[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 4. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Arató Gergely jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A demokratikus nemzetbiztonsági szolgálatok megalakulásának tizedik évfordulóján, 2000-ben fogalmazódott meg az a kormányzati elképzelés, hogy minden év március 1-jén ünnepeljük meg a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok napját. Az Országgyűlés 2001 tavaszán iktatta törvénybe az ünnepnapot, amelyet azután 2015-ben a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény is megerősített. 1990. március 1-je nevezetes nap volt a magyar nemzetbiztonság történetében: ekkor kezdte meg működését az Információs Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szolgálat mint a hírszerzés és az elhárítás új szervei. Jelentős fejlemény volt ez a rendszerváltás idején, hiszen a demokratikus alkotmányos rendszer kialakítása teremtette meg a lehetőséget arra, hogy jogállami alapelvek szerint működő nemzetbiztonsági szolgálatok jöjjenek létre. Ekkor, 1990-ben még csak átmeneti törvény és rendelet szabályozta az egyes, újonnan létrehozott nemzetbiztonsági szolgálatok jogállását és alapvető feladatait, éppen úgy, mint a szolgálatok által alkalmazható különleges titkosszolgálati eszközök és módszerek engedélyezését is. Ám a legfontosabb az volt, hogy világos törvényi kereteket teremtettek a szolgálatok jogszerű működésének biztosítására. Alapelvként fektették le, hogy olyan intézkedéseket nem alkalmazhatnak, amelyek a személyes szabadság korlátozásával járnak. Öt évvel később, 1995-ben, hosszú előkészítő folyamat eredményeképpen született meg a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény, amely nemzetközi összehasonlításban is kiemelkedő részletességgel szabályozta a szolgálatok feladatrendszerét, jogállását, a titkos információgyűjtés szabályait, valamint a nemzetbiztonsági tevékenység alapelveit és parlamenti ellenőrzését. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetbiztonsági szolgálatok mint minden demokratikus jogállamban Magyarországon is kiemelt szerepet töltenek be az állam és polgárai biztonságának garantálásában. Mindemellett jelentős szerepük van az ország értékeinek védelmében, valamint érdekei érvényre juttatásában. Ez a nap alkalmas arra, hogy mindezekre közösen ráirányítsuk a figyelmet. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalások következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselőcsoportjából: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Ez nem egy napirend előtti felszólalás, ez egy vádbeszéd. Vádolom az Orbán-kormányt több ezer magyar ember elkerülhető halála okán. Vádolom az Orbán-kormányt több tízezer gyászoló magyar ember nevében. Vádolom az Orbán-kormányt több százezer elvesztett magyar munkahely miatt, és vádolom mindazoknak a millióknak a nevében, akik most nélkülöznek, nehézségeket szenvednek el, mindazoknak a dolgozóknak és munkanélkülieknek, kisnyugdíjasoknak és gyereket nevelő családoknak a nevében, akiken nem segít ez a kormány. Vádolom az Orbán-kormányt a járvány elleni védekezés kudarca miatt. Azt mondta Orbán Viktor, hogy a védekezés sikerét emberéletekben mérjük; hát, a védekezés kudarcát is emberéletekben mérjük. És aztán azt mondta fél évvel később, amikor már az emberéletekben kudarcot szenvedett, hogy a védekezés sikerét munkahelyekben mérjük; hát, elmondom, hogy a munkahelyek terén is kudarcot szenvedett ez a kormány. Vádolom tehát Orbán Viktor kormányát azért a káoszkormányzásért, amit most leginkább az oltási terv és annak kivitelezése kapcsán látunk, annak az oltási tervnek, ami teljesen szakszerűtlen, hónapokon keresztül dugdosták, és amelyet most sem tudnak megvalósítani. Hiszen 20-30 éves fiatal, egészséges emberek, akik a munkájuk okán sem jogosultak oltásra, kapták már meg az oltást, és 80-as, 90-es éveikben járó idős polgártársaink még mindig nem jutottak hozzá a vakcinához. Vádolom az Orbán-kormányt a politikai szempontok szakmai szempontok elé helyezéséért, elsősorban azért, amit most látunk, hogy nem kötnek le 1,8 millió biztonságos, Nyugatról érkező Moderna vakcinát, miközben megtehetnék, csak azért, hogy aztán henceghessenek a nem bevizsgált, bizonytalan [[Dr. Rétvári Bence: Valótlan!]] , Keletről jövő vakcinákkal. Vádolom az Orbán-kormányt azért a késlekedésért, tehetetlenkedésért, hozzá nem értésért, amit láttunk különösen a második hullámban, hogy nem volt Orbán Viktornak tudása, ereje, bátorsága ahhoz, hogy megtegye a szükséges járvány elleni intézkedéseket. Például Karácsony Gergely már július 7-én elrendelte a második hullám elleni védekezésre vonatkozó intézkedéseket, Orbán Viktor gyakorlatilag októberig várakozott ezzel. És ennek a tehetetlenségnek a legjobb lenyomata az, hogy több mint 1,5 millió vakcina van már az országban, és kevesebb mint 700 ezer ember lett beoltva. Vádolom az Orbán-kormányt azért a nagyotmondásért, hencegésért, hazugságért is, amikkel ilyeneket állítanak, hogy naponta félmillió embert be tudnak oltani, ha van vakcina. Van vakcina, és nem képesek rá. Azt is mondta Orbán Viktor, hogy mindenkit meggyógyítanak, aki megbetegszik. 15 ezren haltak meg, és további legalább 5 ezer ember közvetlen vagy közvetett haláláért felelős ez a kormány. Vádolom az Orbán-kormányt semmittevéssel, hiszen tavaly nyáron adriázással, jachtozással, Sey-chelle-szigetezéssel, dubajozással töltötték az időt, amíg az önkormányzatok felkészültek a járvány elleni védekezésre. Vádolom lustasággal és kitartás hiányával az Orbán-kormányt, hiszen elengedték a tesztelést, minimális számban megy csak, elengedték a kontaktkutatást, nevetséges teljesítményt nyújt a magyar kormányzat ezen a téren. És vádolom természetesen az Orbán-kormányt érzéketlenséggel. Hiszen nevetséges összegeket költenek bértámogatásra, nem hosszabbították meg az álláskeresési járadék idejét, nem emelték az összegét, nem vezették be a válságkezelő alapjövedelmet, ami potom 1200 milliárdból megvalósítható lett volna, miközben 6000 milliárd forint értékben adósították el Magyarországot. És vádolom azért is, hogy önzők és harácsolók, és miközben nem mentik meg a magyar kisvállalkozókat és a magyar munkahelyeket, vannak százmilliárdok arra, hogy kitömjék a barátaikat, mindegy, hogy Mészáros Lőrincet a Budapest-Belgrád vasútvonalon keresztül, vagy éppen a Kisfaludy-program keretében szórnak ki 200 milliárd forintot a pályázók fél százalékának, akik hogy, hogy nem csupa fideszes oligarcha és fideszes önkormányzat. [[11.10]] Egyértelmű, hogy az Orbán-kormány minden vádpontban bűnös, az ítéletet pedig a történelem ítélőszéke előtt a magyar polgárok fogják kimondani 2022 tavaszán. [[Dr. Völner Pál: Úgy legyen! Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön vádolt itt, pedig azt hiszem, hogy védekeznivalója a magyar baloldalnak, a magyar ellenzéknek több van. Ha ön körbenéz a világban, kevés helyen fogja azt megtapasztalni, hogy parlamenti képviselők ne az ország érdeke alapján, hanem a saját vélt politikai érdekük alapján döntsenek a koronavírus-járvány időszaka alatt. Márpedig a magyar ellenzék ilyen. [[Z. Kárpát Dániel: Persze!]] Nem talál még egy olyan ellenzéket, nem talál még egy olyan baloldalt, amelyik külföldön azt híresztelné egy ülésező parlamentről, hogy nem ülésezik. A magyar baloldal ilyen. Nehezen talál világszerte olyan képviselőket, akik a kormánnyal szemben nem szavazták meg az első hullám idején sem azt, hogy a veszélyhelyzetet meghosszabbítsuk, hogy ezáltal a kormánynak intézkedési lehetősége legyen, és legutóbb sem szavazták meg itt a parlamentben, hogy a kormány felhatalmazást kapjon arra, hogy gyors intézkedéseket hozzon. Ön ma itt miről beszélt? Arról, hogy gyorsabban kellene lépni. És amikor legutóbb ön szavazott arról, hogy a kormány gyorsabban tudjon lépni, igennel szavazott vagy nemmel? Nemmel szavazott, tisztelt képviselő úr! [[Tordai Bence megrázza a fejét. Z. Kárpát Dániel: Nem arról szólt a szavazás, barátom!]] Ön itt sorolta, hogy mennyire fontos a gyors lépés, és közben semmit nem tett annak érdekében, hogy ezt a magyar kormány meg tudja tenni. [[Tordai Bence: Nem erről szavaztunk!]] Hasonlítsuk össze, tisztelt képviselő úr! Magyarország az első regisztrált fertőzött előtt 33 nappal hozta létre az operatív törzset. Mielőtt a járvány, mielőtt a koronavírus betette volna a lábát hazánkba, ismerten, az előtt 33 nappal már létrehoztuk a védekezésért felelős operatív törzset. A veszélyhelyzet elrendelésére nem önöknek köszönhetően, hanem az önök szavazata ellenére is az első fertőzött regisztrálását követő 7. napon került sor. Ön szerint ez lassú. Németországban a 49. napon, Franciaországban az 58. napon, Angliában a 49. napon. Ezeknek az országoknak mit mond, tisztelt képviselő úr, ha ön itt azt mondja, gyorsabban kellett volna lépni? Az iskolák átállítása digitális munkarendre a 12. napon történt az első fertőzötthöz képest. Olaszországban a 34., Németországban a 49., Franciaországban az 52. napon, tisztelt képviselő úr, és folytathatnám. A különböző kulturális intézmények bezárása Magyarországon a 13. napon történt az első regisztrált fertőzötthöz képest, Spanyolországban a 44., Franciaországban az 54., Németországban az 55. napon. Magyarországon a 13. napon, azért, mert ennek a kormánynak volt egy felhatalmazása, hogy gyorsan intézkedjen, amit önök nem adtak meg. Egyetlenegy baloldali képviselő sem adta meg ezt sem akkor, sem a legutóbbi szavazáson, csak utólag kérnek számon gyorsaságot, miközben azért igencsak jelentős államokhoz képest Magyarország gyorsabban lépett. Felülről nyitott az az előirányzat, amit a járvány elleni egészségügyi védekezésre fordítunk, jóval fölötte vagyunk már az ezermilliárd forintnak. Magyarország a leghamarabb oltó három ország között volt, tisztelt képviselő úr, december 26-án indult. Ha megnézi, hogy jelenleg hogy állnak az egyes jelentősebb országok a világban az oltással, azt látja, hogy Izraelben 54 százalékos a beoltottak aránya, Angliában 29 százalékos, az USA-ban 14,5 százalékos az arány, míg az Európai Unióban nem éri el az 5 százalékot az átlag. A magyar eredmény viszont már a 6 százalékot közelíti, köszönhetően annak, hogy mi nemcsak a Brüsszelből származó vakcinákkal oltunk, hanem más helyről is kerestünk ilyeneket, amit önök folyamatosan támadnak. Ha ön arról beszélt, hogy majd itt történelmi felelőssége lesz egyes politikusoknak: azért az, hogy önök azt mondják, hogy Magyarország ne szerezzen be Oroszországból vagy Kínából származó vakcinákat, és azzal ne oltsa be a magyar embereket [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , ezzel önök elhúznák a járvány elleni védekezés időtartamát, ez több megbetegedést és több elhunytat is jelent. Ha valami felelősség, tisztelt képviselő úr, akkor mindamellett, hogy önök itt a parlamentben sem a védekezéshez szükséges, sem az egészségügyi döntésekhez szükséges felhatalmazásokat nem adták meg, de ez a döntésük is, hogy arra az útra álltak rá, hogy önök a járvány elhúzódására játszanak politikailag, ez valóban felelősség lesz! Mi is nagyon bízunk benne, tisztelt képviselő úr, hogy ’22-ben erről a magatartásról, hogy amikor nagy baj van, akkor a magyarok a történelemben azért jó párszor össze tudtak fogni, de most ez a járvány sajnos nem ennek az időszaka, mert a magyarok ugyan össze tudtak fogni, de a magyar baloldali pártok ebből kimaradtak nos, erről majd, biztos vagyok benne, hogy ők is véleményt fognak mondani. Tisztelt Képviselő Úr! Ez a felhatalmazás segített abban, hogy megduplázzuk az orvosok bérét, ez a felhatalmazás segített abban, hogy százmilliós nagyságrendben tudjunk védőfelszereléseket beszerezni, tisztelt képviselő úr. S ami az eredményességet illeti: Magyarországon is, mint szinte minden országban a világon, az elmúlt esztendőben sajnos nőtt az elhunytak száma. Csakhogy Magyarország azon országok közé tartozik, ahol kisebb arányban nőtt, mint a legtöbb országban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az EU-ban csak hét ország van, ahol Magyarországnál kisebb arányban nőtt, és Luxemburg, Málta, Franciaország, Horvátország, Szlovákia, Ausztria Portugália, Svédország, Hollandia, Románia, Olaszország, Anglia, Litvánia, Bulgária, Csehország, Szlovénia, Lengyelország, Belgium [[Az elnök ismét csenget.]] és Spanyolország esetében jóval nagyobb arányban nőtt, náluk tudtunk eredményesebben védekezni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen a választ, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A harmadik hullám közepén én nem szeretnék járványügyi kérdésekről, vakcinákról beszélni, ilyesmikről; én nem rendelkezem azzal a szakképesítéssel, hogy erről véleményt nyilvánítsak. [[Dr. Rétvári Bence: Mint Tordai Bence!]] Ami ugyanakkor mindenki számára nyilvánvaló, hogy jelenleg van egy gazdasági válság Magyarországon. Az is igaz, hogy ezt a gazdasági válságot nem az Orbán-kormány okozta, hanem az, hogy a világon mindenhol ez van. Az viszont egy súlyos probléma, hogy az Orbán-kormány az Európai Unióban szinte egyedülállóan nagyon kevés segítséget nyújt azoknak, akik bajba kerültek, szinte a legkevesebbet. Ezt pedig azért teszik, mert az önök ideológiája az, hogy a piac dönt el mindent, az az önök ideológiája, hogy a munkából kiesetteket nem kell segíteni, az az önök ideológiája, hogy amikor az állam költ, rosszul teszi, és mindig az a jó, amit a piac diktál. Nagyon nagy kár volt az IMF-et azért eltakarítani önöknek Magyarországról, hogy utána a jelenlegi válságkezelésben egy olyan receptet alkalmazzanak, amit az IMF a magáénak tekintene. Tulajdonképpen logikailag semmiben nem térnek el attól, ami ellen korábban harcoltak; ez egy neoliberális, piacpárti válságkezelés, ami a magyar emberek érdekeivel ellentétes, és az önök gazdasági holdudvarának kedvez. Kezdjük a legelején! Az a helyzet, hogy ez a válság rosszul érintette a magyar kis- és középvállalkozási szektort, nagyon sokan csődközeli állapotban vannak. Most ne beszéljünk arról, hogy a magyar menedzsmentképzés egyik csillaga, illetve a gazdasági teljesítőképesség kárpáti géniusza, Kósa Lajos azt tudja mondani a kis- és középvállalkozásoknak, főleg az éttermi iparnak, hogy majd márciusban is éhesek lesznek az emberek. Pontosan tudjuk, hogy ha egy baloldali ember mondott volna ilyet kormányon, akkor már ott tüntettek volna a járványügyi intézkedések ellenére, hogy ilyen pofátlanságot beszél önöknek ez belefér. Nem ez a probléma. Az a probléma, amit a következőképpen tudnék érzékeltetni: egy IX. kerületi kávézó kiírta, hogy 105 nap után kapott 12 fő 4 hónapra 500 ezer forint bértámogatást. 500 ezer forintot. Ez per munkavállaló 10 ezer forintra jön ki. 10 ezer forintot kapott egy adót fizető, magyar embereknek munkát adó kis- és közepes vállalkozás Magyarországon azért, mert a koronavírus-járvány miatt be kellett zárni. Na, de kinek nem kellett bezárni, tisztelt képviselőtársaim? A kaszinóknak! És miért pont a kaszinóknak nem kellett vajon bezárni? Nem azért, mert esetleg az adriai utazásairól is híres Borkai volt polgármester úr üzlettársa, aki amúgy az Audi-telekcserében a győri embereket megkárosította, a Rákosfalvy Zoltán által üzemeltetett öt kaszinó kinyithat, nem azért, mert ez a profit olyan helyre megy, ami önöknek kedves, annak ellenére, hogy ezé a kocsmáé, amelynek 10 400 forintot adtak, meg olyan helyre megy, ami önöknek nem kedves ez a különbség! Az a helyzet egyszerűen, hogy azoknál az embereknél, akiknél tudják, hogy jó helyre megy a pénz, hagyják, hogy nyitva tartsanak, másoknál meg nem. Másképp nem tudják megmagyarázni, nem tudnak egy épeszű érvet mondani, hogy miért vannak nyitva a kaszinók. Egy hete írtam erről Müller Cecíliának, nem válaszolt. Ugyanúgy emberek vannak fedett téren, minden oknyomozó cikk szerint azt is megoldják, hogy különböző italokat, ételeket szolgáltassanak a kaszinókban. [[11.20]] Miért vannak nyitva a kaszinók, ha be kellett zárni a teljes magyar vendéglátó- és szállodaiparnak? Erre válaszoljanak! Amíg 10 400 forintot kap egy pincér, szakács vagy kocsmai dolgozó után egy magyar vállalkozó, hogy engedhetik meg azt, hogy Rákosfalvy Zoltán, aki megkárosította amúgy a magyar embereket az Audi-telekcserével, vigye haza a profitot? Erre kell válaszolniuk a válságkezelés kapcsán! Az, hogy amúgy az állami alkalmazottaknak sem adnak pénzt a megdolgozott, tehát a ledolgozott munkáért, mutatja, hogy önöknek egyvalami számít ebben a válságkezelésben, hogy az önök barátai ne járjanak rosszul, nem pedig az, hogy a magyar emberek ne járjanak rosszul. Ha önök munkaalapú társadalomról beszélnek, hogy történhet az, hogy az a szociális dolgozó, aki 178 ezer forintot kap, a garantált bérminimummal megegyező összeget, bent dolgozik például egy idősotthonban vagy családsegítő szolgálatban, nem kap pénzt a plusz elvégzett munkáért, nem kapja meg az egyszeri 500 ezer forintot, és amúgy ha koronavírusos lesz a munkája közben és elmegy táppénzre, csak 4 százalékuk kapta meg a 100 százalékos táppénzt? Önök nekik nem fizetik ki, de Rákosfalvy Zoltánnak igen. Az a helyzet, hogy a kaszinóbezárás egy szimbólum; annak a szimbóluma, hogy önöknek Rákosfalvy Zoltán jobban számít, mint az a pincér, akinek 10 400 forintot fizettek. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is örülök annak, hogy nem állt be a baloldali oltásellenes kórus sorába, hogy ön legalább nem akarja elbizonytalanítani a magyar embereket, hogy a saját életük és az egészségük védelme érdekében éljenek a vakcina lehetőségével. Örülök annak, hogy nem állt be Karácsony Gergely, Gyurcsány Ferenc kórusába, és nem bizonytalanítja el a magyar embereket.Tisztelt Képviselő Úr! Éppen ezért engedje meg, hogy én is azzal kezdjem a felszólalásomat, hogy köszönetet mondok mindazoknak, akik egyébként részt vesznek a védekezésben, az egészségügyi dolgozóknak, az orvosoknak, a szociális ellátórendszerben dolgozóknak, a rendőröknek, katonáknak és mindenkinek, aki hozzájárul ahhoz, hogy megvédjük a magyar emberek egészségét, életét. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ahogyan ön is elmondta, és erről már jó ideje beszélünk itt az Országgyűlésben is, ez a járvány mindenütt a világon, Európában is, így Magyarországon is nemcsak az emberek életét és egészségét, hanem a munkahelyeit is veszélyezteti. Éppen ezért veszélyt jelent arra a világnézetre, arra az alapállásra, amit mi fontosnak tartunk, hogy ha munka van, akkor minden van, hogy a magyar emberek munkából akarnak és munkából tudnak is megélni. Éppen ezért ön is pontosan jól tudja a baloldali válságkezelési receptekkel ellentétben a nemzeti polgári kormány oly módon próbálja segíteni a magyar embereket, a magyar családokat, hogy meg tudjuk védeni az ő munkahelyeiket. Mi mindenkivel együttérzünk, aki elveszíti a munkahelyét, és azon dolgozunk, hogy a lehető leghamarabb új munkahelyet tudjon találni. Azon dolgozunk, hogy a lehető legtöbb munkahelyet meg tudjuk védeni. Tisztelt Képviselő Úr! Erről szól többek között az a gazdaság-újraindítási akcióterv is, amelynek a keretében az ágazati bértámogatás segítségével a vendéglátás, a szabadidő-ágazatban már 115 ezer munkahely megvédéséhez tudtunk hozzájárulni. Tisztelt Képviselő Úr! Én arra kérem önt, hogy ha ön egyetért azzal, hogy meg kell védeni a magyar emberek munkahelyét, ha egyetért azzal, hogy meg kell segíteni a magyar vállalkozásokat, akkor ne támadja ezeket a programokat, hanem támogassa ezeket a programokat. Ön is pontosan tudja, hogy 98 százaléka ezeknek a forrásoknak, amelyeket igényeltek, már kifizetésre került. Ön is pontosan tudja, hogy álhír az, amiről ön beszél. [[Dr. Gyüre Csaba: Ez nem igaz!]] Pontosan tudja, tisztelt képviselő úr [[Zaj a Jobbik soraiból.]] pontosan tudja, képviselő úr, de ha nem, akkor most jól figyeljen ide, pontosan tudja, hogy az a kávézó, amiről például ön beszélt, pontosan megkapta azt a támogatást, amit igényelt. [[Ungár Péter: Nem annyit fizettek ki!]] Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az egy szomorú helyzet, hogyha adott vállalkozások kevesebb mint négy órában, kevesebb mint az arra eső minimálbé-rért foglalkoztatják a dolgozóikat, majd cinikusan annyit mondanak csak, hogy ők egyébként a juttatásokat a borravalóból szokták feketén kifizetni. Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel szemben a tisztességes vállalkozások átlagosan dolgozónként százezer forintnyi bértámogatást kapnak. [[Dr. Gyüre Csaba: Nincs kifizetve!]] Tisztelt Képviselő Úr! [[Dr. Völner Pál: Figyelj! Figyelj!]] Ne kiabálja, hogy nincsen kifizetve, előbb mondtam, hogy 98 százaléka a kérelmeknek már folyósításra is került. Ráadásul, tisztelt képviselő úr, pont a múlt héten döntöttünk arról, hogy már a márciusi hónapra is lehet igényelni ezt a támogatást. Lehet igényelni ezt a támogatást is, lehet élni a hitelmoratóriummal, és lehet sok más intézkedéssel is élni, annak ellenére, hogy ön és a komplett baloldal mindent megtett annak érdekében, hogy a kormány ezeket a támogatásokat ne tudja folyósítani, hogy a továbbiakban ezek a támogatások ne járjanak a magyar vállalkozásoknak és a magyar dolgozó embereknek. Önöknek megvolt a lehetőségük, hogy támogassák a bértámogatást, támogassák a hitelmoratóriumot, támogassák az összes olyan segítséget, amellyel a magyar családoknak és a magyar vállalkozásoknak segítünk. Önök ezzel nem éltek. Önök abban érdekeltek, hogy minél nehezebb legyen a magyar vállalkozásoknak. Szégyelljék magukat! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „A kormány szándékosan nem rendelt elég uniós vakcinát, hogy tovább folytathassa az EU-ellenes kampányt, ezzel veszélyeztetve a magyarok életét?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Rétvári államtitkár úrhoz intézem a szavaimat, mert az előbb hosszan, de legalább tartalmatlanul válaszolt a képviselőtársamnak, tehát akkor adjunk esélyt, hogy magyarázkodjon, de ennél többet is tud tenni egyébként. A Demokratikus Koalíció európai parlamenti képviselője, Dobrev Klára a múlt héten lebuktatta az Orbán-kormányt. Feketén-fehéren bebizonyította, hogy az önök kormánya nem hívta le a Nyugat-Európából behozható védőoltás-mennyiséget, amely hazánknak jár, és ezzel akár ezer ember életét is kockáztatják. Erre a bűnös mulasztásra nincs és nem is lehet semmilyen magyarázat. Az Orbán-kormány magyarok életével játszik, sőt gyilkossággal felérő bűnt követtek önök el. 15 ezer halál még nem volt elég, államtitkár úr?! Orbán Viktor döntése a halált hozó ember döntése. Orbán Viktor döntése hazaárulás, államtitkár úr. Orbán Viktornak azonnal le kell mondania a tisztségéről.Mit is tettek önök? Telekiabálták az országot, hogy az a csúnya Brüsszel nem segít, nem ad elég vakcinát. Tényszerűen, konkrétan belehazudtak a magyarok szemébe. Igenis van több százezer olyan Moderna védőoltás, amely elhozható lenne, amely jár nekünk. Az adott adatokkal szembeni szembesítés hatására önök végül elismerték, hogy szándékosan nem kötötték le a Magyarországnak járó uniós vakcina egyikét, a Modernát. Ez bűnös felelőtlenség volt, hiszen magyarok ezreit lehetett volna megmenteni a megbetegedéstől és egy részüket a haláltól. De önök még ezt is tudták fokozni. Azzal indokolják, hogy nem hozták el a magyaroknak járó vakcinát, hogy az a mennyiség, amely nekünk elhozható lett volna, túl drága. Hogy is van ez, államtitkár úr? Stadionra, VIP-alagútra, Matolcsynak aranyszoborra van pénz, a magyaroknak védőoltásra pedig nincs. Orbán Viktornak korábban az volt a mondása, hogy nem lehet anyagi akadálya a magyarok beoltásának, a pénz nem számít. És most mégis túl drága ez? Ráadásul a biztonságos uniós Európai Gyógyszerügynökség által elismert Moderna jóval olcsóbb, mint amely mellett az előbb ön is kampányolt. Hogy is van az, hogy minderre nincs pénz? Elképesztő, amit az önök kormánya művel, és ebbe magyarok ezrei halnak majd bele, vagy szenvednek krónikus szövődményektől, mert nem kapták meg időben a bevizsgált vakcinát. Most már világos, hogy az Orbán-kormánynak a hatalmi lavírozás, az állami üzletelés és a politikai szólamok után következik a magyar emberek egészsége azért, hogy egyébként ezt is felhasználhassák a brüsszelezésre. [[11.30]] Ez olyan aljasság, amilyenre nem volt példa a történelemben, s tetézve a gyalázatot arról is döntöttek, hogy a majdani oltási igazoláson nem tüntetik fel, hogy kit milyen oltással oltottak be. Újabb kockázatos lépés, mert így az osztrák határ mentén átjáró magyar munkavállalók tízezrei kerültek bizonytalanságba azzal, hogy ha Ausztria az Európában el nem fogadott oltással rendelkezőket nem engedi be az országba, nem mehetnek be. Lengyelország ezt már megtette, mint ahogy ezt ön is tudja, oltatlannak minősítette a kínai vakcinával oltott, bepánikolt magyar miniszterelnököt. Vagy mégsem azzal oltották be? Vagy neki mégis más igazolása van, amikor majd Varsóba akar utazni? De ő bizonyára elintézi majd magának valahogy, eddig is ezt tette. De mi lesz a budai Váron kívül élő emberekkel? Ez a döntés gyakorlatilag lezárhatja a határokat a magyarok elől éppen akkor, amikor az Európai Unió portugál soros elnöksége a közös vakcinaútlevél elfogadásán dolgozik. Lehet, hogy se utazás, se munka nem lesz a magyaroknak, nem mehetnek Nyugatra, nem engedik be azokat, akik nem tudják igazolni, hogy az ott is elfogadott oltással rendelkeznek. Ezt hívják hazárdjátéknak a magyar emberek lehetőségeivel Európában. A magyarok életével szórakozik az Orbán-kormány, és ezt a Fidesz és a kereszténydemokrata képviselők szó nélkül, meghunyászkodva támogatják itt a parlamentben, miközben pontosan és közvetlenül látják, hogy mit kockáztatnak. Vagy önöket is átverték, képviselő hölgyek és urak? Nem tudtak róla, hogy van modern védőoltás is? Vagy önöket is átverték, hogy nem fontos az oltottság általános igazolása? [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Bárki is válaszol most a kormánytagok közül, nagyon fontolja meg, hogy mit mond, de kérem, egyről ne feledkezzen meg [[Dr. Völner Pál: Fenyegetőzöl? Az elnök csenget.]] kérjen bocsánatot az emberektől! [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó. [[Soltész Miklós az ellenzéki képviselők felé fordulva: Szégyen!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Hogyha röviden szeretnék válaszolni az ön felvetésére, akkor annyit mondanék, hogy nincs új az őszödi nap alatt, a Gyurcsány család hazudik. Mert miről is van szó ebben az esetben? Hogy önök olyan vakcinákat kérnek számon, amelyeket decemberben szállítottak volna érti, képviselő úr, decemberben [[Közbeszólás: Ha van!]] , mindezt egy olyan helyzetben, amikor a cél az lenne, hogy minél hamarabb megérkezzen minél több vakcina. És ez az egész ügy, amelyről ön beszél, csak egy dologra hívja fel a figyelmet: arra, hogy Brüsszelben valamit nagyon elszúrtak a vakcinarendeléskor, és hogyha nem hiszi, akkor nézze meg a legfontosabb számokat. Az EU-ban átlagosan a lakosság 4,7 százalékát oltották be, az Egyesült Államokban ez az arány ennek a háromszorosa hónapokkal hamarabb megkötötték a szerződést. Nálunk azért tud magasabb lenni az átoltottsági arány, mert az uniós központi beszerzéseken túl más helyről is szerzünk vakcinákat. Nagy szerencse egyébként, hogy a beszerzés nem önökre van bízva, mert akkor már most több százezerrel kevesebb vakcina állna rendelkezésre Magyarországon [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , májusban pedig több millióval (Dr. Rétvári Bence: Így van!), ez azt is jelenti, hogy többen halnának meg. Az évek során azt megszokhattuk, hogy a baloldali pártok, élen a Gyurcsány-párttal időről időre keresztbe tesznek az ország számára fontos ügyeknek, de az, hogy a járvány idején képesek az egyetlen megoldást jelentő oltás ellen kampányolni, még itt is sokunkat meglepett. Mert ne próbálják meg letagadni, teljesen egyértelmű, hogy mire játszanak, és gyengébb pillanataikban még el is kotyogják a mestertervet. El is árulják, hogy ha aláássák az oltás iránti bizalmat, akkor a miniszterelnöknek kell majd elszenvednie a következményeket nem én fogalmaztam így, hanem az önök egyik főembere , és ez a terv pontosan annyira gátlástalan, mint amilyennek látszik, és nem csak terv, mert ez a terv megvalósul minden egyes politikai akciójukban. A baloldal nagy erőkkel beleállt az oltásellenességbe. Soroljam a bizonyítékokat? Igen, ha már itt vagyunk, meg fogom tenni. Kezdődik ott, hogy támadják és kétségbe vonják az engedélyező hatóságok döntéseit és szakértelmét. Az önök pártja petíciót indított egyes vakcinatípusok ellen, a beadás ellen, majd a betiltásáért. Még a legfőbb ügyészhez is fordultak ebben az ügyben. Azt állítják, hogy hamisított vakcinák kerültek forgalomba, miközben nemcsak általánosságban a vakcinákat, hanem minden egyes szállítmányt vizsgálnak. Azt is hazudják önök, hogy nincs a vakcinákhoz dokumentáció, miközben már a háziorvosok is megkapták azt. Kirakják a Facebook-oldalukra azt, hogy a háziorvosok úgy általában nem akarják a kínai vakcinát, ami hazugság. A DK-s polgármesterek szintén részt vesznek az ámokfutásban, leveleket küldözgetnek a háziorvosoknak azzal kapcsolatban, hogy ne használjanak egyes vakcinákat. Úgynevezett egészségpolitikusuk pedig élő adásban képes vitatni azt, hogy bármelyik vakcina jobb, mint elkapni a vírust. Egészségpolitikus! Na, az! [[Soltész Miklós és dr. Völner Pál: DK! Soltész Miklós: Gyurcsány!]] Ehhez képest az, hogy az elmúlt hónapokban akadályozták a döntéshozatalt és álhíreket terjesztettek, valójában kismiska, mert most szintet léptek az elvetemült politikában. És engedje meg, hogy ezzel kapcsolatban azért három költői kérdést feltegyek! Minek kell még történnie ahhoz, hogy ne az legyen a szörnyű hobbijuk, hogy időről időre rátörjenek a magyarok életére? egykor gumilövedékkel, most pedig oltásellenességgel. Hogyan képesek megbékélni azzal a tudattal, hogy emberéleteket sodornak veszélybe? És végül harmadjára: egyáltalán hol a baloldali felelőtlenség határa? Lehetségese egyáltalán a magyar politikában az, hogy amikor a baloldalon az emberélet és a hatalmi remények között kell választani, akkor egyszer az életben ne az utóbbit válasszák? Maguk mások mások! bőrét viszik a vásárra, de elsőként nyújtják a vállukat, hogyha megkaphatják az oltást, több esetben sutyiban. Mennyire kétszínű politika már! Amit most tesznek, az ugyanúgy bele fog égni a magyarok emlékezetébe, mint ahogy az őszödi beszéd beleégett. Egy kiélezett pillanatban fordulnak a saját országuk ellen, és ezt nem tudják meg nem történtté tenni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! A mai nap az egészségügy helyzetének egyik legsötétebb napja. A koronavírus-járvány áldozatainak száma a mai nappal meghaladta a 15 ezret. A másik, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény legfontosabb határideje a tegnapi nappal lejárt. Az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvényt az ellenzéki képviselők is támogatták, azonban arról nem volt szó, hogy a törvény hozadéka káosz és bizonytalanság lesz. A törvényjavaslatot 2020 októberében hirdették ki azzal, hogy az teljes egészében hatályba lép 2021 januárjában, és azzal, hogy az érintetteket 2020. november 30-áig tájékoztatni kell az új szerződésük tartalmáról. Ennek ellenére a részletszabályokat tartalmazó végrehajtási rendeletet csak a november 30-ai határidő előtt néhány nappal alkották meg, addig bizonytalanságban tartva a teljes egészségügyi szakmát, a szerződéseket pedig az érintettek a múlt héten ismerhették meg. Nézzük, mi történt a múlt héten! Az ügyeleti díjakat hónapokig nem sikerült érdemben rendezni. A Magyar Orvosi Kamara február 23-án, hat nappal az eltolt bevezetés előtt írt levelet a szolgálati jogviszony kapcsán, amelyben sürgősen tisztázandó kérdésnek tekintette az ügyeleti díjakat, hiszen annak az eredeti, kormány által szánt szabályozása sok helyen jövedelemkieséssel járt volna. A pótlékok és a díjkiegészítések rendezetlensége miatt majdnem megszűnt a debreceni klinika traumatológiai és kézsebészeti osztálya, annak dolgozói ugyanis nem voltak hajlandóak aláírni az új egészségügyi szolgálati jogviszonyt. A probléma később megoldódott, a klinikának sikerült megállapodnia az osztály dolgozóival, de teljesen titokban. De konkrétan baj volt a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei általános sebészeknél is, szülész-nőgyógyász orvosoknál, traumatológusoknál és urológusoknál is Szolnokon, Zalaegerszegen, Szekszárdon, Szegeden is. A szegedi orvosok közül sajtóértesülések szerint háromszázan jelezték, hogy nem kívánják aláírni az új szerződésüket a pótlékokkal kapcsolatos problémák miatt. Több helyről is jelezték, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyukban foglalt tényadatok hibásak, lényegesen kevesebb szolgálati időt állapítottak meg a dolgozók számára, mint amennyit valójában teljesítettek. Erre a válasz az volt, hogy rossz az informatikai program, írják csak alá nyugodtan, majd később kijavítják. Ez az a szolgálati idő, amely alapján a végkielégítést és a besorolást, tehát a dolgozók munkabérét megállapítják. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök aláírnának egy ilyen szerződést? kérdezem. Ha önök elé odatolnak egy ilyen papírt, önök aláírják? Uraim, ha az egészségügyi dolgozók 10 százaléka nem írja alá ezt a szerződést, akkor végzetes következményei lesznek ennek az ügynek. [[11.40]] Éppen a fenti káosz következménye, hogy számos orvos nem kívánja aláírni az új egészségügyi szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos munkaszerződést. A másik jelentős probléma pedig a háziorvosoknál adódik. Most engedjék meg, hogy egy háziorvos előadásából idézzek mondatokat, mert nagyon tanulságos. A háziorvos egy 1500 fős vegyes praxisban háziorvos. „Az elmúlt 15 évben sok mindent átéltem háziorvosként, de az utóbbi egy év ellátására nincs jobb szó, mint hogy szürreális. Az egészségügyben felmerülő problémák özönét láthatólag nem tudta kezelni a kormányzat, a felkészületlenséget és a hiányzó szabályozást arroganciával pótolták. Itt szeretném megjegyezni, hogy mióta háziorvos vagyok, elég sok egészségügyi államtitkár váltotta egymást, és mindegyik azzal kezdte a mondókáját, hogy az alapellátást meg kell erősíteni. Meggyőződésem az, hogy ha annyiszor megerősítették volna, mint ahányszor ezt kimondták, akkor ma már gyengíteni kellene az alapellátást. Huszonnégy órában figyeljük az e-maileket, és szintén egynapos határidővel végezzük el 10-20-30 ember oltási logisztikai feladatát. Jelen pillanatban a napi munka mellett azt próbáljuk lekövetni; ötféle oltóanyag, ötféle kiszolgálás, minden héten változó beteglista, szinte követhetetlen oltási protokoll.” Tisztelt Dömötör Államtitkár Úr! Látom a levelezéseket, mert mindig megkapom, és a kormányhivatalok által folyamatosak a fenyegetések a háziorvosoknak. A belügyminiszter úr által készített oltási tervet egy sebészeti példán keresztül tudnám szemléltetni: olyan, mintha a beteg nyitott hasánál kezdenének el gondolkodni, hogy milyen műszerekkel is kellene a műtéthez hozzáfogni. A háziorvos egy asszisztenssel a napi betegforgalom mellett olyan számú beteg oltásába és adminisztrációjába, valamint oltópontra szállítás szervezésébe, oltási tájékoztatóba teljesen belefullad. Tisztelt Uraim! Önök folyamatosan háborúznak, akkor most ideje lenne kapitulálni, mielőtt véglegesen tönkreteszik az egészségügyet. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki a kormány nevében kíván válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Furcsa egy olyan párt képviselőjétől az egészségügy romba döntéséről hallani itt felszólalást, amelynek a kormányzása idején bezártak négy kórházat, ezzel szemben a mi kormányzatunk például Dél-Budán új szuperkórházat épít. Furcsa dolog öntől hallani ezt, amikor önök mégiscsak 16 ezer kórházi ágyat felszámoltak, miközben mi az új kórházakban igyekszünk a legkorszerűbb kapacitást kiépíteni. Furcsa önöktől hallgatni, akik a magyar történelemben emberemlékezet óta az egyetlenek voltak, akik csökkentették a magyar orvosok és a magyar ápolók fizetését, mert önök voltak az egyetlen olyan kormányzat emberemlékezet óta 2008-2009-ben, akik elvettek pénzt minden magyar orvostól és elvettek pénzt minden magyar ápolótól. Mellette még egyébként 6 ezer főt el is bocsátottak annak következtében is, hogy kórházakat zártak be tömegesen és ágyakat építettek le tömegesen.Mit csináltak emellett? Bevezették a vizitdíjat és a kórházi napidíjat. Tehát egy olyan rendszert hoztak volna létre, hogy azoktól a betegektől, akik koronavírusos jeleket tapasztalnak magukon és ezért kórházba kerülnek, kórházi napidíjat szednének. Ha bármilyen beteg az orvoshoz elmegy, attól vizitdíjat szednének, tisztelt képviselő asszony, és mindezt bércsökkentést mellett tették meg az orvosokkal. Az orvosok bérét csökkentették, a betegek anyagi terheit növelték. Ezek után, tisztelt képviselő asszony, ön még ilyen szavakat mond itt a parlamentben. Ha baloldali képviselő valaki, szerintem jobb, ha az egészségügy kérdéséről hallgat, mert önök pénzt vontak ki. Ezt nem mi mondjuk, ezt az OECD mondja, az önök kormányzása alatt Magyarország volt az egyetlen ország, ahol GDP-arányosan az egy főre eső egészségügyi közkiadások csökkentek. Az egyetlen ország! Sehol nem csökkent, mindenhol növekedett, csak Magyarországon csökkent, csak akkor, amikor önök voltak kormányon, tisztelt képviselő asszony. Mióta mi kormányzunk, ez a hetedik legnagyobb mértékű növekedés. Önök voltak az egyetlen csökkentők, mi a hetedik legnagyobb mértékű emelkedést tudtuk produkálni, köszönhetően annak is, hogy ha összehasonlítja a saját maguk által elfogadott utolsó költségvetés számait és a jelenleg hatályos költségvetés számait, azt látja, hogy még a járványügyi védekezési extra költségek nélkül is 900 milliárd forinttal több az az éves keret, amiből az egészségügy gazdálkodni tud, tisztelt képviselő asszony, ez az az összeg, amivel mi többet biztosítottunk. A felszólalása második felében a háziorvosokról beszélt. Mennyit fordítottak önök a költségvetésben, amelyet elfogadtak, háziorvosi ellátásra? 79,3 milliárd forintot. 79,3-at! Mennyit fordítunk idén az önök 79,3-ával szemben? 214,1 milliárd forintot, tisztelt képviselő asszony. Mindenki láthatja, hogy mit jelent egy baloldali kormányzás 79 milliárdot , és mit jelent egy jobboldali kormányzás 214 milliárdot a háziorvosok estében. Tisztelt képviselő asszony, ez a különbség. Jogviszonyváltás és a béremelkedés kapcsán: talán ön sem tud példát mondani, hogy hol ismer olyan országot, ahol a járvány alatt, azért, hogy az emberek egészségét, életét jobban meg tudjuk védeni, megduplázta a kormányzat az egészségügyben dolgozó orvosok bérét. Tud ilyen országot mondani, tisztelt képviselő asszony? Nem hiszem. Nem hiszem, hogy nagyon van más olyan ország, ahol ez a fajta emelkedés megtörtént volna. Ezzel, a béremelkedéssel együtt jár a jogviszonyváltás, amiről február 3-án kaptak az országos kórház-főigazgatótól egy tájékoztatót a különböző kórházak [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , megyei és városi kórházak. Itt a jogviszonyváltással kapcsolatos minden adat és információ szerepelt. A kamarával is folytak egyeztetések. Itt Kincses Gyulát, a kamara elnökét idézném önnek, aki az ATV-ben azt mondta, hogy aktív partneri kapcsolat alakult ki az Országos Kórházi Főigazgatósággal, a kamarának sikerült eredményeket elérni, megfelelő garanciákat alkudtak ki. Ezt nem mi mondjuk, hanem Kincses Gyula mondta az ATV-ben, tisztelt képviselő asszony. Mit jelent mindez a bérek területén, tisztelt képviselő asszony, hogyan változik az egészségügyben dolgozók bére? Idén, január 1-jétől egy kezdő orvos nem kereshet kevesebbet, mint 481 ezer forint bruttó alapbérként, de ez, ha a béremelési program véget ér 2023-ban, 687 ezer forint lesz a pályakezdő bruttó alapbér, amire még további bérelemek rárakódhatnak. Egy húsz éve dolgozó orvosnak már most is 1 millió forint fölött kell keresnie, az alapbére 1 millió forint fölötti, de ez 2023-ra már közel 1,5 millió forint lesz, egy pályája végén levő, 41 éve dolgozó orvos pedig már most is többet keres, mint 1 millió 666 ezer forint, és ez 2023-ra, mire a béremelési program véget ér, 2 millió 380 ezer forintos alapbér lesz az orvosok esetében, tisztelt képviselő asszony. Ez az, amit ön támad, ez az, amit önök még megközelíteni sem tudtak soha, hogy ilyen mértékben emelkedjenek Magyarországon az orvosbérek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „A Kormány megint a német autógyártókat választja a magyar kisvállalkozások helyett?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Vakcinaügyben, úgy gondolom, minden elhangzott a nap folyamán, ami fontos volt, és az egyszeri tévénéző, bocsánat, internetes követő el tudja dönteni saját maga, hogy a kormányzat szánalmas propagandagépezete mire elég. A helyzet az, hogy kétkulacsos politikát folytatnak, nem vállalják férfiként a felelősséget, igyekeznek szétteríteni azt, és egy szánalmas halálkampányt folytat Rétvári államtitkár úr, ahol izzadságszagú statisztikáknál sajnálatos módon elhunytak számával igyekszik versenyezni…
A témára legyen kedves, képviselő úr, a témára legyen kedves rátérni! [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]]
Azt hittem, hogy a magyar parlamentben egy ellenzéki képviselő még elmondhatja szabadon azt, amit gondol egy kérdésről. Én ezt gondolom napirend előtt erről a kérdésről [[Dr. Fónagy János: Elég szomorú, ha ezt gondolja! Nagyon szomorú!]] és el is fogom mondani, hogy gyomorforgatónak tartom azt az aljas halálkampányt [[Dr. Fónagy János: Nagyon szomorú, ha ezt gondolja!]] , amit ez a kormány folytat. Azt is el szeretném mondani, hogy gyenge emberek azok, akik szétterítik a felelősséget és nem vállalják férfiként, gyenge emberek önök ott a túloldalon, és a kétkulacsos politikájuk odavezetett, hogy vakcinaügyben az a bizonytalan helyzet tapasztalható, ami feszíti ezt az országot.De én most arról szeretnék beszélni, hogy a nemzetgazdaságot és a magyar munkavállalókat, dolgozókat hogy érinti mindaz, amit önök csinálnak, pontosabban: nem csinálnak. A 2010 előtti kormányokat igen gyakran kritizáltuk mi azért, hogy multi cégek számára kicsit túl sok egyoldalú támogatást biztosítanak, még ha munkahelyek jönnek létre, akkor is az a helyzet igen, Dömötör államtitkárral egyetértek, kicsit túl sok volt ez , hogy akár 4,5 millió forintnyi munkahelyenként. Aztán 2010 után meglepődtünk, hogy a vegytiszta neoliberális fordulatot vevő Fidesz-KDNP 4,5 millió helyett már 9,5 millióval támogat átlagosan egy munkahelyet, és aztán a tavalyi évben pedig eldobtunk minden eszközt a kezünkből, mert azt láttuk, hogy miközben jórészt külföldi forrásból egy nagyon nagy volumen, egy ezermilliárdos állt volna rendelkezésre magyar cégeket is támogatni, jellemzően a multi cégeket kényezteti ez a kormány támogatásokkal, egyoldalúakkal, vissza nem térítendőkkel, a magyar vállalkozó számára pedig jó esetben hitel jut, és egy mikroszkopikus munkabér-támogatási rendszer a munkahelyek 5 százalékát illetően mérhető módon. [[11.50]] Azt látjuk, hogy az IMF-et is lekörözve hiába küldték haza, tényleg ugyanúgy viselkednek volt olyan munkahely tavaly, amelyre 130 millió forintot fizettek; volt olyan munkahely, amelyet multinak adtak oda támogatás gyanánt, és 27 évnyi bruttó átlagbért tettek le az asztalra egyetlen munkahely után. És mit mondanak a magyar vállalkozónak, aki a hátán viszi ezt az országot járulékbefizetések tekintetében, a dolgozók kétharmadát alkalmazza? Azt mondják nekik, hogy jó esetben kaptok hitelt. Ez az igazi, vegytiszta neoliberalizmus, amikor kiszolgálják az önök igazi szövetségeseit, a multikat és a bankokat. A bankokkal nem fizettetnek egyébként a Járvány Elleni Védekezési Alapba se, ezt ön nagyon jól tudja, mert az utolsó forintig leírhatják a befizetendő adójukból. A magyar kisvállalkozó nem, a magyar dolgozó munkaadója nem, és lehet, hogy rajta fognak spórolni az önök elképesztő hibáiból. De miközben ezermilliárdos nagyságrendet betolnak a multikhoz, most mondta el államtitkár úr, 214 milliárd jut a háziorvosoknak. Na, ez az önök igazi harca, ezek a nagyságrendbéli különbségek. A háziorvosoknak ennyi, az önök igazi szövetségeseinek, a multiknak és a bankoknak minden, amit megrendelnek önöktől. Eközben maradt forrás a kaszinók nyitva tartására, adott esetben támogatására, maradt forrás a Budapest-Belgrád őrületnek a 200 milliárdos önrészére ebben az évben és az előzőben. Egészen elképesztő! Ebből magyar munkahelyek ezreit lehetett volna megmenteni, megőrizni. És elmondja miniszterelnök úr, hogy ugyanannyi munkahelyet szeretne létrehozni, mint amennyi megszűnik a járvány miatt. Kijönnek az adatok, hogy 97 ezer szűnt meg egyetlenegy hónap alatt. És önök nem mernek erről beszélni, egy bolsevik típusú hazugsággyárba burkolózva, a saját véleménybuborékukból ki nem mozdulva erre a kérdésre sem fognak választ adni. Nem hajlandók, nem mernek kijönni a véleménybuborékból, mert önök gyenge emberek. Egy hazugsággyárat üzemeltetve a saját táborukat kívánják mobilizálni, egyben tartani, de Magyarországon a józan többség vagy kacag önökön, vagy szánakozik önökön. Ennél gyengébb gazdasági válságkezelést Európában nagyon nehéz találni, főleg olyan időszakban, amikor még források is rendelkezésre állnának ehhez. És azt látjuk, hogy igen, ha munka van, minden van, egy régi, a munkaalapú társadalmat illető jobbikos szlogent újítottak fel, de elfelejtik a lényeget: ehhez olyan munkabérszínvonal kell, amelyből meg lehet maradni ebben az országban, meg lehet élni, és nem 27 százalékos áfa kell és nem horrorgyenge forint, és nem az, hogy a román, illetve a bolgár minimálbérrel versenyezzen a magyar. Elképesztő, hogy szegényházat próbálnak csinálni Magyarországból, de mi ezt nem hagyjuk! Kicsit több mint egy évük maradt, rendet fogunk rakni önök után. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Csak a témáról! Gyurcsány nem lehet benne!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Több dologra is szeretnék reagálni, frakcióvezető úr. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Csak a témáról!]] Ami az alapvető állítást illeti: nem állja ki a valóság próbáját, mert ha 2019 végétől nézzük, tehát csak ezt az időszakot, akkor a kis- és középvállalkozások több mint kétszer annyi forrásban részesültek az egyes támogatási programokon keresztül, mint a nagyvállalatok. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Haverok!]] És ha az egészet onnan szeretnénk megközelíteni, hogy milyen segítséget kaptak a magyar kisvállalkozások, akkor több dolgot is el tudok önnek mondani. Kezdjük a bértámogatással, amely önmagában több százezer magyar vállalkozásnak nyújtott segítséget. [[Z. Kárpát Dániel: 250.]] A vendéglátást és a szabadidőszektort nem a multik uralják, hanem a kisvállalkozások. A kormány adócsökkentéssel is segíti a cégeket, volt egy általános adócsökkentés júliusban, a bajba jutott ágazatok pedig célzott adócsökkentést is kapnak. Aztán nézzük a hitelmoratóriumot. Ez 15 hónapig védi a vállalkozásokat, ami a leghosszabb időtartam Európában. Csak ez önmagában félmillió magyar vállalkozásnak nyújt segítséget. Hogy további döntéseket is mondjak: a fiatalok jövedelemadó-mentességet kapnak majd, és ez a kisvállalkozásokat is segíti abban, hogy fel tudják őket venni. És hogy még egyet mondjak: a lakásfelújítási támogatásból fakadó munkákat elsősorban magyar kisvállalkozások végzik majd. Most azt nem várom el öntől, hogy egy parlamenti vitában egyetértsünk minden pontban, de ha tényleg baja van a multik támogatásával, akkor miért fogtak össze Gyurcsány Ferencékkel? [[Közbeszólások és derültség a Jobbik soraiban.]] Ott csökkent a magyar cégek mozgástere, ön is utalt rá. A bolsevikozásról meg annyit, hogy ön itt nekünk bolsevikozik, pár héttel azután, hogy a posztkommunistákkal aláírták a paktumot. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Taps a kormánypárti padsorokból. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ne vicceljen már! Egyébként meg érdeklődéssel hallgatjuk, hogy hétről hétre előadják azt, hogy átérzik a magyarok problémáit, azért is, mert azt mondják, hogy jól ismerik azokat [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Mit magyarázol? Ideges vagy! Lazítsál!]] aztán időről időre lehull a lepel, és kiderül, hogy mit is gondolnak valójában a magyarokról. Aki arra kíváncsi, hogy mit is gondol valójában a magyarokról a Jobbik, az keresse csak fel az N1TV-t ez egyébként vérnyomás-beállításra is tökéletesen alkalmas , két Jobbik-közeli megmondóember egymással versenyezve rúgott bele páros lábbal a magyarokba. Szerintük a magyarok idézem buták, zsellérek és parasztok. Még egyszer idézek: az a fajta, akit lepofoz a földesúr. Ez hangzott el pár nappal ezelőtt. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Ez is jól mutatja, hogy a Jobbik politikájában valójában már semmi nemzeti nincs, de egyre több téglát építenek be az osztályharcos, szélsőbaloldali politika építményéből. És ha azzal jönnének, hogy ez nem egyszeri vélemény, akkor nézzük meg az előzményeket. Nézzük meg! A lenéző magyarozás nem a kivétel a Jobbikban, hanem maga a szabály. Nevezték már őket szolgalelkűnek, a fiatalokat funkcionális analfabétának; mondták azt, hogy a magyarok szavazatát meg lehet vásárolni krumplival, tésztával [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ezt ti hiszitek!]] és egyébként is megint csak idézek az alapján szavaznak, hogy kitől kapnak 3, azaz három forinttal többet. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ti gyakoroljátok!]] Nagyszüleink generációját pedig úgy írták le, hogy remegő kezű, trágár nyugdíjasok, akiknek szennyvíz folyik a szájából. [[Jakab Péter: És a szolnoki polgármester mit mondott? Idézd már!]] Ezek az önök szavai, ezt gondolja a Jobbik a magyarokról. Azt kell hogy mondjam, ilyen lesújtó minősítést összességében az őszödi beszédben hallottunk, bár a szemkilövető főnökük nem bonyolódott ilyen hosszas mondatokba, egész egyszerűen egy „k” betűs szóval jellemezte a saját országát. Az egyik rosszabb mint a másik, de azt mindkettő bizonyítja [[Jakab Péter: A szolnoki polgármester…]] hogy a Jobbik és a Gyurcsány-párt stílusban is elvégezte a teljes hasonulást. Ez a maguk dolga, de egyvalamit nem fogunk szó nélkül hagyni: ha butának, zsellérnek és parasztnak nevezik a magyarokat, akkor vegyék utána a bátorságot és kérjenek bocsánatot. Ha időbe telik, akkor meg fogjuk várni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból. Z. Kárpát Dániel: Válaszolni nem volt erőd, ugye? Jakab Péter: Ez volt a téma? Közbeszólás a Jobbik soraiból: Éljen! Jakab Péter: Mehetsz a kasszához, jön a jutalom!]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István frakcióvezető úr, KDNP-képviselőcsoport: „Nemzeti Konzultáció az újraindításról” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hallgatva a vitát itt a parlamentben, a világ legszebb munkahelyén, politikai környezetben, mindannyian tudjuk, hogy sokféle politika létezik, sokféle pártpolitikai megközelítés is létezik, ezt most itt hallhattuk is, tanúbizonyságát is adtuk mindennek, de szerintem csak egy értelmes és józan politika létezik, ez pedig az emberközpontú politika, amikor az emberekről, a ránk bízottakról, a minket megválasztókról tudunk szólni, tudjuk védelmezni őket, olyan döntéseket tudunk hozni, amivel a boldogulásukat elősegítjük. Szerintem ez az egyetlenegy értelmes politika létezik. Nyilván én megértem a pártpolitikai csatározásokat, amelynek persze helye is van ebben a Házban, megfelelő és kulturált körülmények között, de egy veszélyhelyzet közepette, egy válság közepette, egy világjárvány közepette szerintem mindig a közös nevezőt lenne célszerű keresni, és felülemelkedni a pártpolitikai csatározásokon, és támogatni a kormányt a védekezésben. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem ma szót napirend előtt, mert szeretném arra felhívni a figyelmet, hogy a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta folyamatosan konzultál az emberekkel, minden fontos kérdés előtt megkérdezzük a véleményüket, bevonjuk őket a döntésekbe. Ez az az emberközpontú politika szerintem, amire szükségünk van, nem elszakadni az emberektől, hanem odafigyelni a hangjukra, megkérdezni őket sorskérdésekről. Ilyen a mostani helyzet is, hiszen az életünk újraindításáról van szó, ezért lényeges és fontos, mint ahogy valamennyi fontos volt, amikor a magyar kormány megkérdezte az embereket nemzeti konzultáció tárgykörében. Engedjék meg, hogy röviden visszatekintsek arra az időszakra, az elmúlt kilenc olyan nemzeti konzultációra, amelyik sikeresen zárult. És minden esélyünk és minden reményünk megvan, hogy ez a tizedik is sikeres és eredményes konzultáció lesz. Tisztelt Képviselőtársaim! 2010 decemberében megkérdeztük a nyugdíjakról az embereket, majd ezt követően 2011-ben az új Alaptörvényről is megkérdeztük az embereket. Itt már 920 ezer ember mondta el a véleményét. [[12.00]] A harmadik nemzeti konzultáció a szociális konzultáció volt. Itt is rendkívül sikeres visszajelzéseket kaptunk devizahiteles ügyekről és egyéb más fontos kérdésekről. 1 143 308 magyar állampolgár mondta el a véleményét. A negyedik konzultáció a gazdasági konzultáció volt a minimálbérről, a közteherviselésről, az áfaszabályok módosításáról és egyéb más gazdasági természetű kérdésekről. 674 176 honfitársunk mondta el a véleményét. Tisztelt Képviselőtársaim! 2015-ben egy váratlan helyzet alakult ki Európában, a migrációs válsághelyzet, mindannyian láttuk ennek a káros hatásait, veszélyeit. Ekkor is megkérdeztük a magyar társadalom tagjait, hogy hogyan látják a bevándorláspolitikát, hogyan látják a terrorizmus változását, megjelenését Európában. Itt 1 millió 254 ezer polgártársunk mondta el a véleményét. Természetesen itt a határzárról és az Európai Unióról is véleményt mondtak. A hatodik megkérdezés a konzultáció tárgykörében a nemzeti függetlenségünk kontra Brüsszel hozzáállása, amely a nemzeti függetlenségnek egyfajta korlátozásokkal terhelt időszaka, és ezt láthatjuk a mai nap is. A hatodik ilyen konzultáción 1 millió 680 ezer ember vett részt, ez is egy óriási szám. A hetedik konzultáció a bevándorlásról, közismert nevén a Soros-tervről szólt. Minden idők legsikeresebb nemzeti konzultációja volt, a magyar állampolgárok egyöntetűen felsorakoztak, hogy igenis nem támogatják a Soros-terv megvalósulását. 2 332 755 ember mondta el a véleményét. A nyolcadik konzultáció a családok védelméről szólt, nagyon fontos volt a családok megerősítése szempontjából. 1 millió 382 ezer ember mondta el a véleményét. A járvány első hullámának időszakában is megkérdeztük az embereket, 1 millió 682 ezer ember mondta el a véleményét, és most itt vagyunk, az élet újraindításáról szóló megkérdezés is sikeres és eredményes lesz. Nagyon fontos, hogy ezt az emberek érzik, látják. Arra szeretnék kérni mindenkit, pártállásra való tekintet nélkül, hogy mindenki éljen a lehetőséggel, és töltse ki a konzultációs ívet. Végezetül pedig hadd zárjam azzal, hogy sajnos természetesen a baloldal mindegyik nemzeti konzultációt támadta, valamennyit támadta. A legutóbb bohóckodásnak nevezték mindezt. Én azt látom, hogy a kormány konzultál, a baloldal pedig folyamatosan inzultál. Arra kérném önöket, hogy ne támadják a konzultációt, hanem biztassák az önök szavazóit is arra, hogy töltsék ki minél többen, mert mindannyiunk életéről és jövőjéről szó van. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Most minden a vakcinán múlik, és a kormány álláspontja az, hogy csak fokozatosan és felelősen lehet feloldani a korlátozásokat, ehhez pedig az emberek véleményét is kikérjük egy online nemzeti konzultáció keretében. Ugyanis az a helyzet, tisztelt frakcióvezető úr, hogy az oltási programmal új szakaszba tudtunk lépni, és ez lehetővé teszi, hogy elinduljon a párbeszéd az újraindítás lehetőségéről. Ez természetesen függ a járványügyi helyzettől is, ugyanakkor az elmúlt hónapok, az elmúlt év bizonyította, hogy azok az intézkedések hatékonyak, azok az intézkedések működnek, amelyeket a magyarok többsége is támogat. A konzultáció tehát ebben nyújt segítséget, éppen ezért mindenki véleményére, mindenki támogatására számítunk. Tisztelt Képviselő Úr! Az egész országot természetesen és jogosan foglalkoztatja, hogy az oltási program előrehaladtával milyen ütemben és hogyan lehet újraindítani a gazdaságot, az országot, az életet. A konzultáció egy jó lehetőség arra, hogy mindenki el is mondja az ezzel kapcsolatos véleményét, a kormány pedig ezt figyelembe is fogja venni. Tisztelt Képviselő Úr! Mi pontosan tudjuk, hogy a járványból az egyetlen kivezető út a védőoltás. A vírus újabb hullámainak megállításában csak a hatékony vakcinákkal való tömeges oltás segíthet. Éppen ezért az online konzultáció a nyitásról ugyanazon az internetes felületen, a vakcinainfo.gov.hu honlapon zajlik, mint ahol egyébként az oltásra lehet regisztrálni. Eddig több mint 425 ezren töltötték ki, ezt minden kitöltőnek külön is köszönjük. Megkérdezzük az embereket az újranyitás üteméről, az este 8 óra utáni kijárási tilalomról, az éttermek, szállodák, sportlétesítmények újranyitásáról is. A szakértők döntenek természetesen arról, hogy mikor kezdődhet az újraindítás. Az emberek pedig a konzultáció keretében arról döntenek, hogy ez hogyan és miként tud megtörténni. A válaszok ismere-tében tud a kormány dönteni arról, hogy milyen intézkedéseket hozzon, milyen formában történjenek majd meg az újabb szabályozások. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban borzalmas az a helyzet, és egészen felháborító, hogy a baloldal folyamatosan támadja a nemzeti konzultációt is. Nem lepődünk meg rajta, hiszen jól tudjuk, a baloldal most is, mint mindig, semmibe veszi a magyar emberek véleményét. Mi velük ellentétben viszont szeretnénk megismerni a magyar emberek álláspontját az újraindítással kapcsolatos legfontosabb kérdésekről, ezért biztatunk mindenkit arra, hogy vegyen részt a konzultációban. Mi jól tudjuk, mindenki véleménye számít. Tisztelt Képviselő Úr! Arról is fontos néhány szót váltani, hogy a baloldal oltásellenes; oltásellenes, mert ebből most is politikai hasznot remélnek. A vakcinák ellen ágálnak, álhíreket terjesztenek, és felül akarják bírálni az egészségügyi szaktekintélyeket, az egészségügyi szakembereket. Természetesen, mint mindig, most is kiderült, hogy miért csinálja ezt a baloldal. Valójában egy baloldali stratéga el is szólta magát, és leleplezte a baloldal taktikáját, azt mondta, idézem: „hogyha az emberek nem oltatják be magukat, azért Orbán lesz a hibás”. Ezt mondta egy külföldi interjúban. A baloldalnak tehát jól látható módon az az egyértelmű stratégiája, hogy mindenáron a kormánynak akarnak ártani, még akkor is, ha ezzel a magyar emberek életét és egészségét veszélyeztetik. Emiatt van az, hogy valójában a baloldalnak egyetlen konstruktív javaslata sincsen. Nem segítettek az első hullám alatt sem, nem segítettek a második hullám alatt sem, és most sem akarnak segíteni. Jobban utálnak bennünket, és jobban vágynak a hatalomra, mint amennyire szeretik a magyar embereket. Tisztelt Képviselő Úr! Felelőtlen a baloldal, felelőtlenek a javaslataik, és éppen ezért arra kérem önt, hogy támogassa a kormány intézkedését. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hallgatva itt a napirend előtti hozzászólásokat, főleg Tordai Bence képviselő úrét, illetve Varju László képviselő úrét, azért az ember elgondolkodik azon, hogy hogy lehet ennyi szándékos csúsztatást és hazugságot kétszer öt percbe belesűríteni. Aztán eszembe jutott, hogy biztos reggel erős volt a limonádé, amit Ferinél ittak, hiszen biztos volt napindítójuk is. Összességében, amit elmondanak önök a vakcinákkal kapcsolatban, és ahogy aláássák a vakcinákkal kapcsolatos bizalmat, az egyszerűen felháborító. Szándékosan hazudnak, és szándékosan félrevezetik a magyar lakosságot. De lássuk, hogy per pillanat mi a helyzet, hiszen ez egy világjárvány, nagyjából kicsit több mint egy éve van velünk, és látható az is, hogy talán még egy évvel ezelőtt senki nem gondolta volna, hogy még ma is ez lesz a fő téma, és ma is erről kell beszélnünk. Azóta sajnos több ezer honfitársunk és a világon több millió ember halálát okozta ez a vírus. Miután az őszi, illetve a téli második hullám rengeteg emberáldozatot követelt a világban, talán egy ponton azt hihette az ember, hogy ez talán stabilizálódik, és megúsztuk talán ennyivel, de látszik, hogy azóta elindult a harmadik hullám. [[12.10]] Portugália példájából egyértelműen látszik, hogy ahol megpróbáltak lazítani, ott katasztrofális vége lett ennek, és a harmadik hullám pedig annak köszönhető, hogy bejöttek a mutáns vírusok, amelyek sokkal fertőzőbbek, mint az eddigiek voltak. Így gyakorlatilag a szomszédos Szlovákiában, pár kilométerrel arrébb összeomlott az egészségügy, de Csehországban egy hét alatt több mint ezer ember halt meg, Romániában is 25 százalékkal nőtt a fertőzöttek száma egyetlen hét alatt. De mi a valóság Magyarországgal kapcsolatban, mert azért itt sok mindent hallhattunk. Önök pontosan tudják azt, amiről másfél-két napja a sajtóban próbálnak hazudni, hogy a Moderna-vakcinából nem lehet lehívni 1,5 millió darabot most. Karácsony Gergely még azt is kiposztolta, hogy adják neki oda a 1,5 millió vakcinát, majd ők beadják. Ahogy Dömötör Csaba államtitkár úr elmondta, decemberben érkezhetne meg ez a 1,5 millió vakcina. Ebben a félévben a kormány minden egyes olyan vakcinát lekötött az Európai Unióval kapcsolatos szerződésekben, amelyeket fél éven belül leszállítanak. Akkor nézzük meg pontosan, hogy egyébként ezek micsodák vagy mennyi a pontos szám. Összesen az EU-ból eddig 983 ezer adag vakcina érkezett Magyarországra, Magyarország pedig összesen 19 737 710 darabot kötött le a Pfizerből, a Modernából, az AstraZenecából és a másik kettőből, amelyik még nem kapta meg az engedélyt. Tehát gyakorlatilag 20 millióból eddig egymillió sem érkezett meg, ez a teljes megrendelési állománynak a 4,98 százaléka. Az EU-beszerzéseken kívül 2 millió orosz, illetve 5 millió kínai vakcinára van Magyarországnak szerződése, és ezekből megérkezett 122 800 főre elegendő a Szputnyikból, illetve a kínai vakcinából pedig 275 ezer darab, és gyakorlatilag a héten megérkezik még 280 ezer adag orosz vakcina. Magyarán mondva, ennyivel vagyunk előrébb, mint az európai uniós társaink, akik nem rendeltek kínai, illetve orosz vakcinát. Az önök politikusai, tisztelt baloldal, és az önök megmondóemberei folyamatosan próbálják aláásni a kínai és az orosz vakcinával való bizalmat, pedig egyetlenegy megbízható szakember sem mond mást, mint hogy sokkal jobb bármilyen vakcina, mint vakcina nélkül lenni. A járvány megakadályozásának és felszámolásának az egyetlenegy módja, és ezzel nyilván a gazdaság megerősítésének, ha ezt a járványt mielőbb leküzdjük. Ha nincs vakcina, ha kevés a vakcina, annál tovább fog tartani. Májusra, hogyha minden az eddigi tervek szerint halad, 3,5 millió vakcinával érkezik több, 3,5 millió ember beoltására alkalmas vakcinával érkezik több Magyarországra, mint egy hasonló méretű európai uniós országba. Ez azt jelenti, hogy tízezrek életét fogjuk tudni megmenteni, azzal a szemenszedett hazugsággal szemben, amit itt önök állítanak már napok óta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném a Házat arról tájékoztatni, hogy most már ötféle vakcinával zajlik az oltás Magyarországon: a Pfizer, az AstraZeneca, a Moderna és a Szputnyik vakcinák mellett már a kínai Sinopharm oltóanyag is rendelkezésre áll, mindegyik rendelkezik engedéllyel, és a szakemberek szerint mindegyik biztonságos. A tegnapi összesítések alapján már 677 ezer magyar ember kapott oltást, negyedmillióan pedig a második vakcinát is megkapták. A beoltottsági mutatók a következő napokban még jobban növekednek majd, mert új szállítmányok érkeznek. Szeretnénk elismerésünket kifejezni azok irányába, akik részt vesznek az oltási programban: háziorvosoknak, kórházi dolgozóknak, ápolóknak, kormányhivatali munkatársaknak. Óriási logisztikai műveletről van szó, és mindannyiuk kemény munkája van abban, hogy Magyarország jobban áll az uniós átlagnál a beoltottságot tekintve. Szeretném itt elmondani, hogy a hétvégén megjelent kormányrendelet alapján pluszpénzt kapnak azok a háziorvosok és asszisztensek, akik hétvégén is oltanak. Köszönetet mondunk a helytállásukért, és köszönetet mondunk azoknak is, akik regisztráltak, és türelemmel várják, hogy sorra kerüljenek. Magyarországon egyébként az állampolgárok 6,9 százalékát oltották be, az uniós átlag ezzel szemben 4,7 százalék. Azonban az Egyesült Államokban ez az arány 15 százalék, az Egyesült Királyságban 30, és Szerbiában is 12 százalék. Ebből is látszik, hogy Brüsszelben valamit nagyon elszúrtak. Majd ezt meg kell vizsgálni, de annyi már most biztosnak látszik, hogy az árak mellett a sürgősség tényezőjét nem vették eléggé figyelembe, ezért szerződhettek hónapokkal később, mint az Egyesült Államok például. Azt már megszokhattuk, hogy nem tud úgy eltelni hét, hogy a baloldal ne indítson egy újabb álhírkampányt, így van ez most is. A legutóbbi állítás valahogy úgy hangzik, hogy van valahol szabadon másfél millió vakcina, amit a kormány nem kötött le, szántszándékkal nem kötött le. De akkor lássuk is, hogy valójában mi a helyzet! Olyan vakcinákról beszélnek, amit 2021 decemberére szállítottak volna le, tehát még egyszer: 2021 decemberére. Tehát a baloldal olyan oltóanyagokért kampányol, amelyek háromnegyed év múlva érkeznének meg, ha egyáltalán megérkeznének időben, mert az a tapasztalatunk, hogy a korábban leszerződött szállítmányok sem érkeznek meg időben. Ezzel szemben Karácsony Gergely karácsonykor oltana. Ennél, azt gondolom, még az is jobb, ha folytatja a panaszkodást a Facebookon, az oltási programot inkább ne bízzuk rá, mert ha azt követnénk, amit a baloldal javasol, akkor most 700 ezerrel, májusra pedig 7 millióval kevesebb vakcinája lenne Magyarországnak, ezt pedig a baloldalon kívül senki sem akarja Magyarországon. Mert mi nem szeretnénk decemberig várni. Emberéletek ezreit lehet azzal megmenteni, ha nem csak a Brüsszel által intézett vakcinákra hagyatkozunk, arról nem is beszélve, hogy ha jól halad az oltási program, akkor a normális életünket is mihamarabb kaphatjuk vissza. A kormányon nem fog múlni, a tervek szerint húsvétig mindenki megkaphatja a vakcinát, aki eddig regisztrált. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Fülöp Erik, független; Varga-Damm Andrea, független; Keresztes László Lóránt, LMP; Nunkovics Tibor, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Rig Lajos, Jobbik; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Bősz Anett, DK; Tordai Bence, Párbeszéd; Mesterházy Attila, MSZP; Hajdu László, DK; Bencsik János, független; Steinmetz Ádám, Jobbik; Apáti István, független.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 18 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását.Tisztelt Országgyűlés! Kálló Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mikor kompenzálják az önkormányzatokat?” címmel. Kálló Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány a legnagyobb veszélyt az emberek egészségére és életére gyakorolta. Ugyan másodlagos szempont, de anyagilag sem kímélt senkit a vírus, legyen szó a családokról, a vállalkozásokról vagy jelen esetben az önkormányzatokról. Rengeteg többletköltség jelent meg a védekezés miatt extra fertőtlenítések, szociális juttatások és más egyéb kiadások formájában. Míg azonban az egészségügyi dolgozók mindent megtettek a magyar emberek egészségének megőrzése érdekében, önök, a kormányzat, akinek az anyagi biztonságunk védelme lett volna a feladata, hentesbárddal estek neki a védekezés élvonalában küzdő önkormányzatoknak. Csak a gépjárműadó megvonásával több mint 200 millió forintot vettek el a körzetem önkormányzataitól, ami a kisebb településeken óriási érvágás. Ott tartunk, hogy az önkormányzatoknak az önként vállalt feladatok közül kell válogatnia, hogy mire is költsenek vagy mire ne költsenek: gallyazás vagy takarítás, útfelújítás vagy kátyúzás, műszaki feladatok ellátása vagy parkolók telepítése. [[12.20]] Olyan fejlesztések közül kénytelenek választani a településvezetők, melyek magyar emberek közérzetét és életminőségét befolyásolják, ez esetben rontják az önök megvonásai miatt. Ezen nem segít a decemberben bejelentett önkormányzati támogatás, hiszen jól láthattuk: 17 támogatott megyei jogú városból 13 fideszes vagy Fideszhez köthető település kapott pénzt a négy ellenzékivel szemben. Ráadásul ők célzottan használhatják fel ezeket az összegeket, nem szabadon, mint a kormánypárti településvezetők. Most már viszont nemcsak mi szólunk, és kérjük azt, ami jár, hanem az Alkotmánybíróság is. A testület február 19-ei döntése kimondja, hogy minden önkormányzatot 25 ezer fő fölött településeket és megyei jogú városokat átláthatóan, teljeskörűen kompenzálnia kell a kormánynak, mindenféle politikától mentesen. Kérdésem tehát az: betartjáke az Alkotmánybí-róság határozatát, hogyan, de legfőképp mikor fogják kompenzálni az önkormányzatokat? Köszönöm a szót.
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Amióta jó néhány helyen ellenzéki polgármesterek kerültek hatalomra, az elmúlt másfél évben semmi mást nem hallunk, csak sírást. Ezt 2010 előtt megszoktuk, de egyébként azért az egy érdekes időszak volt, és az önök újdonsült szövetségesei juttatták el az önkormányzatokat oda, hogy 1400 milliárd forintot vontak ki az önkormányzatoktól, és 3500 hatáskört tettek a vállukra. Amikor kormányra kerültünk, 2011-ben, miután ezen rossz lépések miatt eladósodtak az önkormányzatok, kénytelenek voltunk őket segíteni. Segítettük őket azzal, hogy az adósságkonszolidációt rendbe tettük, 2078 önkormányzatnak, Budapestnek is 1387 milliárd forintos adósságát tettük rendbe. És emellett pedig, azért, mert az elmúlt tíz évben a gazdaság jól működött, a gazdaság rendben volt, a 2010-es 443 milliárd forinthoz képest, amiből támogatta az akkori kormány az önkormányzatokat, 2021-re 865 milliárd forintból gazdálkodhatnak. Nem tudom, miért nem veszik észre az önök által vezetett baloldali önkormányzatok, hogy minden település és minden vállalkozás bajba került most, az elmúlt év során, ennek ellenére nőtt az önkormányzatok támogatása, nőtt a segítségnyújtás. Egyetlenegy helyen, az iparűzési adóval szenvednek, mert nem tudnak mit kezdeni egyébként azzal a hatalmas nagy feladattal, amit megkaptak másfél évvel ezelőtt, és nem értenek hozzá. Az önök szövetségesei és most már önök is semmi mást nem csinálnak, csak mutyiznak [[Derültség az ellenzék soraiból.]] semmi mást nem csinálnak, csak korrupcióban vannak benne, semmi mást nem csinálnak, csak tehetetlenül vergődnek, és nem tudják vezetni a városokat, csak sírni. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszternek: „Mit jelent az, hogy Ön és csapata egyenként megvizsgálják az örökbefogadásra váró gyermekeket?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrégiben megjelent miniszter asszonnyal egy interjú, amelyben az örökbefogadással kapcsolatban a következőket mondta: „Csapatommal egyenként megvizsgáljuk, hogy miért nem találnak örökbe fogadó szülőt az adott gyermekek.” Néhány adatot hadd mondjak el államtitkár úrnak! A 2018. tárgyév december 31-én nyilvántartott örökbe fogadható gyermekek száma Magyarországon 1890, ebből fogyatékos 541, három év alatti 275 és tíz év feletti 999. Ezt azért szerettem volna elmondani, mert ma Magyarországon az örökbe fogadni kívánó szülők 90 százaléka három év alatti gyermeket szeretne örökbe fogadni, és amint jól hallotta, az 1980 örökbe fogadható gyermekből 2018-ban 275 gyermek volt három év alatti. Azt is tudjuk, hogy három év fölött egyre nehezebb az örökbefogadás, és tíz év feletti gyermeket szinte nem is fogadnak Magyarországon örökbe. Tavaly a parlamenti vitában elmondtuk többen is itt az ellenzéki képviselők közül, hogy milyen aggályaink vannak a törvénymódosítással kapcsolatban. Tegnap megjelent a rendelet, és ebből hadd olvassak fel önnek egy mondatot. „Egyedül örökbe fogadni szándékozó szülőnél a kijelölt gyámhivatal akkor engedi az örökbefogadást, ha a családokért felelős miniszter hozzájárult az örökbefogadásra való alkalmasság megállapításához.” Kérdésként szeretném feltenni, megtennée, hogy kifejti, hogy mit értenek ez alatt, hogy megvizsgálják, miért nem fogadják örökbe ezeket a gyerekeket. Milyen csapatról beszél Novák Katalin? Mit jelent a vizsgálat, hogyan zajlik? És, államtitkár úr, önök folyamatosan azt mondják, hogy a magyar családokért vannak meg a gyermekekért: ki Novák Katalin, hogy dönthet családok sorsáról? Ki Novák Katalin, hogy dönthet gyermekek sorsáról, akár úgy is, hogy tudjuk, hogy ez a törvény hátráltatni fogja Magyarországon az örökbefogadást? Várom válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is azt szeretném öntől kérni, hogy ne terjesszen rémhíreket. Ön a kérdésében is, és amikor feltette, akkor is idézett miniszter asszony múlt heti interjújából, kiragadott ebből egy mondatot. Engedje meg, hogy a szövegkörnyezetében idézzem pontosan! Úgy szól, hogy „a 2019-es volt az első olyan év, amikor részben a határidők lecsökkentése miatt több gyermeket fogadtak örökbe, mint ahány bekerült a rendszerbe, így most az elsődleges célkitűzésem, hogy az örökbefogadásra váró gyermekek számát a lehető legkisebbre csökkentsük, illetve csapatommal egyenként megvizsgáljuk, hogy miért nem találnak örökbe fogadó szülőt az adott gyermekek. Hozzáteszem, hogy minden gyermek legfőbb érdeke az lenne, hogy a vér szerinti szülei neveljék fel szeretetben, ámde, sajnos nem mindig sikerül, viszont, ha már így alakult, mielőbb jussanak el oda, hogy a gyermek örökbe fogadó szülőkhöz kerülhessen.” Tisztelt Képviselő Asszony! Az örökbefogadásra váró gyermekek érdeke, hogy mielőbb szülőkhöz kerüljenek, örökbe fogadó szülőkhöz kerüljenek. Ahogy ön is mondta: megjelent az ezzel kapcsolatos kormányrendelet. Ahogy eddig, ezután is szakemberek döntik majd el, hogy az örökbe fogadni szándékozók személyiségük és körülményeik alapján alkalmasake a gyermek örökbefogadására; az arra alkalmas egyedülállók előtt továbbra is fennáll az örökbefogadás lehetősége. A családokért felelős tárca nélküli miniszternek a különös méltánylást érdemlő esetekben lesz hozzájárulási nyilatkozata. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Azért dolgozunk a jövőben is, hogy minél előbb szerető családba kerülhessenek az örökbefogadásra váró gyermekek, az örökbefogadás folyamatában számukra továbbra is a gyermek érdeke lesz az első. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan kap oltást, akinél nemhogy internet, de áram sincs?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önöknek a sporthoz azon kívül, hogy szétlopják ott a pénzeket, mindösszesen annyi közük van, hogy sportot űznek abból, hogy pokolian átrázzák a magyar népet.Emlékezzünk rá, hogy több tízezer lélegeztetőgép porosodik valahol a pincében, százmilliárdokba került az egész, miközben tudjuk nagyon jól, hogy a fele inkább hasonlít tamagocsira, mint lélegeztetőgépre, de ez még hagyján, mert itt csak pénzről van szó. Az viszont már súlyos egészségügyi kérdés, hogy nem hívtak le több millió vakcinát, miközben az önök fürkészei és portyázói innen-onnan összeszedett vakcinákkal „bótolnak”. És hát látjuk, hogy milyen oltási könyvre gondolnak önök. A kutyámnak komolyabb oltási könyve van, mint amit önök szeretnének a magyar embereknek bevezetni. De beszéljünk a regisztrációról, hiszen rengeteg probléma van ekörül is! Van, akik regisztráltak, de nem jelentek meg még mindig különben a regisztrációs listában, nem kaptak erről visszajelzést. Nem akarok mutogatni, de itt vagyok példának én. Mások arról panaszkodnak 80 év felett, hogy ugyan regisztráltak, de ők sem szerepelnek a regisztráltak között. Van, akinek a 86 éves édesapja annak ellenére nem kapott oltást különben, hogy minden adatnak eleget tett, és mindennek megfelelt, ami ehhez szükséges. És még nem beszéltünk azokról különben, akiknek nemhogy internete nincsen, hanem áram sincs a lakásban, hogy regisztráljanak, hogy azokkal mi lesz. Magyarok százezrei fognak elesni az oltás lehetőségétől, más esetekben pedig megmarad az orvosnál a vakcina, mert egyszerűen nem tudják eloltani, és kétségbeesetten telefonálnak ide-oda, hogy hátha sikerül valakire ezt rábeszélni. [[12.30]] Valljuk be, az egész regisztrációs rendszerük pontosan ugyanolyan, mint az önök diktatúrája maga! Elemeiben rossz, egy tákolmány az egész. A kérdés az meghalt már több mint 14 ezer beteg, 4 ezer fölött van a beazonosított fertőzöttek száma -: meddig akarják ezt még csinálni? Mikor gondolják azt, hogy elég volt az áldozatokból [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] elég volt a halálos esetekből? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdés megválaszolására a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antalt, a miniszterelnök kabinetfőnökét bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a regisztrációs rendszer hemzsegne a hibáktól, akkor nem tudnék önnek most arról beszámolni, hogy közel 700 ezer honfitársunk már megkapta az oltást Magyarországon. Nálunk egyébként az átoltottsági arány 6,9 százalék, az uniós átlag 4,7 százalék, ami önmagában is cáfolja az ön állítását. Akkor halnának meg többen egyébként, ha a magyarok hallgatnának az önök oltásellenes kampányára. Ami a vádaskodáson túli, konkrét felvetéseket illeti, interneten mindenki regisztrálhat, és az online regisztrációs rendszer a kibertámadások ellenére is folyamatosan működött. Minden regisztráló visszajelzést kap a honlapon: ha hozzájárul a kapcsolattartáshoz, akkor időközi tájékoztatást is kap. Ha nem járul hozzá ehhez a kapcsolattartáshoz, akkor csak akkor keresik a hatóságok, ha az oltási terv alapján sorra kerül. Az oltást megelőzően sokakat postai úton is megkeres az egészségügyi hatóság, mielőtt a háziorvos keresi őket az oltás időpontjával és helyszínével kapcsolatban. Ha valakinek nincs internetes elérése, akkor a helyi önkormányzatnál vagy a kormányhivatalnál kérhet segítséget, ezenfelül 60 év feletti nyugdíjas honfitársaink postai úton is megkapták a regisztrációs lapot. Ha valaki nem kapta ezt meg vagy elvesztette, akkor a Magyar Államkincstárnál tudnak újat igényelni. Azt tudom önnek összefoglalóan mondani, hogy ha már segíteni nem is segítenek az oltási programban, nem segítenek az érintett állampolgárokon, már az is elég lenne, ha nem terjesztenének álhíreket. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mit kíván tenni a kormány?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Mint az önök számára is ismert, a horvát alkotmánybíróság szerdán elutasította hét horvát bank keresetét a devizahitelek ügyében. A helybenhagyott legfelsőbb bírósági döntés megállapította, hogy a hitelt folyósító bankok tisztességtelenül alkalmazták az árfolyamzáradékot, és egyoldalúan megváltoztatták a kamatokat, melynek következtében a hitel felvevőinek megnőtt a törlesztőrészlete. A döntéssel érintett bankok között van az OTP Horvátország és az OTP tulajdonában található Splitska banka. Ezzel a döntéssel lezárulni látszik a több mint tíz éve tartó jogi harc, ahol kimondható, hogy Horvátországban és az Európai Unióban győztek a hitelkárosultak. Ezt igazolja az is, hogy a horvát kormány és a hét érintett bankból hat köztük az OTP érdekeltségei is megállapodásra jutottak, hogy azok elállnak a horvát bíróságon és a nemzetközi választott bíróságon kezdeményezett eljárásoktól, és elfogadják a horvát alkotmánybíróság döntését. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Új helyzet van. Az Európai Unió horvát hitelkárosultjai egységesen kaphatják vissza a bankok által egyoldalú kamatemelésből és árfolyamzáradékból keletkező, tisztességtelenül felszámított összegeket, ami egy lezárt hitel esetén akár a befizetett összeg 50-80 százalékát is jelentheti. Azt szeretném kérdezni, tisztelt államtitkár úr, hogy mit kíván tenni a magyar kormány annak érdekében, hogy egy uniós állampolgár magyarországi OTP-ügyfél ne járjon rosszabbul, mint egy szintén uniós állampolgár horvát OTP-ügyfél. Illetve kíváne bármit is tenni a magyar kormány annak érdekében, hogy a több mint egymillió, devizahitelezésben érintett honfitársunk, akiknek a zsebéből a magyarországi devizahitelezés során a bankok tisztességtelenül csaltak ki hatalmas összegeket, visszakapják ezeket az őket megillető összegeket? Vagy Magyarország Kormánya marad az eddigi úton, és az EBRD-paktumban lefektetett elvek mentén inkább a bankrendszer [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mint a magyar társadalom mellett marad? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én inkább azt a kérdést tenném föl [[Csárdi Antal: Azt nem. Én kérdezek.]] , hogy mit tett a kormány mit tett a kormány az elmúlt tíz évben azért, hogy az önök és a szövetségeseik által mintegy kétmillió, válságba taszított magyar családot abból kihozza, és a családok sorsát és ezt a súlyos társadalmi problémát rendezze. Először is, Magyarországon minden döntés úgy született meg, hogy az jogilag meg lett vizsgáltatva akkor is, ha folyamatosan beszél közben , és a magyar kormány javaslata és az Országgyűlés 2014-15-ös döntése mind a Kúria jogi állásfoglalásán alapult. A Kúria pedig az Európai Bizottság vonatkozó döntését vette figyelembe, és így határozta meg azokat a döntéseket, amelyeket meghozott a kormány, illetve az Országgyűlés. Mondok példaként egyet: 750 milliárd forintot írtak jóvá az ügyfelek számláin a bankok a tisztességtelen árfolyamrés és az egyoldalú szerződésmódosítás miatti túlfizetések visszatérítésére. Amiről ön beszél, hogy Horvátországban mi történt, ez Magyarországon már korábban megtörtént, és mind úgy, hogy nem lettek tömeges perek, ezrével, tízezrével, százezrével, sőt lehetett volna kétmillió per is akár Magyarországon. Amit pedig ön Horvátországnak üdvösnek mond, arról szeretném elmondani, hogy még bizony várni kell egy európai bizottsági döntésre, és elképzelhető, hogy az említett ügyfeleknek akik visszatérítésre mintegy hetvenezren várnak egyenként kell perelniük az adott bankot. Ön ezt választja, hogy tíz év után még százezres perek legyenek Horvátországban, mi meg azt választottuk, hogy 2016-ra rendezzük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a devizahitelesek sorsát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A Nyugati mögötti nemzetgazdaságilag kiemelt beruházást valóban az emberek és önkormányzatok szándéka ellenére akarják végigvinni?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklós emberi erőforrások miniszterét bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy egyszerű kérdésem lesz a Podmaniczky utca melletti cirkuszi beruházással kapcsolatban. Volte érdemi egyeztetés a terézvárosi lakosokkal és az önkormányzatokkal ez ügyben? Feltettem már ezt a kérdést a miniszternek, és államtitkár úr válaszolt is. Február 25-én azt válaszolta, hogy az előzetes tárgyalások alapján Karácsony Gergely és Soproni Tamás biztosították Fekete Pétert a támogatásukról a látványtervek fényében. Ezzel csak két bökkenő van. Az egyik, hogy Karácsony Gergely semmiféle látványtervet nem látott ezzel kapcsolatban. A másik bökkenő pedig az, hogy Soproni Tamás azt mondta, hogy ő nem mondott ilyet. Tehát ez a válasz nem felel meg a valóságnak. Továbbra is az a kérdés, hogy kivel volt egyeztetés ezzel kapcsolatban, tisztelt államtitkár úr. És kérem, a válaszában kíméljen meg attól, hogy mi 2006-ban miért nem tiltakoztunk az ott épülő kormányzati negyeddel kapcsolatban. Meg attól is kíméljen meg a válaszában, hogy mi nem támogatjuk, hogy az artistáknak épüljön valami, mert ha a Rákosrendező pályaudvarnál, a Hungária körút túloldalán építenék ezt egy barnamezős beruházásban, akkor ez simán megépülhetne. A cirkuszművészeti központot más helyen is föl lehetne építeni. 2018 előtt a terézvárosi Fidesz, sőt még maga Lázár János is itt egy parkot szeretett volna felépíteni. Azt viszont remélem, hogy titkos alagutat nem terveznek Orbán Viktornak a cirkuszművészeti központhoz, bárhol is épüljön az. A kérdés, államtitkár úr: egyeztetteke, tervezneke egyeztetni a terézvárosi lakosokkal, a helyi önkormányzatokkal, a leendő parkot körülvevő önkormányzattal és a főpolgármesterrel ez ügyben? Köszönöm a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon! [[12.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Jól láthatóan, úgy látszik, a Fővárosi Önkormányzatnak, főpolgármester úrnak, vagy a baloldali városvezetőknek két dolog nem tetszik: ha valami épül Budapesten, vagy ha nem épül, mert ha épül, akkor miért épül, ha nem épül, miért nem épül. Ezzel találkozunk idestova lassan másfél éve az önök részéről. [[Varju László közbeszól.]] Érdekes számomra, hogy ha a látványtervet sem látja Karácsony Gergely, akkor mit lát vajon, hogyha már Soproni Tamás kollégája bevallotta, hogy ő látta, tehát ez létezik. Persze, hogy létezik, Fekete Péter államtitkár úr ezt mindkettőjüknek rendelkezésére is bocsátotta. Tisztelt Képviselő Úr! Budapestnek vannak olyan részei, amelyek sajnálatos módon elhanyagolt, ápolatlan külleműek, üresen állnak. A kormányzatnak ezeknek a fejlesztésére vannak javaslatai, sőt forrásokat is biztosítana, hogy Budapest legyen szebb, legyen ápoltabb, legyen zöldebb, több hely legyen a rekreációs funkcióknak; nem egy elhanyagolt, inkább barnamezősnek mondható terület, hanem egy szép, ápolt, kulturált terület, ahova a családok közösen elmehetnek időt tölteni, akár a cirkuszba, akár az ottani közparkba. De önök ezeket bárhol, bármilyen esetben, mindig ellenzik. Ennek a tervnek nagyon fontos része, hogy egy jelentős közpark épüljön, ellentétben azzal, amiről nem akar beszélni, már a kérdésében nem akart beszélni, hogy amikor ide sok-sok emelet magas irodaházakat akartak tervezni, akkor önök csöndben lapítottak, egy szót nem szóltak. Most, amikor közpark és egy cirkuszművészeti központ épülne, akkor rögtön, minden erejükkel tiltakoznak ez ellen. Ez is mutatja, tisztelt képviselő úr, hogy önöknek nem az fontos, hogy ott park legyen, mert ha arra a területre Gyurcsány Ferenc tízemeletes irodaházat épít, az jó, hogyha egy közparkot hoz létre a Fidesz-KDNP-kormány támogatásával közösen a kormány, a főváros, a kerület vezetése, akkor önöknek nem jó, mert annak a közepén egy cirkuszépület állna. Ebből látszik, hogy önöknek nem a főváros fejlődése a fontos, nem a zöldterületek a fontosak, csak az, hogy lépten-nyomon, minden esetben a kormánnyal konfliktusba tudjanak kerülni, tisztelt képviselő úr. Meglátjuk, mi lesz ennek a vége. A kormány szívesen segítené Budapestet, csak ehhez legalább valami minimális együttműködési készségre lenne szükség a főváros és a kerület vezetése részéről. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Balla Mihály úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Hogyan folytatódik a Magyar Falu Program 2021-ben?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A „Magyar falu” program 2019-es elindulása új életet lehelt az 5 ezer lélekszám alatti településekbe, és nem véletlen, hogy már ilyen rövid idő alatt is sok helyen megállt a népességfogyás. Sőt, 900 olyan kistelepülés is van, ahol a falusi CSOK indulása óta a lakosságszám is növekedésnek indult. Örömteli, hogy a támogatási keret idén már a 270 milliárd forintot is meg fogja haladni. Megújuló óvodák, orvosi rendelők, faluházak, játszóterek, utak és járdák, közösségi terek vagy az éppen beszerzett gépjárművek és karbantartási eszközök mind a falusi lét élhetőbbé tételét szolgálják, erősítve a helyi közösségeket, és egyre több fiatal számára válik vonzóbbá a kistelepülési életforma a több mint 12 ezer támogatott projektnek és a falusi CSOK-nak köszönhetően szerte az országban. Miniszterelnök úr nemrég arról az örömteli hírről is beszámolt, hogy a falusi kisboltok is támogatást kapnak azért, hogy ezek a szolgáltatások is elérhetőek legyenek a kisfalvakban élők számára. Körzetemben, Nyugat-Nógrádban, ahová két év alatt 3,5 milliárd forint támogatás érkezett, megújult a falvaink arculata, és a településeinken élők érezhetik, hogy számíthatnak a kormányra fejlesztési elképzeléseikben. A megyékben szinte minden falu elkezdhetett, befejezhetett valamilyen fontos helyi fejlesztést. Kérdésem, hogy milyen további pályázati lehetőségekre számíthatnak a kistelepülések 2021-ben a „Magyar falu” program keretében. Egyúttal köszönöm az eddigi fejlesztési támogatásokat, az egész országot lázban tartó „Magyar falu” programot. Bízom benne, hogy még hosszú évekig örülhetnek a vidéken élő emberek ezeknek a programoknak. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A „Magyar falu” program nagyon sok mindenre rávilágít: egyrészt a mostani helyzetben nagyon fontos szerepe van abban, hogy a gazdaság újraindításában segítsen, hiszen az ön által említett sok-sok száz milliárd forint segíti a helyi vállalkozókat, a helyi gazdálkodókat és természetesen a helyi embereknek az életközösségét is. Mindamellett meg arra is rávilágít, hogy ha vannak településvezetők, márpedig közel háromezren vannak, akik merik vállalni a faluprogram támogatásait, azok nagyszerű dolgokat tudnak alkotni, és nem sírni kell, mint mondjuk, a főváros vezetése, Karácsony Gergellyel az élen, nem sírni kell, mint a baloldali budapesti fővárosi kerületek vezetői, hanem tenni kell, és cselekedni kell.Csak úgy zárójelben mondom, hogy a fővárosnak is van 120-130 milliárd forintnyi pénze, amit fordíthatna fejlesztésekre, csak sírnak, és nem azzal foglalkoznak, amivel kellene. De még egyszer hangsúlyozom: közel 3 ezer település polgármesterei, az ott élő családok és az ott élő vállalkozók mind-mind sokat tettek az elmúlt évek során is, és most, idén is tehetnek, hiszen idén már négy pillérre támaszkodik a „Magyar falu” program. A lakhatási támogatásnak, az úgynevezett falusi CSOK-nak nagyon nagy értéke van, hiszen rengeteg ház tud megújulni, és valóban, ahogy ön is mondta, adott esetben nemhogy csökkenne, hanem növekszik a lélekszám sok-sok faluban. A mellékutak állapotának javítását célzó falusi útalapra idén 102 milliárd forint lesz. Ez hatalmas nagy összeg, szükség van rá. A helyi életminőség javítását célzó programokra idén 250 milliárd forint áll rendelkezésre, és valóban, van egy új elem is, a negyedik, a falusi kisboltok támogatása pedig 45 milliárd forintos támogatással segíti a helyben maradást, az ott élők életét. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Dolgoznak, nem sírnak. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely független képviselő kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Támogatjae Kormány a vagyonosodási illeték eltörlésével azoknak a fiataloknak a lakásvásárlását, akik nem tudják igénybe venni a családosoknak járó kedvezményeket?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A családalapítás előtt állók támogatása véleményem szerint is nagyon fontos, azonban nem szabad megfeledkezni azokról a fiatalokról sem, akik valamilyen okból még nem tudják igénybe venni ezeket a támogatásokat, mégis szeretnének saját otthont teremteni.Jelentős részük ugyanis több évvel a nagykorúvá válás után sem rendelkezik olyan anyagi háttérrel, amely lehetővé tenné egy saját tulajdonú háztartás létrehozását, így marad a mamahotelben, vagy éppen kénytelen méregdrágán lakást bérelni. Ha pedig el is jutnak többéves kemény munkával arra a szintre, hogy legalább az önerőt elő tudják teremteni egy lakáshitel felvételéhez, életük párját viszont továbbra sem találták meg, akkor is csupán a hosszú évekre való eladósodás útján szerezhetnek saját ingatlant. Ezek után még azzal is szembesülniük kell, hogy egyes kivételektől eltekintve a forgalmi érték 4 százalékát is be kell fizetniük illeték formájában. Javaslatom az lenne, hogy azokat, akik hosszú évekre kénytelenek eladósodni, ne sújtsa egy további sok százezres, netán milliós teher. Segítsük ezeket a 35 év alatti, hitelfelvételre kényszerülő személyeket azzal, hogy mentesülnek a megvásárolt ingatlanhoz kapcsolódó, úgynevezett visszterhes vagyonátruházási illeték megfizetése alól. A jelenlegi szabályozás emellett úgy szól, hogy a 4 százalékos illeték 1 milliárdos ingatlan felett 2 százalékra csökken. Gondolom, hogy túl sok ilyen adásvétel nincs, de számomra mégis logikátlan, hogy azokat segíti pluszban a szabályozás, akiknek egyébként is van bőven pénzük. Javaslatomnak ezért van egy olyan része is, hogy az ilyen esetekben a jelenlegi 2 százalékos illetéket emeljék 4 százalékra, ami már csak azért is fontos lenne, mert így kompenzálni lehetne az állam kieső bevételét. Kérem államtitkár urat, hogy válaszában ne a kormány eddigi intézkedéseit és az illetékfizetési kedvezményeket ismertesse. Arra a kérdésemre legyen szíves választ adni, hogy mi a véleménye erről a felvetésemről, tehát tervezike segíteni azoknak a fiataloknak a lakáshoz jutását, akik nem tudják igénybe venni a jelenleg elérhető támogatásokat. Várom érdemi válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ön elmondta a kérdését, én elmondom a válaszomat, ha megengedi. Lehet, hogy ez a műfaj. [[Farkas Gergely közbeszól.]] Egyébként pedig köszönöm szépen a kérdését, mert lehetőséget ad arra számomra, hogy néhány mondatban beszéljek a fiatalok érdekében tett intézkedésekről. Természetesen azokról a fiatalokról sem feledkezünk meg, akik a családalapításig vagy a gyermekvállalásig még nem jutottak el, de törekszenek az önálló egzisztencia kialakítására a lakásvásárlásnál. [[12.50]] Nekik egyébként tájékoztatom képviselő urat , amennyiben a 35. életévüket még nem töltötték be, a törvény alapján az első otthon megszerzésekor 15 millió forintos vételár alatt csak a vagyonszerzési illeték felét kell megfizetniük, és a fennmaradó összegre is automatikusan jár számukra a 12 havi pótlékmentes részletfizetés. A kormány folyamatosan bővíti azon támogatások, lehetőségek körét, amelyek a fiatalok továbbtanulását, családalapítását, otthonteremtését, nyelvtanulását vagy elhelyezkedését segítik. A 15 és 29 éves korosztályban 2010 és 2020 között 60 százalékkal csökkent a munkanélküliek száma. A gazdasági újraindítási program keretében 2022. január 1-jétől, mint ön is tudja, teljes személyijövedelemadó-mentességet adunk a 25 év alatti fiataloknak. Az állam minden 35 év alatti fiatalnak utólagosan megtéríti a sikeres nyelvvizsga díját, 2018 elejétől 2020 decemberéig több mint 95 ezer kérelmező részesült ilyen támogatásban. És sorolhatnám még ezeket az intézkedéseket, de az időkorlát nem teszi lehetővé. Tisztelt Képviselő Úr! Mint az általam elmondott intézkedésekből is látszik, a nemzeti kormány kiáll a fiatalok érdekei mellett, minden lehetséges eszközünkkel továbbra is azon dolgozunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy segítsük a fiatalokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogy halad a társadalmi egyeztetés?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető minisztert bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Államtitkár Úr! Az önök egyik országgyűlési képviselője, a nemzet őstermelője, a szebb napokat megélt Lázár János még novemberben vetett szemet a felújítás alatt álló szabadkígyósi kastélyra. Lázár úr akkor a miniszterelnökkel abban egyezett meg, hogy az őáltala vezetett Mezőhegyesi Ménesbirtok gondozásába fog kerülni ez a gyönyörű épület.Az önök egyik másik országgyűlési képviselője, a körzetes Herczeg Tamás és a település szintén fideszes polgármestere azonnal elkezdte védeni a mundér becsületét, megpróbálta magyarázni a magyarázhatatlant, de nem sikerült nekik, mindenki számára nyilvánvaló volt, hogy a szokásos fideszes módi következik be Szabadkígyóson, mármint az, hogy a párt egyik erős emberének akarják haszonbérletbe adni ezt a bizonyos épületet. A környék polgárai azonban néhány nap alatt rengeteg aláírást gyűjtöttek össze, több százan írták alá az ezzel az üggyel kapcsolatos petíciót, és önök meghátrálásra kényszerültek, a népakarattal szemben nem akarták Lázár János kezébe adni ezt a kastélyt. Herczeg Tamás a szabadkígyósi polgárok győzelmének napján úgy nyilatkozott, hogy társadalmi egyeztetés fog indulni a kastély további sorsát illetőleg. Ő egyébként, a képviselő úr, azt értette a társadalmi egyeztetés alatt, hogy leül ő, a fideszes képviselő, leül a fideszes kormányból valaki, leül a fideszes kormányhivatalból valaki, a fideszes polgármestert is odaengedik az asztalhoz, meg még egy civil szervezetet maximum és esetleg; abba most ne menjünk bele, hogy ez az egyeztetés mitől társadalmi, ez majd egy másik kérdés lesz. Az én kérdésem, államtitkár úr, ezzel az üggyel kapcsolatban inkább arra irányul, hogy ez az egyeztetés most jelen pillanatban hol tart, és mi lesz a szabadkígyósi kastély sorsa. A kígyósi polgárok kíváncsian várják a válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor a tényeket nézzük, képviselő úr! A kormány 2020. november 10-én benyújtott egy törvényjavaslatot, amely törvényjavaslat 4. alcíme arról rendelkezett volna, hogy a szabadkígyósi Wenckheim-kastélyegyüttes és parkjának tulajdonjoga ingyenes átruházásra kerüljön a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zártkörűen Működö Részvénytársaság részére, a társaság kulturális, örökségvédelmi, oktatási, szakképzési közfeladatai ellátásának elősegítése céljából. A törvényjavaslat tárgyalása során Herczeg Tamás képviselő úr módosító javaslatot nyújtott be a törvényjavaslathoz, amely az említett rendelkezés elhagyását javasolja. A módosító javaslatot mind az Országgyűlés Gazdasági bizottsága, mind a Törvényalkotási bizottsága támogatta, s azzal a kormány is egyetértett. Ennek eredményeképpen az Országgyűlés a törvényt a Wenckheim-kastélyra vonatkozó rendelkezés nélkül fogadta el december 15-én. Mindamellett pedig, miután teljesen érthető az a kérdés, hogy mi lesz a kastély sorsa, legyen szíves esetleg ön is segíteni abban, amit egyébként teljesen jogosan és jól csinál Herczeg Tamás képviselőtársunk, miszerint értesíteni kell azokat az embereket, akik ott élnek, hogy ez a lepusztult, rossz állapotban lévő kastély benne van a nemzeti kastély- és várprogramban. Az elmúlt évek során, idén is összességében 63 milliárd forinttal támogatja a kormány ezt a programot, így a szabadkígyósi Wenckheim-kastély részére ennek a programnak a keretében több mint 1,5 milliárd forint költségvetési forrást biztosít a kastély turisztikai célú fejlesztésére, s ezt 1,7 milliárd forint uniós forrással egészíti ki. Azt gondolom, egy ilyen kastélynak az állapota, amely évtizedekig lepusztult volt, amely egyébként az önök szövetségeseit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] régebben sem érdekelte, most végre megújulásra kerül és megszépül. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miért hozták hátrányosabb helyzetbe a napelemes beruházásoknál támogatásra szoruló családokat?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ahogy ön is jól tudja, jelentős átalakulás előtt van a magyar napenergia-piac, a népszerű szaldós elszámolás igénylésének a lehetősége ugyanis meg fog szűnni a jövőben. Ez egy közkedvelt elszámolási mód volt az elmúlt években Magyarországon, hiszen a háztartások akár le is nullázhatták vele a villanyszámlájukat, ha a napelemek megtermeltek annyi energiát, mint amennyit felhasználtak. Tervezhető is volt, kiszámítható is volt a beruházás, hiszen egy-egy napelemes rendszer beszerzése esetén a család előre láthatta, hogy mikor térül meg a befektetésük, és hogy tulajdonképpen hány évig élvezhetik a kvázi ingyenes energiát. Érthető, hogy a kedvezményes banki hitelekkel, illetve az otthontámogatásokkal minél többen szerettek volna ilyen rendszert telepíteni, hiszen ez az országnak is jó, így előtérbe helyezhető a megújuló energia Magyarországon, és lényegesen kevesebb importra szorul Magyarország is, azonban az érintettek azzal szembesültek, hogy ha valamilyen támogatást akarnak igénybe venni a napelemes rendszerükhöz, akkor már az idén júniusig meg kell kötniük a szerződést a szolgáltatójukkal. Államtitkár úr számára is ismert, hogy egy ilyen rendszer tervezése, engedélyezése, beszerelése elég sok időt vesz igénybe, így bizonyos szolgáltatók nem nagyon kapkodják el, hogy jóváhagyják ezeket a rendszereket. Vagyis sokan nagyon nehéz helyzetbe kerülnek, önhibájukon kívül kifuthatnak a határidőből, kimaradhatnak ebből a szaldós elszámolási rendszerből, egész pénzügyi tervük füstbe mehet, ami egy komoly beruházás esetén nagyon nem mindegy. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezért sokan nem értik, hogy miért kell a támogatásra szoruló családokat ilyen nehéz helyzetbe hozni, hiszen akik nem akarnak támogatást igénybe venni, azok akár a 2023. év végéig is ráérhetnek ezzel foglalkozni. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat, mi indokolja a hátrányos különbségtételt a támogatásra szoruló családok esetében. Hogyan tudják garantálni, hogy senki se csússzon ki önhibáján kívül a határidőből, és mire számíthatnak azok a családok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , akik mégsem végeznek június 30-áig? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és az elhangzottakra Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországnak az a célja, hogy a magyar villamosenergia-termelés legnagyobb része két forrásból származzon: az atomenergiából és a megújuló, elsősorban naperőművekből származó energiából. Az egy éve elfogadott klíma- és természetvédelmi akcióterv egyik kiemelt feladatul tűzte ki a környezetbarát napenergia hasznosításának a növelését, és az új nemzeti energiastratégia vonatkozó célja pedig, hogy 2035-re legalább 200 ezer háztartás rendelkezzen átlagosan 4 kilowatt teljesítményű, tetőre szerelt napelemmel. [[13.00]] Ezzel egyrészt meg tudjuk védeni a rezsicsökkentésnek az eredményeit, és olcsó energiát biztosíthatunk a magyar családok számára, valamint teljesíthető az a célunk is, hogy 21 százalékos megújulóenergia-felhasználásra kerüljön sor. Tisztelt Képviselő Úr! A háztartási méretű kiserőművekre vonatkozó jelenlegi szabályozás értelmében a termelő fogyasztók a közcélú hálózatot díjmentesen használhatják virtuális tárolóként, így az éves összes termelés és fogyasztás összevezethető, és csak a szaldón túli fogyasztásért kell fizetni a szolgáltató részére. Azonban a vonatkozó európai uniós irányelv alapján amit, gondolom, ön is jól ismer azok a tagállamok, amelyek a háztartási méretű kiserőművi rendszerek kapcsán nem külön számolják el a hálózatba táplált és a hálózatból kivett villamos energiát, 2023. december 31-ét követően nem biztosíthatnak új jogokat ezen rendszerek keretében. Ennek megfelelően szükséges a szabályozás átalakítása. Tisztelt Képviselő Úr! Január 1-jétől életbe lépett az új otthonfelújítási támogatás, a vonatkozó kormányrendelet értelmében a legalább egy gyermeket nevelő háztartások esetében napelemes rendszerek telepítéséhez is igénybe vehető ez a támogatási forma. Az ennek keretében megvalósuló fejlesztés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] valamint a bruttó elszámolási rendszer szinte ugyanazt a tízéves megtérülési időt eredményezi, mint a szaldós elszámolás keretében. Köszönöm a megtisztelő figyelmét és a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úr kabinetfőnökének: „Mit fognak tenni ?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt kormánypárti vagy kormányzati Tisztségviselők! Szeretném tolmácsolni önöknek a bennünket nézők véleményét: ne hazudjanak, az ellenzékiek oltáspártiak! Mindezt egyébként hallhatnák is, ha például a Klubrádiót hallgathatnák, de hát önöknek még a járvány közepén is, a válság kellős közepén is az volt a legnagyobb gondjuk, hogyan tudják megszüntetni és elhallgattatni a szabad nyilvánosság maradékát. Nem volt elég, hogy propagandaeszközzé silányították a Magyar Televíziót és a Rádiót, bezárták a Népszabadságot, bekebeleztek minden megyei lapot, tévét, rádiót, minden a maguké, már csak itt van egy elem, még az Indexet is tönkretették, ehhez képest itt maradt egyedül a Budapesten működő Klubrádió. Már csak ez van útban az Orbán-rendszernek. De emlékezzünk egyébként: 101 évvel ezelőtt, a fehérterror dühöngése közben is a Horthy-rendszer kiadta a parancsot: elhallgattatni! Most ugyanezt tették és akkor Bacsó Bélát és Somogyi Bélát dobták a Dunába , most ugyanezt teszik száz évvel később, az elhallgattatást a fideszes Médiatanács végzi el és hajtotta végre, és elvonta a Klubrádió frekvenciáját. Önök persze mondhatják: jobban jártak, nem dobták őket a Dunába Újpestnél. Pánikban voltak 1920-ban, és most pedig önök is, hiszen az elhallgattatást akarják. Tekintve, hogy önök szembemennek a magyar emberekkel és az őáltaluk vallott európai értékekkel, nem csoda, hogy az Európai Bizottság is megszólalt ebben az ügyben. Ezért kérdezem az államtitkár urat: mit fognak tenni, meddig tartják még fenn azt a jogsértő állapotot, amit a Klubrádió ügyében kialakítottak? Mikor adják vissza végre a frekvenciajogot, a szólás szabadságát? Köszönöm szépen. Várom a válaszát. [[Bősz Anett tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr kérdésére Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az a helyzet, képviselő úr, hogy önnek nem a kormánnyal van vitája, hanem az uniós és magyar jogszabályokat alkalmazó bírósággal. A bíróság döntése értelmében ugyanis a Klubrádió nem sugározhat tovább automatikusan a frekvencián, hanem nyílt, többszereplős pályázaton döntenek majd a frekvencia sorsáról. Azért nem sugározhat tovább automatikusan, mert sorozatosan jogot sértett, és ezt egyébként a rádió sem vitatja. Egyébként 2011 óta a magyar piacon teljesen egyedülálló módon ingyen és pályázat nélkül használhatta a frekvenciát. Hogy egy kicsit konkrétabb legyek: a Klubrádió azért nem kapott automatikus frekvenciahosszabbítási engedélyt, mert egy éven belül kétszer is, az elmúlt hét évben pedig hatszor megsértette a médiatörvény előírásait. Mindezek alapján egyértelmű, hogy ellentétben azzal, amit ön állít a Médiatanács éppen akkor járt volna el jogsértően, ha megújítja automatikusan az engedélyt. Vegye figyelembe, kérem, és tartsa tiszteletben azt, hogy jelenleg is zajlik az érintett frekvencia pályázati eljárása, és a Médiatanács egyedüliként pályázati nyilvántartásba vette a Klubrádiót üzemeltető társaságot. Szóval, megint arról van szó, hogy önök kreálnak egy ügyet, elszaladgálnak Brüsszelbe feljelentgetni, kihasználva, hogy ott felületesebb a tudásuk a magyar médiaviszonyokról. Azonban a hazugságkártyavár most még a szokásosnál is hamarabb összedől. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ha az ön számára valóban érték lenne a sajtószabadság, akkor nem tört volna be több képviselőtársával együtt [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] a köztelevízió székházába, akkor valahogy nem viselt a mostanihoz hasonló pólót, pedig lett volna miért. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Pont így és pont most?” címmel. Hohn Krisztina képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ma éjfélkor életbe lép az új egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény, ami a hálapénz büntethetőségét, az orvosi bértáblát, a versenyképes fizetéseket hivatott rendezni.Az egészségügyi dolgozók közül sokan az utolsó pillanatig nem tudták megismerni az új munkaszerződésüket, gondolkodási időt sem kaptak az aláírásra mindezt a koronavírus-járvány közepén, az egészségügyi ellátás működőképességének határait feszegető helyzetben. Ráadásul az új rendszer önmagában kevés a hálapénz felszámolásához, a minőségi egészségügyi ellátás biztosításához. A hálapénzkommandók kevesek ahhoz, hogy az orvosok motiváltak legyenek a szerződések aláírásában. Önök elhamarkodva döntenek, tologatják a határidőket, bizonytalanságban tartják az egészségügyi dolgozókat, a betegeket. Nem látjuk, hogy valódi megoldásra törekednének olyankor, amikor az ügyelet a rendes munkaidőnél alacsonyabb díjazással jár. Aggodalomra ad okot, hogy már többen jelezték, nem fogják elfogadni az új szerződést, akár még az ágazatnak is hátat fordítanak. Mindezen felül az egészségügyben jelentős bérfeszültség alakult ki. A kórházi szakdolgozók is az egészégügyi szolgálati jogviszony hatálya alá kerültek, ez számukra plusz béremelést nem hoz, csak és kizárólag kötelmeket. A hálapénz kivezetése és a béremelés előrelépés, de attól, hogy több lesz az orvosok fizetése, nem lesz több szakember, sem több eszköz, nem lesznek kevésbé amortizáltak az épületek, nem lesz kevésbé alulfinanszírozott az egészségügy. Miért gondolták, hogy itt és most, a legnagyobb járvány közepén van itt az ideje a változtatásnak? Hogyan gondolják, hogy sikeresen védekezhetünk a járvány ellen megtört, bizonytalanságban élő, csökkentett számú, alulmotivált egészségügyi személyzettel? Hogyan oldják meg ezt a valóban kritikus helyzetet? Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy nagyon fontos lépés volt évtizedek után az a radikális orvosibér-emelés, amiről a parlament tudott dönteni. [[Varju László: Tíz év után, ugye?!]] Ön sem emlékszik szerintem olyan időpontra, amikor azt orvosok bére 2-2,5-szörösére emelkedett volna Magyarországon, és ez egy történelmi lehetőséget nyit arra is, hogy végre 70 év után a hálapénz is kivezetésre kerüljön. Szerintem mind az orvosibér-emeléssel, mind a hálapénz kivezetésével minden józan gondolkodású ember egyet tud érteni. Az előző évtizedekben is lett volna erre lehetőség, csak egyik kormány sem biztosított erre kellő fedezetet, hogy egy ilyen tényleg radikális és szemmel látható orvosibér-emelésre kerüljön sor. De úgy gondolta a kormány, hogy akkor, amikor a koronavírus-járvány alatt minden ember élete számít, minden ember egészségéért és életéért küzdeni kell, ez talán egy alkalmas időpont arra, hogy mindenképpen meglépjük ezt a radikális orvosibér-emelést. De nemcsak az orvosoknak a bére emelkedik, a képviselő asszony is jól tudja, hogy 72 százalékkal emelkedik ebben a négyéves ciklusban az ápolóknak a bére is. Az ápolóknál is egy 72 százalékos emelkedés, az orvosoknál várhatóan több mint 100 százalékos emelkedés: mindez nem az alulmotiváltság irányába mutat, tisztelt képviselő asszony, mint ahogy ön mondta. Ez lehetőséget biztosít arra, hogy egy sokkal átláthatóbb foglalkoztatási rendszer jöjjön létre, sokkal átláthatóbb körülmények legyenek az egészségügyön belül. Ennek része az egészségügyi szolgálati jogviszony, ami tisztább, átláthatóbb és magasabb bérrel, magasabb fizetéssel járó körülményeket hoz maga körül. [[13.10]] Emlékszünk itt baloldali egészségügyi változtatásokra, amikor fizetőssé tették az egészségügyet, és azzal párhuzamosan csökkentették az orvosok bérét. Itt most mindenhol többletforrásokról beszélhetünk, és az orvosoknak, ápolóknak is tud emelkedni a bére. Az elmúlt időben, februárban az országos kórház-főigazgató egy hosszú tájékoztató levelet is kiküldött a kórházaknak, amelyből tájékoztathatták a munkavállalókat az új szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos különböző részletkérdésekről is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Koncz Zsófia képviselő asszony, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hogyan folytatódik a 3621. számú út és a 3622. számú út fejújítása?” címmel. Koncz Zsófia képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Tisztelt Ház! A magyar vállalkozások gyarapodásához, a magyar emberek boldogulásához nélkülözhetetlenek a jó minőségű közúti közlekedési kapcsolatok, hiszen a színvonalas közúthálózatba bekapcsolódó települések és térségek gazdasága a fejlesztéseknek köszönhetően megélénkül, és vonzóbbá válnak a munkahelyeket teremtő beruházók számára. A kormány által nyújtott támogatásoknak köszönhetően az elmúlt egy év során választókerületemben többek között megkezdődött a 37-es út Gesztely és Szerencs közötti szakasza bővítésének előkészítése, az M30-as autópálya Miskolc-Kassa közötti útszakaszának befejezése, valamint a Tiszalúc és Tiszadob közötti út felújítása.A számos, eddig megvalósult közútfejlesztés ellenére azonban jól tudjuk, hogy a munka nagy része még hátravan. Régóta húzódó ügy a Tokaj és Taktaharkány közötti, a Taktaközön átvezető 3621. számú út, valamint a Szerencs és Prügy közötti 3622. számú út állapota. Ezek gyakorlatilag a megye egyik legrosszabb minőségű útszakaszai. Édesapám, Koncz Ferenc országgyűlési képviselőként az elmúlt években kiemelt hangsúlyt fektetett arra, hogy az érintett szakaszok felújítása elkezdődjön. Ez idáig a kedvező vidékfejlesztési támogatásoknak köszönhetően egy kilométeres szakasz már meg is valósult, és az idei évben további 32 kilométer közút felújítása várható. Mindez jelentős javulást hozhat a településen élők életében, ugyanakkor a turisztika fejlődését is segítheti, hiszen a térségbe érkező turisták is örömmel látogatnák a sok helyen még érintetlen természeti látnivalókkal csalogató vidéket. A 3621. és a 3622. számú utak további szakaszai esetében azonban még jelenleg is nagy a lemaradás. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az elhangzottakkal kapcsolatban kérdezem, hogyan folytatódik a 3621. és a 3622. számú utak felújítása. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Schanda Tamás államtitkár úr, miniszterhelyettes következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy a baloldal súlyos felelőtlenségének következtében a 32 ezer kilométeres magyarországi közúthálózaton 2010 előtt jelentős karbantartási lemaradás halmozódott fel. A nemzeti polgári kormány ezzel szemben viszont kiemelt feladatának tekinti a közlekedési hálózatok folyamatos bővítését és a meglévő infrastruktúra állapotának javítását, különösen is az alsóbbrendű utakon, aminek érdekében évről évre tervszerű felújítási programok valósulnak meg. 2010-2020 között több mint 6600 kilométernyi útszakasz rendbetétele készült el, és az elvégzett beruházások összértéke közel 850 milliárd forint.Tisztelt Képviselő Asszony! Mindig jó szívvel emlékezünk édesapjára, Koncz Ferenc képviselő úrra, aki önhöz hasonlóan szívén viselte választókörzete, Borsod fejlődését és az ott élők sorsát. Az ő kitartó és folyamatos munkájának köszönhetően számos beruházás és fejlesztés valósult meg és indulhatott el a térségben. Engedje meg, hogy éppen ezért örömmel tájékoztassam, hogy az imént felsorolt programok keretében a Tokaj-Taktaharkány és Szerencs-Prügy összekötő utak felújítása több szakasszal is szerepel. A Tokaj-Taktaharkány összekötő úton 2019-ben megvalósult a Tiszatardos-Csobaj-Taktabáj közötti, több mint 8 kilométer hosszúságú szakasz felújítása, tavasszal pedig megkezdődik a Tokaj-Tiszaladány közötti felújítás, és ez érinti az utóbbi településen áthaladó utat is. Az év második felében pedig megkezdődik a Taktabáj-Prügy közötti szakasz felújítása is. A Szerencs-Prügy összekötő út felújításának a tervezése zajlik, addig is az útszakasz Szerencset és a külterületét érintő részein valósulnak meg fejlesztések. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit üzen a Marcali és a Fonyódi járásban élő, a marcali kórházba gyógyulni járó több tízezer büszke somogyi polgárnak? Teljesítik végre a kéréseinket? Igen vagy nem?” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években számos alkalommal hívtam fel a figyelmét a marcali kórház kálváriájára. Örülök, hogy talán ennek is köszönhetően végre kilátásba helyezték a kórház önállóságának visszaadását. Sajnálattal tapasztaljuk azonban, hogy a kórház az ígérettel ellentétben november 1-jén nem lett önálló, sőt azóta is ezer szállal kötődik a kaposvári kórházhoz.Tisztelt Államtitkár Úr! Az emberek türelme elfogyott. Nem kívánjuk tovább hallgatni a hitegetést, mert hallottuk ezt már eleget, és nem fogjuk tétlenül nézni szeretett kórházunk szisztematikus leépítését sem. Ezért aláírásgyűjtést kezdeményeztünk, amit egészen addig folytatunk, amíg önök itt, Budapesten nem teljesítik a kéréseinket, az önállóság visszaadását, a várólisták csökkentését, az önök által korábban megszüntetett szülészet-nőgyógyászat és a gyermekosztály újraindítását, valamint a Móring József Attila által immár hét éve megígért CT-beszerzést. Addig pedig tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy miért nem lett önálló a marcali kórház november 1-jén és az azóta eltelt 4 hónapban sem. És ha majd önálló lesz a marcali kórház, milyen téren lesz várható, hogy jobb lesz az egészségügyi ellátás színvonala, milyen téren lesz majd jobb az ott élőknek? Államtitkár úr, végül mit üzen a Marcali és a Fonyódi járásban élő, több tízezer büszke somogyi polgárnak, mindazoknak, akik a marcali kórházba járnak gyógyulni? Teljesítik a kéréseinket? Igen, vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól, miniszterhelyettestől halljuk. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Móring József Attila képviselő úr nevében is köszönöm, hogy ön támogatja mind a képviselő úrnak, mind a kormánynak azokat az elképzeléseit, melyek egyrészről fejlesztenék a marcali kórházat, másrészről pedig önállóságot biztosítanak számára. Mint ön is tudja, az egészségügy rendszerében a járványhelyzet alatt egy olyasfajta változás állt be, melyben a megyei kórházaknak nagyobb szerepe van a városi kórházak szakmai koordinálásával kapcsolatban. Most már a marcali kórház is nagyobb önállósággal rendelkezik, olyan önállósággal, mint bármelyik másik városi kórház. Vannak bizonyos kérdések, amelyekben a megyei kórház az, amelyik szervezi a megye területén a városi kórházaknak is a tevékenységét, van, ahol pedig gazdaságilag, szakmailag önállóan tevékenykednek. Ami más kórházakra igaz, az igaz most már a marcali kórházra is, akár a járó-, akár a fekvőbeteg-ellátásra, akár a környékbeli praxisközösségek szervezésével kapcsolatban, amiben pedig új, kibővített feladatköröket kapott a marcali kórház ugyanúgy, mint minden más városi kórház is. Vitatkoznék azzal, hogy bármifajta visszasorvasztás lenne a kórház területén. 2012-ben egy 15 millió forintos támogatásból eszközbeszerzés történt. 2014-ben két támogatás is volt, 25 millió forintból eszközvásárlás, 14,5 millióból pedig egy klíma-, légkezelő-, hűtőrendszer-felújítás történt, 2016-ban 16 millió forintból tetőfelújításra került sor. Költségvetési forrásból 220 millió forint értékben kapott az elmúlt években a kórház támogatást, pályázati forrásból pedig 453 millió forint értékben kapott támogatást. Tehát ez egyáltalán nem a leépítésnek vagy a visszafejlesztésnek, elsorvasztásnak a jele, tisztelt képviselő úr, hanem annak, hogy amiért ön is küzd, amiért Móring József Attila képviselő úr is küzd, hogy minél jobb ellátás legyen, és ennek a marcali kórház egy igazi szakmai központja lehessen, minél nagyobb gazdasági önállósággal. Ebben az irányban nagyon sok lépés történt meg. Köszönjük az ön munkáját is, köszönjük Móring József képviselő úrnak is, és szerintem mindkettőjük munkájának az ottani betegek és a leendő betegek azok, akik a leginkább haszonélvezői. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[13.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, az Országgyűlés jegyzője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem fogadták el az Országos Diáktanács javaslatait az érettségi lebonyolítása kapcsán?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A minisztérium tanácsadó szervezete az Országos Diáktanács, amelyet a 19 megye egy-egy és Budapest két diákküldöttje alkot. Az Országos Diáktanács áttekintette a koronavírus-járvány hatását az érettségire, és öt egyszerű ajánlást fogalmazott meg a minisztérium számára. Szeretnék azt, hogy az idei érettségiknek ne legyen feltétele az 50 óra közösségi munka, hiszen azt ebben a tanévben vagy az előző tanévben nyilván nagyon nehéz volt elvégezni; az emelt szintű vizsgák esetében a saját intézményükben tehessék le azt a diákok, tehát ne kelljen elutazniuk egy másik intézménybe, ilyen módon csökkenjen a kockázat; fontosnak tartják azt, hogy a pedagógusok előrébb kerüljenek az oltási tervben; azt is kérik, hogy mindenki számára, aki korábban végzett, legyen ingyenes az újraérettségizés lehetősége ebben az évben; illetve hogy a pluszpontok rendszerében pedig ne csak a komplex nyelvvizsga érjen pluszpontot, hanem az írásbeli vagy a szóbeli részbeni teljesítés is, megint csak azért, mert a mostani körülmények között sok diák számára nehézséget okozott az, hogy az eredetileg tervezett komplex nyelvvizsgát letegyék.Azt szeretném megkérdezni az államtitkár úrtól, hogy igaze, hogy a minisztérium figyelmen kívül hagyja a diákok javaslatait, és hogyha igen, akkor ennek mi az oka. Ezen túl szeretnék arra is módot adni ez nem szerepel a kérdésben , hogy az államtitkár úr, ha kíván, szóljon arról, hogy az érettségire való felkészülést hogyan teszik lehetővé a diákok számára abban a helyzetben, amikor az országos tiszti főorvos asszony ma arról beszélt, hogy esetleg az oktatás egésze átáll a digitális oktatásra. Szerintem nagyon sok szülőt és diákot megnyugtathatnánk a mai napon, hiszen közös a célunk, az, hogy a diákok felkészülten és biztonságosan tudjanak érettségizni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az Országos Diáktanács valóban egy fontos egyeztető fórum, nem egy tanácsadó testület, ahogy ön mondta, de egy fontos egyeztető fórum, örülök, hogy erre most így az idei évben rájött ön is, képviselő úr, meg a baloldal. Sajnos, a tavalyi évben nem vették észre ezt a testületet, mert amikor önök itt a parlamentben az érettségi eltörlését követelték [[Arató Gergely: Nem volt ilyen!]] [[Arató Gergely: Nem volt ilyen!]] hangosan, amikor azt mondták, hogy ne legyen érettségi (Arató Gergely: Nem volt ilyen!), sőt az önök egyik fiókszervezete, az egyik szakszervezet az érettségi bojkottjára szólított fel, akkor ugyanez a szervezet, amelyre ön most hivatkozott, hogy erre oda kell figyelni, elsöprő többségében azt mondta, hogy nem, az érettségit megfelelő biztonsági feltételek mellett, amelyekkel kiküszöbölhetjük a járvány terjedését, de meg kell tartani. Akkor önök meg sem hallották az Országos Diáktanácsnak, az elsöprő többségének a javaslatát, most, az idei évben észrevették. Ebből látszik, hogy önöknek valójában nem a diákok biztonsága vagy tanulmányi előrehaladása, hanem mindig csak a politikum a fontos. Tavasszal a Diáktanáccsal is egyeztetett módon végül 80 ezer diák tudott leérettségizni, ősszel pedig további 30 ezer diák, úgy, hogy a járványügyi készültség megvolt, a járványügyi keretek között tették meg mindezt a biztonsági intézkedések mellett, így egyetlen helyszínen sem alakultak ki gócpontok, ugyanakkor sikerült elkerülni a felvételikáoszt, hiszen az érettségi letételével mindenkinek a továbbtanulása folytatódhatott, és nem lett ebből semmifajta hátrány az idén érettségizők számára. Ön is ismeri, a 2020 tavaszi érettségi eredmények, a 3,61-es eredmény nagyjából megfelel az elmúlt öt év átlagának, az elégtelen osztályzatok 0,89 százalékos aránya még kisebb is a megszokott 1 százalék feletti értéknél, és az évismétlések aránya is 40 százalékkal csökkent. Természetesen az új javaslatokat is megvitatta Maruzsa Zoltán köznevelési államtitkár úr az Országos Diáktanáccsal, nyilván most nem személyesen, hanem digitális módon, de az egész járványidőszak alatt folyamatos volt [[Az elnök csenget.]] a digitális kapcsolattartás, és szerintem még lesz lehetőségem a következő válasznál kitérni arra, hogy pontosan mi is volt ennek a tartalma. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ez nem azonnali! Dr. Rétvári Bence: Ugyanez a témája egy másiknak!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Végleg elengedik egy generáció kezét?” címmel. Hohn Krisztina képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban lesz lehetőség, hiszen az én kérdésem is hasonló jellegű, mint az előttem szóló képviselőé. Azoknak a diákoknak, akik idén teszik majd le az érettségit, sokszorosan nehezített terepen kell helytállniuk. Mire eljutnak a vizsgákig, addigra pont fél éve lesz annak, hogy online, gyakorlatilag nagyobb segítség nélkül készülnek fel. Ez nem csak arról szól, hogy több idő van tanulni, mert nem kell utazgatni; ez az életkor a jövő megalapozása miatt meghatározó, de amiatt is, mert most kellene azokat a kulcsingereket megélni, amiből egész életükben építkezni tudnak majd a fiatalok. Nem túlzás azt állítani, hogy többszörösen nehezített helyzet most az övék, és ezt nekünk minden eszközzel segítenünk kell. A tavalyi tavaszi érettségi annyiban volt más, hogy ugyan hirtelen jött a digitális átállás, azonban csupán két hónapig tartott, az őszi érettségi vizsgáknál sem volt nagy változás a tavaszihoz képest, jelenleg azonban szinte az egész utolsó év online zajlik. Ha tavaly sokkal több energiát kellett a tanulásba fektetni, akkor ez most hatványozottan igaz, hiszen az egész napos gép előtt ülésben magukra vannak hagyva a fiatalok, nem feltétlenül tudják úgy követni az órát, mint élőben, és a lemaradást is nehezebb kikerülni. A szóbeli vizsgák tekintetében ez kiemelten hangsúlyos, hiszen kevesebb lehetőségük van a szóbeli megmérettetésre, gyakorlásra előzetesen. Szeretném ezért, hogyha választ kaphatnék arra, hogy a járványhelyzet stagnálása vagy súlyosbodása esetén vane esély arra, hogy a szóbeli vizsgák idén is elmaradjanak a tavalyi vizsgákhoz hasonlóan. Először nem akartam feltenni a maradék kérdést, mert úgy gondoltam, hogy talán lesz elég idő válaszolni, de azért mégis felteszem, hogy figyelembe veszike az Országos Diáktanács javaslatait az 50 órás közösségi szolgálatról, az újraérettségi ingyenességéről, valamint a pedagógusok oltási sorrendben való előre sorolásáról. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön rendkívül lovagias volt, mert feltette azokat a kérdéseket, amelyekre Arató Gergely is kíváncsi volt, ő viszont talán jegyzőként ezt meg is tudja most hallgatni, hogyha visszajön a másik bejáraton.Ami a biztonsági előírásokat illeti, a korábbiakban is termenként legfeljebb tíz fő vehetett részt az írásbeli vizsgákon; kötelező testhőmérséklet-mérés volt az épületbe való bemenetelkor; a szóbeli vizsgáknál, akiknél az volt, kis számban, szintén megfelelő távolságtartási szabályok voltak; a vizsgatermen kívül maszkot kellett viselni; a tanárok pedig a maszkon kívül pedig még kesztyűt is kaptak. Valóban, egy teljesen más felkészülési időszaka volt a most érettségiző diákoknak, mint mindenkinek a köznevelésben kivételek az alsósok, pontosabban, az alsóbb osztályokba járók, akiknek még jelenléti oktatásuk van, de tavasszal, ugye, náluk is szünet volt , éppen ezért igyekeztünk digitális tananyagokkal, illetőleg az iskolai érettségifelkészítők lehetőségének a biztosításával segíteni a diákoknak. Ami az iskolai közösségi szolgálatot illeti, azokat elsősorban nem az utolsó évben, hanem a megelőző években szokták megtenni, és az Oktatási Hivatal honlapján megjelent egy tájékoztató, hogy hogyan lehet ezt most digitálisan vagy legalábbis személyes kapcsolattartás nélkül teljesíteni tehát ez is átállt egyfajta járványüzemmódra. A nyelvvizsgáztatás kapcsán a nyelvvizsgáztatási központok tudnak működni megfelelő biztonsági protokollok mellett, sőt bizonyos vizsgáztatási központok megkapták az online vizsgaszervezés lehetőségét is. Az ingyenes vizsgák kapcsán: hogyha valamely okból nem ment el vizsgára, az első rendes érettségi vizsgára jelentkezett személy tavaly, vagy aki most ismétlő vizsgát tesz, vagy aki félig megszerzett vizsgával rendelkezik, annak biztosítjuk az érettségi vizsga díjmentességét. A középszintű érettségi vizsgákat mindenki a saját intézményében teheti le, illetőleg arra törekszünk, hogy ne csak az érettségizők és a pedagógusok számára, de minden regisztrált számára megadhassuk már a védőoltást. Arra törekszik Magyarország, hogy aki regisztrált, az húsvétra megkaphassa az első oltását [[Az elnök csenget.]] így az érettségizők és az érettségiben közreműködő tanárok is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Hohn Krisztina tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatni szeretném az államtitkár urat, hogy Arató képviselő úr, amikor elhagyta helyét, ide jött, a hivatali helyére, mert éppenséggel az Országgyűlés jegyzője. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit tesz a Kormány az Európai Unió új, ambiciózus klímavédelmi céljának teljesülése érdekében?” címmel. Balczó Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[13.30]]
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az Európai Tanács 2020. december 11-ei ülésén az eddiginél ambiciózusabb klímavédelmi célszámot fogadott el. Eszerint 2020-ra az 1990-es szinthez képest 55 százalékos nettó csökkentést kell elérni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása terén. A dokumentumban szerepel egy meglehetősen talányos bekezdés, mondat: „Az említett célkitűzést az EU kollektíven, a lehető legköltséghatékonyabb módon fogja teljesíteni, ebben az erőfeszítésben a méltányosság és a szolidaritás szempontjait figyelembe véve, minden tagállam részt fog venni, miközben senkit sem hagyunk hátra.” Ebből az nem derül ki, hogy meghatároznake az egyes tagországoknak kötelezően teljesítendő, de legalábbis elvárt célszámokat. Ugyanis ma hatalmas különbség van a szén-dioxid-kibocsátás terén. Vannak olyan országok, amelyek nemhogy nem csökkentették, de növelték a bázisévhez képest a kibocsátást, miközben a legerőteljesebben követelték az új célszám elfogadását. Nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, bármennyire elkötelezettek vagyunk, hogy az intenzívebb kibocsátáscsökkentés hátrányosan érinti a gazdaság számos ágazatát, társadalmi következményekkel együtt. Az Országgyűlés rögzítette a klímavédelmi vállalásait. Ebben megerősítette: 40 százalékkal csökkenti 2030-ig a ’90-es szinthez képest. Nos, a magyar vállalás tehát pontosan 40 százalék, és ’50-re elérjük a teljes klímasemlegességet. Ezt Orbán Viktor is elfogadta. A kérdésem tehát az, hogy mit kíván tenni a kormány e célok teljesítése érdekében, szándékában álle 40 százaléknál magasabb célszámot kitűzni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Schanda Tamás államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A teremtett világ védelme, a környezeti értékeink megóvása közös ügyünk kell hogy legyen, hiszen itt gyermekeink, és akinek van, unokái jövőjéről van szó. Tehát elsősorban nem az Unió által meghatározott célszámok miatt, hanem a gyerekeink és az unokáink jövője miatt szükséges a klímavédelmi intézkedések megtétele.Tisztelt Képviselő Úr! Abban is igaza van önnek, hogy egyes tagállamok, amelyek szóban nagyon elkötelezettnek tűnnek a célok elérésében, nem csökkentették a kibocsátásaikat az 1990-es szinthez képest. De tény az is, hogy ezzel szemben az EU-n belül kiemelkedő, hogy hazánk üvegházhatásúgáz-kibocsátása ’90 óta a harmadával csökkent. Sőt, miközben 2018-ban a magyar gazdaság 5,4 százalékkal bővült, csaknem 1 százalékkal csökkent az üvegházhatású gázok kibocsátása. ’19-ben pedig az előzetes adatok alapján 4,9 százalékos GDP-növekedés mellett 0,3 százalékos kibocsátáscsökkentést értünk el. Ez komoly teljesítmény, tisztelt képviselő úr. Képviselő úr, arról se feledkezzünk el, hogy a magyar kormány 2020 elején 5 jelentős klíma- és energiapolitikai dokumentumot fogadott el. Éppen ezért Magyarország volt az első olyan ország a régiónkon belül, amely a 2050-es klímasemlegességi célt törvényi szinten rögzítette. Egyébként sajnálatos, hogy azt a törvényt, amelyben ezt rögzítettük, a baloldal nyújtotta be, majd nem szavazták meg. Önök sem szavazták meg. Éppen ezért azt gondolom, ez jól mutatja, hogy ki az, aki felelősen cselekszik, ez a nemzeti polgári oldal, és ki az, aki csak beszél a kérdésről. Tisztelt Képviselő Úr! Az is egy fontos szempont, hogy a stratégiák intézkedéseit mindenképpen megvitassuk. Éppen ezért szomorúan tapasztaltuk, hogy önök az önök által kezdeményezett klímapolitikai vitanapra sem jöttek el. Köszönöm a megtisztelő figyelmét.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek: „Kósa Lajos ezt is meg fogja úszni?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Tájékoztatom, hogy Lajtár István úr, a legfőbb ügyész helyettese fog önnek válaszolni, akit tisztelettel köszöntök. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! Régóta tudjuk, hogy Kósa Lajos és a csengeri örökösnő ügyletében 1300 milliárd forintról van szó, ami még ebben a korrupt rendszerben is feltűnik egy újságolvasónak. A csengeri örökösnő férje és fia is öngyilkos lett az ügy kirobbanása óta, halott tehát két olyan ember, akik valószínűleg segíthettek volna a tisztánlátásban, például az afféle kérdések tisztázásában, hogy hogyan sétálhat be valaki az utcáról egy svájci bankba úgy, hogy őt úgy kezelik ott, mint egy királyt. Persze, ezt a bánásmódot magyarázná a tény, hogy az örökösnő állítólagosan egy francia bank részvényeinek 99 százalékával rendelkezett, és ennek mintegy negyedét szerette volna a „Modern városok” programjának fejére, Kósa Lajosra hagyományozni. Az nem derült ki, hogy miért a szerencsés képviselőtársunkra esett a választás. Különös, hogy mondjuk, ez a csengeri asszony pénzfeldobással vagy dobókockával határozott arról, hogy kit tegyen meg Európa egyik leggazdagabb emberévé egyetlen tollvonással. Mindenesetre aligha vádolható Kósa Lajos kapzsisággal; az én nagymamám is azt mondta mindig, hogy ha adnak, fogadd el, ha ütnek, szaladj el. Csakhogy ennyire ez nem egyszerű. A csengeri örökösnő legújabb vallomásában azt állítja, az ő bankszámlájára egy olyan összeg érkezett, amit valójában egy miniszteri pozícióban lévő családi jóbarátnak szántak. A vallomás többi részéből arra lehet következtetni, hogy az örökösnő Kósa Lajosról beszél, ennek ellenére a bíróság még tanúként sem hajlandó meghallgatni a debreceni képviselőt. Kabaréba illő, tisztelt képviselőtársaim, hogy az ügyben Kósa Lajost még csak tanúként sem hajlandó meghallgatni. Kérdezem önt, tisztelt legfőbbügyész-helyettes úr: Kósa Lajos ezt is meg fogja úszni? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Lajtár István legfőbbügyész-helyettes úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úrnő! A képviselő úrnő kérdésében említett ügyben a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda különösen nagy kárt okozó csalás bűntette és más bűncselekmények miatt folytatott nyomozást. A nyomozó hatóság az eljárásban hivatalból vizsgálta a büntetőjogi szempontból releváns történeti tényállás egészét. Mivel arra derült fény, adat, hogy a terhelt Kósa Lajost is megtévesztette, ezért képviselő úrnő állításával szemben tanúkénti kihallgatására sor került. A terheltnek a kft. által átutalt pénzösszeg sorsát, az átutalás körülményeit, valamint az ezeket alátámasztó bizonyítékokat a vádirat tartalmazza.Mindez egyébként teljességgel beleillik a vád tárgyát képező csalássorozatba. Megjegyzem, hogy azon terhelti állítást, amire egyébként képviselő úrnő is hivatkozik, és amely szerint a kft.-től kapott pénzt más személynek vagy más személy megbízottjának adta tovább, és csupán ezen személy kérésére ismerte el utólag a tartozást, későbbi vallomásaiban, így a saját kezűleg írt vallomásaiban maga is cáfolta, arra hivatkozva, hogy a valótlan állításokat külső befolyásra tette. A nyomozás befejezését követően az ügyben a Mátészalkai Járási Ügyészség nyújtott be vádiratot a Mátészalkai Járásbírósághoz. Az ügy tehát bírósági szakaszban van, a bíróság jogosult dönteni a bizonyítási cselekményekről, és a bíróság fog dönteni a büntetőjogi felelősség kérdéséről is. Magyarország Ügyészsége nevében a leghatározottabban visszautasítom azokat a politikailag motivált, teljességgel megalapozatlan vádakat, mely szerint az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség törvénysértően vagy szakszerűtlenül járt vagy járna el. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, legfőbbügyész-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjának frakcióvezetője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mire költik az adófizetők pénzét?” címmel. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Körülbelül másfél éve jelentette be a magyar kormány, hogy az olaszországi Triesztben szeretnének szerezni, illetve kialakítani egy tengeri kikötőt. Akkor Szijjártó Péter miniszter úr azt mondta, hogy egy ilyen kikötő minden hazai cég szállítási igényeit ki fogja tudni elégíteni. [[13.40]] Akkor a szakemberek ezt az állítást már kétségbe vonták, és kétségbe vonták, hogy ez a bizonyos terület alkalmas lehet egy ilyen kikötő kialakítására. Ugye, úgy néz ki, hogy lezárult ez a szerződéskötés, lezárult ez az adásvétel, és nem olyan régen, néhány hete a kormánysajtó azt harsogta, hogy újra van tengeri kikötőnk. Államtitkár úr, én a területet annak idején megnéztem, tehát megkerestem, és közvetlenül szemrevételeztem. [[Dr. Rétvári Bence: Oh, elment Triesztbe, micsoda áldozat!]] Ez gyakorlatilag nem egy kikötő, hanem egy lepusztult iparterület, egy egykori, elhagyott olajfinomító, amit felver a gaz, és körülötte, ha megnézi az ember az infrastrukturális bekötéseket, az is hagy kívánnivalót maga után. Kérdésem, államtitkár úr, hogy valóban vane Magyarországnak tengeri kikötője, vagy valóban egy lepusztult egykori iparterületet sikerült másfél-két év alatt megszerezni. Ha az utóbbi a helyzet, ahogy én azt szintén láttam személyesen, akkor mikor lesz ebből működő tengeri kikötő? Milyen paraméterekkel, milyen feladatokat fog tudni ellátni? És ha valóban igaz az, amit miniszter úr már másfél évvel ezelőtt elmondott, hogy egy ilyen kikötő minden hazai cég szállítási igényeit kielégítené, akkor elismerike azt, hogy a közel ezermilliárdos Budapest-Belgrád vasútvonali projekt teljes mértékben felesleges? Ugye, ennek a projektnek az indoklása az, hogy egy elérést biztosíthat majd az amúgy kínai kézben lévő görögországi Pireusz kikötője felé. Tehát elismerike, hogy teljesen fölösleges a Budapest-Belgrád vasúti projekt megvalósítása, és leállítjáke végre ezt a projektet, ha majd Triesztben lesz egy valóban minden igényt kielégítő kikötő? És még egy kérdésem lenne. Néhány hónappal ezelőtt ismét élesedett az a projekt a kormányzati kommunikáció alapján, hogy egy harmadik tengeri kikötőt is megcéloznának, a szlovéniai Koper kikötője felé a vasútvonal korszerűsítésébe beszáll a magyar kormány óriási közpénzekből. Eldöntöttee már a magyar kormány, hogy hol kívánnak tengerre szállni? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A választ Vargha Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egy tengeri kikötő státuszát nem az határozza meg, hogy ott mi volt korábban, hanem hogy az adott állam jogai szerint ott tengeri kikötő létesíthető. A magyar állam által megvásárolt partszakaszra vonatkozó állami koncesszió pedig tengeri kikötő működtetését teszi lehetővé. Így a jogi státusz: tengeri kikötő és tengeri kikötő létesítésére alkalmas. Jelen pillanatban folyamatban vannak azok a szakmai előkészítő munkák, amelyek meghatározzák a fejlesztés részleteit, és az eredmények birtokában fogjuk lezárni az olasz hatóságokkal folytatott egyeztetéseket a fejlesztésről, és ez alapján lehet meghatározni a környezeti állapot szükséges rendezését és a szükséges infrastruktúra-kialakítási munkálatok költségeit, továbbá a fejlesztés pontos ütemezését. Ami a vasútvonalat illeti: nincs olyan vasútvonal, amely csak egy irányban működne, nemcsak a Pireusz felől érkező áruk szállítására szolgál, hanem mindkét irányban működik a vasútvonal, hiszen a szállítmányozás egyik alapelve, hogy a folyamatos kiszolgálás érdekében a konténereket vissza is kell juttatni a rendeltetési helyükre. E folyamat során az elmúlt években az egyetlen cég esetében évi 3 millióról 5 millióra emelkedett a konténerek száma, amit szállítanak, és 10 millió konténer kezelése a jövőbeni cél. Tehát Trieszt és Pireusz nem konkurensei egymásnak, hanem két külön célokat szolgáló kikötő. Triesztben, a térség legdinamikusabban fejlődő kikötőjében egy saját tulajdonú terminált alakít ki Magyarország, és ezzel egy regionális jelentőségű projekt valósul meg, amellyel Magyarország a saját gazdasági pozícióit tudja a globális kereskedelmi térben láncokban megvalósítani. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Önöknek nem fontos a daganatos betegek fájdalmának enyhítése?” címmel. Rig Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az ENSZ kábítószerügyi bizottsága közel két év értekezés és vita után elfogadta az Egészségügyi Világszervezet ajánlását a kannabisz újrabesorolásáról. Ezzel elismerték a kannabisz gyógyászati felhasználhatóságát, és számos nemzetközi jogi akadályt gördítettek el előle. Sajnos Magyarország egyetlen európai uniós tagállamként a javaslat ellen szavazott. Az EU Bizottság honlapján tették közzé, hogy kötelezettségszegési eljárás indul Magyarország ellen. Számos kutatás bizonyította, hogy a kannabisz, annak hatóanyagai és azok felhasználásával készült termékek több egészségügyi probléma kezelésére használhatók eredményesen és biztonságosan, többek között tumoros betegek fájdalmának csillapítására és a Parkinson-kór tüneteinek csillapítására. Úgy gondolom, senkinek, így önöknek sincs joguk elvenni tőlük ezt az esélyt, hogy a fájdalmakat enyhítve viseljék el ezt a halálos betegséget, sem a betegektől, sem családtagjaiktól, akiknek óriási kín végignézni szeretteik szenvedését. Az önök által nemmel szavazott javaslat szerint a kannabiszt csak gyógyászati alkalmazással rendelkező kábítószerek között szabályoznák. Emlékeztetem államtitkár urat arra, hogy nagyon sok és nagyon veszélyes anyag van ezek között a szabályozásban, köztük opiátok, morfin és fentanilszármazék. Tehát nem a fogyasztásról szól. Kérdezem tehát államtitkár urat: önnek nem fontos a daganatos betegek fájdalmainak enyhítése, vagy csupán ismét a dac, nemtörődömség, önös érdek, vagy mi kívánta ezt a nemmel való szavazást? Köszönöm szépen megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól, miniszterhelyettestől fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Némiképp meglepő az egykori jobboldali Jobbiktól ez a felvetés. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Természetes, hogy minden ország arra törekszik, hogy a fájdalomcsillapításnak újabb és újabb módjait találja meg. De nyilván itt olyan fájdalomcsillapítási módokra van elsősorban szükség, amelyek nem járnak nagyobb kockázattal, hanem minél kisebb kockázattal járnak, így rengetegféle újabb és újabb gyógyszer, gyógyhatású készítmény kerül Magyarországon elfogadásra, és egyre fejlettebbek a fájdalomcsillapítási módok. Ugyanakkor arra is törekednünk kell ez szerintem mindenki által osztott célkitűzés , hogy minél inkább előzzük meg a szenvedélybetegségeket, vagy kezeljük azokat mind az egyéni, mind a társadalmi kockázatok csökkentése érdekében. Ami az ön által jelzett szert illeti, erről az Európai Unió drogmonitorozó központja 2018-ban azt mondta, hogy itt nincsenek olyan kutatási eredmények, amelyek teljes mértékben alátámasztanák azt az álláspontot, amit itt most ön képviselt, hanem itt elsősorban áttekintő tanulmányok vannak csak, illetőleg randomizált klinikai vizsgálatokból származó eredmények. Tehát ezeknek az eredményei egyrészről fragmentáltak, másrészről korlátozottak. Ráadásul kis esetszámú mintáról készültek, tehát egyáltalán nem nevezhető kellő mértékűen megalapozottnak, éppen ezért nem is tudnak alátámasztani semmilyen ilyen átfogó döntést. Ezért döntött Magyarország úgy, ahogy döntött ebben a kérdésben. Tisztelt Képviselő Úr! Továbbra is minden újabb és újabb fájdalomcsillapítási módot támogatni fogunk, de amikor nem kellően megalapozottan ilyesfajta orvosikannabisz-használatról van szó, akkor azt Magyarország, már csak hivatkozva az előbb említett szakvéleményre is, amit, ahogy mondtam is önnek, az Európai Unió drogmonitorozó központja készített, azt így támogatni nem tudunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Valóban jár a tanároknak a 100%-os táppénz, vagy ez is csak egy jól hangzó ígéret?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Emlékezetes, hogy Kásler miniszter 2020 szeptemberében megígérte a pedagógustársadalomnak, hogy aki megbetegszik a koronavírus-járvány alatt, annak jár a 100 százalékos táppénz. A miniszter ígéretét joggal értelmezhették úgy az érintettek, hogy esetükben a fertőzést foglalkozási megbetegedésnek fogják majd tekinteni, vagyis náluk eleve feltételezhető, hogy a munkavégzésük során betegedtek meg. A gyakorlatban persze ez nem ment ilyen egyszerűen, ahogyan azt önöktől már megszokhattuk sajnos, hiszen decemberben is még arról számoltak be, hogy nem sikerült ezt a kásleri ígéretet megvalósítani, viszont ahelyett, hogy a frontvonalban harcoló tanárok mellé álltak volna, még taszítottak is egyet rajtuk. Hogyan? Ahhoz, hogy egy Covid-fertőzött pedagógus 100 százalékos táppénzt kaphasson, államtitkár úr, egy hosszú, túlbürokratizált és megalázó procedúrán kell átesnie, és még akkor sem biztos, hogy megkapja a 40 százaléknyi különbözetet. Igen, azt, amit önök megígértek nekik, államtitkár úr. Tudja, komoly a felháborodás, hiszen egyre csak érkeznek az ágazat szereplőitől, az érintettektől, szakszervezetektől a kétségbeesett jelzések, amelyek szerint hiába kezdeményezik a pedagógusok ezt a kínos procedúrát, hónapok telnek el, mire kézhez kaphatják a fennmaradó összeget, ha kézhez kapják egyáltalán, mert ilyenről is hallunk eseteket. [[13.50]] Arról nem is beszélve, hogy ebbe az egész felesleges eljárásba egyfajta döntnökként bevonták a háziorvosokat is, hiszen az ő támogató véleményük is szükséges, nekik kell ugyanis elmondani azt, hogy az adott tanár hol fertőződött meg. Sajnos, a tapasztalat azt mutatja, hogy a körzeti orvosok nem mindig merik felvállalni, valljuk meg, ezt a kevéssé szakmai döntést, így az érintettek egyedül maradnak a megígért százszázalékos táppénzért folytatott megalázó küzdelmükben. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem teljesítették ezt az ígéretüket maradéktalanul, illetve hogyan kívánják a felmerülő problémákat megoldani? Miért engedték el a tanárok kezét a vírusjárvány idején, holott a frontvonalban küzdőknek tekintik őket? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormánynak az a célja, hogy mindenkinél, aki pedagógusként és a hivatása gyakorlása közben fertőződik meg koronavírussal, ezt foglalkoztatási megbetegedésnek minősítsük, és százszázalékos táppénz járjon minden ilyen pedagógus számára. Erre kiépítettünk egy valóban több lépcsőből álló, de szükséges lépéssorozatot. Mindenki megnézheti az Innovációs és Technológiai Minisztérium honlapján azt a nyomtatványt, aminek az a címe szó szerint, hogy „Bejelentés a foglalkozási megbetegedés gyanújáról”. Ezt kell kitölteni, és el kell juttatni a fővárosi, illetőleg a megyei kormányhivatalhoz mint munkavédelmi hatósághoz. Tehát a minisztérium honlapjáról letöltött dokumentumot ki kell tölteni és azt eljuttatni a kormányhivatalhoz. Utána a kormányhivatal a tisztiorvosi szolgálatnak, a Népegészségügyi Központ munkahigiénés és foglalkoztatás-egészségügyi főosztályát hívja még fel az eljárásban, hogy foglalkoztatási megbetegedésnek minősülhete ez a bejelentés vagy sem. Fontos, amire ön is utalt, hogy az érintett pedagógusok a fizetésnek a 60 százalékát így is, úgy is rögtön, azonnal megkapják táppénzként. Amiről itt beszélünk, az nem a teljes fizetés, hanem csak annak a 60 és 100 százalék közötti, tehát 40 százalékos része. Ez az, ami ezen procedúra után kerül folyósításra. Valóban, mivel itt egyedi esetekről, egyedi elbírálásról van szó, ezért az elején valóban voltak hosszabb elbírálási határidők, ezzel kapcsolatban több panasz érkezett valószínűleg önökhöz is, hozzánk is. Ezért igyekezett a kormány mindent megtenni azért, hogy ez az eljárás minél gyorsabb legyen, minél kevesebb időt kelljen várni a pedagógusoknak, hogy ezt a 40 százaléknyi fizetésrészt is megkaphassák. Bízunk benne, hogy minél többen, minél gyorsabban meg fogják kapni ezt. Reméljük, hogy mindenki, aki az iskolában munkavégzés közben fertőződik meg koronavírussal, minél hamarabb meggyógyul, és azt is reméljük, hogy ezt a 40 százalék különbözetet minél hamarabb megkapják. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Fideszes büntetőhadjárat azok ellen, akik nem hajlandóak behódolni?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Amennyiben az M9-es autópálya a napvilágra került terveknek megfelelően fog megépülni, akkor az amúgy is perifériára szorított dél-somogyi térség, hogyha nem tud az ország fő közlekedési érrendszeréhez normális utakkal kapcsolódni, még nagyobb bajba kerül. Tulajdonképpen a leépülése, a haldoklása végstádiumba ért, a népességmegtartó erő még tovább fog csökkenni, aki pedig tud, az menekülni fog a környékről. Ezért azt szeretném kérdezni, hogy mondjanak már végre valamilyen konkrét és vállalható dátumot azzal kapcsolatosan, hogy a Balaton partját a Dráva partjával összekötő 68-as út teljes rekonstrukciójára mikor fog sor kerülni. Ez a folt hátán folt út teljes mértékben alkalmatlan arra, hogy betöltse azt a szerepet, amit eredendően szántak neki. Továbbá kérdezném, hogy mikor lesz végre a 6-os úttal valami, és mikor tudnak a dél-somogyi és a baranyai polgárok Barcsról a baranyai megyeszékhelyre, Pécsre nem dübörgő kamionforgalom által széttaposott, kátyús, nyomvályús utakon közlekedni. Továbbá kérdezném azt, hogy mikor fejezik most már be Dél-Somogy legnagyobb független önkormányzatának pénzügyi sanyargatását. Félreértés ne legyen, államtitkár úr, senki nem sajnálja a kicsi és tulajdonképpen a pályázati források milliárdjaiban fürdőző Csurgótól azokat a forrásokat, amelyek most odaérkeznek, nevezetesen azt a 3 milliárd forintot, hiszen ott is nagy a szegénység, valóban rászorulnak az ott élő emberek is. Viszont az aránytalanság, amit, mondjuk, Nagyatáddal kapcsolatosan láthatunk: az a Nagyatád, ami idén fogja ünnepelni várossá avatásának 50. évfordulóját, és az a Nagyatád, amelyik most már évek óta tulajdonképpen ott van, beadta a Magyar Turisztikai Ügynökséghez azt a fürdőfejlesztési pályázatot, amit önök folyamatosan negligálnak, nem ezt a bánásmódot érdemli meg. Mikor fogják már végre föl, hogy nem a saját pénzüket osztogatják, amikor ezekről a forrásokról döntenek, hanem a kötelességüket teljesítenék akkor [[Az elnök megkocogtatja a poharát.]] amikor ezeknek az önkormányzatoknak is megadnák azt, amit megérdemelnek? Köszönöm, és várom a válaszát. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Schanda Tamás államtitkár úr, miniszterhelyettes úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mi nem szoktunk önkormányzatokat büntetni és sanyargatni. Ne tévesszen össze minket azzal a bukott baloldallal, aminek ön most a zsoldjába állt! [[Dr. Rétvári Bence: Bizony! Úgy van!]] isztelt Képviselő Úr! Pontosan tudhatja ön is, pontosan tudja ön is, mint mindenki más is, hogy a nemzeti polgári kormány az önkormányzatok legjobb és legnagyobb barátja, legfontosabb szövetségese. [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! A kormány stratégiai célja, hogy folyamatosan támogassa a közúti infrastruktúrának a fejlesztését, és lehetővé tegye a közlekedési színvonalnak az emelését újabb és újabb beruházások segítségével. Kiemelt törekvésünk, hogy a megyei jogú városok gyorsforgalmi úton legyenek elérhetőek, az autóutakat, autópályákat elvezessük az országhatárokig, és az országnak bármely településéről 30 percen belül el lehessen jutni egy négysávos útszakaszig. Tisztelt Képviselő Úr! Az M9-es úttal kapcsolatban tájékoztatom, hogy a folyosó pontosított nyomvonaláról szóló vizsgálatok és szakértői egyeztetések még folyamatban vannak. Az ön által említett Somogy megyei fejlesztésekkel kapcsolatban is arról tudom tájékoztatni, hogy a térség országgyűlési képviselőjének, Szászfalvi Lászlónak a javaslatára a 68. számú főút M7 autópálya és Barcs országhatár közötti szakasz fejlesztése kapcsán várhatóan még idén megkezdődnek az előkészítési feladatok, az M60-as Pécs-Barcs országhatár közötti szakaszra a jogerős építési engedély megszerzése pedig 2022 első negyedévében várható. Mindezek mellett pedig a térségben jelentős számban valósul meg a „Magyar falu” program keretében is útszakaszoknak az építése és felújítása. Ami pedig a turisztikai támogatásokat illeti, tisztelt képviselő úr, a pályázatok nyertesei között magánszemélyek, vállalkozások és önkormányzatok egyaránt vannak, és a támogatások megítélésénél [[Az elnök megkocogtatja a poharát.]] nem a pályázó személye vagy pártállása, hanem a pályázat tartalma alapján születik döntés. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most áttérünk az azonnali kérdések órájára. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Jakab Péter és Szilágyi György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem Szilágyi György képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. Parancsoljon!
Megvárjuk a miniszterelnök urat a jövő héten.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, képviselő úr, ahogy mondtam, a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította föl. Tisztelettel kérdezem Lukács László György képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Ezzel a kérdéssel megvárnánk a miniszter urat a következő héten. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Urak! Tájékoztatom önöket, hogy a miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd önöknek válaszolnia.Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Most akkor mi is az igazság?” címmel. [[14.00]] Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. [[Jelzésre:]] Látom, hogy képviselő úr elfogadja a válaszadó személyét. Lukács László György képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Nézzük meg, mi is történt az előző héten oltásügyben.Arra a múlt heti újságírói felvetésre, miszerint az Orbán-kormány csak 1,7 millió adagot kötött le a Moderna vakcinából a 3,5 millió rendelkezésre állóból, Orbán Viktor azt mondta, hogy szamárság. De azt is mondta ebben az interjújában, hogy az idő fontosabb, mint a vakcina aktuális ára. Rá pár napra azonban a Koronavírus Sajtóközpont buktatta le Orbán Viktort, amikor azt mondta, hogy a Pfizer és a Moderna oltóanyagának nagyon hasonló hatásmechanizmusa van, de a kedvezőbb szállítási feltételek miatt és a vásárlói ár miatt mégis úgy látta a kormány, hogy a Moderna oltóanyagból most nem vásárol annyit. Tehát akkor mégsem szamárság az újságírói felvetés, vagyis Orbánék tényleg lemondtak kábé 1,8 millió nyugati vakcináról, és az indokolásból az is kiderül, hogy az Orbán-kormány ezzel a vakcinával egyelőre nem is számol. Orbán Viktor ezzel szemben egyébként azt állította, hogy az idő fontosabb, mint a vakcina ára, sőt Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter ezt meg is erősítette, amikor a kínai vakcina elég magas áráról kérdezték, hiszen tudjuk, hogy darabonként 10 ezer forintos árról beszélünk. Ő akkor megjegyezte, hogy az ár ebben az esetben másodlagos az egészségügyi haszonhoz képest. Tehát ugye, mennyire más, képviselőtársaim, a hozzáállása a kormánynak a keleti, illetve a nyugati oltáshoz, holott mind a kettőnek ugyanaz a célja, ugyanaz a hatása, és ugyanazt szeretné célozni. Most úgy tűnik mégis, hogy Orbán Viktor a magas árra hivatkozva a nyugati vakcinát, a Moderna vakcinát félretette, és a kábé 1,8 millió magyar átoltottságát jelentő Moderna vakcinával nem számol. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez kettős mérce. De hogy ennek mi is lehet az oka, túl azon, hogy nyerészkedik a kormány, azt hallgassuk meg államtitkár úrtól: mi a valódi oka, tisztelt államtitkár úr, hogy a Moderna oltásból nem rendelnek akkor, amikor erre szükség van, sóherség vagy esetleg valami más? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Úgy látszik, felültek önök a Gyurcsány-házaspár által indított hazugságvonatra, de ha önök itt Magyarországon senkinek nem hisznek, sem a magyar gyógyszerhatóságnak, sem a magyar tisztiorvosnak, sem senkinek, sőt annak a háziorvosnak hisznek ezek szerint, aki azt mondja, hogy jobb a betegség, mint az oltás, akkor talán hisznek az Európai Bizottság jelenlegi és előző elnökének.Mit mondtak ők arról a beszerzésről, amire ön azt mondta, hogy hibátlan, és Magyarországnak csak erre kellett volna alapoznia azt, hogy hogyan oltja be a magyar embereket? Nézzük, mit mondott az, akit ön vakon követne, tisztelt képviselő úr! Von der Leyen asszony azt mondta: „Az Európai Unió valamelyest késlekedett az oltóanyagok engedélyeztetésének folyamatában, túl optimista volt a tömeggyártást illetően. Talán túl magabiztosak voltunk abban is, hogy amit megrendeltünk, azt valóban időben leszállítják.” Magyarul, elismerte, hogy a Bizottságnak papíron és szerződésben van vakcinája, csak ténylegesen nincs. És ha a Bizottságnak nincs, a tagállamoknak sincs és Magyarországnak sincs. Na, de ez még mind semmi ahhoz képest, amit elődje, Jean-Claude Juncker mondott. Korábban még Orbán Viktornak sem idézett ilyen éles kritikát, mint amit a mostani vakcinabeszerzésről mondott, tisztelt képviselő úr, amire ön azt mondta, hogy hibátlan vakcinabeszerzés. Azt mondta Jean-Claude Juncker: „Nagyon lassú folyamat volt, azt gondolom, és nem a legteljesebb átláthatóság mellett zajlott.” Majd azt mondta: „Nincs elég, nem elég gyorsan jön, és teljességében átláthatatlan, hogy mi, hogyan és mennyiért érkezik az Európai Unióba.” Erre mondja ön azt, hogy teljes mértékben jó. Mennyi vakcinát kötött le Magyarország az európai közös védekezés során? 14 millió 187 ezer ember beoltására alkalmas vakcinamennyiséget kötöttünk le. Ez jóval több, mint amennyire egy tízmilliós országnak szüksége lehet. De azt láttuk, hogy nem jön időben, s ezért emellé még lekötöttünk 3,5 millió ember beoltására alkalmas orosz és kínai vakcinát, mert azt láttuk, hogy ez nemcsak papíron van meg, hanem ténylegesen is megjön akár repülővel, akár teherautóval, és ez itt van, és azzal ma a magyar embereket oltják. Ha azt tettük volna, amit ön követel, ma már sok ezer, tízezer vagy százezer emberrel kevesebbnek lenne meg a védettsége és a védőoltása. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Lukács László György képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Még mindig nem válaszolta meg, hogy az 1,8 millió Moderna vakcina helyett miért kínait kell a magyaroknak használni. Amikor rendelkezésre áll, önök miért nem hozták haza Magyarországra? Miért nem hívták ide, hogy ez itt legyen, és a magyarok ezzel tudjanak oltakozni? Én tudom, illetve sejtem, hogy miért. Azért, mert önöket jobban érdekli az a keleti bizniszelés, amit ott lehet csinálni a kamionról leesett oltásokkal, meg az egyébként már a tavaszi hullámból ismert bizniszelésükkel, ahelyett, hogy a Magyarország számára rendelkezésre álló oltásokat, amelyek tényleg megvannak, hazahoznák. Valóban szükség van a lehető legtöbb oltásra, de önök miért a nyugati helyett rendelnek keletit, méghozzá sokkal drágábban akkor, amikor azt mondják, hogy az ár nem számít, és önök szerint nyugodtan lehetne mindennel oltani, és nem fogják az árat ebben kritizálni? A néppárti Jobbiknak mindig is tiszta volt az álláspontja ezzel kapcsolatosan: az Európai Gyógyszerügynökség által jóváhagyott vakcinákban bíznak Európa-szerte és Magyarországon is, és elsődlegesen őket kell előnyben részesíteni. Elmondom önöknek, hogy ha Kínának fontos lenne, hogy a saját vakcinája Európába bejöhessen, akkor beadná, kezdeményezné, végigmenne, mint ahogy végigcsinálta az elektronikai eszközökkel, ahogy végigcsinálta más gyógyszerekkel, és ahogy végigcsinálta más termékekkel. Csak azt nem értjük, hogy ezt most miért nem tudják megcsinálni. Nagy valószínűséggel azért, mert bíznak abban, hogy Orbán Viktor az igazi reklámarcuk, és majd ő mindent el fog nekik intézni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önök ugyanazt a hazugságot viszik végig vakcinaügyben [[Közbeszólás a Jobbik soraiból. Dr. Budai Gyula: Oltásellenesek vagytok!]] mint amit tettek a lélegeztetőgépek ügyében. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Mit garantált az Európai Unió a közös lélegeztetőgép-beszerzés kapcsán? [[Szilágyi György közbeszól.]] [[Szilágyi György közbeszól.]] [[Szilágyi György közbeszól.]] Hogy 52 hét alatt szállítják le a szükséges lélegeztetőgépeket, tisztelt képviselő úr. Hol lennénk? Még mindig nem telt volna le az 52 hetes határidő, tisztelt képviselő úr. Ugyanezt teszik most is. Önök azt kérik számon, hogy egy decemberre ígért vakcinával miért nem oltja be Magyarország márciusban az embereket, miközben van márciusra Keletről vakcinánk. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök valójában oltásellenesek (Szilágyi György közbeszól.), önök valójában arra játszanak, hogy minél hosszabb legyen a járvány, minél kevesebb ember oltassa be magát kínai vagy orosz vakcinával. Pedig ön is láthatta azért, egyik büszkeségünk a Semmelweis Egyetem, világszerte ismerik a hírnevét. És ön, Lukács László György, az orvosexportőr képviselő jobban tudja, hogy hatékonye az orosz vakcina, mint az a Merkely Béla rektor, aki a világ egyik legnevesebb orvosi egyeteme rektoraként önmagának beadja?! Ön jobban tudja, képviselő úr, mint a Semmelweis Egyetem rektora?! (Szilágyi György közbeszól.) Önök pusztán oltásellenesek, és a politikai céljaik alá rendelték az egész járvánnyal kapcsolatos politikájukat, ahelyett, hogy összefogtak volna. Szégyelljék magukat! [[Szilágyi György: Ti szégyelljétek magatokat! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Az oltásokról” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszterelnök úr, távolléte miatt, válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja miniszterelnök urat.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Talán egy picit más stílusban, mert mégiscsak emberéletekről beszélünk. [[Soltész Miklós: Hát így van!]] Szeretném azzal kezdeni, hogy a mi megítélésünk szerint is a legfontosabb, hogy minél több ember megkapja az oltást. Az MSZP álláspontja teljesen világos ebben a kezdetektől: mi azt javasoljuk, még ebben a káoszban is, hogy minden magyar honfitársunk kérdezze meg a háziorvosát, és amit a háziorvos jónak tart és tanácsol neki, azt adassa be magának. De tudja, miniszter úr, van itt egy olyan probléma, ami ettől függetlenül ma sok százezer embernek és sok százezer családnak a napjait forgatja fel, méghozzá annak a sok százezer embernek és családnak, akik külföldön dolgoznak, külföldön tanulnak, és az ő családtagjaiknak, illetve Nyugat-Magyarországon ingázók tízezreinek, százezreinek az életét. Ugyanis a lengyel kormány a múlt héten döntött, és ő maga már meghozta azt a döntést Orbán Viktor nagy szövetségese , hogy csak az uniós ügynökség által jóváhagyott vakcinákkal beoltott embereket engedi be a területére korlátozás nélkül. Az a helyzet, hogy ez az Unió egészére, de akár különböző további tagállamokra is igaz lehet, még nem tudjuk. De ha így van, akkor az nagyon-nagyon sok embernek nagyon nagy problémát jelenthet, többek között a megélhetésük, a tanulásuk veszélybe kerülhet ezen döntések miatt. Úgyhogy első körben, mielőtt bármilyen véleményt vagy javaslatot mondanék, tisztelettel kérdezem a miniszter urat, mit kíván tenni a magyar kormány, hogy sok százezer ember élete, megélhetése ebből a szempontból ne kerüljön veszélybe, és hogy mit kívánnak tenni azért, hogy az uniós közös szabályozásban és a tagállami szabályozásokban is a magyar polgárokat ne érje hátrány akkor se, ha az Unióban nem engedélyeztetett oltásokat kaptak itt, Magyarországon. Várom válaszát. [[14.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt köszönöm a kérdését. A legnagyobb mértékben egyetértek önnel, hogy a legfontosabb most az oltás, minél többen jelentkezzenek és minél több ember kapja meg azt a védőoltást, amelyik megvédi a járvány ellen, és amelyik megvédi a betegségtől. Úgy gondolom, ha ebben nézetazonosság van, az egy jó pont. Zárójeles megjegyzésem, hogy az elmúlt hetekben azért az ön frakciójából és az ön pártjából is jó néhányan foglaltak azzal szemben állást, hogy milyen vakcinára van szükség. Ez talán kicsit ellentmond annak, hogy a legrosszabb vakcina is jobb, mint a betegség, de ha önök ezen az állásponton vannak, ám lelkük rajta.Amit a kérdésében fölvetett, kicsit korainak érzem, mert egyelőre Európa legtöbb országában határzár van, és talán elkerülte a figyelmét az is, hogy az elmúlt napokban több olyan ország is bejelentkezett kínai vakcináért, akiről korábban nem gondoltuk el, többek között egy szomszéd ország, Ausztria. Szeretném a figyelmébe ajánlani az osztrák kancellárnak a sajtónyilatkozatát, aki arról beszélt, hogy nemcsak hogy szeretnének orosz vakcinát rendelni, hanem még gyártani is szeretnék. Tehát az önök keletivakcina-ellenessége egész egyszerűen érthetetlen még Nyugat-Európában is. Természetesen, ahogy mondtam, ha önök az oltás pártján vannak, ennek örülünk, jó lenne, ha ez nemcsak ilyenkor lenne így, hanem több nyilatkozatban is, akkor talán együttes erővel nagyobb mértékben tudnánk arra biztatni az embereket, hogy oltassák be magukat. Megismétlem az államtitkár kollégám által elmondottakat, csak figyelmébe ajánlva önnek is, európai uniós beszerzésből összesen 14 millió 187 ezer vakcinát rendeltünk meg eddig, a keletivakcina-beszerzésekből pont a lassúság és a késedelmes szállítás miatt pedig 3,5 milliót. Tehát azt tudom önnek mondani, hogy 17,6 millió fő részére elegendő vakcinát rendelt eddig a magyar kormány. Reméljük, hogy az oltásoknak semmi akadálya nem lesz. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Biz’ isten, hallgattam volna még miniszter urat, hátha mond valamit arról is, amit kérdeztem. Miniszter úr, miniszterelnök-helyettesként, bocsánat, egy egyenes mondata nincsen azzal kapcsolatban, hogy ezeknek az embereknek mi lesz a sorsa, sok százezer magyar honfitársunknak?! Hogy idejekorán lenne? Nincs idejekorán, miniszter úr, mert az oltás minimum fél évre az emberek életét meghatározza, nem véletlenül idegesek az emberek, és ezzel ártanak az oltás ügyének is. Három dolgot biztos tehetnek. Vegyék rá a keleti partnereiket, orosz és kínai partnereiket, hogy adják már be azt a nyamvadt engedélyt az európai uniós hatóságoknak [[Dr. Rétvári Bence: Milyen szabatosan fogalmaz!]] és ha tényleg megfelel a vakcina, akkor egy csapásra megoldódott ez a kérdés. A második, amit tehetnek, miniszter úr, az az, hogy tárgyalnak maguk is az uniós tagállamokkal és az Európai Unióval, hogy ne érje hátrány a magyar állampolgárokat azért, mert ilyen megoldást választott a magyar kormány. A harmadik, amit most megtehetnek, miniszter úr, hogy saját hatáskörben figyelembe veszik az oltáskor azt, hogy valaki külföldi munkavállalói engedéllyel, tanulási engedéllyel rendelkezik-e. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ha a kort meg a betegséget figyelembe lehet venni, akkor ezt is, és akkor saját hatáskörben megelőztük ezt a problémát. Miniszter úr, ha itt százezrek elveszítik a munkájukat, azt önök is észre fogják venni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szívesen hallottam volna öntől egy mondatot annak érdekében, hogy minél többen oltassák magukat. Ez, ne szépítsük, megint elmaradt. Tehát jó lenne, ha eldöntenék végre, hogy az oltás pártján vannak, vagy továbbra is az oltásellenességet képviselik.A másik dolog, hogy a magyar kormány minden magyar állampolgár érdekét következetesen képviseli. Tehát szeretnék mindenkit megnyugtatni, lehet, hogy egy-két ország próbálkozik különféle korlátozásokkal, de azok a vakcinák, amelyeket Magyarország beszerez, ezek hatásosak, engedélyezettek a magyar hatóságok által, és alkalmasak arra, hogy az emberi életet megvédjék, és most ez a legfontosabb, képviselő úr. [[Dr. Budai Gyula: Így van!]] Ön lehet, hogy olyan problémáról beszél, ami majd egy vagy két év múlva vagy fél év múlva föl fog merülni, de egyelőre, amikor ilyen mértékű fertőzöttség van, és benne vagyunk a harmadik hullámban, akkor nem az a kérdés, hogy a lengyel kormány milyen döntést hoz, akkor az a kérdés, hogy hogyan védjük meg a magyar állampolgárokat. [[Dr. Budai Gyula: Így van!]] Márpedig mi most ezt tesszük [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] minden olyan akadályoztatás ellenére, amit ön tesz, önök tesznek meg. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, az Országgyűlés jegyzője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja, miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszterelnök úr a távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Miután miniszter úr az előző kérdésre sem volt hajlandó válaszolni, megvárom miniszterelnök urat, hátha vele nagyobb szerencsém lesz.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A hazug kormány esete a sánta kutyával” címmel. Miniszter úr a távolléte miatt a válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Képviselő asszony jelzi, elfogadja a válaszadó személyét. Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha az ember nem akar lebukni a hazugságaival, célszerű, ha észben tartja, mit mondott korábban, és a társaival is előre egyezteti ezt, hogy egyformát mondjanak. Önök ezt elmulasztották, és le is buktak. A Telex hírportál csütörtöki híre, hogy önök az Unió által nekünk biztosított Moderna vakcinának csak a felét rendelték meg. Pénteken ezt a miniszterelnök úr szamárságnak nevezte, ám szombaton az RTL híradójának már el kellett ismerniük, idézem: nem látták szükségét a teljes kontingens megvásárlásának, mert nem kedvező az ára. A lebukásnak ez még csak az egyik fele. Mindeközben szükségét látták háromszor ennyi kínai vakcina megrendelésének, ami lényegesen drágább is. De van még egy különbség a két oltóanyag között: a Modernát bevizsgálta, biztonságosnak találta és engedélyezte az európai gyógyszerhatóság, a kínait egy magyar kormányrendelet nyilvánította hatásosnak és biztonságosnak, vizsgálat nélkül, azon az alapon, hogy már egymillióan megkapták.Tisztelt Államtitkár Úr! A forgalomban lévő, hamisított kínai vakcina fiziológiás sóoldat. Ezt bizonyára több száz millióan megkapták már a világon, jogosan vetődik föl tehát a kérdés, hogy ha ezt hozták volna be az országba a kínaiak, akkor a jelenlegi magyar kormány vajon ezt is engedélyezte volnae védőoltásként egy rendeletben. Önök szerint a kínai vakcinára szükség van, mert az EU-ból nem kapunk eleget. Ebből annyi kétségkívül igaz, hogy ha nem rendelünk eleget, akkor nyilvánvalóan nem is kapunk. Múlt kedden például így is volt 100 ezer adag fölhasználatlan nyugati vakcinánk, a 60 év fölöttieket viszont kínaival oltották. Úgy tűnik, önöknek fontos érdekük fűződik ahhoz, hogy biztonságos nyugati helyett a kétséges, de legalább jóval drágább kínai vakcinával oltassuk magunkat, és azt propagandával, fenyegetéssel, a nyugati vakcinák lejáratásával megpróbálják ránk is tukmálni. Az volna a kérdésem, tisztelt államtitkár úr, hogy mi ebben az üzlet, és főképp: kinek. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Soltész Miklós államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Én nagyon sajnálom önt, mert ön belekényszerítette magát egy olyan pártba, amelyiknek a vezetője… és egyébként az egész baloldalt, aki irányítja, ha hazugságról van szó, akkor őt aztán tényleg a szobor tetejére kéne ültetni, és ön ezt a pártot képviseli. És most ön is belecsatlakozott abba az iszonyatos elgondolásba, amely azt mondja baloldalról, azt mondatja ki Gyurcsány Ferenccel és a többiekkel, miszerint minél rosszabb az embereknek, annál hamarabb és gyorsabban kerülnének önök kormányra. Gyalázat, amit csinálnak! Gyalázat, amit csinálnak, mert emberi életeket kockáztatnak, mind életeket, mind pedig az egészséget. Gyalázat, amit művelnek, hiszen oltásellenesek, ráadásul folyamatosan hergelnek orvosok ellen, kutatók ellen és mindenki ellen, aki ért ehhez a területhez. Önök meg bemutatnak egyébként egy olyan háziorvost, aki egymaga nagy bátran fölveszi a versenyt azokkal, akik kutatók, adott esetben bármilyen más területen értenek ehhez a területhez, s ő kimondja azt, hogy mit nem szabad és mit szabad. És amit most is hazudott, képviselő asszony, sajnos nagyon sajnálom. Figyeljen ide! [[14.20]] Pfizer-BioNTech vakcinából 5 millió 435 ezer, Modernából 872 ezer, AstraZenecából 3 millió 270 ezer, Janssenből 4 millió 360 ezer, CureVacból 250 ezer, összességében EU-s beszerzés 14 millió 187 ezer. Keletről: Szputnyik 1 millió, Sinopharm 2,5 millió, összességében 3,5 millió. Ha mindezt összeadjuk a nyugati vakcinákat, amely egyébként sokszorosa a keletinek , 17 millió 687 ezer vakcinát rendelt az ország ennyi főre. Ezek után ne hazudják azt, hogy bármiről is lemondtunk! Ja, amivel majd decemberben kellene oltani, az jóval odébb van, mert most kell azonnal életeket menteni, amit önök meg nem akarnak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bősz Anett képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem vagyunk oltásellenesek [[Dr. Budai Gyula: Dehogynem, azok vagytok!]] Én magam személyesen sem vagyok az, és azt gondolom, hogy az lenne a legjobb, ha minél gyorsabban elérnénk a legnagyobb átoltottságot, ami elég lenne a járvány megfékezéséhez. Ebben, azt hiszem, hogy nincsen köztünk vita, legalábbis az ön felháborodott válaszából ezt szűröm le. Azonban, ha az az önök állítása, hogy azért nem rendeltünk a Modernából többet – nevezetesen: a felét rendeltük annak az előző körben , amennyit lehetett volna, mert a kínai jobban megérte, akkor felvetek önnek itt valamit ebben a felszólalásban. Hogyha azt állítják, ami nyilvánvalóan a világpiaci árakat tekintve nem igaz, hogy a kínai vakcina gazdaságosabb számunka, akkor ez az a vakcina, amit, tisztelt államtitkár úr, a kínaiak bevallottan nem teszteltek 60 éven felülieken, ugyanakkor a mi nyugdíjasaink ezt kapják. Amennyiben elfogadom az önök álláspontját, hogy ez jobban megéri hazánknak, úgy felvetem a kérdést: esetleg vállaltuk, hogy a mi nyugdíjasaink legyenek a harmadik körös tesztalanyok? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra államtitkár úrnak adok szót, parancsoljon!
Képviselő asszony, most is hergelt, most is hazudott. Most is hergelt, mert azt mondta, hogy nem ér semmit a kínai vakcina 60 év fölött. [[Bősz Anett közbeszól.]] Ezt állítja. Tehát hergeli az embereket, és alátámasztja egyébként azt a baloldali gondolkodást, miszerint a következőt mondják: ha az emberek nem oltatják be magukat, azért Orbán lesz a hibás; ha aláásod az emberek hajlandóságát arra, hogy beoltassák magukat, akkor Orbánéknak kell viselni a politikai következményeket. Ezt teszi most ön, képviselő asszony, és nem az életeket akarja menteni. Ha valaki most éhezik, azonnal kell neki ételt adni, ha valaki most szomjazik, azonnal kell italt adni, nem pedig majd decemberben. Önök pedig amellett kampányolnak most, hogy akik most bajban vannak, azok ne kapjanak vakcinát, haljanak meg minél nagyobb számban, és decemberben majd lesz valami. Ez a gyalázat, tisztelt képviselő asszony, és ez az a vakcinaellenesség, oltásellenesség, magyarember-ellenesség, amit önök a DK-val és az egész baloldallal együtt tesznek! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Z. Kárpát Dániel: Arról nem mi tehetünk, hogy nem érted! Dr. Gyüre Csaba: Teszt, PISA-teszt!]]
Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget, Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan is élnek ma az emberek Magyarországon?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Képviselő asszony jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Miniszter Úr! Sikerült végre elérnem, hogy a KSH két héttel ezelőtt a mediánbérekre vonatkozó adatokat nyilvánosságra hozta, hosszú évek után. Az adatokat megismervén egyértelmű, hogy miért titkolták ezeket az adatokat, hiszen a mediánbér sokkal jobban mutatja a valóságos jövedelmi és megélhetési viszonyokat Magyarországon. A mediánbér alatti jövedelmekből ugyanannyian élnek, mint a mediánbér fölötti jövedelmekből, míg az átlagbért felfelé húzza a keveseknek a magas átlagbére, és így az átlagbér alatt a társadalomnak akár a 70-80 százaléka is élhet. A mediánbér tekintetében nagyon rosszul állunk. A mediánbér 2019-ben és 2020-ban is alatta maradt az átlagbér 80 százalékának. 2019-ben nem érte el a 200 ezer forintot, ráadásul szektoronként is nagyon nagy szóródást mutatott. A legkevesebbet a szállás- és vendéghelyeken dolgozók kaptak, idetartoznak az építőipari dolgozók is, mindössze 130 ezer forintot. Én azt gondolom, mindenkinek el kell dönteni, hogy ez a 130 ezer forint mire elegendő. 2020-ban, igaz a mediánbér emelkedett, de ez csak annak köszönhető, hogy a koronavírus-járvány kikényszerítette az egészségügyi dolgozók egyszeri, nagyobb összegű, novemberi béremelését. Ha tovább nézzük a mediánbért, akkor a teljes kép ennél is szomorúbb, azért, mert az öt főnél kisebb cégeknél dolgozók és a részmunkaidősök alacsonyabb keresete nem szerepel a statisztikában, tehát a valóságos medián- és a valóságos átlagbér is alacsonyabb a KSH által publikáltnál. Miniszter úr, arra szeretnék választ kapni, hogy támogatjáke az LMP bértámogatási javaslatait, és hogy mikor lesz megismerhető a valóságos medián- és átlagbér, amely tartalmazza az öt főnél kisebb cégek dolgozóinak a bérét és a részmunkaidősökét is.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném rögzíteni, hogy a magyar Statisztikai Hivatal ugyanazokat az elszámolási elemeket, módszertant használja, mint az Eurostat által minden egyes európai uniós ország. Tehát az Eurostat rendszerében vagyunk benne, ez az uniós csatlakozásunknak a logikus következménye, ez alapján bocsátunk ki, vagy hozunk nyilvánosságra adatokat. A Központi Statisztikai Hivatal 2019-ben újította meg a keresetstatisztikai adatgyűjtését. A havi kereseti információk forrása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal járulékbevallása, költségvetési szervek vonatkozásában pedig a Magyar Államkincstártól átvett adatok. Az adminisztratív adatforrásokból származó adatok használata jelentősen csökkenti az adatszolgáltatási terheket, úgy, hogy emellett folyamatosan bővülő részletezettségű összehasonlító adatok állnak rendelkezésre. A KSH publikációiban a fő indikátor továbbra is a bruttó és a nettó átlagkereset, a vonatkozási kör pedig a legalább öt főt foglalkoztató vállalkozások, a költségvetési és nonprofit szervezetek, valamint a hosszú időtávra visszatekintő, összehasonlító idősorok ilyen típusú köre. A kormány célja továbbra is az, hogy a munkahelyek megőrzése mellett emelkedjenek a keresetek Magyarországon. A béremelkedést a kötelező legkisebb bérek nagyarányú növelése mellett a munkáltatói adóterhek csökkentése is élénkítette erről képviselő asszony elfelejtkezett. A hatéves bérmegállapodás eddig beváltotta a hozzá fűzött reményeket, hiszen a megvalósult emelésekkel nagymértékben, 2016 óta mintegy 50 százalékkal nőttek a hazai keresetek. A magyar mediánbér amire képviselő asszony kérdezett aránya az átlagbérhez képest a 2010-es, mintegy 75 százalékról közel 80 százalékra emelkedett, ami a kisebb keresetűek bérének folyamatos emelkedését mutatja. Kérem a válaszom elfogadását, képviselő asszony. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Három pontra szeretnék reagálni, először is az Eurostat-adatokra, miniszter úr. A kollégáim megnézték, az Eurostat adatai szerint 2019-ben Magyarországon a mediánbér 160 ezer forint alatt volt, azzal szemben, amit a KSH publikált, az 194 vagy 195 ezer nettó. A kettő nagyon különbözik, ráadásul mind a kettő nagyon nagy szóródást mutat. Meg kell nézni, önök gyakran hivatkoznak az Eurostatra, szeretném önnek a figyelmébe ajánlani, hogy jobban nézzék meg. A másik kérdés a részmunkaidőben dolgozók száma. Egyáltalán nem mindegy, hogy mennyivel nőtt és mennyivel nem a részmunkaidőben dolgozók száma. Ön múlt év végén a kollégáim ezt is megtalálták 900 ezer főről beszélt, míg a miniszterelnök úr itt legutóbb 200 ezerről. Melyik az igaz szám? A harmadik pedig a bértámogatás. A múlt év végén az önök adatai szerint 23 milliárd forint bértámogatási keretet határoztak meg. [[14.30]] Ebből mindössze csak 7 milliárd forintot fizettek ki. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És most már nincs időm felsorolni, hogy mi mindenre és mennyi pénzt szórtak szét.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Önnek a KSH-val vagy a KSH-n keresztül az Eurostattal van igazából vitája. Ezen sajnos nem tudok segíteni. Én csak azokat az adatokat tudom az ön számára elmondani, amelyeket ön is ismerhet, a nyilvánosságra hozott adatokat jelentik ezek, és ez alapján nyugodtan mondhatom, hogy 2016 óta jelentős bérnövekedés valósul meg. Mindjárt szeretnék is arra utalni, hogy talán az fáj önöknek, hogy mi meg tudtunk állapodni a munkaadókkal és a munkavállalókkal; megkötöttünk egy hatéves bérfelzárkóztatási programot, ez alapján haladunk. Az elmúlt években jelentősen növekedtek tehát a keresetek. Ami pedig az elejtett megjegyzését illeti a kisebb keresetűek bérére vonatkozóan: a minimálbér-tárgyalásokba a kormány soha nem szól bele. A munkaadók és a munkavállalók állapodnak meg az év végével. Ha nem tudnak megállapodni, akkor lép csak be a kormány. Erre szerencsére az elmúlt években nem volt példa. Bízzuk ezt a szociális partnerekre: munkaadókra és munkavállalókra. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor és Szabó Timea, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja a miniszterelnök úr jelenlétét, és miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. Parancsoljon!
Elnök úr, ebben a kérdésben a miniszterelnök úr személyes válaszára várunk.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, képviselő úr és a tisztelt Házat, hogy a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.És újra ön fog következni. Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Ismételten tájékoztatom önt, hogy a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította föl. [[Burány Sándor bólint.]] Örömmel nyugtázom, hogy elfogadja a képviselő úr a válaszadó személyét. [[Varga Mihály: Csak az ökör következetes.]] Ennek megfelelően Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! [[Soltész Miklós: Ez az első kérdés? Mi folyik itt? Az elnök csenget.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Ha nem ért valamit, szünetben majd szívesen megmagyarázom, de most, legyen kedves, hallgasson egy picit, jó?
Államtitkár Úr! Államtitkár úr, Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Néhány héttel ezelőtt kérdeztem meg, akkor Gulyás Gergely miniszter urat, hogy mi az oka annak, hogy a pedagógusokat egy olyan adminisztratív küzdelemre késztetik annak érdekében, hogy munkahelyi balesetként elismerve a Covid-fertőzést, 100 százalékos táppénzhez jussanak, ami gyakorlatilag egy lehetetlen küldetés.Akkor, néhány héttel ezelőtt miniszter úr nekem azt a választ adta itt, a parlament nyilvánossága előtt, hogy a kormány igenis dolgozik azon, hogy ezek az adminisztratív akadályok elháruljanak, és a pedagógusok, akik az általános iskolákban ki vannak téve nagy számban a Covid-fertőzésnek, ha ezt a fertőzést elkapják, akkor minden adminisztratív, bürokratikus útvesztő nélkül is hozzájuthassanak a 100 százalékos táppénzhez. Kovács Zoltántól kérdezhetném, hogy: de sikerült? De hát a választ mindnyájan tudjuk ebben az esetben is: nem, ez nem sikerült. A pedagógusoknak gyakorlatilag most is lehetetlen küldetéssel felérő bürokratikus harcot jelent, hogy az útvesztőn áthágva ezt a 100 százalékos táppénzt hónapok múltán megkapják. Miközben egyébként éppen a Pedagógusok Szakszervezete rendelt meg egy olyan felmérést, ami több más dolog mellett arra is fényt derített, hogy a tanárok körében a fertőzöttek aránya eléri a 20 százalékot, ami nagyon magas szám. Kérdezem tehát a miniszterelnök-helyettes urat: változotte az álláspontjuk? Érdemben akarnake tenni annak érdekében, hogy a megígért 100 százalékos táppénzt a pedagógusok megkaphassák. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Gulyás Gergely miniszter úr szavait tartom ebben a kérdésben irányadónak, tekintettel arra, hogy nem hozzám tartozik ez a terület. A kormány folyamatosan monitorozza és ellenőrzi, vizsgálja azt, hogy milyen típusú fertőzöttségek mely társadalmi csoportokban vagy ágazatokban milyen mértékben alakulnak ki. Folyamatosan vizsgáljuk annak a lehetőségét is, hogy ilyen típusú kiterjesztése történjen meg a táppénzrendszerünknek. Azt kell tehát önnek mondanom, hogy a miniszter úr válaszát tudom ebben a kérdésben megerősíteni. Tehát továbbra is vizsgáljuk annak a lehetőségét, hogy hogyan lehet egy akadálymentesítettebb, bürokráciával kevésbé terhelt eljárási rendszerben ezeket a típusú támogatásokat kifizetni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Egyperces viszonválaszra Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Szomorúan konstatálom, hogy végül is néhány hét elteltével ugyanott tartottunk, tartunk, mint korábban. A kormány változatlanul vizsgálja, és ha ez így folytatódik tovább, egy év múlva is várhatóan vizsgálni fogja annak lehetőségét, hogy a pedagógusok ezt a lehetőséget megkaphassák, miközben most lenne rá szükség.De oké, akkor hagyjuk ezt a kérdést. Látom, hogy erre ma úgysem fogunk választ kapni, hátha egy másik kérdésben a válasz pozitív lesz. Ha már egyszer így áll a helyzet, hajlandóe a kormány arra, hogy javaslatunknak megfelelően az oltási tervben előrébb vegye a pedagógusokat a most elfoglalt helyüknél, hogy legalább azt a segítséget megadja nekik, hogy hamarabb juthassanak ahhoz az oltáshoz, ami azt a védettséget megadja nekik, amit eddig hiányoltak? Várom válaszát. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat is. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a kormány minden egyes felvetést meg kíván vizsgálni, ami segíti a járvány elleni védekezésnek a hatékonyságát, így ezt is meg kell nyilván vizsgálni. Szeretném arról a jó hírről tájékoztatni a képviselő urat is, hogy a kormány által lekötött mennyiségek többszörösei annak, mint amennyire az ország felnőtt lakosságának szüksége van. Az, hogy egyébként az oltások mely társadalmi csoportokban vagy mely ágazatokban hogyan történnek, bízzuk a szakemberekre, hiszen ők ehhez jobban értenek nálunk. Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy vannak olyan területek, ahol, mondjuk, a krónikus betegséggel rendelkezők hamarabb kapták meg még fiatalabb korosztályban is a vakcinát és az oltást, mint az idősebb korosztály. Ezt szerintem a szakemberekre kell bízni. Ahogy ön is tudja, a háziorvosok megkapják ezeket a jelentkezési listákat. Biztatok ezúton is arra mindenkit, hogy ha még nem tette meg, ezt töltse ki, és ez alapján hívják be oltásra az állampolgárokat. Bízzunk az ő szakértelmükben! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Ki és milyen célból fizet ”tartásdíjat” Czeglédy Csabának?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jogosította föl. [[Dr. Budai Gyula bólint.]] Köszönöm szépen, hogy képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Budai Gyula képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A holnapi nap a Kecskeméti Törvényszék előtt folytatódik Czeglédy Csaba és társai ellen a mintegy 6 milliárd forintos költségvetési csalás miatt indított büntetőper, amely meglátásom szerint igencsak döcögősen halad, ugyanis a vádlottak és a védők időhúzásra játszanak. Mindenki emlékszik, hogy Gyurcsány Ferenc családi ügyvédje, a Human Operator Zrt. vezetőjeként, az általa működtetett bűnszervezeten keresztül diákokat és nyugdíjasokat károsított meg anyagilag azzal, hogy a gazdasági társaságok nem fizették ki a ledolgozott munkájuk fejében járó munkabért. Felháborító, hogy a magát áldozati szerepben feltüntető és koncepciós perről handabandázó Czeglédy Csaba mind a mai napig a baloldali ellenzék dédelgetett kegyeltje, ugyanis a DK-s vezetésű önkormányzatokkal több mint 150 millió forint nagyságrendben kötött megbízási szerződéseket ügyvédi irodája. [[14.40]] Időközben az európai parlamenti képviselővé vált Dobrev Klára vezette Altus Portfólió Kft. pedig 2016-2017 között négy alkalommal, közel 300 millió forint kölcsönt nyújtott Czeglédy Csabának oly módon, hogy annak jogellenességét a Magyar Nemzeti Bank pénzügyi felügyelete piacfelügyeleti eljárás keretében megállapította. Mivel ebben az ügyben felmerült annak a lehetősége, hogy az Altus uniós forrásokból folyósította ezeket a kölcsönöket, az Európai Unió Csalás Elleni Hivatalához, az OLAF-hoz fordultam, és kértem ezen jogellenes pénzmozgások kivizsgálását. Úgy gondolom, hogy a közélet tisztasága érdekében mindenkinek joga van tudni, hogy mekkora összegek kerültek Czeglédy Csabához. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Tisztelt Elnök Úr! Mindezek alapján kérdezem államtitkár úrtól, hogy az elhangzottakra tekintettel ki és milyen célból fizetett tartásdíjat Czeglédy Csabának. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Völner Pál államtitkár úrtól halljuk. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Emlékeztetem én is önöket, hogy a szóban forgó ügy lényege, hogy Czeglédy Csaba, a Gyurcsány-párt kedvenc ügyvédje, akit korábban adócsalás miatt már elítéltek, 2011-től úgy alakította át cége, a Human Operator által nyújtott szolgáltatások struktúráját, illetve egyidejűleg a kft.-t zrt.-vé, hogy a szolgáltatás kapcsán felmerülő közterhek megfizetését szándékosan elkerülték. Mint az előbbiekben ön is említette, március 2-án folytatódhat a büntetőper, Czeglédy Csaba bűnlajstromát pedig 166 oldalas vádirat taglalja; azokban az eljárás eddig sajnos akadozott. Rossz hírünk van mégis Gyurcsány Ferenc adócsaló ügyvédje részére: 2019-ben kialakításra került egy olyan szabályozás, amely értelmében azon büntetőeljárásokra, amelyekben a vádemelésre még a képviselőjelölt nyilvántartásba vételét megelőzően került sor, vagy amelyek kapcsán a képviselőjelölt személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés hatálya alatt áll, a mentelmi jog nem képezi a büntetőeljárás lefolytatásának akadályát. Tehát ha az európai parlamenti választások mintájára a 2022-es választásokon is próbálnak trükközni, akkor ez nem fog sikerülni. Tisztelt Képviselőtársaim! A kérdés persze továbbra is az, hogy Gyurcsány Ferenc és pártja miért véd ennyire egy ilyen ügyvédet. Hova lett a több mint 6 milliárd forint közpénz? Hiszen a károsultaknak nem térítettek meg belőle szinte semmit, azt is az államnak kellett. Miért került sor több tíz milliós baráti kölcsönszerződésre Czeglédyék cége és a Gyurcsány-cégek között, amelyeket Dobrev Klára írt alá, és amelyeknek szintén tisztázatlan az eredete? Ha megkárosították az embereket, talán a kárt is meg kellene téríteni, de tudjuk, ezt 2010 előtt sem tették, gondolhatunk Zuschlag Jánosra, Hagyó Miklósra, Simon Gáborra, Dobrev Klára kínos ügyeire, a Sukoró-ügyre, és folytathatnám a sort, amit majd a következő percben meg is fogok tenni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszontválasz illeti meg Budai Gyula képviselő urat, parancsoljon!
Ebben nincs semmi meglepő, és nincs új a nap alatt, hiszen a Demokratikus Koalíció Czeglédy Csabát kívánja indítani Szombathelyen azon az előválasztáson, amit az ellenzéki pártok kívánnak megtartani. Úgy gondolom, hogy mind jogilag, mind erkölcsileg súlyosan aggályos, hogy a jogállamiság mellett naponta lándzsát törő baloldali pártok védenek egy ügyvédi kamarai tagságából felfüggesztett, vád alá helyezett, adócsaló bűnöző ügyvédet, miközben a DK-s önkormányzatok milliós megbízásokkal látják el. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] De úgy látszik, hogy a kétes ügyek ilyenkor nem számítanak semmit, ha a vezetőjük, Gyurcsány Ferenc arra kéri őket, hogy továbbra is melengessék keblükön az adócsaló ügyvédet. Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Úgy látom, már nemcsak Gyurcsány Ferenc védi Czeglédy Csabát, hanem a Jobbik-frakció tagjai is. Lassan a Demokratikus Koalíció, ami így akár lehetne egy demagóg kommunisták szövetsége, biztos felveszi őket a soraiba. Tehát ha itt a visszaélésekre gondolunk, akár a vecsési számlagyárra, akár Gyurcsány Ferenc személyes cégeire, a sosem létezett Nomentana Kft.-re, amelynek a segítségével, közokirat-hamisítások révén állami vagyonra tett szert, vagy akár a Fittelina Kft.-re, amely az áfa-visszaigénylésekről híresült el a Szemlő-hegyi villa kapcsán. Ezek elévült ügyek természetesen, úgyhogy nem jutottak el a büntetőeljárás döntő szakaszába. Ezek mind jelzik azt az utat, amit a magyar baloldal járt és jár, és hogyha a nagy pénzekre gondolunk, amiket az önkormányzatoktól kaptak, akkor itt óhatatlanul eszünkbe jut az a bizonyos kifejezés, hogy: Vörös polip meg omerta. Meg kell vásárolni azoknak a hallgatását, akik a múlt bűneiről tudnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Az állattartó telepek fejlesztésére kiírt pályázatok miért elérhetetlenek a gazdálkodók döntő többsége számára?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkárt, miniszterhelyettes urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Balczó Zoltán bólint.]] Nagyon szépen köszönöm. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Balczó Zoltán képviselő úré a szó, parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A mezőgazdaságból élők állattenyésztő része a múlt évben nagyon várta az állattartó telepek fejlesztését célzó pályázati felhívást. A felhívás megjelenésekor a gazdatársadalom megdöbbenve látta, hogy melyek azok a minimális összegek, amiket a pályázaton induló projekteknek el kell érnie: baromfi- és sertéstartók esetében 200 millió forint volt az alsó határ, szarvasmarha-, juh- és kecsketartók esetében 100 milliós az alsó határ. Így gyakorlatilag az állattartó gazdák 90-95 százalékát kizárták ezekből a pályázati lehetőségekből, aminek egyébként 50 milliárd forint volt az összege, amit még menet közben meg is növeltek, vagyis ezzel a pályázattal a kormány gyakorlatilag csak a nagygazdaságokat támogatta. Ilyen előzmények után az állattenyésztők nagyon örültek, hogy idén májustól kisebb gazdasági méretű állattenyésztő telepeknek is lehetőségük nyílik pályázni, ugyancsak 30 milliárd forintos keretösszegre. Most a pályázati felhívás tervezete áll az érintettek rendelkezésére, de azt látják, hogy a kisebb gazdálkodók számára megint csak nem tesz lehetővé fontos fejlesztési lehetőségeket, amit ők egyébként igényelnének. A legnagyobb hiányosság, hogy nem támogatják a mezőgazdasági épületek felújítását. A pályázat az építéssel járó állattartási technológia kialakítása kö-rében az összes célterületnél csak építést és bővítést sorol fel, az építmények felújítását nem, miközben sokaknál nagy problémát jelent, hogy van egy 10-20-30 éves, 50-80 százalékos állapotban lévő épülete, és nem tudják felújítani. Tehát azt is kérdezem államtitkár úrtól, hogy nem tartjae indokoltnak a felújításra is kiterjeszteni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] ezt a pályázatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő. Farkas Sándor államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A vidékfejlesztési program keretében az állattartó telepek fejlesztésére szóló felhívások az érintett gazdák számára elérhetők. A jogosultsági feltételeknek megfelelő mezőgazdasági termelők két ütemben, vagyis két, egymástól elhatárolt pályázati felhívás alapján tudnak támogatást igényelni, a kormány által biztosított magasabb nemzeti társfinanszírozás miatt soha soha! nem látott mértékben. Ezt azért fogadja el, tisztelt képviselő úr! Első körben 2020 őszén 50 milliárd forint keretösszegű, állattartó telepek fejlesztéséről szóló támogatás, civil felhívás jelent meg, amelyben valóban a nagyobb értékű, hosszabb megvalósítási idejű projektek számára írtak ki pályázatot, és amelyben az egyes alágazatok szereplői bizonyos minimális támogatási összegek mellett adhattak be kérelmeket. A korábbi 500 millióról 2 milliárd forintra emeltük az 50 százalékos támogatási intenzitás mellett elérhető támogatási összeget, hogy a stratégiai jelentőségű beruházások megvalósításra kerülhessenek. A második körben a kisebb értékű, gyorsabban megvalósítható projektek számára nyílik meg mintegy 30 milliárd forint keretösszeggel, az állattartó telepek megújításának támogatása címmel egy új pályázati felhívás. Az új felhívást, ahogy a korábbit is, valamennyi érintett szakmai szervezettel leegyeztettük, hogy a lehető legjobban megismerhessék az állattartók és megismerhesse a pályázatkiíró az állattartók igényeit, és azokhoz igazítsa a pályázati feltételeket. [[14.50]] Az új pályázat megjelenését követően, egy hónap múlva várható ennek az új pályázatnak a kiírása: baromfi-, sertéstartó telepek tekintetében maximum százmillió forint, szarvasmarhatartó telepek tekinte-tében 50 millió forint, juh- és kecsketartó telepek és egyéb állattartó telepek vonatkozásában 20 millió forint. Itt szeretnék az ön kérdésére válaszolni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindkét felhívás lehetőséget kínál állattartó telepi épületek, építmények építésére és korszerűsítésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Balczó Zoltán képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Valóban, nem tagadom, hogy az EU jóvoltából rendkívüli nagy összegek álltak és állnak rendelkezésre, ahogy ön sem tagadta, hogy az előző évi pályázat gyakorlatilag a nagy gazdálkodóknak jelentett lehetőséget.Ami információ hozzám eljutott, az egy pályázati tanácsadótól származik közvetve, azt elég nagy bajnak tartom, ha ő nem tudja kiolvasni ebből azt, hogy ez épületfelújítás is lehet. Tételesen le van írva az általa adott anyagban, hogy a bővítés és építés szerepel; de a fejlesztés alatt azt értjüke, hogy építményfelújítás? Tehát akkor fogadja el azt, hogy egyértelművé kell tenni ezt a pályázatot, mert a felújítás nélkül nagyon sokan a kisebb gazdálkodók közül nem tudják érdemben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] használni ezt a pályázatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Úgy gondolom, tisztelt képviselő úr, hogy ezt a kérdést a pályázatíróval és a pályázatszerkesztővel beszélje meg jelentős részben, mert itt szövegértelmezésről van szó. Viszont azt el szeretném mondani, hogy a 2020-ban meghirdetett kiírásra óriási érdeklődés mutatkozik. Az előbb a nagyokról beszélve: 749 darab kérelemre mintegy 329 milliárd forint igény jelentkezett. Ez is mutatja az agrárágazatban az állattenyésztés fejlődőképességét, hatékonyságát és nem utolsósorban a fejlődőkészségét.Mindezek alapján kijelenthető, hogy a kormány soha nem látott mértékben emeli az állattenyésztésre fordítható támogatási összegeket, és még talán azt is megemlítem önnek, ami a jövőt illeti, hogy a magyar kormány történelmi léptékű döntést hozott, amikor úgy határozott, hogy az Európai Unióban adható nemzeti társfinanszírozás mértékét 17,5 százalékról 80 százalékra emelte. Ezzel a döntéssel a közös uniós agrárpolitika révén a hazai erőforrásból az elkövetkezendő ’21. és ’27. év között mintegy 7537 milliárd forint [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] fordítható vidékfejlesztésre. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit sikerült megvalósítani az 1 éve meghirdetett Klíma- és Természetvédelmi akciótervből?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította föl. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A magyar emberek számára fontos a környezet védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem. Ahogyan Alaptörvényünk Nemzeti hitvallása fogalmaz, a Kárpát-medence ebben a természet adta és az ember… [[Varga Mihály a helyéről felállva a hátsó sorok felé indul, ahová Tordai Bence telefonjával követi.]] bocsánat , a természet adta és ember alkotta értékek megóvása, ápolása és a természeti erőforrásaink védelme kiemelten fontos. Ahogy a P) cikkely fogalmaz, a termőföldjeink, az erdőink, vízkészletünk, biológiai sokféleségünk, honos növényeink és állatfajaink nemzeti közös örökségünk, amelyet meg kell védenünk. Az Alaptörvény szellemével összhangban egy évvel ezelőtt megalkotásra került a klíma- és a természetvédelmi akcióterv, amely nyolc konkrét intézkedést tartalmaz, de többek között az egyik legfontosabb célja, hogy 2030-ra a Magyarországon előállított energia 90 százalékban szén-dioxid-mentes legyen. Emellett rendkívül fontos az illegális hulladéklerakók megszüntetése, a folyók megtisztítása, fatelepítés, faültetés, a naperőművek kapacitásának a meghatszorozása és a zöldállamkötvény bevezetése. Két fontos üzenete van a klímavédelmi akciótervnek, egyrészt hogy a villamosenergia-termelés a megújuló és az atomenergiából származzon, a másik fontos üzenete pedig az, hogy a klímasemleges gazdaság költségeit ne a magyar családok, ne a magyar emberek fizessék meg, hanem a klímarombolók, a nagyvállalatok és a szennyező országok. Szeretném tisztelettel miniszterhelyettes urat megkérdezni, hogy mit sikerült megvalósítani egy év alatt a klíma- és természetvédelmi akciótervből.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mielőtt megadnám a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak, tisztelettel arra kérem Tordai Bence képviselő urat, hogy ne akadályozza majd a miniszterelnök-helyettes úr kimenetelét. [[Tordai Bence közbeszólására:]] Láttam, képviselő úr, láttam, hogy tulajdonképpen a kameráját vagyis a gépét majdnem a miniszterelnök-helyettes úr arcába helyezte. Úgyhogy most válaszra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Meggyőződésünk, hogy a klímaváltozással szemben nem szavakkal, hanem cselekvéssel lehet és kell fellépni. Tisztelt Képviselő Asszony! A klíma- és természetvédelmi akciótervet egy éve fogadta el a kormány, célja, hogy minden tőlünk telhetőt megtegyünk azért, hogy gyermekeink, unokáink jobb állapotban örökölhessék meg hazánk környezeti értékeit. A benne foglaltakat pedig a koronavírus-járvány okozta nehézségek ellenére is megvalósítjuk.Tisztelt Képviselő Asszony! Egyetlenegy dolgot emelnék most ki, hogy az akcióterv egyik fontos célkitűzése az illegális hulladéklerakók felszámolása, az érintett területek megtisztítása. 2020 nyarán már meg is kezdtük ezt a folyamatot, a „Tisztítsuk meg az országot!” című projekt keretében eddig pedig csaknem 9000 tonna illegális hulladékot számoltak fel a kollégáink. Tisztelt Képviselő Asszony! Míg mi ezt tesszük, és míg mi teszünk valódi lépéseket a szemetelés és a szemét ellen, Karácsony Gergely Budapesten leszerelteti a köztéri kukák 25 százalékát. Ebből is látszódik, hogy a baloldalt kizárólag addig érdekli a zöldpolitika, ameddig Facebook-posztokat lehet megtenni az interneten, valódi cselekvésre nem hajlandóak. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezt támasztja alá az is, hogy az Országgyűlés által elfogadott és most már ki is hirdetett egyes energetikai és hulladékgazdálkodási törvények módosításáról szóló jogszabály egyik kifejezett célja az illegális hulladék és a szemetelés visszaszorítása. Ezt a jogszabályt sem szavazta meg a baloldal. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Juhász Hajnalka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Miniszterhelyettes úr, nagyon szépen köszönöm a válaszát. Amit nagyon fontos kiemelni, hogy nem a klímavészhelyzettel való félelemkeltés a cél, hanem a fenntarthatósági szempontok figyelembevétele, a lokális megoldásokban való gondolkodás, ahogyan ez az akcióterv is gondolkodik, hiszen amit önök tesznek, azok a jövő generációjának az életét és életkörülményeit határozzák meg. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár, miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm, hogy ön is megerősítette, hogy a kormány valóban cselekszik, míg mások csak szövegelnek a klímavédelemről, nulla cselekvés mellett. Ezt teszi többek között Karácsony Gergely a fővárosban, és ezt teszi a Karácsony-párt minden képviselője. Mi ezzel szemben összefogást kínáltunk és kértünk ebben a témában, de az ellenzéknek, a baloldalnak a nagy szavakon túl esze ágában sincsen segíteni és támogatni a kormány ez irányú munkáját. Meg kellene végre értenie a baloldalnak is, hogy nem Facebook-posztokkal, klímavészhelyzet kihirdetésével kell megvédeni a klímát.Tisztelt Képviselő Asszony! Az Országgyűlés lassan egy éve, múlt tavasszal elfogadta a klímavédelemről szóló törvényt és az éghajlatváltozás mértékéből fakadó, halasztást nem tűrő feladatokról szóló határozatot is. Ezt a javaslatot a baloldal nyújtotta be, végül azonban egyiket sem szavazta meg. Ez mutatja azt, hogy mit is gondolnak ők erről a témáról. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések órája véget ért.Most van lehetőség, hogy ügyrendben szót adjak Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak; gondolom, az elmúlt incidenssel kapcsolatban szeretné ezt megtenni. Egyperces az időkeret, miniszterelnök-helyettes úr, parancsoljon! [[15.00]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az a szokatlan helyzet van, hogy egy képviselő akadályozza a másik képviselőt abban, hogy a helyére visszamenjen ez történt az előbb. Tordai Bence képviselő úr akadályozott abban, hogy visszajöhessek a helyemre, és ide leülhessek. Azt már csak mellékesen jegyzem meg, hogy közben egy képrögzítő eszközt is használt. Szeretném arra kérni az elnök urat, hogy a Házbizottsággal ezt tárgyaltassa meg és vizsgáltassa ki. Én azt gondolom, hogy mindennek van határa. A képviselő úr túllépett egy olyan határt, ami szerintem nem helyes; egymás munkáját, a szavazásban, a vitában, a beszédekben való részvételt nem szabad és nem lehet szerintem akadályozni. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Egyperces ügyrendben jelentkezett Tordai Bence képviselő úr is. Parancsoljon; de ügyrendet kérek!
Köszönöm szépen, elnök úr. A miniszter úrnak a kijelentésével szemben a legkevésbé sem akartam akadályozni a munkáját, éppen abban segíteném a munkáját, hogy elláthassa azt a feladatot, amit vállalt: a II., III. kerületi lakók képviseletét. Egy előterjesztőként való csatlakozás törvényjavaslathoz… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Ez nem ügyrend! Ne haragudjon, ön személyes érintettség [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] címén kérte a szót, erre tudtam adni önnek lehetőséget. Ön elkezdte, de nem azt tette. [[Varga Mihály távozik az ülésteremből.]] Arra kérem, most is hagyja a miniszter urat szabadon elvonulni, mert a folyosón is vonatkoznak ránk az országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok. Köszönöm szépen. [[Tordai Bence távozik az ülésteremből. Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]] Mindjárt folytatjuk, tisztelt képviselőtársaim, amennyiben a forgatókönyv rendelkezésemre fog állni. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napirendünk tárgyalásának a végére értünk. Amennyiben megkapom a forgatókönyvet, rögtön elkezdjük a napirend utáni felszólalásokat. Türelmüket kérem addig. Egyperces technikai szünetet kérek valamennyiüktől, és majd Fülöp Erik képviselő úr fog következni. [[Szünet: 15.02-15.04]] Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk a munkánkat. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársak! Állatvédelmi szempontból egy kiemelt jelentőségű pillanathoz érhettünk el, ugyanis akik hallhatták a múlt héten Orbán Viktor miniszterelnök úrnak a szokásos, Kossuth Rádióban történő rádióinterjúját, azok a következőket hallhatták, a miniszterelnök úr így fogalmazott: ha az állatokat védjük, magunkat is védjük, hisz miféle ember az, aki saját akaratából fájdalmat okoz egy másik lénynek? Ez azért kiemelkedő jelentőségű, hiszen korábban a miniszterelnök úr részéről nem volt az állatvédelemmel kapcsolatban ilyen jellegű nyilatkozat. Talán azt is mondhatjuk, hogy az elmúlt tíz évben figyelmen kívül hagyta a miniszterelnök úr az állatvédelmet. Viszont ebben a rádióinterjúban egyértelműen rámutatott Orbán Viktor miniszterelnök is arra a tényre, amelyet számos nemzetközi tanulmány is bizonyít, mégpedig hogy az állatkínzások és a későbbi személy elleni erőszak, illetve a társadalomnak a biztonságérzete között szoros összefüggések vannak és szoros összefüggések lehetnek. A múlt hét folyamán az Állatorvostudományi Egyetem állatvédelmi központja egy olyan szemináriumot szervezett, amelybe nekem is lehetőségem volt online belenézni és belehallgatni. Itt neves etológusok, kriminológusok és állatvédelmi szakemberek szólaltak fel, és egyértelműen jelezték, illetve hangsúlyozták ők is azt, hogy nagyon szoros összefüggések vannak az állatkínzásos és a későbbi erőszakos bűnelkövetések között. Egy neves etológus arra is felhívta a figyelmet, hogy a közösségnek, a magyar társadalomnak is hatalmas felelőssége van az állatvédelmi közegnek a kialakításában. Egy kriminálpszichológus, egy neves kriminológusprofesszor pedig arra utalt, hogy azok a bűnelkövetők, akik állatkínzást követnek el, bizony nagymértékben magatartási és személyiségi zavarokkal is rendelkeznek. A miniszterelnök úr szavaira, a nemzetközi tanulmányoknak a megállapításaira visszatérve én azt gondolom, hogy viszont most már nemcsak szavakban kell az állatvédelemmel foglalkoznunk, hanem elég erőteljes tetteket is kellene felmutatnunk. Én a múlt hét folyamán napirend utáni felszólalásomban az állatrendőrség felállítása mellett próbáltam felemelni a szavamat, viszont a mostani felszólalásom kapcsán pedig egy olyan, nemzetközi jogban, külföldi államokban már létező újítást szeretnék bevezettetni a magyar társadalomban, a magyar jogrendszerben is, amely egyrészről visszaszorítaná az állatkínzásos esetek és állatbántalmazások elkövetését, és megerősítené a magyar társadalmunk biztonságérzetét is. Én szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy elérkeztünk ahhoz az időponthoz, amikor szüksége van Magyarországnak egy olyan adatbázisnak a felállítására, amelyben az állatkínzók név, lakcím és profilkép alapján lennének szerepeltetve. Ennek az lenne a legfőbb oka, hiszen nagyon sok állatkínzó bűnismétlő vagy visszaeső státuszba kerül, hiszen állatkínzásos eseteket követnek el a későbbiek folyamán is, illetve nagyon nagy szerepe lenne abban, hogy ezeknek a személyeknek az adatbázisban való nyilvántartása során akár a lakókörnyezet is fokozottabb figyelmet fordíthasson ezeknek a személyeknek a tetteire, cselekményeire. Ezt az adatbázist a rendőrség, különféle állatvédelmi szervezetek, menhelyek figyelhetnék, megakadályozva azzal, hogy ezek a személyek akár újabb cselekményeket kövessenek el, vagy akár örökbe fogadhassanak állatokat, illetve figyelemmel kísérjék, hogy az állattartástól történő eltiltás során ők betartjáke a szabályokat, vagy újabb állatokat vetteke magukhoz. Ez nem ördögtől való, hiszen számos nemzetközi példa mutatja, hogy más országokban is vannak ilyen adatbázisok. Szeretnék arra utalni, hogy az Egyesült Államoknak több tagállamában is az állatkínzókról nyilvántartást vezetnek. Az egyik legjobb, és azt gondolom, a leginkább működő ilyen nyilvántartás Tennessee államban létezik, amely bárki számára hozzáférhető adatokat tartalmaz. Ugyanakkor szeretném arra is felhívni a figyelmet, hogy a Magyar Állatvédelem hírportál egy interjút készített a San Antonió-i állatrendőrséggel, és az állatrendőrségben működő tisztségviselők nyilatkoztak arról, hogy azért van szükség egyrészről egy ilyen szervezetnek a felállítására, másrészről egy ilyen adatbázisnak a felállítására, mert szoros összefüggés van az állatkínzásos esetek és a későbbi személy elleni erőszak között. Köszönöm szépen a figyelmet. [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Március 1-je a történelemben nagyon sok évfordulónak napja, nagyon sok történelmi esemény zajlott ezen a napon. Csak példaként mondhatnánk I. Rákóczi Ferenc és Zrínyi Ilona házasságkötését, Napóleon e napon tért vissza Elba szigetéről a száműzetésből, e napon választotta az Országgyűlés Horthy Miklóst kormányzóvá, vagy e napon indult meg Budapesten a menetrend szerinti autóbusz-közlekedés. De van egy szomorúbb évforduló is március 1-jén: 2008. március 1-jén vonták ki, azaz 13 éve az 1 és 2 forintos érméket Magyarországon. Miért mondom, hogy ez egy szomorú esemény? Azért, mert a pénzérmék kivonása, az alacsony értékű pénzérmék kivonása mindig mutatja egy ország gazdaságpolitikájának csődjét is. ’99-ben kivonták a forgalomból a fillért, a váltópénzt, aztán 2008-ra eljutottunk oda a forint 1946-tól számított 62 éves történetében, hogy már a valaha értéket képviselt pénzérmék eltűntek fizikai valójukból. 24 ország mezőnyében 56 év alatt Magyarország 55-szörös pénzromlással az élbolyban végzett, nála nagyobb inflációval rendelkező országok csak Portugália, Görögország, Korea, Dél-Afrika és India. 1990-2015 között 14-szeresére emelkedtek átlagosan Magyarországon a fogyasztói árak. Mi került 1-2 forintba a hatvanas évek vége felé? A fagylalt 50 fillér volt gombóconként, ma 300. A krémes 1,50 volt, a franciakrémes 2 forint, ma 300. A mignon 1 forint volt, ma 450. Az Olcsó Könyvtár regénysorozat 2 forint volt, ma 1500 forint. A könyvtári tagság egy évre 2 forint volt. Egy napilap 60 fillér volt, ma 145 forint. A telefonálás 60 fillér volt akár egész napra is. A Vidámparkban 1 forint volt szinte minden, a hullámvasút 2 forintba került, ma 2800 forint. A múzeumok, állatkert 1-2 forint volt, ma minimum ezer forint. A mozibüfében a sós perec 1 forint volt, ma 240 forint. A szalámis zsemle 2 forint volt. A Kalmopyrin, Algopyrin ára 2 forint volt, ma 1800 forint. A hetvenes években 3 forintért adtak egy liter benzint, ma 406. 1 forint volt a fagylalt, 1 forintért lehetett 3 percet telefonálni. 2 forintért már moziba lehetett menni, ma 1700 forint. 2,50-ért a strandra egész nap lehetett menni, ma egy strandbelépő legalább 2600 forint. 40 fillér volt egy zsemle vagy egy kifli, ma 28 forint. 1 forint volt az óriáskifli, ma 229 forint. 2 forint volt egy zacskó savanyúcukor, ma 290 forint. 1 forint volt a villamosjegy, 1,50 az autóbuszjegy, ma pedig 300 forint alatt nem ússza meg senki a vonal árát. 1971-85 között a napilapok ára 1 forint 50 fillér volt, ma 145 forint. Az Express csoki 1,80 volt, a Mókus és a Sport szelet 2 forint, a kenhető sajt, a dobozos 2,50 volt, ma pedig már 400. 1960-ban egy bruttó átlagkereset 1575 forint volt, ma állítólag 400 ezer. De ha csak a fagyi árához viszonyítom a változást, ami 50 fillérről 300 forintra emelkedett, azt a 600-szoros áremelkedést bizony a 254-szeres béremelkedés nem igazán kompenzálja. Amikor az általános iskolát kezdtem, 50 fillér volt egy gombóc fagyi, amikor leérettségiztem 250 forint. Mi ebben mértük akkor az inflációt. Az infláció jelen van természetes módon minden országban, de nem mindegy, hogy a piac természetes velejárója, vagy a folyamatosan elhibázott gazdaságpolitika eredménye. Akárhány tanulmányt olvasok 1946-tól napjainkig fizetőeszközünk értékének változásáról, mindegyik tele van hazánk vezetőitől független magyarázatokkal, hiszen ki ismerné el, különösen Magyarországon, amely bizonyos körök számára következmények nélküli ország, hogy hibáztak. A pénzromlás hathatós elősegítői, a mai örökösei és akár a ma még aktív akkori felelősök ma még mindig meg akarják mondani hazánkban, hogy kell vezetni az országot. Mindazok, akik felpörgették a pénzünk romlását, még a mai napig is osztják az észt, okosabbak mindenkinél, és ha megkérdezed tőle, mi jót tettél te hozzá hazánk polgárainak boldogulásához, általában már nagy a csend. Úgyhogy az 1-2 forintos világ elmúlt, a milliós világ van ma, de én azt szeretném, hogy mi, politikusok a parlamentben törekedjünk arra, hogy hazánk fizetőeszköze egyszer valaha kaphassa vissza régi fényét, ami volt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A következő felszólaló napirend utáni felszólalásra jelentkezve Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Napirend után ismét szűkebb hazám, Pécs, Baranya közvetlen problémáiról fogok beszélni. Nyilvánvalóan pontosan tudjuk mindannyian, bárhol is éljünk az országban, hogy mennyi feladattal jár megőrizni a lakóövezetünk, lakótérségünk egészséges környezetét, és azt is tudjuk, hogy mennyi kihívással jár megküzdeni a már most megvalósuló, illetve kockázattal fenyegető környezeti károsodással, környezeti pusztítással szemben. Azt is tudjuk, hogy az önkormányzatoknak e téren viszonylag szűkösek a forrásai, tehát elmondhatjuk, hogy az önkormányzatoknak, a városoknak felelőssége van a környezetpusztítás elleni fellépésben, de ezt nem fogják tudni soha hatékonyan megvalósítani egy erőteljes kormányzat, erőteljes állami segítség nélkül.Azt tudjuk mondani, hogyha a Pécset és Baranyát érintő környezeti kockázatokat, a környezetpusztítás példáit nézzük, hogy az egy nagyon finom kifejezés lenne, hogy a kormány nem partner abban, hogy segítsen a városnak, segítsen Pécsnek, segítsen Komlónak és a térségnek, hanem kifejezetten azt kell mondanunk, hogy a kormány sorozatosan semmibe veszi a helyiek érdekeit, és semmibe veszi a helyiek kinyilvánított akaratát. Sajnos, azt is el kell mondanunk, hogy az érintett térség, a környezeti kockázatokkal sújtott térség két kormánypárti képviselője, Hoppál Péter és Nagy Csaba is sorozatosan elárulja a térséget szavazataival, a térség érdeke és a térség szándéka ellen szavaz, illetve nem is teszi meg, amit meg lehetne. Azt is el tudjuk mondani, hogy szintén csak nehezíti a környezeti kockázatok elleni fellépést az, hogy a kormánynál is e téren egy egészen kaotikus helyzet alakult ki. Láthattuk mindannyian, hogy múlt évben még létezett olyan, hogy fenntarthatóságért felelős államtitkárság, illetve létezett olyan is, hogy energiapolitikai, energiaügyi államtitkárság, és azt tudjuk mondani, hogy mindkét államtitkárságot egy szakember vezette. Most valamilyen meggondolásból kifolyólag a kormány ezt a két államtitkárságot összevonta, és külsős államtitkárt nevezett ki az élére, aki ezeknek a területeknek egyáltalán nem szakértője, az Igazságügyi Minisztérium oldaláról érkezett. Tehát konkrétan azt sem tudjuk megmondani, hogy szavakban a fenntarthatóság, a teremtésvédelem mellett kiálló kormánynak ki az illetékese a fenntarthatósági kérdések tekintetében. Tehát mondhatjuk, hogy nemhogy egy minisztériumot nem szentelt egy rendkívül fontos, a mai kor talán legfontosabb kihívásának a kormány, de az amúgy eddig meglévő államtitkárságot is megszüntette, illetve összevonta. Azt sem tudjuk megmondani, hogy jelenleg a kormányban ki az a szakember, ki az a szakpolitikus, ki az az államtitkár, aki a nukleáris biztonság kérdéseivel vagy éppen a radioaktív hulladékok elhelyezésének a kérdésével kapcsolatban illetékesnek tekinthető, és akivel legalább egy vitát lehet folytatni, vagy akihez indítványokkal lehet élni. Eddig Kaderják Péter volt az, aki ezekben a kérdésekben illetékes volt, vele lehetett legalább szakpolitikai vitákat folytatni, most már ilyen ember sincs még mutatóban sem a kormány soraiban. Beszélnünk kell arról, hogy ez az egyik legsúlyosabb kihívás, ami Pécs, Baranya térségét érinti. Tudjuk azt egyrészt, hogy az egykori uránbányászati tevékenység döbbenetes környezetpusztító hatásával összefüggésben egy soha véget nem érő rekultivációs folyamatot, rekultivációs feladatot kell ellátni, ami százmilliós nagyságrendben igényel évente forrásokat, ennek a munkának soha nem lesz vége. A másik oldalról pedig egy nagyon komoly kockázat fenyeget, egyrészt környezeti, műszaki és gazdasági kockázat is, az, hogy a kormány semmibe véve a térség kinyilvánított akaratát egy atomtemetőt akar kialakítani Pécs nyugati határaitól körülbelül 8 kilométerre, Boda térségében. 2013-ban indult meg a folyamat. Pécs városát gyakorlatilag be sem vonták, hasonlóképpen Szentlőrinc városát se vonták be partnerként, és egyszerűen a kormány és a döntéshozók figyelmen kívül hagyják a térség érdekeit, figyelmen kívül hagyják a térség világosan kinyilvánított szándékait. Mi 2019-ben letettünk egy indítványt Pécs megyei jogú város önkormányzatának az asztalára, és elsöprő többséggel fogadta el a testület, hogy Pécs nem hajlandó eltűrni határaitól néhány kilométerre egy objektumot. Azt is el tudjuk mondani, hogy a világon példa sincs arra, hogy egy ilyen nagyvárosi agglomerációhoz ilyen közel akarjanak egy ilyen tározót kialakítani a nagy aktivitású radioaktív hulladék számára. Az Országos Atomenergia Hivatal vezetője, főigazgatója is elismerte, hogy a döntéshozók tisztában vannak azzal, hogy milyen súlyos társadalmi problémákat és gazdasági problémákat jelent ez, és hogy milyen erőteljes a társadalmi ellenállás, és ezt majd ők a meg nem nevezett valósi döntéshozók felé közvetítik. Ennek ellenére is múlt évben az Országgyűlés kormánypárti többsége ismét meghosszabbította azt a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló nemzeti programot, amely kimondja, hogy lesz egy ilyen mélygeológiai tároló, tehát atomtemető, és továbbra is csak a Bodai Agyagkő Formációnak mint lehetséges helyszínnek az esetével számol. [[15.20]] Azt tudjuk mondani, hogy a kormány és az Országgyűlés kormánypárti tagjai világosan üzentek Pécsnek és Baranya megyének, elárulták, semmibe vették az ott élők érdekeit, semmibe vették az ott élő fiatalságnak a jövőjét. Mi azt tudjuk mondani, hogy mindent meg fogunk tenni a következő bő egy évben annak érdekében, hogy ezt a döntést felül lehessen vizsgálni, de egy világos ígéretként tudom megfogalmazni, hogy ha megvalósul jövő tavasszal a kormányváltás, akkor egészen biztosan nem lesz Boda térségében atomtemető. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Nunkovics Tibor képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most a magyar falvakról szeretnék szólni, és a számos probléma közül egy nagyon súlyosat kiemelni, amely már több évtized óta érinti a magyar kistelepüléseket. Ez nem más, mint az elvándorlás, és ennek is egy nagyon fontos, nagyon kardinális oka, mégpedig az utaknak és a közlekedésnek a kérdése. Azt tapasztalhatjuk a legtöbb magyar kistelepülésen, hogy egy igen súlyos elvándorlás érinti ezeket a falvakat, nagyon sok fiatal és középkorú távozott külföldre sajnos ez a tendencia egyébként napjainkban is folytatódik. Nyilván itt kivételt jelentenek az agglomerációs falvak, a főváros környéke, a főváros környékén elhelyezkedő, illetve a nagyvárosok környékén elhelyezkedő falvak, hiszen itt azért van egy megtartóerő a nagyobb munkalehetőség miatt, de a kistelepüléseken ez a tendencia sajnos jelenleg is tart. Egyébként, ugye, ezekből a kistelepülésekből, falvakból hagyták el a legtöbben Magyarországot az elmúlt több mint egy évtizedben. Ahhoz, hogy ezt a folyamatot megállítsuk, két dolgon kell rendkívül gyorsan és határozottan javítani, ez pedig a közlekedés, illetve az utak állapota. A legtöbb kistelepülésen a főúttal, ugye, nem ők rendelkeznek, hanem az a közútkezelő alá tartozik, a felújításra viszont általában nincsen pénzük ezeknek a településeknek, hiszen eleve nagyon kevés forrásból tudnak gazdálkodni. Az egy más kérdés, hogy ezt még jobban súlyosbítja az elmúlt egy évben tapasztalható kormányzati elvonás itt a járványnak betudhatóan. Majd meglátjuk egyébként, hogy a feladatfinanszírozást hogyan fogja érinteni ez a rengeteg elvonás, de az utakra enélkül sem lenne pénze ezeknek a településeknek. És mind jól tudjuk azt, hogy ezeken a kistelepüléseken rengeteg ingázó van, gondoljunk csak azokra, akik a szomszédos vagy kicsit távolabb lévő nagyvárosokban, városokban dolgoznak vagy oda járnak iskolába, akik naponta használják ezeket az utakat, és ha ezek az utak nincsenek rendben, akkor az bizony egy újabb ok arra, hogy a fiatalok, a középkorúak elhagyják ezeket a településeket, ahol felnőttek, ahova minden emlékük köti őket. Egyrészről tehát ezekre az utakra kellene nagyobb és több forrást biztosítania a kormányzatnak. Nem véletlen egyébként, hogy én a választókerületemet érintően minden évben benyújtom a költségvetési vita során azokat a módosítókat, amelyek ezeket a már-már elzárt településeket érintenék, és egyébként nagyon pozitívan érintené őket, ha ilyen felújítások történnének. A másik kardinális kérdés pedig a tömegközlekedés. Eleve a települések egy jelentős része nincs becsatlakoztatva a vasúthoz, nem vasút melletti településekről beszélünk; itt a buszos tömegközlekedés az, ami a meghatározó. Viszont tavaly augusztus 20-ától olyan menetrendváltozások történtek nemcsak az én választókerületemben, de nyilván onnan tudnék példákat hozni, hanem egyébként országos szinten is nagy változások voltak. És én megértem azt a kormányzati szándékot, hogy szeretnék megszüntetni azokat a járatokat, amelyek egyébként kihasználatlanok voltak, csak itt mellékesen a járvány leple alatt olyan járatokat is megszüntettek, ami bizony komolyan érinti a helyi lakosokat. Sokkal nehezebben tudnak munkába járni, iskolába eljutni, és itt most nemcsak arról van szó, hogy esetleg egy átszállással kell ezt megoldaniuk, hanem magukról a vonathoz, egy másik buszhoz való csatlakozásokról is lekésnek, és azért valljuk be őszintén, hogy ha az embernek megnövekszik a munkába vagy iskolába járási ideje, mondjuk, fél óráról vagy egy óráról a duplájára vagy a háromszorosára, az igencsak bosszantó tud lenni. Éppen ezért kezdeményeztem a választókerületemben, hogy összegyűjtöttem a lakosságtól azokat az észrevételeket, amelyeket ők észleltek és tapasztaltak a Volánbusz járataival kapcsolatosan, itt a változásokkal kapcsolatosan nagyon sok megkeresést kaptam leginkább a kistelepülésekről, hogy azokat a gerincvonalakról leválasztották, hogy jóval kevesebb lehetőségük van elutazni a nagyobb városokba ügyeket intézni, akár az időseknek orvoshoz vagy a fiataloknak az iskolába, a dolgozóknak a munkahelyükre eljutni, és ezen mindenképp változtatni kell. Erre forrásokat kell áldozni, ugyanúgy, ahogy az útfelújításokra is forrásokat kell áldozni. Én a következő költségvetésnél megint csak meg fogom tenni majd ezeket a javaslatokat, és csak remélni tudom egyébként, hogy a most nem jelen lévő kormánypárti képviselők majd ezt meghallgatják. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Kálló Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Idézettel kezdek most is: „Üzleti infrastruktúra-, valamint telephelyfejlesztés, logisztikai infrastruktúra fejlesztése esetében a barnamezős területek ipari és szolgáltató beruházások telepítésére való előnyben részesítésével csökkenthető a zöldfelületi területfoglalás.” Nemrég a Külügyminisztérium bejelentette, hogy a körzetembe, Iváncsára telepíti az SK Innovation a második gyárát Magyarországon. Itt szeretném leszögezni, hogy nem vagyunk iparellenesek, nem vagyunk fejlesztésellenesek, de egy kicsit vizsgáljuk meg a helyszínválasztást és a telephelynek a telepítését! Tudni kell azt, hogy ez a gyár 30 aranykorona értékű földeken fog felépülni, egy olyan gyárat építenek meg egy 2800 fős településen, amely 2500 főt fog foglalkoztatni. Nagyon kíváncsiak lennénk arra, hogy történteke esettanulmányok, megvizsgáltáke azt, hogy a térségre, illetve az adott településre, Iváncsára milyen hatással lesz ez a beruházás, és mint mondtam, idéztem a „Fejér megyei területfejlesztési koncepció 2030” nevezetű írásból, abban szintén lefektették megyei politikusok, hogy a barnamezős beruházásokat kell szinte minden esetben a zöldmezős beruházások helyett támogatni. És miért mondom azt, hogy szerintünk nem készültek esettanulmányok ezzel kapcsolatban? Ha jobban körbenéztek volna a megyében, rögtön észrevehették volna, hogy ezt a gyárat igenis barnamezős beruházásként is lehetett volna kezelni, el lehetett volna helyezni olyan helyre ezt a gyárat, ahol az adott infrastruktúra már megvan. Ha megnézzük a Vasmű területét, a Vasmű területe, a gyár területe a technológia fejlődésével szűkült, de megmaradt nagyon sok terület a gyár területéből, ahol elfért volna ez a gyár, és mindenféle infrastruktúra rendelkezésre állt volna, értem itt a tűzoltóságot, a vízellátottságot vagy a vasúti ellátottságot. Ehelyett 30 aranykorona értékű földekre kívánják telepíteni ezt a nagy gyárat. Érdemes lenne átgondolni. És ha már közös ügyünkről, a Fejér megyei iparról beszélünk, nem mehetünk el szó nélkül a Vasmű helyzete mellett. Képviselőtársaim, nagyon nehéz indulat és düh nélkül beszélni akkor, amikor az önök teszetoszaságát látjuk a Vasművel kapcsolatban. Szeptember óta a vasműs melósok részletekben és késve kapják meg a fizetésüket. Példátlan módon felmondták a kollektív szerződést, amelyen évtizedekig dolgoztak a szakszervezetek és a Vasmű vezetése. Önök egy büdös szót nem szóltak, és semmit nem szólnak most sem. Elégedjünk meg egy halovány Facebook-bejegyzéssel, amelyet Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter tett, amelyben bejelentette, hogy tárgyal a Liberty Steellel! De, kérdezzük mi, miről tárgyaltak a Liberty Steellel? Felfogják önök egyáltalán, hogy mit jelent nemcsak nekem, nemcsak Dunaújvárosnak, nemcsak a térségnek, nemcsak Fejér megyének, hanem az egész országnak a Vasmű? Tudják azt, hogy hány ezer család megélhetését biztosítja a Vasmű? Tudják azt, hogy a magyar gazdaságra milyen erővel hat a Vasmű? Ha a Vasműben baj lesz, akkor a MÁV-nál is baj lesz. Sokszor mondom: a Vasmű a 15 százalékát biztosítja a MÁV Cargo forgalmának. Tudják, hogy mik ezek a számok? És önök szeptember óta hallgatnak. Egy szót nem szólnak a Vasművel kapcsolatban, pedig már mindenki kérte az önök segítségét, az önkormányzaton, a cégvezetésen át mindenki. [[15.30]] Önök semmit nem tettek mind a mai napig a Vasműért. Pedig a hírek, a rossz hírek és a viharfelhők egyre inkább gyülekeznek. A Gazdaságvédelmi Alapból könnyen tudnának segíteni, és könnyen meg tudnák oldani azt, hogy ezekben a válságos időkben túl legyen a bajokon a Vasmű. Önök mégsem tesznek semmit. Hát, hadd ígérjek meg önöknek valamit! Ha a Dunaferrben az önök teszetoszasága miatt történni fog valami, én leszek az első, aki az utcára megy a vasműs melósokkal, és higgyék el, kemény gyerekek azok, félhetnek tőlük! Köszönöm a szót. Maradok a körzetem szolgája. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Nem a zsemle a kicsi, elvtársak, hanem a pofátok nagy” mondta a végtelenül kifinomult műveltséggel és hatalmas empátiával rendelkező Marosán György annak idején. Az a helyzet, hogy valami hasonló választ kaptam a múlt heti interpellációmra Orbán Balázs államtitkár úrtól, amikor a leszakadó és tulajdonképpen süllyedő Atlantiszként eltűnő vidéki perifériákkal kapcsolatosan kérdeztem.Akkor államtitkár úr elküldött vidékre, hogy szemrevételezzem azt a hatalmas fellendülést, amit ő arrafelé vizionált. Nos, az a helyzet, hogy ha Isten hátranézne, akkor nemcsak északkelet-magyarországi járásokat, régiókat látna, hanem bizony ott, Délnyugat-Magyarországon, szűkebb pátriámban is akadna dolga, mert óriási gondok vannak arrafelé is. Elhiszem, hogy egyébként azok számára, akik adott esetben százmillió forintot viselnek a csuklójukon, illetve az ujjaikon Royal Oak 20 millió forintos óra formájában, egy-egy 30 millió forintos Cartier karperec formájában, vagy mondjuk, hétkarátos gyémántgyűrűk képében, azok ezt mind nem érzik. De attól a valóság még valóság marad, és az a helyzet, hogy nemcsak ez a világ áll távol az ott élő emberektől, tehát a Hermès, a Dior, a Vuitton, meg a ki tudja, milyenféle flancos ruhákba öltöző és a budoárjukat ebből feltöltő hölgyek és kormányzati urak világa áll távol az ilyen periférián élő emberektől, hanem azok a dolgok is, amelyeket a kormánypárti padsorokból vizionálnak, nevezetesen, hogy 400 ezer forintos az átlagbér Magyarországon, aztán hogy a válság ideje alatt, a pandémia időszakában 800 ezer forintot tudtak félretenni a családok átlagosan. Az a helyzet, hogy amikor ezt meghallják ott, mifelénk, mondjuk, Dél-Somogyban, akkor bizony kinyílik az emberek zsebében az a jóféle somogyi bicska. De hogy pontosabban betájoljam, hol is élünk Európán belül, akkor azt kell mondanom, hogy a jó kétszáz-egynéhány európai uniós régió közül ez az a régió, tehát a Dél-Dunántúl, amely hátulról a tizedik legszegényebb Európán belül. Ha ebből a képletből, tehát a dél-dunántúli képletből kivonjuk a Balaton-partot, kivonjuk, mondjuk, Paksot, Pécset, azt a ragyogó egyetemi várost, ahol én magam is tanultam és tanulok még mindig, és megnéznénk, hogy mik maradnának, milyen halmozottan hátrányos helyzetű és a kormány által is egyébként más vonatkozásban komplex programmal fejlesztendő járások, mint például a barcsi vagy például a csurgói, akkor azt kell mondanunk, hogy amiről itt kormánypárti padsorokban oly sokszor beszélnek, vizionálnak, az egészen egyszerűen nem felel meg a valóságnak. A valóság az, hogy a vidék is élni, nem pedig vegetálni akar, márpedig normálisan megélni csak normális bérekből lehetne. Olyan választ is kaptunk itt, hogy várjunk kicsit, jön majd vidékre az aranyeső a 7000 milliárd forintos vidékfejlesztési források formájában. Azonban ha ennek az elosztása is úgy történik majd, mint ahogy azt tették a turizmus forrásaival kapcsolatban, amikor félszázaléknyi igénylő, zömmel egyébként a cimborák kapták meg a 300 milliárdos forrásállomány kétharmadát, 16 ezer másik igénylőnek meg jutott az egyharmada, akkor bizony komoly bajok lesznek, és azok az egyenlőtlenségek, amelyeket ott a magyar rögvalóság talaján megtapasztalunk, még inkább nőni fognak. Igaz ugyan, hogy valamikor még Hruscsov is mondott olyasmit, hogy a szárnyaló szocialista paripánkon majd lehagyjuk a hanyatló Nyugatot, és ilyet ígér Orbán Viktor is kvázi, hogy be fogjuk érni a Nyugatot meg Ausztriát, de az a helyzet, hogy ott, ahol én élek, ez a leszakadás még pregnánsabban látszódik. Hadd hozzak néhány adatot ezzel kapcsolatosan, miből is élnek ott az emberek! A Gazdaságkutató Intézet KSH-adatokra alapozva összeállította a listáját. Kérem szépen, kormánypárti padsorokban ülő képviselőtársaim, a választókerületem 77 településén 15 olyan település van, ahol nem éri el az átlagbér a 100 ezer forintot havonta. Szentborbás 97 ezer forint, Gige 95 ezer forint, Kisbajom 95 ezer forint, Kastélyosdombó 91 ezer forint, Rinyakovácsi 89 ezer forint, Drávatamási 87 ezer forint havonta, Rinyabesenyő 85 ezer forint, Istvándi 81 ezer forint, és van még lejjebb: Kőkút 79 ezer forint, és kapaszkodjanak meg, Somogyaracs 76 ezer forint havonta. A járásszékhelyek sincsenek sokkal jobb állapotban: Csurgó 156 ezer forint, Barcs 169 ezer forint, Nagyatád 179 ezer forint. Ez nem európai jólét! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Dudás Róbert képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! A vidéki úthálózat állapota kritikus. Sokszor halljuk ennek ellenkezőjét ebben a házban, ezért én azt javaslom mindenkinek, hiszen Budapestről nem lehet látni a vidéki valóságot, hogy jöjjenek le vidékre, és nézzék meg ott azt, ami egyébként számos más problémát is magával vonz.Nemrég szó volt arról, hogy milyen kardinális kérdés vidéken az elvándorlás. A vidék jövője szempontjából az egyik ilyen fontos tényező, amit azonnal orvosolni kell, az úthálózat felújítása, amit egyébként azzal kell kezdeni, hogy a jelenlegi úthálózatot tehermentesíteni kell. Tehermentesíteni kell, hiszen ezek az utak nem erre a terhelésre lettek tervezve. Több évtizeddel, három-négy, akár öt évtizeddel ezelőtt nem volt ilyen forgalom, amilyen forgalom volt, azok nem ilyen tengelyterheléssel terhelték meg ezeket az utakat, és az akkori autók nem ilyen tengelyterhelésűek voltak, nem szállítottak például 40 tonna köveket, átszáguldozva egyes településeken. Ez tönkreteszi az utakat, tönkreteszi a közbiztonságot, repedeznek a házak a főutak menték, és amiről nagyon kevesen beszélnek, az úthálózat alatt vannak lefektetve a közművek. Ezeknek a közműveknek az állapotát meg kell óvnunk, meg kell védenünk, hiszen ezek az autók az úthálózat tönkretételével tönkreteszik a víz-, a gáz-, a szennyvíz- vagy bármely más szolgáltatást is. Most engedjék meg, hogy egy konkrét példával is illusztráljam, miről is beszélek. A 21-es főút felújítása tavaly véget ért, Hatvan és Salgótarján között négysávos gyorsforgalmi út került kialakításra. Ez az egész térség, Heves és Nógrád megye számára nagyon-nagyon fontos beruházás. Csak zárójelben jegyzem meg, hogy számos szakaszát már egyébként fel kell újítani, mert balesetveszélyes, van rész, ahol akár életveszélyes az útburkolat, tehát annyira jól azért nem sikerült, maga a beruházás viszont nagyon fontos. Annak körülményei, hogy kistelepüléseken keresztül vitték a köveket és minden építőanyagot ezekhez az útfelújításokhoz, útépítésekhez, tönkretette például a Recsk-Mátraderecske és Mátraballa közötti 13 kilométeres útszakaszt. Az elmúlt években polgármesterként, megyei közgyűlési képviselőként számos alkalommal és számos fórumom szólaltam fel annak érdekében, hogy mentsük meg az utakat, ne pusztán majd csak tervezzük be, hogy fel kell újítani, hanem előzzük meg az utak tönkretételét, tönkremenetelét, mert egyébként ez az ott élőknek rendkívül fontos, kardinális kérdés. Tavaly költségvetési módosítót is adtam be annak érdekében, hogy ezt az úthálózatot újítsuk fel. Sajnos akkor a kormánypárti képviselők hathatós segítségével le lett söpörve ez a költségvetési módosító az asztalról. Tervezés alatt van a Bátonyterenye és Ózd között létrejövő, elméletileg gyorsforgalmi út, azonban az utolsó tervek szerint már csak útfelújítás, viszont ugyanezen az útvonalon terveznék a kőszállítást és mindenféle, az útépítéshez szükséges építőanyag szállítását. Ez az út már nem fogja elbírni. Sem az út nem fogja elbírni, sem pedig az ott lakók nem fogják ezt tűrni; nem fogják tűrni, és aláírásgyűjtésbe fognak kezdeni, hozzáteszem, az én hathatós segítségemmel, és én fogok ennek az élére állni, mert tönkremegy a vidéki élet, tönkremennek a vidéki házak, tönkremegy az az út, amely egyébként az ott élő embereknek az életet jelenti. [[15.40]] Tehát a vidék számára és a vidéki jövő számára kulcskérdés, hogy élhető marade az adott település. Ebben az úthálózatnak rendkívül fontos szerepe van. Fontos, hogy az közlekedhető marad-e. Az, hogy közlekedhető marade az úthálózat, egyrészt gazdaságilag rendkívül fontos, hiszen beruházás nem fog érkezni, csakis akkor, ha megfelelő minőségben és időben tudja megközelíteni az adott települést a vállalkozó, valamint a turizmus szempontjából sem egy utolsó dolog, hogy megfelelő minőségben tudjáke az adott egyébként a Mátráról beszélünk településeket megközelíteni. A felújítások és a tehermentesítés után tudjuk egyébként mind gazdaságilag, mind pedig turisztikailag garantálni a vidék jövőjét. Az a beadvány és az a téma, amelyben az elmúlt nyolc-tíz évben rengetegszer felszólaltam, az nem más és örömmel hallottam, hogy a múlt héten már erről kormánypárti részről is szó esett , mint hogy a kőszállítást a vasútra kell vinni. Az előbb úgy fogalmaztam, hogy a vidék számára ez kulcskérdés; pontosítanék: nem kulcskérdés, létkérdés, és emberek ezrei várják helyben, a Mátrában a megoldást. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbik-képviselőcsoportból Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen szürreális élményeink lehettek ma, azoknak, akik a Népjóléti bizottság ülésére kívántak elfáradni, és adott esetben megvédeni azt a javaslatukat, amely álláspontom szerint és adott esetben egy normális országban nemzeti minimum részét képezhetné. Ismeretes, hogy bármiféle kormányzati propagandával szembesülünk, attól még tény marad a sajnálatos tény: Magyarország demográfiai szakadékban található, az élveszületések száma sajnálatos módon folyamatos csökkenést mutat az utóbbi évtizedekben, és bár a Fidesz-KDNP ezt nem fogja óriásplakátokon reklámozni, az a szerintük és állítólagosan létező növekedés, amely az élveszületések számában bekövetkezett, nem éri el még a 2016-os szintet sem. Tehát azt látjuk, hogy folyamatosan öregszik el társadalmunk, egyre kevesebben születnek, sajnálatos és ismert okokból rengetegen hunynak el honfitársaink közül, és nem látjuk azt a trendfordulót, amely demográfiai téren megjelenhetne. Éppen ezért egy normális országban bármiféle, a gyermekvállalást támogató, ösztönző, motiváló lépés összpárti konszenzus mellett kellene hogy megszülessen, és elképedve tapasztaltam azt, hogy a Magyarországon sokak által igénybe vett babaváró kölcsön tekintetében egy teljesen értelmetlen életkori határt rak ebbe a konstrukcióba Magyarország Kormánya, olyan helyzetbe kényszerít hölgyeket, ha ők adott esetben betöltik a 40. vagy 41. életévet, akkor kizáratnak a támogatás igénybevétele lehetőségéből. Teszi mindezt a kormány egy olyan klímában, amikor a Ratkó-unokák, az utolsó népes korosztály éppen kifutófélben van abból a korból, amikor még gyermeket lehet fizikailag vállalni. Több mint 60 ezer hölgy honfitársunkat rekesztik ki tehát ebből a megoldásból, ebből a támogatásból, én most értük szólalok fel. Nem állítom azt, hogy mind a 60 ezren gyermekvállalási céllal gondolkodnának a következő hónapok tekintetében, de azt igenis állítom, hogy aki közülük ilyen elhatározással bír, azt kutya kötelességünk mindenben támogatni. Most oda jutottunk el, hogy az a magyar kormány, amely ezt a babaváró konstrukciót óriásplakátokon hirdeti, nagy sikerként állítja be, pont a saját döntésével zár ki, rekeszt ki magyar hölgyeket, asszonyokat ebből a lehetőségből. Éppen ezért én elővettem egy javaslatot a „Jövőnk a gyermek” című tanulmánykötet forgatását követően, amely egyébként KDNP-közeli és civil demográfusműhelyekben is megszületett, és amelynek lényege, hogy ezt az értelmetlen életkori határt vegyük ki a babaváró kiírásából. Benyújtottam ezt egy határozati javaslat formájában, és ahogy az meg szokott történni, nem a parlament előtt kezdődik rögtön a vitája egy szakmai javaslatnak, hanem a téma szerint illetékes bizottság előtt, de az illetékes elvtársak, jelen esetben a kormánypárti többség nem szíveskedett befáradni a munkahelyére, nem jelent meg a bizottság mai ülésén. Ily módon odajutottunk, hogy azok az emberek, akik óriásplakátokon hirdetik ezt a konstrukciót, nem voltak hajlandók vitát sem folytatni arról, hogy ne zárjunk ki, ne rekesszünk ki több tízezer magyar embert ebből a lehetőségből, és ne érjük el azt, hogy egy gyermekvállaláson dilemmázó nő adott esetben pontosan emiatt döntsön olyan irányban, amilyen irányban nem szeretett volna. Állítjuk, hogy minden vágyott magyar gyermek megszületését támogatni kell, nem erőszakkal, nem rábeszéléssel, hanem motiváló eszközökkel és pozitív kedvezményekkel. De azt is állítjuk, hogy méltatlan a képviselői esküjéhez az, aki óriásplakátok előtt veri magát arra, hogy ő valamit csinált, kirekeszti honfitársai tízezreit ebből a lehetőségből, aztán meg sem jelenik a munkahelyén azt illetően, hogy egyáltalán vitatkozzon egy érdemi szakmai javaslatról. Megyünk tovább természetesen, nem hagyjuk ennyiben ezt a javaslatot, és nem hagyjuk azt sem, hogy ezek a magyar hölgyek kikerüljenek a kedvezményezettek köréből. De ugyanígy beszélhetnénk a családi pótlék megduplázásának szükségességéről, természetesen családi kártyán, egy olyan közvetítő eszközön, amely által csak alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikkeket lehet vásárolni, de alkoholt, élvezeti szereket, illetve szerencsejátékot nem. És ugyanígy mehetnénk tovább a gyermeknevelési cikkek brutális áfatartalmának csökkentése irányában. Körülbelül tíz hasonló demográfiai tárgyú javaslatunk van, az a közös bennük, hogy minden civil, minden demográfiai szakértő és nagyon sok nyíltan kormánypárti szakértő is egyetért ezekkel a javaslatokkal. Mi ezeket sorra be fogjuk nyújtani, és elvárjuk a kormány színvallását, akkor kiderül, hogy az óriásplakátok előtti önkampány a fontos vagy pedig Magyarország jövője. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Balaton mindenkié. Meggondolatlanul és visszafordíthatatlanul megkezdték önök a Balaton kiárusítását, mondhatnánk azt, hogy végkiárusítását. A folyamat 11 éve folyik. Önöknek semmi más nem fontos, csak a haveroknak és a strómanoknak a kitömése, és ezzel a partszakaszok magyar emberek elől való elzárása. Önöknek nem fontos az, hogy majd a következő generációkban mik fognak történni, hogy a magyar emberek hozzáférhetneke majd a Balatonhoz, önöknek most minden kell. A Bahart-vagyont egész egyszerűen ki akarják sajátítani, és eladják a saját maguk részére. És ezekkel az összegekkel még támogatásokhoz is juttatják ezeket a haverokat. Mi történik Balatonszemesen és Balatonbogláron? A kempingeket egész egyszerűen már eladták. A csopaki kikötő sem úszta meg ezt a folyamatot. És mit láthatunk? Vitorláskikötőkre bezzeg van pénz. Ezekkel pedig a strandokat veszélyeztetik, azokat a strandokat, amelyekre magyar családok és magyar emberek mennek nyaralni és pihenni. Önöknek semmi sem szent, ez látszik azokból az intézkedésekből, amelyekkel a vitorláskikötők körüli biznisziket intézik. Arról már ne is beszéljünk, hogy a Club Aligánál Balatonvilágoson egész egyszerűen egy kormányhatározattal a közparkokat és a közterületeket akarják elvenni, ezzel gátolva meg az embereket, hogy lejussanak a Balaton-partra. Aztán, amikor ellenzéki képviselőtársaimmal felemeljük a hangunkat, és azt mondjuk, hogy önök elveszik a Balatont a magyar emberektől, akkor azt kapjuk vissza, hogy mi csak keltjük a hangulatot, és egyébként is ez csak egy rikácsolás. Ez a kőkemény igazság, és a magyar embereknek joga van tudni azt, hogy önök mit művelnek a Balaton-parton. És igen, hangosan és még hangosabban fogunk beszélni arról, hogy a Balaton mindenkié. Mert nekünk ez a fontos, mi nem engedjük a Balaton kisajátítását, nemet mondunk a beépítésre, mert a társadalmi hatásokat ugyan már említettem, de azért a környezetvédelmi dolgokat sem kellene elfelejteni. Önök irtják a nádast, hogy legyen szép kilátás az apartmanházakból a Balatonra. Aztán arról nem beszélünk, hogy a Balaton ökoszisztémája milyen károkat fog szenvedni, és visszafordíthatatlan folyamatokat okoz a magyar tengernél. Ehhez adják önök a nevüket. Mi ehhez nem adjuk, nemet mondunk a beépítésre, és nemet mondunk a tervezett kikötőkre is, mert a Balaton, ha tetszik önöknek, ha nem, akkor is mindenkié. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van! Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen.
Folytatnám még, elnök úr, mert még volt…
Igen, természetesen. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Komplex vidékfejlesztési stratégiára van szükség. Hányszor mondtam már önöknek, hogy le kellene menni vidékre, és megnézni a magyar valóságot. Mondom ezt azért, mert egy egészen elképesztő történetet hallottam az elmúlt időszakban. Egy somogyi kistelepülésen egész egyszerűen megtiltják az ott élő embereknek, hogy amikor Somogyban Orbán Viktor gépkocsikonvoja végigmegy, kimenjenek az utcára. Lezárják azért, hogy ne tudja meg, Orbán Viktor miniszterelnök úr ne lássa meg a valóságot, azt a szegénységet és nyomorúságot, amelyben somogyi emberek élnek. [[15.50]] Persze, mondják önök, hogy megmentették a falut hát, én az elmúlt tizenegy évben nem ezt láttam. Az, hogy átadnak fitneszparkokat? Azt nem nevezném komplex vidékfejlesztési stratégiának. Az embereken kell segíteni! Nincsenek munkahelyek! Ezeket az üzeneteket kapom számtalan helyről. És önök mit tesznek? Hát, semmit! Az nem munka, hogy átvágnak szalagokat, meg sok millió forintért átadnak olyan kis piacokat, amelyet képviselőtársaim kinyomoznak. Ez az önök vidékfejlesztése! Na, erre mi nemet mondunk! Az embereknek valódi segítségre van szüksége, és nem eltitkolásra, nem szégyenérzetre, amit önök előidéztek a magyar társadalomban. És akkor azt mondják, hogy igen, munkahely nincs, de ott a közmunka. Igen ám, jó is lenne ez a közmunka, hogyha már a pénzeket, amit ebbe belefeccöltek volna, nem olyan eszközökbe ölték volna bele, amelyeket most már nem tud senki sem használni. Ott állnak a Start-munkaprogram eszközbeszerzései, gyakorlatilag parlagon, mert nincs, aki dolgozzon, mert a közmunkaprogramba önök már nem fektetnek annyi energiát, hogy az ott élő embereknek tisztességes bért adjanak azért. Ötven-párezer forintért hogyan lehetne elvárni az emberektől, hogy dolgozzanak? Ezen kellene elgondolkozni! Komplex vidékfejlesztési stratégiára van szükség, mi ezért dolgozunk. Köszönöm szépen, elnök úr, és a türelmet is. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Nem kellett semmi türelem, hiszen még mindig volt önnek ideje az öt percből. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Köszönöm szépen.]] Köszönöm szépen.Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! A mai napirend utáni felszólalásomnak a címe lehetett volna az is, hogy március 1., az egészségügyi dolgozók fekete napja. Azt mindenki tudja, hogy március 1-jén éjfélig van lehetősége az egészségügyi dolgozóknak és az egészségügyben dolgozóknak aláírni a rájuk vonatkozó új egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló szerződést. De nézzünk bele, mi volt ennek a kezdete! Egy kis kronológiai sorrendet próbálok felállítani.2020 októberében és novemberében egy olyan egészségügyi salátatörvényt fogadtunk el, ami több részben szabályozta az egészségügyi dolgozók munkaviszonyát, és a kormánypárti politikusok nagy része csak az orvosoknak a béremeléséről beszélt, illetve a hálapénznek a kivezetéséről. Ha e két aspektusban nézzük ezt a törvénytervezetet, nincs az az ember a világon, aki ne értene vele egyet, holott ez a törvénytervezet sokkal többről szól. Mindenki azt mondja, hogy az ördög mindig a részletekben búvik meg, és nincs ez másként e szerint a törvény szerint sem. 2021. március 1-je az a nap, amikor alá kell írni a dolgozóknak ezt a törvényt, egy olyan törvényt vagy olyan munkaszerződést, amelynek a részleteit még a mai napig nem tudják. Kormánypárti politikusok hangoztatták azt, hogy harminc nappal a munkaszerződés aláírása előtt meg kell kapniuk az új szerződést, azt megismerniük, majd aláírniuk. Hát, már itt, ebben a pontban sajnos hazudtak, az államtitkár úr azon nyilatkozatában is, hogy az országos kórház-főigazgató a kórházi vezetőket tájékoztatta a szerződés mikéntjéről, és nem a dolgozókat. A dolgozók egy nyolcoldalas jogi formanyomtatványt kaptak, de a munkaszerződésben csak a bérük volt felsorolva. Önök mindig az orvosokról beszélnek, és elfelejtik azt beismerni vagy elmondani, hogy az egészségügyi rendszer nem csak belőlük áll. Körülbelül 75 ezer olyan szakdolgozó működteti ezt az egészségügyi rendszert, akik akár egészségügyi szakdolgozók vagy egészségügyi kisegítők, itt gondolok elsősorban a portásokra, a takarítókra és egyéb személyzetre. Az ő munkabérükről egy szó esett, a 72 százalékos béremelés. Megint elfelejtenek mondani egy adatot: ez az összességében 72 százalékos béremelés nem a 2020-as alapbérnek a megemelése, hanem a 2016-os alapbérnek az emelése. Tehát itt átvágják már saját magukat is, nemcsak az egészségügyi dolgozókat. 2021. március 1-je a fekete nap. Hogyha most valaki az interneten beüti ezt a napot, hogy az egészségügyi dolgozó címszó alatt mit talál, nagyon sok egészségügyi szakdolgozónak a búcsúnyilatkozatát. Van, aki harminc év után hagyja itt az egészségügyet, van, aki húsz év után, tizennégy év után, nagy remények után hagyják itt ezt az egészségügyi rendszert. És mikor hagyják itt? Amikor egy egészségügyi járványhelyzet van Magyarországon. Véleményem szerint felelőtlen döntés volt az, hogy ebben az időszakban egy ilyen jogszabályba kényszerítsük bele a dolgozókat. Adtunk volna lehetőséget arra, hogy ha önök ezt a jogszabályváltozást jónak látják, és az új szabályozást át akarják vezetni az egészségügyben, az lehetőségként szerepeljen, és ne kötelező érvénnyel. Két választása maradt a dolgozónak: eltartja a családját és aláírja, vagy nem él vele, hiszen a rá vonatkozó szabályok hátrányosak, itt hagyja az egészségügyi rendszert, és ami a legrosszabb, itt hagyja Magyarországot. Németország, Ausztria tárt karokkal várja őket, nem a 72 százalékos 2016-os béremelésnek az áráért, hanem 2500 euró nettóért napi nyolc órában. Tisztelt Képviselőtársaim! Még van idő változtatni ezen. Én azt gondolom, hogy az ellenzék ezt támogatni is fogja. Halljuk meg azoknak az egészségügyi dolgozóknak a vészhangját, akik most az internetre írják azokat a szavakat, amelyeket szakszervezeti vezetőknek kellene hangoztatnia! Hol vannak a nagyhangú szakszervezeti vezetők? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Na, ez az!]] Hol van Cser Ágnes? Én, ha az emlékezetem nem csal, egyszer hallottam felszólalni 2015-ben egy egészségügyi demonstráción. Mi lett a vége? Kifütyülték. Na, ezért nem áll ki a dolgozói mellett, holott ez több évtizedes, úgymond szakdolgozói érdekképviselet Magyarországon. Én bízom benne, hogy 2022 után egy olyan érdekképviselet áll a dolgozók élére, amely a dolgozók érdekeit nézi, és nem a politikai érdekeket. Én kívánom minden egyes egészségügyi dolgozónak, hogy tartsanak ki, nincs már messze 2022, és együtt képesek leszünk egy olyan egészségügyi ellátórendszert kialakítani [[Az elnök megkocogtatja a poharát.]] ami jó az egészségügynek, jó a dolgozóknak, és jó lesz a betegeknek is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr, a szót. Munkám során igyekszem, hogy a választókerületemből, Újpest-Angyalföldről érkező vagy az ott elvégzett munkával, az onnét érkező javaslatokkal foglalkozzunk, és annak tapasztalatait itt a palamentben hasznosítani tudjuk. Ilyekor igyekszem segíteni az általunk működtetett, lényegében jogi tanácsadással, és ilyen módon hozzájárulni ahhoz, hogy például munkavállalói problémákkal tudjunk foglalkozni.De hogy az élet mekkora forgatókönyvíró, az éppen arról szól, hogy az egészségügyi törvény változásából következően milyen következmények vannak, és hogyan halljuk meg a hangját azoknak a dolgozóknak, akik egyébként a mai napon, március 1-jén olyan helyzetbe kerültek, hogy válaszút előtt állnak. A levelet fogom most önöknek ismertetni. „Tisztelt Varju László! Az egészségügyi szolgálati jogviszonyommal kapcsolatban lenne egy-két megjegyzésem. Az erre vonatkozó jelenlegi jogszabályok nem teljesen átláthatók, nálunk külön állásfoglalást kell kérni azért, hogy azok a munkavállalók, akik az egészségügyben dolgoznak, de nem egészségügyi munkakörben, azok hova tartoznak. Jelenlegi ismereteink szerint az utóbbiak munkatörvénykönyvesek lesznek, a Kjt.-hez képest lényegesen rosszabb feltételekkel, és nem kapnak fizetésemelést, hacsak a munkáltatójuk nem dönt úgy, hogy nekik is ad valamit, ha már van erre fedezet. Kevesebb lesz a szabadságunk az egészségügyi törvény, a munka törvénykönyve szerint is, nekem például öt nappal. Úgy tűnik, elveszik az évi tizenkét alkalmas, félárú igazolványunkat. Csökken a felmentési idő, különmunka egyedi engedélyeztetése az egész ágazatban, mindenkire vonatkozóan, amire majd ismeretlen emberek fognak rábólintani vagy elutasítani. Eddig is be kellett volna jelenteni, de a munkáltatók részére, nem kellett egy külön szervnél embereket csak ezzel foglalkoztatni. Jó lett volna, ha biztosítanak egy átmeneti időt, legalább azoknak, akik közvetlenül a nyugdíjba vonulás előtt állnak. Nekem csak tizennégy hónapom van hátra a nyugdíjba vonulásig, 65 éves koromig, eddig megilletett 26 év közszolgálatban eltöltött, egyébként 45 éves munkaviszony után hét hónap felmentési idő, aminek a fele után fel kellett menteni a munkavégzés alól. Az új szabályok szerint csak három hónap lesz a felmentési időm. Egy biztos: a törvény nyugalmat nem hozott az ágazatba, csak indulatokat és feszültségeket, a Julius Caesar-i „Oszd meg és uralkodj!” típusú megkülönböztetések miatt. [[16.00]] Őszintén szólva, szomorú vagyok, hogy ilyen feszült helyzetben fejezem be majd a munkámat, és azért is, mert kollégáim kénytelenek lesznek ilyen körülmények között dolgozni. Amiatt is szomorú, inkább keserű, elkeseredett vagyok, hogy pont akkor kellett ezt a szolgálati jogviszony törvényt bevezetni, amikor az egészségügy évtizedek óta talán a legnehezebb korszakát éli. Én éppen olyan helyen dolgozom, amelyet keményen érint a járvány. Biztos van olyan hely, ahol kevesebb beteget fogadhatnak, de abból nem lehet általánosítani. Higgyék el, nem könnyű nap mint nap bemenni és dolgozni ma az egészségügyben! Köszönöm, hogy meghallgattak.” Így szól a levél. Hölgyeim és Uraim! Azt gondolom… [[Megszűnik a hangosítás.]]
Nincs még vége!
Ez ma egy ilyen nap.
Mondja, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Hölgyeim és Uraim! Azt gondolom, hogy amikor az emberek így szólnak, és üzenetet küldenek a parlament képviselőinek, meg kell hogy halljuk. Mint ahogy a mai nap folyamán többen szóltunk annak érdekében és nemcsak ma, hanem egyébként sokkal korábban is , hogy igen, az egészségügyben olyan változás történik, amiből úgy tűnik, hogy március 1-je sokkal inkább fekete nap lesz, ahelyett, hogy olyan körülményeket teremtenének, ahol a dolgozók mindent megtehetnének azért, hogy 15 ezer ember halála után a jövőben ennek a lehetősége napról napra csökkenjen. Az ő munkájuk, áldozatkészségük, azt gondolom, hogy ennek mindenben eleget tenne, csak hagyni kellene őket dolgozni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr, és elnézést kérek, van ilyen. [[Varju László: Van.]] Nem én vettem el a szót, de ezt nem kell magyarázni. Tisztelt Ház! Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Varga Zoltán képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ugye, mindenkinek megvan még az, amikor a Fidesz ledobta a politikai kommunikációs atombombáját alig egy-másfél évvel ezelőtt, miszerint Debrecen lesz a fideszes világ új fővárosa. Pontosan hogy is hangzott el ez az őrültnek tűnő mondat? „Budapest eleste miatt Debrecennek kell lenni a nemzeti ellenállás új fővárosának.” És ami szörnyű ebben a mondatban, hogy minden őrültsége ellenére szemmel látható, hogy az Orbán-rezsim mindent megtesz és alárendel annak érdekében, hogy a beteges fantazmagóriából végre valóságot kreáljon. Viszont Budapest és a szabad városok tönkretételének, mint minden más aljas orbáni húzásnak, bizony-bizony szörnyű ára van, hiszen minden kormányzati varázslás, politikai és kommunikációs trükk, milliárdos propaganda eredeti formájában láthatóan megoldhatatlanná teszi a kormány sunyi tervét. Hiába minden fideszes innováció, többek között a kiemelt gazdasági övezetek bevezetése, a pandémia leple alatt megszüntetett fizető parkolás, a gépjárműadó és az iparűzési adó elvétele, de akár mondhatnám a szolidaritási hozzájárulás bevezetését is és a többi megszorítást, tudniillik Budapest és a többi ellenzéki vezetésű város és kerület az istennek se akarnak tönkremenni, ráadásul az ott élőket inkább összehozza, összekovácsolja a kormány fűnyíróelve, és az, hogy le akarják gyalulni az önkormányzatokat, mint hogy szétválasztaná őket. Mindezek mellett, mivel képtelenség patikamérlegen kimérni az orbáni mérget minden önkormányzat számára személyre szabottan, a kormánypárti városok is bizony-bizony ugyanúgy megszenvedik különben az önkormányzatiság tönkretételét, mint azok az ellenzéki települések, akik kedvéért ez az egész ki lett találva. És történik mindez annak ellenére is, hogy a kormány minden követ és természetesen nagyon sok-sok milliárd forintot megmozgat azért, hogy az önkormányzatokra ledobott szőnyegbombázás a kormányhoz hű városokat ne érintse. És látjuk, hogy hiába Orbán karácsonyi ajándékaként a kormánypárti városoknak osztogatott 1,38 milliárd forint júdáspénz, ezek az önkormányzatok is, legyenek azok akár legalább annyira Orbánhoz hű helytartókkal ellátva, mint Debrecen, csak fogcsikorgatva és minden meseszerű elem bevezetésével is alig-alig tudják a 2021-es költségvetésüket megtervezni, sőt beterjeszteni. Lássuk, akkor mi is történik a nemzeti ellenállás új fővárosában, Debrecenben! A polgármester majdcsak az utolsó utáni pillanatban benyújtott költségvetés-tervezete saját bevallása és prezentációja szerint erős és fejlesztéscentrikus, ami szerinte elsősorban a fejlődést, a stabilitást és a biztonságot jelképezi. „Nem vagyunk kivéreztetve” mondja ő. Nagyon szép mondat, csak nem igaz. Egyetlenegy szó a névelőkön kívül ebből a mondatsorból nem igaz. Mert ez a költségvetés gyakorlatilag semmit nem próbál a csillogó máz és a kerek mondatok mögött elrejteni, mint azt, hogy a kormányzati megszorítások, amit egyre kevésbé titkoltan Budapest és a többi ellenzéki szabad település elleni korbácsként suhogtat a miniszterelnök a feje fölött, Debrecent pont ugyanolyan lehetetlen helyzetbe sodorják, mint a többi ellenzéki várost. Az orbáni megszorítások ugyanis nagyjából 10 milliárd forintos problémát okoznak Debrecenben, és a júdáspénzként is idedobott 1,38 milliárd forint is csak arra volt elég, hogy a városi közösségi közlekedés horribilis, még soha nem látott, 3,1 milliárd forintos veszteségének alig a harmadát tudja befoltozni. Ahhoz, hogy a debreceni költségvetés egyáltalán össze tudjon érni hiszen tudják, képviselőtársaim, egy önkormányzati költségvetés tervezésénél most ez a legfontosabb , a kormányt hívta megint segítségül a Fidesz debreceni helytartója. Viszont a kormányzati segítségnek, mint mára kiderült, súlyos-súlyos milliárdos ára van. Debrecentől ugyanis megveszi az állam a két legértékesebb vagyontárgyát, a Balásházy János Technikumot és a néhány éve épült Agóra élményparkot. Kérem, ez nagyjából olyan, mint amikor egy vak koldustól egy életerős fickó elveszi az összegyűjtögetett pénzét, majd visszadobja neki a kalapot, hogy különben gyűjtögessen nyugodtan még tovább. A propaganda szerint pedig a kormány segít Debrecennek. A kérdés pedig az, hogy a rablást, uraim, hölgyeim, mióta nevezik segítségnek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Bősz Anett képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az agglomeráció egy rendkívül dinamikusan fejlődő régió. Évente ezrek költöznek városainkba, és mindannyian küzdünk azokkal a kihívásokkal, amelyek elsősorban a beköltöző lakosság létszámával lépést tartani nem tudó infrastrukturális fejlesztések elmaradásából erednek.Törökbálint és Diósd néhány évtizeddel ezelőtt még csendes kistelepülések voltak, és ez sokakat odavonzott nyaralni, üdülni vagy adott esetben vásárolni egy kis házat, hogy kipihenjék a hétközbeni fáradalmakat. Csakhogy ezeken a településeken mára összességében több mint 30 ezer ember él, és sajnos az ő járdaépítésük, óvoda- és iskolafejlesztésük messze elmarad attól, ami a beköltöző lakosság lélekszámából egyenesen következne. Érden ugyanez a helyzet. A legfiatalabb megyei jogú város 75 ezer lakossal már megelőzi Szolnokot, területét tekintve a második legnagyobb vidéki település. Tárnok egészen hasonló, bár ők még csak most lépték át a 10 ezer főt. Itt is sokak ingáznak, terveznek családot, építenek házat, és késik le reggelente a Volán-busszal a Déli pályaudvarra tartó zónázó vonatot. Ezek a települések adnak otthont számos fiatal családnak, akikről a kormány azt állítja, hogy ők minden értelemben élvezik a magyar állam jelenlegi támogatását, ugyanakkor itt fordul elő gyakran, hogy gyerekek nem jutnak bölcsődei vagy óvodai férőhelyhez, illetve, hogy a babakocsit nincs hol tolni, mert nincsen járda. Sőt, az is gyakran előfordul ezeken a településeken, hogy a család, mielőtt elindulna egy kirándulásra, a földutakon városainkban máris a vadonban érezheti magát. Mindezen kihívások mellett változatlanul fennáll a problémánk az autópályák közelségével, és azzal, hogy a zajvédő fal még mindig nem teljes. Nem túlzás azt állítani, tisztelt képviselőtársaim, hogy 50 ezer ember várja Érden, Törökbálinton és Tárnokon a zajvédő falak továbbépítését. Ha valaki kertvárosba költözik, akkor azt nem azért teszi, hogy a Blaha Lujza tér zaját elcserélje az autópályákon elsuhanó kamionok zajára. Érden a Fundoklia-völgy, a Vereckei utca, az Iparos utcai csomópont, a Vihorlát-Visegrádi utca közti szakasz az M7-es mellett kimaradt zajvédő faltól szenved. [[16.10]] További probléma, hogy ahol az autópályának csak az egyik oldalán épült zajvédő fal, ott a meglévő falszakasz a zajt a másik irányba sugározza. A törökbálinti zajterhelés egy jelentős része ugyanígy olyan útszakaszokból ered, amire a városnak közvetlen ráhatása nincs. A várost kettészelik olyan, az egész ország által használt utak, mint az M0-s autóút, az M1-es és az M7-es autópályák, valamint az 1. számú vasúti főút is. A város többször kijelentette, hogy önerőből zajszennyezettséget tekintve csak csekély javulást érhet el a város úthálózatának javításával. Törökbálint a hivatalban levő országgyűlési képviselővel, a minisztériumokkal, államtitkárságokkal kereste a kapcsolatot ez ügyben, mindeddig hiába. A tárnokiak nyugalmát elsősorban a 7-es számú főút zaja és légszennyezettsége zavarja, bár nehéz az is, hogy az ő vasútvonalukon megteremtett zajvédő fal sokakat zavar az életminőségük javulásában; azt mondták, hogy bezárva érzik magukat. Innen is látszik, hogy ez egy összetett kihívás tehát, és én nem gondolom azt, hogy mindig mindenkivel jót lehet tenni, de azt viszont gondolom, hogy mindig törekedni kell minden régióban a lehető legtöbbek boldogulására és arra, hogy a lehető legtöbbekkel tegyünk jót. Nincs tehát egységes, jó megoldás, de az látszódik, hogy a települések önkormányzatai többször keresték már a Magyar Közutat és a szakállamtitkárságokat, hogy építsék tovább az autópályák és autóutak zajvédő falait, mindeddig hiába. Tisztelt Képviselőtársaim! Az agglomeráció népessége folyamatosan növekszik, és törődnünk kell azokkal az emberekkel, akik szó szerint söprögetnek a saját házuk táján, de hiába, ha a zajt és a légszennyezettséget a kertükön átsöpri a zajvédő falak hiánya. Akkor lennénk maradéktalanul elégedettek, ha a folyamatosan növekvő autópályadíjakból, amelyek terhelik azok pénztárcáját, akik ingáznak ezekről a településekről, lehetne arra fordítani, hogy végre teljesek legyenek ezek a zajvédő falak. Végtére is az volna a cél, hogy a lakóhelyünk ne csak egy óriási szálláshely, hanem valódi otthon legyen. És én azt is gondolom, hogy ha ez a zajvédő falak építésével és zajcsökkentésével elkezdődik, akkor hihetünk abban, hogy megéri fejleszteni ezeket a településeket. Én a jövőben azért fogok dolgozni, és minden módon keresem a Közúttal a kapcsolatot, hogy fölerősítsem ezeknek a településeknek a hangját, és végre meghallgatásra találjanak ezek a szavak. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Amikor a szűkebb pátriámban, Budán sétálgatok, beszélgetek az ott választókkal, a politika iránt érdeklődő emberekkel, nagyon sokan megkérdezik tőlem, hogy mi lesz a kormányváltás után, lesze elszámoltatás, kik azok a Fidesz-bűnözők, akik rács mögé kerülnek, hogy fog zajlani mégis ez az egész folyamat. Én olyankor mindig elmondom, hogy nekünk, politikusoknak nem az a dolgunk, hogy rács mögé küldjünk más politikusokat, vagy mi magunk vezessünk el rabszáron néhányakat bár igény lenne rá , nekünk az a dolgunk, hogy megteremtsük a független igazságszolgáltatás működési feltételeit. Ezt fogjuk tenni, és addig is az a feladatunk, hogy minél többet megtudjunk azokról a korrupciós és egyéb narancsos bűncselekményekről, amik nap nap után, hétről hétre napvilágra kerülnek.Talán mostanában nem kap olyan nagy hangsúlyt, kitakarja Kósa Lajos a reflektorfényből, de azért Rogán Antal történetéről sem érdemes elfeledkezni, én magam legalábbis nem feledkezem el róla, olyannyira, hogy az elmúlt hetekben több adatigényléssel próbáltam, próbálom kideríteni, hogy mi is történt a híres földvásárlási ügy körül. De lehet, hogy a fiatalabbak kedvéért érdemes felidézni, hogy egyáltalán kicsoda Rogán Antal, kicsoda Orbán Viktornak a propagandaminisztere. Ő az, aki, miközben elvileg a kommunikációért felel, ő maga nem kommunikál, annyi vaj van a fején, hogy nyilvánvaló, nem mehet ki a napra. Különösen a helikopterezős botránya óta kerüli a nyilvánosságot, vagy talán azóta, hogy 2019-ben harmadfokon is, tehát a Kúria által is megerősítve szabadon mondhatjuk róla, hogy Rogán Antal egy bűnöző és bűnözőkkel üzletel. Ilyen pedigrével valóban nem szerencsés kormányzati kommunikációt irányítani, Rogán Antal mégis ezt teszi, és talán tényleg már nem emlékszik mindenki arra, hogy mivel alapozta meg a hírnevét, a hírhedtségét és a vagyonát. A belvárosban bizniszelve, majd a letelepedési kötvények üzletét szervezve tett szert sejthetően tízmilliárdokra, és azt is ismerjük, hogy milyen tehetséggel van megáldva a különböző zavaros találmányok terén, amik éves szinten több száz milliót fialnak neki, vagy éppen az ingatlanokkal való bűvészkedésben Most éppen a harmadik felesége hozományának az elintézése hívta fel az ő tevékenységére a nyilvánosság figyelmét. Két szálon is folynak az események, az egyiknél már feljelentés született, és remélhetőleg az Európai Unió Csalás Elleni Hivatala, ha már a magyar ügyészség nem is, de vizsgálni fogja azt az ügyet, melyben Rogán Antal új apósa 750 ezer forintért vásárolhatta fel egy olyan cégnek az egynegyedét, amely 2,5 milliárd forint értékű támogatáshoz, illetve bankhitelhez jutott, tegyük hozzá, attól a banktól, amelyet vezérigazgató-helyettesként Rogán Antal régi bizalmasa, jobbkeze irányít, akivel együtt mutyiztak a belvárosi bizniszekben is. A másik történet pedig, amelyben próbáltuk valóban a kis oknyomozó csapatommal a tisztánlátás felé kormányozni a közös hajónkat, az a földvásárlási történet, ahol 1,6 milliárd forintért több mint ezer hektárt vásárolt fel Rogán Antal új családja Borsod-Abaúj-Zemplén megyében. Ez a hatalmas földbirtok egyrészt jól mutatja azt a feudális vonzalmat, amit a Fidesz elitje érez a föld iránt és úgy általában a vagyonok felhalmozása iránt, másrészt ennek a története is kiválóan illusztrálja, hogy hogyan szereznek hatalmas vagyonokat, és hogyan mossák tisztára azokat a pénzeket, hogyan hasznosítják azokat a kapcsolatokat, amiket a politikusbűnözői múltjuk során összeszedtek a Rogánok és a hozzá hasonlók. Itt azt történt, hogy a vevőknek gyakorlatilag semmilyen saját forrása nem volt, megint csak Rogán bizalmasa és az általa irányított Budapest Bank adott 95 százaléknyi hitelt erre az üzletre, és akkora botrány volt ez még a kormánypártokon belül is, annyira kiverte a biztosítékot egyes hírek szerint Orbán Viktor kormányfőnél is, hogy hiába az aláírt adásvételi szerződés, amit mindenki láthatott az interneten, vissza kellett táncolniuk az ügyletből. Ezt a visszatáncolást pedig a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalon keresztül tették meg, amelynek jóvá kellett volna hagynia a földvásárlást, mint minden ehhez hasonló földvásárlást. És most vagy az a helyzet, hogy Rogánéknak nem futotta színvonalas ügyvédekre, ami azért nagyon furcsa lenne, vagy az a helyzet, hogy tényleg politikai megrendelés volt arra, hogy kaszálják el ezt az ügyletet, és próbáljanak meg úgy tenni, mint hogyha nem történt volna semmi. Rossz hírem van, nem sikerül ezt már eltussolni, meg fogjuk szerezni a kormányhivatal határozatát, ha más nem, akkor megkérem szépen az érintetteket, hogy ha nincs takargatnivalójuk, hozzák nyilvánosságra, és utána fogunk járni Rogán Antal újabb mocskos biznisze minden egyes részletének, hogy egy jól megalapozott feljelentés után majd az igazságszolgáltatás tehesse 2022 után a dolgát. Köszönöm szépen.
Tisztelt képviselő úr, azért arra szeretném fölhívni a figyelmét, hogy felszólalásában, amint állította, hogy a Kúria miként foglalt állást, az úgy nem hangzott el, és nem hangozhatott el, mert a Kúria ilyen megállapítást soha nem tesz. Köszönöm. [[Tordai Bence: Jóváhagyta.]] Mesterházy Attila képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt üres Ház! Teljesen meg vagyok azon lepődve egyébként, hogy egy napirend utáni hozzászólás esetén a magyar kormány nem méltatja az ellenzéki képviselőket arra, hogy egyáltalán bármit is mondjanak arról, amit mi itt fölhozunk témaként. Talán én vagyok a 16-17. képviselő, aki napirend után szeretett volna a kormánytól kérdezni, így tulajdonképpen a jegyzetelést végző gyorsíróktól tudok csak maximum kérdezni és azoktól a kollégáktól, akik üzemeltetik a Házat, mert a kormány nem méltatja az ellenzéki képviselőket válaszra, ami egyszerűen botrányos. Ettől függetlenül a jegyzőkönyv végett szeretném elmondani azt a gondolatomat, amit kérdésként is megfogalmaztam volna a Honvédelmi Minisztérium számára. Gyulafirátót és Hajmáskér között épül egy új bázis, ez az elnevezése ennek a harckiképző területnek, amely NATO-beruházásból valósul meg. Tudni kell, hogy itt nagyon régóta, évtizedek óta működik lőtér és kiképzőtér ezen a területen, ennek alapvetően minden hátrányával, és most ez az új beruházás is hullámokat vetett a térség lakói között, az ott élő és az érintett településeken élő emberek körében. [[16.20]] Mi ezt nem vonjuk kétségbe, hogy a Honvédelmi Minisztérium kísérletet tett arra, hogy megfelelően tájékoztassa az ott élőket ezekről a projektekről, de mégis azt látjuk, beszélve az ottani állampolgárokkal, hogy bizony ez nem volt kellően hatékony. Lehet, hogy tájékoztatták a fideszes polgármestereket a beruházás állásáról, menetéről, menetrendjéről, mikéntjéről, de ezek az információk nem jutottak el a választópolgárokhoz. Érdemes lenne ezen változtatni. Szerintem ez a Honvédelmi Minisztériumnak is az érdeke, hogy ahogy több képviselői kérdésre adott válaszban is megfogalmazták, törekedni kívánnak a lakossággal való jó kapcsolat megőrzésére. Ez nagyon helyes egyébként, de akkor érdemes lenne valamivel többet tenni, mint pusztán a fideszes polgármestereket tájékoztatni arról, hogy milyen beruházás készül azon a területen. De még nincs minden elveszve, én javaslom a Honvédelmi Minisztériumnak, hogy tegyen lépéseket, és próbáljanak a lakosságnak valamilyen rendezvényt majd szervezni online formában, vagy írásos módon tájékoztassák őket arról, hogy mit terveznek, és mikorra fejeződnek be, és milyen terhelést jelent ez az új beruházás és annak a működése majd az ott élők számára, hiszen egy NATO-bázisként fog működni. Én egy kérdést szerettem volna feltenni konkrétan, de ezt majd meg is fogom tenni más formában a Honvédelmi Minisztériumnak, hogy tervezneke bármilyen kompenzációt az ott élő emberek számára. Hiszen az a harci kiképzés, az éleslövészet, egyéb más harckocsis, katonai gyakorlatok, ezek bizony por-, levegő-, zajszennyezést és -terhelést jelentenek. Korábban, amikor még a baráti szovjet csapatok voltak ott, akkor sok esetben megrepedtek a házak falai vagy éppen betörtek az ablakok, azóta is számos ilyen problémával szembesülhetnek az ott élők, sőt adott esetben sokan úgy vélik, hogy még akár a telküknek vagy a házuknak az értéke is csökkenhet ezáltal. Ezt nem tudom megítélni, de vannak ilyen aggodalmak az ott élők körében. Tehát ezért azt kérdezném, ha tudnám, ha itt lenne bárki is a Honvédelmi Minisztérium részéről, azt kérdezném a minisztertől vagy az államtitkártól, hogy bármilyen honvédelmi minisztériumi költségvetésben szerepele olyan tétel, ami valamilyen kompenzációt jelentene azon települések számára, amelyek mellett ilyen kiemelt bázis, harci kiképző terület található. Tehát tervezike a kompenzációt, akarnake adni valamilyen pénzt ezeknek a településeknek, hogy az ott élők életminőségét ezzel javítsák, vagy, ahogy az előbb is fogalmaztam, legalábbis kompenzálják az elviselendő nehézségek és lég-, zaj- és egyéb más forgalmi terheltség okán? Sajnos, ezt ma nem tudtam megtenni, mert itt, ha körbenézek a Házban, akkor talán két-három ellenzéki képviselőn kívül senki nincs már a Házban, így a kormány képviselői sem. Tehát arra sem méltatnak bennünket, ezzel zárnám a hozzászólásomat, amivel kezdtem is, arra sem méltatnak bennünket, hogy egyáltalán valamifajta magyarázatot, választ adjanak a képviselői felvetésekre. Ez nagyon sajnálatos és botrányos. Köszönöm szépen, elnök úr a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A hét végén a hat ellenzéki párt egy bejelentést tett, miszerint az ősz folyamán az ország mind a 106 választókerületében ellenzéki előválasztásokat fognak tartani. Hogy idézzem: a legjobb, a legalkalmasabb jelölteket találják meg, demokratikus feltételek között természetesen, mindenki indulhat, hogy aztán összefogva, az erőket egyesítve meg lehessen dönteni Orbán Viktor korrupt kormányzását. Ez nagyon szépen hangzik, csak ugye, ha egy kicsit bepillantunk a politika boszorkánykonyhájába, akkor azt látjuk, hogy a szavak és a tettek között óriási űr tátong. Vannak ugyanis az ellenzéki előválasztásnak apró betűs részei, amelyek most láttak nyilvánosságot, miszerint a független és civil jelölteknek előre nyilatkozniuk kell, hogy melyik párt frakciójába ülnek majd be megválasztásuk esetén, hogy idézem osztozhassanak a közös kormányzás felelősségében. Azt kell hogy mondjam, hogy végül csak egyévnyi huzavona után mégiscsak kibújt a szög a zsákból. Szóval, képviselőtársaim, ellenzéki képviselőtársaim, önök nem a legalkalmasabb képviselőjelölteket keresik, hanem pártkatonákat toboroznak. Nem a demokrácia ünnepe lesz az ellenzéki előválasztás, hanem a politikai zsákmányszerzésnek az újabb állomása. Persze, lehet ezt is csinálni, csak ha ez a valós cél, akkor mondják ki, akkor mondják ki, hogy minden előre el van döntve, le van pacsizva, és ez az egész előválasztás semmi másról nem szól, mint a négy-öt ellenzéki párt fő vezető politikusai hatalmának a bebetonozásáról, hogy 2022-ben ne kelljen végre visszatérniük a civil foglalkozásukhoz, és újra a munkaerőpiacon munkát keresni. Ha ez a cél, akkor mondják ki! Akkor nem kell elbábozni a demokráciát. Van egy másik, sokkal nagyobb baj, gond is az ellenzéki összeolvadással, mégpedig az, hogy nem működik. Budapestet és néhány megyeszékhelyet leszámítva nem működik, nem működött a borsodi időközi választáson, és véleményem szerint, ha minden így marad, akkor nem fog működni 2022-ben az országban sem. Az összeolvadással ugyanis nem sokszínű lesz az ellenzék, hanem pont hogy színtelen. Nem újabb szavazókat fog megnyerni, hanem olyan szavazókat fog elveszíteni, akik 2022-ben úgy szeretnének kormányváltást, hogy az időben nem kell visszamenniük 2010 előttre. Sokszor elmondtam már e Ház falai között is, de szeretném megismételni: nem azt a 200-300 ezer nagyon aktív, nagyon elkötelezett, nagyon harcias ellenzéki szavazót kell mozgósítani, akik most is nagyon aktívak, és akik majd a felszólalásom alatti Facebook-videóban is elküldenek melegebb éghajlatra, mert kritizáltam az ellenzéket, ők már most meg vannak győzve, ők már holnap elmennének választani, ha esik, ha fúj. A bizonytalanokat kéne meggyőzni. Azokat a bizonytalanokat, akik nélkül nem lesz kormányváltás, akik most jó szívvel nem tudnak hova állni, és akik jobb híján most otthon maradnának, vagy leszavaznának valamelyik kamupártra. Ezeket a bizonytalanokat pedig pont hogy nem megszólítja, és mozgósítja, hanem pont elriasztja a közös lista és az ellenzéki összeolvadás. És persze lehet árulózni, lehet Fidesz-bérencezni, az a helyzet, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim, hogy Orbán Viktor veszélyes tervét önök hajtják végre. Mit gondolnak, hogy miért változtat a miniszterelnök úr a választási törvényen Volner János nevű avatárján keresztül az előző év végén úgy, hogy az megkönnyítse a közös lista állítását, és megnehezítse az ellenzéknek a külön listán való elindulását? Orbán Viktor veszíteni szeretne, vagy segít az ellenzéknek? Hát, nincs épeszű ember, aki azt gondolná, hogy Orbán Viktor úgy változtatja a választási törvényt, hogy az neki rossz legyen. A Fidesz pontosan tudja, mert pontosan lemérték, hogy a közös lista és az egy listára álló, összeolvadt ellenzék nem veszélyezteti, hanem segíti a kormány hatalomban maradását. És ez mindaddig így fog maradni, amíg az ellenzéki választók egy ilyen „hatot fizet, egyet kap” akció keretén belül, ha ellenzéki pártra akarnak szavazni, akkor csomagban megkapják mellé egyébként az elmúlt éveknek az összes levitézlett, leszerepelt és hiteltelenné vált baloldali ellenzéki képviselőjét. Ez most a Fidesz győzelmének a garanciája. Szeretném önöknek bejelenteni, hogy a napokban Polgári Válasz Mozgalom néven új párt bejegyzését indítottuk el a bíróságon, hogy képviseljük azokat, akik egyik politikai tömböt sem érzik magukénak, és akik vágynak valami másra, valami újra. Szeretnék megnyugtatni mindenkit afelől is, hogy nem osztjuk meg az ellenzéket, hanem pontosan, hogy új ellenzéki szavazókat mozgósítunk és vonunk be; olyan ellenzéki szavazókat, akik kiábrándultak már a kormánypártból, és kiábrándultak az ellenzékből is, azért, hogy az ő szavazatuk se vesszen el, hanem hogy parlamenti képviseletet érjen. Úgyhogy közös kormányzás helyett a nemzet érdekében történő, számonkérhető és világos értékrenden alapuló polgári képviseletre készülünk, hogy ezt konkrét ügyek mentén, minden egyes párttal együttműködve, a haza üdvére tudjuk fordítani. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából még napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Fiúgyermekeket nevelő barátaim kérdezik tőlem, minek kezdjen el a gyerek focizni, ha a külföldiek miatt úgysem fog játszani az első osztályban. Persze, erre mondom én, hogy a sport szeretete, a mozgásgazdag életmód, a sport szemléletformáló ereje a fontos és nem pedig az első osztály, de valójában nekem mindig ez utóbbi volt a legfontosabb, és e nélkül a szemlélet nélkül nem lehettem, nem lehettünk volna olimpiai bajnokok.És persze azt is tudjuk, hogy a sport rengeteg lemondással jár, és még rengeteg lemondás árán sem lesz mindenkiből első osztályú játékos. És mint azt láthatjuk, a labdarúgók többségéből nem is lesz. [[16.30]] De miért van ez így? Hiszen az elmúlt tíz évben az adófizetőknek hála rengeteg helyen újult meg a sportinfrastruktúra; több mint 700 új labdarúgópályát adtak át az országban, és 148 ezerrel több futballista lett Magyarországon, mint azt megelőzően volt. Közben a rendesen megfizetett edzők a legmodernebb edzéseszközökkel képezhetik a fiataljainkat. A körülmények tehát kiválóak a minőségi utánpótlás-neveléshez hazánkban, de az eredmények mégsem látszanak. Tíz év alatt ugyanis már fel kellett volna nőnie egy generációnak, amelyik elárasztja Európa topcsapatait, de legalábbis a magyar NB I-et. És paradox módon mi történt? Soha ilyen kevés magyar fiatal tehetség nem játszott az első osztályban, mint napjainkban. Idén januárban például a Kisvárda-MOL Fehérvár FC mérkőzést elkezdő 22 játékosból mindössze kettő volt magyar. A tavalyi szezonban tessék figyelni! a játékidő 42 százalékát kapták meg külföldi játékosok az NB I-ben. A taorendszer haszonélvezői, az U17 és U23 közötti magyar fiatalok pedig a teljes játékidő mindössze 17 százalékát. Minek kezdjen tehát egy fiúgyermek focizni Kisvárdán, Fehérváron, Felcsúton vagy éppen a Ferencvárosban, ha a külföldiek miatt úgysem lehet odaférni az első csapathoz? Mondjuk, Kisvárdán az ukránok miatt még az U17-be is nehezen. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kell ahhoz szakembernek lenni, hogy világosan lássuk: a külföldiek elveszik a magyar tehetségek elől a helyet. Az MLSZ hosszú évek óta küzd azzal, hogy kevés néző jár az egyébként remek stadionjainkba. De őszintén és most tisztelet a kivételnek , ki kíváncsi a gyenge képességű külföldiekre? Az én javaslatom tehát a következő. Magyar közpénzt magyar gyermekek, magyar tehetségek minőségi képzésére! Sem sportszakmailag, sem gazdaságilag nem indokolt ugyanis az adófizetők pénzét külföldi labdarúgók képzésére költeni. Érdekeltté kell tenni tehát a klubokat, az akadémiákat a minőségi játékosnevelésben, a fiatalok menedzselésében, amihez egyébként az is hozzátartozik, hogy időről időre játék- és bizonyítási lehetőséget kapnak a felnőtt csapatban. Aki pedig ezt nem hajlandó megtenni, és inkább külföldi játékosokat igazol, szíve joga. De akkor ne is pályázzon több száz millió taoforintokra, amit utánpótlás-nevelésre, utánpótlásképzésre szánunk! Jelenleg ugyanis úgy kapnak milliárdos nagyságrendben közpénzt a képzőközpontok, hogy nincsenek elvárások. Pedig az utánpótlás-nevelő munka értéke mérhető, mégpedig annak alapján, hogy milyen szintű csapatokba adják el a kinevelt játékosokat. Az elmúlt évek tapasztalata azt mutatja, hogy a magyar fiatalok többségének nemcsak az európai élmezőny elérhetetlen, hanem sajnos még a magyar NB I is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az erős futballnemzetek már régóta tudják, hogy az utánpótlás-nevelés a sikerek kulcsa. Jól képzett edzők egységes terv alapján nevelnek olyan játékosokat, akik már egészen fiatalon megállják a helyüket Európa élvonalába tartozó bajnokságokban. Ez lenne tehát a cél Magyarországon is. A jó hír pedig az, hogy az ehhez szükséges eszközök többsége már rendelkezésünkre áll. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az utolsó napirend utáni felszólalás következik. Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szűkebb hazámról, szülőföldemről, Szatmárról szeretnék önökkel néhány komoly gondolatot megosztani. Nem először mondom itt e Házban sem, hogy mi, Szatmárban élők nagyon régóta úgy érezzük, én magam is úgy éreztem az elmúlt 30 évben is, hogy mintha másodrendű vagy sokadrangú polgárai lennénk ennek az országnak. Sokszor érdemtelenül, alaptalanul, ok nélkül, méltatlanul lenéznek, alábecsülnek minket, csak és kizárólag azért, mert az ország legkeletibb megyéjében élünk, és bár ugyanazokat a kötelezettségeket teljesítjük, ugyanazokat a törvényeket tartjuk be mi is, mint az ország bármely más részén élő honfitársaink, ugyanazokat az adókat és közterheket fizetjük, de a lehetőségekből, a fejlesztésekből bizony alig-alig részesül ez a térség. Nem vitatom, és a Mi Hazánk Mozgalom sem vitatja, hogy volt némi előremozdulás az elmúlt 10 esztendőben, mint ahogy összességében az elmúlt 30 esztendőben is. De ha megnézzük a szigorú és szomorú számokat, akkor azt látjuk, hogy egy átlag, a megyében élő ember most nemcsak a szatmári térségről, hanem Szabolcs-Szatmár-Bereg megye egészéről beszélek nettó 138 ezer forintot keres. Ez, tisztelt hölgyeim és uraim, a jelenlegi Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei átlagkereset, amelyből megélni abszolút reménytelen, még gyalog a buszmegállóba kimenni sem kis kihívás ennyi pénzből, és minden tiszteletem a képzőművészet valamennyi ágában dolgozó, tevékenykedő művészembereké, de az igazi művészet ma Magyarországon 138 ezer forintból megélni. Ez a legkreatívabb képzőművészeti tulajdonságokat, képességeket igényli. És ha megnézzük a szatmári térség egészségügyi helyzetét, akkor azt látjuk, hogy 2020 októberében a szó átvitt értelmében közelharcot kellett azért vívni, hogy a Mátészalkai Kórház szülészeti osztálya ne essen a világjárvány áldozatául, és bizony, az utolsó percben vagy másodpercben történő becsúszó szereléssel, a helyi lakossággal széles körű, villámgyors összefogást kialakítva, az egészségügyi dolgozóktól informálódva sikerült megakadályoznunk, hogy a szülészeti osztályt bezárják. Jelen pillanatban ez a veszély elhárult, viszont nem tudom annak a lehetőségét kizárni, hogy esetleg valamely más osztálya a Mátészalkai Kórháznak később nem kerülhete ugyanilyen veszélyhelyzetbe. Minden tőlem telhetőt igyekszem megtenni annak érdekében, hogy a Mátészalkai Kórház legalább a világjárvány kitörése előtti állapot szerinti ellátási szinten működjön, és amennyiben tehetem, akkor a Fehérgyarmati Kórház esetében is ezt javasolnám a döntéshozóknak. Azt már nem értem, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei hat kormánypárti parlamenti képviselő miért szavazza le folyamatosan a Mátészalkai Kórházra vonatkozó 700-800 millió körüli fejlesztési javaslataimat, amelyek kivétel nélkül a kórháznak, illetőleg a mentőszolgálatnak a hosszú távú fejlődését szolgálnák, és mentesek mindenfajta rövid vagy hosszú távú politikai érdektől. Mint ahogy azt sem értem, hogy a csengeri és a mátészalkai ipari park miért kihasználatlan. A csengeri gyakorlatilag teljes mértékben, de hát a mátészalkai ipari parknak is lennének szabad vegyértékei. Még akkor is igaz ez, hogyha mostanában újabb fejlesztéseket ígértek, de a város kivételesen kedvező földrajzi helyzetéből adódó lehetőségeket még mindig alacsony hatásfokkal sikerült csak kihasználni. És aztán ott van egy évek óta ígért fejlesztés: szintén szülővárosom határában épülne meg az egyik börtön, annak a kilenc börtönnek az egyike, melyet négy-öt évvel ezelőtt ígért meg a kormányzat. Információim szerint ez a szám kilencről lecsökkent háromra, de még ebben a háromban is benne maradt a csengeri börtön építési terve, mely legalább 250 helyben és környéken élőnek biztosítana munkahelyet, nem beszélve azokról, akik a képzésen már részt vettek, viszont jelen pillanatban az ország más fegyintézeteibe vezényelték át őket munkavégzés céljából. Hogy egy klasszikus viccet idézzek: börtön még nincsen, de igény és szükség igenis lenne rá. Mint ahogy nagy szükség lenne az M49-es gyorsforgalmi elkerülő útra is, melyet negyedszázada ígérget nekünk több kormányzat és több miniszterelnök. Ezt Orbán Viktor miniszterelnök úr is megígérte; legutóbb 2017. május 4-én a délelőtti órákban a Csengeri Járási Tanuszoda avatásakor, és a forgalomszámlálási adatok is alátámasztják ennek a szükségességét. Kocsord községben 2006 során, 2006-ban egy 24 órás forgalomszámlálás során 10 320 gépjárművet észleltünk, ez 2010-ben már 16 ezerre emelkedett, az utóbbi időben pedig simán 20 ezer fölé ment ez a szám. Ez önmagában is alátámasztja azt, hogy égető szükség lenne ezekre a fejlesztésekre. És nagyon szeretném, hogyha végre szülőhazám, amely a szívem csücske és az is marad életem végéig , végre nem az ígérgetés földje, hanem tényleg az ígéret földje lenne, egyszer legalább az életben. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan nemzeti ünnepünket követően, március 16-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm a Ház munkatársainak munkáját. Az ülést bezárom, mindenkinek szerencsés hazatérést, szép jó éjszakát kívánok.