slivu reke Save u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti od poplava uz Okvirni sporazum o slivu reke Save. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Drugog amandmana na Ugovor o saradnji između Vlade Republike Srbije i Evropske organizacije za eksploataciju meteoroloških satelita (EUMETSAT), u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 160, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Drugog amandmana na Ugovor o saradnji između Vlade Republike Srbije i Evropske organizacije za eksploataciju meteoroloških satelita (EUMETSAT). Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZAPOŠLjAVANjU STRANACA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zapošljavanju stranaca, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 160, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman na član 30. koji su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić zajedno su podneli amandman kojim predlažu dodavanje novog člana 21a. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 162, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o zapošljavanju stranaca. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE RUSKE FEDERACIJE O STATUSU SRPSKIH VOJNIH MEMORIJALA NA TERITORIJI RUSKE FEDERACIJE I RUSKIH VOJNIH MEMORIJALA NA TERITORIJI REPUBLIKE SRBIJE Pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedeni Predlog zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovom predlogu zakona glasati samo u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o statusu srpskih vojnih memorijala na teritoriji Ruske Federacije i ruskih vojnih memorijala na teritoriji Republike Srbije, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 10 od ukupno prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o statusu srpskih vojnih memorijala na teritoriji Ruske Federacije i ruskih vojnih memorijala na teritoriji Republike Srbije. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 103. stav 6. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati, bez prava na obrazlaganje, da se Narodna skupština, bez pretresa, o tome izjasni u danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama Poslovnika prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 18. novembra 2014. godine u 10 časova i 52 minuta ukazao je na povredu člana 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 151 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 18. novembra 2014. godine u 13 časova i 43 minuta ukazala je na povredu člana 103. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 18. novembra 2014. godine u 16 časova i 18 minuta ukazao je na povredu člana 107. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 18. novembra 2014. godine u 17 časova i 20 minuta ukazao je na povredu člana 108. i 112. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 20. novembra 2014. godine u 11 časova i 17 minuta ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 12 časova i 32 minuta, ukazao je na povredu članova 27. i 103. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 146 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 12 časova i 44 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasalo 139 od ukupno prisutnog 141 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 12 časova i 47 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 13 časova i 20 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutnih 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 13 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – tri, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Balša Božović, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 14 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 15 časova i 23 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Marko Đurišić, na sednici 20. novembra 2014. godine, u 17 časova i 15 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna Skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Osmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini.