Dobro jutro, spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Pričenjam nadaljevanje 4. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti gospod Roberto Battelli, ostali odsotnosti niso opravičili. Vse lepo pozdravljam! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi Vlada, gospa Kamnarjeva, uvodno besedo? Prosim, državna sekretarka, gospa Helena Kamnar, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanci in spoštovane poslanke! Zakon o trošarinah, ki je pred vami, je pravzaprav sestavina proračunskega paketa oziroma rebalansa, saj s pomočjo spremembe trošarin za cigarete zagotavljamo dodatne proračunske vire in na ta način dosegamo rezultat, ki je predstavljen v rebalansu. Predlog zakona ne posega v načela in vsebinske rešitve veljavnega zakona o trošarinah, ampak zgolj predlaga povišanje trošarin za cigarete in za druge tobačne izdelke, in sicer predlaga povišanje trošarin za cigarete s sedanjih 64 na 69 evrov na 1.000 cigaret, za drobno rezani tobak pa predlaga povišanje trošarine s sedanjih 32 na 35 evrov za kilogram, medtem ko za preostali tobak za kajenje s sedanjih 20 na 22 evrov za kilogram. Naj povem, da je bila zadnja sprememba trošarin sprejeta leta 2007, torej trošarin, ki se nanašajo na cigarete, medtem ko je bila za ostale trošarine na tobačne izdelke v letu 2004. V primerjavi z Evropsko unijo je višina naših trošarin na tobak in tobačne izdelke na spodnji meji, ki jo določajo evropski predpisi. Zakon, ki ga predlagamo, naj bi začel veljati s 1. majem. Rezultat teh sprememb bo približno 14 milijonov dodatnih sredstev v proračunu do konca leta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko je na 4. seji, 23. 3. 2009, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada, s predlogom za njegovo obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na seji 16. 3. odločal o predlogu za obravnavo Predloga zakona po nujnem postopku in ga sprejel. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-prane službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in z Zakonodajno-tehničnega vidika. Služba v besedilu zakonskega predloga nima pripomb. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitve členov je predstavnica predlagatelja zakona poudarila, da se s predlaganim zakonom spreminja odnos države do trošarin na področju tobaka in tobačnih izdelkov. Z zadnjo zakonsko spremembo na tem področju je bila dosežena minimalna raven, ki jo določa evropska direktiva. Zaradi problemov prihodkovne strani državnega proračuna se je Vlada odločila predlagati zvišanje trošarin na področju tobačnih izdelkov, in sicer, naj bi se tako celotna trošarina na cigarete iz sedanjih 64 evrov povišala na 69 evrov za tisoč kosov cigaret. Temu primerno se povišujejo tudi trošarine za vse ostale tobačne izdelke. Sprememba zakona naj bi začela veljati s 1. majem in bi iz tega naslova v državni proračun v letošnjem letu pridobili dodatnih 14 milijonov evrov, kar je že vključeno v predlagani rebalans proračuna. Zato tudi Vlada ta zakon predlaga kot spremljajočega za realizacijo rebalansa proračuna. V razpravi so člani odbora najprej pozornost namenili določbi 4. člena, ki ureja zneske trošarin. V tem okviru je bilo poudarjeno, da ureditev, ki velja na področju trošarin za tobačne izdelke spodbuja zlasti porabo cigaret nižjega cenovnega razreda in s tem tudi nižje kakovosti, kar ima seveda najslabši vpliv na zdravje porabnikov cigaret. Situacija v nekaterih ostalih državah članicah Evropske unije je na tem področju drugačna, saj je zaradi drugačne trošarinske ureditve poraba bolj škodljivih cigaret manjša. Cene tobačnih izdelkov v Sloveniji bi naj z drugačnim načinom dviga trošarin postale primerljive z drugimi državami in poraba cigaret bi se enakomerneje prerazporedila tudi v višji cenovni razred cigaret. S tem je predstavnica predlagatelja zakona opozorila na razloge, zaradi katerih Vlada predlagano rešitev, predvideno višino zneskov trošarin, ocenjuje za primerno. Poudarila je, da Ministrstvo za finance v fazi priprave predlaganih zakonskih rešitev opravi razgovor s pobudniki za drugače oblikovano razmerje med specifično in proporcionalno trošarino in na podlagi tega opravi analizo trga cigaret in presojo učinkov, ki bi jih dosegli, če bi sledili takšni pobudi. Iz te analize izhaja, da je na trgu cigaret trenutni delež cigaret iz nižjih cenovnih razredov 15%, približno 40% cigaret se nahaja v cenovnem razredu najbolj prodajanih cigaret in približno 34% cigaret v višjem cenovnem razredu. Pri presoji finančnih učinkov pobude je bilo ugotovljeno, da bi bili, zaradi pričujoče strukture trga cigaret, ti učinki bistveno nižji. Glede na poudarjeni zgolj fiskalni učinek predlaganih rešitev za državni proračun, je bilo v razpravi opozorjeno tudi na pomen drugih vidikov, zlasti pa na zdravstvenega. Ti lahko namreč v daljšem obdobju tudi negativno vplivajo na odhodkovno stran proračuna. Podana je bila pobuda, da se trošarina za vse cenovne razrede cigaret izenači in del sredstev iz naslova višjih prihodkov preusmeri v zdravstveno blagajno. Predlagan je bil tudi razmislek o uzakonitvi in uvedbi trošarinske obdavčitve drugih, sicer prepovedanih, zdravju manj škodljivih substanc, kot sta tobak in alkohol. Ob upoštevanju razprave je odbor sprejel naslednji sklep: "Odbor priporoča Vladi, da ob pripravi izvedbene uredbe v zvezi z novelo Zakona o trošarinah v primeru ugotovljenih sprememb razmer na trgu upošteva takšno razmerje med proporcionalno in specifično trošarino za cigarete, da bo davčna obremenitev cigaret čim bolj enakomerno razporejena in bo podpirala končno uporabo.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi bo stališče Slovenske nacionalne stranke predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Dober dan spoštovanih 29 poslank in poslancev na začetku današnje seje, vključno z vami gospod podpredsednik. V Slovenski nacionalni stranki enačimo predlog zakona oziroma moram povedati, da je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah pravzaprav ena krasna drama, lahko je veseloigra, v treh dejanjih. Prvo dejanje je bilo storjeno v prejšnji vladi, tako da, kdo je na vladi, ni pomembno, je bilo storjeno s tobačnim zakonom, ko je ta država nenadoma izkazala ogromno skrb za zdravje Slovenk in Slovencev. Prav, saj ne nazadnje nobena stvar, ki dokazano, seveda, ne koristi, lahko škodi. Drugo dejanje je skrivnost, o tem malce kasneje. Tretje sklepno dejanje te slovenske drame pa je, po mnenju Slovenske nacionalne stranke, Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah ali povedano po domače - najprej skrbimo za zdravje Slovenk in Slovencev, nas je strah, kaj se bo zgodilo, tobak uničuje, ubija in tako naprej, kar vse piše na cigaretah in tobačnih izdelkih, seveda, in gremo v zakon. Na vrat na nos, Ustava nas ne briga, pravice posameznikov o lastnem ravnanju nas ne zanimajo, gremo. E, drugo dejanje je bolj zanimivo. Slovenci imamo krasen pregovor "Prepovedan sadež je najslajši", in seveda s tobačnim zakonom se je na žalost, na žalost, ni res kar statistika trdi, se je na žalost pojavilo veliko število mladih - dijakinj, dijakov, celo osnovnošolcev; stanujem zraven osnovne šole; ki so začeli kaditi. Jaz, če bi še enkrat bil mlad in če bi imel to pamet, tudi ne bi, ampak kadijo. In število kadilcev in kadilk se je enormno povečalo. Enormno, čeprav trdijo, da ni res. Res je! In to drugo dejanje je seveda osnova za tretje, sklepno dejanje - fino, od zdaj naprej pa "baš nas briga" zdravje. Zdravje nas ne zanima več. "Piš' me v uh'" zdravje. Zdaj pa imamo veliko kadilcev in denar. In zdaj bo trošarina polnila državno blagajno. Od tu naprej zdravje ni pomembno. Kakšno zdravje za kadilce?! Vežen je denar, da gre v državno blagajno. To je resnica! Ampak, še posebej pa me ta resnica moti v 4. členu tega zakona, ko pa še pri tobaku ločujemo ljudi. Držaji tobačni izdelek bo; predvidevamo, da ima bolj kvalitetne tobačne liste, snovi; lahko dosti dražji od tistega, včasih smo rekli Drava, Drina, makedonskega tobaka. In zdaj bodo zaradi trošarin cene seveda višje. Nočem reči reveži - ljudje, ki imajo manj, bodo pač kupovali tiste cigarete, ki bodo cenejše, tisti, ki pa imajo več, naj bi pa kupovali cigarete, ki bodo dražje. In tukaj ima delno gospa Kamnarjeva prav. Res je, mi smo v najnižjem razredu v Evropi, ampak če bi nam res bilo za zdravje, poudarjam za zdravje ljudi, Slovenk in Slovencem, vsem nam, bi že s tobačnim zakonom naredili enotne in visoke trošarine, kjer bi bila cena cigaretne škatlice ali pa tobačnega izdelka, govorim na pamet, 5 evrov in tam bi se začela skrb za zdravje, prenehati s kajenjem, in vsi bi bili enaki. Malce nesramno in grdo se nam zdi, pa ni kriva, da ne bo narobe razumljeno, ni kriva Vlada tukaj v tem trenutku, ta, tudi od prej, nesramno je, da pod pretvezo skrbi za zdravje Slovenk in Slovencev ustvarimo drugo dejanje, povečamo število kadilk in kadilcev. Zdaj pa imamo ogromno prometa in zdaj bomo pa seveda dvignili trošarine ter polnili državno blagajno. In še nekaj. Kar se proizvajalcev tobačnih izdelkov tiče, tisti, ki proizvajajo, "švercarji" ali pa tihotapci mamil in proizvajalci tobaka, nikoli niso obubožali in tudi nikoli ne bodo. V Slovenski nacionalni stranki se bomo o tem zakonu odločili vsak po svoji vesti. Poudarjam pa, da ni pošteno, da je denar danes več vreden kot zdravje ljudi. Jaz osebno bom glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa, gospod Barovič. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Še enkrat hvala lepa, gospod podpredsednik. Namen zakona je zvišati trošarino za tobačne izdelke. Intenca Vlade, razvidna tudi iz predloga rebalansa, je dvig trošarin v bilanci prihodkov proračuna. Zakon, ki je pred nami, v predvideno zvišanje prihodkov iz tega naslova prinaša 24 milijonov evrov oziroma 7% vsega predvidenega povečanja prihodkov iz naslova trošarin. V obrazložitvi predloga zakona pa je, mimogrede, tudi omenjeno, da bo pozitivna posledica zakona zmanjšanje negativnih učinkov uporabe tobačnih izdelkov. Vse lepo in prav, vendar se glede na specifičen namen tovrstne trošarine sprašujemo, kaj bi le-ta kot prvi cilj morala zasledovati. Po našem mnenju bi težko na prvo mesto postavili finančni vidik tovrstnega ukrepa povišanja trošarine. Zato nas enostavno preseneča in šokira naslednja izjava vladnih predstavnikov: "Ker je bil naš osnovni cilj pridobiti več sredstev in glede na prikazano strukturo trga, smo ocenili, da je rešitev, ki jo imate na mizi, primerna rešitev." Spoštovani, ali je namen trošarine na tobačne izdelke omejevati porabo in varovati zdravje ali je edini namen te trošarine polnjenje finančne luknje državnega proračuna? Mislim, da je takšno razmišljanje Ministrstva za finance naravnost zaskrbljujoče, sploh ob opozorilih nekaterih razpravljavcev, da je sistem trošarin na tobačne izdelke zastarel in zdravju škodljiv. Kot rečeno, predlog zakona bomo podprli, hkrati pa Vladi predlagamo, da navedene pomisleke prouči in pripravi spremenjen sistem trošarin na tobačne izdelke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Vsem skupaj prijazen pozdrav, še posebej gospe sekretarki in njeni sodelavki! Včasih je treba reči tudi bobu bob. Imamo proračunsko razpravo oziroma razpravo o popravku proračuna. Včeraj smo vsi veliko govorili o odhodkih, na drugi strani pa je treba zagotavljati proračun, pa tudi denar in prihodke, kajti šele, ko to zagotoviš, potem lahko tudi deliš. Ta trenutek je namen trošarin preprost in enostaven - zagotavljanje dodatnih sredstev. Pri dvigu trošarin ta trenutek govorimo o fiskalnem vidiku in v poslanskem klubu Liberalne demokracije temu pritrjujemo, na drugi strani smo pa veseli tudi razprav, ki gredo pa v to smer, kako povečati zdravje Slovenk in Slovencev. Vesel sem, da smo še vedno svobodna država in da se lahko vsakdo od nas takrat kadar poseže po tobaku ali po alkoholu, o tem prosto odloči in njegova volja je, če se temu odreče, če je to njegova odločitev. Vesel sem pa, da je bila pomembna debata tudi na odboru sprožena na to temo, ki jo je sprožil stavek, ali hoče biti Slovenija oaza, kjer se bo kadilo najslabše možne cigarete, ki imajo najslabši možen vpliv na zdravje. Predstavnica vlade, gospa Helena, je jasno zagotovila, da temu ni tako, da obenem, ko rabimo sredstva, razmišljamo tudi o drugem vidiku, kako priti tudi do tega, da se spremeni razmerje med specifično in pa proporcionalno trošarino, da bo tudi zdravstven vidik bistveno bolj v ospredju. Je pa treba povedati, da kajenje zagotovo škoduje zdravju, da je od desetih primerov raka na pljučih, kar devet tistih, ki imajo in pa so imeli težave s kajenjem, da bodo ti ljudje bistveno bolj obremenili zdravstven sistem, ki ga pa zapiramo in pa podpiramo, tudi s tem proračunom. Vesel sem, da Vlada o trošarinah razmišlja intenzivno; kdor je gledal včeraj kliping in pa informacije Vlade, zmanjšujejo se tudi trošarine na dizelsko gorivo, ki se uporablja v gospodarstvu, in to ne za malenkosten znesek, pač pa za pomembno številko, za 50 evrov pri tisoč litrih porabljenega goriva in to se mi zdi prav. Prav pa se mi zdi tudi, da so trošarine neka širša zgodba, ki seveda usmerja in pa oblikuje politiko te vlade. Ker prihajam iz podeželja, iz kmetov, vam povem, da je tam, kjer imajo svoje lastne gozdove, pa se ogrevajo na kurilno olje in obenem plačujejo tudi trošarino za to, čas za vse tiste, da razmislijo, da končno pospravimo tudi slovenske gozdove, v katerih je iz leta v leto več kurilnega ali pa odpadnega lesa. Zato seveda priporočam Vladi, da pri trošarinah v prvih korakih zagotavljamo nujno potrebna sredstva za proračun, v naslednjih pa seveda tudi, kakšne učinke imajo na življenje naših ljudi. Finančna kriza in pa rebalans sta vedno prilika, da razmislimo tudi o takih ukrepih, kaj pa to dejansko pomeni na terenu. Če tisti, ki imajo lastnih drv zadosti, plačujejo trošarino na kurilno olje, se mi ne zdi čisto nič narobe. Za tiste v mestih, ki pa te možnosti nimajo, imamo pa cel kup ukrepov na področju socialnih transferjev, s katerimi jim lahko to ublažimo. V poslanskem klubu, da zaključim, LDS, seveda podpiramo predlagani zakon, a s pričakovanjem, da bo Vlada Republike Slovenije upoštevala tudi sprejet sklep odbora oziroma priporočilo Vladi, da ob pripravi uredbe in ob izvajanju uredbe v zvezi z Zakonom o trošarinah, upošteva takšno razmerje med proporcionalnimi in specifičnimi trošarinami na tobačne izdelke, da bi bile davčne obremenitve enakomerno razporejene, ne glede na tip tobačnih izdelkov, pri čemer je bilo rečeno, da ima Vlada manevrski prostor, da lahko sprejme določene spremembe in spremeni končno obremenitev različnih izdelkov v smeri, da je večja obremenitev bolj škodljivih in ne manj škodljivih tobačnih izdelkov, kar je bil tudi eden od namenov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Lep pozdrav podpredsednik, lep pozdrav tudi državni sekretarki in njenim sodelavkam. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla spremembe in dopolnitev Zakona o trošarinah, ki ga je v potrditev v Državni zbor predlagala Vlada. Razumemo Vlado, da bo s spremembo trošarin zagotovila v teh proračunskih debatah in težkih časih dodatni vir prihodkov, ki je ocenjen na približno 24 milijonov evrov na letni ravni. To je zdaj ob razpravi o proračunu oziroma rebalansu proračuna za leto 2009 verjetno glavni razlog, zakaj se spreminja trošarina na tobačne izdelke in s tem posledično tudi dviga cene tobačnih izdelkov v maloprodaji. Različni so seveda komentarji in izkušnje, ali so dosedanji zakoni, ki omejujejo uporabo tobačnih izdelkov, imeli pozitivne ali negativne učinke. Jaz poznam nekaj pozitivnih, so pa tudi negativni, ampak zagotovo pa je, da bo lahko dvig cen tobačnih izdelkov vpliva tudi na spreminjanje navad kadilcev, da se odpovedo kajenju in s tem omejijo ali preidejo na cenejše in s tem tudi slabše kvalitete tobačnih izdelkov. Sedanji sistem trošarin in razmerje med specifično in proporcionalno trošarino bolj podraži cigarete srednjega in višjega cenovnega razreda, ne samo v absolutnem znesku, kar je seveda logično, temveč tudi v odstotkih, kot cigarete nižjega cenovnega razreda, ki so tudi praviloma cigarete z višjo vsebnostjo nikotina in katrana in s tem tudi bolj škodljive za zdravje potrošnikov. O tem je bilo danes že nekaj govora in tudi na odboru je bila razprava o tem. Ob takem dvigovanju cen bi lahko prišlo do tega, da bi potrošniki začeli posegati po tobačnih izdelkih nižjega cenovnega razreda in s tem tudi po za zdravje še bolj škodljivih tobačnih izdelkih. Vladi predlagamo, da v kolikor bi se razmerje pri prodaji v nižjem srednjem in višjem cenovnem razredu začelo spreminjati, da razmisli, kako ustrezno spremeniti znesek za specifično stopnjo in proporcionalno stopnjo trošarine. Da s politiko cen in trošarin ne vzpodbujamo kajenja cenejših tobačnih izdelkov in s tem pravzaprav posredno povečujemo negativne vplive tobačnih izdelkov na naše zdravje. Bilo bi pa seveda tudi smiselno razmisliti o tem, ali bi se naj tudi delno spremenil 51. člen Zakona o trošarinah in določanje višine in sistema obračuna trošarine prenesti na Vlado in ne na Državni zbor, saj mislim, da je to še edina trošarina, o kateri pravzaprav Državni zbor razpravlja. Vse ostale trošarine so v pristojnosti odločanja Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil gospod Danijel Krivec.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Spoštovana državna sekretarka in predstavniki ministrstva. Pred seboj imamo Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki je del ukrepov Vlade za reševanje krize in kot tak tudi sestavina rebalansa. S spremembo zakona Vlada viša trošarine na tobak in tobačne izdelke, s tem v Poslanski skupini SDS nimamo problemov. Obžalujemo pa, da Vlada ni obenem izkoristila možnosti in bolj obremenila zdravju škodljive izdelke tudi v drugih skupinah. Velika škoda je tudi, da se bodo sredstva s tega naslova izgubila v proračunu in ne bodo porabljena v zdravstvu, za povečanje preventivnih in ostalih programov na področju zdravstva. Trošarina je bila namreč v začetnem zakonu namenjena za programe zmanjševanja in zdravljenja pljučnega raka v Sloveniji. Zelo zanimivo je, da se navkljub temu, da je to ukrep, ki naj bi v rebalans prinesel dodaten vir tudi za zdravstvo, na področju Ministrstva za zdravje znižuje proračun za 7 milijonov evrov, medtem ko se na kulturnem ministrstvu povečuje za 30 milijonov evrov. Zanimivo je tudi, da o tej relativno majhni spremembi, ki bo imela letni finančni učinek v višini približno 14 milijonov evrov, odločamo v Državnem zboru. O zvišanju trošarin na naftne derivate pa je Vlada odločila sama, kljub temu, da gre za letno povečanje bremen za približno 230 milijonov evrov. Zvišanje trošarin na naftne derivate je povzročilo, da so cene višje kot pri naših sosedih, kar neposredno zmanjšuje konkurenčnost naših uporabnikov, predvsem prevoznikov. Glede na izkušnjo z Zakonom o izvrševanju proračuna za leto 2009, ki ga tudi obravnavamo danes, in ker Vlada viša naročnino za Radiotelevizijo, namesto, da bi prišla v Državni zbor s spremembo zakona, nas dejansko čudi, da Vlada v stilu varčevalnih ukrepov ni ubrala te racionalne možnosti in enostavno trošarino na tobak in tobačne izdelke povišala kar v Zakonu o izvrševanju proračuna. V Slovenski demokratski stranki načeloma spremembi zakona ne nasprotujemo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Lep pozdrav vsem prisotnim in hvala za besedo. Predloženi zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah povečuje trošarine za tobačne izdelke s 64 na 69 evrov za tisoč cigaret, najbolj prodajane vrste cigaret in vzporedno s tem za drobno rezani tobak z 32 na 35 evrov ter za preostali tobak z 20 na 22 evrov za kilogram tobaka. Predlog spremembe trošarin za tobačne izdelke je motiviran izključno s potrebo po zagotavljanju zadostnih proračunskih virov in je možen tudi zato, ker je trenutni nivo trošarin v Republiki Sloveniji za tobačne izdelke na spodnji meji, določeni z Evropsko direktivo. S predlaganim povečanjem trošarin za tobak se pričakuje 14 milijonov evrov večji priliv v državni proračun od 1. maja naprej ali na letni ravni nekaj več kot 20 milijonov evrov proračunskih prihodkov. Po našem mnenju je bila ob tej spremembi zamujena priložnost, da bi poleg cilja povečanja proračunskih prihodkov z morebitno spremembo trošarinskega modela, to je razmerja med specifično in proporcionalno trošarino, poskušali vplivati tudi na porabo tobačnih izdelkov, še zlasti na povečanje porabe kvalitetnejših cigaret in s tem na znižanje negativnih vplivov kajenja. Trenutno obsega poraba v najslabšem kakovostnem razredu 15%, v razredu najbolj prodajanih cigaret 40% in v najkvalitetnejšem razredu 34%. S spremembo trošarinske obremenitve oziroma s spremembo razmerij med proporcionalno in specifično trošarino bi bilo treba spodbuditi porabo kvalitetnejših cigaret in s tem posredno zmanjšati negativne vplive kajenja na zdravje. Po statični metodi bi bili ocenjeni proračunski prihodki na začetku res nižji, vendar bi se s spremembo razmerij med obema vrstama trošarin to sčasoma izenačilo. Vsekakor pa bi se izboljšala neto pozicija v javnih financah glede na proračunske prihodke iz naslova trošarin od tobačnih izdelkov in stroškov zdravljenja, ki so posledica kajenja. Glede na javnofinančne razmere bomo v naši poslanski skupini kljub omenjenim pripombam predlagano spremembo zakona o trošarinah podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem! Naj za začetek povem, da je vladnemu predlogu naklonjena tudi Poslanska skupina DeSUS. Je pa pri tem skušala brati še kaj drugega razen tega, kar v samem zakonu neposredno piše, ali pa ga vsaj razumeti njegove konotacije. Vredno je, z ozirom na stališča poslanskih skupin, opozoriti na to, da je predlagatelj sicer res Vlada, da je pa pripravilo to gradivo Ministrstvo za finance, ki se ni prvenstveno ukvarjalo z zdravstvenimi razlogi, ampak s finančnimi, s fiskalnimi razlogi. Zato je tudi cilj povsem jasen. In ko bomo hoteli dosegati drugačne cilje, ki se jih da doseči tudi z davčno politiko, bodo verjetno pripravljavci gradiva prišli iz vrst drugih ministrstev. Jasno je bilo povedano, da gre za enega izmed ukrepov, kakor jih imenujemo, in da gre za proračunske razloge. Tisto, kar je morebiti vredno omeniti ob tem, je dejstvo, da bo ta ukrep, ki polni proračun, prijel, za razliko od večine ukrepov, ki so namenjeni gospodarstvu, takoj. Kadar sprejemamo ukrepe za gospodarstvo so od predlogov in od sprejema kakšnega zakona oziroma ukrepa do implementacije, do učinkov precej dolgi časovni intervali, ko gre za to, kako napolniti proračun, pa so ti intervali bistveno krajši. Še bomo danes v okviru drugih točk razpravljali o teh stvareh. Zato je tudi postopek nujen in zato so tudi posledice bolj ali manj načrtovane - namreč, kajenje cenejših in bolj zdravju škodljivih cigaret. Kako sistem določanja in spreminjanja, pobiranja in nadzora trošarin funkcionira najbrž ta hip nima smisla ponavljati, pomembno pa je povedati, kaj predlog pravzaprav res določa in kakšni interesi so zadaj. Najprej gre za to, kakor je bilo povedano, da sistem ostaja enak, gre samo za spremembo višine trošarin in posledično za spremembe, ki bodo opazne tudi v rebalansu proračuna. Gre za spremembe rokov za implementacijo, tudi tukaj se krajša, moramo biti hitri, ko polnimo državni proračun. Gre za potrebo po popisu zalog in za valorizacije. In gre za to, da se Vladi, kar je pomembno, daje pooblastilo, da lahko med letom spreminja razmerja med posamičnimi parametri, ki določajo trošarino. Zakaj pravzaprav gre? Gre za različne interese. En interes je interes fiskusa, ta interes je lahko bodisi kratkoročen bodisi dolgoročen. Da bo učinek optimalen za proračun pa je bilo potrebno to pooblastilo, da lahko Vlada med letom spreminja ta razmerja in na vsak način dosega za proračun optimalen učinek. Drugi interes je interes javnega zdravja in zdravja posameznikov, o katerem je bilo danes nekaj govora, ampak vemo, da je, žal, ob priložnosti sprejemanja te novele to v ozadju. Potem so interesi profita oziroma proizvajalcev oziroma uvoznikov, ki se zopet dele med sabo, eni so tisti, ki ponujajo nizkocenovne, drugi srednjecenovne, tretji tiste iz najvišjega cenovnega razreda in gre za direkten vpliv na trg, na potrošnjo in zato je jasno, da je ta poseg tudi poseg v gospodarsko sfero. Pri tem se pa pojavljajo neki paradoksi. Prvič, trendi so, da je pri nas kadilcev manj, prodaje cigaret pa več, torej prodajamo na račun tistih, ki so blizu naših meja. Drugič. Ugotovitev, da so nižje cene škodljive, kadar gre za fiskus in kadar gre za zdravje. In tretjič, da je v zadnjih letih, dasiravno je rasel standard, poraba cigaret, ki so nizkocenovne, upadala, to se pravi, da gre za spremembe naših navad, ne zaradi te novele, ampak da je to trend. Torej, s to novelo najbrž tega ne bomo povzročili. Zagotovo ne. Lahko pa bi morebiti kaj malega pospešili. Tisto zadnje, kar je treba reči, pa je, da je odbor dal Vladi napotilo, da vendar pri spreminjanju trošarinskega sistema med letom upošteva tudi tisto zahtevo, da se skrbi za zdravje ljudi.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.45. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O LETNEM NAČRTU RAZPOLAGANJA Z NEPREMIČNIM PREMOŽENJEM DRŽAVE V POSAMIČNI VREDNOSTI NAD 300 TISOČ EVROV ZA ORGANE DRŽAVNE UPRAVE IN ZA PRAVOSODNE ORGANE ZA LETO 2009. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno odložitev predloga odloka. Gospa ministrica Irma Pavlinič Krebs, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, dober dan vam želim! Veljavni Odlok o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države je bil pripravljen v letu 2007, v posamični vrednosti, torej nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009, in kot tak že vsebuje nepremičnine v skupni vrednosti 12 milijonov 972 tisoč 57 evrov. Uredba v petem odstavku 11. člena določa, da se letni načrt razpolaganja z nepremičnin premoženjem države spremeni oziroma dopolni enkrat letno, praviloma v prvi polovici tekočega leta. V skladu s tem predmetnim določilom, vsebuje predlog odloka, ki je pred vami in s katerim se sam odlok spreminja za leto 2009, dopolnitve tako, da bo po novem vseboval 82 nepremičnin v skupni vrednosti 79 milijonov 673 tisoč 635 evrov. V predlog odloka so vključena zemljišča in stavbe, pri čemer se slednje delijo na poslovne prostore, stanovanja in ostale objekte. Posamezni nepremičnini je pripisana njena orientacijska vrednost, ki jo posamezni upravljavec oziroma lastnik nepremičnine določi na podlagi cenitve oziroma na podlagi primerljivih podatkov. Predlog odloka torej vsebuje dodatnih 72 nepremičnin, katerih skupna orientacijska vrednost znaša preko 66 milijonov evrov, od tega je 54 zemljišč, 15 poslovnih prostorov, 2 stanovanji in ostali objekt. V skladu z načelom gospodarnosti so v predlog odloka uvrščene tiste nepremičnine v lasti Republike Slovenije, ki jih nobeden od upravljavcev stvarnega premoženja države trajno ne potrebuje za opravljanje svojih nalog. Glede teh nepremičnin so posamezni upravljavci presodili, da njihove gospodarne rabe ni mogoče zagotoviti niti z oddajo, niti z drugačnim načinom njihovega izkoriščanja ter da se lahko optimalni učinki, strategije ravnanja s stvarnim premoženjem v lasti države dosežejo izključno z njihovo prodajo na trgu oziroma neodplačnim prenosom lastninske pravice skladno z zakonom oziroma uredbo. Zaradi navedenega, spoštovanemu zboru, predlagam, da odlok potrdi. Hkrati pa vas ob tej priložnosti želim seznaniti, da je v vladnem postopku strategija o ravnanju z nepremičnim premoženjem v lasti države, ki bo v nadaljevanju določila način ravnanja, pomembno v smeri transparentnosti in racionalnosti razpolaganja s premoženjem v lasti države in se je bodo vsi uporabniki v delovanju držali po točno določenih korakih in upamo, da bomo v nadaljevanju uspeli ravnanje s stvarnim premoženjem v lasti države pripeljati do točke, v kateri bo mogoče oceniti, da država resnično racionalno ravna s premoženjem, katerega upravljanje ji je zaupano. V zvezi s temi nepremičninami je mogoče reči, da so takšne kot sem jih omenila in da jih lahko upravljavci z namenom boljšega gospodarjenja dajo v uporabo drugim na tri načine, ker državi ta trenutek povzročajo, po oceni upravljavcev, zgolj in samo stroške. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa ministrica. Predlog odloka je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev stališče odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji seji 18. 3. 2009 obravnaval Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka v letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009, ki ga je predložila Vlada. Članice in člani Odbora so imeli na razpolago tako predlog odloka, razpolagali so tudi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 10. 3. 2009, mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev z dne 11. 3. 2009 in tudi z odgovorom Ministrstva za javno upravo na mnenje Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica predlagatelja, ministrica za javno upravo, je podala dopolnilno obrazložitev k členom predloga odloka. Veljavni Odlok o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe, kot je povedala, že vsebuje 10 nepremičnin v skupni vrednosti 12 milijonov 972 tisoč in nekaj evrov. S predlaganim odlokom se bo veljavni odlok spremenil oziroma dopolnil tako, da bo po novem vseboval 82 nepremičnin v skupni vrednosti 79 milijonov 673 tisoč 635 evrov. Predlagani odlok predstavlja v uredbi predvidene dopolnitve v prvi polovici tekočega leta. V zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, na katerega je Ministrstvo za javno upravo pripravilo tudi pisni odgovor, je ministrica povedala, da sprejemajo pripombo in da bodo pripravili ustrezno zakonsko novelo, ki bo rešila dilemo, kaj je s premoženjem, ki ima natanko 300 tisoč evrov vrednosti. Namreč, kot je izhajalo iz mnenja Zakonodajno-pravne službe, ni jasno, v kateri del naj bi bilo uvrščeno prav tisto premoženje, ki je vredno natanko 300 tisoč evrov, torej, ali v prvi ali drugi del. Ministrica za javno upravo je v pisnem odgovoru to pojasnila in zagotovila, da bodo pripravili ustrezne spremembe zakona, ki bodo to dilemo razrešile. K Predlogu odloka je svoje pozitivno mnenje podala tudi Komisija Državnega sveta za državno ureditev. Člani odbora o Predlogu odloka niso razpravljali oziroma razprave ni bilo. K predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, zato je v nadaljevanju odbor sprejel vse člene Predloga odloka ter predlagal, da Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evri za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009 sprejmemo v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča bodo predstavile poslanske skupine. Najprej v imenu Poslanske skupine SLS, gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Na podlagi Zakona o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin, ter Uredbe o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin, so pred nami spremembe in dopolnitve Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države. Zanimiva je že prva sprememba v 1. členu. Orientacijska vrednost razpolaganja se je iz slabih 13 milijonov evrov spremeni na slabih 80 milijonov. Gre torej za skoraj 7-kratno povečanje odprodaje državnega nepremičnega premoženja. Res je, da imamo predviden velik proračunsko primanjkljaj in potrebujemo finančna sredstva, vendar se hkrati tudi sprašujemo o smiselnosti tovrstnega početja v danem trenutku. Če čas samo za nekaj ur zavrtimo nazaj, se lahko spomnimo strašanskih debat o odprodaji, celo razprodaji državnega premoženja, državne srebrnine, zlatih rezerv in podobno. Vsaj dve stvari stojita kot pribiti. Bolj neprimerne situacije kot je trenutna situacija, si za prodajo nepremičnin ne moremo zamisliti. Kot drugo pa se čudimo nekaterim predvidenim prodajam lastniških prostorov v centru Ljubljane ob dejstvu, da se po drugi strani kar nekaj denarja nameni za plačevanje najemnin. Ali ni Vlada v svojih 30. ukrepih varčevanja Ministrstvu za javno upravo naložila, da prouči politiko najemanja poslovnih prostorov za potrebe državnih organov in mu naložila, da predlaga ukrepe za zmanjšanje stroškov iz naslova najemnin. V Slovenski ljudski stranki tukaj nekaj ne razumemo. Zaradi dejstva, da se nam v danem trenutku, ko cene nepremičnin dosegajo dolgoletno dno, zdi popolnoma neracionalno povečanje odprodaje državnega nepremičnega premoženja in zaradi nekaterih, po našem mnenju neracionalnih predlogov rešitev, tega predloga odloka ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SDS, bo stališče predstavila gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! V Poslanski skupini SDS Predlogu odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009 ne bomo nasprotovali in podpiramo stališče, da se natančno, z zakonom, določi v čigavo pristojnost sodi odločanje o premoženju države v vrednosti nad 300 tisoč evrov.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Lep pozdrav, spoštovani. Stališče poslanske skupine Zares - Nova politika o predlaganem odloku o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični rednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009 je sledeče, glede na oceno Vlade in obrazložitev je razvidno, da naštete predlagane nepremičnine državi dolgoročno ne koristijo, ne v smislu prostorskih kapacitet kot tudi ne v smislu nekih dodatnih finančnih prilivov, ki bi jih morda lahko dobila z oddajanjem teh nepremičnin. Za razliko od Slovenske ljudske stranke ne menimo, da gre za razprodajanje državne srebrnine niti ne za razprodajanje državne medenine, če sem lahko bolj plastičen. Kar se tiče teh pomislekov o prostorskih kapacitetah, ki se najemajo in teh, ki se prodajajo, verjamemo oceni, da te, ki se prodajajo, niso primerne za državne organe, ki imajo očitno drugačne potrebe. Logično je, da te prazne in namensko neizkoriščene nepremičnine odprodamo, ker so trenutno breme. Posledično praznijo proračun že samo zaradi vzdrževanja. Namen tega odloka je večja učinkovitost in pospešitev postopkov ravnanja s stvarnim premoženjem države ter predvsem možnost učinkovitega prilaganja tržnim razmeram, torej posledično tudi kakšen priliv v državno blagajno. Ker podpiramo vse varčevalne ukrepe, bomo podprli tudi tega z vidika stroškov upravljanja s takimi nepremičninami. Se nam pač zdi varčevalen in s tega stališča sodi v ta sklop. V kolikor bo država res uspela iztržiti teh skoraj 80 milijonov evrov iz tega naslova, je to v času recesije seveda dober izkupiček, ki bo še kako potreben za vse odlive iz proračuna, čeprav je seveda optimistično pričakovati, da bo država za vse te nepremičnine našla kupca. V primeru, da temu ne bo tako, najbrž imajo tudi določene lokalne skupnosti ideje, kako s tem premoženjem ravnati bolje, gospodarneje oziroma uporabneje; v tem primeru seveda verjamemo, da bo tudi tukaj Vlada z zainteresiranimi lokalnimi skupnosti našla skupen jezik. V poslanski skupini Zares - Nova politika bomo ta predlagani odlok podprla. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Silven Majhenič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem bomo v Slovenski nacionalni stranki seveda podprli, pa vendar nam daje misliti v tistem segmentu, ko govori predlagani odlok o več premičninah, katerih vrednost ne presega 300 tisoč evrov, ampak je enaka tej vrednosti. Predlagati izločitev iz programa ali pa jim spremeniti orientacijsko vrednost; že prejšnji odlok je vseboval orientacijsko vrednost 300 tisoč evrov. V 11. členu Zakona o stvarnem premoženju zakon narekuje, da Državni zbor odloča o razpolaganju z nepremičninami v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov. V vrednosti pod 300 tisoč evrov pa odloča Vlada. Vendar pa zakon v tem delu ni natančen in je pomanjkljiv, zato bi bilo potrebno zakon v tem delu dopolniti. Vse več je primerov, da se premoženje v lasti države prodaja pod ceno, kar ni dopustno in nam daje misliti, ali imamo tako nesposobne cenilce ali pa se delajo kravje kupčije. Zato bi bilo dobro, da se premoženje, ki je v lasti države, in se prodaja, ter je nižje vrednosti, obravnava vsaj na Odboru za notranjo politiko. Seveda to po sedanjem zakonu ni mogoče, vendar bi kazalo zakon s tem dopolniti. Tako bi bila zagotovljena ena od varovalk za dvomljive in špekulativne prodaje. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zato zaključujem obravnavo. Odločanje o predlogu odloka bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6.a točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.45. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2008 IN 2009, nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi besedo predstavnica Vlade? Gospa Kamnar? Državna sekretarka mag. Helena Kamnar, izvolite.
Lepa hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanci in poslanke! Zakon o izvrševanju proračuna je sestavina rebalansa proračuna in v njem predlagamo nekaj sprememb, ki bi omogočale zlasti bolj smotrno in hitrejše črpanje evropskih sredstev ter nekatere spremembe, ki so povezane z drugačnim obsegom zadolževanja in poroštev. Prav tako pa v zakonu urejamo še dve drugi tematiki, ki sicer vsebinsko nista povsem predmet Zakona o izvrševanju proračuna, vendar glede na to, da gre za začasne rešitve, ki so povezane zgolj z delovanjem v letošnjem letu, menimo, da je kljub temu Zakon o izvrševanju proračuna primerna rešitev za določitev vprašanja plač in prispevkov RTV-ja. Poleg tega bi hotela opozoriti na nekatere sprejete amandmaje na matičnem odboru, za katere na Vladi ocenjujemo, da bi lahko povzročile hude težave v nadaljevanju izvrševanja proračuna, in sicer gre za tiste amandmaje, ki skrajšujejo roke plačil od predlaganih 30 do 60 dni na 14 dni. Menimo, da takšen amandma absolutno ni sprejemljiv in bi povzročal v mnogih točkah kršitve tega predpisa, ker preprosto ni mogoče v nekaterih primerih zagotoviti potrebnega nadzora, ki se zahteva, da se plačilo izvrši v tako kratkem plačilnem roku. Druga zadeva je določba, ki se nanaša na plačilo davka na dodano vrednost. Določba, kakor je zapisana, je v nasprotju z Evropsko direktivo in hkrati po vsebinski plati predstavlja pravzaprav poseg v tisti del občinskih obveznosti, ki se nanašajo na občino kot dobavitelja in ne na občino kot plačnika DDV-ja, zaradi tega predlagamo, da se tukaj dikcije popravijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku odbora mag. Radovanu Žerjavu, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Odbor za finance in monetarno politiko je na nujni seji dne 23. 3. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in v zakonodajno-tehničnem pogledu. Navedena služba v okviru splošnih pripomb ugotavlja, da je osnovni vsebinski okvir urejanja ZIP-ra s predlaganimi dopolnitvami mestoma presežen. Ob tem gre za urejanje vsebin, ki so predmet drugih predpisov, to je za posege, ki znatno zmanjšujejo preglednost veljavne pravne ureditve, hkrati v navedenem primeru niso razvidni razlogi za uvedeno določitev spremenjene višine RTV prispevka. Sočasno ZPS ugotavlja, da besedilo na zakonski ravni ureja vprašanja, za katere je predvideno, da se uredijo oziroma dogovorijo s kolektivno pogodbo. V uvodni dopolnitvi, obrazložitvi členov je predstavnica s finančnega ministrstva podala kratko predstavitev namena zakona in predložitev rešitev. Iz obrazložitve zakonskega predloga izhaja prilagoditev osnovnega besedila spremembam predvidenim v sočasno predloženem rebalansu. Hkrati je upoštevaje pravno naravo državnega proračuna, uveljavitev zadevnega besedila neposredni pogoj za uveljavitev rebalansa proračuna. S tem novela ne nalaga novih javnofinančnih obveznosti, medtem ko sredstva za izvedbo zagotavlja državni proračun oziroma njegov rebalans. Temeljna načela in poglavitne rešitve so opredeljene v zakonu, ki ureja javne finance. Osnovni cilj besedila pa je v tekočem in nemotenem izvrševanju sprejetega rebalansa. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica izpostavila posamezne pripombe na vsebino urejanja Zakona o izvrševanju proračuna, ki jo zakon jasno opredeljuje, s tem, da določa predmetu urejanja časovno veljavnost in subjekte, na katere se besedilo nanaša. Navedeno je bilo, da posamezne predložene spremembe, 21. in 22. člen, zastavljen okvir presegajo. V nadaljevanju je predstavnica Vlade v dodatnem pojasnilu bistvenih rešitev zakonskega besedila poudarila, da se eden izmed ključnih sklopov sprememb nanaša na podporo področja evropskih sredstev, kar mogoče izvedbo razpisov v obdobju naslednjih dveh let, to je tekoče in tekom prihodnjega leta, medtem ko same obveznosti uzakonja že osnovno besedilo. V zvezi z danimi navedbami so člani Odbora v razpravi izpostavili posamezna vprašanja ter izrazili določena stališča in mnenja, zlasti kar zadeva formalni vidik in pristop glede uvajanja posameznih rešitev. Ob tem, po mnenju razpravljavcev, s strani Vlade in koalicije ne gre prezreti, da predloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin glede konkretnih določil predlagajo ustrezne rešitve tako po redakcijski kot popravno vsebinski plati. V okviru obravnave posameznih členov je bila razprava osredotočena na predloge amandmajev, oblikovanje novih amandmajev in dikcijsko opredelitev posameznih rešitev. V nadaljevanju je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika predloge člana odbora Vilija Trofenika k 10. členu oziroma Vilija Rezmana in mag. Andreja Vizjaka izoblikoval in sprejel dva amandmaja. Izmed amandmajev kvalificiranih predlagateljev je Odbor sprejele amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 1., 4., 6., 9., 10., 12., 13., 15., 16., 17., 18. in k 21. členu, amandma Poslanske skupine SDS k 10., in amandma Poslanske skupine SLS k 14. členu zakonskega predloga. Ostalih amandmajev pa Odbor ni sprejel. Glede na sprejete amandmaje je bilo na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki navedene amandmaje vključuje. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa za poročilo matičnega delovnega telesa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi bo stališče Poslanske skupine LDS predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav. Temeljni cilj predlagane novele, tako imenovanega ZIP-ra, je uzakonitev rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega rebalansa proračuna za leto 2009. In ker v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije podpiramo sprejeti popravek proračuna, podpiramo tudi spremembo tega zakona. Drugače pa je bil sam Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 sprejet v Državnem zboru z obema proračunoma že precej nazaj, to je konec leta 2007. In ker je bilo volilno leto, potem popravek tega zakona še ni bil opravljen. Vlada je določila predlog rebalansa proračuna za letošnje leto, zato je posledično treba tudi ta zakon prilagoditi spremembam v proračunu, predvsem tistim vsebinam, ki so predvidene z rebalansom. V nasprotnem primeru med takšnima dokumentoma obstaja neskladje. Glede na pravno naravo državnega proračuna pa je uveljavitev Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 neposredni pogoj za uveljavljanje rebalansa. Zakon o izvrševanju proračuna določa njuno sestavo, posebnosti njunega izvrševanja, obseg zadolževanja, poroštva države ter javnega sektorja na ravni države in kar je predvsem pomembno, tudi obseg odstopljenih virov občinam, višino povprečnine po zakonu, ki ureja financiranje občin ter tudi prevzemanje obveznosti. Poleg tega ureja druga vprašanja, ki so pomembno povezana z izvrševanjem proračuna. Pomembno se nam zdi, da opozorimo na ključne spremembe, ki jih prinaša novela ZIP-ra, in sicer pri črpanju evropskih sredstev. Cilje je, da bi bilo črpanje evropskih sredstev večje, hitrejše in učinkovito, zato pozdravljamo, da novela omogoča, da bodo izvajalci oziroma tisti, ki razpise pripravljajo, naslednji dve leti lahko učinkovitejši, hitrejši in boljši. To pa seveda ne pomeni že prevzema obveznosti, ker je prevzem obveznosti urejen v drugih določbah zakona in je urejen na način, ki je sicer zapisan v veljavnem Zakonu o izvrševanju proračuna. Pomembno se nam zdi tudi povedati, da se skrajšujejo plačilni roki za investicije in investicijske transfere, in sicer na tak način, da pri tistih investicijah in investicijskih transferih, ki se nanašajo na plačilo po situacijah, plačilni roki znašajo od 30 do največ 60 dni, sedanja zakonska rešitev je bila 60 dni, v praksi pa marsikaj tudi dalj. Pomembno je tudi opozoriti, da je tako skrajševanje plačilnih rokov pomembno tudi za podjetja, podjetnike, gospodarstvo, kajti novela Zakona o izvrševanju proračuna sedaj med drugim predlaga tudi krajši rok pri plačilih za investicije od 30 do 60 dni namesto veljavnih 60. Podjetja vseskozi zahtevajo od države, tako je tudi potrebno in prav, naj svoje plačilne roke skrajša in pri izvajalcih, s katerimi sklepa pogodbe o naložbah, doseže, da bodo v pogodbenih rokih plačevali tudi svoje podizvajalce, kar je seveda v tem trenutku, ko imamo opravka z zaostrenimi razmerami, tudi izredno pomembno. Na novo se vzpostavlja tudi pristojnost ministra za finance, ki lahko določi krajši plačilni rok, kadar je to potrebno, za zagotovitev gospodarnega in učinkovitega razpolaganja s proračunskimi sredstvi. Tako, da bi se preprečila gospodarska škoda, ki bi nastala, če bi plačilo ne bilo izvršeno v krajših rokih. Prav tako pa lahko plačilne roke podaljša, kadar je to nujno potrebno, zaradi zagotovitve likvidnosti proračuna. Pomembno je tudi, da se uvajajo predplačila za projekte, ki se financirajo iz evropskih sredstev, in sicer v dveh režimih. Prvi se nanaša na javne zavode in pa neprofitne organizacije. Tam gre za predplačilo v višini 20%. Ravno tako pa je pomembno, da se to izvaja takrat, kadar gre za subjekte zasebnega prava. Ker seveda zmanjkuje časa, naj še enkrat opozorim, da bomo pomembno novelo zakona v Liberalni demokracije Slovenije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SD, bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Lepo pozdravljeni! Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov v zvezi z zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 20008 in leti 2009. Eden ključnih sklopov sprememb se nanaša na način črpanja evropskih sredstev oziroma na celoten sistem, ki bo podpora za urejanje področja evropskih sredstev. V tem sklopu se omogoča, da bodo hitreje oziroma da bodo lahko razpise upravljali izvajalci oziroma tisti, ki razpise delajo za dve leti, to se pravi za tekoče in prihodnje leto. Kar pa ne pomeni že prevzema obveznosti, ker je prevzem obveznosti urejen v drugih določbah zakona in je urejena na način, ki je sicer določen v veljavnem Zakonu o izvrševanju proračuna. V zakonu se tudi uvajajo predplačila za projekte, ki se financirajo iz evropskih sredstev. Predplačila se uvajajo v dveh režimih, kot je predhodnik pred menoj že omenil, prvi režim se nanaša na javne zavode in neprofitne nevladne organizacije, kjer so dovoljena predplačila v višini 20%. Ravno tako pa se eksplicitno določa, da je moč predplačila izvajati v višini 20% tudi v primeru, ko gre za subjekte zasebnega prava, to se pravi, gospodarske družbe oziroma posameznike, ki so izvajalci projektov evropskih sredstev oziroma končni upravičenci evropskih sredstev. Skrajšujejo se plačilni roki za investicije in investicijske transferje, in sicer na ta način, da so pri tistih investicijah in transferjih, ki se nanašajo na plačilo po situacijah, plačilni roki lahko največ do 30 dni. Z amandmajem bomo sicer popravili, da so plačilni roki lahko od 30 do 60 dni, ker ne želimo ogroziti likvidnosti državnega proračuna. Ob tem pa poudarjamo, želimo, da so čim krajši možni plačilni roki. Če bi zakon dopuščal podaljšanje rokov, bi določba lahko povzročila nejasnosti pri sklepanju pogodb. Ker pa ne more biti dvoma, da se v obdobju finančne krize lahko pojavijo likvidnostni problemi, je primerneje, da se odstotek možnega likvidnostnega zadolževanja poveča. Ta možnost je zajeta v 17. členu predloga tega zakona. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil mag. Andrej Vizjak.
Spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli zakona o izvrševanju proračuna, in sicer iz več razlogov; zakaj, bom pojasnil zdaj. Prvič zaradi tega, ker so splošni razlogi in določene splošne pripombe, ki zavirajo oziroma preprečujejo, tudi po mnenju Zakonodajno-pravne službe, da se v tem zakonu o izvrševanju proračuna urejajo stvari, ki v ta zakon ne sodijo. Na primer, urejajo se plače javnih uslužbencev. Vemo, da imamo cel kup zakonodaje, ki ureja plače v javnem sektorju, in zakon o izvrševanju proračuna ni mesto, kjer bi se urejale plače v javnem sektorju. Vlada bi lahko predlagala in v Državni zbor poslala spremembo plačne zakonodaje in bi tam vgradili te dogovorjene spremembe med sindikati in Vlado; to je prvi temeljni razlog. Drugi, še bolj eklatanten razlog je pa ta, da se v zakonu o izvrševanju proračuna ureja višina RTV prispevka. Dobro, da niste v tem zakonu urejali še otroških dodatkov, pokojnin in vseh drugih stvari, ki ne sodijo v ta zakon. Zakon je o izvrševanju proračuna, ne pa zakon o višini RTV prispevka ali zakon o plačah v javnem sektorju. Kljub temu, da je Zakonodajno-pravna služba na to opozorila, da je to nevzdržno za preglednost pravnega sistema, to se pravi, da se zakoni kar med seboj prepletajo, eden ureja to, drugi ureja ono. In sedaj naj nekdo ve, kam naj pogleda, če želi ugotoviti višino recimo RTV prispevka, ali bo to v Zakonu o RTV-ju, to sodi v Zakon o RTV-ju. Lahko bi predlagali Zakon o RTV-ju in tam urejali to reč, kar bi bilo v skladu s slovenskim pravnim redom in ne nazadnje tudi z neko kmečko logiko, da se zadeve urejajo tam, kjer se. To je prva stvar. Druga stvar je, mi smo s pomočjo nekaterih koalicijskih strank znatno popravili določbe tega ZIP-ra glede ključnih stvari. Prva ključna stvar je ta, da smo iz zakona črtali možnost, ki jo predvideva 10. člen, da bi kar Vlada ukinjala projekte iz NRP-ja, to se pravi, projekte iz Načrta razvojnih programov. Parlament namreč sprejme Načrt razvojnih programov v okviru proračuna in potem bi imela Vlada po tem členu možnost, da kar ukine tak projekt. To smo črtali in v popravljenem tekstu te možnosti zdaj več ni. Druga zadeva, ki je po moji oceni najbolj bistvena, je pa 11. člen, ki govori o plačilnih rokih države. Veste kaj je Vlada predlagala v tem členu? Predlagala je, da je plačilni rok med 30 in 60 dni, da je lahko krajši, da je pa lahko tudi daljši. Sedaj mi pa povejte, če kdo razume, kakšen bo potem plačilni rok, ali bo 30, 60 ali 90 dni ali bo 120 dni, odvisno od Vlade. Take nejasnosti ne moremo naprtiti tistim, ki bodo za državo delali, izvajalcem torej, ker bodo gotovo tudi oni v negotovosti, ko bodo sklepali take pogodbe in bodo tam negotovo zaračunali. S tem bodo vse investicije, ki so naročene s strani države, dražje, ker bo tisti, ki se bo prijavil na razpis, to negotovost glede plačilnih rokov seveda zaračunal. Kajti, v vsaki pogodbi bi bila lahko postavka, plačilni rok je lahko tudi daljši, če je ogrožena likvidnost države. Likvidnost države po sprejetem, danes verjetno sprejetem, rebalansu bo 100% ogrožena vseskozi, kajti prilivov bo manj, odlivov bo več, to čivkajo že vrabci na vseh vejah in je povsem jasno, da bodo ti plačilni roki ob taki dikciji tudi daljši. Hvala bogu, torej smo sprejeli na odboru stališče na predlog poslanca DeSUS-a Vilija Rezmana, da je plačilni rok do 30 dni in da se črta možnost, da se ta rok lahko tudi podaljša. Zelo pomembna dikcija, ki smo jo sprejeli gre občinam. Občinam se za blago in storitve, ki so posledica črpanja Evropskih sredstev, torej nastane obveznost plačila DDV-ja šele, ko prejmejo refundacijo. Se pravi, ne da zalagajo državo z DDV-jem, temveč le, ko prejmejo refundacijo. Pomembno je poudariti tudi to, da država v 15. členu povečuje kvoto odpisa dolgov s 420 tisoč evrov na milijon evrov. Se pravi, v tem letu bo lahko odpisala milijon evrov dolga. 16. člen za približno eno milijardo in pol povečuje obseg zadolževanja. Za eno milijardo in pol evrov bodo verjetno tisti, ki tudi danes sedijo v tej dvorani in so mlajši, plačevali na račun zadolževanja države v tem letu. In 17. člen povečuje za 1,5 milijarde tudi poroštva države. Torej, to so razlogi, zaradi katerih ne moremo podpreti tega predloga.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Spoštovana ministrica, spoštovana državna sekretarka, spoštovani predsedujoči in gostje v dvorani. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna poleg običajnih sprememb, ki so potrebne zaradi z rebalansom spremenjenega proračuna, prinaša tudi spremembe, ki se nanašajo na učinkovitejše črpanje evropskih sredstev, s tem, da uvaja sistem predplačil. In sicer, prvič: za nevladne organizacije in zavode v višini 20% vrednosti projektov, s čimer se temu sektorju znižujejo stroški financiranja teh projektov, in drugič: gospodarskim organizacijam omogoča predplačila v višini 30% projekta ob istočasnem ustreznem zavarovanju predplačil. Na področju sprememb, ki so namenjene učinkovitejšemu črpanju evropskih sredstev, so tudi spremembe glede pooblastil o prerazporejanju pravic porabe namenskih sredstev Evropske unije, ki se prenašajo z organov upravljanja na Vlado. Poleg tega spremembe zakona omogočajo razpise za sofinanciranje investicij v lokalno infrastrukturo za dve leti. Vsekakor so dobrodošle tudi določbe, ki podrobneje opredeljujejo problematiko načrta razvojnih programov, tako z vidika uvrščanja projektov v načrt razvojnih programov, kot z vidika sprememb in ponovne uvrstitve projektov v načrt razvojnih programov. Namreč, prepričani smo, da so marsikateri NRP-ji, ki so uvrščeni s strani prejšnjih predlagateljev proračuna in z blagoslovom prejšnjega sklica parlamenta, takšni, da ne zadostujejo, da bi bili uvrščeni noter. Skratka, samo na podlagi nekega idejnega načrta mislimo, da se NRP ne bi smel uvrstiti. In zaradi tega je posledično ogroženo črpanje sredstev za njegovo izvedbo. Torej, popolnoma vseeno, če NRP-ja nimamo zapisanega oziroma je črpanje sredstev na tej postavki nič, zato, ker pač v resnici gradbeno dovoljenje in podobne stvari niso bile pravočasno zagotovljene, ampak je NRP prišel v proračun zaradi, bomo rekli, pobožnih želja ali pravzaprav prevelikih apetitov na eni strani, po drugi strani pa z nezmožnostjo resnične izvedbe projekta. Z ozirom na vse večji obseg instituta stavbne pravice, zakon tudi podrobneje opredeljuje prihodke iz tega naslova kot namenske proračunske prihodke. Pomembna sprememba, ki se uvaja s spremembami zakona, je tudi krajšanje plačilnih rokov z obveznih 60 na 30 do 60 dni oziroma bomo videli, kakšni amandmaji bodo sprejeti, za investicije in investicijske transferje. Na žalost skrajšanje plačilnih rokov ne zagotavlja tudi krajšanja plačilnih rokov na relaciji med glavnim izvajalcem in podizvajalci, ker bi bilo pač v trenutni gospodarski situaciji nekega začaranega kroga nelikvidnosti in nesolventnosti to nujno potrebno. Sprememba zakona vsebuje tudi spremenjeno povprečnino za občine v skladu z zakonom in dogovorom med Vlado in reprezentativnimi združenji lokalnih skupnosti. Poleg navedenih sprememb prinaša tudi spremembe s področja plač v javnem sektorju, ki so posledica aneksa h kolektivni pogodbi in bi praviloma morale biti vsebovane v spremembah Zakona o plačah v javnem sektorju; tu se strinjamo s predgovornikom. So se pa znašle v tem zakonu o izvrševanju proračuna po logiki finančnih posledic za proračun in podobno velja tudi glede določitve višine RTV prispevka. V časovni stiski se pač boljše rešitve očitno ni dalo najti. Kljub omenjenim pomislekom bomo v Poslanski skupini Zares - Nova politika predložene spremembe Zakona o izvrševanju proračuna sprejeli.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, še enkrat. Naj zagotovim podporo predlaganemu zakonu s strani Poslanske skupine DeSUS, zlasti zavoljo tega, ker je bilo na odboru sprejetih kar nekaj amandmajev, ki osnovni tekst izboljšujejo. Vendar sem pravkar dobil na mizo nekaj listov predlogov amandmajev, topli so še, tako da jih nisem uspel prebrati. In če sem pravilno razumel napoved državne sekretarke, moram vnaprej povedati, da vsaj kar mene zadeva; poslanska skupina se še ni uspela uskladiti glede tega; teh sprememb, ki so bile že dosežene, sprememb sprememb ne bomo podprli, zlasti če gre za roke in če gre za druge ukrepe, ki smo jih predvideli v podporo gospodarstvu. Mi namreč ZIP-ro, torej Zakon o izvajanju proračuna, razumemo samo v povezavi s proračunom, v povezavi z rebalansom, v povezavi z ukrepi, ki smo jih sprejeli in ki se najavljajo tudi še v prihodnje. Zato je nujnost tega sprejemanja razumljiva. Škoda ali pa težave so že zdaj na področju gospodarstva velike in bi res bilo napak, če bi tu zdaj cincali in se prestopali na mestu. Serija ukrepov, ki so bili predlagani in ki so bili tudi že sprejeti, pa tudi tistih, za katere slutimo, kakšni bodo še predlagani, namreč ne učinkuje tako, kot bi si želeli. Napovedani ukrepi so, učinkujejo še ne. Napovedano je boljše črpanje evropskih sredstev, za enkrat tega ne čutimo. Napovedani so tudi drugi ukrepi, ki se v realnem sektorju še ne čutijo, na primer večja javna naročila. Vse to govori o veliki potrebi, da pričnemo v resnici delovati proaktivno, tako da bo kaj od besed tudi uresničenega. Kreditni krč popušča, statistično, gospodarstvo tega še ni prav zaznalo in vsi ti ukrepi, ki so napovedani ali pa so zaznani učinki, so daleč premalo za to, kar mi v Sloveniji ta hip v gospodarstvu zlasti potrebujemo, tudi na področju sociale, ki je zdaj precej dramatično zaostrena. Mi Zakon o izvajanju Proračuna Republike Slovenije razumemo v tem kontekstu. V tem kontekstu ga tudi podpiramo. Vlada je bila na odboru, ko smo predlagali nekatere izboljšave, kooperativna in je prisluhnila, podprla je nekatere naše predloge. In računamo, da bo ta podpora gospodarstvu vzdržala do konca te seje. Gospodarstvo učinkovite ukrepe zahteva in ima pri tem prav. Zdaj ni čas, da bi razpredali o tem ali je kriza ali je ni, ali je recesija ali je ni. Tudi ni primeren čas za to, da bi predstavniki Vlade konsternirali javnost na ta način, da razpravljajo o tem, ali so ukrepi izjemni ali izredni. To je po mojem samo zamegljevanje bistva problema. In za to zamegljevanje zdaj ni več pravi čas. Tudi ni pravi čas, da bi bili še kar naprej na kolenih pred Maastrichtom in kakor slišimo odmeve s strani vladnih predstavnikov, je zdaj pozicija nekoliko drugačna, če so nas pred meseci, ko smo to terjali, še gledali izpod obrvi, zdaj sami napovedujejo, da bodo ravnali tako kot druge razvite evropske države, da bodo varovali svoje gospodarstvo, svoje socialne razmere, ker se brez tega tudi evropskih ne da urejati. Gospodarstvo terja ukrepe, hitre, učinkovite. Zato mi menimo, da bo v naslednjih tednih resnično potrebno ukrepati, morebiti kdaj tudi bolj trdno kot smo navajeni in se pripraviti istočasno na trd socialni dialog. Rad bi priporočil Vladi, vrhu koalicije, da se mu ne tresejo hlače, pred napovedmi, kako bo demonstrirana moč sindikalnega sektorja, kajti, če ne bomo pomagali gospodarstvu, se tudi socialnih ukrepov ne bo izvajalo. Gospodarstvo se nam bo sesulo pred našimi očmi, posledično državni in drugi proračuni in tudi socialni amortizerji bodo ogroženi. Torej, mi bomo podprli Predlog zakona o izvajanju rebalansa proračuna Republike Slovenije pod pogojem, da se predlagani amandmaji, ki se zdaj nahajajo na mizi, ne bodo preveč zadrli v tisto, kar smo na odboru že sprejeli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala, gospod podpredsednik, še enkrat za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani gosti! Tudi v Slovenski nacionalni stranki smo v zvezi s sprejemom Predloga zakona o izvrševanju proračuna v dilemi. In da ne bo slišati, da govorim na pamet. V dilemi zakaj? Prva dilema je bila že slišana in je vredna premisleka. Če nas Zakonodajno-pravna služba opozori, da v Zakonu o izvrševanju proračuna posegajo v določila Zakona o delovnih razmerjih in to v 21. členu, če v Zakonu o izvrševanju proračuna posegajo v določila Zakona o javni RTV, to je v 22. členu, če je 16. člen v neskladju z 29., zdaj o vsebini ne bom govoril, ker ni dovolj časa, upam, da ste si pogledali. In ne nazadnje smo bili veseli dopolnitve, mislim, da je bilo to tistega člena, ki govori o rokih za plačevanje in o načinu, kako naj bi občine, kdaj naj bi občine DDV plačevale. Veseli smo bili te spremembe tega člena. Tako kot je moj predhodnik povedal, sem ravnokar prejel na mizo predlog amandmaja, ki podira tisti amandma, ki smo ga mi na matičnem delovnem telesu sprejeli, torej rok je največ do 30 dni in potem je potrebno plačati. Dolg je potrebno poravnati v roku 30 dni in drugi del posega v to, da bi občine dolg na dodano vrednost plačale v projektih, ki so vključeni v evropska sredstva, takrat, ko bi ta sredstva dobila nakazana. S tem smo se mi strinjali, čeprav smo naredili tretjo napako in smo posegli v ZIP-ru v materijo Zakonov o davčni politiki. Toda, jaz mislim, da je meter meter. Meter mora biti za vse enak. Zdaj, če najdemo kompromis, če bomo sprejeli vse tisto, o čemer smo se na matičnem delovnem telesu dogovorili, torej do 30 dni, ne to kar je sedaj prišlo na mizo, od 30 do 60, nazaj, če bomo sprejeli to, da občina plača DDV takrat, ko sredstva nakaže, ne da kreditira, potem bomo pač požrli vse te posege zakonskih vsebin iz drugih zakonov v ZIP-ru in ga bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli, v nasprotnem primeru pa ne. Ampak, mene in kolege v Slovenski nacionalni stranki najbolj skrbi 1. člen. O tem pa še nihče nič ni spregovoril. 1. člen govori v 26. točki o ukinitvi projektov v NRP-jih. Jasno je napisano: "Ukinitev projekta je izločitev projekta iz veljavnega NRP-ja, zaradi odstopa investitorja od nameravane investicije." Krasno, sedaj se pa vprašajmo, kdo je investitor v največjih primerih. To ni investitor Bogdan Barovič, ne vem, gospod Anderlič, ne vem, to je druga zgodba. Največ investitorjev v podjetjih NRP je ministrstev, kar pomeni, da se vsako ministrstvo nekega lepega dne, v nekem trenutku politično ali pa nepolitično odloči, da bo od nekega projekta odstopilo. In ta zakon ZIP-ro, govorim sedaj za eno leto, to omogoča. Sedaj se bomo kar zmenili, ne vem, eno ministrstvo bo reklo, to bomo ven dal, ker smo investitor, drugo ministrstvo to bomo ven dali, ker smo investitor. Mislim, krasno, krasno za, upam, da ne, politične igrice, ampak ni pa krasno to, zaradi tega, ker ne moremo sprejeti, da bo ukinitev nastala kar na odpovedi investitorja. Saj razumem, da včasih zmanjka denarja, da ni, razumem in to tudi sprejmem, saj ni vreča brez dna. Dvomim pa ali pa ne upam, še enkrat pravim, ne glede, kdo je bil, kdo bo, kdo je na oblasti, da je preveč političnih iger v teh investicijskih vsebinah, o katerih sedaj govorim, da bi prepustili takšen člen recimo v možnost. Skratka, v Slovenski nacionalni stranki bomo Predlog zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije podprli, če bodo ostala vsebinska določila o amandmajih, ki smo jih sprejeli na matičnem delovnem telesu. V kolikor pa ne, potem bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zakon, ki je pred nami je vsakoletna osnova za izvrševanje veljavnega proračuna. Če ga dobro pogledamo vidimo, da je še vse kaj drugega. V bistvu lahko rečemo, da je ta zakon skoraj pomembnejši od samega proračuna, saj določa tudi posebnosti njegovega izvrševanja, obseg zadolževanja in poroštev, obseg odstopljenih sredstev občinam, itd. Med drugim najdemo v njem tudi določbe, ki v ta zakon po našem mnenju ne sodijo, pri tem mislim na povišanje RTV naročnine, ki se v tem zakonu znajde kar tako mimogrede. Druga stvar, ki bi jo rad izpostavil, je naslednja. Če pogledamo dopolnjen predlog zakona vidimo, da je bilo na odboru vnešenih skoraj toliko sprememb kot ima ta zakon členov, torej spremembe skoraj vsakega člena. Ob tako pomembnem zakonu se pravzaprav sprašujemo o resnosti predlagatelja. Tudi v Poslanski skupini SLS smo predlagali tri spremembe in veseli, da sta bili dve upoštevani. Enostavno ne moremo razumeti trmastega vztrajanja Vlade, da ob vsaki priložnosti poskuša najti rešitve, kako na račun gospodarskih subjektov reševati likvidnostne težave državnega proračuna. Popolnoma nesprejemljiva je bila tudi rešitev, ki je v bistvu ukinjala namenskost že dodeljenih sredstev iz Programa odprav posledic neurij, toč in drugih naravnih nesreč. Če bo ostal zakon takšen, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, bomo predlagani zakon v Slovenski ljudski stranki podprli, sicer pa ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu zakona so vloženi amandmaji, zato prehajamo na razpravo o členih in k tem členom vloženih amandmajih. Najprej k 1. členu, h kateremu so amandma vložile poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo besedo? prosim. Prijavite se za razpravo. Hvala lepa. K razpravi se je prijavil gospod Anderlič. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Očitno je, da sprejemamo spremembo Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna za leti 2008 in 2009, kar že samo po sebi pomeni, da nekaj krpamo, nekaj sprejemamo zato, ker to moramo narediti. Treba je vedeti, da spremembe proračuna za 2009 in proračuna za 2010 nismo obravnavali v lanskem letu, kar bi sicer bilo normalno, zato tudi že sam naslov, marsikdo bi rekel, saj vendarle gre za zakon, ki velja za nazaj, kar pa zagotovo ne more. Sam bom podprl predlog zakona in tudi amandma k 1. členu, ne zaradi tega, ker bi mislil, da je ta amandma boljši kot tisto, kar je v zakonu, ampak zato, ker verjamem, da je potrebno sestaviti vse elemente tako, da bo sta rebalans in kar je ostalo od proračuna za leto 2009, tudi sposobna za realizacijo. Gre za to, da se vendarle strinjam s tistimi, ki pravijo, da se čisto vsega ne more stlačiti v Zakon o izvrševanju proračuna. Mi smo pred leti že imeli zakon, proračun kot zakon, ki je veljal za tisto leto, in ki ni zahteval veliko dodatnih rešitev v Zakonu o izvrševanju proračuna, zato bi bilo verjetno smiselno razmišljati o spremembah. Verjamem tudi, da bo ta vlada morala pristopiti k temu s spremembo Zakona o javnih financah, torej temeljnega zakona, ki pravzaprav te odnose ureja, da potem dobimo proračun za tekoče leto kot proračun, ki je tako trden, da v ZIP-ru določimo samo izvrševanje. Ampak resno, za tisto leto in v tistih segmentih, ki jih proračun tudi zahteva, ne pa, da je Zakon o izvrševanju proračuna pravzaprav zakon nad zakonom. Ne verjamem, včeraj sem slišal tudi neke napovedi tukaj, da naj bi celo poslužili pritožb oziroma zahtev pri Ustavnem sodišču, da razpravlja in odloča o ustavnosti rebalansa. Verjetno to posledično velja tudi za Zakon o izvrševanju proračuna, sploh takrat, ko gre za projekte, ki se ne nanašajo samo na proračun ali na obdobje za tekoče leto, ampak ima nek program lahko tudi daljšo časovno dinamiko. Da se ne bi kasneje pri vsakem členu in amandmaju oglašal, moje prepričanje je, da v tem trenutku, ko pravzaprav krpamo proračunsko leto 2009 v novih okoliščinah, v spremenjenih okoliščinah, in ko nekaterih stvari ne moremo urediti tako, da bi vse zakone, ki bi jih morali, Zakon o RTV pa zakon o plačah delavcev v javnem sektorju in še vrsto drugih, da je to dopustno, da to naredimo v Zakonu o izvrševanju proračuna. In ta 1. člen je pravzaprav tisti, ki ureja vse pojme, kaj naj bi bilo. Zato pravim, podprl bom predlog amandmaja k 1. členu, ker zdaj o tem razpravljamo, vendar pa tudi vse ostale, ki so vloženi s strani vladne koalicije, z resno zavezo, da v pripravi; upam, da ne še enega rebalansa, ampak mogoče rebalansa čim kasneje v tem letu; tudi popravek Zakona o izvrševanju proračuna. Najbrž bo tudi do tega prišlo, da se ne bomo v tem času pogovarjali o tem, da bi skozi ta zakon realizirali druge zakone, ampak da bo že nastavljen razmislek o tem, kako spremeniti Zakon o javnih financah in kako narediti proračun za 2010-2011 bolj vzdržen in bolj določen, ne pa da bomo nekatere stvari, ki po mnogih prepričanjih ne sodijo sem, urejali v tem zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo o 1. členu razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o 1. členu in amandmaju k temu členu. Prehajamo na razpravo o 11. členu in amandmaju k temu členu, ki so ga vložile poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati? Gospod Rezman. Še kdo? Gospod Rezman, izvolite.
Hvala lepa. Sicer vidim, na žalost, da je tudi DeSUS to podpisal, ne da bi jaz to vedel. Vendar povem, da bom jaz protestiral zoper ta amandma v tistem delu, kjer govori o spremembi rokov, ki so bili že usklajeni na delovnem telesu. Jaz tega amandmaja ne sprejemam. Če so argumenti, ki so tukaj; sem moral zelo na hitro prebrati, nisem imel kaj dosti časa za premišljevanje, ker je to še vedno skoraj topel papir; če je treba še kaj popravljati, se da s kakšnim dodatnim amandmajem še urediti, ker so zdaj na ministrstvu ugotovili, da bi bilo treba še kakšno točko znotraj tega člena spremeniti - naj predlagajo, kaj bi bilo dobro storiti. Argumenta, da niso sposobni nadzirati situacij in upravičenosti pogoja za izplačilo, pa ne sprejemam. Če tega niso bili doslej sposobni narediti v 30-ih dneh, potem morajo izboljšati postopke kontrole. Zaradi tega, ker nekdo slabo dela, ker ni dovolj opremljen, ne morejo trpeti vsi drugi, ki delajo korektno. Torej, jaz tega amandmaja zagotovo ne bom podprl in predlagam, da če je treba amandma dopolniti ali tistega, ki smo ga sprejeli na odboru ali še kakšen člen oziroma točko res amandmirati, potem naj svetujejo, kaj je treba narediti, da se to, kar je bilo sprejeto na delovnem telesu, lahko sprejme tudi na Državnem zboru.
Hvala lepa. Ja, gospa Kamnarjeva, izvolite.
Lepa hvala. Glede na to, da ste želeli dodatna pojasnila, zakaj je treba zadržati takšno dikcijo, da naj bi roki veljali od 30 do 60 dni, mislim, da sem dolžna pojasnilo. Gre za nekatera izplačila, ki zaradi predpisanih kontrol nujno zahtevajo več časa, kot ga bo na voljo, v kolikor velja zgolj 30-dnevni rok. Kot konkretni primer navajam vsa izplačila, ki se izvajajo na področju ohranjanja oziroma razvoja podeželja, ki jih opravlja Agencija za kmetijske trge, kot plačilni organ za tovrstna izplačila. Kontrole, ki jih predpisujejo evropski predpisi zahtevajo poleg administrativnih kontrol, ki pomenijo pregled dokumentacije, ali je kompletna, pregled računov, ali res vsebujejo upravičene stroške in podobno, tudi kontrolo na mestu samem. To pa pomeni kontrolo preko katere se ugotavlja, ali so bila sredstva za subvencije, ki so bila porabljena v preteklem letu, res porabljena v obsegu in za namene, za katere so bila dodeljena. Takšna kontrola seveda zahteva bistveno več časa. In v kolikor bi ohranili 30-dnevni rok, bi seveda v tem segmentu nujno prihajalo do kršitev predpisanega roka, ravno tako recimo pri prevzemu gradbenih investicij. Če želimo, da se ne ponavljajo zgodbe, ki jih poznamo, potem je seveda na tem "segmentu" potrebno angažirati zunanjega strokovnjaka, ki takšen prevzem opravi. Pri tem gre najprej za izgubo časa za to, da ga pridobiš, da se roki uskladijo, potem se pa zahteva določen čas, da se ta prevzem po vsebinski plati opravi tako, da ni nobenih tveganj, oziroma da so čim manjša tveganja, da je bilo plačilo opravljeno bodisi nenamensko bodisi neprimerno. Vsled tega vendarle predlagamo, da se dopušča tudi rok 60 dni, moram pa povedati, da je v dosedanjih razmerah pogosto prihajalo do situacije, ko so se želeli upoštevati krajši roki od 60 dni, pa se zaradi dikcije, kakršna je bila v Zakonu o izvrševanju proračuna, to ni moglo izvršiti. Zato predlagamo dopolnitev tega člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim še prijave. Prosim, želi še kdo razpravljati? Prvi se je prijavil gospod Vili Rezman.
Jaz sem skušal pozorno poslušati razlago. Upam, da sem jo prav razumel. Če prav razumem, potem je Vlada naklonjena temu, da se s temi ukrepi pomaga gospodarstvu, izvajalcem posamičnih del, naročil, ki jih Vlada oziroma kdorkoli naroča. Ali ima pri tem pomisleke, da bi bil ta skrajšani rok problematičen za nekatere kontrole, ki so bile danes, pravkar omenjene. Moj odgovor na to je naslednji; če prav razumem, bi se za večino izplačil ta 30 dnevni rok dal upoštevati. So pa nevarnosti, da bi se nekatere izjemne stvari lahko dogajale, kakor so se sedaj, ki so na meji kriminal, in zaradi tega, ker so možne takšne izjemne okoliščine, seveda ne morejo trpeti vsi tisti, ki delajo korektno, ki so korektni izvajalci, če gre za velike gradbene investicije, ki ste jih omenili. Če pa gre za to, da se na področju pomoči na podeželju ne da; jaz tega ne poznam operativno, kako to teče; res tega ne da v tem času izvesti, potem bi pa lahko rešili to zadrego na ta način, da bi ostalo kakor je sedaj, v 30. dneh z dodatkom, razen za, recimo te pomoči, ki jih agencija podeljuje in jih mora kontrolirati na terenu. Ne vem, zakaj bi zaradi te pomoči morali biti na iste dolge roke obsojeni vsi drugi, ki s tem nimajo prav nikakršne zveze. Torej sprašujem, ali je možen takšen dodatek, da se amandma v tej smeri spremeni, potem bi, recimo, bilo to tudi za mene sprejemljivo?
Besedo ima gospod Andrej Vizjak.
V tem amandmaju govorimo o plačilnih rokih države. Doslej je veljalo, da je plačilni rok 60 dan torej ne 59 in ne 61, ampak 60. To je v določenih primerih, ko je država želela tudi prej poravnati, primeri so bili seveda redki, pač bila neka ovira in prizadet je bil tisti, ki je bil investitor. Zdaj smo seveda na Odboru za finance z večino izglasovali amandma, da bi ta rok znatno skrajšali, da bi ga skrajšali za najmanj 30 dni. To se pravi, da bi bil plačilni rok do 30 dni. Ko bi država želela hitreje poravnati svoje obveznosti, bi jih lahko, vendar bi vsakdo, ki dela za državo, vedel, da ne bo čakal na denar dlje kot 30 dni. V času finančnih in gospodarskih negotovosti je to izjemno pomembno sporočilo gospodarstvu, ki skrajšuje in pravzaprav zmanjšuje tudi plačilo nedisciplino naprej. Namreč vsak tisti, ki bi delal za državo, ima seveda kup podizvajalcev, ima tudi dobavitelje opreme in vsega drugega in bi lahko, zaradi prej prejetega plačila za opravljeno delo, tudi prej poravnaval svoje obveznosti do podizvajalcev in dobaviteljev. To je dobra rešitev in zaradi tega smo jo tudi izglasovali. To, kar se pa sedaj vrača skozi ta amandma, je pa negotovost. To se pravi, da bo plačilni rok med 30 in 60 dni. Da bo ta rok praktično 60 dni v vseh pogodbah, me preprečuje dejstvo, da je Vlada sprva predlagala, da je lahko ta rok tudi po oceni ministra za finance daljši, če bi bila ogrožena likvidnost proračuna. Spoštovani, jaz sem prepričan, da ob tako sprejetem rebalansu, kot je bil predlagan in kot bo verjetno danes sprejet, bo likvidnost države skozi vse leto, nelikvidnost oziroma likvidnostni problem velik, zaradi tega, ker se načrtuje veliko odhodkov, prihodkov pa ne bo. Ker ne bo prihodkov, bo država zadrževala plačila, zato, da bo seveda izpolnjevala neke likvidnostne kriterije. Ob tako zapisanem roku med 30 in 60 dni nismo storili nič, ker bo plačilni rok 60 dni, ne bo krajši. Ne bo. Govoriti, potem, da je dodana vrednost tega zakona tudi skrajševanje plačilnih rokov enostavno ne drži. Morebiti se to lepo sliši, morebiti iz dikcije člena lahko tudi tako izhaja, vendar se to pač enostavno ne bo zgodilo. In zaradi tega bomo seveda vztrajali na rešitvi, ki je bila prvotno zapisana v zakonu oziroma ki je bila prvotno izglasovana na Odboru za finance in je v predlogu zakona tudi zdaj napisana kot osnovna rešitev, na katero je vložen amandma. Menim torej, da si v tako negotovih časih ne smemo privoščiti, da to negotovost prenašamo na realni sektor oziroma na gospodarstvo. In dovolite mi, še enkrat, Vladi ni tuje prenašati te negotovost, za to je dokaz osnovno besedilo zakona, ki je govorilo, da je plačilni rok med 30 in 60 dni, da je lahko ta rok krajši in da je lahko ta rok daljši. Zdaj si pa predstavljajte, da smo mi izvajalci za državo, kakšen je plačilni rok ob taki dikciji? Jaz ne vem in tudi tisti izvajalec ne ve. In verjemite mi, da noben izvajalec ne bo tvegal, da bo ta rok dolg, temveč bo to lepo državi zaračunal, ker bo zavaroval te stvari, zavarovanje stane, tveganje stane, in bodo storitve oziroma vse, kar bo za državo delal, dražje. To se pravi, bo še dodatno prispevalo k pritisku na odhodkovno stran. Zato, spoštovani, če želimo resno narediti korak naprej pri skrajševanju plačilnih rokov, moramo podpreti osnovno dikcijo tega 11. člena, ki skrajšuje plačilni rok do 30 dni. Zasledil sem tudi določen popravek v drugem delu amandmaja v smeri lokalnih skupnosti in investicijskih transferjev, ki se plačujejo po posameznih situacijah občinam. Po nekaterih hitrih ocenah je to korak v pravo smer, zato bi tudi lahko požrli del tistega amandmaja, ki je bil osnovno izglasovan za občine. Vendar, kar se pa tiče plačilnih rokov, pa vztrajamo na tem, da se ti jasno skrajšujejo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Še enkrat hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kot sem že ob predstavitvi stališča Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke omenil, imam pred sabo dva dokumenta. Eden je poročilo Odbora za finance in monetarno politiko z dne 25. 3., na seji katerega smo člani sedeli 10 ur in se v dobri veri tudi nekaj dogovorili. Drugi papir pa je amandma z dne 26. 3. štirih poslanskih skupin. In kot že rečeno, v Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli ZIP-ra, če bo sprejet, konkretno, amandma k 11. členu štirih poslanskih skupin z dne 26. 3 [[..]]Zakaj? Zato, ker smo se dogovorili in sprejeli na matičnem delovnem telesu v prvi alineji amandma, ki pravi: "V prvem odstavku 22. člena se v 1. točki besedilo "60. dan" nadomesti z besedilom "do največ 30 dni"." Ne razumem, brez prisotnosti predstavnikov koalicije, mi tega amandmaja ne bi mogli sprejeti, ampak smo ga. Ne vem, zakaj zdaj vračamo v prvotno dikcijo, če je bilo pa že povedano, da bo potem to 60. dan in pika in tudi slučajno se nam ne sme sejat. Po drugi strani pa jaz ne dopuščam oziroma Slovenska nacionalna stranka tudi ne bo dopustila, da se v 11. členu, v amandmaju sprejetem iz poročila matičnega delovnega telesa, črta točka 3, čisto zadnji odstavek, kjer je bilo lepo in po pravici rečeno, občinam za blago in storitve, ki so opravljene iz naslova črpanja evropskih sredstev, nastane obveznost obračuna DDV, ko prejmejo refundacijo teh sredstev. Tudi tega dela, ki je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, v amandmaju z dne 26. 3. štirih poslanskih skupin, ni. In tudi tistega dela pod točko 5, amandmaja Odbora za finance in monetarno politiko, v amandmaju z dne 26. 3. poslanskih skupin, ne zasledim, ki govori o plačilu investicijskih transferov. Torej, matično delovno telo je sprejelo neke amandmaje, našli smo soglasje. To pomeni, zato smo jih tudi sprejeli. Ampak, zdaj zvračamo spet 10 ur dela v nič. Ker se vračamo v nič, ker se vračamo v tisto, kar je bilo. Jaz prosim, kolegice in kolege, da razmislijo o vsebini tega amandmaja, 11. člena, ki je bil sprejet na matičnem delovnem telesu in vsebini, ki smo jo dobili na mizo danes. Če kaj ne vedo, naj povprašajo ljudi, ki se na to malo bolj spoznajo, da bomo pošteno odločali o delu in življenju vseh ljudi. Saj ne gre samo za to, da je to dala ena ali pa druga politična opcija. Gre za to, da je danes potrebno, potrebno imeti pošten odnos do vseh porabnikov, upnikov in dolžnikov. Zavlačevanje, neplačevanje, kreditiranje občin z izplačili davka na dodano vrednost za sredstva, ki jih dobijo po dveh, treh, bog si ga vedi koliko kasneje, seveda ni pošteno. In to smo skušali skozi 11. člen urediti in prosim, bodimo toliko pošteni, če je matično delovno telo v desetih urah našlo en kompromis; in jaz mislim, jaz vem, gospa Kamnarjeva je bila prisotna ves čas in je predstavila stališča Vlade, prav, ampak matični odbor je povedal pa svoje stališče; zdaj se moramo zmeniti. Če smo že sprejeli stališče, ki je zapisano v poročilu matičnega delovnega telesa, potem tisti, ki smo bili za, vztrajajmo na tem. Ne razumem, zakaj v dveh dneh take spremembe. V Slovenski nacionalni stranki bomo vztrajali na amandmaju iz poročila matičnega delovnega telesa in nasprotovali amandmaju k 11. členu štirih predlagateljev z dne 26. 3. 2009. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem, ali smo zaključili razpravo k 11. členu? Še ne. Odpiram čas za razpravo. Izvolite. Prvi ima besedo gospod Vito Rožej.
Hvala za besedo. Se zdi na prvi posluh všečno kar se tiče teh rokov in vračila, da bi skratka država morala svoje obveznosti poravnavati v 30-ih dneh, jaz pa težko verjamem tukaj izrečenemu argumentu, da bi pa zaradi tega izvajalci pa plačevali svoje podizvajalce redno itd. Mislim, da taka pretirana vera v poslovno etiko izvajalcev, da ni na mestu. Če bi bili izvajalci res tako etični in bi svojim podizvajalce takoj, ko dobijo sredstva nakazana od države, plačevali, najbrž da zdaj v slovenskem gospodarstvu ne bi bila takšna situacija kot je. In če bi v svetovnem merilu ta etika res držala, potem najbrž mi sedaj ne bi bili v tej gospodarski krizi. Mislim, da je ravno tukaj potrebno iskati vzroke za to krizo ne pa rešitev za to krizo. Mislim, da je treba, če že po eni strani tako zelo verjamemo gospodarstvu, da bo med seboj poravnavalo svoje dolgove, verjeti tudi državi, da bo to, če bo potrebno naredila v 30-ih dneh ali prej, če se bo to dalo, najkasneje pa še vedno seveda v 60-ih dneh. Nobene zaveze ni pri izvajalcih, da bodo svoje obveznosti najkasneje v 60-ih dneh poravnavali. Nekateri jih pač sploh nikoli ne, zaradi tega gredo v stečaj in smo tukaj kjer smo. Mislim, da so ti predlagani amandmaji štirih koalicijskih skupin primernejša rešitev v trenutni situaciji.
Seveda, ni problema bomo še enkrat odprli čas za prijavo. Prosim. Besedo ima gospod Vili Rezman. Prosim.
Skrajno kratek odziv na pravkar slišano. Nobenega razloga ni, da bi a priori zaupali stoodstotno komurkoli, ne samo v gospodarstvu, tudi sicer, tudi v družini je tako, tudi v parlamentu je tako in tako naprej. Kar naprej se nekateri znajdemo v situacijah, ko se počutimo tudi izigrane, niti ne od gospodarstva, morebiti od politikov. Ampak sejati pa a priorni sum in neetičnost v gospodarstvo, to se mi pa zdi docela nedopustno. Na ta način podpirati gospodarstvo s sumničenji, da so tam zbrani v glavnem tisti, ki goljufajo, to pa res ni podpora našemu slovenskemu gospodarstvu.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Tudi sama ne bom podprla predloga amandmaja k 11. členu. Čudi me, ker sem bila prepričana, da ste na Odboru za finance, jaz sicer tam nisem bila, dosegli nek dogovor oziroma ste se skupaj dogovorili, da bomo to zadevo speljali skupaj in sprejeli tak predlog za skrajšanje plačilnega roka države na 15 dni. Sedaj to vračate z amandmajem na stanje, ki je bilo pred tem. Ne razumem, kaj se je v nekaj dneh zgodilo s tistimi poslanci, ki ste tak predlog na odboru podprli. Kar naprej poslušamo, v kakšni težki situaciji smo in najbrž je ta plačilni rok s strani države v teh časih res nesprejemljiv, če želimo resnično kaj pomagati gospodarstvu. Kot rečeno, jaz nasprotujem temu amandmaju in ga ne bom podprla.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Nekateri koalicijski poslanci očitno ne poslušajo predsednika Vlade. Predsednik Vlade je rekel, da bo vodil to državo z zgledom. Država mora biti zgled, in tem zgledom bodo sledili tudi drugi. Zato je začel varčevati na kavicah in podobno, žal. Če so začeli tudi drugi državljani v času krize varčevati, je to samo krizo poglabljajo in jo poglablja naprej. Če smo se odločili oziroma če ste se odločili, da je dobro biti zgled, da je dobro ministrom, poslancem in drugim tudi plače znižati in da morajo deliti usodo gospodarstva javni uslužbenci, torej neke vrste zgled, ker nekih resnih ekonomskih učinkov to tako ali tako ne bo imelo, potem bi bilo fino, da sledite temu zgledu tudi pri plačilnih rokih, da plačujete. In prav o tem govorimo. Ta amandma govori o tem, da naj bo država nekoliko boljši zgled gospodarstvu pri plačevanju, ne pa slabši. In zdaj si zamislite, da bi bilo gospodarstvo enako, kot je država in bi rekel glavni izvajalec do podizvajalca: "Jaz ti bom plačal v 30-ih do 60-ih dneh, lahko pa tudi dlje, če bom imel likvidnostne probleme." In bi to isto naredil drugi izvajalec do tretjega. Kdaj bi ta tretji dobil denar?! Po takšni logiki, verjetno po kakšnem letu dni. In jaz mislim, da je treba s to logiko presekati in te plačilne roke skrajšati in to pričakovati tudi od drugih. In še nekaj. Spomnil bi na zakonodajo, ki je bila sprejeta, da v kolikor podizvajalec ne dobi denarja od izvajalca za projekte, ki jih naroča država, lahko država to neposredno povrne podizvajalcu. Se pravi, lahko se preskoči izvajalca, če je on tisti, ki zavira in se ne drži dogovorjenih rokov plačila. Torej, ne nazadnje, če želimo resno postaviti tudi zgled in neko logiko boljšega gospodarja pred gospodarske subjekte, moramo to narediti najprej sami. In to je duh in osnovna ideja te rešitve, ki jo je izglasoval Odbor za finance. Vlada pa se, žal, to spet vrača na prvotno osnovo in vidim, da koalicija, žal, to podpira.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pozdravljena gospa državna sekretarka, poslanke in poslanci. Nikakor ne morem razumeti, da se v 11. členu spet vračamo na staro pot, ki je nekako začrtana. Da bi bila vsaj dikcija napisana "60. dan", ne pa "30 do 60 dni". Veste, kaj to pomeni? To je isto, ko pridejo zaposleni k delodajalcu po plačo, bi jim rekel: "Pridite še enkrat po plačo." Kakšno razumevanje bi imeli ti zaposleni do tega predpostavljenega ali direktorja podjetja?! Prav tako izničimo dejansko delovanje Odbora za finance. Na Odboru za finance izglasujemo dejansko plačilo s krajšim rokom, do 30 dni. Sedaj se v Državnem zboru, v tem velikem hramu, spet poskuša ponovno, morda pa bo le šlo, da bo spet tako, kot je bilo. Še enkrat apeliram na vse - zakaj je pomembno skrajševanje plačilnega roka. Veste, pri plačilnem roku 60 dni v podjetjih potem avtomatsko začnejo govoriti, da če država ne plača prej kot v 60-ih dneh, kako naj mi plačujemo hitreje?! Mislim, da država mora biti prvo zgled gospodarskemu sektorju, da bo gospodarski sektor prišel s plačilnimi roki na 30 dni, ne pa 60, 90, župani jim celo plačujejo čez leto dni. To ne vodi nikamor, če v gospodarski krizi kdaj premeščaš plačilne roke, takrat še bolj toneš v nerešljiv problem. Če hočemo rešitve, potem sigurno moramo sprejeti ta amandma, ki smo ga že na delovnem telesu sprejeli. Dejansko, da je plačilni rok 30 dni, nikakor pa ne od pa do. Termin je lahko samo eden, ne moreta biti plačilna dneva od in do. Upam, da razumete situacijo, v kateri je gospodarstvo, v kateri so občine, v kateri je dejansko celotna Slovenija ali celoten svet, da na koncu koncev prisluhnemo temu in napravimo korak naprej, kajti s tem bomo napravili večjo plačilno disciplino, nikakor pa se ne na to izgovarjati, da niso davčne ustanove usposobljene in tako naprej. Davčne ustanove, verjemite, da so usposobljene. Davčne ustanove lahko vsak trenutek prekontrolirajo vsakega delodajalca, in to je tudi prav. 2006. leta smo davčne ustanove skoncentrirali z manjših davčnih uprav na velike davčne uprave v gospodarskem sektorju. To je tudi pravilno, kajti s tem je postal večji nadzor, večja preglednost, edino, če so potem ljudje manj vesti na tistih delovnih mestih, to je edino vprašanje, ne pa da se ne more prej pregledati točnosti poslovanja podjetja kot pa 60. dan. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o 11. členu in amandmaju? Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Tudi sam v celoti ne podpiram tega amandmaja k 11. členu in se strinjam s predgovorniki, ki so rekli, da je bil predlog, ki je bil sprejet na Odboru za finance, bolj konsistenten. Tudi meni se zdi to dopuščanje arbitraže oziroma roka plačila 30 do največ 60 dni nekoliko nedorečeno in mislim, da je bil predlog, ki je bil sprejet na odboru, bolj primeren. Tu govorimo o 30-dnevnem roku tudi v povezavi s peto alinejo, ki govori o olajšavah, ki bi jih ta sistem prinesel občinam pri plačilu situacij, ki so vezane na evropska sredstva. Vendar če dobro preberemo, ta predlog govori tudi o 30-dnevnem roku za dokumentacijo, ki jo je treba predložiti ministrstvu. Se pravi, 30-dnevni rok za plačilo in 30-dnevni rok, preden uveljavljamo to možnost, da dobimo sredstva en dan pred plačilom. Se pravi, da smo v časovni stiski, in meni se ta člen dejansko ne zdi v celoti operabilen. Tako da mislim, da je bil predlog, ki je bil na odboru predlagan, da občinam obveznost iz naslova plačila DDV začne teči takrat, ko prejmejo refundacijo teh sredstev iz Evropske unije ali iz drugih skladov, bolj konkreten in bolj oprijemljiv. Kajti ta 5. člen govori tudi: "Ko uporabnik predloži popolno dokumentacijo" in podobno. Tako je tam veliko možnosti za izigravanje tudi s strani ministrstva. Naš predlog je bil pa zelo konkreten, se pravi, ko nastane obveznost plačila DDV, se DDV do države poračuna takrat, ko dobi občina ali nek drug koristnik povračilo sredstev, ki so bila z neko odločbo, z nekim sklepom odobrena. In takrat, ko dobi ta sredstva na svoj žiro račun, plača tudi DDV. To je zelo operativna in zelo konkretna zadeva, ki ne dopušča nobenih izigravanj pri izvajanju.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Strinjam se z enim od predgovornikov, ki je dejal, da nekateri koalicijski poslanci ne poslušajo besed predsednika Vlade. Še več, ne poslušajo niti partnerjev v koaliciji, medsebojnih dogovorov, očitno ne spoštujejo in ne poslušajo niti mnenja lastne poslanske skupine, zato jih pa lahko preseneti, da ta poslanska skupina pripravi amandma, proti kateremu so in za katerega niso vedeli. In tu je, mislim, ta problem, od tu izhaja tudi glasovanje na Odboru za finance, zato je vsakršno sklicevanje na ta odbor in njegovo mnenje, skratka, aludiranje na to, da je koalicija že sprejela tovrstne pripombe na odboru, zdaj pa na plenarnem zasedanju zavrača, brezpredmetno. Prepričan sem, da je ta država od svojega nastanka naprej, ki je bil tudi pogojen s potrebami gospodarstva po boljšem okolju, skrbela za svoje gospodarstvo, ga pripeljala v gospodarski okvir široke Evropske unije, v finančno-monetarni sistem, ki mu zagotavlja neko varnost, stabilnost in tako naprej. Se pa seveda strinjam, da je ta odnos med državo in gospodarstvom pomemben, če je vzajemen. Se pravi, ko gre slabo, gre slabo vsem, in tudi ko gre dobro, gre dobro vsem. Ko gre gospodarstvu dobro, mora tudi tej državi to vračati. Mislim, da država, kar je lahko naredila in v dobrem in v slabem, je naredila in počne, v gospodarstvu ima pa lahko vsak svoje mnenje. Več ali manj ta mnenja sedaj lahko beremo na prvi straneh vseh slovenskih časopisov in ta mnenja so črna, črnogleda in slaba.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Prepričan sem, da je to, kar je bil rezultat Odbora za javne finance, pravzaprav naš skupni cilj. In k temu je treba tudi naprej težiti; torej, da država po najkrajših možnih rokih izvršuje svoje obveznosti. Dejstvo pa je, da je za tehnologijo izpeljave tega cilja nekaj težav. Če ste danes tako glasni, ko terjate to od sedanje vlade, se sprašujem, zakaj teh rokov na tej točki, na točki zakona o DDV pa tudi na nekaterih drugih točkah, niste terjali od vlade Janeza Janše. Treba je poudariti, da danes v okviru amandmajev k 11. členu pravzaprav govorimo o manjšem delu izplačil iz državnega proračuna, ki obsega okoli 10% sredstev - torej tisti del, ki se nanaša na investicijska dela, vsa ostala plačila veljajo v režimu, plačilu oziroma do 30 dni. Tako bi v tem pogledu bilo treba pogledati na situacijo objektivneje in ugotoviti, da je krajše plačilo do 30 dni danes prevladujoče za večino izplačil iz državnega proračuna. No, da pa vendarle ta skupni cilj vključujemo v besedilu Zakona o izvrševanju proračuna, pa mi govori četrti odstavek predloga amandmaja, ki pravi: "Minister, pristojen za finance, lahko določi krajši plačilni rok tudi v drugih primerih, kadar je to potrebno, bodisi za zagotovitev gospodarnega in učinkovitega razpolaganja s proračunskimi sredstvi, da se tako prepreči gospodarska škoda, ki bi nastala, če se plačilo ne bi izvršilo v krajših rokih." V tem pogledu ob skupnem prepoznavanju tega skupnega cilja, da torej plačila države maksimalno skrajšamo na minimalne možne roke, vendarle ugotavljam, da država tudi v teh zaostrenih razmerah, še posebej tudi zaradi zaostrene likvidnosti, potrebuje širši manevrski prostor. Zato bom predlo koalicijskega amandmaja podprl.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k 11. členu in amandmaju k tem členu? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo k temu členu. In v razpravo dajem 14. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem to razpravo. V razpravo dajem 15. člen, in sicer amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati o tem členu? [[Ne želi.]] Zato zaključujem to razpravo. V razpravo dajem 21. člen, in sicer amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem amandmaju in člena razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem to razpravo. Dajem v razpravo 25. člen amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Prosim, ministrica za kulturo gospa Majda Širca Ravnikar.
Hvala lepa. Glede na stališča, ki so bila predstavljena pri posameznih poslanskih skupinah, češ da ta amandma oziroma ta rešitev, ki pomeni spremembo plačevanja RTV prispevka "ne paše", ni ustrezen znotraj tega zakona. Moram podati pojasnilo zaradi tega, ker gre za proces, ki je seveda potreben zelo temeljitih pojasnil. Dejstvo, da znotraj ZIP-ra prihajamo s spremembo člena oziroma s spremembo odločitve glede višine RTV prispevka, ne pa v Zakonu o RTV, kamor naj bi spadal in tudi spada je povsem politične narave. Izhaja iz preteklosti, iz prejšnjih let oziroma iz časa, ko se je vlada Janeza Janše odločila, da bo na RTV Slovenija imela boljši in tudi cenejši program. Šlo je za zavestno zamrznitev spremembe RTV prispevka oziroma za obljubo, jasno izrečeno obljubo vodstvu RTV Slovenija, da v letu, ko so se na RTV Slovenija že kazale in tudi potrjevale velike, usodne posledice zaradi zamrznjenega plačevanja in je sama hiša prihajala v nevarno podhranjenost finančno, je bilo povedano, da pred volitvami se RTV prispevek ne bo spreminjal, tako Janez Janša, ampak lahko šele po volitvah. Po volitvah je prišlo do seveda situacije, ko so izračuni seveda kazali, da ta prispevek, ki se od leta 2004 ne spreminja, da po veljavnem zakonu - ali če poenostavim, po Grimsovem zakonu - ni mogoče za naslednje leto spreminjati prispevka zaradi tega, ker ključni člen govori, da ga je treba uskladiti do septembra in potem minus ali plus 10% prilagoditev, če so ekonomski razlogi za to, uvesti šele za naslednje leto. Skratka, Vlada je bila pred tem, ali minuse, ki so nastali še iz nekega drugega naslova, in sicer zaradi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki naj bi prinesel RTV Sloveniji, tako ona pravi, 10 milijonov evrov minusa, spremeniti, urediti na način, ki bi bil legalen. Seveda zelo bizarno ali nehigienično je danes, ko je poslanec, ki je predstavil stališče SDS, in ko je zagovarjal, da je ta sprememba, ta amandma številka 25, ki govori o umiku te rešitve, ki jo je podala Vlada, nehigienična. Da to prihaja prav iz ust tistega, ki je nehigieničnost ustvarjal v prejšnjem obdobju - to moram poudariti zaradi druge zagate, ki izhaja na RTV in ki smo jo poskušali rešiti; namreč iz dejstva, da je gospod Virant oziroma ustrezna ministrstva, sindikati in RTV Slovenija v lanskem letu podpisali obljubo, da bo Vlada poskrbela za saniranje posledic uvedbe plačnega sistema, ki za RTV niso bile majhne. Gospod Virant je to naredil na pamet, vedoč, da mu zakon teh osnov ne daje. Ker je to potem bilo posledično spoznano, se je začelo dobesedno, se opravičujem izrazu, "handlati" oziroma špekulirati s proračunskim denarjem, ki je nakazoval RTV-ju - vedoč, da ne more za druge stvari in druge namene - denar za saniranje plačnega sistema. In to se je zgodilo ravno preko Ministrstva za gospodarstvo, ko se je s sklepom Vlade 1,2 milijona evrov preneslo, rekoč, da damo denar za digitalizacijo, kar zakon omogoča, potem se je pa to spremenilo v plače. Skratka, ogromno političnih nemodrosti je bilo narejenih v preteklosti za javni zavod, ki na koncu tudi sam ni modro posloval, in to vemo, in za to bo najbrž tudi prej ali slej račune polagal. Tudi za dejstvo, mimogrede, ki je najbrž zelo vprašljivo, da je plan za leto 2009 sprejet na osnovi odločitve, kot da je ta evro, tako imenovani povišani evro za RTV prispevek, že dejstvo. Namreč, plan za leto 2009 je nadzorni svet potrdil, kljub temu da vi v Državnem zboru še niste potrdili ZIPR-a, ki daje možnost, da se ta prispevek sploh vzpostavi. Skratka, težko v nekaj minutah povem vse nedoslednosti, ki so bile. Težko pa je očitati Vladi, da gre za nedoslednost pri poskušanju normaliziranja stanja in prejšnjih odločitev s tem, ko se znotraj Zakona o izvrševanju proračuna daje možnost, da se uredi plačilo RTV prispevka na predlagani način.
Hvala lepa. Želi? Ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati, zaradi tega zaključujem razpravo o 25. členu in amandmaju k temu členu. Ugotavljam tudi, da smo izčrpali razpravo o amandmajih in ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6.A točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILU ODŠKODNINE ŽRTVAM VOJNEGA IN POVOJNEGA NASILJA - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi besedo predstavnik Vlade? Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke. Zakon o plačilu žrtvam vojnega in povojnega nasilja določa način zagotavljanja sredstev za plačilo odškodnin vojnega in povojnega nasilja, ki se izplačuje po drugih zakonih. Upravičenci do odškodnin so določeni s tremi drugimi zakoni, in sicer z Zakonom o žrtvah vojnega nasilja, Zakonom o popravi krivic in Zakonom o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo. Glede na zakon, ki je trenutno v obravnavi, se pravice po omenjenih zakonih izplačujejo s strani Slovenske odškodninske družbe, in sicer se izplačujejo na dva načina - v nominalnem znesku do vrednosti 1251,81 evra in v obveznicah RS 36 v primeru, kadar so zneski nad to nominalno vsoto. Zadnja dospelost obveznice je 15.9.2008, kar pomeni, da je ta obveznica že v celoti dospela v plačilo. Dejstvo je, da je trenutna situacija takšna, da je bilo izdanih več odločb o pravicah do obveznic, kot je bilo moč izdati obveznic, saj je bila vsota obveznic limitirana na višino, ki ni zadoščala za pokritje vseh obveznosti. Zato je treba nujno povečati vsoto izdanih obveznic, in sicer za 2 milijona 500 obveznic, da bi lahko izvršili obveznosti, ki so še zapisane v odločbah, ki so jih upravičenci dobili. Poglavitne rešitve, ki jih sprememba zakona prinaša, so torej: povečanje oziroma dodatna izdaja obveznosti RS39, zato da bomo lahko poplačali vse obveznosti oziroma, da bo Sod lahko poplačal vse obveznosti za že izdane odločbe. Nadalje zakon ureja vprašanje oziroma način izplačila obveznosti do tistih upravičencev, ki bodo vlagali vloge še v neomejenem časovnem roku, in sicer predlagamo, da se nič več ne izdaja obveznica, ampak da se v celoti plačila izvršijo v gotovini. To predvsem zaradi tega, ker v tem trenutku ni moč oceniti števila upravičencev in obsega potrebne izdaje obveznice. Prav tako pa predlagamo še eno rešitev, in sicer dosedanji zakon ni zagotavljal preglednosti pri izdanih odločbah in zato v zakon vnašamo obveznost vodenja določenih evidenc, ki bi to preglednost izdajanja odločb in vseh obveznosti, ki iz teh odločb izhajajo, bi bile boljše kot doslej. Vlada ocenjuje, da je sprejem zakona nujno potreben, ker bo drugače lahko nastala situacija, da bodo upravičenci, ki so prejeli odločbe, sprožili sodne postopke, kar bi seveda povzročilo dodatne stroške. Zato predlagamo, da predlog zakona, kot je pred vami, podprete. Lepa hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članu gospodu Bogdanu Čepiču za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav vsem. Odbor za finance in monetarno politiko je na seji 23. 3. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Takšen predlog je obravnaval tudi Kolegij predsednika Državnega zbora na 17. seji dne 16. 3. 2009 in tudi podprl takšen sklep. Odbor je bil tudi seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo preučila z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in v zakonodajno-tehničnem pogledu. Navedena služba v zvezi s tem je posredovala tudi svoje ugotovitve in dala nekaj konkretnih pripomb k 2., 3., 4., 6., dodatnemu 15.a, 15.b, 15.c členu in k 7. in 8. členu predloženega zakona. Na seji odbora so prisostvovali tudi predstavniki oziroma predstavnice Ministrstva za finance in Ministrstva za pravosodje in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. S strani kvalificiranih predlagateljev v zakonskem roku ni bilo vloženih amandmajev. V okviru dodatnega delovnega gradiva je bil odbor seznanjen s predlogi amandmajev, na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Namreč, iz obrazložitve zakonskega predloga izhaja, da Zakon o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja določa način zagotavljanja sredstev za nemoteno škodo in vrste ter višino odškodnin, ki se izplačujejo na tej osnovi. Slovenska odškodninska družba, v nadaljevanju SOD, izplačuje upravičencem odškodnino na osnovi tega zakona, s tem da se odškodnina izplačuje v gotovini do višine 1251,88 evrov, drugi del pa se bi naj izplačal v obveznicah, če je upravičenec po tem zakonu na podlagi pravnomočne odločbe upravičen do odškodnine, ki presega prej navedeni znesek. Višina izdaje in ostali pogoji teh obveznic so določeni v 14. členu istega zakona. Naša država je z namenom izplačila odškodnine po zakonu o zagotavljanju teh sredstev na podlagi odredbe o izdaji izdala tovrstne obveznice z določenim rokom zapadlosti in dospetjem, z zastaralnim rokom petih let. Hkrati je emisijo zaradi preseženega števila odločb glede na izdajo tovrstnih obveznic, to so obveznice Republike Slovenije 39, treba ustrezno tudi povečati. Sicer oba zakona, Zakon o žrtvah vojnega nasilja in Zakon o popravi krivic, ki pomenita podlago za priznanje statusa upravičenca do odškodnine, ne določata roka vložitve zahteve, s tem pa se lahko odločanje o priznanju teh pravic posledično tudi po roku dospetja obveznic časovno precej podaljša. Poleg naštetega besedilo določa podrobno evidenco glede postopkov ter hkrati v znanstvene namene omogoča dostop do podatkov. Predvidena evidenca upravičencev naj bi omogočila učinkovito izplačevanje odškodnin in ustrezen nadzor nad zakonito porabo finančnih sredstev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi mnenja poudarila, da so posredovane pripombe v pretežni meri vsebovane v predlogu za amandmaje odbora in v nadaljevanju ob obravnavi konkretnih predlogov izpostavila tudi nekaj ključnih opozoril navedene službe, ki v okviru predloga amandmaja niso bile upoštevane. Odbor je na podlagi 131. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vse pripombe in amandmaje in jih tudi sprejel in amandmaji so navedeni vsi v poročilu, ki ste ga tudi dobili. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o posameznih členih in o predlogu zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so sprejeti amandmaji že vključeni. Dopolnjeni predlog ste prav tako dobili s poročilom odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Še enkrat hvala lepa. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja po nujnem postopku. S sprejetjem tega predloga zakona zamujamo že kar dobrega pol leta, saj je z njim dospelosti obveznic Republike Slovenije 39 z dne 15. 9. 2008 pravzaprav nastala pravna praznina, zaradi česar ni mogoče izvrševati odločb o odmeri odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, ki so jim bile že izdane odločbe in so tudi pravnomočne. Takšne odločbe so pravzaprav že izplačljive in lahko bi z nesprejetjem tega zakona nastala - in z zagotovitvijo posledično tudi sredstev - dodatna škoda zaradi tega, ker bi lahko upravičenci državo tudi tožili za izplačilo teh odškodnin. Se je pa pri obravnavi tega zakona pokazala velika nepreglednost evidenc upravičencev do sredstev odškodnin iz različnih naslovov. Zato predlagamo Vladi, da pripravi informacijo o izdanih odločbah, ki so bile izdane na podlagi tega zakona, število izdanih odločb, število upravičencev, število različnih podlag v zakonu, predvideni skupni znesek in predvideni zneski po posameznih podlagah zakona o popravi krivic. Prav tako se naj v skladu z Zakonom o žrtvah vojnega nasilja pripravi število izdanih odločb, število upravičencev, število različnih podlag in prav tako tudi po zakonu o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo. Vlada Republike Slovenije pa naj pripravi oceno stanja in odgovornosti za neusklajenost izdanih odločb z izdanimi obveznicami ter ugotovi krivdo za zamudo pri urejanju tega vprašanja, saj vemo, da je več kot polletna zamuda, in ugotovi, kdo so dejanski krivci za to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Iztok Podkrižnik v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovani poslanci in poslanke! Na podlagi 12. člena zakona o plačilu odškodnin žrtvam vojnega in povojnega nasilja mora Slovenska odškodninska družba na podlagi sklepa Komisije za izvajanje zakona o popravi krivic upravičencem izračunati višino odškodnine, ki jim pripada in s tem izdati odločbo. Sod nekje od septembra 2008 teh odločb v višini odškodnine ni izdajal več. Tistim upravičencem, ki so odločbe imeli, pa SOD odškodnine oziroma obveznic, ki bi jih morali prejeti, ni izplačeval. Razlog naj bi bil v dospetju obveznic Republike Slovenije 39, z dne 15. 9. 2008. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja predvideva, da se po dospelosti obveznic RS 39 tistim, ki odločbe še niso prejeli, odškodnina odmeri in izplača v celoti v gotovini. Obenem se zagotavlja tudi pogoje za izvršitev že izdanih odločb, vročenih do uveljavitve tega zakona, ki se glasijo tudi na izplačilo dela odškodnine z izročitvijo obveznic. Predlog zakona določa, da se za te odločbe še naprej uporabljajo določila ZSPOZ in predpisi, izdani na njegovi podlagi, kar pomeni, da bodo oškodovanci prejeli poleg denarne odškodnine tudi obveznice. V pregledu zakona se določa tudi podrobna evidenca glede postopkov in odločitev po zakonu o popravi krivic. Z vidika znanstvenega raziskovanja pa je tudi omogočen dostop do podatkov iz evidence, podobno kot to določa 102. člen Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih. Podrobno evidenco upravičencev po zakonu o popravi krivic naj bi omogočala učinkovito izplačevanje odškodnin ter nadzor nad zakonito porabo finančnih sredstev. V poslanski skupini bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem, Poslanska skupina Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice, predstavniki Vlade! V Poslanski skupini Zares bomo novelo zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja podprli. Kljub naši podpori pa bi radi opozorili, da gre v tem primeru tako rekoč za intervencijski zakon, ki odpravlja negativne posledice neustreznega ravnanja prejšnje vlade. Le-ta je s spremembami zakona o popravi krivic povzročila pravno praznino oziroma nezmožnost izpolnjevanja zakonskih dolžnosti, torej izplačila odškodnin. V omenjenem zakonu je prejšnja vlada odpravila prekluzivni rok za vlaganje zahtevkov, ni pa predvidela ustreznih finančnih posledic, ki jih prinaša ta ukrep. Kot rečeno, je jeseni lanskega leta zaradi nedospelosti republiških obveznic 39. izdaje, kar pomeni, da ne obstaja več vir za izplačilo odškodnin žrtvam, nastopila nezmožnost njihovega izplačevanja. Slednje lahko privede tudi to tožb upravičencev, kar bi povzročilo lahko stroške državnemu proračunu, ne zgolj iz naslova njihovih upravičenih odškodnin, pač pa tudi stroškov postopkov in zamudnih obresti zaradi neizplačevanja odškodnin. Da bi zadostili zakonskim obveznostim, je treba povečati znesek omenjenih obveznic za 2,5 milijona evrov, po njihovi dospelosti pa bo treba odškodnino odmerjati in izplačevati v celoti v gotovini. Odškodnin, priznanih v odločbah, ki so oziroma bodo izdane po 15. septembru 2008, namreč ne bo moč izplačevati v obliki obveznic Republike Slovenije 39. izdaje. Sicer pa smo v Poslanski skupini Zares prepričani, da je ne glede na trenutno finančno in gospodarsko krizo treba skladno z načeli pravne države popraviti krivice, ki so jih utrpeli državljani in državljanke v medvojnem in povojnem času. Zato bomo predlagane spremembe podprli.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V bistvu je bilo že vse povedano, zato naj dodam k tej zadevi samo to, da skrajni čas, da tisti, ki že imajo odločbe o pravici do odškodnine za popravo krivic, dobijo svojo odškodnino. Prav je tudi to, da se ta ne bo več izplačevala v obliki obveznic, pač pa v gotovini. Predvsem je to pomembno za tiste, ki že imajo odločbe, pa so morali čakati od poletja, da se bo ta stvar uresničila, in je prav, da dobijo v gotovini vse. Prav tako pa je po naše neprimerno, da tudi tisti, ki bodo še zaprosili za pravico in dobili ustrezno odločbo, dobijo v gotovini izplačano odškodnino, ki je itak po zakonu limitirana na približno 8.000 evrov in to ne predstavlja strašnih zneskov in velike vsote, zlasti ne za posameznika. Pogosto je ta odškodnina tudi v hudem nesorazmerju s povzročeno škodo, ki je bila storjena, in zaradi tega je prav, da se ta pravna praznina zapolni s sprejetjem zakona in se nemoteno izplačujejo te odškodnine tudi v bodoče. Naša poslanska skupina bo ta zakon podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Že spet in še enkrat lep pozdrav kolegicam in kolegom, vam, gospod predsednik, in predstavnikom Vlade! V Slovenski nacionalni stranki nečesa ne razumemo. Glejte, zakon o plačilu odškodnin žrtvam vojnega nasilja ima letnico 2001, 2002 in 2004. Zakon torej je. Slovenija je z namenom izplačila odškodnin žrtvam vojnega in povojnega nasilja izdala obveznice. Nominalna vrednosti - 125 milijonov 100 tisoč evrov. 30 milijonov obveznic, vsaka je vredna 4,17 evra; plačljivost - 5 let. Rok dospetja je bil 15. september lansko leto. Nenadoma Slovenska odškodninska družba ugotovi, da je izdala 29 milijonov 665 tisoč obveznic, pomeni 335 tisoč obveznic manj, kot je predvideno, hkrati pa je izdala še več odločb. Še več! Še več! Še več! Vsak zakon, vsako določilo ima nek rok veljavnosti, zapadlosti. Sod si je privoščili in izdal več odločb, kot je bilo izdanih obveznic, ampak zdaj: "Plačaj. Država plačaj!" Ocenjene finančne posledice za Sod znašajo, piše: "10 milijonov in 425 tisoč evrov". O.K. in še 2 milijona 850 tisoč za obresti. Ko pa prebiramo koliko več obveznosti je Sod obljubil, pa pridemo na 32 milijonov 500 tisoč evrov. Skratka, matematika tukaj "ne špila". "Ne špila", enostavno "ne špila"! Enostavno, osnovna šola, 1. razred - "ne špila". In kaj zdaj? Plačila odškodnin - "na veke vekomaj, amen." Vsako leto se jih bo našlo 782 tisoč novih, novih, novih! A mi pa smo v recesiji?! Včeraj je cel dan Državni zbor zasedal, nekateri del dneva, drugi ves dan - z vsem spoštovanjem! 10 ur Odbor za finance in monetarno politiko, varčujemo, "šparamo", iščemo variante, kako bomo ljudem pomagali, da ne bodo hodili na Rdeči križ, ampak da bodo hodili šivati v Muro. A mi tukaj kar dajemo! Sod obljublja. Obljublja! Enostavno, 30 milijonov obveznic je obljubil, da jih bo dal, izdal jih je manj, obljubil pa je veliko več. Ja, kdo to dovoli?! Lepo vas prosim no! In kako si upamo tule, ko ljudje stojijo v vrsti za hrano in pakete na Rdečem križu, ko nimamo denarja za osnovno enostavno reprodukcijo, da bomo dvignili gospodarstvo v tej državi, da bo teh 2 milijona ljudi živelo, obljublja nekdo in se preračuna za 32, za 100 milijonov evrov. In mi jih bomo plačevali! Komu in za kaj?! 2001, 2002, 2004 - so bili zakoni. Takrat so se lahko vsi prijavili. Vojne in povojne odškodnine. Vsi so imeli možnost, roki so bili določeni, obveznice so bile določene, vrednost obveznic je bila določena. Pika! Pojutrišnjem bom tudi jaz žrtev vojnega nasilja, zato ker sem bil v slovenski vojni. In zatem bodo še drugi, tisti, ki so se potem 14 dni sprehajali, žrtve vojnega nasilja. Ni fer, ni pošteno v tej državi, gospe in gospodje, bodimo enkrat odkriti, ne govoriti, da je prav, da je lepo! Vse je bilo urejeno, ne govoriti, da sedaj ni, vse je bilo urejeno - 2001, 2002, 2004! Vsi zakoni so bili, vse odločbe so bile, denar je bil izplačan do 1200 evrov vsem, obveznice so bile izdane. Kaj še hočemo?! Koliko jih bomo še našli?! Si bomo kar izmišljevali neke nove žrtve in ne vem kaj še vse?! Pa mi je vseeno - povojnega ali vojnega. Ni lepo, kar se je dogajalo takrat in kar se je dogajalo. Vojna je vojna, pač zgodilo se je. Odškodnine so bile danes, zakoni so bili napisani, rok velja za vse. In konec je temu. V Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli tega zakona. Niti slučajno ne, sploh pa v teh časih!
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav v imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zakon o plačilu odškodnine žrtvah vojnega in povojnega nasilja pooblašča Slovensko odškodninsko družbo, da v imenu Republike Slovenije vodi postopke in opravlja administrativne in tehnične posle pri izplačevanju odškodnin, le-te se do določenega zneska izplačuje v gotovini, presežek pa v obveznicah. Ker je bilo izdano več odločb, kot je bilo izdanih obveznic, predlagani zakon povečuje misijo obveznic za dodatnih nekaj manj kot 10 in pol milijonov evrov. Ker zakon o žrtvah vojnega nasilja in zakon o popravi krivic ne določata roka vložitve zahteve, je treba določiti način izplačila odškodnine tudi po dospelosti obveznic. Predlog zakona rešuje tudi vprašanje, in sicer na način, da se bo le-ta v celoti izplačevala v gotovini. V poslanski skupini do predlaganih predlogov nimamo zadržkov in bomo za to predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6.A točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O JAMSTVENI SHEMI REPUBLIKE SLOVENIJE - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Prosim.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Spoštovani! Zakon o jamstveni shemi, ki je danes predmet obravnave, je Vlada sprejela kot izvedbeni akt drugega paketa razvojno naravnanih ukrepov za blaženje finančne in gospodarske krize. Ukrepi, ki so primarno še vedno usmerjeni v spodbujanje kreditne aktivnosti bank in posledično v izboljšanje likvidnosti podjetij, so zajeti v tem drugem paketu in tudi ta garancijska shema, ki je pred nami, sodi v ta sklop. V pogojih izjemne negotovosti v zunanjem ekonomskem okolju je predlog drugega paketa proti kriznih ukrepov pripravljen na osnovi prvih izkušenj držav Evropske unije v zvezi z oživljanjem gospodarstva oziroma preprečevanjem kriznih situacij. Menimo, da nacionalni ukrepi Velike Britanije, Francije, Nemčije in Finske ter Avstrije, pa tudi Nizozemske in Danske, predstavljajo zelo podobne ukrepe, kot jih predlagamo s tem zakonom v Sloveniji. Dovolite mi, da čisto na kratko predstavim te ukrepe, ki so jih uvajale druge države. Velika Britanija je uvedla jamstveno shemo za posojila majhnim podjetjem že konec lanskega leta, in sicer v vrednosti 350 milijonov funtov, januarja letošnjega leta pa še jamstveno shemo za druga podjetja v višini milijarde 300 funtov. S temi poroštvenimi shemami je želela pokriti dolgoročna bančna posojila majhnim in srednjim podjetjem, pri čemer je država prevzela jamstvo do višine 75% posojil. Podobno so ravnale potem tudi Francija, Nemčija in skandinavske države v različnih višinah in z različno ravnjo jamčenja države. Vendar vse te sheme so v veliki meri podobne med seboj in prinašajo poroštva države za kredite, ki jih bodo banke dajale podjetjem. Skratka, gre za jamčenje države in prevzemanje dela tveganj bank v odnosu do podjetij. Zakon o jamstveni shemi, ki ga je Vlada predložila v obravnavo, ima cilj omogočiti gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji lažji dostop do likvidnostnih sredstev za financiranje vlaganj v investicije, prav tako pa v manjšem delu tudi za reprogramiranje obstoječih kratkoročnih obveznosti, saj se je izkazalo, da te v tem trenutku še vedno predstavljajo velike probleme v gospodarskih družbah. V jamstveno shemo so zajete gospodarske družbe v treh bonitetnih razredih, in sicer A, B in C. Gre za tiste bonitetne razrede, po katerih AJPES ocenjuje njihovo kreditno sposobnost kot dobro. Država prevzema jamstvo v višini 80%, razliko 20% bodo prevzemale banke. Zaradi prvovrstnega zavarovanja, ki ga predstavlja državno poroštvo, predvidevamo, da bodo banke bolj naklonjene dajanju kreditov in bo na ta način prišlo do dodatne sprostitve tako imenovanega kreditnega krča, ki je nastal kot posledica svetovne krize. Banke, ki bodo sodelovale v jamstveni shemi, bodo morale del tveganj nositi same, kot sem že povedala. Obseg jamstev bo znašal 1,2 milijarde evrov, višina kreditov, za katere pa bodo lahko izdana jamstva, pa od 100 tisoč evrov do 70 milijonov evrov za posameznega kreditojemalca. Zakon določa nekatere pogoje in merila za pridobitev kredita, po drugi strani pa podrobnejše pogoje odkazuje na podzakonski akt. Izvedba garancijske sheme se prepušča Slovenski razvojni in izvozni banki, ki bo vstopila kot izvajalec v imenu in za račun države. In zakon predvideva tudi plačilo provizije tej izvedbeni instituciji v obsegu 0,5% vrednosti.
Gospa državna sekretarka, prosim, če zaključite.
Hvala lepa.
Hvala lepa. [[Oglašanje v dvorani.]] Mir v dvorani, prosim. Mir in zbranost v dvorani, prosim. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predlog poročila ste prejeli na klopi. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Se opravičujem, v tem trenutku je vstopil predsednik Odbora za finance in ga zaprošam, da predstavi poročilo matičnega delovnega telesa. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Najprej predsednik odbora, potem sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Izvolite, mag. Anton Rop.
Najlepša hvala. Bomo drugič pooblastili gospoda Vizjaka, bo on to storil pri kakšne od naslednjih zakonov. Spoštovane poslanke, poslanci! Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo je obravnaval Predlog zakona o jamstveni shemi. V dopolnilni obrazložitvi predloga zakona je predstavnik Vlade obrazložil temeljne cilje in namene predlaganega zakona. Predloženi zakon sodi v tako imenovan drugi paket vladnih ukrepov za blaženje finančne in gospodarske krize. Njegov cilj je omogočiti gospodarskim družbam v Republiki Sloveniji lažjo pridobitev likvidnih sredstev za financiranje vlaganj v investicije in v obratna sredstva. Zaradi prvovrstnega zavarovanja, ki ga predstavlja državno poroštvo, se predvideva, da bodo banke bolj naklonjene dejanju kreditov, kar bo prispevalo k sproščanju tako imenovanega kreditnega krča, ki je nastal kot posledica svetovne gospodarske in finančne krize. Predlog zakona določa pogoje, merila in okvirni postopek izdajanja jamstev, ki ga bo podrobno uredil poseben podzakonski akt oziroma uredba, ki bo izdana v skladu s 4. členom tega predloga zakona. Predlagatelj je članom odbora zagotovil, da bo Vlada še pred dokončnim sprejetjem uredbe to mnenje posredovala tudi matičnemu odboru oziroma Državnemu zboru. Besedilo zakona bo sicer Vlada poslala v oceno Direktoratu za konkurenčnost Evropske komisije, da ga pregleda z vidika njegove skladnosti s pravili notranjega trga. Večjih problemov se pri tem ne pričakuje, bo pa verjetno treba še z nekaterimi amandmaji ustrezno uskladiti predlog zakona. Članice in člani odbora so v razpravi predloženi zakon sicer soglasno podpirali, saj zakon predstavlja potencialno pomembno podporo realnemu delu gospodarstva. V tem kontekstu bi lahko predloženi zakon bil nedvomno eden od pomembnejših zakonov, ki naj bi prispevali k omilitvi posledic finančne in gospodarske krize. Zato je zelo pomembno, da je zapisan tako, da bo njegov namen resnično tudi dosežen. Slovenija se namreč ne nahaja le v kreditnem krču, ampak tudi v prodajnem, proizvodnem oziroma gospodarskem. Ob njegovem sprejemanju je, zato treba še posebej paziti, da ne bi morebiti ponovno sprejeli ukrepa, ki ne bi deloval v polni meri. Njegove določbe je treba oblikovati tako, da bo v čim večji meri pomagal gospodarstvu. To me drugim na primer tudi pomeni, da morajo biti posojila, ki jih bodo banke na podlagi državnega jamstva dajala gospodarstvu, cenovno sprejemljiva. Člani odbora so posebej poudarili, da je sicer dobro, da je Vlada v jamstveno shemo vključila tudi podjetja iz bonitetnega razreda C, ni pa prav in ni logično, da ta ne bi bila enakopravno obravnavana. V razpravi je bilo posebej poudarjeno, da člani odbora želijo videti uredbo, ki bo pripravljena na podlagi tega zakona. Večina članov odbor je poudarila, da bi kazalo nadaljevati s takšno prakso, da bi te uredbe vendarle prišle na matični odbor in bi lahko o njih diskutirali zlasti v teh časih. Ob obravnavi posameznih členov je odbor po temeljiti diskusiji soglasno oblikoval in sprejel vrsto amandmajev zlasti ključnim določbam, na podlagi katerih bo zakon v praksi mogoče dejansko tudi izvajati. Odbor je tako sprejel nekaj vsebinsko pomembnih amandmajev, ki jih želim posebej izpostaviti. Praktično je na novo napisal določbo 7. člena, ki opredeljuje namen kreditov, za katere se izdaja jamstva, podaljšal je ročnost kreditov. V jamstveno shemo je vključil reprogramiranje kratkoročnih kreditov v srednje - in dolgoročne. V 10. in 11. členu je izenačil podjetja vseh treh bonitetnih razredov, in sicer tako glede višine obveznosti kredita, do katere sega državno jamstvo kot tudi glede obsega jamstvene sheme. Znižal je višino provizij in skrajšal rok za pripravo uredbe. Spoštovane poslanke in poslanci, pred vami je pomemben zakon, zakon, ki lahko pomembno izboljša položaj in perspektive mnogih slovenskih podjetij. Zakon se nanaša na okoli 37 tisoč podjetij, ki predstavljajo najpomembnejše, najboljše in najbolj perspektivno jedro slovenskega gospodarstva, zaradi tega predlagam, da podprete predloženi zakona.
Hvala lepa. Sedaj pa res sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Andrej Vizjak v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Tako kot zamuja predsednik Odbora za finance, matičnega delovnega telesa na predstavitev zamuja tudi ta zakon v Državni zbor. Namreč, naj vas spomnim, da je že prejšnja vlada in sedanja vlada je tudi sodelovala in povzela, predlagala v parlament Zakon o javnih financah, ki je odprl možnost dodatnih poroštev države bankam in Zakon o jamstveni shemi je implementacija te rešitve, ki je bila predlagana decembra lani. Slišali smo, da so nekatere države, ki so očitno bolj posvetile pozornost reševanju te krize in se odzvale problemom podjetij, takšne zakone predlagale že decembra lani in danes imamo že prva poročila v teh državah o učinkih teh poroštev, ki jih lahko podjetja dobijo preko finančnih institucij po takšnih zakonih. Mi pa se tu šele pogovarjamo o sprejetju tega zakona, ki je prepotreben. In ne samo to! Izvajanje tega zakona temelji na uredbi iz 4. člena tega zakona, ki še ni pripravljena. Vlada je celo predlagala, da se ta uredba sprejme šele 30. dan po uveljavitvi zakona, torej tam nekje očitno maja, ko bo verjetno - torej šest mesecev kasneje bi sploh začelo delovati ta jamstvena shema, kot je to začela v drugih državah Evropske unije. Prepozno, spoštovani gospe in gospodje! Zato smo tudi priča tudi takšnim žalostim podatkom iz realnega sektorja iz slovenskega gospodarstva vsak dan. Torej, zelo mi je žal, da je potrebovalo Ministrstvo za finance kar nekaj mesecev, da je pripravilo vsega nekaj členov manj kot 20 oziroma okoli 20 členov tega zakona, pripravilo pa še ni ključnega dokumenta, ki ureja podrobnejše pogoje postopka za odobritev jamstva, ki ureja tudi podrobnejše druga vprašanja v zvezi z izvajanjem tega zakona. Torej, namen je dober, pravzaprav je bil soglasno potrjen vseskozi, vendar žal prepozno in plačilo za to prihaja iz realnega sektorja vsak dan v številkah brezposelnih in podobno. Tudi pomembno pri tem je poudariti, da se ne vedo določene okoliščine, po katerem bo ta zakon deloval, ki bodo predpisane v uredbi. Ne ve se, ali bo to nek kompliciran postopek, da bodo podjetja lahko uveljavljala jamstvo po tem zakonu, kajti to bo urejala uredba, ki je še ni, kljub temu da je predsednik Vlade obljubil obravnavo pomembnih protikriznih uredb tudi v parlamentu. Te uredbe še ni in jaz upam, da bo Ministrstvo za finance držalo besedo in poslanke in poslance Odbora za finance seznanilo s to uredbo, preden jo bo Vlada sprejela na svoji seji. Torej, pričakujemo tudi da bodo, zato smo tudi tako provizije kot stroške delovanja SID-a, ki bo nek agent, zmanjšali na minimum, da bodo posojila oziroma ta poroštva oziroma jamstva poceni za podjetja, da bodo ugodna, da bodo podjetja to uporabljala, ker bodo lahko reprogramirala oziroma najemala nova posojila za nove razvojne programe. To so še vse vprašanja, ki niso jasna čisto dosledno iz tega zakona in zato smo želeli in opozorili, da bi sočasno obravnavali na odboru tudi podzakonski akt, ki ureja podrobnosti. Povedati moram, da je še kar nekaj odprtih dilem in problemov v zvezi z izvajanje te uredbe, na katere bi rad opozoril. Prvi se nanaša na 7. člen, ki določa pogoje kreditu, za katerega se izdajajo jamstva. In en pogoj je takšen, ki postavlja smiselnost in uporabnost te uredbe na glavo. In to je ta, da znesek kredita ne sme presegati skupne letne mase plač, ki jih je kreditojemalec izplačal za lansko leto. To pomeni, da je ta uredba delana za intenzivne, ne pa za tehnološko, kapitalsko intenzivne delodajalce. Na primer podjetje, srednje veliko podjetje s 100 zaposlenimi, ki ima letno maso plač približno milijon evrov, lahko zaprosi samo za ta obseg. Imajo pa ta podjetja [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]več milijonska kratkoročna posojila in tudi razvojne programe in jim bo ta uredba prišla zelo omejena prav. Tudi premajhen delež sredstev je za reprogram. Mi smo predlagali, da je vsaj 50% poroštev za reprogram, 50 za nove projekte. Bilo je sprejeto 80:20. Torej, skozi amandmaje bomo nekatere nedoslednosti skušali popraviti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice. Predloženi zakon sodi v drugi paket ukrepov za blaženje finančne in gospodarske krize. Kot vidimo, je zaradi zmanjšanja pritoka sredstev iz tujine, ki je posledica svetovne finančne krize in nedelovanja mednarodnega medbančnega trga, nastala potreba po sprostitvi sredstev slovenskih bank za financiranje gospodarstva. Predlog zakona podjetjem omogoča lažjo pridobitev likvidnih sredstev za financiranje vlaganj v investicije in obratna sredstva. Poleg tega pa se prvotne zakonske rešitve nadgrajujejo tako, da se med namene, za katere se lahko dajo krediti z državnim jamstvom, vključuje tudi reprogramiranje kratkoročnih kreditov v srednjeročne oziroma dolgoročne. Zaradi jamstvenih shem oziroma državnih jamstev v Poslanski skupini Zares ocenjujemo, da bodo banke bolj naklonjene dajanju kreditov podjetjem. Sedaj je namreč kljub zagotovljenim poroštvom bankam bančni trg zastal in podjetja skorajda ne morejo pridobiti kreditov. V Poslanski skupini Zares smo še posebej zadovoljni oziroma pozdravljamo rešitev, s katero smo dosegli, da so v jamstveno shemo vključena tudi podjetja iz bonitetnega razreda C, saj smo s tem v večji meri dejansko pomagali gospodarstvu v času krize. Iz podatkov AJPES-a na dan 31. 12. 2007 je razvidno, da se v skupino podjetij z boniteto A in B uvršča 25.162 podjetij, v skupino podjetij z boniteto C pa 11.950 podjetij. V boniteto C so uvrščena podjetja, ki imajo po kriteriju finančne stabilnosti dobro finančno stabilnost in po kriteriju poslovne uspešnosti sodijo v kategorijo dobra poslovna uspešnost. Torej gre za skupino podjetij, ki ob primernih državnih spodbudah še lahko preživijo finančno krizo. Ob upoštevanju dejstva, da za tovrstna podjetja ni predvidenih drugih vladnih ukrepov, ki bi jim olajšali prebroditev krize, je po našem mnenju nujno, da je v zakonu o jamstveni shemi možnost za pridobitev sredstev tudi za podjetja z boniteto C. Zaradi širitve obsega upravičencev za pridobitev poroštev po tem zakonu se je povečal tudi obseg jamstvene sheme, in sicer na višino 1,2 milijarde evrov. Pozdravljamo pa tudi skupno rešitev, s katero smo za podjetja z boniteto C s spremembami besedila predloga zakona izenačili s podjetji iz bonitetnih razredov A in B, saj prav ona v času krize nedvomno potrebujejo največ pomoči. Vlada je pri tem sprva razlikovala kreditojemalce A in B bonitetnega razreda od kreditojemalcev C bonitetnega razreda, saj je za prve predvidela jamstvo do največ 80% vseh obveznosti, za druge pa le do 50%. Zato je prav, da so posojila v enaki meri namenjena tudi podjetjem, ki imajo zaradi poslabšanih gospodarskih razmer največje težave pri pridobivanju posojil. Naj opozorimo, da gre v tem primeru prav za najbolj ranljiva podjetja, in sicer mala in srednje velika podjetja. V Poslanski skupini Zares smo prepričani, da bomo s pričujočim predlogom zakona omilili posledice svetovne gospodarske in finančne krize ter pripomogli k izboljšanju likvidnosti gospodarstva z namenom lažjega pridobivanja sredstev na slovenskem finančnem trgu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Naj zakon o jamstveni shemi ne bo poligon za očitanje, kar se je pričelo, in za medstrankarsko merjenje, pač pa poligon za vajo, kako spraviti denar iz finančnega sektorja v realni sektor. To je po moji sodbi tudi edini pravi namen. Kako uspešni bomo znali pri tem biti, bo pa verjetno treba nekaj časa še počakati, ker tovrstnih bogatih izkušenj nimamo. Ta zakon pa je čisto zagotovo dolgo in težko pričakovan zakon. V primerjavi z nekaterimi razvitimi deželami res z nekim faznim zamikom, za katerega se ne ve, ali je to nujno slabo ali je to morebiti nekaj, kar nam je dalo priložnost, da se na zgoščenih izkušnjah drugih kaj naučimo in ne naredimo kakšne napaka, ki bi se nam utegnila pripetiti. V Poslanski skupini DeSUS bomo ta predlog zakona seveda podprli. Zadovoljni smo, smemo reči, s kooperativnostjo predstavnikov Ministrstva za finance v procesu nastajanja novega teksta. Zadovoljni smo s tem, da je bila vendarle cela vrsta najbrž dobrih dopolnitev tudi podprta. Osnovni tekst je tako dodobra dodelan, ampak ne samo dodelan, najbrž bi smeli reči tudi, da je tudi izboljšan. Gre za to, da je sedaj manj omejitev za pridobivanje teh jamstev in kreditov, kot je bilo v prvem tekstu predvideno. Gre za to, da se je pokazala naklonjenost za to, da bi bili stroški čim nižji, da bi bile provizije sprejemljive in da ne bi bile morebiti ovira za to, da bodo tisti, ki so teh jamstev potrebni, jamstva tudi v resnici terjali. Bilo je že povedano in najbrž je treba poudariti to, da je dobro, da je bila uvrščena v to shemo tudi skupina podjetij z bonitetno oceno C in da je kompletna masa sredstev razdeljena po alikvotnih deležih in upamo, da bo tako tudi izkoriščena in na ta način pomagala k preboju tega krča, v katerem se je gospodarstvo znašlo. Tudi to, da se je ročnost odločno spremenila, je za podjetja zagotovo dobro. Tisto, kar je dobro, je tudi povišana kvota, do katere je moč namenjati ta sredstva z oziroma na to, da se sedaj dopušča kvota plač tudi za tiste, ki so na projektu soudeleženi, in da se je opustila dikcija, ki je najprej načrtovala, da bi se lahko upoštevala kvota samo tistim, ki so znotraj nekih proizvodnih objektov sodelovali ali storitvenem procesu. Veseli nas, da so se sprostili nekateri okviri, ki so bili pretogi, in da je sedaj moč računati na ta sredstva tako za nove investicije kot za nadaljevanje začetih investicij; da se omogoča sredstva tako za reprograme kot za obratna sredstva; da ni več stroge selekcije, ki je poprej dala misliti, ali so morebiti gradbene firme izločene, ker niso bile eksplicitno naštete, tako kot nekatere druge firme in panoge. Prav pa je, da se izločijo tisti, iz D bonitetnega razreda, ki bi bili verjetno preveliko tveganje, da se izločijo tisti, ki jih zelo pogosto imenujemo tajkune, ali pa tisti, ki bi jih potencialno lahko imenovali "še ne tajkuni", če bi lahko kandidirali za sredstva za odkupe. Torej, ker ocenjujemo, da je v tem predlogu zakona bilo že v osnovnem tekstu v glavnem zapisano skoraj vse, kar je bilo treba za premik sredstva iz bančnega sektorja v realnega, in ker je tudi dodobra dopolnjen ta predlog zakona z amandmaji z odbora, ga bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli. Na osnovi amandmaja, ki smo jih pravkar dobili na mizo, pa smem reči, da bo ta tekst, ko bodo amandmaji sprejeti, mi jih bomo podprli, še izboljšan.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovane kolegice, kolegi, gospod predsednik! Slovenska nacionalna stranka ocenjuje, da je Predlog zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije, ki je dan v obravnavo po nujnem postopku, zelo dober zakon, nujno potreben in hvala bogu, da ga imamo, zato ga bomo seveda tudi podprli. V Slovenski nacionalni stranki smo veseli, da bo ta zakon - upamo, da bo tudi v resnici tako - omogočil gospodarstvu lažji dostop do likvidnih sredstev, čeprav vemo, da je po tem zakonu dajanje jamstva začasne narave. Seveda se nam v Slovenski nacionalni stranki zdi logično, da so v ta zakon vključena in imajo možnost pridobitev, seveda ob nekoliko višji proviziji, podjetja, o katerih govorimo, tako da bo bolj jasno, bonitete A - torej zelo trdna podjetja, bonitete B - zelo dobra podjetja in bonitete C - dobra podjetja. Logično, da D in E, ki so slaba in zelo slaba, pač tukaj zraven ne morejo biti. Hkrati ob tem, da bo Slovenska nacionalna stranka z velikim veseljem podprla ta zakon, računamo, da se bo uresničeval dosledno in pošteno. Odločili smo se tudi, da bomo preko organizirane službe znotraj Slovenska nacionalne stranke opravljali sicer neuradni, vendar opravljali nadzor nad podelitev jamstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na podlagi paketa razvojno naravnanih ukrepov za blaženje gospodarske krize je pred nami pomemben zakon. Cilj predlaganega zakona je omogočiti gospodarskim družbam s sedežem Republike Slovenije lažjo pridobitev likvidnih sredstev za financiranje vlaganj v investicije in obratna sredstva. Gospodarske družbe, ki bodo koristnice kreditov, za katere bodo dana jamstva po tem zakonu, predstavljajo po podatkih AJPES-a na dan 31. 12. 2007 več kot 80% vseh gospodarskih družb s sedežem v Republiki Sloveniji. Zaradi prvovrstnega zavarovanja, ki ga predstavlja to državno poroštvo, se predvideva, da bodo banke bolj naklonjene dajanju kreditov in bo s tem tudi sploščen tako imenovani kreditni krč, ki je nastal kot posledica svetovne finančne krize in kar nekako ne more pojenjati. Banke, ki bodo sodelovale v jamstveni shemi, bodo morale del tveganj nositi same. Pomembno je, da jamstva ni mogoče dati za financiranje odkupa podjetij s strani uprav, prav tako jamstva niso deležne finančni družbi, banke, hranilnice, zavarovalnice in pokojninske družbe. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke nismo najbolj prepričani, da je popolna prepoved dajanja jamstva za obveznosti podjetij v težavah pri podjetjih, ki so uvrščena v nižje bonitetne razrede in se lahko obravnavajo po zakonu o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah, ravno najboljša ali pa prava rešitev. Menimo, da bi lahko nekatere gospodarske družbe v težavah, ki so večinsko izvozno usmerjene in hkrati strateško pomembna za določeno regijo, obravnavali, omejeno seveda, tudi skozi ta zakon. V mislih imam Muro, najbrž pa bi se našel še kakšen podoben primer. Upamo tudi, da bo praksa, ki je bila uporabljena pri nekaterih obravnavah oziroma sprejemanjih uredb, ko je Odbor za finance imel možnost oddajanja mnenj pred sprejem takšnih uredb na Vladi, uporabljeno tudi v tem primeru; torej v primeru uredbe, ki bo pravzaprav tehnična podpora temu zakonu. Predlog zakona v Slovenski ljudski stranki podpiramo, ker je dober ukrep in bo, upamo vsaj, prinesel prepotreben zagon kreditiranja s strani bank in sprostitev kreditnega krča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod magister Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Še enkrat vsem skupaj eden prijazen pozdrav. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo zadovoljni, da je koalicija predstavila ta pomemben zakon, ki bo še kako izboljšal status v nekaterih podjetjih, ki so zaradi zaostrenih gospodarskih razmer ta trenutek v težavah. Ocenjujemo ga za pomemben proaktiven ukrep in zaradi tega v naši poslanski skupini popolnoma podpiramo oblikovanje posebne protikrizne jamstvene sheme za podjetja, vredna preko 1,2 milijarde evrov, katere osnovni namen je, vzpostaviti srednjeročni kreditni trg, ki je trenutno velik problem, saj ne deluje. Menimo tudi, da gre za enega od najpomembnejših protikriznih ukrepov do sedaj, od katerega je odvisna usoda mnogih gospodarskih družb in usoda številnih zaposlenih. Zato nas toliko bolj veseli oblikovanje določenega konsenza med vsemi poslanskimi skupinami pri obravnavi predloga zakona na seji matičnega delovnega telesa. Pozdravljamo tudi spoznanje Vlade, da je za učinkovitost takšnega protikriznega ukrepa treba razširiti jamstvo tudi na gospodarske družbe iz bonitetnega razreda C, kajti ravno v tem razredu so namreč podjetja, ki bi zagotovo v tem trenutku to pomoč najbolj potrebovala. Seveda je pa tudi res, da je verjetno neplačila v razredu A in B bistveno manjša kot v razredu C. V zvezi s tem se nam tudi zdi v Liberalni demokraciji Slovenije pomemben del zakona, ki ureja zavarovanje države za primere unovčevanja danih jamstev. Prav gotovo bo pa v kar nekaj primerih treba vstopiti tudi v lastništvo in skozi daljše obdobje s tem povrniti javna sredstva, bodo pa zagotovo ti javni stroški neprimerljivo manjši, kot bi bili, če takšne jamstvene sheme v tem trenutku ne vzpostavimo. V Liberalni demokraciji Slovenije se nam zdi pomembno izpostaviti tudi zakonsko določeno načelo enakega dostopa do jamstev. Vse banke s sedežem v Sloveniji so upravičene do pridobitve jamstev, izpostavljamo pa načelo upoštevanja pravil Evropske unije o državnih pomočeh, in sicer z določitvijo največ 80% jamstva države z zaračunavanjem provizije za izdano poroštvo, namenskostjo porabe sredstev za obratna sredstva in tudi za investicije ter s prepovedjo dajanja poroštev za obveznosti podjetij v težavah. Prav tako je pomembno tudi načelo ekonomičnosti. Z zbiranjem konkurenčnih ponudb bank in ne nazadnje banke, ki bodo sodelovale v jamstveni shemi, bodo morale del tveganj nositi same. Sicer pa je prevzemanje kreditnega tveganja običajna sestavina bančnih poslov bistveno bolj kot pa likvidnostno tveganje, s katerim so se naše banke soočale v začetku te krize. V Liberalni demokraciji Slovenije vidimo glavno pomanjkljivost zakona v dejstvu, da jamstvena shema bolj ali manj cilja na podjetja iz delovno intenzivnih dejavnosti, vsem drugim kapitalsko in tehnološko intenzivnim podjetjem, podjetjem, ki ustvarjajo na trgu visoko dodano vrednost, pa ta shema prav gotovo ne bo pomagala pri pridobivanju dovoljšnje količine svežega potrebnega denarja, so pa za vsa ta podjetja, ki so za Slovenijo še kako pomembna, možnosti, da jih pridobijo na drug način. Obravnavana jamstvena shema razumno izpušča vsa tista podjetja, ki ne dosegajo bonitetnega razreda C. Zdaj, ob takšnih zgodbah se nam vedno v ospredje najprej pojavi, recimo, primer Mure, ki je bil v razpravah kar nekajkrat izpostavljen in prepričan sem, in to je tudi stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, da takšnih podjetij ne smemo, nočemo in ne bomo odpisali, pač pa je treba zanje poiskati druge rešitve. Ne gre predvsem za finančni in gospodarski vidik zgodbe, ampak za še kako pomemben tudi socialni vidik zgodbe v tisti okolici in za celotno regijo predvsem zato, da ne pride do težko obvladljivih socialnih razmer. Se pa v Liberalni demokraciji zavedamo, da podjetja nestrpno čakajo na finančno poživilo, zato podpiramo predlog zakona, prav tako tudi amandmaje, ki zakon omogočajo, in dostop podjetij do kreditnih sredstev. Pričakujemo pa tudi, da bo jamstvena shema postala operativna čim prej. Tu apeliramo na ministrstvo in ministra, da se res potrudi in uresniči dano obljubo, da bo realizaciji tega projekta v 14 dneh res namenil vso svojo podporo ter energijo, tako da ukrep postane čim prej operativen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka, sodelavke z Ministrstva za finance, poslanke in poslanci! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira Zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije, ki ga je pripravila Vlada Republike Slovenije in je bil na Odboru za finance in monetarno politiko tudi z amandmaji dopolnjen. Tudi danes so vloženi dodatni amandmaji, ki bodo to jamstveno shemo Republike Slovenije napravili še bolj operativno in omogočili, da bodo vsi tisti gospodarski subjekti, ki bodo koristili zavarovanje svojih kreditov z jamstvom države po tem zakonu, tudi uspešno to lahko izpeljali. In da ne bi zaradi že predhodnih kreditov, ki so jih eventualno najeli za nekatere druge državne pomoči, bili ob to pomoč zaradi tega, ker bi z drugimi krediti to povečevali. Prepričani smo, da smo z dopolnitvijo osnovnega vladnega predloga uspeli zagotoviti tudi ugodnejša kreditna zavarovanja za tista podjetja in gospodarske subjekte, ki so pomoči v tej obliki najbolj potrebna, tako po višini sredstev, pogojih kot tudi po ceni za zavarovanje teh kreditov. To ni nepomemben podatek, gre za to, da je prvoten predlog bil dosti drag, neprivlačen za kreditojemalce, sedaj pa je z novelacijo tega zakona to nekoliko bolj sprejemljivo. V mislih imamo gospodarske družbe v bonitetni skupini C, ki so sicer dobra podjetja, ki pa so sedaj zaradi finančne in gospodarske krize pravzaprav najbolj ranljiva. Imajo dober program, imajo vizijo, imajo predviden trg, a zaradi nezmožnosti plačevanja tako kupcev kot tudi kooperantov sedaj ostajajo brez nujnih tako investicijskih kot tudi obratnih sredstev. Zato je tej skupini podjetij pravzaprav bilo treba nameniti največ pomoči. Zagotovo so gospodarski subjekti v bonitetni skupini A in B tudi sedaj v težavah, a po mojem prepričanju in prepričanju Poslanske skupine Socialnih demokratov je pomoč treba usmerjati v tiste, ki jo sedaj najbolj potrebujejo, imajo dober razvojni program in jasno vizijo, kako se bodo iz te gospodarske in finančne krize izvlekli. Zelo me pa veseli, da je na odboru bilo tudi s strani Ministrstva za finance povedano, da bodo individualno reševali tudi delovne organizacije in gospodarske subjekte v nižjih bonitetnih skupinah, ki bodo imeli dobre programe, pa zaradi raznoraznih stvari ne pridejo v te tri bonitetne skupine. Veseli me tudi, da smo na Odboru za finance in monetarno politiko dosegli sorazmerno visoko soglasje, ki je bilo tudi sedaj izraženo v predstavitvi stališč poslanskih skupin, tako v smeri, da bo ta zakon dejansko zaživel, omogočil bankam, da bodo lažje odobravale kredite, in seveda tudi Vlade, ki je pristala, da prevzame del rizika, ki bi se lahko pokazal kot poplačilo neplačanih kreditov. Upajmo, da bo tega malo in da bodo gospodarske družbe te kredite, zavarovane z državnim poroštvom, usmerile v razvoj in tako zagotovile tudi splošen gospodarski razvoj in obstoj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 1.a člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem obravnavo tega 1.a člena in amandmaja. V razpravo dajem 7. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo o tem členu in amandmaju. V razpravo dajem 8. člen in najprej prvi amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o 8. členu in prvem amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS? Ugotavljam, da ne želi. V razpravo dajem 8. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Ne želi, zato zaključujem razpravo o 8. členu in o obeh amandmajih. V razpravo dajem 10. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Ali želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Iztok Podkrižnik.
Hvala lepa. Sam sem tudi vesel, da je prišel ta predlog na mizo. To bo ukrep, ki bo pomagal našemu gospodarstvu. Tu bi pa nekaj o boniteti povedal. Mislim, da sama boniteta - večino srednje in malih podjetij po velikosti v Sloveniji je v zadnjih mesecih dejansko doletela ta kriza in do tega je prišlo, sam menim, zaradi tega, ker dobavitelji podaljšujejo oziroma skrajšujejo te plačilne roke, sami kupci pa jih podaljšujejo. Vemo, da tu ostajajo davki, plače in druge obveznosti, za katere vemo, da morajo biti. In zaradi tega se je tudi tem podjetjem ta boniteta poslabšala. Mislim, da je tu res treba tem podjetjem prisluhniti. Prepričan sem, da ta zakon, se pravi, če se vrnemo k 7. členu, da omenim, v tej prvi točki, druge alineje, ko pač omenja znesek letne bruto plače, se pravi, ne bo toliko pomagal tem srednjim podjetjem, ker ta srednja podjetja vlagajo intenzivno v razvoj, so hitro rastoča podjetja in imajo zaradi tega velik problem. In za ta sredstva mislim, da bodo za ta podjetja premajhna. Če gledamo na to, mislim, da bo tu treba nekako najti drug ključ, da se tem podjetjem res pomaga. To so tista podjetja, ki bodo peljala razvoj v Sloveniji naprej. Slovenija potrebuje mala in srednje velika podjetja. To, mislim, je tista točka, s katero bomo to stvar spravili na boljši nivo, se pravi, da bodo ta podjetja lahko normalno funkcionirala. Sprašujem se, kaj bo konec leta, če ta podjetja teh sredstev ne bodo dobila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni. Da gre za enega izmed ukrepov, ki cilja v pravo smer, kaže ta široka podpora, ki jo je bil ta zakon o jamstveni shemi deležen na matičnem odboru, in kaže tudi podpora predlogom, ki jih je opozicija posredovala v okviru razprave na matičnem odboru, praktično smo vse odločitve, pripombe, dopolnila sprejemali soglasno. Škoda je mogoče edino to, da so zamujeni trije dragoceni meseci, zaradi tega nas tudi veseli, da je v te končne določbe prišlo skrajšanje roka, ki smo ga predlagali za uveljavitev uredbe s 30 na 14 dni, in verjamemo tudi zagotovilu ministra za finance, da bo glede na specifiko te uredbe, ki v neki meri na nek način posega v zakonodajno materijo, to uredbo tudi predhodno preveril v Državnem zboru na matičnem odboru. Mogoče edina omejitev, ki se lahko izkaže za problematično, vendar smo o tem imeli široko razpravo in je ni bilo mogoče zaradi direktiv Evropske unije odpraviti, je omejitev, ki določa višino kreditov, in je vezana na obseg mase plač v podjetjih, kar napeljuje na to, da bodo večje možnosti do dostopa do teh sredstev imela delovno intenzivne panoge, ampak se, kot pravim, tej določbi, žal, ni bilo mogoče izogniti in z enimi skupnimi napori, mislim da, je bila zapisana tako, kot je najbolj prav za vse. Sedaj glede amandmaja k 10. členu. Trenutna dikcija govori o tem, da znaša posamezen kredit, glavnica, od najmanj 100 tisoč do največ 70 milijonov evrov. Teoretično to pomeni, glede na to, da je ta shema razdeljena po trikrat po 400 milijonov, da nekaj podjetij večjih lahko to kvoto izčrpa, kar verjetno ni bil namen tega zakona. Kot sem imel priložnost danes slišati, bo ta amandma dobil podporo, ki ga predlagamo. Gre za to, da se ta sredstva razdelijo na najširši možni krog zainteresiranih in mislim, da je to prav, zaradi tega predlagamo, da se ta znesek določi v višini od najmanj 50 tisoč do največ 10 milijonov evrov. S tem nikogar ne omejujemo pri dostopu do teh sredstev. Omogočamo, da vsi tisti, ki v teh časih ta sredstva potrebujejo, lahko do teh sredstev dostopajo, in širimo spekter možnosti za vse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo o 10. členu in vloženem amandmaju. In v razpravo dajem 13. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato zaključujem [[...]]Pardon! Želi kdo razpravljati? [[Ja.]] Gospod Černač. Želi še kdo? Potem bom dal besedo kar gospodu Černaču. Izvolite.
Hvala lepa. Na odboru je tekla razprava tudi glede stroškov in nekako je bilo sprejeto v predhodnih členih, da so se ti stroški odobravanja teh kreditov znižali na minimalen dopusten nivo. Tako tudi ta zadnji strošek, ki se sedaj povečuje, jaz osebno pa tudi v poslanski skupini ocenjujemo, da je to, kar je sedaj zapisano v zakonu, popolnoma dovolj. Glede na obseg tega potenciala menimo, da je provizija, ki je sedaj v zakonu določena, zadostna, in da je ni treba povečevati, tako kot je s tem amandmajem predlagano za, koliko je to, 250%. Odstotek je sicer majhen, z 0,02 na 0,05, ampak procentualno gledano pa visok skok. Menimo, da je to popolnoma nepotrebno, in menimo, da tega amandmaja ni dobro podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim, kar za prijavo. Besedo ima gospod Bogdan Čepič. Prosim.
Hvala lepa. Ta amandma je prišel predvsem zaradi tega, ker je bilo ocenjeno s SID banko, ki bo vodila te postopke, da je vrednost oziroma cena 0,02% premalo in ne bo pokrivala. Res je, da je na odboru bil prvoten predlog Vlade 0,1%. Takrat smo potem v prvem amandmaju, ki smo ga predlagali, je bil 0,05, kasneje smo v sami razpravi znižali, res pa je, da smo tudi na odboru povečali ročnost teh kreditov s 5 let na 10 let in bodo tukaj nastajali nekateri večji stroški. Zato predlagam, da procentualno gledano sicer res dosti, zneskovno pa je to seveda sorazmerno majhen znesek, da podpremo tudi ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. prosim, gospod Černač, imate besedo.
Ja, ni tako majhen, zneskovno gledano, ta znesek. Govorimo o milijardi 200 milijon evrov potenciala, kar pomeni pri 0,02, 2,4 milijone evrov in pri 0,05, kar predlagate, 6 milijonov evrov. Je bistvena razlika. Trdno sem prepričan, da bo SID banka zmogla s to nižjo provizijo. Tako predlagam, da se tega amandmaja ne sprejme. Moram reči, da tudi na odboru je bila na predlog predsednika odbora, gospoda Ropa, ta številka predlagana, ta, ki jo sedaj vi amandmirate. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o 13. členu in vloženem amandmaju. S tem smo zaključili razpravo o vloženih amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 13.15. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 4. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, kot sem rekel, ob 13.15. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Prehajamo na glasovanja Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslanci prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bomo v okviru proračunskega paketa aktov najprej glasovali o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah in Predlogu odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009, katerega vsebina je vključena v Predlog rebalansa državnega proračuna. Po glasovanju o rebalansu pa bomo prešli na odločanje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, nujni postopek. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 1. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - obravnava Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2009. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti 4. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - obravnava Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2009. Najprej prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Prosim za prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Slovenska demokratska stranka ne bo podprla splošnega dela rebalansa proračuna za leto 2009, iz preprostega razloga, ker sprejemamo dokument, ki je povsem neaktualen in temelji na napačnih predpostavkah gospodarske rasti in v splošnem delu nikakor ne more biti neka podlaga za trošenje javnih sredstev v nadaljevanju. Vlada je imela priložnost, da bi ob novih napovedih, ki so bili Vladi znani že na začetku tega tedna, odložila razpravo za kakšen teden dni, tako na matičnem odboru za finance kakor tudi na plenumu, pripravila amandmaje, ki bi uskladili splošni del proračuna oziroma rebalansa proračuna z novimi napovedmi. To se ni zgodilo. Vztraja se torej na nečem, kar je mimo. To vnaša dodatne negotovosti. Pretirano je naravnan ta rebalans k trošenju države na vseh nivojih, ob zelo jasnem vedenju, da bo prihodkov znatno manj, kot je pa z rebalansom še predvidenih. Jaz se strinjam z vsemi tistimi, da je treba okrepiti potrošnjo tam, kjer ta spodbuja gospodarstvo. Vendar vsa potrošnja, ki je v tem rebalansu načrtovana, ni takšna in bi jo bilo treba s tega naslova temeljito prečistiti in Vlada je zato imela čas, vendar si ga ni vzela. Druga pomembna zadeva je ta, zakaj ne bomo podprli, da pravzaprav po novih ocenah gospodarske rasti bomo praktično zažrli z zadolževanjem tudi v del proračuna, ki je namenjen nekemu normalnemu pogonu, ne pa investicijam. Po obstoječem rebalansu naj bi namreč obseg zadolževanja in obseg primanjkljaja ravno pokril obseg investicij. Po novi oceni, ker bo tekočih prihodkov manj, bo za isti obseg investicij in že tekočega trošenja v proračunu treba poseči po dodatnem zadolževanju, po dodatnem primanjkljaju in to je v danih situacijah seveda nesprejemljivo. Razpravljamo oziroma odločali bomo o nečem, kar je pogubno za prihodnost davkoplačevalcev te države. Seveda v SDS ne moremo takega pristopa podpirati.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež. Prosim.
Socialni demokrati menimo, da je najboljša protikrizna politika razvojna politika. Da bi ta politika bila razvojna, mora biti tudi odzivna. Ta rebalans proračuna je pripravljen na osnovi do sedaj znanih izhodišč. Vemo, da živimo v spreminjajočem se svetu, kjer tudi nimamo nobenih obetov, da napovedi gospodarskih gibanj ne bodo še slabše. Zato pričakujemo, da bo Vlada že danes pristopila k pripravi novega rebalansa proračuna, ki bo državo Slovenijo še bolje usposobil za soočenje z izzivi časa. Rebalans podpiramo tudi zato, ker ne le da moramo na tej ladji veslati skupaj, pomembno je tudi to, da obrnemo to ladjo v pravo smer. S tem ko v tem proračunu v bistveni meri povečujemo sredstva za znanost in razvoj, za gospodarstvo, pa tudi za investicije in socialne transferje, smo prepričani, da s tem Slovenijo usmerjamo v smer našega skupnega ideala, to je družba znanja, inovativnosti, družba visoke socialne vključenosti in dinamičnega gospodarstva. Socialni demokrati bomo zato rebalans podprli.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Torej, prosim za prijavo. Besedo ima gospod Robert Hrovat. prosim.
Hvala lepa za besedo. Slovenska demokratska stranka je koaliciji ponudila roko. Želeli smo sodelovati pri razvoju Slovenije in biti partnerji pri razvoju. Takrat, ko je bilo o tem govora, ste zavrnili našo pomoč, obrazložitev je bila približno takšna: sposobni smo se sami, brez pomoči opozicije, soočiti z razmeram, ki takrat še niso bile tako katastrofalne. Verjetno ste sedaj že ugotovili, da je bila to napaka, kajti rezultat štirih mesecev vladanja je pravzaprav neaktualen rebalans, ki temelji na predvidevanjih 0,6% gospodarske rasti. Danes vemo, da je pričakovana gospodarska rast minus 4%. Torej, kaj iz tega lahko zaključimo - da so bili vaši ukrepi prepočasni in nezadostni!
Spoštovani kolega poslanec Hrovat, ni čas za polemiko! Obrazložitev glasu. Prosim.
Obrazlagam glas, zakaj tega rebalansa ne bom podprl. Ta rebalans ni protikrizni rebalans, pač pa je nastavek modernizacije sistema, kot je rekel včeraj predsednik Vlade. Modernizacija pa pomeni zmanjševanje pravic. Žal, in to je treba jasno povedati. In za takšen rebalans sam ne morem glasovati. Sam bi pričakoval več, glede na to, da pomoči opozicije ne potrebujete in ne želite. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Če makroekonomske napovedi držijo oziroma se bodo izkazale za resnične, potem je popolnoma jasno, da sprejemamo dokument, ki je po vsebini v celoti nerealen in to danes vemo. Nesporno se bodo prihodki, ki so predvideni, da bodo manjši za okrog 200 milijonov evrov, še zmanjšali. Na drugi strani je velika verjetnost, da se bodo povečali posamezni elementi odhodkov, in kljub temu zavedanju sprejemamo nekaj, kar ne bo doživelo svoje polne realizacije. Ne glede na to dejstvo pa Vlada ni bila pripravljena spoznati, da so v strukturi tega proračuna tudi odhodki, ki se ne bodo uresničili. Očitno tega ni bila pripravljena spoznati, zaradi tega ker si pušča nek manevrski prostor za izplačevanje morebiti nekih odškodnin ali česa tretjega. Govorim o odhodku 230 milijonov 400 tisoč evrov, ki je predviden za subvencioniranje skrajšanega delovnega časa. Do sedaj je po tem ukrepu poseglo 40 tisoč zaposlenih, v višini 14 milijonov 400 tisoč evrov, kar pomeni, da ni nobene verjetnosti, da se bo ta odhodek uresničil niti ne v višini 30, 40 milijonov evrov. Na drugi strani Vlada ohranja v proračunu odhodek 50 milijonov evrov iz naslova vračila vlaganj v telekomunikacijsko omrežje, kljub temu da je zakonska podlaga zelo jasna, 11. člen Zakona o telekomunikacijah, ki govori, da je ta strošek strošek Slovenske odškodninske družbe. Kljub tem dejstvom, kljub jasni zakonski osnovi, kljub temu, da vemo, da napovedi, ki so bile še pred nekaj meseci, niso več dejstvo in niso realne, ostaja predlog rebalansa nerealen. Ostaja v takih okvirih, ki pomeni, da ga ne bo mogoče uresničiti. Bojim se, da podmornica plava vedno hitreje proti dnu. Vprašanje časa je samo, ali bo nasedla ali ne. Bojim se, da je to odvisno od tega, kakšne ukrepe bodo sprejele države v naši soseščini. Hvala lepa.
Hvala lepa.
Rebalansa ne bom podprl. Hvala.
Hvala za ta zadnji stavek, tega smo pričakovali. Besedo ima gospod France Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi jaz ga ne bom podprl, in sicer iz razloga, ker za tem rebalansom tiči neka zelo nevarna filozofija. Vsi vemo, da je za tehnološki razvoj in za pojačanje zdravih jeder v gospodarstvu treba pomagati oziroma tudi državna sredstva temu posvetiti. Mi smo predlagali razbremenitev gospodarstva v tistem segmentu tistega gospodarstva, ki je dovolj zdravo, da je šlo v investicije, da ima idejo o tehnološkem razvoju za boljšo kvaliteto, večjo dodano vrednost. Predlagali smo zmanjševanje oziroma povečanje razbremenitve in pa oprostitve davka na investicijska sredstva. To je bilo zavrnjeno. Vi sedaj v skladu s svojo filozofijo dvigate - recimo, samo pri Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, ki ga vodi gospod Golobič, sredstva za 66 milijonov. Za tehnološki razvoj celo za 117 procentov. Ampak ta sredstva, gospodje, s katerimi bi lahko pokrili razbremenitev gospodarstva v smislu investicij, njihovih investicij, boste uporabili za to, da boste razdeljevali podjetjem po svoji presoji; in bojim se, kakšna bo ta presoja. Vsekakor je to nova možnost, nov razvoj možnosti za korupcijo, za korporativnost in za vse tisto, proti čemer bi se morali boriti. Žalostno je, da pravzaprav ta proračun, ta rebalans izkorišča gospodarsko krizo in recesijo celo v namene političnega obvladovanja gospodarstva.
Hvala lepa. Torej, glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 25. [[Za je glasovalo 53 članov.]] [[Proti 25 članov.]] Ugotavljam, da je splošni del Predloga rebalansa proračuna sprejet. Gospod Tanko, proceduralno.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Rad bi vas poprosil, da preden daste na glasovanje predlog, kdaj dvignete tudi glavo in pogledate po poslancih, če bi želeli še razpravljati. Gospod Grims je dvignil roko, vsaj še dva ali trije poslanci bi razpravljali in niste tega omogočili. Mislim, da na tak način realizirati to sejo, kot ste si jo zamislili, mislim, da nima nobenega smisla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Res se opravičujem. Jaz sem še na koncu pogledal, vendar nobene roke nisem videl. Se opravičujem. Se res opravičujem, ker je prišlo do nesporazuma, to ni bilo intencionalno. Hvala. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Predloga rebalansa proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. V zvezi z amandmajem Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke vas želim opozoriti, da se nanaša le na zmanjšanje sredstev pri različnih podprogramih v okviru posameznih uporabnikov, zaradi tega se v tem amandmaju glasi v celoti: "V okviru prvonavedenega uporabnika, to je Predsednika Republike Slovenije..." Torej, k proračunskemu uporabniku 1111 "Predsednik Republike Slovenije in drugi uporabniki" odločamo o amandmaju, prvem amandmaju Slovenske ljudske stranke k proračunskem uporabniku Predsednik Republike in drugi uporabniki. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod mag. Andrej Vizjak. Prosim. V imenu poslanske skupine SDS.
A Renata, ne sme ali kako? [[..]] [[Smeh.]] [[..]]V Slovenski demokratski stranki bomo predlog amandmaja podprli, ker je amandma, ki gre v smeri tega, kar se je pravzaprav zgodilo z nižjimi napovedmi gospodarske rasti oziroma z gospodarskim padcem. Varčevanje, še posebej na nekaterih neproduktivnih postavkah, je več kot potrebno. Opozoril bi vas še na eno okoliščino, s katero se soočamo sedaj v Republiki Sloveniji in se doslej še nikoli nismo. V zadnjih 10 letih ali pa gotovo v zadnjih 4 letih je Slovenija hitreje rasla kot povprečje EU za 4 odstotne točke. Po zadnjih napovedih v vladavini te vlade bo očitno Slovenija hitreje padala, kot to počne povprečje EU. Mislim, da je pravzaprav razlogov za to veliko. Eden izmed ključnih pa je, da se aktualna vlada ni sposobna soočiti s problemi, da reagira prepozno, neučinkovito in neustrezno. Zato je ta amandma en poskus, da le pogledamo realnosti nekoliko v oči in zmanjšamo nekatere odhodke, ki so nepotrebno trošenje. Zato menim, da je amandma nek zvonček, neko prvo znanilo potrebnih nujnih ukrepov, ki bi jih morala ta vlada potegniti tudi bistveno prej. Mislim, da je tudi to osnovna ideja tega amandmaja. Torej, ne brezglavo trošiti preko možnosti ustvarjanja, še posebej na tistih delih, ki dolgoročno razvojno niso usmerjena in katerih trošenje bo bolj ali manj samo bremenitev prihodkovne strani.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Slovenska ljudska stranka oziroma poslanska skupina bo ta predlog amandmaja seveda podprla. Podprla zaradi tega, ker menimo, da so prišli časi, ko je treba v tej državi tudi varčevati. Naša ocena je, da je proračun oziroma rebalans proračuna za te čase izrazito nevarčevalen, da je bil zgled, ki ga je dal predsednik Vlade in ki ga je dala tudi ta hiša, torej Državni zbor, ostro ignoriran ali grobo ignoriran s strani proračunskih porabnikov. Mislim, da to ni prav. Zato naj bo ta amandma le prvi korak k temu, da se zavemo, da je treba v teh časih na segmentu javne porabe tudi varčevati. In prepričan sem, tudi tako kot sem dejal, če ta amandma danes ne bo podprt, da bo Vlada zelo zelo hitro prišla v to hišo s podobnimi rešitvami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k uporabniku 1516 Urad za narodnosti. Odločamo o prvem amandmaju proračunski uporabnik Urad za narodnosti, podprogram Podpora narodnostnim skupnostim. Obrazložitev glasu. Prosim, gospod Göncz, Poslanska skupina Narodni skupnosti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da v primeru predlaganih treh amandmajev ne gre za zadevo, kjer bi morale biti v ospredju neke kalkulacije, bom rekel, strankarskih interesov. Gre izključno za amandmaje, ki posegajo v osnovno dejavnost narodnih skupnosti, italijanske in madžarske - v obeh primerih in v tretjem primeru madžarske narodne skupnosti. Skratka, v lanskem letu je že bil zagotovljen znesek, s katerim se je osnovna dejavnost narodne skupnosti zaokrožila v okviru tiste celote, kot sedaj predlagamo z dopolnitvijo amandmaja, ker na žalost v tem rebalansu tega zneska, ki je bil v lanskem letu zagotovljen, ni bilo. Kar se tiče dvojezičnega dodatka. Gre za zakonsko določbo, ki velja od lanskega leta. In v primeru tretjega amandmaja gre za amandma, ki je res specifičen in je res nujen z vidika osnovne dejavnosti narodne skupnosti. Skratka, če boste glasovali proti, mislim, da je to krčenje osnovne dejavnosti narodnostnih programov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Urad za narodnosti, podprogram Podpora narodnostnim skupnostim. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o tretjem amandmaju k proračunskemu uporabniku Urad za narodnosti, podprogram Podpora narodnostnim skupnostim. Glasujemo. Pardon. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine SLS.
V imenu Poslanske skupine SLS bomo že tretjič poskušali podpreti amandma, ki se nanaša na Urad za narodnosti, in poskušali narediti to, kar mi govorimo, da je prav, da druge države tudi naredijo za nas in zato hodimo po tujini in se borimo za pravice naših narodnosti v tujih deželah. Upoštevajmo to, spoštovana koalicija, tudi za narodnosti pri nas.
Hvala lepa. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tokrat pri tem amandmaju bi pa res apeliral na vse. Namreč, gre za edini časopis, ki izhaja v madžarskem jeziku. Ta časopis je bil pred kratkim pred propadom in mislim, da moramo najti toliko odgovornosti, da to preprečimo in da bo madžarska manjšina še vedno naprej imela svoj časopis. Mislim, da je tako prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Franco Juri. Prosim.
Naj povem, da sem glasoval za vse te amandmaje, ker menim, da ni dobro zmanjševati sredstev, ki so namenjeni preko Urada za narodnosti dejavnostim teh narodnosti. Slišim, da bodo tako in tako kompenzirana, da bodo nadomeščena z drugimi viri, ampak zaenkrat, kar je gotovo, je gotovo in v komisiji smo sprejeli te amandmaje v veri, da besede, ki jih je izrekel premier nedavno, da v nobenem primeru ne bo prišlo do zmanjšanja virov za obe narodnosti, pa v tem primeru seveda naletijo na neko čudno neskladje. Tako bom glasoval za amandma tudi v podporo madžarski narodnosti.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 44. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 1536, Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Odločamo o prvem amandmaju k uporabniku Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, podprogram Gradnja in investicijsko vzdrževanje lokalnih cest in javnih poti. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti 1. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k uporabniku 1537, Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. Odločamo o prvem amandmaju k uporabniku Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu, podprogram Podpora Slovencem v zamejstvu in po svetu. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
S predlaganim amandmajem predlagamo povečanje podpore Slovencem v zamejstvu in po svetu v višini 250 tisoč evrov, ker se sredstva zmanjšujejo s predvidenim rebalansom. Povečujejo se sredstva za plače in materialne stroške urada, zmanjšujejo pa se sredstva za ustavne obveznosti podpore avtohtoni slovenski narodni skupnosti v zamejstvu ter sredstva za ustavne obveznosti podpore Slovencem po svetu. To je po našem mnenju nedopustno in skregano z zdravo pametjo. Namesto da bi se povečevala podpora Slovencem, se pravi, programi, se povečujejo administracija, stroški za delovanje. Tudi ne razumemo, da ta amandma ni deležen podpore Vlade, glede na napovedi, ki smo jih poslušali v preteklosti, glede na situacijo, s katero se Slovenci soočajo v zadnjem obdobju, in glede na prihodnje aktivnosti, ki bodo potrebne za to, da bo mogoče vzdrževati ustrezen položaj narodnih skupnosti v tujini. Kar nekaj nalog nas še čaka na tem področju in mislim, da ni dobro, da se aktivnosti, ki so bile v preteklosti zastavljene, ustavijo oziroma zmanjšajo. Mislim, da tudi ni prav, da se povečujejo sredstva za delovanje nekega urada, zmanjšujejo pa sredstva za programe, zaradi katerih je ta urad pravzaprav ustanovljen. Biti bi moralo ravno obratno. Žal to ni edini primer. V tem rebalansu je moč najti številne podobne primere, ko se povečujejo sredstva za delovanje, za plače, povečuje se število zaposlenih, sredstva za programe, v tem primeru za ustavne obveznosti podpore avtohtoni slovenski narodni skupnosti v zamejstvu in podpore Slovencem po svetu, pa se zmanjšujejo. Predlagamo, da se ta amandma podpre. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ga bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k uporabniku 2011, Ministrstvu za pravosodje. Odločamo o amandmaju proračunskega uporabnika Ministrstva za pravosodje, podprogram Urejanje področja pravosodja. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijavo. Besedo ima dr. Vinko Gorenak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Zakaj je potrebno ta amandma podpreti? Preprosto zato, ker sem že sam v poslanskem vprašanju ob zapletu, ki je bil povzročen s strani ministra za pravosodje okoli plač v Študijskem centru za narodno spravo, jasno opozoril, da koalicija namerava nekaj storiti s tem centrom, seveda za zmanjšanje obsega delovanja tega centra. Obseg delovanja tega centra je še toliko pomembnejši v času, ki je pred nami in v času, s katerim smo se soočili, to pa je čas odkrivanja povojnih pobojev. Vemo pa, da se študijski center ukvarja prav s tem. Zato smo predlagali povečanje sredstev na tej postavki. Vlada pa predstavlja ta sredstva na tako imenovani normativni program dela Ministrstva za pravosodje. To pa pomeni, da jemlje na nek način oziroma krči sredstva, predvidena za študijski center, in daje ta sredstva na normativni program, od koder pa dobivamo nekatere čudne zakone. Enega bomo obravnavali jutri po nujnem postopku, takrat bom govoril o njem, to bo zakon o odvetništvu. Sredstva za normativni program dela pri pravosodnem ministrstvu so se tako enormno povečala, da sumimo, da gre tam za kar malo nečedne posle, o čemer bomo lahko govorili sicer kasneje. Ni normalno, da jemljemo tam, kjer bi država morala po toliko letih vložiti sredstva, da se razkrijejo povojne nečednosti in da se obelodanijo, in daje tja, kjer se pravzaprav bo služilo, vsaj po mojem, pravniško-odvetniškemu lobiju. In to je narobe. Hvala lepa.
Če prav razumem, boste glasovali za amandma. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku, Ministrstvu za pravosodje, podprogram Splošne storitve za pravosodne organe. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 48. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2011, Ministrstvo za gospodarstvo. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku, Ministrstvo za gospodarstvo, podprogram Mednarodno sodelovanje in udeležba. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, predsednik. Slovenska demokratska stranka bo ta amandma podprla, ker je tudi predlagatelj. Zakaj pravzaprav gre? Gre za pomoč oziroma vzpostavljanje, nadaljnjo vzpostavljanje pomembne infrastrukture v državah, ki so najbolj perspektivne gospodarske partnerice Republiki Sloveniji. Več kot jasno je, da mora država vzpostaviti mrežo podpornih institucij, ki zlasti malim in srednje velikim podjetjem pomaga pri prodoru na te tuje trge. Govorimo o tako imenovanih gospodarskih predstavništvih slovenskega gospodarstva. Slovenija nudi podporo podjetjem na več načinov. Eno je preko diplomatsko-konzularnih predstavništev in ekonomskih svetnikov, ki pa seveda ne morejo pokrivati, tudi zaradi kadrovske omejenosti, širokih območij določenih držav. Zato se ta predstavništva slovenskega gospodarstva ustanavljajo tam, kjer v nezadostni meri pokrivajo DKP-ji ta pričakovanja in potrebe gospodarstva. Naj vam navedem primer, v sosednji Italiji, kjer imamo veleposlaništvo v Rimu in imamo tam tudi ekonomskega svetnika, je JAPTI, to je javna agencija za podjetništvo, ustanovila predstavništvo slovenskega gospodarstva v Milanu. Se pravi v severnem delu Italije, s katerim tudi gospodarsko največ sodelujemo. Takšnih primerov je še veliko. Vlada se je odločila, da bo na tem področju varčevala. To je tudi napisala v obrazložitvi proračuna. Da ne bo razvijala podpornih institucij v takšnem obsegu, kot je predvideno s programom, ki ga je sprejela prav tako Vlada. Zato predlagamo, da se na tem mestu povečajo sredstva, da se izvoznikom zagotovi ustrezna podpora pri njihovih aktivnostih na teh tujih trgih. To je zelo pomembno, še posebej v obdobju gospodarske krize, kajti izvoz lahko spodbujamo le na tak način. Poglejte si druge države, ki so intenzivirale svojo agresivno politiko do osvajanja tujih trgov, mi pa tu varčujemo. Zaradi tega menim, da je ta amandma treba podpreti. Jaz se zavedam, da je pri izvajanju teh aktivnosti treba precej naporov, organizacijskih in sicer, da se najdejo pravi ljudje, da se najdejo pravi prostori za izvajanje teh nalog. Vendar če se ne trudi, če se ne gre v tej smeri, potem je vedno na mestu izgovor, da se tega denarja enostavno ne da porabiti,da ni absorpcije, tako imenovane. Zato menim, da je podpora slovenskemu gospodarstvu v tujini preko ustanavljanja predstavništev slovenskega gospodarstva potrebna in da je za to potreben tudi denar. Milijon evrov, kolikor je težak ta amandma, je tisti minimum, s katerim je potrebno nadgraditi proračun Ministrstva za gospodarstvo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Györek v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Amandma 2111 bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli, ker ga ocenjujemo za dobrega, ker pripomore k razvoju slovenskega gospodarstva. Slovenska nacionalna stranka bo nekatere amandmaje Slovenske demokratske stranke podprla. Tiste, za katere menimo, da želijo izboljšati proračun. Istočasno pa seveda pričakujemo, da boste enako v Slovenski demokratski stranki podprli tudi naša dva amandmaja, ki ju mi predlagamo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju, proračunskega uporabnika Ministrstvo za gospodarstvo, podprogram Progami povečevanja konkurenčnosti. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijavo. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
V Slovenski demokratski stranki s tem amandmajem predlagamo, da se vsaj delno ublaži zmanjšanje sredstev na področju Programi povečanja konkurenčnosti, ki se načrtuje z rebalansom v višini nekaj manj kot 12 milijonov evrov. Sredstva se zmanjšujejo za več kot tretjino. Predlagamo,da se to zmanjšanje omili na tak način, da se povečajo za 5 milijonov evrov. Gre za gospodarska središča. Gre za 9 gospodarskih središč, ki so utemeljena v strategiji razvoja Republike Slovenije do leta 2023. Gre za to, da se s podporo tem projektom, za katere se namenjajo predvsem evropska sredstva, spodbudi ustvarjanje novih delovnih mest na območju celotne Slovenije in se s tem neposredno vpliva na enakomernejšo razvitost celotnega območja, na regionalizacijo torej. Gre za enega izmed konkretnih ukrepov, ki bi lahko, če bi bil v celoti implementiran, pripeljal do tega, da bi se naša država razvijala hitreje, enakomerneje in da bi imeli ljudje na celotnem območju dostopnost do enakih infrastrukturnih objektov, predvsem pa do dela, ne glede na to, kje živijo. Žal je ta paradigma, ki ste jo zagovarjali tudi vladajoči pred pol leta ob prevzemu mandata, porušena, razvrednotena, ne samo v tej postavki, ampak v celotnem rebalansu proračuna.
Gospod Černač, polemike niso dovoljene pri obrazložitvi glasu.
Zmanjšujejo se sredstva, ki so še kako pomembna, da bi lahko prispevala k enakomernejši razvitosti Slovenije, zmanjšujejo se sredstva na tistih programih, kjer gre za udeležbo evropskih sredstev. Ni čudno, da se v globalu sredstva iz naslova Evropske unije zmanjšujejo za 13 milijonov evrov. Ni čudno, da se za 52 milijonov evrov z rebalansom načrtuje povečevanje slovenske udeležbe. Ni čudno, da ste proti temu, da bi se ta država razvijala enakomerno. Zaradi tega predlagam, da se v tej nameri premislite in da ta amandma podrete. S podporo temu amandmaju se bo vsaj delno razvodenel ta namen, ki ga nekako izkazuje celoten rebalans proračuna. Gre za projekte, ki so na poti, v katerih se projektna dokumentacija ne samo pripravlja, ampak se že izvajajo. Gre za podporo tehnološko razvitejšim programom, za vse tisto torej, čemur naj bi Slovenija v prihodnjih mesecih in letih sledila. Predlagam torej, da sledite našemu zgledu in da amandma, ki povečuje sredstva na programu povečanja konkurenčnosti, podprete. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ga bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2121, Urad za varstvo konkurence. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence, podprogram Varstvo konkurence. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Mag. Andrej Vizjak ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Ta amandma je simbolne narave oziroma je amandma, s katerim sporočamo slovenskim tajkunom, da se lov na nezakonitosti, nepravilnosti, v povezavi s koncentracijami v Sloveniji, nadaljuje. Urad in učinkovitost tega urada, kakor tudi nadaljevanje začetih postopkov, je zelo odvisno od materialnih pogojev za delo tega urada. In ne razumem, zakaj se na tem področju zmanjšujejo sredstva in zakaj se uradu onemogoča učinkovito, strokovno in zakonito delo. Nič ne pomaga, če predsednik Vlade pove direktorju urada, "če bo kdo poskušal vplivati na vas, javite mi, ne dovolim pritiskov na neodvisno delo", če se potem okrnijo sredstva in s tem pogoji delovanja tega urada. Prav to je čutiti v tej simbolni ravni iz tega amandmaja oziroma iz prvotnega predloga in seveda popravka, ki ga želi doseči ta amandma. Urad za varstvo konkurence se srečuje pri svojem delu s pravzaprav tudi že zelo forenzičnimi metodami odkrivanja teh koncentracij. Vemo, da mu pri njegovem delu stopa na prste cel državni aparat, z informacijsko pooblaščenko na čelu, vendar menimo, da mu je potrebno zagotavljati sredstva tudi za storitve, ki jih sam ne more opraviti zaradi kadrovske in tudi sicer podhranjenosti, vendar mu moramo omogočiti delo in dokončanje začetnih zadev. Teh zadev je v letošnjem letu veliko ostalo, kajti veliko tega je urad začel početi v letu 2008 in tudi v letu 2007. Zaradi tega menim, da je seveda tudi za neko uspešno soočanje z deviacijami, ki smo jih zasledili v gospodarskih subjektih v preteklosti, to torej nujno. Čudi me, da se nekaterim uradom oziroma nekaterim organom znatno povečujejo sredstva, posebej tistim, ki so bolj ali manj piarovsko uspešni in veliko govorijo, njihovo zobovje je pa zelo topo ali ga praktično ni, kot je recimo protikorupcijska komisija. Tu, ko govorimo pa o uradu, ki ima veliko pristojnosti, ki smo jih tudi uradu dali z zakonodajo, lahko izreka ogromne sankcije, celo prepovedi glasovanj na skupščini pa se pogoji dela reducirajo.
Hvala lepa. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Poglejte, o čem govorimo. Govorimo o 420 tisoč evrih, ki jih nameravamo pravzaprav temu uradu vzeti. Seveda bom amandma naše poslanske skupine podprl. Zakaj? Tudi zaradi tega, kar piše v obrazložitvi Vlade. Poglejte, kaj se je zapisalo: "Sredstva, zagotovljena za Urad za varstvo konkurence, zadoščajo za izvedbo predvidenih aktivnosti.." itd., v letu 2009, "in se minimalno zmanjšujejo predvsem zaradi ukrepov na področju plačne politike, dogovorjene s sindikati." To pomeni, da tistih nekaj ljudi bi naj imelo toliko nižje plače zaradi že dogovorjenega plačnega sistema s sindikati. Seveda to ni res. Drugi odstavek obrazložitve Vlade pravzaprav po mojem sploh ne sodi tukaj notri, ker govori o tem, da Register predpisov Republike Slovenije itd. vodi neka druga institucija, uradu tega ni treba in zato bo ta urad dobil 420 tisoč evrov manj. Zadeva ni realna. Ni realna in je v nasprotju s tistim, kar je tudi predsednik Vlade govoril v nastopnem govoru, ko je rekel približno tako, da je obiskal gospoda Janija Soršaka in mu jasno povedal, da karkoli bo potreboval za uspešno delo tega urada, naj ga pokliče, sicer pa nikoli več. Zato je treba ta amandma podpreti. Kar se pa tiče obrazložitve Vlade, bom pa rekel tako, kot bi rekli mladi: "Ne me basat." Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Ta amandma bom podprl. Gospod Borut Pahor, predsednik Vlade, je 21. novembra 2008 v Državnem zboru ob tem, ko je predstavljal osnovne ukrepe Vlade, med drugim govoril tudi o neodvisnosti regulatornih ustanov in o svojem obisku pri gospodu Soršaku, direktorju Urada za varstvo konkurence. Takrat je dejal: "Rekel je," direktor urada namreč, "da sliši, da bo Vlada uvedla varčevalne ukrepe. In dejal mi je, da me prosi kot predsednika Vlade, da varuhu kot neodvisni instituciji vendarle zagotovim potreben denar za to, da si bo pridobila mnenje, pridobila pomoč pravnih in drugih institucij, kajti ta varuh se sooča s podjetji, ki jim je trn v peti, ki imajo odvetnike, ki jih lahko zelo drago plačujejo. Moja obljuba je bila, da bo ta denar tudi dobil." To je dejal gospod Borut Pahor. Vlada v svojem mnenju pravi, da ta amandma ni potreben. Vlada predlaga zmanjšanje sredstev za Urad za varstvo konkurence. Gospod Borut Pahor je predsednik Vlade Republike Slovenije.
Hvala lepa. Prosim za ponovne prijave. Besedo ima gospod France Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Zopet se je tudi v tem primeru pokazala filozofija in ozadje ravnanja v času gospodarske krize. In sicer se temu institutu, ki naj bi preprečeval gospodarski kriminal oziroma ga odkrival in se resnično ubadal s tajkunskimi posli v času še vedno aktualne tranzicije, jemljejo sredstva. Gospodje, istočasno pa imamo dovolj denarja, da za 700 tisoč dvignemo sredstva Kosovi komisiji, Komisiji za preprečevanje korupcije, da bo lažje, tudi s kakimi novimi metodami sprožila kakšno novo Depalo vas ali Holmec ali afero Patria in prisluškovala kakšnim novinarjem nezakonito. Tam imamo dovolj sredstev. Zopet se je pokazalo, tako kot pri razdeljevanju sredstev med posameznimi ministrstvi, da se dodeljujejo sredstva ciljano določenim ljudem in se tudi ciljano jemljejo določenim ljudem, v skladu s tem, kaj načrtuje v tem mandatu ta vladna koalicija glede končanja tranzicije. Zato bom seveda jaz amandma podprl, da bi se vsaj nekoliko uprli temu trendu.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, kolegice in kolegi.
Mir v dvorani.
Zmanjševanje sredstev na takšnih postavkah je nezaslišano. Ob tem, ko govorite, da ste tudi za boj zoper korupcijo in še nekatere druge pozitivne ukrepe. Ob tem, ko je kolega Černač prebral, kar je izjavil gospod minister, sem se tudi jaz spomnil, da je v nadaljevanju gospodu Soršaku rekel, "če bo kdorkoli želel šikanirati vas ali s šikaniranjem vplivati na vaše delovanje, mi prosim sporočite." Mislim, da gre za šikaniranje Urada za varstvo konkurence in osebno verjetno tudi direktorja, vodje tega urada. Sem zelo presenečen oziroma presenečen niti nisem. Potrjujete mojo domnevo, da pretrgate vsako besedo in da vam pravna država, pravica, boj proti korupciji, da vam je malo mar. Gre za izrazito šikaniranje in škoda, da je gospa Kamnarjeva odšla [[...]]
Spoštovani kolega Jerovšek, vi morate obrazložiti svoj glas, ne pa komentirati druge odločitve. Prav tako ne morete polemizirati več z Vlado, ker ne more odgovarjati. Prosim.
Jaz bom ta amandma podprl, ker je nujno potreben. Upam, da bodo tisti, ki imajo neko pokončnost iz koalicijske strani, to tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k uporabniku 2312, Veterinarska uprava Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Veterinarska uprava Republike Slovenije, podprogram Delovanje služb in javnih zavodov. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijavo. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Prosim.
Amandma bomo v Slovenski ljudski stranki podprli in prosimo tudi za podporo ostalih. Gre za delovanje javne svetovalne službe na področju kmetijstva, ki ima, če ste bili pozorni, za razliko od vsem ostalih očitno tudi po danes izglasovanem rebalansu sredstva na praktično enakem nivoju kot lani. Kljub temu, da gre pri tem delu za večino sredstev za plače in bo prišlo do tega primanjkljaja. Javna svetovalna služba je tista, ki je skupaj z Agencijo za kmetijske trge prva usposobila in pripravila področje kmetijstva v Sloveniji do tega nivoja, da danes pri črpanju teh sredstev Slovenija nima težav, da se pri kmetijski politiki, ki predstavlja približno tretjina do 40% splošne evropske politike, Slovenija lahko tekoče odziva na te razpise in da tudi koristi sredstva. Po drugi strani pa je v teh težkih časih, v katere tudi v tej krizi kmetijstvo vedno bolj prihaja, za to delovanje te službe prepotreben denar tudi zato, da naše kmetijstvo pripravimo na izzive te krize in da se tudi ob drastičnem upadu prodaje domačih izdelkov tako na področju mleka, vina kar se predvsem v zadnjem času dogaja, usposobimo tudi kmetije za to, da se pričnejo ukvarjati z različnimi alternativnimi dejavnostmi z diverzifikacijo svoje proizvodnje in prav temu je namenja ta kmetijska svetovalna služba, s katero smo tudi po pogovoru z direktorjem Kmetijsko-gozdarske zbornice ugotavljali, da bo v letošnjem letu prišla v velike težave, ker že določeni dogovori v lanskem letu niso bili izvršeni in bo zaradi tega v letu 2009 ta kriza še večja. Ta amandma podpiramo in pozivamo tudi ostale poslanke in poslance k podpori tega amandmaja.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33 članov.]] [[Proti 48 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k proračunskem uporabniku 2004/115, Direkcija Republike Slovenije za ceste. Odločamo o prvem amandmaju k proračunskem uporabniku Direkcije Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskem uporabniku Direkcije Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Gvido Kres, Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jasno mi je, da ta naš amandma oziroma moj amandma po dosedanjem poteku glasovanja ne bo sprejet. Pa vendarle bi se dal presenetiti. Naj povem,da smo v Slovenski ljudski stranki predlagali amandma, ki bi veliko privarčeval in s tem posredno omogočil rezervo za ravnanje v prehodnjem času, ali če hočete, privarčeval, mi si privarčevanje razlagamo, če nekje privarčujemo, da bomo tudi drugje potrošili in s tem spodbudili investicije. Ta moj amandma spodbuja investicije na našem, litijskem območju. Ta moj amandma bi veliko pripomogel tudi k rešitvi socialnih stisk. Pri nas v našem območju je prvenstveno gradbeništvo in povezane zadeve z gradbeništvom. Če bi se te investicije spodbudile, da bi dobile boljšo, hitrejšo dinamiko, s tem tudi nekaj več sredstev, sem prepričan, da bomo veliko pomagali tako pri socialni stiski kot tudi možnost prehoda teh podjetij, ki delujejo na tem našem območju. Prosim vas, podprite ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o tretjem amandmaju, proračunskem uporabniki Direkcije Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine mag. Radovan Žerjav, Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Bom skrajšal za vse tri naslednje amandmaje. Gre za to, da je cestna infrastruktura na našem koncu zaradi gradnje avtocest bila v nekaterih občinah zelo zelo uničena. Ti amandmaji gredo v reševanje te problematike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o četrtem amandmaju pri proračunskem uporabniku Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o petem amandmaju pri proračunskem uporabniku Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o šestem uporabniku pri proračunskem uporabniku Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2511, Ministrstvo za okolje in prostor. Odločamo o prvem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za okolje in prostor, podprogram Spodbujanje učinkovite rabe obnovljivih virov energije. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijave. Besedo ima mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Podnebno-energetski paket direktiv, ki jih je Evropska unija sprejela lani, kaže na izjemno agresiven spopad Evropske unije s podnebnimi spremembami. Ta spopad gre v dveh smereh: prva je učinkovita raba energije in druga obnovljivi viri energije, zaobjeto vse skupaj z zmanjševanjem emisij, zlasti ogljikovega dioksida. Zato je Vlada v prejšnjem mandatu tudi sprejela akcijski načrt učinkovite rabe energije. In vedno znova je bil problem pri izvajanju teh akcijskih načrtov, kajti nikoli ni bilo dovolj denarja za to. Prejšnja vlada je skozi proračun le želela na nek način zagotoviti nekaj več sredstev za programe učinkovite rabe energije in obnovljivih virov ter s tem v kar se da največji možni meri izvajanje programa, ki ga je sama Vlada sprejela. Sedanja vlada pa ni popravila vladnega programa na področju učinkovite rabe energije, je pa drastično zmanjšala sredstva za te namene. In s tem je vnaprej povedala, da ne namerava izvajati v zastavljeni dinamiki tega akcijskega programa. To je še en dokaz, da se dela v nasprotju z nekimi načrti, v nasprotju z neko strategijo, neko smerjo, pa najsi bo to smer, ki jo je prepoznal ves svet in še posebej Evropa, ki želi voditi na tem področju z zgledom. Evropa ve, kar se tiče učinkoviteje rabe energije in obnovljivih virov, da ne more drastično spremeniti razmer v svetu, lahko pa sporoči in vodi ostale države k temu. Kako bomo, spoštovani, gledali v obraz in kako bodo vaši ministri hodili po Evropski uniji ob teh številkah, ob tem deklarativnem sicer zavedanju in zavzemanju za te cilje, po drugi strani pa s simbolnimi sredstvi, ki temu niti približno ne sledijo. Kar 13 milijonov evrov manj za te programe je v rebalansu proračuna. S tem amandmajem, ki ga bo Slovenska demokratska stranka podprla, želimo vsaj nekoliko ublažiti ta cunami vlade po programih obnovljivih virov in učinkovite rabe. Sprašujem se, kako boste izpolnili obveze, ki so bile dane v sklopu pogajanj o okoljsko podnebnih direktivah. To ni edina stvar. Tudi na področju energetike in novih vlaganj gre zadeva v diametralno nasprotni smeri. In pripišete si posledice ob takih politikah.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Hvala za besedo. V svetu gre razvoj oziroma težnje razvoja so proti tako imenovani nizkoogljični družbi. Podatki kažejo, da v povprečno razviti državi človek že danes povzroči emisijo 12 in pol ton ogljikovega dioksida na leto na osebo. Cilji, dolgoročni cilji pri sedaj znanih znanstvenih odkritjih, pa pri nekaterih spremembah v družbi, v industriji in tako naprej kažejo, da je možno znižati emisije na tri tone na leto na osebo. Na to dejstvo, da je za energetsko učinkovitost in za uvajanje alternativnih oziroma obnovljivih virov energije premalo sredstev, so nas v končni fazi tudi opozorile nevladne organizacije. In to kar širok spekter. Utemeljile so potrebo po večji aktivnosti na tem področju. Predvsem pa bi želel opozoriti na prihajajoče težave s strani Bruslja, ko bo priletel še kakšen opomin, z morda večjo številko kazni, kot je tukaj v amandmaju. Kaže tudi v tej smeri razmisliti, ali je 5 milijonov kazni, kar je zelo možno, več kot 3 milijone 700 itd. Opomin iz Bruslja je zelo verjeten pri nereagiranju v tej smeri. Ravno zaradi tega apeliran na vse prisotne, da kaže amandma podpreti, ker bi vsaj, kot je povedal že kolega, ublažil situacijo na področju, kjer Slovenija morda caplja na mestu. Hvala lepa.
Hvala. Ponovno prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Področje učinkovite rabe in obnovljivih virov energije je gotovo eno izmed področij, kjer se sredstva ne bi smela manjšati. Sploh pa ne na tak način, da so praktično prepolovljena. Ne samo zaradi obvez, ki jih ta država sprejela, potrdila v vseh uradnih dokumentih in jih bo sedaj s tem, ko sredstva zmanjšuje, kršila, pač pa zaradi tega, ker ni še dolgo od tega, ko smo bili priča energetski krizi. Vemo, kaj se je dogajalo pred letom dni, in vemo, kaj se lahko zgodi v prihodnje. Mislim, da je Slovenija na točki, ko mora bolj radikalno začrtati ukrepe na tem področju. Včeraj je bilo s strani resornega ministra izkazano eno temeljno nerazumevanje tega področja. Izražena je bila z njegove strani bojazen, da ni projektov in da se zaradi tega sredstva zmanjšujejo. To ni skrb ministra. Skrb ministra je, da v okviru razpoložljivih sredstev pravočasno zagotovi, da se lahko tisti, ki lahko ta sredstva koristijo, na ustrezne projekte oziroma razpise prijavijo. Drugi del. Vir, iz katerega se zagotavljajo ta sredstva, za katera predlagamo, da se povečujejo, je vir, ki nima temelja v veljavni zakonodaji. 50 milijonov evrov, ki so predvideni v rebalansu, nima temelja v veljavnih zakonih vračila vlaganj v telekomunikacijsko omrežje, ker Zakon o vračilu vlaganj v telekomunikacijsko omrežje določa, da je obveznik do tega vračanja Slovenska odškodninska družba in ne državni proračun. Plačila pritekajo, dogajajo se in vse občine, ki ta sredstva dobivajo, jih dobivajo od plačnika Slovenske odškodninske družbe in ne Ministrstva za finance oziroma državnega proračuna. Kaj želim povedati? Povedati želim, da bi to področje okrepili, ne da bi zmanjšali kateregakoli drugega uporabnika. Zaradi tega bom ta amandma podprl in predlagam, da to storite tudi ostali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Prosim.
Tudi sam bom ta amandma z veseljem podrl in tudi sam sem že opozoril na to nerazumljivo spremembo v državnem proračunu oziroma v rebalansu. Utemeljitev za to je zelo jasna, da se je tudi država, po kateri se mi najbolj zgledujemo v evropskem prostoru, Nemčija, odločila, da s svojo aktivno politiko na področju učinkovite rabe energije in obnovljivih virov najde izhod in izziv iz krize. Veliko sredstev se bo v Nemčiji vložilo v letošnjem letu ravno na to področje, zato mi je toliko bolj nerazumljivo. Kar se tiče obrazložitve, da ni projektov in da ni objektov, je po mojih informacijah tudi zasuk v politiki iskanja teh objektov, kajti od lansko leto napovedanih, da bomo lahko širom po Sloveniji obnavljali javne objekte tudi na občinskem nivoju, kot so prepotrebne šole, ki so energetsko zelo neučinkovite, kajti zgrajene so bile v 70-ih letih, številni kulturni domovi, je po mojih informacijah sedaj temeljit razmislek, da Vlada tudi v duhu nekih, po mojem prepričanju, centralističnih manir ta sredstva usmeri v projekte, ki so v lasti države. Bojim se, da bo še naslednje leto, kljub temu, da so to evropska sredstva, če bomo iskali na tem področju tiste, ki bodo nosilci projektov, minister žalostno ugotovil, da ni projektov in da tudi drugo leto teh sredstev ne bomo porabili. Mogoče jih bomo pa preusmerili v kakšno poroštvo za kakšno termotehnologijo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri. Prosim.
Hvala, predsednik. Jaz bom podprl amandmaje, ker, kot sem včeraj napovedal, mislim, da je vlaganje v spodbujanje učinkovite rabe in obnovljivih virov energije eno ključnih poti za preseganje kriznih in recesijskih zagat, v katerih se nahajamo. Včeraj sem postavil konkretna vprašanja ministru za okolje. On je zagotovil, da sredstva, če bo potrebno dopolnjevati programe, bodo. Jaz verjamem in upam, da bo tako, ne glede na izid današnjega glasovanja. Ampak, "just in case", za vsak slučaj bom glasoval za amandma, ker menim, da je to v bistvu tema, ki smo jo mi zagovarjali tudi v koalicijskem sporazumu in da je to igrača, s katero se zdaj lahko igra opozicija. Seveda želim biti dosleden s svojimi napovedmi in s svojim ravnanjem, tako da bom glasoval za.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Tudi meni so obnovljivi viri energije zelo pomembni, sploh pa zmanjšanje CO2. Zato bom glasoval proti temu amandmaju, ker mislim, da so tudi drugi načini za zmanjšati CO2, na primer, da govorimo malo manj, odločamo malo bolj učinkovito in bomo tudi sami proizvedli dosti manj CO2 v tej dvorani. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Mir v dvorani. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 36. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za okolje in prostor, Spodbujanje učinkovite rabe in obnovljivih virov energije. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Odpiram prijavo. Zdaj se morate dogovoriti, kdo bo obrazložil v imenu poslanske skupine. Obrazložitev ima gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. V bistvu gre za identičen amandma, zato ga bo Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke podprla. Gre za amandma Odbora za finance in monetarno politiko, ki ga vodi gospod Anton Rop. Razlika je samo v tem, da vir, iz katerega se ta sredstva zagotavljajo, je drugi. Tudi v tem primeru gre za vir, iz katerega ne bo ogrožen noben program. Če se bodo ta sredstva na tem viru zmanjšala, ne bo zaradi tega ogrožen noben program. Gre za spodbujanje oziroma subvencioniranje skrajšanega delovnega časa, kjer smo že večkrat ugotovili, da so planirana sredstva 230 milijonov 400 tisoč evrov previsoka. To pomeni, da bi moralo subvencijo uveljavljati 640 tisoč zaposlenih v Republiki Sloveniji. Toliko jih v gospodarstvu niti ni. Do sedaj jo je uveljavljalo 40 tisoč zaposlenih, kar pomeni, 14 milijonov 400 tisoč evrov ali manj kot desetina tega zneska, ki je predviden. To je razlog za podporo. Bistveni razlog za podporo je pa ta, da je bila na Odboru za finance izražena, zdi se mi, zelo visoka podpora temu amandmaju. Mislim, da je prav, da se sprejme, ker omogoča implementacijo nekaterih obvez, ki so bile s strani Republike Slovenije podpisane. Gre tudi za enega izmed konkretnih ukrepov, ki lahko pripomore k hitrejši prenovi javnih zgradb, neustreznih vrtcev z azbestnimi kritinami, neustreznih šolskih stavb, telovadnic, šol, ki imajo neustrezne materiale, enega izmed ukrepov, ki lahko pripomore k temu, da bo Slovenija dejansko dokazala, da želi preiti v nizkoogljično družbo, kar smo skoraj vsi, ki sedimo v tem parlamentu v predvolilnem času zagovarjali. Gre za to, da zdaj z dejanjem pokažemo, ali smo to zagovarjali resnično in smo imeli resen namen pri tem ali pa ste nekateri to zagovarjali kar tako in zavajali volivce. Mislim, da je ta amandma treba podpreti, amandma, ki ga predlaga Odbor za finance in monetarno politiko tega Državnega zbora, ker gre za enega izmed ukrepov, ki bo zmanjšal neustrezno porabo energije, ki smo ji priča ne samo v javnih stavbah, ampak splošno. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo ta amandma podprla in predlagam, da ga podprete tudi ostali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Učinkovita raba energije ne pomeni tega, da zmanjšaš porabo energije. Učinkovita raba energije pomeni, da narediš enako ali več z manj energije. Se pravi, da izboljšaš energetski izkoristek. Zakaj to govorim? Zaradi tega, ker vidim, da ima aktualna oblast alternativni program učinkovite rabe energije na tak način, da bo ob neukrepanju v primeru krize propadlo precej podjetij in posledično se bo zmanjšalo precej porabe energije. To je očitno plan, ki vodi, po ocenah tistih, ki ne podpirajo teh amandmajev in predlagajo tako zmanjšanje v teh postavkah, v rezultat, da je nepotrebno razvijati neke tehnološko zahtevnejše rešitve v smeri učinkovite rabe energije. Spoštovani! Res je, poraba energije se v Sloveniji zmanjšuje, neučinkovitost pa se žal povečuje. In tu je skrb in cilj teh amandmajev, ki jih podpiram. Prosim vas, da končno enkrat to tudi razumete, da če se zapre Talum, da to nima nič z učinkovitejšo rabo energije.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan.
Točno, če se zapre Talum, nima to nobene zveze z učinkovito rabo energije. Če pa bi Talumu omogočili zgraditi plinsko parno elektrarno, za katero je na pristojnih ministrstvih že tri leta vložena vloga za izdajo potrebnih dovoljenj, potem pa bi lahko govorili o učinkovitejši rabi energije. Ampak bom glasovala proti temu amandmaju. Zakaj? Prvič zaradi tega, ker smo na različnih delovnih telesih večkrat slišali obrazložitev Vlade, da zmanjšanje teh sredstev za učinkovito rabo energije ne pomeni v resnici zmanjšanja uresničevanja že pripravljenih projektov in tistih projektov, ki so v končni fazi priprave in sprejemanja. Se pravi, ne samo, da ta sredstva zadoščajo za vse projekte, ampak tudi če bi bili pripravljeni do faze gradbenega dovoljenja ali druge potrebne pripravljenosti projekti, ki bi zahtevali dodatna sredstva, je možno dodatna sredstva za te namene zagotoviti, ker gre za evropska sredstva iz programa 2007/2013. Drugo, kar bi pa rekla, je, da vir, ki je določen, ki je predviden kot vir za povečanje tega zneska je pa nemogoč. Poglejte, kaj piše: da se zmanjša podprogram Kreiranje novih delovnih mest in povečanje prilagodljivosti podjetij za 3 milijone 700 tisoč evrov. In za to ste na tem odboru glasovali. Jaz moram povedati, da sem zgrožena in ne morem takega amandmaja podpreti [[...]]
Ne sme biti polemike, kolegica Pečanova. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32 članov.]] [[Proti 43 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k podprogramu Izboljševanje stanja okolja, to je o prvem amandmaju, uporabnika Ministrstvo za okolje in prostor, in sicer podprogram Izboljšanje stanja okolja. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30 članov.]] [[Proti 47 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju, proračunskem uporabniku Ministrstvo za okolje in prostor, podprogram, Izboljševanje stanja okolja. Obrazložitev v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Silven Majhenič.
Hvala, gospod predsedujoči, za besedo. Predlaganjo zmanjšanje sredstev na postavki 4702 in povečanje na Izboljšanju stanje okolja opravičuje naš predlog z obrazložitvijo, ki je le kamenček v mozaiku tistega, kar bi moralo biti že postorjeno. Predlagamo le to, kjer že zamujamo, denar, ki je pa predviden v rebalansu, pa naj zagotavlja rešitev agonije, ki se vleče v Mežiški dolini že vrsto let, ki je kontaminirana s svincem in tako ogroža zdravje vsem prebivalcem. Očiščenje Mežiške doline od svinca se vleče že predolgo, sanacija in premala skrb za stanovalce, še posebej za otroke, za katere se vse bolj ugotavlja, da so izpostavljeni onesnaženju in ni pričakovati skorajšnjega izboljšanja, če se ne bodo zagotovila dodatna sredsteva. Doba 15 let je absolutno predolga, še posebej, če vemo, da je z malo dobre volje države možno ta čas bistveno skrajšati, samo denar je potrebno pravilno preusmeriti za namene za bolj zdravo okolje. Seveda je zgodba enaka v Idriji, kjer se srečujemo s podobno situacijo in tudi tukaj [[...]]
Mir v dvorani, prosim.
[[...]]financiranje raziskav v dejavnosti z živim srebrom in zmanjšanje posledic obremenjevanja okolja z živim srebrom. Vse to pa bomo uspešno sanirali z več denarja, ki ga je možno vzeti tam, kjer se ga najmanj pogreša, in dati tja, kjer je življenjskega pomena. Zato je prav, da se amandma podpre. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 5, proti 72. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 72.]] Odločamo o tretjem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za okolje in prostor, podprogram Izboljševanje stanja okolja. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Zvonko Černač.
Gre za amandma, ki jemlje sredstva spodbujanju učinkovite rabe in obnovljivih virov energije. To je amandma Odbora za okolje in prostor, ki ga vodi kolegica gospa Breda Pečan.
Prosim, da ni polemike s kolegi, poslankami in poslanci, pri obrazložitvi glasu.
Saj to ni polemika, jaz sem samo povedal dejstva. V poslanski skupini oziroma jaz osebno bom ta amandma sicer vseeno podprl. Se pa sprašujem o smiselnosti tega amandmaja, ki 50 tisoč evrov namenja centru za ravnanje z odpadki Dolenjske, druga faza, projektu, ki ga rebalans v celoti ukinja, saj črta 4 milijone 200 tisoč evrov. Sprašujem se o smiselnosti takega amandmaja, sprašujem se o dejanskih namerah parlamentarnega odbora pri teh projektih, o višini, predvsem pa se sprašujem o smiselnosti, da že tako skromna sredstva na področju učinkovite rabe in obnovljivih virov energije še zmanjšujemo. Ampak glede na to, da je amandma predlagan s strani vladajočih, ni dvoma, da ne bi bil sprejet. Zato ga bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 7. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o četrtem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvu za okolje in prostor, podprogram Izboljšanje stanja okolja. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijave. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ta moj amandma je v bistvu narejen z namenom istega cilja, kot je bil že prejšnji. Predvsem v tem, da se pospeši gradnja teh objektov čistilnih naprav v Litiji in Zagorju. S tem prinašamo dodano vrednost v to območje in ta dinamika bi končno omogočila tudi vsem tem ljudem, kjer so ti objekti danes rezervirani - ti ljudje na teh parcelah ne morejo načrtovati svojega razvoja, naj bo kmetijskega ali kakršnegakoli drugega. Zato tudi želim, da se ta amandma sprejme in da se zadeva pospeši. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o petem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvu za okolje in prostor, podprogram Izboljšanje stanja okolja. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Gospod Milenko Ziherl v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Menim, da kaže ta amandma podpreti, predvsem zaradi pereče problematike sanacije Mežiške doline, kjer so velike zastrupitve s težkimi kovinami, ki je bila predstavljena v Dnevniku, torej časopisu, ki ga nekako lahko pripisujemo koaliciji. [[...]] [[Smeh v dvorani.]] [[...]]Problematika je širše znana, ne samo na osnovi enega članka. Sanacija rudarjenja na drugih krajih več ali manj uspešno poteka, je v toku, na Mežiško dolino smo pa nekako pozabili. In ravno na območju Mežiške doline so potrebni še dodatni napori, da bi stanje sanirali. Predvsem bi pa želel opozoriti, da postavka, s katere se jemlje, kot je že prej kolega omenil, se bo izplačevala iz SOD-a in ne iz proračuna. Denar se pa lahko vzame tudi s katerih drugih postavk, ki imajo očiten znak parkirišča sredstev. Zato prosim, da amandma podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o šestem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvu za okolje in prostor, podprogram Izboljšanje stanja okolja. Obrazložitev glasu v svojem imenu, gospod Zvonko Černač, prosim.
Tudi ta amandma bo nedvomno podprt, saj ga podpira oziroma ga predlaga Odbor za okolje in prostor in ga bom tudi sam podprl. Oglasil sem se samo zaradi tega, da se kdo od vladajočih ne bo zmotil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vendar bi res prosil, da gospod Černač dejansko ne zlorabljate institucije obrazložitve glasu za polemike ali naslavljanja ali ironične ali cinične pripombe drugim v dvorani. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 3. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o sedmem amandmaju proračunskem uporabniku Ministrstva za okolje in prostor, podprogram Izboljšanje stanja okolja. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine - v lastnem imenu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu mag. Radovan Žerjav, prosim.
Hvala lepa. Gre za to, da se centru za - Puconci vrnejo sredstva, tisti, ki jim skozi ta rebalans želimo vzeti. Jaz tega preprosto ne razumem. Ne razumem tudi zaradi tega, ker se jemlje pravzaprav pokrajini, ki je na dnu vseh lestvic v Sloveniji, po drugi strani pa se skozi druge postavke močno, izrazito povečujejo sredstva za projekte, ki so v eni drugi pokrajini, ki pa je bistveno, bistveno razvitejša od prekmurske pokrajine. Jaz tu odločno protestiram in želim, da se ta sredstva vrnejo nazaj.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o prvem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za okolje in prostor, podprogram Načrtovanje, varstvo in urejanje voda. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za okolje in prostor, podprogram Načrtovanje, varstvo in urejanje voda. Glasujemo. Pardon, obrazložitev v lastnem imenu, mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa. Saj ne vem, če ima pravzaprav sploh smisel, ampak kljub temu. Gre za reševanje pereče problematike izgradnje visokovodnih nasipov na Muri. Veste, da so deloma bili realizirani, ostajata pa še dve zelo kritični mesti in s tem amandmajem bi to problematiko na nek način vsaj začasno rešili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Zvonko Černač. Prosim.
Glede na to, da prejšnji amandma ni bil sprejet, in glede na to, da ta amandma pomeni vsaj delno povečanje sredstev na istem področju oziroma pri istem podprogramu, predlagam, da ga podprete, sam ga bom seveda podprl. Ocenjujem, da vas je pri prejšnjem amandmaju motilo to, da [[...]]
Gospod Černač, prosim, da ne ocenjujete kako mislijo, glasujejo drugi. Vi, prosim, povejte, kako boste vi glasovali in zakaj, če želite.
Ali smem? Tega ne počnem, vi mi stalno polagate neke besede v usta, ne drznem si soditi o tem. Tudi nisem nikoli šel mimo tega, kar določa poslovnik, samo spomnil sem vladajoče, da ne bodo slučajno narobe glasovali, tega mi pa poslovnik ne preprečuje, in istočasno sem povedal, da je to tudi eden izmed razlogov, ker bodo vladajoči glasovali "za", da se tudi jaz temu vlaku pridružujem oziroma tej podmornici in bom skupaj z njimi odplul proti dnu. Računsko sodišče ni dejalo tega, kar piše v obrazložitvi Vlade, da so bile v rebalans vključene na podlagi mnenja Računskega sodišča obveznosti iz naslova vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje in so planirane v letu 2009. Tega Računsko sodišče v svojem mnenju pri zaključnem računu za 2007 ni reklo, ni tega storilo, ker tega ni moglo storiti, kajti za to ni zakonske osnove. Zakon o vračilu vlaganj jasno določa, da je obveznik SOD in ne državni proračun, ne Ministrstvo za finance. Torej, ni nobene skrbi, če se ta postavka, ki je tako in tako fiktivna, zmanjša. Zato predlagam, da ta amandma podprete in vsaj delno ublažite radikalno zmanjšanje sredstev na področju infrastrukture, ki je še kako pomembna za spodnjo Savinjsko dolino in celotno Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pri proračunskem uporabniku Ministrstva za okolje in prostor, podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o prvem amandmaju k proračunskem uporabniku Ministrstvu za okolje in prostor, podprogram Posebni programi v primerih nesreč. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskem uporabniku Ministrstvo za okolje in prostor, podprogram Posebni programi v primerih nesreč. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 49. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2523 Agencija Republike Slovenije za okolje. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Agencija Republike Slovenije za okolje, podprogram Načrtovanje in varstvo in urejanje voda. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Agencija Republike Slovenije za okolje, podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Zvonko Černač, prosim.
Seveda bom ta amandma podprl. Obžalujem, da tega ne more slišati nihče od Vlade, kajti danes ugotavljam, da že kar nekaj časa ni nikogar s strani Vlade, nobenega ministra, nobene državne sekretarke, nobenega državnega sekretarja, nobene ministrice. Ne upam niti pomisliti, da bi tukaj sedel slučajno predsednik Vlade ali njegov generalni sekretar. Škoda, kajti zamudili bodo to priložnost, da bi slišali to podporo amandmaju, ki prerazporeja, ne boste verjeli, 90.000 evrov. To je zelo pomemben amandma v primerjavi z 200 milijoni, ki jih bo Vlada, brez da bi prišla kaj vprašat v Državni zbor, iz postavke, ki je fiktivna, prerazporedila tekom leta za takšne in drugačne odškodnine tistim, ki so špekulirali z osamosvojitvijo in tako naprej. Bom pa ta amandma kljub vsemu podprl, ker bo amandma sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti 1. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2611, Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, podprogram Ohranjanje, obnova in gradnja spomenikov. V lastnem imenu? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospod Gvido Kres, Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pri tem amandmaju pa gre oziroma govorimo o zagotavljanju sredstev za dostojno ureditev vseh odkritih in prikritih grobišč. Govorimo o pieteti. Ni potrebe po velikem govoričenju, ampak samo podprimo predlagani amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k proračunskem uporabniku Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, podprogram o štipendijah. Gre za prvi amandma k temu podprogramu. Glasujemo. Pardon. Se opravičujem. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Besedo ima gospa Alenka Jeraj. Prosim.
Hvala za besedo. Vlada predlaga zmanjšanje sredstev za republiške štipendije, kar je po našem mnenju nesprejemljivo, zato smo tudi vložili ta amandma. Na seji odbora je državna sekretarka povedala, da je vesela, da je bistveno več sredstev namenjenih Odboru za delo, družino in socialne zadeve, kar 379 milijonov evrov dodatnih. Vendar pa bistveno več, torej nič od tega ne bodo imeli dijaki in študentje. Še več, imeli bodo 7 milijonov evrov manj za štipendije. Tako radi govorimo, da je znanje tisto, v katerega je treba vlagati, da na mladih svet stoji in zadali smo si cilj, da štipendije povečamo za 10.000 dodatnih štipendij. S spremembo, torej zmanjšanjem sredstev na tej postavki, nam bo morda komaj uspelo dobiti novih 3.000 do 3.500 štipendij, ki jih je obljubila državna sekretarka. Drugo, kar nas pri tej zadevi moti, je, da tega niste uskladili s Študentsko organizacijo Slovenije. Očitno bo to stalna praksa, saj tudi k novemu zakonu o štipendiranju oziroma noveli niso dali svojega soglasja. Ali to pomeni, da ne bomo več upoštevali stanovskih združenj? Čeprav na nekaterih področjih pa to zelo intenzivno delamo, na primer v odvetništvu. Predlagamo, da amandma podprete, kajti predlagamo, da se sredstva namenijo oziroma prerazporedijo iz postavke delno subvencioniranje polnega delovnega časa. Kajti, podatki, ki jih imamo, kažejo, da je ta postavka zelo slabo izkoriščena. Torej, pomeni, da bo kar precej sredstev na tej postavki ostalo in zato ne bi smel biti problem prerazporeditev na drugo postavko. Očitno ste tu precej slabo načrtovali in je ta postavka bistveno prenapihnjena, medtem ko bomo pa pri štipendijah ta sredstva zagotovo potrebovali, če, kot rečeno, želimo zagotoviti dodatnih 10.000 štipendij. V naši poslanski skupini bomo amandma podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala. Obrazložil bom drugi amandma v podprogramu Štipendije, ki ga vlaga Slovenska nacionalna stranka. Z njim želi [[....]]
Kolega Barovič, sedaj smo pri prvem amandmaju. Predlagam, da se potem javite, ko bomo glasovali, ob drugem amandmaju. Se strinjate?
Ja, ja, isti podprogram, sem mislil, da je enaka obravnava.
Ne, ne, gremo od amandmaja do amandmaja. Glasujemo. Pardon, obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Dovolite, da ponovno obrazložim, zakaj bom glasovala proti tej rešitvi, ki jo predlaga obstoječi amandma. Če želimo razumeti, za kaj gre pri štipendijah, seveda, moramo poseči leto nazaj, ko je prejšnja pozicija sprejela zakon o štipendiranju, v katerem je zmanjšala možnosti za pridobivanje štipendij. Ker je spremenila kriterija za pridobivanje štipendij in je v osnovo začela vštevati otroški dodatek, nadomestilo za starševstvo in ni dvignila istočasno tudi kriterija za pridobitev štipendij oziroma cenzusa, je seveda izpadel velik del potencialnih koristnikov štipendij. Če želimo spremeniti stvari moramo spremeniti zakon. In ta zakon je v planu in se bo sprejemal za naslednje šolsko leto. Predlagatelji so nas opozorili, da obstoječa sredstva zadoščajo za 8.000 novih štipendij, ki se bodo začele uresničevati v naslednjem šolskem letu, dvignjen bo cenzus, in to močno dvignjen, zato da bo omogočil vstop novim štipendistom, hkrati pa bo omogočil tudi pridobivanje štipendija tistim posebnim populacijam, ki so bile v prejšnjem sistemu izločene. To se pravi, gre za otroke s posebnimi potrebami in podobno. Rečeno je bilo tudi to, da bomo premislili o celoviti prenovi štipendijskega sistema, ki bo še bolj celovito in še bolj povečal sredstva za štipendiranje, predvsem z razvojnim elementom, to se pravi z zagotavljanjem kadrovskih štipendij. Skratka, ne sprenevedajmo se, za kaj gre.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, podprogram Štipendije. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala. Slovenska nacionalna stranka predlaga, da se 1,550.000 evrov nameni podprogramu štipendije Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Kljub obrazložitvi Vlade, ki jo imamo pod tem amandmajem, ki jih zdaj spremljamo, naj povemo, da je vseeno še veliko mladih, ki zaradi recesije in bog ne daj, prihajajoče krize, ne morejo s pomočjo staršev iti na študij, pa kakorkoli že beremo obrazložitev Vlade, pa kakorkoli beremo, da je 8.000 možnosti še dodatnih štipendij do konca tega šolskega leta. Želimo hiter in učinkovit razvoj. Ta razvoj lahko dosežemo z znanostjo. Znanost prinašajo študenti. Večje in boljše pogoje za svoje delo imajo, več bodo prinesli. Zato računam, da so študenti vredni teh 1,550.000 evrov, ki se vzamejo postavki Urad Vlade za verske skupnosti.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 4, proti 69. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 69.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, podprogram Socialno varstvo materialno ogroženih. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Vinko Gorenak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. Da vas spomnim in prosim za podporo in hkrati obrazložim, da bomo ta amandma podprli, vsaj v naši poslanski skupini. Gre za amandma, težek, če povemo po domače, 63 milijonov in nekaj evrov. Hkrati predlagamo, da se po posameznih proračunskih uporabnikih relativno malo znižajo sredstva. Čemu ta sredstva? Ta sredstva so namenjena temu, da upokojenci dobijo tisto, kar jim je bilo obljubljeno, in zato je potrebna podpora temu amandmaju. Seveda jim je bila obljubljeno precej več. V času pred volitvami, v času po volitvah pa jim je obljubljeno bilo 300 evrov. Ker je bilo v pogodbi, v normativnem programu Vlade to spregledano, ker to ni bilo pripravljeno, smo sami vložili zakon in ta amandma in podpora temu amandmaju je vezana izključno na to. S podporo temu amandmaju želimo doseči to, da bi lahko zakon, ki je že v proceduri, pričel veljati v tem letu. Pomeni, da bi upokojenci dobili dvakrat po 150 evrov v dveh obrokih. Podpora amandmajev je potrebna tudi zato, ker smo zasledili v koalicijskih vrstah relativno nenavadno ali sprenevedanje ali nepoznavanje tega problema. Namreč, nekdo izjavi, da bomo to zagotovili, potem državna sekretarka pravi, da ne. Tudi včerajšnja razprava mi je pokazala, da nekateri ne vemo, ne vedo, jaz vem in mi vemo, da v Sloveniji obstajajo tudi pokojnine pod 500 evri. Obstajajo, zato da podpremo te pokojnine in da jim damo ta dodatek - naj navedem še enkrat podatek, da obstaja 200 tisoč upokojencev, ki imajo manj kot 400 evrov pokojnine. In tem ljudem je to namenjeno. Mene izjemno veseli včerajšnja napoved Poslanske skupine DeSUS, da bo to podprla. In se jim lepo zahvaljujem za to podporo. Bom pa po tem glasovanju pritisnil tipko F9, da to preverimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti v lastnem imenu? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Tudi jaz se strinjam s tem amandmajem. Ta amandma moramo podpreti, kajti predvolilne obljube so bile velike, kako bodo imeli nizke pokojnine - in tako naprej. V sedanjem času se moramo zavedati, da na podeželju imajo kmečke pokojnine, ki so pod 200 evrov, ne pod 300 ali 500 evrov, kakor govorijo. Tudi jaz bom dejansko budno spremljal, kako bo stranka upokojencev glasovala, in potem tudi dal te stvari v javnost. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
V zvezi s tem amandmajem bi želel povedati, da je v parlamentarno proceduro vložen tudi zakon, ki naj bi to izplačilo omogočil v letu 2010 oziroma če bi bil ta amandma sprejet, že v letošnjem letu, v dveh obrokih, tako kot ste se ob podpisu koalicijske pogodbe vladajoči obvezali. Utemeljitev, da tega ni mogoče storiti, ne vzdrži oziroma ni realna. Rečeno je bilo, da razmere ne dopuščajo izplačila dodatka tistim z najnižjimi prejemki oziroma najnižjimi pokojninami. Govorimo o 250 tisoč upokojencih, ki ne prejemajo več kot 300, 400 oziroma 500 evrov mesečne pokojnine. Ta utemeljitev, da tega ni mogoče storiti, ne vzdrži, ker se na drugi strani enormno povečujejo plače skoraj v celotnem javnem sektorju. Utemeljitev, zakaj se to počne, ste pa povozili sami v obrazložitvi enega od amandmajev. V Slovenski demokratski stranki smo ta amandma predlagali zaradi tega, ker menimo, da gre za amandma, ki bo na eni strani razbremenil socialno stisko številnih, četrt milijona slovenskih državljank in državljanov, in na drugi strani omogočil povečanje porabe, če lahko temu tako rečemo, ker vemo, da tisti z najnižjimi prejemki bodo ta sredstva nesporno porabili tu, pri nas doma. Tisti, ki imajo tako nizke pokojnine, ne bodo šli tako kot tisti, ki imajo 10 tisoč evrov ali več mesečne nagrade, milijon evrov odpravnine, ne bodo šli na potovanja v tujino in polnili tujega gospodarstva, pač pa bo ta denar ostal tukaj, v domačem gospodarstvu in s tem pomagal kreirati tudi nova delovna mesta. Sam bom ta amandma seveda podprl in upam, da bo dobil podporo, ker ne bo ogrozil nobenega izmed zastavljenih programov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Amandma, ki smo ga vložili v Slovenski demokratski stranki, bom seveda z velikim veseljem podprl. Enostavno mi je zelo težko dopovedati, da upokojenke in upokojenci, ki živijo z 200, 300, 400 ali 500 evri na mesec, lahko normalno preživijo mesec. Vsi tisti, ki ste v tej dvorani, sem prepričan, da se tega zavedate. In zagotovo ni nikogar v tej dvorani, ki bi s tem denarjem bil sposoben preživeti. Nerazumno, nesprejemljivo in neodgovorno se mi zdi, da Vlada tega amandmaja ne podpira. Hkrati pa sem prepričan, da bo danes ta koalicijski valjar povozil tudi ta amandma, čeprav sem prepričan, večina, čeprav vem, da so prav upokojenci bili tisti, ki so velik delež prispevali k temu, da je danes ta koalicija tako sestavljena. In verjemite mi, da ljudje tega ne bodo pozabili. Tisti, ki vzamete danes tistim, ki to najbolj potrebujejo, verjemite mi, da si bodo to zapomnili. In bog ne daj, da bi še potem ti isti ljudje kdajkoli glasovali za tiste, ki bi naj bili njihovi predstavniki v Državnem zboru. Jaz bom z velikim veseljem še enkrat ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Žnidaršič. Obrazložitve glasu so zaključene. Proceduralno. Potem pa, če nimate proceduralno, prosim pozneje, bomo še enkrat opravili prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa. Jaz osebno bom ta amandma podprl, zato ker vem, da je v Sloveniji tudi veliko takšnih, ki imajo pokojnino nižjo kot 200 evrov; kot 200 evrov sem rekel. Skratka, govorim tudi o kmečkih pokojninah in prav gotovo ti ljudje nimajo dostojnega oziroma možnosti za dostojno življenje. In prav težko mi je, ko gledam, ko se mi nekateri tukaj nasmihajo. Mislim, da to ni smešno, da je to resna stvar in bi bilo prav, da tokrat ta amandma podpremo in omogočimo vsaj kolikor toliko priboljšek tem ljudem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Jaz bom amandma podprl iz dveh razlogov: prvič iz načela pravičnosti. Mi smo namenili oziroma Vlada je namenila 230 milijonov za reševanje problema brezposelnih, ki bi se eventualno pojavili zaradi pomanjkanja proizvodnje in naročil. Vse kaže, kot je bilo rečeno, da niti tretjina teh sredstev ne bo uporabljenih, to se pravi, za te namene bo ostalo dovolj denarja, da bi tudi drugo skupino, ki prav tako prevladuje v skupini ljudi, ki so pod pragom revščine, pomagali. In to so upokojenci z najnižjimi pokojninami. Mislim, da je resnično treba tem ljudem omogočiti vsaj minimum v smislu dvakratnega prispevka, da se jim omogoči morda vendarle nekatere položnice plačati, preden zapadejo v še večje težave. Zaradi tega menim, gospodje, sredstva so in ni prav, da zanemarjamo drugo skupino, ki prav tako pada pod prag revščine.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič. Prosim.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, gospod predsednik. To je eden od po mojem prepričanju najpomembnejših amandmajev, ki jih pri tem rebalansu sprejemamo. V prvi vrsti seveda gre za to, da tistim, ki imajo najnižje pokojnine, v teh kriznih časih pomagamo. V prvi vrsti vzporedno, da ne rečem v drugi, pa gre tudi zato, ker starši, ki so v penzijah, s temi pokojninami navsezadnje pomagajo tako svojim otrokom kot vnukom, ki ostajajo brez služb iz dneva v dan. To je kritično v že, v krajih, iz katerih prihajamo, iz drugih krajev, ne iz osrednje slovenske regije. Verjamem, da bo tudi koalicija tokrat to podprla, ker je sicer minister Karl Erjavec napovedal 1.000 evrov pokojnine. To se s tem amandmajem še ne bo zgodilo, ker je Mateja Kožuh nova v Moškanjcih pred volitvami na veliko razlagala: "Volite nas! Volite DeSUS, da bomo vzpostavili takšno stanje, da več ne bo treba sprejemati zakona o enkratnem pokojninskem dodatku, ampak da bo blaginja vsak mesec." Če tega amandmaja koalicija ne bo podprla, pa tudi v redu, ker pričakujem načelno s strani DeSUSa, da bo čez uro potem tudi izstopil iz takšne nenačelne vladne koalicije.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Torej prosim za prijavo. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Takšne demagogije ne bom podprl. Zanima me, ali ste pripravljeni podpreti enak draginjski dodatek za vse mlade po [[...]]
[[...]]Kolega Juri. Ni polemike, obrazložite svoj glas. Imate dovolj možnosti, da poveste svoje stališče Prosim.
Hvala lepa. To me zanima, ker ko bom zvedel to, bom lahko se najlepše in najboljše odločil. Če pa mi ne [[...]]
[[...]]Ne morete več izvedeti gospod, ker oni ne morejo več polemizirati, ker je razprava končana. Samo obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Potem se bom sam pri sebi vprašal. Torej sam pri sebi se sprašujem, ali tisti, ki podpirajo takšen amandma, so pripravljeni podpreti tudi draginjski dodatek v enaki višini za vse mlade pod 30 let, ki ne živijo pri svojih starših. In naj so pripravljeni podpreti še drugačne amandmaje. To je de-ma-go-gi-ja! Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Marinič. Prosim.
Hvala lepa. Ne želim velikih besed, ampak želim obrazložiti, da se izplača in da bom z največjim veseljem podprl to, kar onemogoča morda že obup nekaterih nad življenjem, ker so razočarani, saj se razvrednotijo tiste najosnovnejše človeške vrednote. S tem utemeljujem tudi dejstvo, da ne le upokojenci v slovenski družbi, tudi druge sfere prebivalstva padajo v nemogoč položaj. Mi smo predlagali to z namenom, da se resnično lotimo tistega, kar je bil interes in želja vseh nas, ki predstavljamo slovenske državljane tukaj v Državnem zboru. Jaz sem prepričan, da s podporo tega amandmaja ne storimo tistega, kar je dolgoročni cilj, ampak vsaj začasno ublažimo tisto najhujše, tisto, kar ljudje pričakujejo, da jim zagotovimo normalno, dostojno življenje v slovenski družbi. Tudi zaradi tega moram podpreti to, ker so me upokojenci pred dnevi na terasi domače gostilne, ko sem jih počastil s kavico, obdarili in so mi vrnili denar in so rekli: "Mi si bomo to plačali sami, vi v Državnem zboru pa naredite kaj boljšega za nas." In zato bom podprl ta predlagani amandma in s tem vsaj moralno zadostil želje mnogih upokojenk in upokojencev.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala. Amandma nameravam vsekakor podpreti, saj gre za pomoč širokemu krogu populacije, ki je v teh kriznih ekonomskih časih še posebej ranljiva. Opozoriti velja, da gre za starejše ljudi in v času ekonomske krize se jim bistveno zmanjšajo možnosti za kakšen manjši postranski zaslužek, s katerim so pač prej morda nekako reševali svojo ekonomsko in socialno situacijo, ko je še zelo dobro šlo in si na ta način omogočili dostojno preživetje. Ker kriza še ni dosegla dna in slabo kaže, da bi ga, pomeni, da bodo prihodki in s tem sredstva za preživljanje, skoraj več kot polmilijonske populacije slovenskih upokojencev bistveno bolj ogroženi. Zato kaže amandma podpreti, da s sredstvi, ki so v okviru tega amandmaja, vsaj nekoliko izboljšamo položaj tistih najbolj ogroženih skupin znotraj upokojenske vrste, ki nimajo privilegiranih pokojnin, ki nimajo visokih pokojnin, ki živijo v zelo težkih pogojih. Amandma podpiram. Hvala lepa.
Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Jaz bom podprl ta amandma, ker mislim, ne samo da je dober, ampak da je nujen. Vsi smo v teku te proračunske razprave ugotavljali, da je situacija resna, da je drugod mogoče še težja, v drugih državah, ampak tudi pri nas postaja vedno težje in vedno več je ljudi, ki potrebujejo pomoč. Pa gremo po vrsti, kdo potrebuje v tem trenutku pomoč. V prvi vrsti prav gotovo tisti, ki izgubljajo delovna mesta. Ugotavljali smo, da se vsak mesec po 8.000 ljudi znajde na cesti, ker izgubijo delo. Te se rešuje po drugi plati. Naslednji, ki prav gotovo potrebujejo pomoč, so upokojenci, predvsem tisti, ki imajo najnižje pokojnine. Kot smo lahko ugotovili, obstajajo tudi pokojnine z manj kot 400 evri in verjetno ni treba biti prerok in ugotoviti, da s 400 evri se težko preživi in težko se krpa mesec z mesecem. Takšnih upokojencev ugotavljamo, da je okoli 200.000. Preživljanje je težko. Po drugi strani, in to se mi zdi izredno pomembno, pa imamo v tem proračunu 200 milijonov evrov rezerve. Ta pomoč upokojencev pa znaša 63, to se pravi, samo eno tretjino. Gre pa za postavko pri subvencioniranju delovnega časa. Tam je fiktivna postavka 200 milijonov evrov, ki bo ostala in s katero bo Vlada prav gotovo prosto razpolagala. Zakaj se slepimo in imamo postavko, ki ne bo dosegla svojega namena in ki bo ostala neporabljena, tu pa imamo ljudi, ki so potrebni pomoči. Mislim, da je to tisti amandma, ki dejansko lahko pomaga in lahko zadene tisto ciljno skupino, ki je potrebna pomoči. Upokojenci z manj kot 400 evri so prav gotovo potrebni te pomoči. Zato še enkrat, podpiram ta amandma.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Tudi sam bom ta amandma podprl. Mislim, da je v letošnjem letu takšen amandma še toliko bolj treba sprejeti in tudi zagotoviti ta dodatek tistim, ki prejemajo najmanjše prejemke. V pomoč tistim, ki imajo težave pri tem odločanju, vsaj na podeželju je medgenarcijsko sodelovanje še vedno zelo dobro. Zagotovo se je doslej že marsikateri evro iz pokojnine prelil tudi v žepe mladih študentov, dijakov. Kajti, ta vez med starimi starši, med vnuki je zelo dobra in s tem ste lahko zelo mirne vesti, da bo šel denar v prave roke. Kar se tiče virov. Vidim, da so kolegi iz Socialdemokratske stranke od takrat naprej, ko je Radovan na mojem števcu dejal, da sem šestindvajsetič že vprašal, kam bo šlo približno po moji oceni 150 do 180 milijonov denarjev. Tudi sam vidim, da glede na to, da ima Vlada zelo veliko sredstev v rezervi na postavki za ta dodatna delovna mesta, da to lahko mirno v svoji prerazporeditvi naredi in upam, da bo sedaj, ko je to petintridesetič že slišano, to tudi upoštevala. In tudi v prid mlade generacije, kolegi - podprite ta amandma!
Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Ivan Grill. Prosim.
Seveda ta amandma z veseljem podpiram, kajti kot je znano, smo v Slovenski demokratski stranki vložili zakon, ki bo omogočal našim upokojencem izplačilo tega dodatka, in to bo seveda tudi podlaga, da v koaliciji takrat ne boste mogli tega zakona s tako poceni izgovorom tudi zavrniti. Tak zakon oziroma tak dodatek je za naše upokojence ravno v tem času več kot nujen, več kot potreben. Če se spomnimo v lanskem letu, ko smo ravno tako sprejemali te dodatke, koliko demagogije, koliko zavajanja je bilo, pa so bili časi za upokojence bistveno boljši, bolj optimistični, kot so danes. Veliko upokojencev naj se s strahom sprašuje v tej situaciji, ali nam boste resnični naše pokojnine sedaj začeli zniževati. Vsakemu s svojim prepričanjem nekako zagotavljam, da v Slovenski demokratski stranki zagotovo ne bomo pristali, ampak očitno v koaliciji pa se lahko tudi kakšna taka odločitev sprejme. Zato upam, da boste sedaj sledili tistim ciljem, ki so za naše upokojence več kot nujni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Silven Majhenič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Glasoval bom za amandma, kajti očitno je, da se nekateri branijo pomagati upokojencem, ki večini s svojimi pokojninami životarijo. V Slovenski nacionalni stranki nikoli nismo obljubljali, da bodo dobili visoke pokojnine, vendar smo vedno pripravljeni pomagati. Tako tudi tokrat, ko se amandma za izboljšanje stanja upokojencem sprejema. Glasoval bom "za".
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom amandma seveda podprl, tako kot sem to storil na Odboru za finance, na matičnem delovnem telesu torej, in kakor sem to storil z opozorilom, da sem pripravljen tudi drugače ravnati, če bo Vlada dala ustrezna zagotovila za to, da bodo tisti, ki so socialno najbolj ogroženi in najbolj potrebni pomoči, te pomoči tudi deležni. Rezultat na odboru je bil 7 za, 7 proti, eden ni glasoval. Rezultat, ki je bil dosežen na Vladi, je pa 3,5 - vrstični, ki ga jaz lahko imenujem brez zadreg nebuloza, ki ne govori o ničemer nič, ki ni vreden 63-ih milijonov in ki je ignorantski do 10.000 in do 100.000 tistih, ki so pomoči potrebni. Jaz bom brez zadrege tudi danes, kakor sem povedal, ravnal tako, kot mislim, da je prav. Razlogi za to so pa naslednji. Prvič, ti socialno najbolj ogroženi so tega potrebni. Drugič, to je bilo izpogajano in zapisano v koalicijskem sporazumu. Da je bilo tako, vem, ker sva se o tem pogajala sedanji premier in jaz, ko on še ni bil to in ko jaz še nisem bil v koaliciji. In tretjič, to je bilo dogovorjeno tudi prej, preden sem jaz tako glasoval na matičnem delovnem telesu. Torej, spreminjanje dogovorov čez noč ni nekaj, kar bi morali plačevati tisti, ki so socialno najbolj ogroženi, z najbolj ogroženimi upokojenci vred.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu? Prosim, gospod Tanko, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo. Mene nekako moti to, da se je koalicija, predvsem Socialni demokrati sedaj, ko so v Vladi, nekako obrnila od [[...]]
Kolega, obrazložitev glasu. Ni treba komentirati koalicije kakorkoli, prosim.
[[....]]Ta amandma, ki ga je vložila naša poslanska skupina, za bom podprl predvsem zaradi tega, ker ste v koaliciji našli moči, da ste z zakonom urejali poseben status za generalnega sekretarja, ker Vlada na vsaki seji uradnikom za pet plačilnih razredov povečuje plače, 5 plačilnih razredov je pa toliko na mesečni ravni, kot smo pripravljeni v zakonu omogočiti tistim, ki bi jim pripadala največja pomoč, to se pravi 300 evrov. In mislim, da ni korektno, da Vlada s takšno lahkoto ureja tistim dodatke, ki jih ne potrebujejo, ki lahko preživijo s 40. plačilnim razredom in jim dviguje za 5 plačilnih razredov, za 300 evrov plače, v tem primeru, ko gre pa za najbolj ogrožene ljudi, pa se ta socialna nota v celoti izgubi. V Ustavi imamo zapisano, da je Slovenija socialna in pravna država, s tem amandmajem poskušamo narediti korak k boljši socialni državi. Zelo presenečen sem, da večina koalicije, čeprav imajo tudi v imenu, v tituli stranki to napisano, te socialne note, tega socialnega poudarka ne podpira. In še kar zadeva izziv, kako bomo mi ravnali, če bo kašen zakon vložen. Veste, mi v Državnem zboru tudi nismo nasprotovali, ko sta si dva poslanca koalicije uredila skupno gospodinjstvo v istem poslanskem prostoru, v istem poslanskem stanovanju, pa tudi morda pri kakšni drugi socialni rešitvi temu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. S tem zaključujemo obrazložitev glasu. Proceduralno mag. Franc Žnidaršič. Prosim.
Hvala lepa. Mi se ne slepimo, da je država v težki gospodarski krizi, in se zavedamo dejstva, da ni mogoče kar na vrat na nos izplačati 63 milijonov - polovico sedaj, polovico kasneje. Mi smo ves čas branili socialni položaj revnih v tej državi, še posebej upokojencev in lansko leto nismo nasprotovali enkratnemu dodatku, čeprav ni imel namena blažiti njihov socialnih položaj, pač pa je bil namenjen volitvam. Moram povedati, da bi takrat lažje shajali brez enkratnega dodatka in lažje izplačali letos, ko so razmere in položaj tistih slabših. Ampak tako se je zgodilo, mi smo danes pred tem, da uresničimo koalicijski dogovor ali pa ne. Sam sem še vedno za to, da ga uresničimo, in prepričan sem, da bo Vlada še letos spravila ta zakon v svoj normativni del programa in da bomo na tak ali drugačen način še v tem letu v okviru finančnih možnosti, to so nekateri pozabili povedati, da je dogovor o izplačilu v okviru finančnih možnosti, da bomo še to leto na takšen ali drugačen načini izplačali enkratni dodatek najbolj revnim, najbolj socialne pomoči potrebnim v tej državi, vključno z upokojenci. Ker pa vendarle ta hip rabimo še neko informacijo, bi za dokončni premislek o tem, kako bo glasovalo šest ostalih poslancev naše poslanske skupine, zaprosil za 30 minut odmora. Hvala.
Hvala lepa. V skladu s poslovnikom, odrejam odmor. Seja se bo nadaljevala ob 16.10. Seja se nadaljuje ob 16.10 minut.
Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Želi vodja Poslanske skupine DeSUS mag. Franc Žnidaršič podati komentar oziroma mnenje? Imate besedo, prosim.
Lepa hvala, gospod predsednik. Naša poslanska skupina je v času tega sestanka dobila z Vlade sporočilo, da bo v normativni del programa dela Vlade za leto 2009 uvrščen tudi zakon o enkratnem dodatku. Jasno pa je, da danes ne moremo zaradi tega zrušiti predlaganega rebalansa proračuna, zato bo šest poslancev naše poslanske skupine glasovalo proti amandmaju, ki ima namen podreti [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Mir v dvorani! Mir v dvorani!
[[...]]predlagani rebalans proračuna. Namreč, mi verjamemo, da je ta rebalans proračuna možen v tem trenutku samo tak, kakršen je predlagan. Ko se bodo stvari spremenile, pa verjamem tudi, da bomo popravili oziroma trenutku in takratnim dejanskim razmeram prilagodili nov popravek proračuna in takrat zagotovili potrebna sredstva za izplačilo enkratnega dodatka na način in v obsegu, kot bo to objektivno v teh neugodnih časih mogoče. Hvala lepa.
Gospa Cveta Zalokar Oražem, proceduralno?
Ja, prosim. Hvala lepa za besedo. V imenu Poslanske skupine Zares prosim, glede na informacije, ki smo jih dobili, za pet minut odmora.
Hvala lepa. Odrejam 5-minutni odmor. Seja se bo nadaljevala ob 16.20. Hvala lepa.
Sprašujem gospod Cvetko Zalokar Oražem, če želi besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k uporabniku 3311, Ministrstvo za šolstvo in šport. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za šolstvo in šport, podprogram Programi športa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 48. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k prvemu amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za šolstvo in šport, podprogram Osnovno šolstvo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, v imenu poslanske skupine? Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta amandma in sredstva, ki jih predvideva, so namenjena za obnovitev šole v Libeličah. Libeliče niso običajen slovenski kraj, ampak so sveti kraj slovenskega domoljubja. In pravzaprav je sramota nas vseh, če v tem kraju šola ni primerno urejena. Jaz sem pred leti predlagal, da bi to morala biti samostojna občina, da bi naredili iz nje izložbeno okno Slovenije, kajti Libeličani so v letu 1922 po dveh letih naprezanj priključili svoj vas ponovno k matični domovini. Žal je ob 80-letnici tega velikega dogodka, ko je bila neorientirana vlada, ni naredila državne proslave tega velikega dogodka, ampak kar občinsko proslavo. Upam, da se je odnos do domoljubja v tej vaši opciji, v tem času spremenil. Kajti težko bo opravičiti neizpolnitve tega, da bi v tem kraju otroci imeli primerno šolo in primeren objekt. Me je pa strah, kajti včeraj sem izvedel, da ta koalicija tudi ni podprla državne proslave Slomškovega leta in da niti pravzaprav, čeprav [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]je bilo na Odboru za kulturo vse soglasno sprejeto, tega ne sprovaja. In to je katastrofalen odnos do slovenskega domoljubja, do patriatizma in jaz vas pozivam, kolegice in kolegi, da tudi skozi podporo temu amandmaju pokažete, da se zavedate, kaj so Libeličani naredili v preteklosti za slovensko državo in Slovenijo.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvu za šolstvo in šport, podprogram Osnovno šolstvo. Obrazložitev glasu v svojem imenu, gospod Jerovšek? Prosim, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Ta amandma je namenjen za dodatna sredstva za izgradnjo telovadnice v občini Makole, v kraju Makole, ki je zelo nerazvito področje v Halozah. V lanskem letu smo ob drugačni vladi uspeli nameniti sredstva, da se je lahko ta investicija začela. Seveda pa ni zagotovljena celotna finančna konstrukcija in žal tako izgleda, če to ne bo izglasovano, da otroci v Makolah, v nerazvitem kraju, ki nimajo telovadnice, bodo še nadalje obsojeni na to, da bodo drugorazredni otroci. Jaz upam, da boste ta amandma podprli, kajti predsednica Odbora za šolstvo in šport je bila, mislim, da pred mesecem tam in je obljubljala, da bodo ta sredstva zagotovljena. Prejšnji petek pa je bil tam tudi minister za šolstvo, gospod Lukšič, in je menda tudi obljubil. Torej, ne pričakujem dvoličnosti, pričakujem, da bodo koalicijske stranke kolikor toliko verodostojne in da bomo ta amandma in to telovadnico tem ljudem v nerazvitih Makolah omogočili zgraditi, da ti kraji in ti otroci ne bodo trajno drugorazredni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k uporabniku 3511, Ministrstvo za kulturo. Odločamo o amandmaju k uporabniku Ministrstvu za kulturo, podprogram Ohranjanje kulturne dediščine, to je prvi amandma. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o drugem amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstvo za kulturo, podprogram Ohranjanje kulturne dediščine. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju k proračunskemu uporabniku Ministrstva za kulturo, podprogram Mediji in avdiovizualna kultura. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o Posebnem predlogu proračuna v celoti. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Čeprav ste se javili prepozno, vam vseeno dan priložnost, da v imenu Poslanske skupine, mag. Vizjak, obrazložite svoj glas.
V imenu [[...]]
V imenu poslanske skupine, saj sem rekel.
Potem bi predlagal, da mi tudi čas popravijo.
Popravite čas na tri minute.
Hvala lepa, prijazni predsednik parlamenta. Seveda v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli posebnega dela proračuna oziroma rebalansa proračuna, tako kot nismo podprli splošnega dela rebalansa. Posebni del odslikava pravzaprav neko nezavedanje situacije, v kateri se nahaja država. Še več, tudi tam, kjer bi lahko šli nasproti in nekoliko bolj zarezali v porabo, tudi nekatere skrite vire financiranja za prihodnje, kot so že omenjeni delež sredstev, namenjenih subvencioniranju polega delovnega časa, in 50 milijonov, namenjenih povračilu vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje, vsaj te zneske bi lahko namenili v neke oblike ne nazadnje tudi izpolnjevanja koalicijske pogodbe in zavez, ki ste jih dajali pred volitvami. V Slovenski demokratski stranki ne moremo ostati ravnodušni ob taki sprenevedavosti in ne nazadnje tudi cinizmu. Pravzaprav je ta rebalans proračuna sam po sebi nesmisel. Nesmisel je zaradi tega, ker bo povzročil tudi težave pri sestavi rebalansa 2009. Namreč, nekateri bodo začeli pospešeno trošiti te postavke, ki so sedaj uzakonjene, tisti, ki bodo blizu koritu in blizu tudi vladnim strankam, bodo tudi prejeli hitreje ta denar, večina pa žal ne in potem bo večina v rebalansu rebalansa črtana. In kljub temu da imajo danes enaka izhodišča, bodo določene postavke sforsirane, določne pa ne, sforsirane bodo pa tiste, ki bodo v prid koaliciji. Želim poudariti, da bo to še dodatno vlivalo neko nepregledno in tudi nekonsistentnost javne porabe. In v Slovenski demokratski stranki ne moremo slediti in ne želim sodelovati pri takšnem nenačrtovanju. Koalicija je veliko očitala prejšnji vladi pomanjkanje načrtovanja, zlasti pri evropskih sredstvih, sedaj pa se to v eksponirani obliki kaže v okviru tega rebalansa. Vsi danes tu vemo, da se tega, kar je danes v rebalansu, ne bo porabilo, ker se ne sme, ker ne bo za to toliko prihodkov, pa kljub temu boste verjetno složno, za razliko od nas, dvignili roko za posebni del rebalansa.
Hvala lepa. Glasujemo. Prekinitev. Dajem jim možnost za to, da obrazložijo svoj glas. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prosim. Besedo ima gospod Franc Pukšič. Prosim.
Kolegice in kolegi! Sam tega ne bom podprl iz več razlogov. Eden izmed teh je zagotovo prej nesprejeti amandma, na katerega smo opozarjali tako v opoziciji kot v delu koalicije. Zdelo se mi je korektno v razpravi tu, v Državnem zboru s strani DeSUSa, ko je jasno povedal, da je prišel čas, pri katerem ne bodo popustili in da od tega ne odstopajo. Žal ne morem verjeti, kaj se je zgodilo, da v nekaj borih minutah so prekoračili svojo [[...]]
Spoštovani kolega Pukšič, obrazložitev glasu posebnega dela proračuna, za to sem vam dal besedo, ne za to, da komentirate odločitve neke druge poslanske skupine. Če ne boste nadaljevali v tem stilu, vam bom odvzel besedo. To je prvi opomin, v skladu s 76. členom Poslovnika Državnega zbora. Prosim.
Gospod predsednik, mogoče bi kdaj res bilo treba komu vzeti besedo, sploh takrat, ko kdo žaljivo govori, ko govori prostaško in ko celo z metodami sovražnega govora napada kolege poslance. V tem primeru govorim o tem, zakaj ne bom glasoval. Namreč, enostavno ne morem verjeti, da smo prirezali tudi tistim, ki imajo danes, kot ste prej govorili, 300, 400, 200 in tako dalje evrov, pa tudi manj, dejansko 170 evrov pokojnine. In ko smo govorili o tej problematiki, da tudi ti stari starši plačujejo tiste položnice, ki so za nekatere starše sedaj tako rekoč nedosegljive, ni jih mogoče plačati, kjer je mesečno po 15, 16 evrov za poplačilo malice otrok v šolah. Skratka, ne morem verjeti, da je lahko v Državnem zboru toliko nenačelnosti v zadnjih petih mesecih. Pred volitvami je bilo obljubljeno, volite nas, mi bomo vse naredili za vas. Danes pa se vidi, volili so vas, vi pa jih boste zadušili.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala. Tudi sam ne bom podprl posebnega dela proračuna, iz več razlogov. Vsekakor je najpomembnejši razlog ta, da je marsikateri dober predlog padel, da ni sredstev tam, kjer so nas celo nevladne organizacije in strokovne institucije opozarjale. Poleg tega, kar je bilo izrečenega, torej verbalne komunikacije, so obstajale še neverbalne komunikacije, priče smo bili klicu v sili, glasu ljudstva ali dela ljudstva, sam bi bil pa zelo vesel, če bi dobili pri kakšni postavki vsaj polovičko. Vsekakor pa še vedno šokantno odmeva eno prejšnjih glasovanj, ko niti za upokojence nismo dobili tistih prepotrebnih sredstev. Zato, kot sem rekel, bom glasoval "proti". Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik! Torej, rebalansa proračuna ne bom podprl, ker sem prepričan, da rebalans proračuna ni razvojno naravnan, ne spodbuja gospodarskega razvoja, ne spodbuja tehnološkega razvoja in ne temelji na realnih predpostavkah. In drugič ga ne bom podprl zato, ker niti en sam amandma opozicije ni bil sprejet. To je nedopustno, neodgovorno. Prepričan sem, da bi lahko vsaj tisti amandma, ki ga je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke vložila zaradi tega, da bi reševali socialno problematiko upokojenk in upokojencev, podprli, pa tudi ta ni bil podprt. To je predsedans, to je nerazumljivo. In ne razumem te koalicije, v kateri je tudi stranka DeSUS, ki bi morala zastopati interese upokojencev [[...]]
Gospod Pojbič, prvič, govorimo o poslednjem delu predloga rebalansa, ne o rebalansu proračuna v celoti. Prosim vas, da obrazložite svoj glas, ne pa razlagati, kaj si mislite, kako glasujejo druge stranke v tem parlamentu. Prosim vas.
Gospod predsednik, jaz sem povedal tisto, kar mislim, za tem stojim, na tem bom vztrajal, jaz rebalansa proračuna, vsaj tako kot je bil pripravljen, tudi tega posebnega dela ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Moram reči, jaz sem kar malce žalosten, da ne bom mogel podpreti rebalansa proračuna, kajti kar mnogokrat v zadnjih letih sem pozival svetnike, da so mi podprli predlagani proračun. Ne moremo pa ga podpreti zaradi tega, ker je v prvi vrsti proračun, ki zagotovo ne odraža trenutne resnosti položaja, v katerem se nahajamo. Tudi amandma, ki bi ga lahko kdo sicer še zamandmiral, ki smo ga v Ljudski stranki pripravili in opozorili, kje je treba začeti varčevati, ni bil sprejet. Pravzaprav ni bil sprejet noben amandma opozicije, tudi to je za mene zelo slab signal za delo v tem Državnem zboru, tudi za prihodnost, v časih, ko bodo razmere v Sloveniji zagotovo težke in bi bilo treba marsikatero težko odločitev sprejeti skupaj. Žal mi je, da bom moral glasovati proti. Želim pa kljub temu Vladi, da zelo odgovorno ta proračun izvaja in da v tistem delu, kjer je potrošnja odprta zdaj na veliko, bo nekoliko zadržana, da ne bo imela še veliko večjih težav pri sprejemanju rebalansa, ki ga boste v Državni zbor prinesli slej ko prej.
Hvala.Ker so še želje po obrazložitvi glasu, prosim za prijavo. Besedo ima mag. Branko Grims, prosim.
Tega akta ne morem podpreti, ker je odraz tiste politike ideološkega izključevanja vladne koalicije, ki je najprej zavrnila vse pravočasno pripravljene predloge zakonov, s katerimi bi se recesiji lahko izognili; potem ni pristala na kakršnokoli usklajevanje o tem aktu in danes zavrnila prav vse s strani opozicije predlagane amandmaje. Ne morem glasovati za ta akt, ker bi s tem podprl tudi tisto politiko sprenevedanja, ki po eni strani govori o skupnem čolnu, po drugi strani pa želi veslati zgolj z levimi vesli, zaradi česar se ta čoln samo še vrti na mestu in ne gre več nikamor. Ne morem podpreti tega akta, zato ker je seštevek tistega neznanja in nestrokovnosti vladne koalicije, ki je v samo nekaj mesecih naš čoln, ki je brzel s hitrostjo plus 7% gospodarskega razvoja, spremenila v rdečo podmornico, ki je danes že 4% minus pod gladino; in ne morem glasovati za ta akt, ker je pač odsev tiste politike napuha, ki ne prizna niti tega, da je bilo izhodišče ob prevzemu oblasti boljše, kot ga je imela katera koli dosedanja koalicija, ker je bil pozitiven bilančni izid pred vami in verjel vam bom, da boste spremenili to podobo in takrat bom glasoval lahko za vaš naslednji proračunski akt, ko boste pristali tudi na pogajanja o znižanju davka na dodano vrednost in predvsem pristali na to, da so vprašanja tako imenovanih izbrisanih uredi z ustavnim zakonom. Dam pa še postopkovni predlog, da se [[...]]
Gospod Grims. Popolnoma ste zgrešili namen utemeljitve glasu. Čisto mimo ste, v drugih koordinatah. Prosim vas, da končate, če mislite nadaljevati tako. Sploh pa ste končali! Besedo ima gospod Ivan Grill. Prosim.
Hvala lepa. Rebalans državnega proračuna je zagotovo eden izmed najpomembnejših dokumentov, zato bi bilo prav, da bi se ga sprejemalo s čim večjim konsenzom in pravilom vedno podpiram proračune, pa četudi z njim nisem zadovoljen. Ampak za ta predlog rebalansa pa moram reči, da sem več kot razočaran, kajti takšen predlog, kot je, ugotavlja Vlada in tudi sama koalicija, da ga boste v najkrajšem času spreminjali. Pomeni, da je ta akt v tem trenutku - ali pa tudi, ko ga boste sprejeli - povsem brezpredmeten. Ta akt ni razvojno naravnan. Pokazali pa ste voljo do sodelovanja že na način, da niste sprejeli oziroma potrdili nobenega amandmaja, ki je bil s strani opozicije, Slovenske demokratske stranke, vložen. Bili so dobri, konstruktivni predlogi, niso imeli posledic na ostale proračunske uporabnike, vendar ste jih s svojo večino seveda tudi zavračali. Še posebno pa me skrbi to, da niste podprli amandmaja, ki bi omogočal sprejetje zakona oziroma zakon, ki je v obravnavi, ko bomo lahko našim upokojencem izplačali tiste dodatke, ki jih bodo nujno potrebovali. Ta zakon je vložila Slovenska demokratska stranka v obravnavo, namesto da bi ga Vlada kljub obljubam. Sam verjamem, da v koaliciji ne bo podpore za ta zakon, kar pomeni, da se boste zopet sprenevedali, tako kot vedno. Zato, kot sem rekel, tega zakona oziroma tega predloga proračuna ne bom sprejel in podprl in upam, da ga boste naslednjega pripravili takega, ki bo nekje odražal realno sliko v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Tega posebnega dela rebalansa proračuna ne bom podprl, ker me je pri obravnavi amandmajev zmotila ena vzvišenost, pravzaprav ena aroganca koalicije. Jaz nisem pričakoval seveda podporo našim amandmajem, čeprav bi bil pozitivni presenečen, če bi kakšnega tudi podprli. Ampak, da koalicija ni podprla nobenega izmed treh amandmajev Komisije za narodne skupnosti, tudi tistega amandmaja ne, ki je predlagal petdeset tisoč evrov za delovanje medijev oziroma glasila, to je pa pravzaprav višek arogance in samozadostnosti, češ mi imamo denar, mi vas ne potrebujemo in "fučkajte" se z vašimi predlogi. Tudi s tistimi, ki so pravzaprav nepolitični, ki obsegajo neko dostojanstvo in ne nazadnje tudi sporočilo Slovenije drugim državam, sosednjim državam in ki zajemajo neko spoštovanje narodnih skupnostih kot pomembne kategorije v Republiki Sloveniji. To, ta amandma, še posebej ta tretji amandma, ki govori o petdeset tisočih evrih, ta je simbolni za delovanje te koalicije in za aroganco in demonstracijo moči. To je slabo, ne spomnim se, da bi kdaj koalicija vse amandmaje opozicije zavrnila, še posebej tudi amandmaje, ki so jih narodne skupnosti predlagale, in zato bom seveda glasoval proti posebnemu delu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Tega posebnega dela proračuna ne morem podpreti zato, ker je koalicija ob glasovanjih o amandmajih glasovala in ravnala škandalozno. Namreč, odpirali ste predloge, ki bodo podpirali in povečevali socialno stisko naših ljudi; niste podprli predlogov, recimo, za Urad za varstvo konkurence, s katerim bi se urad uspešno borili proti tajkunom, ampak podpirate tajkune, delate za to, da bodo eni še bolj revni, drugi pa še bolj bogati. Prav tako pa ste nazorno pokazali na primeru obnove šole v Libeličah, da vam je domoljubje španska vas, da niti tega niste pripravljeni podpreti. In prav tako ste pokazali, da delite ljudi in tudi otroke na prvorazredne in drugorazredne. Vi se imate za predstavnike prvorazrednih državljanov, prezirate pa drugorazredne, po vašem mnenju. Žal se je tukaj pokazala dvoličnost, ignoranca in zaničevanje ljudi in tudi otrok. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno gospod Grims.
Poglejte, predlagam konkretno, da bi Kolegij predsednika Državnega zbora preučil možnost, da poleg običajne objave izida glasovanja na spletni strani Državnega zbora izid glasovanja, s katerim je bila zavrnjena možnost, da se dvignejo najnižje pokojnine, priloži v pisni obliki tudi izplačilu naslednjih pokojnin. To bi bil velik prispevek k politični kulturi na Slovenskem, ker bi si vsak upokojenec lahko ogledal, kakšna volilna prevara so bile v resnici zadnje volitve. Hvala.
Vaš predlog predstavlja čisto zlorabo proceduralnih pravil in Poslovnika Državnega zbora v celoti. Glasujemo. [[Oglašanje v dvorani.]] Prosim za prijave. Opozicija ima lahko besedo več. Najprej bo obrazložitev glasu, zatem boste pa vi imeli možnost proceduralne besede. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Tega rebalansa seveda ni mogoče podpreti. Ni ga mogoče podpreti iz več razlogov. Tega rebalansa ni mogoče podpreti zaradi tega, ker pomeni prevaro volivcev, pomeni prekršitev predvolilnih obljub, pomeni prekršitev povolilnih zavez. Ta rebalans pomeni, da je prelomljena obljuba, ki jo je javno dal v Državnem zboru predsednik Vlade 21.11. glede Urada za varstvo konkurence, kjer so bila obljubljena dodatna sredstva za boj proti izkrivljenim dejanjem. Tega rebalansa ni mogoče podpreti zaradi tega, ker ne temelji na veljavni zakonodaji. V tem rebalansu so na eni strani predvideni odhodki, ki se ne bodo zgodili, in je s tem omogočena možnost Vladi, da prerazporeja sredstva v višini preko 200 milijonov evrov po svoji lastni volji in željah. Na drugi strani tega rebalansa ni mogoče podpreti zaradi tega, ker so napačno ocenjeni prilivi, ki ne bodo realizirani v taki višini, kot je predvideno. Tega rebalansa ni mogoče podpreti zaradi tega, ker na eni strani bistveno povečuje materialne stroške in stroške delovanja države, porabo torej, na drugi strani pa onemogoča sredstva za normalno delovanje tistih, ki so v teh razmerah, v katere vedno bolj tonemo, vsak dan bolj ogroženi. Tega rebalansa, spoštovane kolegice in kolegi, ni mogoče podpreti tudi zaradi tega, ker je vaš predsednik Vlade danes zelo jezen na vas in sam nase, kajti s sprejemanjem oziroma nesprejetjem nobenega izmed opozicijskih amandmajev je dokončno uveljavljena delitev na vaše in naše. Z vaše strani ni bil sprejet niti en amandma od tistih, ki jih je predlagala opozicija, kljub temu da so bili argumentirani, utemeljeni, koristni tako za državo kot za državljanke in državljane kot za vašo vladajočo koalicijo. Rebalansa ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Rebalans je rezultat trdega dela, po eni strani Vlade in vseh tistih, ki so ga pripravljali, in po drugi strani Državnega zbora. Rebalans s sprejetimi spremembami in s tem rezultatom izraža zrelost in izraža tudi iskrenost ter zavedanje, da to ni zadnji rebalans 2009, zaradi tega, ker imamo gospodarsko stanje, za katero smo vedno bili dovolj fer, da nismo krivili prejšnje vlade, zato sam pri sebi pričakujem, da tudi sedanja opozicija ne bo krivila te vlade. Podprl bom rebalans tudi zato, ker so vse koalicijske partnerice pokazale veliko modrosti in zrelosti ter zavedanje, da v tem trenutku ni možnosti uveljaviti tisto, kar pa je potrebno - in to je medgeneracijska solidarnost - in da to bo urejeno še letos. Sam se bom tem naporu pridružil in glasoval bom "za" zato, ker tisti, ki dobro poznajo avdiovizualno kulturo, vedo, da rdeča podmornica v filmu Rdeči oktober na koncu preživi, in uničeni pa so tisti, ki so želeli rdečo podmornico potopiti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Križman. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Popravek slabega proračuna je dober popravek, zato ga bom z veseljem podprl. Popravek, ki namenja blizu 300 milijonov evrov za socialne transfere, ki so seveda tudi posledica svetovne globalne krize, ampak včasih, ko sta se pri nas cedila med in mleko, kakšno leto in pol nazaj, seveda za te čase, ki so zdaj, nismo privarčevali na žalost nič in zato še večja sredstva za socialne transferje. Gospod Vizjak želi besedo, gospod predsednik [[...]]
Ne bo je dobil.
Hvala lepa. Enostavno, rebalans podpiram.
Hvala lepa. Glasujemo. Proceduralno, prosim. Gospod Tanko, proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik in predsedujoči. Danes ste pri glasovanjih in ob razpravah ob amandmajih in tudi o splošnem delu proračuna oziroma rebalansu proračuna večkrat kršili poslovnik. Niste dovolili poslancem, da se prijavo, da obrazložijo glas, ste to spregledali, na to ste bili opozorjeni. In tudi sedaj, ko sem zaprosil za proceduralni predlog, ste kršil 69. člen Poslovnika, ki pravi, da poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika, postopkovno vprašanje, da predsedujoči besedo takoj, ko jo zahteva. In vi mi niste dali besede, niti takoj, niti takrat, ko sem jo zahteval in tudi sedaj, ko ste že ves postopek izpeljali, ste pozabili, da sem prosil za proceduralno vprašanje. Predlagam, da, če želite to sejo normalno izpeljati, tako kot je zapisano v poslovniku, ki ga je pripravil prvopodpisani gospod Anderlič, da vzamete to knjigico v roko in lepo počasi, v miru berete in napovedujete zadeve, ki so po vrsti na dnevnem redu. In da pred vsako napovedjo, ko prehajate na novi del, to se pravi z obrazložitve na glasovanje, pogledate, če je še kdo, ki bi želel govoriti in obrazložiti svoj glas. Danes je bilo to nekajkrat kršeno in enkrat sem vas na to že opozoril. Predlagam, da se poslovnika držite in da tudi nam poslancem, ne glede na to, ali vam ta tema odgovarja ali ne, ali vam je vsebina všeč ali ne, pustite, da povemo svoje mnenje. Bili ste poslanec opozicije tudi sam. Poglejte svoje magnetograme, obrazložitev glasov, pa boste videli, kako ste vi uporabili poslovnik. Bili ste tudi minister za informacijsko družbo, pa bi tudi lahko vedeli, kako se zadeve odvijajo in informirajo, pa tega ne delate. Prosim vas, da poslovnik in uveljavljen hišni red v Državnem zboru upoštevate. In že sedaj napovedujem, da se bom javil za obrazložitev glasu, vnaprej. Hvala.
Spoštovani gospod Jože Tanko, vodja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, to, kar ste sedajle v obliki proceduralnega predloga želeli povedati, je huda kršitev poslovnika. Želeli ste še obrazložitev glasu. Izvolite, gospod Tanko. Gospod Jože Tanko, obrazložitev glasu v lastnem imenu.
Hvala za besedo in za to prijaznost, da sem dobil tudi priložnost, da to obrazložim. Iz polpretekle zgodovine je znan en gospod, "gospod Njet". Tega se najbrž vsi tisti, ki sedite nasproti mene, zelo dobro spomnite. Ta nadimek je dobil zato, ker je bil vedno proti, to je bil bivši zunanji minister Sovjetske zveze, gospod Andrej Gromiko. Na tak način kot ste se vi lotili glasovanja o vloženih amandmajih vas lahko enačim z "gospodom Njetom". Vse, kar smo predlagali, je bilo zavrnjeno. Mislim, da je to višek arogance, višek uporabe in zlorabe moči. Niti eden izmed amandmajev, ki smo ga predlagali, ni posegel v strukturo proračuna. Vse je bilo usklajeno in uravnoteženo. Zaradi tega se na odhodkovni strani za en cent ne bi spremenilo ničesar v smislu povišane porabe ali pa večjega primanjkljaja. Tudi ko smo predlagali amandma, s katerim smo reševali koalicijsko pogodbo, ste po posvetu grobo podrli ta predlog [[....]]
Spoštovani kolega Tanko, vi polemizirate, ne obrazlagate svojega glasu.
[[...]]Moram reči, da ne bom podrl tega dela proračuna tudi zato, ker ste našli vedno dovolj časa in sredstev, da boste zagotovili sredstva za ovdovele osebe po vojaških upokojencih, ki teh sredstev ne potrebujejo in ne sodijo v kategorijo socialno ogroženih, da povečujete sredstva in napredovanja, izredna napredovanja, v uradih ministrstev za pet plačilnih razredov, to je več kot za 300 evrov po tistem, ko to določite, in da ste poskušali s posebnim zakonom reševati gospoda Cvikla. Mislim, da so s tem dani pogoji, da povem, da je ta sprememba proračuna groteska, farsa, burka ali kakor koli temu rečete. Zato ga tudi podprl ne bom.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 48 in proti 27. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je Posebni del predloga rebalansa proračuna v celoti sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 24. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih predloga rebalansa proračuna. Sprašujem predstavnico Vlade in predsednika odbora, ali je rebalans državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen. Prosim. Gospa Helena Kamnar.
Hvala lepa. Glede na sprejete amandmaje splošni in posebni del proračuna nista usklajena, zato predlagam, da pripravimo uskladitveni amandma, ki ga boste obravnavali.
Hvala lepa. Na podlagi pravkar slišanega mnenja Vlade ugotavljam, da rebalans državnega proračuna ni usklajen. Vlada naj v roku pol ure pripravi amandma za uskladitev rebalansa državnega proračuna in zatem ga bo obravnavalo matično delovno telo. Zato prekinjam sejo Državnega zbora za eno uro. Nadaljevali bomo točno ob osemnajsti uri. Ob tem pa vas opozarjam oziroma obveščam člane in članice Odbora za finance in monetarno politiko, da je sestanek tega odbora ob 17.30 v veliki dvorani na Tomšičevi. Hvala lepa. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo torej ob osemnajsti uri.
[[...]]delovnega telesa. Da ne bodo končali prej kot ob 18.30. Zato napovedujem, da bomo nadaljevali s sejo ob 18.30 uri. Prosim za optimizem.
[[...]]Žal, ampak iz delovnega telesa matičnega odbora za finance me obveščajo, da še niso začeli z delom, ker še niso dobili popravljenega amandmaja in z nekaj rezerve, ki pa je najbrž bolje, da si jo vzamemo, da ne hodimo vsakih deset minut. Tu bi napovedal nadaljevanje ob devetnajsti uri. Ne se jeziti na mene - lahko tudi, če bo kaj pomagalo.
Nadaljujemo 4. točko dnevnega reda, to je obravnavo in glasovanjem o amandmaju Vlade za uskladitev rebalansa državnega proračuna za leto 2009. Na klop ste prejeli dodatno poročilo k predlogu rebalansa proračuna za leto 2009 in tudi predlog rebalansa proračuna z uskladitvenim amandmajem. Želi predstavnica Vlade ali gospod minister besedo? Gospa Kamnarjeva, izvolite.
Hvala lepa. Glede na izglasovane amandmaje je Vlada pripravila uskladitveni amandma, ki se nanaša na Splošni del proračuna in na Načrt razvojnih programov. Ta uskladitveni amandma je potrdil tudi Odbor za finance in na ta način so vsi trije deli proračuna med seboj usklajeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik matičnega delovnega telesa besedo? [[Ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, ki imajo pravico, seveda če to žele, v petih minutah obrazložiti svoje stališče do uskladitvenega amandmaja. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev rebalansa državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 15. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je bil uskladitveni amandma sprejet. Zardi tega prehajamo na odločanje o Rebalansu proračuna Republike Slovenije za leto 2009 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 17. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je Rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2009 sprejet. Na podlagi osmega odstavka 163. član Poslovnika Državnega zbora predlagam Državnemu zboru, da sprejme še naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance in monetarno politiko mag. Antona Ropa, poslanca Zvonka Černača iz SDS in poslanca Vilija Trofenika iz Zares, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora na podlagi sprejetih odločitev Državnega zbora pripravijo končno besedilo Rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2009. Prosim, da glasujemo o tem predlogu. Ugotavljam, da je sklep sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2008 IN 2009 nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo in z razpravo in odločanjem o amandmajih, ki so bili vloženi k predlogu zakona. Amandmaji so vloženi k 1., 11., 14., 15., 21. in 25. členu in prehajamo na odločanje o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. Glasovalo je 68 poslank in poslancev, za jih je bilo 68, nič proti. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Amandma k 1. členu je sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 11. členu zakona. Razprava. Obrazložitev glasu. Dajem čas za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prijavljena sta [[...]]Gospod mag. Andrej Vizjak, dajem besedo. Izvolite.
Podpredsednik, hvala lepa za besedo. S tem amandmajem [[...]]
V imenu Poslanske skupine SDS, da ne bi bilo dvoma.
Tako je. V imenu poslanske skupine najavljam, da poslanska skupina ne bo podprla tega amandmaja, ker je pravzaprav nenavadno, da so nekateri poslanci koalicije sprva podprli skrajšanje plačilnih rokov države na 30 dni in manj, sedaj pa pravzaprav vse koalicijske poslanske skupine vlagajo amandma, da se ponovno podaljša plačilni rok, to se pravi na 30 do 60 dni. Menim, da bi morali plačilne roke zaradi ne nazadnje tudi pomoči gospodarstvu in tudi sporočila gospodarstvu, da je treba plačilne roke skrajševati in s tem zagotavljati tudi plačilno disciplino. Torej je ta amandma ponoven odmik od tega načela krajšanja plačilnih rokov. Slovenska demokratska stranka je predlagala amandma, da bi plačilne roke skrajšali na 15 dni. Potem smo na Odboru za finance dosegli dogovor, ki je bil tudi podprt na Odboru za finance, da je plačilni rok največ 30 dni, to se pravi, da država plača s svoje strani do 30 dni. Sedaj pa koalicijske stranke ponovno podaljšujejo ta rok in vnašajo negotovost. Namreč, če je rok med 30 in 60 dni, je to velika razlika, ali je rok 30 ali je rok 60 dni. In seveda je ta negotovost v škodo državnega proračuna in javnih financ zaradi tega, ker bodo to negotovost tisti izvajalci, ki se bodo prijavljali na razpise za izvajanje nekih investicij za državo, zaračunali. Torej, to bo na eni strani stalo državo, po drugi strani pa bo ta rešitev tudi šla v nasprotni smeri od pomoči gospodarstvu pri teh nezavidljivih situacijah gospodarske in finančne krize. Mi si želimo sprostiti kreditni krč, želimo večjo likvidnost gospodarstva, tu pa ne gremo z enostavnimi potezami nasproti gospodarstvu. Še več! Ključna utemeljitev je, da se nekaterih investicij ne da preveriti v 30 dneh in da je to razlog, zakaj se mora ta rok podaljšati. Vendar zaradi nekaterih investicij bodo lahko tu trpeli pravzaprav vsi plačilni roki. Torej, poslanska skupina tega ne bo podprla. Tu je tudi možno zelo protikrizno delovati, če želimo, vendar se je očitno večina odločila drugače.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SNS bo stališče obrazložil gospod Bogdan Barovič.
Hvala. Nadaljeval bom z besedami mojega predhodnega sogovornika, še enkrat poudarjam, ne glede na politične barve. Jaz bi želel, da razumete nekaj. Res, da je pripravljavec ZIPra, dopolnjenega predloga, Vlada. Mislim pa, da vsi vemo, vseh 90 poslank in poslancev v tem Državnem zboru, da je Državni zbor tisti, ki sprejema zakone. In da imamo ustanovljena delovna telesa v Državnem zboru kot neke predhodnike, kot neke glasnike, ki dajejo svoja mnenja in svoja napotila vsem poslankam in poslancem. Do tu vse lepo in prav. Zasedanje, ki je trajalo skorajda 10 ur, je bilo naporno, vendar koristno. Bila so različna mnenja, vendarle nazadnje so bili sprejeti členi in amandmaji k tem členom. Amandma k 11. členu je bil sprejet in je bil jasen, da se besedilo "60. dan" nadomesti z besedilom "največ do 30 dni" in pika. In bil je prav tako sprejet amandma, kjer se je v zadnji alineji pod točko 3 napisalo tudi o plačevanju DDV-ja občin po prejemu sredstev. In to je matično delovno telo sprejelo z več ali manj glasov opozicije, pozicije, ampak sprejet je bil ta amandma. In prvo vprašanje, ki se v Slovenski nacionalni stranki poraja je to: Zakaj matično delovno telo odloči o nečem soglasno - pač odločitev je bila, kakršna je bila, bila je pa soglasno sprejeta, za amandma, o katerem sem malo prej govoril - če potem ponovno Vlada preko poslanskih skupin, ki so koalicijske, to pravico ima, prevlada? Ali je potem potreben Državni zbor, ali smo poslanci in ali je matično delovno telo potrebno? Zakaj se mi odločamo o nečem in tudi odločimo, če se potem ta odločitev ponovno vrne nazaj v prvotno obliko? To, prvič, ni pošteno in ni fer in drugič, tudi vsebinsko ni koristno, ker ZIPro podpira rebalans in mi želimo dobro gospodarstvo in 30-dnevni rok in plačevanje davka na dodano vrednost, ki je bil dan kot predlog za občine, je koristen za gospodarstvo. In zakaj ta sprememba? Če bo ta amandma sprejet, Slovenska nacionalna stranka ne bo podprla ZIPra. Prosimo pa vas, da imejte nekoliko stoičnosti in če smo se nekaj dogovorili na matičnem delovnem telesu, vztrajajmo na tistem. Če pa ta amandma ne bo sprejet, pa bo Slovenska nacionalna stranka ZIPro podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko dam amandma k 11. členu na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 19. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 19.]] Amandam k 11. členu je sprejet. Dajem v odločanje amandma k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 14. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma k 14. členu sprejet. Dajem na glasovanje amandma k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 43. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma k 15. členu ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 16. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma k 21. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k 1., 11., 14. in 21. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo h katerim od navedenih členov vložiti amandmaje? [[Ne.]] Amandmaji ne bodo vloženi in zato lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Ugotavljam, da me Zakonodajno-pravna služba in matično delovno telo nista obvestili, da besedilo zakona ne bi bilo usklajeno. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli te spremembe zakona o izvrševanju proračunov v 2008 in 2009 iz nekaj razlogov. Najpomembnejši je ta razlog, na katerega je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. To je, da se s tem zakonom nadaljuje nekonsistentnost tega zakona in poglablja nekonsistentnost tudi pravne ureditve v Republiki Sloveniji, saj se s tem zakonom urejajo področja, ki v ta zakon enostavno ne sodijo. To so plače v javnem sektorju in to je višina RTV prispevka. Torej ta zakon postaja neka priročna oblika, nek nadzakon, ki pobere vedno vse v sebe, kar se pač politično ali sicer ne zdi umesno koaliciji početi v predmetnih zakonih. Povsem lahko bi spremenili v tem proračunskem paketu zakonodajo s področja plač v javnem sektorju. Prav lahko bi spremenili v tem proračunskem paketu tudi Zakon o RTV in v teh področnih zakonih uredili torej vprašanja, ki ste jih stlačili v ZIPro. S tem pravzaprav ste šli tudi zavestno proti mnenju Zakonodajno-pravne službe, ki je na to opozorila kot na splošno pripombo k ZIPru. Pač, izkoristili ste ta argument moči in povaljali stroko in tudi nek racionalen pristop. Drugo, kar pa je tudi pomemben in temeljni razlog, zakaj ne bomo podprli, so pa tudi določene vsebinske rešitve. Lahko bi bistveno skrajšali plačilne roke, če bi želeli, bili smo na dobri poti, odbor za finance je celo to potrdil. Vendar je potem neka druga želja in ambicija posegla v to in rezultat je, da se ne bodo, po moji oceni, nič spremenili plačilni roki. Če je zapisano, da so plačilni roki med 30 in 60 dni, jaz verjamem, da bodo po večini šestdeseti dan oziroma 60 dni - in nismo nič naredili. Tudi težko bi bilo spremeniti kadarkoli v prihodnje prakso plačilnih rokov v tridesetih dneh, če bi danes imeli to voljo in odločenost napraviti. Težko si predstavljam, da bi katera koli druga vlada to tudi podaljšala, ker bi težko presegla nek dosežen standard. Tako tu nismo naredili pomembnega koraka naprej in to je tudi eden izmed pomembnih vsebinskih razlogov, zakaj ne bomo podprli tega zakona.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v osebnem imenu? Ne. Prehajamo na glasovanje o zakonu. Glasujemo. Ugotavljam, da je glasovalo 66 poslank in poslancev, 46 jih je glasovalo za in 18 proti. [[46 jih je glasovalo za.]] [[18 proti.]] Zakon je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi k predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Pristopamo k glasovanju. Glasovalo 65 poslank in poslancev, 63 jih je glasovalo za in 2 proti. [[63 jih je glasovalo za.]] [[2 proti.]] Zakon je bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo k 6.a točki dnevnega reda, ki je bila prekinjena pred odločanjem o amandmaju. To je Predlog zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije. K predlogu zakona so bili v drugi obravnavi vloženi amandmaji k 1.a členu, 7. členu, 8. in 10. in 13. členu. Prehajam k odločanju o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. Glasovalo 64 poslank in poslancev, 63 jih je glasovalo za in nihče proti. [[63 jih je glasovalo za.]] [[Nihče proti.]] Amandma k 1.a členu je sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 15 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 15.]] Amandma k 7. členu je sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 15. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 15.]] Amandma k 8. členu je sprejet pod številko ena. Tu je še drugi amandma k 8. členu. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 30. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 30.]] Amandma pod številko dva k 8. členu ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 47. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 47.]] Amandma k 10. členu ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 13. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Ne. V osebnem imenu. Vprašam prej, želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas. [[Ne.]] Gospod Tanko, izvolite v osebnem imenu.
Hvala lepa. Bom kratek. Eden največjih dosežkov današnjega dneva bo najbrž dvig provizije za dva cela petkrat, to kar predvidevate s tem amandmajem. Mislim, da je bilo na odboru doseženo zadostno soglasje, da je ta provizija 0,02 in da je zadostna. In sedaj koalicija prihaja z amandmajem, s katerim provizijo povečuje za dva cela petkrat. Mislim, da vse to govorjenje o varčevanju, o skrbi, podirate točno s takimi rešitvami, ko omogočate, da se provizija z nekim amandmajem poveča dva cela petkrat. In mislim, da je treba, da se tudi v koaliciji razmislite in da vidite, kaj pravzaprav počnete. Skratka, smer je popolnoma neusklajena s tistim, kar govorite; po eni strani varčevanje, na drugi strani pa dvig provizij za dva cela petkrat.
Hvala lepa. Prosim, obrazložitev glasu v osebnem imenu, mag. Tone Rop.
Lepo pozdravljeni! Mislim, da je vseeno sedaj primerno, da povem, da smo na matičnem odboru resnično praktično vse amandmaje sprejeli soglasno. To je verjetno eden tistih zakonov, ki je bil sprejeman in obravnavan ob širokem soglasju koalicije in opozicije, zato da bi preprosto prišli do ukrepov, do zakona, ki bi delovali, ki bi pomagali slovenskim podjetjem. In praktično pri vseh točkah smo prišli do dobrih rešitev in ne drži to, kar ste povedali, gospod Tanko. Mi smo s svojimi amandmaji, z amandmaji odbora bistveno znižali vse stroške najemanja kreditov. Bistveno smo znižali premije, tako za A, B in C boniteto. Tudi pri stroških najemanja kreditov s premijo oziroma s stroški 0,05 bistveno znižujemo stroške, in sicer jih razpolavljamo glede na prvoten predlog. Mi menimo, da je 50% znižanje stroškov vodenja evidenc za te sheme dovolj, in zato predlagam, da sprejmemo ta amandma, ki ga predlaga koalicija. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Prehajamo h glasovanju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 15. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 15.]] Amandma k 13. členu je sprejet. Ugotavljam, da je Državni zbor sprejel amandmaje k 1a., 7. členu, 8. členu in 13. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali meni kdo, da bi v tretji obravnavi pripravil amandma k zakonu. Vlada, izvolite.
Vlada ima uskladitveni amandma. In sicer predlagamo, da se izraz "banke" nadomesti z "upniki" in se s tem vključi tudi Banko Slovenije, torej amandma k 9. členu, tam to manjka in je treba smiselno to uskladiti. Pri 1.a ste sprejeli amandma, kjer je to izpadlo, in je treba to še enkrat ponoviti pri 9. členu samo.
Hvala lepa. Vlada je brez vprašanja opozorila, da je s sprejemom amandmaja prišlo do neusklajenosti glede 1. člena in ima pripravljen uskladitveni amandma. Jaz še enkrat sprašujem, ali slučajno želi kdo k predlaganim amandmajem vložiti amandma. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Napovedujem, da bomo vložili amandma za tretjo obravnavo. Hvala.
Predlagam, da damo predlagateljem čas, da se amandmaji vložijo jutri do začetka dela Državnega zbora in da za ta čas prekinemo sejo, odločamo o vloženih amandmajih in o predlaganem uskladitvenem amandmaju jutri, v glasovanjih po opravljenih glasovanjih o točkah dnevnega reda, ki jih imamo jutri na seji. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in tudi današnjo sejo. Hvala lepa. Jutri nasvidenje.