Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 7. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Joško Godec, Laszlo Göncz do 16. ure, Jakob Presečnik do 18. ure, Samo Bevk do 18. ure in Ljubo Germič. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POŠTNIH STORITVAH, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima dr. Matej Lahovnik, minister za gospodarstvo. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! Predlog novega zakona o poštnih storitvah v celoti nadomešča sedaj veljavni zakon in gre tako za popolni prenos direktive, ki je bila nazadnje spremenjena z zadnjo poštno direktivo. Namen predloga novega zakona je izvajanje kakovostne in dostopne univerzalne poštne storitve, varstvo pravic uporabnikov in pospeševanje učinkovite konkurence na trgu poštnih storitev, vse ob upoštevanju poštne direktive s končnim ciljem popolnega odprtja trga poštnih storitev. Bistvena vsebina zakona temelji na odpravljanju še zadnje preostale izključne pravice, to je opravljanje rezerviranih storitev, ki jih opravlja Pošta Slovenije, in na vzpostavitvi mehanizmov, ki so potrebni za popolno liberalizacijo trga poštnih storitev. V javnem interesu se zagotavlja vsem uporabnikom poštnih storitev na celotnem ozemlju Republike Slovenije pod enakimi pogoji trajno, redno in nemoteno izvajanje univerzalne storitve, ki se sme prekiniti le v primeru višje sile ali v razmerah, nevarnih za dostavljavca. Kot univerzalne storitve se izvajajo poštne storitve, sprejem, usmerjanje prevoza in dostava poštnih pošiljk do mase 2 kg, poštnih paketov do mase 10 kg, storitve priporočene in vrednostne poštne pošiljke ter prenos poštnih pošiljk za slepe in slabovidne. Načeloma se zagotovi izvajanje univerzalne storitve kot izvajanje zamenljivih storitev s strani enega ali več izvajalcev. Če se ugotovi, da obveznost izvajanja univerzalne storitve povzroča neto strošek in pomeni nepravično finančno breme za izvajalce univerzalne storitve, je ta upravičen do nadomestila za izvajanje univerzalne storitve. V takem primeru se lahko na zahtevo izvajalca univerzalne storitve vzpostavi mehanizem za razdelitev neto stroška in izplačilo ustrezne višine nadomestila izvajalcu univerzalne storitve. V ta namen se ustanovi komepenzacijski sklad, ki ga upravlja Agencija za pošto in elektronske komunikacije kot neodvisen organ. Finančni vir sklada so prispevki vseh zavezanih izvajalcev poštnih storitev, to je izvajalcev univerzalne storitve in izvajalcev zamenljivih storitev. Na ta način se lahko financirajo obveznosti izvajanja univerzalne storitve. Dovolite mi, da pojasnim tudi oziroma da spomnim, da je bil k 74. členu vložen amandma dopolnjenega predloga zakona poslanskih skupin SD, Zares, LDS in DeSUS. Navedeni amandma Vlada Republike Slovenije kot predlagatelj tega zakona ocenjuje za smiselnega tudi v luči vprašanj in pomislekov poslancev izraženih na seji Odbora za gospodarstvo Državnega zbora, v zvezi z vprašanjem odnosa do veljavnih določb sprejetih na podlagi določb prej veljavnega zakona, ki se s predlogom novega zakona bistveno spreminjajo. Nova določba tretjega odstavka 74. člena, ki jo uvaja predlagani amandma, je skladna z zahtevo po neodvisnosti nacionalnih regulatornih organov, ki izhaja iz poštne direktive. Vlada Republike Slovenije kot predlagatelj obravnavanega zakona sprejem amandmaja k 74. členu dopolnjenega predloga zakona tudi podpira. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo, kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Viliju Rezmanu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem poslankam in poslancem, ministru s sodelavci. Naj za uvod v kratkem predstavim, kako je delalo matično delovno telo Odbor za gospodarstvo v zvezi s predlogom zakona, o katerem zdaj govorimo. Predlog zakona je bil pripravljen na osnovi direktive sprejete v februarju leta 2008, ki je terjala implementacijo v naš pravni red v določenem roku, Vlada je pripravila tovrstni predlog zakona. Morebiti je pomembno omeniti tudi to, da gre za integralno besedilo in da ne gre zgolj za noveliranje posamičnih delov. Na ta način je pač prispevano tudi k večji preglednosti zakonodaje. Pri delu nam je bilo v pomoč gradivo, ki ga je pripravila Vlada. V pomoč nam je bilo gradivo, ki ga je pripravila Zakonodajno-pravna služba, ki je imela pripombe oziroma mnenja na približno 30 členov. Štiri poslanske skupine, koalicijske, pa so pripravile tudi amandmaje, ki so jih kasneje, po ponovnem premisleku, umaknile. Kot neformalna gradiva smo dobili tudi gradiva strokovnih institucij, ki so v principu podpirale predloge, ki jih je na Državni zbor oziroma na Odbor za gospodarstvo naslavljala Pošta Slovenije. Pri delu so razen poslank in poslancev sodelovali predstavniki Vlade, predstavniki Zakonodajno-pravne službe, Gospodarske zbornice Slovenije in Pošte Slovenije. Predlogi amandmajev odbora, ki so bili tudi sestavni del gradiv, ki so bila v oporo pri našem delu, so bili kasneje tudi sprejeti. Na ta način so se številni pomisleki in pripombe, zlasti Zakonodajno-pravne službe, sanirali. Naj omenim, da so šle pripombe Zakonodajno-pravne službe v tri smeri. Prva smer je bila ustavnopravnega značaja, zlasti v zvezi z načelom legalitete, druga zakonodajno sistemskega in tretja v zvezi s pomisleki, ali so vse definicije in vsi instituti pravilno definirani v tem zakonu ali ne. Razen dilem Zakonodajno-pravne službe sta bili izpostavljeni predvsem dilemi v zvezi z zaostritvami pogojev za delo Pošte Slovenije. Gre za to, da je Pošta Slovenije imela pomisleke v zvezi s tem, da se ukinjajo izpostavljeni predalčniki, da se torej mora petkrat tedensko dostavljati po vsej Sloveniji v vseh okoljih vsem in trajno pošto in poštne pošiljke in da ta možnost, ki jo pridobivajo na ta na način uporabniki, pomembno vpliva na stroške. V vsebinskem smislu je bila kar nekaj podpore deležna Pošta Slovenije. Ravno tako kot je bila deležna nekaj podpore tudi v smislu spremembe 77. člena tega zakona, ki govori o tem, da se naj ne bi 1. 7. implementirala odločba, ki je vmes postala pravnomočna, vendar so poslanke in poslanci zavrnili možnost, da bi to urejali z zakonom. Na ta način bi se pristojnosti regulatorja zmanjšale, pravzaprav bi bil odvisen od zakona oziroma od Državnega zbora preveč direktno, zato so iz teh razlogov bili vsi predlogi amandmajev, ki so šli v smer podpore razmišljanja in Pošte Slovenije, umaknjeni. Vmes med samo razpravo se je pojavila tudi interpretacija predstavnice Vlade, da se lahko to ureja v okviru Zakona o upravnem postopku, kar je odbor sprejel in kar je sprejel tudi mag. Vizjak, ki je sam predlagal nek dodatni amandma in ga po tej pojasnitvi potem tudi umaknil. Ko je Odbor za gospodarstvo sprejel vse amandmaje k členom, ki so bili odprti, je to postalo sestavni del novega predloga, o katerem razpravljamo danes v Državnem zboru in o čemer bomo odločali.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima ponovno Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Poslanska skupina DeSUS je bila ena izmed podpisnic dveh amandmajev k zakonu in je bila tudi tista, ki je soglašala s tem, da je amandma šibak v tem smislu, da dezavuira vlogo neodvisne agencije Apeka v našem sistemu. Zaradi tega smo bili tudi med tistimi, ki smo umaknili ta amandma. Mi smo torej vztrajali pri tem, da se to, kar sicer menimo, da je vredno premisleka, s strani Pošte bilo predlagano, vendarle na nek način implementira. Ugotavljamo, da so možnosti za to, da se upoštevajo pomisleki Pošte, odprte. Členi zakona so odprti, tudi amandma je predlagan. Amandma bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli. Je pa ta amandma k členu, ki ga je omenjal že gospod minister, naklonjen temu, da se po nepotrebnem in pretirane obremenitve ne nalagajo naši pošti, in da se dopusti možnost, da agencija, neodvisna agencija regulira te predpise tako, da bo dosežen konsenz. Pošta namreč opozarja na to, da bi to zanjo pomenilo zelo velike stroške, da bi to pomenilo zanjo potrebno po ustanovitvi nove gospodarske družbe, da bi to pomenilo morebitno ogrožanje preko sto pogodb, ki jih imajo sklenjene in cela vrsta drugih negativnih efektov še lahko sledi po mnenju Pošte. Mi menimo, če bi se vse to, kar je Pošta Slovenije kot potencialne, negativne efekte predstavila, res zgodilo, verjetno ne bi bilo dobro za Pošto, za stroške in za zaposlene, bilo bi pa seveda dobro za uporabnike, ki se jim na ta način bistveno dvigne standard. Tisto, kar moramo danes ugotavljati je oziroma kar bo moral Apek ugotavljati je, ali so vse te zahtevne določbe, ki dramatično dvignejo kvaliteto storitve, vendar lahko tudi poslabšajo poslovni učinek Pošte Slovenije takšne, da jih je moč še v obliki izjem sprejeti oziroma ali je moč odločbo, ki je bila sprejeta in ki je pravnomočna, omiliti v skladu s teorijo, ki so jo zapisali nekateri naši pravni strokovnjaki in ki govori o tem, da bi zakon lahko že v prehodnih določbah opredelil tudi odnos do odločb, ki so temeljile na zakonu, ki ga spreminjamo. Torej, mi v Poslanski skupini DeSUS menimo, da je treba uskladiti koristi prejemnikov Pošte in koristi poslovnega subjekta Pošte Slovenije tako, da se prejemnikom pošte oziroma uporabnikom poštnih storitev kvaliteta ne bo dvignila, se bo celo popravila, da pa to ne bi smelo iti pretirano na škodo poslovanja Pošte Slovenije, zlasti pa ne na zaposlovanje njihovih ljudi. Mi bomo torej zakon podprli, podprli bomo tudi amandma in iz našega stališča najbrž veje sugestija, da je neodvisna agencija tista, ki mora premisliti tudi poslovne vidike poslovanja Pošte Slovenije.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice, kolegi, minister z ekipo. Predlog zakona o poštnih storitvah bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da je to predlog zakona, ki naj bi bil usklajen med predlagateljem, torej Vlado in Pošto Slovenije, s katero smo povezani vsak dan, vendarle, tako piše tudi v tem predlogu zakona. Seveda smo ponovno priča številnim direktivam Evropske unije, ki narekujejo spremembo tega zakona, ki govorijo o tem, da se v celoti odpravlja izključne in posebne pravice izvajanja storitev in vzpostavlja sprostitev trga, da gre za popolno sprostitev trga poštnih storitev, kar je seveda generalno dobro. Videli smo tudi spisek nekaterih držav, ki so izkoristile možnost obdržati rezervirane storitve v nekem prehodnem obdobju do leta 2012, s tem da smo se mi zavezali, da bomo do leta 2010 implementirali te direktive v naš zakon. Jaz mislim, da ni nič slabega, če bi se, glede na nekaj vsebin, ki jih beremo mogoče tudi pri nas v Pošti odločili za to, da bi izkoristili prehodno obdobje. Sicer je Pošta rekla, ko je bilo postavljeno vprašanje, kako je na liberalizacijo trga pripravljena Pošta Slovenije: "Pošta je dovolj dobro pripravljena." Posledično je bila dana tudi odločitev, da prehodnega obdobja s protekcionističnimi ukrepi ne potrebuje. Torej, to je izjava Pošte. Potem pa, ko poslušamo, da so nekatere dileme in zagate, o katerih smo slišali in bomo še slišali, ne vem, zakaj pa mogoče država, Republika Slovenija, ne bi izkoristila tega prehodnega obdobja, da bi razčistila vsebine. Ampak, kakorkoli že, Vlada in Pošta naj se dogovorita in naj rešita ta problem v dobro Pošte, na eni strani, kot nas uporabnikov. Ko smo slišali predstavnico Vlade, ki nasprotuje rešitvi, da bi se v zakonu zapisala določba, da z dnem uveljavitve zakona prenehajo veljati odločbe, izdane na podlagi prvega odstavka 30. člena, po drugi strani beremo, da Pošta Slovenije ocenjuje, da je ocena Vlade pavšalna, da menijo, da je izdana odločba kršitev načela sorazmernosti, da gre za določbo, ki ne sodi v zakon, in tako naprej. Veste, mislim, da se z mano strinjate, to ni naš problem. To je problem Vlade, ki ta zakon napiše, in problem Pošte, da se uskladijo. In je malo čudno brati, da Pošta nasprotuje po eni strani Vladi po drugi strani pravi, da je pripravljena, in tako naprej. Mislim, da se je za to, kar ta direkcija zagotavlja, pet dni neprestanih storitev za koristnike Pošte, Vlada trudila in pripravila zakon, ki bo usklajen z Evropsko unijo in ki bo usklajen, upam da, nekoč tudi s Pošto Slovenije. In naša dolžnost je, da takšne zakone kot zakonodajna veja oblasti podpremo, v dobro vseh. Za vse uskladitve, ki pa so znotraj predlagatelja oziroma med predlagateljem in uporabnikom ali pa izvajalcem teh storitev, pa je seveda odgovorna Vlada. Kot sem že jasno povedal, v Slovenski nacionalni stranki bomo zakon o poštnih storitvah podprli, v upanju in prepričanju, da sta se tako Vlada kot Pošta uskladili glede nekaterih dilem, ki so bile odprte na sejah Odbora za gospodarstvo. Verjamem, da boste tako ravnali tudi drugi; vsaka kritična pripomba pa bi bila seveda dobrodošla. Upam pa, da tisto, kar sem povedal, da sta si Vlada in Pošta pri nekaterih stvareh na malce različnih bregovih, da je ta zgodba v času od naše zadnje seje pa do danes končana ali pa da se bo rešila kakorkoli že. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Milan Gumzar, v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala za besedo. Gospod minister s sodelavci, predsednik, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo Predlog zakona o poštnih storitvah podprli, prav tako tudi vloženi amandma. Pošta je sinonim za izmenjavo novic, informacij, blaga in je kot dejavnost bržkone stara toliko let kot prva civilizacija. Pošta kot organizacija, ki izvaja poštne dejavnosti, je tekom stoletij skladno s političnim, ekonomskim in kulturnim razvojem spremljala svoje organizacijske oblike, načine dela in uporabo medijev in prometnih sredstev. Kot organizacija je bila Pošta vse od nastanka sodobnih držav monopolist v državni oziroma javni lasti. V drugi polovici prejšnjega stoletja pa se je začel v zahodnih državah monopol državnih pošt postopoma ožiti in ta proces se bo v Evropski uniji v bližnji prihodnosti tudi končal. Predlog zakona o poštnih storitev, ki ga obravnavamo danes, ta proces zaključuje tudi v naši državi. Vsi vemo, da so monopoli škodljivi, zaradi tega je bilo postopno odpiranje evropskega trga poštnih storitev konkurenci v zadnjih dvajsetih letih ob silovitem tehničnem napredku dobrodošlo in pozitivno, hkrati je pa ta postopnost odpiranja trga dala poštam kot izvajalcem univerzalne storitve oziroma klasičnih poštnih storitev, dovolj časa za posodobitev, prestrukturiranje in uvedbo novih storitev, ki so pogoj za njihovo preživetje v novih tržnih pogojih. Predlog zakona tako v naš pravni red prinaša predvsem direktivo iz leta 2008 o spremembi direktive glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Evropski uniji. Osrednja sprememba, ki jo prinaša omenjena direktiva, je torej popolna sprostitev trga poštnih storitev do 31. decembra 2010. Predlog zakona vsebinsko zasleduje načela, ki sicer izhajajo iz že omenjene direktive, torej zlasti na čelo nediskriminacije, preglednosti in sorazmernosti. Vsebuje pa tudi določbe, ki uresničuje z direktivo dano pravico držav članic, da posamezna področja uredijo v skladu s svojo notranjo zakonodajo. Hkrati se s predlogom novele zakona odpravljajo pomanjkljivosti v smislu izboljšanja določb sedaj veljavnega zakona. Kot najpomembnejši cilj zakona v LDS izpostavljamo zagotavljanje izvajanje kakovostne in dostopne univerzalne poštne storitve torej klasičnih poštnih storitev najmanj petkrat tedensko za vse prebivalce Slovenije, brez diskriminacije ter varstvo pravic uporabnikov. Ob tem želimo opozoriti na možno ustanovitve posebnega kompezacijskega sklada, ki ga bo upravljal regulator trga poštnih storitev, s katerim se bo porazdelilo finančno breme tistih, ki bodo z določbo regulatorja dolžni univerzalno storitev opravljati na komercialno nezanimivem podeželju. Za LDS je namreč zelo pomembno, da se dosedanja kvaliteta klasičnih poštnih storitev z odprtjem trga ne poslabša nikjer v naši državi. Za skladnejši regionalni razvoj v naši državi niso pomembni zgolj veliki in odmevni projekti ali investicije, temveč tudi male in vsakdanje stvari, ki pa pomembno vplivajo na kvaliteto življenja posameznika. Ob tem se lahko vsi skupaj spomnimo, kakšne težave so, predvsem starejšim oziroma manj mobilnim ljudem na podeželju povzročila zaprtja malih vaških trgovin. Glede problematike odločbe, ki je bila izdana Pošti Slovenije, in na podlagi prvega odstavka 30. člena veljavnega zakona, ki ji med drugim nalaga, da do letošnjega 1. julija zagotovi izvajanje gospodarske dejavnosti poštnih storitev pri pravno samostojni osebi ter zoper katero Pošta Slovenije ni izkoristila pravnih sredstev, bi pa po oceni nekaterih po uveljavitvi obravnavanega zakona Pošti Slovenije lahko povzročilo nepotrebno poslovno škodo. V LDS sprejemamo pojasnilo Vlade. V skladu z Zakonom o upravnem postopku je namreč mogoče uvesti nov upravni postopek po uradni dolžnosti ter izdati novo odločbo, in sicer takrat, ko se bodo po pravnomočnosti odločbe in pravne okoliščine spremenile. Tej razlagi sledi tudi vsebina vloženega amandmaja koalicijskih skupin k 74. členu, ki ga bomo podprli. V LDS sprejemamo tudi zagotovilo Pošte, da bo do konca leta 2010 pripravljena na popolno sprostitev trga poštnih storitev v Sloveniji. Verjamemo namreč, da je tudi že do zdaj dobro pripravljena in na pogoje liberalizacije trga, ter da pospešeno razvija nekatere dodatne storitve na področju logistike, financ, prodaje blaga in e-storitev, ter da ima zaradi lastnega razvojnega logističnega omrežja eno največjih informacijskih infrastruktur v državi, za katero tudi konkurira. Na koncu želim poudariti, da bomo v LDS-u podprli popolno liberalizacijo trga poštnih storitev. Upamo, da se bo tudi v praksi uresničilo načrtovanje ravnotežja med liberalizacijo in nadaljnje zagotavljanje dosedanje kvalitete klasičnih poštnih storitev na vsem območju Slovenije, zato bomo zakon tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Dober dan, lepo pozdravljeni, spoštovani prisotni. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke je sledeče: Spoštovani, Zakon o poštnih storitvah, ki zdaj velja, je bil v Republiki Sloveniji ob prevzemanju evropskega pravnega reda sprejet leta 2002. V tej dosedanji ureditvi je še bil omogočen oziroma dovoljen neke vrste monopol, in sicer glede izvajanja rezerviranih storitev, za katere je imela izključno pravico Pošta Slovenije. Evropski trgi poštnih storitev so zaradi razvoja, ki so ga sprožili tehnični napredek, deregulacija in posledično večja konkurenčnost, v zadnjih letih doživeli korenite spremembe. Postopno odpiranje trga poštnih storitev konkurenci je dalo izvajalcem univerzalne storitve dovolj časa za uvedbo ukrepov posodobitve in prestrukturiranja, ki sta potrebna za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja zaradi novih tržnih pogojev. V tem smislu je bila februarja 2008 sprejeta nova direktiva, ki v celoti odpravlja izključne in posebne pravice izvajanja storitev, rezervirane storitve in katere glavni cilj je popolna liberalizacija trga poštnih storitev. Po besedah predlagatelja, gre za popoln prenos te direktive v slovenski pravni red. Cilj tega zakona je zagotavljanje izvajanja kakovostne in dostopne univerzalne poštne storitve, najmanj 5-krat tedensko za vse prebivalce Republike Slovenije, brez diskriminacije, varstvo pravic uporabnikov in spodbujanje učinkovite konkurence na trgu poštnih storitev. Vse to zaradi popolnega odprtja trga in razširitve trga poštnih storitev. Univerzalno storitev, to je izvajanje poštnih storitev, sprejema usmerjanja prevoza in dostave poštnih pošiljk do mase dveh kilogramov, poštnih paketov do mase deset kilogramov, storitve priporočene in vrednostne poštne in prenos poštnih pošiljk za slepe in slabovidne, je Republika Slovenija v javnem interesu pod enakimi pogoji trajno, redno in nemoteno dolžna zagotavljati vsem uporabnikom poštnih storitev na svojem celotnem ozemlju. Po drugi strani pa je potrebno zagotoviti ustrezno pokritost s storitvami tudi tam, kjer komercialnega interesa za izvajanje takšnih storitev ni. Le to se zagotavlja z ustanovitvijo kompenzacijskega sklada, ki bo kril večje stroške izvajalcem univerzalne storitve na takšnih področjih. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je predlog zakona korektno pripravljen, zato ga bomo v nadaljevanju tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Matež Frangež v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovane in spoštovani! Slovenec Lovrenc Košir je pred stoletjem in več kot prvi predlagal sistem poenostavitve plačevanja poštnih storitev z uvedbo znamke. Žal takrat njegovega predloga niso sprejeli, zato za izumitelja znamke velja Anglež Rowland Hill, Košir pa je vse do svoje smrti zaman dokazoval, da je on izumitelj poštne znamke. No, morda je tudi zato slovenska znamka danes med zbiratelji izjemno cenjena. Vse od tedaj smo v evropskem in svetovnem merilu priče korenitemu razvoju poštnega trga, tehničnemu napredku, postopki deregulacij in posledično večje konkurenčnosti na področju poštnih storitev. Za mnoge je danes poštar stik s svetom in ob dostavi pošte in paketov opravlja tudi pomembno socialno funkcijo. Zaveza Slovenije, da v svoj pravni red prinese novo direktivo, predstavlja pravzaprav zavezo za izvajanje kakovostne in dostopne univerzalne poštne storitev za vse prebivalce Republike Slovenije vsaj petkrat tedensko na temelju načel nediskriminacije, preglednosti in sorazmernosti. Postopno odpiranje trga poštnih storitev je dalo izvajalcem univerzalne poštne storitve dovolj časa za uvedbo ukrepov posodobitve in prestrukturiranja, ki so potrebni za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja pod novimi tržnimi pogoji v odprtem okolju, ne da bi to vplivalo na standard storitev, ki smo ga dolžni zagotoviti ljudem. Nova evropska direktiva tako vzpostavlja popolno liberalizacijo trga poštnih storitev, kot je bilo že povedano, do 31. decembra 2010. Pri tem velja poudariti, da je bila direktiva sprejeta ravno v času slovenskega predsedovanja Svetu EU in tudi danes je Slovenija ena od prvih, ki bo svoje evropske zaveze implementirala v svoj pravni red. Socialni demokrati zato ocenjujemo, da zakon o poštnih storitvah na ustrezen način določa izvajanje, financiranje univerzalne poštne storitve, pogoje za zagotavljanje teh storitev, tarifna načela in preglednost računovodskih izkazov z absolutno prepovedjo subvencioniranja v temeljnem interesu, da Republika Slovenija zagotovi vsem uporabnikom poštnih storitev na celotnem ozemlju pod enakimi pogoji trajno, redno in nemoteno izvajanje univerzalne poštne storitve. Z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin dajemo regulatorju možnost diskrecijskega odločanja o obvezah iz odločb, ki so bile izdane na podlagi do zdaj veljavnega zakona. Če te odločbe nimajo več svoje materialne podlage v interesu, da se omogoči enak in enakopraven položaj vseh ponudnikov in izvajalcev poštnih storitev. S tem pa v končni fazi dajemo tudi možnost, da se v polni meri uveljavi načelo sorazmernosti ob hkratnem spoštovanju in varovanju neodvisnosti regulatorja. Kot je bilo danes že razvidno skupaj z drugimi poslanskimi skupinami, Socialni demokrati ocenjujemo predlagan zakon kot dober. Ocenjujemo, da zakon na ustrezen način vzpostavlja popolno liberalizacijo trga poštnih storitev in hkrati natančneje in bolje definira pravico uporabnikov in njihovo varstvo, zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Danijel Krivec v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, cenjeni kolegice in kolegi! Vsebina Predloga zakona o poštnih storitvah je v celoti zasnovana na besedilu direktive 2008/6 Evropske skupnosti. Vsebuje pa tudi določbe, ki uresničujejo z direktivo dano pravico državam članicam, da posamezna področja uredijo v skladu s svojo notranjo zakonodajo. Direktiva v celoti odpravlja izključne in posebne pravice izvajanja storitev, rezervirane storitve ali monopole in na ta način vzpostavlja sprostitev trga. Osrednja sprememba, ki jo prinaša direktiva, je popolna sprostitev trga poštnih storitev. Trg poštnih storitev mora biti sproščen najpozneje do 31. decembra 2010. Pri čemer imajo nekatere države članice, ki so komisiji do 27. avgusta 2008 potrdile svojo namero za odložitev popolne sprostitve trga poštnih storitev, možnost obdržati rezervirane storitve v prehodnem obdobju do 31. decembra 2012. Cilji, ki jih zasleduje Predlog zakona o poštnih storitvah, so: zagotavljanje izvajanja kakovostne in dostopne univerzalne poštne storitve najmanj petkrat tedensko za vse prebivalce Republike Slovenije brez diskriminacije, varstvo pravic uporabnikov in kot tretje, spodbujanje učinkovite konkurence na trgu poštnih storitev. Vse pa zaradi popolnega odprtja trga in razširitve trga poštnih storitev. Hkrati se s predlogom novega zakona odpravljajo pomanjkljivosti v smislu izboljšanja določb Zakona o poštnih storitvah 1, ki so se pokazale med njegovim izvajanjem. Sprememba zakona sledi zahtevi za odpravo neskladnosti in izpolnjuje zavzemanje za uskladitev slovenskih predpisov s predpisi in tehničnimi zahtevami Evropske unije na področju poštnih storitev. V Slovenski demokratski stranki bomo spremembo zakona in tudi predlagani amandma podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Lojze Posedel, v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva! V Poslanski skupini Zares bomo Predlog zakona o poštnih storitvah podprli. Enako bomo podprli tudi amandma k 74. členu tega zakona. Odločitev za to podporo je bila soglasna in enostavna. In če smo poslušali tudi uvodne predstavitve vseh poslanskih skupin, bi si želeli takšnih predlogov zakonov v tem parlamentu veliko. Vsi namreč podpiramo takšne rešitve, ki so dobre za naše državljanke in državljane, in zagotovo je ta zakon o poštnih storitvah ravno takšen. Dejstvo, da je ta zakon oziroma spremembe pripravljen na osnovi evropske direktive, ki zahteva sprostitev trga poštnih storitev in uvaja določene druge stvari, je dejstvo, ki je pripravljavca pripeljal do tega, da je zakon takšen, kot je. Poslanski skupini Zares ga podpiramo in so nas zato v razpravah na odboru malce presenečale razprave, ki so potekale med vlado, predstavniki Vlade in podjetjem, Pošto, ali pa tistimi, ki so vložili v njihovem imenu verjetno tudi določene amandmaje. Zelo dobro je, da se je v tej razpravi pokazalo, da si tako Vlada kot tiste poslanke in poslanci, ki podpiramo to stališče Vlade, želimo, da bi se po eni strani zagotovila čim bolj kvalitetna poštna storitev dostopna za vse in pa po drugi strani, da se z uvedbo in spremembami tega zakona ne bi drastično poslabšali pogoji poslovanja pošte. Da je bil čas in da je še za prilagajanje na spremenjene pogoje dovolj, da so tudi zagotovila s strani predstavnikov Pošte, da je tako strokovnosti kot tudi sredstev dovolj, da bo lahko ta zakon zaživel v polnem obsegu in da bo v korist in zadovoljstvo naših državljank in državljanov, ker bo zagotovil kvalitetno, univerzalno poštno storitev, preglednost in da ne bo s tem zakon povzročena škoda podjetju, ki že zdaj opravlja to dejavnost. Zato bomo tudi podprli amandma k 74. členu, katerega sopredlagatelj je tudi Poslanska skupina Zares, da bo mogoče vseh še dodatne ukrepe, ki so potrebni za uvedbo tega zakona.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na obravnavo o členu in vloženemu amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 15. 6. 2009. V razpravo dajem 74. člen ter amandma poslanskih skupin SD, Zares, LDS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Želi kdo razpravljati - še enkrat ponavljam. Ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati. Navsezadnje ste vsi ta amandma, če sem prav razumel, tudi podprli. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI, V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Mi smo pravzaprav za več kot dve uri prehiteli časovni termin, predstavnikov Vlade še ni tu. Zato odrejam 10 minutni odmor, da jih počakamo in potem bomo nadaljevali sejo. Se pravi, sejo bomo nadaljevali ob 10.50. Toliko časa jim damo na razpolago. Se pravi, ob 10.50 nadaljujemo sejo. Hvala.
Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci. Nadaljujemo s 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je PREDLOG ZA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Kot smo že omenili je predlog zakona v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima Irma Pavlinič Krebs, ministrica za javno upravo. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Predlog sprememb Zakona o državni upravi predstavlja prvo celovito revizijo delovnih področij ministrstev po sprejetju Zakona o državni upravi v letu 2003, s katero Vlada poskuša racionalizirati delo ministrstev ter uskladiti delovna področja ministrstev z aktualno zakonodajo in direktivami Evropske unije. Eden od ciljev predloga zakona je zmanjšanje stroškov dela zaradi nove organiziranosti na nekaterih področjih ter večja preglednost in transparentnost delovnih področij posameznih ministrstev. Zakon se spreminja le v delu, ki se nanaša le na delovna področja ministrstev, ne spreminja pa se v delu, kjer so opredeljena temeljna načela zakona. Organizacijska struktura tako še nadalje ostaja gibljiva, kar omogoča učinkovito koordinacijo med ministrstvi. Želimo torej ohraniti racionalno, enostavno in pregledno gospodarjenje s kadrovskimi viri. Bistvene vsebinske spremembe zakona so: prenos področja učinkovite rabe energije z Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo, prenos področja elektronskih komunikacij in pošte z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, jasno se določa razmejitev na področju varnosti hrane in živil med Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter Ministrstvom za zdravje. Na novo se določajo nekatere pristojnosti, ki do zdaj niso bile urejene z zakonom, jih pa ministrstva glede na potrebe dejansko že izvajajo, zato pa nimajo prave pristojnosti. Gre na primer za določitev pristojnosti Ministrstva za javno upravo na področju sistemskega urejanja organiziranosti in delovanja celotnega javnega sektorja. Kot veste je Zakona o zavodih, ki ta trenutek ureja položaj in organizacijo javnih služb v javnem sektorju, iz leta 1991. To področje je treba sistemsko prenoviti, modernizirati delovanje teh služb. Ugotovimo lahko, da danes v tej državi ni bilo pristojnega ministrstva glede na VZDU opredeljene naloge, ki bi se spopadal s tem vprašanjem. Tako tudi pristojnosti Ministrstva za pravosodje na področju alternativnega reševanja sporov, o ni bilo določenega, tu so bili problemi, zato smo s temi delovnimi področju delovanja teh ministrstev dopolnili. Bolj jasno in določno se opredeljujejo tudi delovna področje Ministrstva za notranje zadeve in Ministrstva za finance. Ponovno smo uvedli omejen obseg vrst predpisov ministrov, in sicer pravilnike, odredbe in navodila ter določili pogoje za njihovo izdajo. S tem smo določili obličnost, če hočete ime predpisa, ker menimo, da bomo tako zagotovili večjo preglednost pravnega reda. Zaradi nedorečenosti pretekle zakonodaje se je dogajalo, da so posamezni ministri izdajali te podzakonske akte z imeni kot so cenik, priporočilo in tako naprej, kar je povzročilo veliko nepreglednost. Ocenjujemo, da bomo na tak način, ki ga zdaj predlagamo, uporabnikom, deležnikom, ki uporabljajo te predpise, zagotovili bistveno večjo preglednost, torej pravilnik, odredbe in navodila so tisti akti, ki jih bo poslej mogoče pričakovati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 5. seji 29. maja kot matično delovno telo obravnaval omenjeni Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi. Prejeli smo ga s strani Kolegija predsednika Državnega zbora z določilom, da se zakon obravnava po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora so imeli na razpolago predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje komisije Državnega sveta in poročilo Odbora za gospodarstvo, ki je ta zakon obravnaval kot zainteresirano delovno telo. V poslovniškem roku smo sprejeli na Odbor amandmaje poslancev dr. Luke Jurija in Dejana Levaniča k 2. in 7. členu in pa amandmaje Poslanske skupine SDS k 1., 2., 5., 7., 10. in 13. členu ter amandma poslanskih skupin Zares, SD, DeSUS in LDS k 5. členu. Na sejo odbora so bili vabljeni predstavniki Ministrstva za javno upravo, Zakonodajno-pravne službe, Komisije Državnega sveta za državno ureditev. Povabili smo tudi generalnega direktorja Pošte in pa predstavnika Odbora za gospodarstvo. Predstavnik Vlade, državni sekretar dr. Lobnikar je povedal približno to, kar smo pravkar slišali s strani ministrice, zato tega dela ne bom ponavljal. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je imela nekaj tehničnih pripomb, ki so jih pokrivali tudi amandmaji. Predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev Bogomir Vnučec je odbor seznanil, da Državni svet zakon podpira. Odbor se je seznanil tudi s poročilom Odbora za gospodarstvo, ki je ta zakon obravnaval kot zainteresirano delovno telo. Na seji odbora je poročilo predstavil poslanec gospod Milan Gumzar in tudi povedal, da Odbor za gospodarstvo kot zainteresirano delovno telo podpira amandma poslancev dr. Luke Jurija in Dejana Levaniča ter vsebinsko tudi amandma Poslanske skupine SDS, kjer je bil ta amandma vsebinsko enak. Članice in člani odbora so v razpravi poslušali vsa ta mnenja, v nadaljevanju pa je prišlo do tega, da smo največ pozornosti namenili predlaganemu prenosu področja telekomunikacij in pošte iz Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo. Člani koalicije so to zagovarjali, člani opozicije pa smo jasno povedali, da je to unikatna rešitev v Evropi, in da tega nihče ne pozna, da pošto, telekomunikacije združujemo praktično z univerzo, kar je nepojmljivo. Takega mnenja so bili člani opozicije, člani koalicije pa so to zagovarjali. Generalni direktor Pošte Aleš Hauc je tudi dobil besedo in zelo jasno povedal, da je njemu praktično vseeno, kje je področje pošte, da pa se mu zdi normalno, da je to na Ministrstvu za gospodarstvo ali morebiti na Ministrstvu za promet, nikakor pa ne na Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Koalicijski poslanec dr. Luka Juri je bil deležen na odboru hudih kritik in zmerjanja s strani koalicijske poslanke, namreč označila je, da je storil pobalinsko dejanje, ker je vložil amandma. Kar se mi je zdelo, kot predsedniku odbora, neprimerno, zato sem moral tudi reagirati. V razpravi je prišlo do tega, da [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] To je pomemben del poročila, ker se [[....]]
Mir v dvorani!
[[...]]ker se mi je zdelo povsem nenormalno, da koalicijska poslanka tako grobo zmerja koalicijskega poslanca, kar je neobičajno. Bom to potem še enkrat ponovil s podrobnejšim opisom. Odbor je v nadaljevanju sprejel amandma Poslanske skupine SD k 1. in 13. členu ter amandma koalicijskih poslanskih skupin k 5. členu, ni pa sprejel amandmaja dr. Luke Jurija in Dejana Levaniča k 2. oziroma 7. členu. Odbor je na podlagi 128. člena Poslovnika v nadaljevanju opravil razpravo in glasovanje o vseh členih in jih tudi sprejel. Zakon v tej obliki pa je sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica! Novela Zakona o državni upravi ureja delovna področja nekaterih ministrstev tako, da na novo opredeljuje naloge, za katera so pristojna posamezna ministrstva. Podrobnejšo opredelitev njihove vsebine naj bi uredil akt Vlade. S predlagano novelo se prenaša področje učinkovite rabe energije na Ministrstvo za gospodarstvo. Ob prenosu področja energetike in rudarstva iz Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo je na Ministrstvu za okolje in prostor ostalo področje učinkovite rabe energije. Sprememba se izvaja, ker sta področij glede na vsebino povezani in je zato smotrno, da je za obe področji pristojno isto ministrstvo. Področje elektronskih komunikacij se prenaša na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, kajti amandma, ki je predlagal, da to področje ostaja v pristojnosti Ministrstva za gospodarstvo, ni bil sprejet. Področje dela, ki pokriva pošto se ravno tako prenaša na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, kajti enako kot pri prejšnjem členu amandma, ki bi to preprečil, ni bil sprejet. Novela nato natančneje opredeljuje naloge na področju nadzora, ki ga Ministrstvo za pravosodje opravlja tudi na podlagi drugih zakonov, kot so Zakon o notariatu, Zakon o sodnih taksah, zakon o izvršbi in zavarovanju ter v določeni meri na podlagi Zakona o brezplačni pravni pomoči. Glede mednarodnega pravosodnega sodelovanja je ministrstvo na podlagi notifikacije imenovano za osrednji organ, ki opravlja naloge skladno z neposredno uporabljivim evropskim pravnim aktom oziroma nacionalnim aktom. Hkrati opravlja posredovanje in koordinacijske ter druge naloge, na podlagi različnih multilateralnih in bilateralnih aktov. Predlagatelj pod krinko opozarja na pomanjkljivo organizacijsko in kadrovsko strukturo obstoječih direktoratov in nejasno določenih razmerij. Predlaga združitev in delo Direktorata za informacijsko družbo na Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo in direktorata za elektronske komunikacije na Ministrstvu za gospodarstvo v enem direktoratu, pod okriljem Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Nadaljnja sprememba se izvaja iz razloga uskladitve Zakona o kemikalijah, ki določa, da se na Ministrstvu za zdravje ustanovi organ pristojen za kemijsko varnost, na novo se uvaja tudi pojem javno zdravje. Jasnejše se opredeljuje delovno področje Ministrstva za zunanje zadeve, namreč vsebinsko pripravljajo le tiste mednarodne sporazume, ki so v delovni pristojnosti pri sklepanju ostalih mednarodnih sporazumov, pristojen pa ji samo za postopek sklepanja sporazumov. Nazadnje novela ponovno uvaja omejen obseg vrst ministrskih predpisov, in sicer pravilnike, odredbe in navodila. Glede na zadnje dogodke, ki so zaznamovali volilni slovenski politični vrh, v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke odločno nasprotujemo noveli, ki prenaša ravno področje elektronskih komunikacij v pristojnost Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Zato tudi novele Zakona o državni upravi ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani, spoštovana ministrica s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se nam določeni predlogi v noveli Zakona o državni upravi zdijo čisto sprejemljivi in razumljivi. Logičen se nam zdi prenos učinkovite rabe energije iz Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo, saj bo tako energetika obravnavana v okviru enega ministrstva. Absolutno podpiramo tudi hiter in usklajen razvoj informacijske družbe in združitev elektronskih komunikacij in informacijske družbe pod eno ministrstvo. Vendar pa se nam zdi izbira predlaganega ministrstva, milo rečeno, neposrečeno. Morda bi lahko rekli celo sporna oziroma strokovno nelogična. Kolikor vemo, v državah članicah Evropske unije ni primera, da bi to področje pokrivalo Ministrstvo za visoko šolstvo. Po našem mnenju elektronske komunikacije in pošta sodijo v splošne gospodarske dejavnosti in zato bi bilo smiselno iskati druge možnosti za združitev teh dveh področij. Možno je Ministrstvo za gospodarstvo, kar bi vsekakor bila boljša izbira kot Ministrstvo za visoko šolstvo. Tudi Ministrstvo za promet bi bilo boljše ali pa kot je že nekdaj bilo Ministrstvo za informacijsko družbo. Tako imenovanim nasprotnikom novele je že bilo očitano, da so njihovi argumenti politični ne pa strokovni. Moram povedati, da v danem trenutku je to tudi razumljivo. Minister, v katerega resor naj bi se prenesli elektronske komunikacije in področje informacijske družbe je v teh dneh precej izgubil na svoji verodostojnosti in sporno se nam zdi, da bi mu s to novelo povečali pristojnosti in to pristojnosti na področju, kjer je tudi zaradi njegovega lastništva njegovo objektivno delovanje, žal, vprašljivo. Izkazalo se je namreč, da ministrova prejšnja služba ni le prejšnja služba, ampak je sam tudi solastnik te družbe, ki je glede na dejavnost močno povezana s področjem elektronskih komunikacij in informacijske družbe. Gre torej za zelo jasen konflikt interesov. Vprašljivo je tudi dejstvo, da si Ministrstvo za visoko šolstvo nalaga nove pristojnosti, medtem ko zakonodaja na področjih, za katere je ministrstvo že pristojno, miruje. Dokaz za to je dejstvo, da se je parlamentarni Odbor za visoko šolstvo sestal le na štirih sejah in da se gospod Golobič kot minister ni udeležil niti ene od teh. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da se upravičeno sprašujemo in dvomimo o dobronamernih interesih ali pa recimo strokovnih argumentih za selitev področje elektronskih komunikacij in informacijske družbe na Ministrstvo za visoko šolstvo. Vedeti moramo, da gre v tem primeru tudi za državne naložbe v Pošti Slovenije, Telekomu Slovenije, Mobitelu, Siolu, itd. in da to ni zgolj neki formalni prenos pristojnosti. Zaradi tega bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke glasovali proti Predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o državni upravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Prijazen pozdrav tudi ministrici za javno upravi in pa sodelavcem, sodelavkem. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo predlog zakona podprli iz vsebinskih ne pa iz političnih razlogov, kajti če pogledamo na ravni Evropske unije, je področje elektronskih komunikacij in informacijske družbe združeno v direktorat tako upravno kot pa tudi regulatorno. Pri nas, ker temu ni tako, prihaja do težav v koordinaciji, saj je v Republiki Sloveniji to področje razdeljeno med pristojnosti dveh ministrstev in sicer ministrstva pristojnega za gospodarstvo ter ministrstva pristojnega za visoko šolstvo, znanost in pa tehnologijo. Dvojnost se tako kaže tudi v soobstoju dveh direktoratov. Z združitvijo v eden direktorat bi imeli raziskovalci in gospodarstvo enotnega sogovornika pri svojih pobudah, kar bi zmanjšalo tudi obstoječe administrativne ovire, ki so posledica ločenosti teh dveh področij. Takšna ureditev, kot jo predlagamo ta trenutek, s spremembo tega zakona, obstaja v Nemčiji, Veliki Britaniji, Irski in zagotovo še v kateri drugi evropski in ostalih državah. Priprava strategij in zakonodaje s teh področij bo po prenosu prišla pod pristojnost Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, medtem ko bo gospodarski del, ki se tiče pošte, Telekoma ostal v pristojnosti Ministrstva za gospodarstvo. Organizacijska in kadrovska struktura obstoječih direktoratov je pomanjkljiva, nejasno so določena razmerja med direktoratoma. Njune naloge in pristojnosti se prekrivajo, kar zagotovo ovira določitev razmerja strateških in operativnih dejavnosti. Vse to zagotovo tudi slabi zmožnost strateškega razvojnega načrtovanja ter sodelovanja v evropskih delovnih skupinah. Zaradi zgoraj navedenih razlogov bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli predlog združevanja navedenih pristojnosti v enem ministrstvu, kar bo imelo tudi neposredne pozitivne javnofinančne učinke. Zagotovo pa to pomeni na nek način tudi racionalizacijo. Obenem pa bi rad Državni zbor opomnil, da prenos dveh direktoratov z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo ni edina zgodba v tem zakonu, ne glede na to, koliko časa temu vprašanju namenjajo nekateri naši kolegice in kolegi. Predlog zakona med drugim določa tudi resorne pristojnosti Ministrstva za pravosodje na področju pomembnega alternativnega reševanja sporov. Nadalje se nam zdi pomembno opozoriti na pristojnosti Ministrstva za javno upravo na področju sistemske organiziranosti in delovanja celotnega javnega sektorja. Predvsem pa želimo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije opozoriti tudi na pomanjkljivost predlaganega Zakona o državni upravi z vidika zagotavljanja varnosti hrane in živil za vse državljanke in državljane Republike Slovenije. Varnost hrane in živil v Sloveniji in v vsaki sodobni družbi je zelo občutljivo, pomembno vprašanje - pomembno za vsakega našega državljanka in državljanko. V poslanskem klubu in v Liberalni demokraciji Slovenije ocenjujemo, da to področje na ravni naše države ni ustrezno in kvalitetno zagotovljeno. Zato se tudi v tem primeru nejasno prepletajo pristojnosti Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter Ministrstva za zdravje. Smatramo, da tudi v tem primeru moramo pristojnosti različnih ministrstev združiti v eno agencijo ali pa urad, ki bo imela jasno definirane naloge, predvsem z doseganjem pomembnega cilja učinkovit in potreben nadzor nad varnostjo hrane in živil v Republiki Sloveniji. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo počakali na ugotovitve strokovne študije, ki jih pripravljajo s tega področja na Ministrstvu za zdravje, nato pa bomo zagotovo predlagali dopolnitev Zakona o državni upravi, s katero želimo spodbuditi ustanovitev neodvisne, strokovno močne in vplivne agencije ali pa urada za nadzor nad varnostjo hrane pri nas, kar mislim, da bo pomembno za vse prebivalce naše države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Bojan Kontič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Gospa ministrica, kolegice in kolegi! Kot zatrjuje Vlada v vlogi predlagatelja sprememb zakona državni upravi je danes obravnavani predlog poizkus Vlade racionalizirati delo ministrstev ter uskladiti delovna področja ministrstev z aktualno zakonodajo in direktivami Evropske unije. Posledično to pomeni zmanjšanje stroškov dela zaradi nove organizacije ter večjo preglednost in transparentnost delovnih področjih posameznih ministrstev. V dosedanjih razpravah je bilo največ pozornosti usmerjene v prenos področja elektronskih telekomunikacij in pošte z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov so bili nekateri pomisleki o prenosu te pristojnosti. Vložen je bil tudi amandma, ki pa na matičnem delovnem telesu ni bil deležen podpore. Tako ta ureditev ostaja takšna, kot jo je v proceduro vložil predlagatelj oziroma Vlada. Verjetno se bo razprava, ki smo jo slišali v podkrepitev zavrnjenega amandmaja, ponovila tudi danes na seji ob vloženih amandmajih, ki sicer posegajo v povsem druge vsebinske rešitve, in bi z doslednim spoštovanjem poslovniških določil te razprave tudi ne bilo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog zakona kljub nekaterim pomislekom, ki smo jih imeli, podprli. Ne gre namreč zavrniti celotne vsebine zaradi posamezne rešitve. Predlog zakona pa prinaša pomembne spremembe, spremembe na bolje znotraj delovanja posameznih ministrstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Jerovšek v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospa ministrica! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi po mnenju in vedenju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki je enako mnenju večinskega dela slovenske javnosti, izhaja skoraj izključno iz skritih in tajnih dogovorov pred sestavo vlade. Ti ultra zakriti cilji so v javnosti postali bolj jasni ob nedavnem odkritju poizkusa prikrivanja lastništva podjetij, katerih lastniki imajo jasne klientelistične interese za opravljanje in usmerjanje dejavnosti povezanih, s področjem elektronskih komunikacij. Gre preprosto za delitev fevdov, za usmerjanje velikih finančnih sredstev države, zato ni čudno, da se je za tokratno spremembo Zakona o državni upravi prijelo poimenovanje v javnosti, da gre za ultra zakon. Ključna vsebina zakona je prenos s področja elektronskih telekomunikacij in pošte z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Temu pa je za namen prikrivanja ultra namenov dodanih nekaj kozmetičnih neposrečenih dodatkov, ki prav tako pomenijo korak nazaj z vidika transparentnosti in racionalnosti. Predlagatelji v obrazložitvi navajajo, da so cilji predloga zakona racionalizacija delovnih področij ministrstev, zmanjšanje stroškov dela zaradi nove organizacije nekaterih področij, večja preglednost in transparentnost delovnih področij in uporabnikom prijaznejše delovanje državnih organov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ugotavljamo, da so dejanski cilji ravno obratni in so negacija obrazložitvi navedenih ciljev. V slučaju uveljavitve zakona bo prišlo do povečanja stroškov, zmanjšanja preglednosti in transparentnosti delovanja ministrstev in za uporabnike manj prijaznega delovanja državnih organov, ki bo omogočalo klientelizem. Rešitev, da bi področje elektronskih komunikacij in pošte prešlo na Ministrstvo za visoko šolstvo, je znotraj Evropske unije in širše povsem unikatna, saj je povsod drugod v Evropi in širše to umeščeno v okvir Ministrstva za gospodarstvo ali prometa ali posebnega Ministrstva za informacijsko družbo. Gre namreč za splošne gospodarske dejavnosti, ki tudi po mnenju predstavnikov Pošte Slovenije nikakor ne sodijo v okvir Ministrstva za visoko šolstvo. Eksaktno spada pošta pod promet, elektronske komunikacije pa predstavljajo vitalni del sodobnega gospodarstva. Zelo sporen je tudi 5. člen zakona, ki se nanaša na Ministrstvo za pravosodje in prinaša zelo ohlapno določbo o drugih pravosodnih nadzorih, ki je zaradi njene nedoločenosti v nasprotju z načelom pravne države iz 2. člena Ustave. To ugotavlja tudi Zakonodajno-pravna služba, ki ugotavlja, da bi morala biti takšna določba jasna in določena, saj lahko poseže v načelo delitve oblasti. Prav tako predlagatelj v 10. členu ponovno uvaja tri različne vrste predpisa ministra: pravilnik, odredbo in navodilo. V poslanski skupini menimo, da veljavna ureditev predpisov ministra zagotavlja preglednost in jasnost predpisov. Edina smiselna rešitev je prenos učinkovite rabe energije Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo, vendar pri tem Vlade ne vodi racionalnost, ampak interes, da se področje prenese pod nadzor kadrov, ki imajo vpogled v ultra interese. V poslanski skupini smo pričakovali, da bo predsednik Vlade umaknil in zaustavil spremembo zakona zaradi vpletenosti ministra Golobiča v prikrivanje lastništva podjetja Ultra, saj gre za očiten konflikt interesov. Žal ugotavljamo, da je vpetost klientalistične naveze v Vladi močnejša od želja po transparentnem urejanju in vodenju državne uprave. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke spremembam zakona ostro nasprotujemo in pričakujemo, da bo tudi minister Erjavec in Poslanska skupina DeSUS, kot je napovedal, glasovala proti temu v tem trenutku in da niso bili prisiljeni spremeniti svojega mnenja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Cvetka Zalokar Oražem v imenu Poslanske skupine Zares.
Lep pozdrav vsem skupaj! Spremembe zakona o državni upravi je Državnemu zboru predložila Vlada in z njim želi uskladiti in uveljaviti nekatere spremembe o delovnem področju posameznih ministrstev, bodisi z jasnejšo opredelitvijo delovnega področja, bodisi z natančnejšo razmejitvijo pristojnosti ali pa s prenosom posameznih področij z ministrstva za ministrstvo. Med največkrat omenjene spremembe sodi sprememba prenosa področja elektronskih komunikacij in pošte z gospodarskega ministrstva na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Na prvi pogled nič nenavadnega. Vlade so od sprejetja zakona o državni upravi večkrat predlagale določene spremembe zaradi fleksibilnosti pri prilagajanju trenutnemu položaju novih rešitev in tudi prilagajanju lastnemu premisleku o najbolj učinkoviti organizaciji dela. To je dvakrat storila tudi Janševa vlada. In doslej je veljalo tiho pravilo, da se Državni zbor ne vtika in dopušča Vladi lasten premislek glede organizacije dela na svojem področju. Tokrat pa je sprememba zakona deležna velike pozornosti in tudi politizacije nekaterih sprememb, pri čemer se zanemarjajo strokovni argumente in avtonomije Vlade, ki naj bi imela vendarle možnost lastne presoje. Po mnenju naše poslanske skupine naj odgovornost za organizacijo prevzame Vlada v celoti, pa tudi posamezni ministri za svoj resor. Tako je bilo doslej in o tem večinoma v Državnem zboru nismo vodili širokih diskusij. Pa tudi če odmislim vprašanje delitve oblasti, je argumentacija nasprotnikov bolj politikantska in ima ta prizvok - sklicujoč se na domnevni konflikt interesov ministra za visoko šolstvo oziroma njegove prikrite namene z omenjenimi področji. Kljub temu, da so nasprotniki sprememb v razpravi vseskozi trdili, da Vlado vodijo bolj politični kot strokovni argumenti, je bilo moč opaziti, da je ravno obratno: Vlada je na njihove očitke odgovarjala izključno s strokovnimi argumenti, izogibajoč se vrednostnim sodbam. Ko so nasprotnikom strokovni argumenti pošli, pa so se zatekli k pavšalnim in pristranskim političnim sodbam ministra, obtožujoč ga za dejanja, ki bi jih lahko oziroma jih bo zagrešil. Takšna razprava me spominja na filmsko uspešnico Minority Report, kot se film imenuje, kjer gre za film o visoko tehnološko organizirani družbi v prihodnosti, kjer so bili zločini preprečeni, še preden so bili sploh zagrešeni. In kaj je glavno sporočilo tega filma? Da takšen sistem družbeno ni sprejemljiv, ker so lahko nedolžni obtoženi za zločin, ki ga niso zagrešili oziroma ki sploh ni bil storjen. Zato naj ponovim nekatere strokovne argumente za upravičenost te spremembe. Organizacijska struktura in kadrovska obeh direktoratov na dveh ministrstvih je pomanjkljiva. Nejasno so določena razmerja med direktoratoma, naloge in pristojnosti med njima se prekrivajo, kar ovira določitev razmerja strateških in operativnih dejavnosti. Pomanjkanje usklajenega in enotnega delovanja slabi možnost strateškega razvojnega načrtovanja in uresničevanja proaktivnega pristopa pri razvoju informacijske družbe ter tudi tvornega sodelovanja v delovnih skupinah Evropske unije. Vzrok za neučinkovito delo je v preteklosti. Ko je bilo ukinjeno Ministrstvo za informacijsko družbo so bili namreč njegove pristojnosti razdeljene na več ministrstev. To je bila slaba rešitev in mnogi so na to opozarjali že dlje časa, predvsem iz strokovne javnosti, med drugimi pa tudi Gospodarska zbornica, ki je že večkrat predlagala združitev obeh direktoratov. Naloge, cilji in zakonodaja na teh področjih se prepletajo in trije stebri s tega področja, zakonodajne naloge, raziskovalni programi in zavzemanje za širšo uporabo elektronskih storitev morajo teči združeno in usklajeno. Govori več argumentov o tem, da je smiselno, da se direktorata združita in nenazadnje tudi na ravni Evropske unije je področje informacijske družbe urejeno v okviru generalnega direktorata za informacijsko družbo in medije in združuje širše področje strateško-vsebinskega pristopa k informacijski družbi in področju elektronskih komunikacij. V poslanski skupini menimo, da je smiselno, da se to področje prenese, da o tem govorijo predvsem strokovni argumenti, zato bomo predlog sprememb podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Vili Rezman v imenu poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa še enkrat, gospod predsednik. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi je pripravila Vlada. Nam v poslanski skupini DeSUS ni znano, da bi kdorkoli zelo ostro protestiral in dajal kakšne izjave, ki bi kompetentnost vlade, ki je bila kolikor vemo, soglasna pri tem, dezavoirale. Jaz govorim sedaj v imenu poslanske skupine DeSUS, ki je bila ves čas in enotno soglasna, da se podpre predlog zakona, kakršnega imamo na mizi. To je pač treba povedati za voljo tega, ker se insinuira tudi drugače.
Mir v dvorani!
Nas ne zanima toliko posamična politična intonacija, ki se je ob vsem tem sprožila. Zanima nas, kaj je Vlada po premisleku, potem ko je pridobila določene izkušnje v zvezi z organizacijo dela, učinkovitostjo, kadrovsko eksploatacijo itd., v okviru svojih resorjev ugotovila in kaj sodi, da bi bilo dobro spremeniti, da bi lahko delala bolje. Zato je, tako mi to razumemo, postopek bil drugačen, kot se mestoma navaja, ne tako, da bi se nekemu apartnemu interesu prilagajalo več resorjev Vlade, ampak gre za to, da se premisli funkcioniranje kot celota in znotraj tega predlagajo tiste spremembe, ki bi lahko prinesle največ k učinkovitosti in k sinergijam, kar se zelo pogosto omenja. Morebiti celo ta predlog prenosa pošte in telekomunikacij z enega ministrstva na drugega ni najpomembnejši. Vsaj zame osebno ne. Je pa dobil največ medijske in sicerjšnje pozornosti, morebiti celo ne toliko zaradi strokovne utemeljitve kot zaradi tega, ker se ga da personalizirati in ker se ga da tudi strankarsko atakirati. Ampak to ni ne v ambiciji ne v navadi za Poslansko skupino DeSUS. Mi skušamo premisliti po vsebinski plati, ali pomenijo predlagane spremembe izboljšave in ali pomenijo tudi komplementiranje. Situacija, kakršno imamo sedaj, da so različne funkcije preveč neodvisne ena od druge, preveč raztresene, zagotovo ni dobra. Na odborih, ko smo razpravljali ni takšna situacija kakršno smo imeli oziroma jo imamo še doslej, bila ocenjena kot optimalna. Vsi ocenjujemo, dam gre za neke vrste dualizme, vsi ocenjujemo, da bi bilo boljše komplementirati in sinergirati posamične dele in tako doseči večjo učinkovitost ob manjših stroških. Zato tudi ni bil predlagano, kar bi mi sicer v poslanski skupini DeSUS verjetno lahko podprli, amandma, ki bi v nekem drugem ministrstvu združeval te funkcije in jih komplementiral, ampak gre preprosto za vzdrževanje obstoječe situacije. Mi pa menimo, da ta ni najboljša, zato podpiramo te spremembe. Tisto, kar je bilo morebiti premalo poudarjeno v diskusijah okoli prenosa posamičnih pristojnosti, nam se pa zdi zelo pomembno, je prenos pristojnosti z enega ministrstva na drugo, z Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo. Učinkoviti rabi energije se pri nas posveča daleč premalo pozornosti. Tako na ravni najvišjih vladnih predstavnikov, kot na ravni ministrstev, zato tudi imamo tako zelo slabo realizacijo resolucije o nacionalnem energetskem programu, zato imamo tako strašno visoko porabo, na primer električne energije na enoto proizvoda, zato smo toliko dražji in toliko manj konkurenčni in imamo toliko manj dodane vrednosti na enoto. In ker se učinkovita raba energije na področju Ministrstva za okolje in prostor, če smem plastično reči, ni najbolj počutila, tam ni bilo dovolj proaktivnega delovanja, podpiramo ta prenos na drugo ministrstvo, kjer sicer je doma energetika in kamor tudi učinkovita raba energije spada. Predvsem za voljo tega, ker je bistveno bolje, bistveno ceneje tudi z vidika bodočih rodov najprej tehtati o varčevanju in šele potem o dodatnih investicijah v nove vire. Mi bomo torej podprli ta predlog sprememb in dopolnitev zakona in zagotavljamo, da je, ker se je slišalo drugače, to soglasno stališče celotne poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregledov vloženih amandmajev z dne 15. 6. 2009. V razpravo dajem 11. člen ter amandma poslanske skupine SDS. Da ne bi bilo nesporazuma, o čem razpravljamo, bom prebral amandma, in sicer se ta amandma k 11. členu glasi: "V prvem in drugem odstavku 11. člena se besedna zveza "v treh mesecih" nadomesti z besedno zvezo "po treh mesecih". V tretjem odstavku 11. člena se besedna zveza v roku šestih mesecih "nadomesti z besedno zvezo po šestih mesecih." To je vsebina amandmaja, o katerem bomo razpravljati. Vidim že pritrdilne izraze na licu, da je temu tako. Hvala lepa. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Odpiram prijavo. Prosim za prijavo. Torej bomo tudi vas upoštevali kot tretjega. Je ministrica želela govoriti takoj ali pozneje? Na koncu. Se pravi, bomo šli s to prvo rundo. Besedo ima najprej gospod Jožef Jerovšek. Nobenih prednosti ne boste dajali v klopi. Besedo ima Jožef Jerovšek. Jaz bom gospodu dr. Gorenaku dal besedo tako, kot smo rekli, kot tretjemu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vemo, kako je s tem zakonom, kako se je koalicija za uresničitev ultra interesov močno pripravila, da je praktično zakon zaprla do zadnje podrobnosti in je tukaj odprto polje uveljavitev tega zakona. In tukaj nastopajo bistvene, pomembne razlike - ali bo koaliciji uspelo ta ultra interes uveljaviti v treh mesecih, s čimer bi se lahko umaknila v času "kislih kumaric" mnenju javnosti in presoji javnosti, ali pa, če to prolongiramo, po treh mesecih. Potem sem prepričan, da javnost nikakor tega plenjenja države, da si jemljejo nekateri ministri in tudi velik del Vlade državo kot plen, da javnost tega ne bo dovolila. Razkritja, ki so se v zadnjem času dogodila v tej državi, so pošastna. Problem je, da so napadene in zavržene temeljne vrednote, na katerih počiva tudi delovanje Državnega zbora, in sem prepričan temeljne vrednote za slovenske državljane. In na te temeljne vrednote se enostavno tisti, ki so v ultra orbiti, enostavno požvižgajo. Presenečen sem bil, ko je ministrica za državno upravo ugotavljala v neki izjavi, da je priznanje laži nova politika in nova kvaliteta. Jaz moram odstirati to, kar so skriti nameni tega zakona. Zadeve so bile izjemno dobro preračunane pred sestavljanjem Vlade. Koalicijska pogodba je papir za ljudstvo in tam je veliko skritega. Seveda pa moramo glede teh časovnih rokov, umestitve tega zakona obnoviti to, kako izrazit interes je bil stranke Zares po posredovanju določenih ministrstev. Vemo, da je bil že gospod Rotovnik zapisan za ministra za kulturo, pa je prišel gospod Golobič in je dal [[....]]
Gospod Jerovšek, jaz bi vas prosil, da greste na amandma. Vi govorite o vseh drugih zadevah. Imate možnost [[....]]
[[....]]da bo gospa Širca, samo gospa Širca [[...]]
[[...]]kjerkoli da to delate, vendar ne ob tem amandmaju [[....]]
[[...]]gospa Širca [[...]]
Vendar ne ob tem amandmaju.
Gre za časovno umestitev [[...]]
Nihče vam ne brani, da bi imeli takšna ali drugačna stališča o Zares, o komunikacijah, o komerkoli izmed nas ali drugih, vendar prosim vas, govorimo o amandmaju, ki sem ga prebral. In prosim recite vsaj kakšno besedo o tem amandmaju.
Saj govorim o [[...]]
Vsaj formalno [[...]]
[[...]]časovni umestitvi sprejetja tega področnega zakona [[....]]
Popolnoma greste mimo in zlorabljate poslovnik v celoti in do konca.
Gospod predsednik, pojdite iz ultra orbite, prosim vas.
Spoštovani kolega Jerovšek, jaz bi prosil, da se do predsedujočega, kdorkoli že je, obnašate na določen spoštljiv način in da ne uporabljate takšnih metod v odnosu do predsedujočih Državnega zbora. Naj bo to predsednik, ali podpredsedniki. To vas želim izrecno opozoriti.
Gospod predsednik, mislim, da se me neupravičeno prekinjali, zaradi tega morate razumeti. Glede tega zakona, tu zakon predvideva tudi, kot sem že prej omenil, rešitev, ki je smiselna glede rabe energije, ki se prenaša z Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo. Vendar se to spet seli za resornim vodjem, za gospodom Kopačem. Prej je bilo na Ministrstvu za okolje, ko je bil tam minister, sedaj gre na ministrstvo na energetiko. Vemo, kako ciljne subvencije, denar, finance so s tem bile povezane tudi v zadnjem obdobju. To je neprikrit interes, kje, kdo bo razpolagal s temi stvarmi iz že utečenimi potmi. Elektronske komunikacije. Jaz sem prepričan, v javnosti ni še razkritega niti 10% v zvezi z lastništvom teh podjetij, kdo vse je tam lastnik, ki sedaj participira v državni upravi oziroma ministrstvih. Prepričan sem, da če bo ta zakon predvidel, da se to uveljavlja po treh mesecih, te rešitve niti slučajno ne bodo prišle v poštev. Da se ne bo zdelo samo ministru Erjavcu, kot je po volitvah dejal, da sedaj pa res ni smiselno to uveljavljati, da so se te stvari razkrile, da se bo takrat tudi predsedniku Vlade zdela nesmiselna taka sprememba zakona o državni upravi. Vidimo, da se je predsednik Vlade moral ukloniti tudi centru moči, kapitalu, ki je v tem trenutku močnejši od vrednot. Ampak jaz upam, da bo s pomočjo javnosti prišlo tako daleč, da bo po treh mesecih, po času "kislih kumaric", javnost tista, ki bo preprečila te zelo hude, dramatične posledice za davkoplačevalce, za državljane, kajti ob tej recesiji, v tej gospodarski krizi morajo biti državne finance, ki se jih pa ogromno pretaka skozi elektronske komunikacije in jih je najlažje skrivati tam, transparentne in javne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Rudolf Petan. Prosim, Petan, samo trenutek. Proceduralno, Cvetka Zalokar Oražem.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz mislim, da so predlagatelji amandmajev, o katerem naj bi sedaj govorili, v velikih zadregah. Če bi bili korektni in bi upoštevali poslovnik, potem bi morali govoriti o amandmaju. Na to je bilo večkrat opozorjeno tudi z vaše strani. Govoriti bi morali, zakaj naj se dikcija "v treh mesecih" spremeni "po treh mesecih" oziroma v šestih, po šestih. Jaz nisem slišala v predhodni razpravi o tem pravzaprav ničesar. Ker vem, da je zadrega velika in ker želijo predlagatelji tega amandmaja govoriti o vsem mogoče predlagam, da enostavno rečemo, da danes pri tej točki zaradi višjih interesov, ki jih imajo predlagatelji amandmaja, enostavno zamižimo na obe očesi in rečemo, da poslovnik naslednje tri ure v Državnem zboru ne velja, da bodo lahko uresničeni vaši interesi in bo odprta razprava v obliki interpelacije proti ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo gospodu Golobiču.
Ne, to je proceduralni predlog, ki je bil dan. Proceduralni predlog je bil, da se ne upošteva poslovnik, zato ga ne moremo sprejeti in dati na glasovanje. Vendar bi vas želel opozoriti, da razpravljamo o amandmaju k 11. členu, tako kot sem ga prebral in vas bom še naprej opozarjal, če boste sami zlorabljali poslovnik in razpravljali o vsem drugem, samo o amandmaju ne. Besedo ima Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Ker sem bil deležen določenega poduka, samo mimogrede, preden bom prešel na amandma, bi rekel, da smo to slišali od osebe, za katero bi lahko rekli, da nas že kar nekaj časa poučuje, da je muca najboljša za čuvanje klobase. Pa pojdimo zdaj po vrsti. Amandma k 11. členu govori tako, kot ste, gospod predsednik, prebrali - da se besedna zveza "v treh mesecih" nadomesti z besedno zvezo "po treh mesecih" in v tretjem odstavku 11. člena "v roku šestih mesecev" nadomesti z besedno zvezo "po šestih mesecih". Pa da ne bo kdo mislil, da nisem prebral tudi ostalega, se mi zdi pa pomembno tole, kar bom zdaj prebral, kaj piše v obrazložitvi tega amandmaja: "Prehodna določba opredeljuje prehodno obdobje, na podlagi katerega bodo ministrstva prevzela naloge, ustrezne javne uslužbence, opremo, prostore in pravice proračunske uporabe ter na podlagi katerega bodo uskladila svoje akte o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest. Ta rok je v tretjem odstavku podaljšan v primeru Ministrstva za okolje in prostor." In potem se še nadaljuje. Se pravi, gre za prevzem nalog, javnih uslužbencev, opreme, prostorov, pravice proračunske uporabe in vse to. Tudi akte je treba uskladiti. In da se razumemo, za kakšno zadevo gre, katere akte, katere ljudi in kaj bo potrebno. Glede na to, da gre za prenos področja učinkovite rabe energije z Ministrstva za okolje in prostor na Ministrstvo za gospodarstvo, prenos področja elektronskih komunikacij in pošte z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Jasno se določa razmejitev na področju varnosti hrane med dvema ministrstvoma - dobro, o tem bi sicer lahko razpravljali, kako se to jasno lahko določi in kako bo s tem sedaj, ko bodo to pristojnosti dveh ministrstev, in tako naprej. Zdaj pa gremo po vrsti. Se pravi, mi predlagamo, da se ta rok podaljša, ne do treh, ampak po treh ali pa šestih mesecih. Vse to uskladiti - tisti, ki je kdajkoli delal v najmanjši firmi, pa so pripravili kakšno organizacijo, ve, da je to dolgotrajen postopek, da je to resen postopek, kompliciran postopek, da se na vrat na nos ne naredi ničesar. V sistemih, kot so pa ta ministrstva, je pa to še toliko težje, toliko bolj zahtevno in zahteva toliko več časa. Zato sem prepričan, da je ta naš amandma popolnoma upravičen in bi rekel celo, da je več kot logičen, da bi tako moralo biti že v osnovnem predlogu. S strani Vlade je bilo večkrat omenjeno, da gre za racionalizacijo, za preglednost, da pa bo kadrovska struktura pri tem ostala gibljiva. Poglejte, racionalizacija, preglednost, že samo to, da nekaj premeščamo z enega ministrstva, kjer je bilo ustaljeno, kjer se ni z vsakimi volitvami zadeva spreminjala, prenašamo na neko drugo ministrstvo, ne moremo ravno govoriti, da gre za racionalizacijo. Še težje bi mogoče rekel, da gre za večjo preglednost. V tem času, ko bo mačka selila svoje mlade, kot rečemo, se bo verjetno marsikaj zgodilo, marsikaj bo lahko postalo nepregledno, v nasprotju s tem, kar trdi Vlada. Poleg tega pa mi dovolite, da izrazim tudi svoj dvom predvsem za telekomunikacije. Na področju telekomunikacij in pošte na Ministrstvo za visoko šolstvo ne bi mogli ravno reči, da na tem Ministrstvu za visoko šolstvo gojijo poseben čut za preglednost. Če bi to bilo, potem ne bi zaposleni na tem ministrstvu imeli razne poštne nabiralnike v tujini, ki so skrite očem, in ravno zaradi tega ne moremo govoriti, da gre za večjo preglednost. Jaz bi rekel celo obratno. Da zaradi te selitve, kot sem prej omenil, ko bo mačka selila svojo družino, se lahko marsikaj zgubi, se lahko marsikaj najde tudi v kakšnem poštnem nabiralniku kje drugje. Ne trdim, da bo tako. Ampak obstaja možnost, ko nekaj selimo drugam. Po drugi strani bi lahko rekel, da še sreča, da nekateri zaposleni na tem novem ministrstvu dobijo še eno priložnost, medtem ko drugi zaradi ženine metle izgubijo zaupanje in potem morajo odstopiti ali pa jih odstopijo ali odstavijo, nadzorni odbor ali kaj podobnega. Tu imam pomisleke. Ko selimo tako velik sistem, kot sta recimo telekomunikacije in pa pošta. Če prav razumem, gre za sistem z nekaj tisoč ljudmi. In ne prenese se tako, da se napiše na list papirja, sedaj pa recimo, pošta in telekomunikacije nista več v Ministrstvu za gospodarstvo, ampak je v ministrstvu za telekomunikacije. Če pa gre za del pošte, je pa še slabše, ker bo en del ostal na enem koncu, drugi pa na drugem koncu, sedaj je pa to enovit sistem. Jaz sem razumel, da je to cel sistem. Če pa ni, me boste podučili, ampak potem je pa še slabše, da sistem sekamo in ga prestavljamo na neko drugo ministrstvo, en del bo pa ostal na nekem drugem koncu. Tako si bodo potem lahko pošiljali račune in si dopisovali to, kar je bila včasih interna zadeva. Ta stvar ni tako enostavna in ni tako nedolžna in ne gre tako enostavno in tako hitro v treh mesecih, do treh mesecev, ko se en celotni sistem preseli z enega ministrstva na drugega. Tako da, o tem je treba temeljito premisliti. O tem govori ravno naš amandma, zaradi tega pravimo, da je ta rok potrebno podaljšati. Še nekaj. Prenos področja elektronskih komunikacij in pošte enega na drugo ministrstvo, ne vem, ne želim, ampak ne vem, zakaj dobivam, ko govorimo o pošti, prenosu pošte iz enega ministrstva na drugega, na Ministrstvo za visoko šolstvo, da me ta prenos pošte spominja na te poštne nabiralnike na Nizozemskem, pa verjetno tudi v Singapurju. Ne vem, se mi pač naredi slika in tega mi ne morete zameriti, če se mi to dogaja, vi me seveda lahko opomnite, ampak dobro, jaz ob tem dobivam to asociacijo.
Vas bom, če ste me prosili, ampak jaz bi rekel tole. Pošta se ne prenaša z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, je pa smiselno, če govorite o pošti, to je logična zveza tudi s poštnimi nabiralniki, to pa vsak od nas pomisli, poštni nabiralniki in pošta je zelo jasna zveza. Ampak, pošta kot podjetje se njene pristojnost ne prenaša na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.
Hvala, gospod predsednik. Jaz sem vesel, da ste me to opozorili, ampak potem vas pa moram spomniti, da je v tem poročilu Odbora za notranjo politiko treba mogoče kaj popraviti, ne vem. Jaz ne bom zahajal, lahko da jaz razumem to napačno, lahko da je mišljeno tudi drugače, ampak nekaj s pošte se očitno seli. Dobro, potem pa proučite, kaj ste v bistvu želeli s tem povedati, ampak jaz vseeno imam te asociacije, ki sem jih omenil. Vsekakor sem prepričan, da so trije meseci premalo in da je treba ta rok podaljšati. Mi to s tem amandmajem želimo, da se to narediti. Vladi omogočamo, da se dobro pripravi na ta prenos, da se ne bo med to selitvijo, karkoli se bo že selilo, jaz upam, da Vlada natančno ve, da se ne bo kaj izgubilo na kakšnem nabiralniku. Po drugi strani, deloma sem že omenil, da vsaka nova organizacijska shema, vsako novo prestrukturiranje, vsako novo prenašanje nekih pristojnosti ali nekih služb iz enega sistema v drug sistem pomeni ukvarjanje s samim seboj. V takšnem sistemu en mesec prav gotovo ne pomeni nič. Tudi trije meseci ne pomenijo nič. In v tem času se bodo te službe ukvarjale same s seboj. Pogovarjajo se, kdo bo naš novi šef, komu bomo zdaj pristojni, kaj bo počenjal, kakšne bodo relacije, ali bomo lahko razmišljali s svojo glavo ali bomo morali slepo izvrševati tisto, kar bomo dobili napisano, ali bomo sploh lahko imeli kaj svoje iniciative ali nič. To so vprašanja, ki se normalno porajajo pri ljudeh, ki gredo iz enega sistema, v drugega. To je eno. Drugo, ljudje, ki dobivajo tak sistem morajo zopet vzpostaviti nek sistem upravljanja s temi novimi službami in vzpostavljanja novih relacij čisto na ljudski ravni. Glede na to, da je verjetno, če bo vsaj del te pošte ali teh komunikacij prenešen, potem vemo, da je pošta tudi v drugem kraju, ni v Ljubljani, kot je ministrstvo, tako bodo verjetno, ne bom rekel, da bodo, nastali kakšni komunikacijski šumi. Tega ne bom rekel, saj imamo navsezadnje elektroniko, ampak vseeno treba je komunicirati in kdaj biti tudi fizično prisoten. Jaz sem prepričan, da vsaka takšna sprememba, vsako takšno prestrukturiranje, prenašanje z enega ministrstva na drugega, če to ni potrebno, glede na to, da sta bila oba sistema že utrjena in se nista vsakokrat spreminjala, sem prepričan, da ne bo prispevalo k racionalizaciji, kot trdi Vlada, ampak da bo to prineslo več stroškov. Nisem ravno prepričan, da bo v tem sistemu te selitve ta sistem funkcioniral brez kakršnihkoli šumov. To sem uporabil zato, ker gre za komunikacije in ne bom rekel, da bo sistem deloval slabše, to upam, da ne. Prav gotovo pa si upam trditi, da boljše pa ne bo deloval, vsaj v tem vmesnem obdobju, ker bodo nastajali določeni pomisleki ljudi, ki so tam zaposleni, če hočete tudi komunikacijski šumi, dokler se ne bo uskladila jasnost zvoka, tona in slike, če se izrazim malo slikovito. Takšna selitev prav gotovo ni pozitivna, še posebej, če ni potrebna, in še posebej če je mogoče pisana na kožo določeni osebi zaradi določenih interesov. Želel pa bi tudi omeniti, glede na to, da je prej tudi naša poslanska kolegica, ki nas je podučila, kaj naj ne bi delali in kaj bi delali, govorila, da je treba strokovnost prepustiti Vladi, da pa imajo nasprotniki tako ali tako politikanske namene. Lahko bi rekli tudi obratno. Zame ta predlog ni ravno najbolj strokoven. Jaz soglašam s tem, da ima Vlada pravico to narediti, tega jim nihče ne odreka. Mi smo prepričani v SDS, da se zadeve loteva prehitro, zato smo vložili amandma k 11. in delamo tudi k 12. členu. Menim pa, da to, da se nam nekaj podtika preventivno že v naprej, da že v naprej veste, kako slabe namene imamo, to pa mislim, da ni na mestu. Poleg tega pri tej silni reorganizaciji se vse koncentrira na nekem točno določenem mestu na Ministrstvu za visoko šolstvo, pri določenem ministru, nas ravno ne boste prepričali, da ste vi mati Tereza telekomunikacij z ultra interesi. Zato prosim, ne takšnih namigovanj in obtoževanj na nas. Dejstvo je, da pri tej zadevi gre za ogromen denar. Telekomunikacije pa denar, to je v bistvu stvar, ki gre skupaj. Hvala bogu, da je tako, to ni nič narobe. Ampak gre za bitko, kdo bo to opravljal, kdo bo to imel v oblasti, kdo bo odločal. Za to gre. Se pravi, da ne gre toliko za tisto vsebino, o kateri se govori, da je prepuščena Vladi, ampak gre za vsebino, ki je povezana z denarjem. In to gre tudi za interese in, če hočete, po teh zadnjih dogodkih gre tudi za moralo. In ravno zaradi tega imamo pomisleke v SDS, da bi to tako na hitro bilo možno izvršiti, da bi bilo tudi kvalitetno. Ker če gre za takšno spremembo, potem mora biti tudi kvalitetno opravljena, kvalitetno opraviti je pa verjetno kar tako na silo ne gre, še posebej, ker gre za sisteme ministrstev. Vemo, da državna uprava je že po inerciji bolj počasna, pa ne mislim nič slabšalnega v tem pomenu, ampak tako je, takšne so zakonitosti povsod po svetu in tudi v Sloveniji. Ne bomo rekli, da bomo v Sloveniji takšno zakonitost spremenili. Zato je treba stvar dobro načrtovati, dobro pripraviti in potem to tudi izvesti, da se zadeva prime in da je zadeva tudi učinkovita, da pri tem ne pride do, če lahko uporabim, komunikacijskih šumov, zato, ker gre za telekomunikacije. Mi v SDS predlagamo, da se ta čas malo podaljša, da se zadeve kvalitetno opravijo. Seveda naši pomisleki glede tega pa ostanejo, kot sem dejal, zaradi ogromne količine denarja, ki je ravno v tem sistemu. To področje učinkovite rabe, kjer je tudi kar nekaj denarja, je pa mogoče dodano zato, da zadeva zgleda nekoliko lepše, osnovni namen je pa telekomunikacije, tisti poštni del, ki ga še jaz sicer očitno ne razumem in kdo bo razpolagal s tem denarjem. Jaz podpiram ta naš amandma in tudi naslednjega, pri katerem se bom verjetno še oglasil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak, potem pa bo dobila besedo ministrica za javno upravo. Prosim, dr. Gorenak.
Hvala lepa. Gospod predsednik, jaz poznam amandma in njegovo vsebino. Že vnaprej vam zagotavljam, da se z nobeno besedo ne bom dotaknil v nadaljevanju svojega nastopa aktualnih političnih dogodkov, vezanih na gospoda Golobiča. V nobenem primeru se ne bom tega, kar je verjetno boleče za koalicijo, dotaknil. Amandma k prehodnim določbam, posredno se seveda na nanaša na 2. in 7. člen, s katerim to področje telekomunikacij in pošte prehaja z gospodarske na Ministrstvo za visoko šolstvo, je na nek način že gospod Petan povedal, kaj in kako in zakaj je vložen ta amandma, da bi se v tem času temeljito premislilo, kako to opraviti. Sam pa ta amandma ne razumem tudi z drugega vidika. V času, ko je bil zakon vložen v Državni zbor, do časa, ko je bil obravnavan na odboru, ki ga vodim sam, so se zgodili tisti dogodki, o katerih ne bom govoril. In to je vsekakor neposredno povezana zadeva, zato daje amandma koaliciji še eno možnost, da zaradi nekih izrednih stvari, ki so se v tem času dogodile, ne samo, da premisli o tem, kako bo to opravljeno, o čemer je govoril gospod Petan, ampak da premisli, če bo to sploh tako narejeno, če bo to sploh preneseno. Obdobje treh in šestih mesecev je čas, v katerem lahko tisti člen zakona tudi popravimo in tega ne opravimo in tega ne naredimo. Ne prenesemo področja telekomunikacij in pošte z gospodarskega na visokošolsko ministrstvo. To se mi zdi najbolj pomembno sporočilo teh dveh amandmajev oziroma tega amandmaja. Vzeti si čas, da zaradi nastalih dogodkov še enkrat vladna koalicija premisli in tega ne naredi, zakon popravi. Seveda je možno, da bi ta zakon danes zavrnili, ampak očitno tega ni pričakovati. Sam, če bom želel o tej zadevi govoriti, je pa toliko le materiala na to temo, ki so mi ga pripravili strokovni sodelavci, ne bom kršil poslovnika, ampak bom kot poslanec razmislil o tem, da sam spišem tak zakon in omogočim vsem in omogočim vsem nam, vključujoč s seboj, temeljito razpravo o tej zadevi. Že pred to zadevo, o kateri ne bom govoril, je pravzaprav na Odboru za notranjo politiko in v koaliciji prišlo, vsaj pri nekaterih poslancih, do spoznanja, da je tak prenos nemogoč. Imeli smo tudi analizo za vse države EU. Tisto, o čemer je govoril eden od koalicijskih poslancev, seveda sploh ni res. To lahko "farba" koga drugega, ne mene. Ti dve področji nista nikjer v Evropi, razen na Danskem je neka podobna situacija, pa nikakor taka, pod Ministrstvom za visoko šolstvo. Problem, ki ga jaz vidim, je ta, da bomo sedaj, če bi res prišlo v teh šestih mesecih, o čemer govori naš amandma oziroma treh mesecih, do takega prenosa, bomo potem imeli na eni strani telekomunikacije, pa Simobil in Mobitel, kar je vse za tem, pa pošte, pri univerzi. Lepo vas prosim! Čeprav vem, da niso te zadeve neposredno povezane, da so to samostojne inštitucije, da so eno gospodarski subjekti in da je drugo univerza, pa vendarle imeli bomo komično, smešno situacijo. Zato se mi zdi, da je treba v teh šestih oziroma treh mesecih o tem temeljito razmisliti. Jaz sam poudarjam, da bom kot poslanec, če ne bo koalicija tega naredila, razmislil, da sam tak zakon pripravim, po katerem se to ne prenese. Imamo pa tri oziroma šest mesecev časa. In prav bi bilo, da se tudi koalicija zamisli in mogoče to sama opravi. To bi bilo tudi dobro. Moti me, že prej pri mojem nastopu, ki sem ga imel za govornico, kakšen napad iz klopi, ki je vezan na to zadevo. To mi je moteče. Tudi na odboru je gospa Cveta Zalokar Oražem, zapišite si, da boste lahko imela repliko, na grozoviti obupen način, vezano na ta amandma in na to področje, napadla enega izmed poslancev in ga ozmerjala. Jaz ne vem, kaj si dovoli ta gospa. Še nekaj je bilo rečeno, vezano na naš amandma, da ni političnih in da ni strokovnih argumentov. O političnih argumentih ne bom govoril, ker sem na začetku obljubil, da o tem ne bom govoril. In ne bom. Kar se tiče strokovnih, je zadeva jasna. V evropskem prostoru tega ni. V evropskem prostoru pošte, telekomunikacij in univerze ni na kupu. To je strokovni argument. Politični argument je pa bil pretekli teden v medijih dovolj jasno nakazan, zakaj do takega prenosa naj ne bi prišlo. O treh oziroma šestih mesecih ima koalicija poleg tistega, da temeljito premisli ob tem prenosu, o čemer je govoril gospod Petan, da naredi še en premislek več in reče: Vsi delamo napake, popravimo tako napako. In pride z zakonom, po katerem se ta prenos pošte telekomunikacij ne bo prenesel na Ministrstvo za visoko šolstvo. Poudarjam pa, da če koalicija do tega spoznanja ne bo prišla, bom ta razmislek kot poslanec naredil sam. Ampak takrat boste slišali pa vse to, kar tukaj notri piše. Danes pa sem vas o zadevi Golobič prihranil. Hvala lepa.
Besedo ima gospa ministrica, izvolite. Gospa ministrica, oprostite. Imate repliko, gospa Oražmova. Izvolite.
Hvala lepa. Saj sem bila izzvana, Moram reči, da še vedno mislim, da bi danes delali manjšo silo in manjše nasilje nad poslovnikom, če bi upoštevali moj predlog in bi sprejeli sklep, da pri tej točki danes Poslovnik Državnega zbora ne velja, da ga ne upoštevamo, in da ga vsi po vrsti kršimo. Mislim, da bi bilo to veliko bolj spodobno za Državni zbor, kot pa, da, bom rekla, delate razno razno besedno telovadbo s katero želite opravičiti to, da dejansko govorite o amandmaju. In tudi replika, s katero se oglašam na obtožbo o grozovito hudem načinu, ki sem ga uporabila pri delu odbora za notranjo politiko, nima nič s tem amandmajem, se strinjava, gospod Gorenak. Prav nič. Moram reči, da želim povedati javno, kaj sem rekla. Citirala sem naslov iz medijev, ki je bil objavljen in je vložitev nekega amandmaja bila okarakterizirana z besedno zvezo, da je bila to pobalinska poteza. Jaz mislim, da smo v Državnem zboru in da so kolegi, predvsem kolegi, uporabljali že grozovito hujše besede, kot je bila moja besedna zveza o pobalinski potezi. Jaz besedo pobalin uporabljam mnogokrat tudi za svojega sina, ki ga imam zelo rada. In na seji sem se gospodu Luku Juriju tudi za to potezo opravičila in ne nazadnje mislim, da sva prijatelja in povedala sem, da sem ga celo poročila. Menim, da daleč preveč, tako kot še mnogokdaj, v teh zadnjih dneh potencirate to grozovito hud način obtožbe poslanskega kolega in jaz upam, da bomo resnično take cenzure, samocenzure, da boste vpeljali to samo cenzuro tudi pri sebi, ko vi uporabljate besedne zveze ali pa cinizem velike in največje vrste. Tako da menim, da je bila to neprimerna obtožba tukaj tudi na tem prizorišču, saj smo vendarle to razpravo opravili na odboru. Še enkrat pravim, jaz sem slišala v svojih devetih letih poslanske prakse zares, zares že bistveno hujše obtožbe. Lahko si pogledate tudi v slovarju, kako in kakšne pomene nosi beseda "pobalinska poteza". Naj pa presodijo o tem tisti, ki nas sedajle spremljajo, poslušajo [[...]]ali je to res tako grozovito hud način.
Hvala lepa. Gospa ministrica, izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, predlagatelji amandmajev! Resnično se želim osredotočiti na besedilo amandmaja, ki je bil predlagan in že uvodoma opozoriti, da tako kot so predlagatelji amandma zapisali in kot ga danes želijo obrazložiti, to je, da je med tema dvema dejstvoma velika razlika. Amandma kot je vložen, in sicer, da se besede "v treh mesecih" nadomestijo z besedami "po treh mesecih", ne pomeni podaljšanja roka za prenos uslužbencev, pristojnosti za organizacijske spremembe, ampak enostavno in preprosto pomeni nedoločitev roka za prenos teh pristojnosti. To je pa z vidika ustrezne in pravilne določitve pristojnosti neprimerno. Kaj to pomeni? Vlada je zelo resno ocenila in v prihodnjih določbah v 11. členu po naši oceni določila primeren rok za prenos teh pristojnosti. Predlagamo, da ostala ministrstva prenesejo oziroma v skladu s tem zakonom prevzamejo naloge, ustrezne javne uslužbence, opremo, prostore v treh mesecih od uveljavitve tega zakona. To točno pomeni, da rok uveljavitve tega zakona bo na primer 1. julij 2009. Tri koledarske mesece ima na razpolago pristojno ministrstvo, da opravi vse te naloge, v nadaljevanju da uskladi tudi akt o sistemizaciji in organizaciji dela in točno vemo, kdaj poteče ta rok in s katerim rokom najkasneje so te pristojnosti prenesene in te naloge opravljene. Za prenos nalog z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za okolje in prostor je bil po oceni Vlade primeren rok 6 mesecev. Torej po šestih mesecih od uveljavitve gre za določen rok, ki točno pomeni po šestih mesecih od uveljavitve tega zakona. Vi predlagate po šestih mesecih. To pomeni, da rok ni določen in, kot že pravim, niste predlagali podaljšanja roka, ampak nedoločitev roka, zato v Vladi ne podpiramo tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k 11. členu? Prijava teče. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem.
Hvala lepa za besedo. Tako sama kot tudi v naši poslanski skupini menimo, da je rok, ki je določen v zakonu, da se pripravi vse potrebno za združitev dveh direktoratov in je določen s tremi meseci, popolnoma primeren. Prepričani smo, da je Vlada vedela, zakaj je predlagala oziroma zakaj naj bi bil sprejet takšen rok. Gre za vprašanje vsebine. Gre za vprašanje združevanja dveh direktoratov. Po eni strani zato, da se dva direktorata, ki delujeta v tem trenutku na dveh ministrstvih popolnoma neusklajeno, na nek način delata celo precejšnjo škodo na tem področju, da se ta dva direktorata združita čim preje. In mi se s tem absolutno strinjamo. Pri tem želim povedati, da je področje, ki ga pokrivata ta dva direktorata, torej predvsem vprašanje konkurenčnosti in pospeševanja razvoja omrežij in storitev na teh področjih, med tistimi, ki so v Evropski uniji najbolj regulirani. To je področje, kjer se sprejema največ ali pa izjemno veliko število direktiv, torej področje elektronskih komunikacij na eni strani kot tudi področje storitev informacijske družbe. In dejstvo je in seznanjeni smo bili, da je Slovenija v zvezi s svojo aktivnostjo na tem področju dobila v zadnjem času kar precej neformalnih opozoril, da ne sodelujemo in ne delujemo v skladu s pričakovanji in da pravzaprav izostajajo tudi sodelovanje naših predstavnikov v Evropi in ne hodijo zagovarjat naših interesov pri pripravi različnih, kot sem rekla, silno pomembnih direktiv. Zato se mi zdi, da je združitev nujna. Ne vidim nobenega razloga, da tega ne bi naredili v treh mesecih, ampak da bi morda sprejeli daljši rok. To samo kaže na nujnost te zadeve. Prav tako pa menim, da je 6-mesečni rok predolg, kajti številni potencialni uporabniki ravno tako opozarjajo na celo vrsto težav, ki nastajajo na tem področju, na primer, na področju šolstva, znanosti, dostopa do javne uprave, zdravstva in podobno, saj bi morali bolj aktivno pripravljati stvari, oblikovati regulativo in programe za polno uporabo pri različnih informacijskih tehnologijah in storitvah. Tu smo v precejšnjem zaostanku, zato je potrebno hitro in učinkovito delo in hitra in učinkovita združitev teh dveh direktoratov bo k temu prav gotovo prispevala. Ne nazadnje, nihče danes ni omenil tega - združujemo dva direktorata, združujemo ljudi iz dveh direktoratov, osebje, in bodo lahko odslej dnevno skupno sodelovali in delali, za kar je bilo do sedaj potrebno malodane medresorsko usklajevanje. In prepričana sem, da bo to prineslo tudi bistvene finančne prihranke, pa tudi uredilo ali razrešilo številne logistične zadrege, ki nastajajo pri tem. Mislim, da bi v tem trenutku, ko smo v krizi, morali pravzaprav pohvaliti Vlado, če je pripravila rešitve, s katerimi se bodo stroški za delovanje zaradi tega, ker smo imeli doslej dva direktorata, odslej pa bo direktorat združen v enem ministrstvu, znižali. Moram reči, da smo mi tudi s to rešitvijo zadovoljni. Še enkrat pa poudarjam, to so stvari, o katerih naj razmišlja in prevzema odgovornost predvsem Vlada. Gre za njeno organizacijo, gre za dogovor, ki ga sprejemajo ministri med seboj o tem, kako bodo najbolj učinkovito delovali in pokrivali posamezna področja. In ponovno poudarjam, mislim, da je skrajno nespodobno, da se v to vtikamo v Državnem zboru. Mislim, da do zdaj takšne prakse ni bilo. Tudi ko je Janševa vlada dvakrat takšne spremembe predlagala, lahko pogledate, se o tem velikih diskusij v parlamentu ni vodilo. Ne nazadnje je to nekaj spodobnega, kar kaže tudi na to, da znamo in razumemo, kaj pomenijo ločene veje oblasti, izvršna in zakonodajna veja. Mislim, da se tega premalo zavedamo.
Besedo ima gospod Vili Rezman. Prosim.
Od amandmajev, ki sta predlagana, ima vsaj eden določeno odliko, ki nas opozori in spomni na to, da je v tretjem odstavku 11. člena nekaj, kar se jezikovnosti tiče, slabo zapisano in bo treba redakcijsko popraviti, sklon ni pravi. Ima pa ta amandma oziroma oba amandmaja tudi več nerodnosti. Jaz mislim, da je prva nerodnost v tem, da se je zgodilo na matičnem delovnem telesu to, da je bil člen zaprt in je na ta način bilo preprečeno, da bi se brezplodna in nepotrebna razprava odvijala v Državnem zboru, zato je bilo treba kakšne drug člen odpreti, da se lahko potem ta člen zlorabi in se lahko govori o tistem, o čemer se po poslovniku ne bi smelo govoriti. To je prva hiba. Druga hiba je v tem - čeprav mislim, da so potem kolegi zelo pošteno povedali, kaj je njihova glavna ambicija, vendarle to skrito, namreč premik roka, ki govori o tem, da se nekaj postavlja v roku do skrajne meje in da se potem spremeni to tako, da se to prestavlja "ad infinitum", morebiti v naslednji mandat ali ne vem, v katerega izmed naslednjih bi se dalo to umestiti, pač pomeni preprosto blokado; blokado tega zakona zavoljo tega, ker pač ni uspel amandma, ki je črtal prenos pristojnosti z enega ministrstva na drugo ministrstvo. Naslednja nerodnost je, da je ta amandma precej splošno napisan in da velja za vse pristojnosti, ki se prenašajo, ne samo za tisto, ki je bila najbolj atakirana in ki se je zdela, da je najbolj problematična. Še eno nerodnost bi omenil, zaradi česar jaz pač ne morem teh dveh amandmajev podpreti. To je pa nerodnost, ki govori o naslednjem. Če tisti, ki podpiramo predlog zakona, in v tem sta zakon in amandmaja povezana, verjamemo v to, da se bo Vlada potrudila, da bo boljše organizirala, da bo komplementirala, da bo s prenosom nekaterih pristojnosti, bom rekel, naredila področje bolj pregledno, da se da kadrovsko racionalizirati, da se da tudi stroškovno racionalizirati. Torej tisti, ki menimo, da je vredno napraviti ta poskus, se ne moremo strinjati z amandmajem, ki pravi: ne tega ne napravite nikoli.
Besedo ima gospod mag. Vizjak. Prosim.
Hvala lepa, podpredsednik. Lep pozdrav ministrici, kolegicam, kolegom. Spoštovani poslanski kolega Vili Rezman ima delno prav. Predlog amandmajev leti na člene, kamor je lahko, ker so bili odprti in želi sporočiti eno nestrinjanje Slovenske demokratske stranke z rešitvami, ki so že zaprte v okviru tega zakona in na katere pač ni bilo mogoče vlagati amandmajev. Želi pa povedati, da se tega področja ne prenese. Kajti dikcija "po treh mesecih, po šestih mesecih" je prav tako, kot je povedal, lahko tudi dikcija v naslednjem mandatu ali še v naslednjem mandatu ali pa nikoli. In zato ta dva amandmaja zvodenita tisto, kar je namera koalicija - to je, da prenese elektronske komunikacije z Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo. Verjetno ste se redki tu v življenju ukvarjali s tem področjem bolj podrobno in lahko vam povem, da takšnih praks v Evropi praktično ni. Ni pa iz preprostega razloga, ker gre v primeru elektronskih komunikacij za zelo komercialno dejavnost, tržno dejavnost, ki je vse kaj drugega kot pa stvar, ki sodi pod domeno visokega šolstva, znanost. Moje mnenje je tudi, da tehnologija ne sodi v ta resor. Torej, verjetno je v Sloveniji ta izjema zaradi tega, ker imamo tudi izjemnega ministra na tem področju. In je pravzaprav minister pripeljal do te izjeme. Verjetno je na Danskem kaj podobnega. To ni praksa, to je nek tujek in imamo unikatno rešitev zaradi unikatne persone. To je po moje edini argument. Še en argument govori proti združevanju teh dveh področij. Namreč, zelo pomemben argument je ta, da področje elektronskih komunikacij, kot se ga zdaj združuje na Ministrstvu za gospodarstvo, se predvsem ukvarja z infrastrukturo in regulacijo na tem mestu informacijska družba na MVZT-ju pa se ukvarja z aplikacijami. Veste pa, da je bistvo regulacije na področju elektronskih komunikacij prav v tem, da se ne prepleta ali celo zlorablja aplikacij v smislu posesti in razpolaganja z infrastrukturo. Infrastruktura mora biti na voljo vsem in pod enakimi pogoji in storitve se razvijajo na tej infrastrukturi, neodvisno od lastništva, posesti ali dominance nad to infrastrukturo. Torej, že tu bo zasejan z združitvijo teh dveh področij nek konflikt interesov. To ni dobro. Še posebej ni dobro, če je hkrati minister, ki bo imel pristojnost nad tem, seveda tisti, ki je tudi lastniško udeležen v družbah, ki se ukvarjajo z elektronskimi komunikacijami. Torej, zdaj imamo res problem. Problem imamo, da združujemo v resorju ministra področji, ki sta v neposrednem lastniškem interesu z enim samim človekom. Jaz ne vem, če to ne poraja nekega nesprejemljivega občutka v vseh - v meni ga in v SDS ga! Tako jaz verjamem, da se je ta predlog znašel na mizi in da ga mora tu ministrica za javno upravo, ki s tem res nima nič, je po službeni dolžnosti zadolžena za ta zakon in zato s samo vsebinsko spremembo verjetno res nima nič, braniti, gre pa za pomembno vsebinsko zadevo, ki tudi kaže na ustvarjanje določenih vrtičkov znotraj Vlade. Vrtičkov, ki so posledično tudi lahko donosni, še posebej, ko vidimo in spremljamo dejavnosti podjetij, ki solasti oziroma so v lasti ministra in ki še kako pomembno zarežejo v ta direktorat, ki se sedaj prenaša. Ne moremo se znebiti tega občutka, da je ta rešitev pisana na kožo enemu človeku. Kajti, če ne bi bila, bi vi verjetno razmišljali zopet o ustanovitvi, recimo, Ministrstva za informacijsko družbo, kot je bilo recimo v predprejšnjem mandatu in bi verjetno v to ministrstvo združevali tudi, recimo, ta direktorat za medije v Ministrstvu za kulturo, kajti tudi ta ima opravka z elektronskimi komunikacijami, in če bi bil nek interes po združevanju sorodnih vsebin na enem mestu in posledično racionalizacija. Pa še nekaj je pravzaprav nevarno. Res je, pod kompetenco tega, recimo, bolj formalno kompetenco, direktorata sodi tudi APEK, Agencija za pošto in elektronske komunikacije - pomemben regulator, ki mora biti neodvisen in še kako pomembno je, da ostane neodvisen. Vendar ve se, kdo predlaga razne stvari glede APEK-a Vladi, tudi ne nazadnje vodstvo, razrešitev vodstva in podobno, ve se, kdo predlaga kakšno delovno uspešnost ali kaj podobnega direktorju te agencije. In vse to je vpliv, ki ga nekdo sedaj želi imeti na ta regulator, ta regulator pa vemo, kaj počne: regulira področje elektronskih komunikacij v najširšem smislu in ugotavlja zlorabe na trgu elektronskih komunikacij, izreka ukrepe in fino je imeti tega v svojem žepu ali svojem portfelju. Tako so to po moje ključni razlogi, ki so vodili k temu predlogu, ne pa te smešne, res smešne argumentacije, da je to treba združiti zaradi racionalnosti. Povejte mi, koliko manj ljudi, koliko manj materialnih stroškov, koliko manj opreme, koliko boste privarčevali s to združitvijo! Koliko - nič! In kaj bo bolje, kaj bo bolje potekalo? In še to, kar si je ena izmed poslank dovolila, da je povedala, da smo dobili več neformalnih, jaz ne vem, kakšna so to neformalna opozorila Evropske komisije glede ustreznosti. Država, ki je pravzaprav prinesla tretji paket liberalizacije na teh trgih v končno sprejetje, naše rešitve so bile na koncu sprejete, tiste, ki jih je izpogajala Slovenija. Sedaj govoriti o tem, da smo tukaj neki "črni rački" ob dejstvu tudi, da nas je komisarka, ki skrbi za konkurenco na trgih elektronskih komunikacij tako v smislu razvoja trga kot v smislu ostale uporabe, interneta in ostalih zadev, povezanih z razvojnem elektronske komunikacij v Sloveniji, na nek način izpostavila kot dober vzgled drugim. Tukaj se je veliko naredilo ob obstoječi organizaciji. Ne rečem, da bi se lahko še več naredilo, še posebej sem tudi sam kritičen, čeprav sem v preteklosti to tudi vodil do zastoja na polju investicij v širokopasovno omrežje. Tukaj sva z gospodom Gantarjem, ki je bil pred tem minister, pa sem mu sam tudi to kritiziral, delila isto usodo spotikanja operaterjev pri razvoju teh omrežij na vsakem koraku, še posebej dominantnega operaterja v Sloveniji, to je družbe Telekom, zaradi tega, ker njim ni bilo v komercialnem interesu, da država razvija širokopasovno omrežje po ruralnem področju drugače, kot so si oni zamislili, so blokirali državo, kjerkoli se je dalo pri teh razpisih. To smo, seveda, prepozno spoznali, da bi lahko pred tem kaj naredili. Torej, tudi to je naloga tega direktorata in ne vem, kaj bo imelo visoko šolstvo in znanost z razvojem neke mreže optičnih kablov po ruralu in kjer je treba sodelovati z občinam, še posebej z občinam, da se sploh ugotovi, kje so tiste sive lise oziroma kje je to smiselno in smotrno narediti. Torej, res ne gre za to, da je to nek interes učinkovitosti, racionalizacij, gre za to, da si nekdo želi ta direktorat v svojem portfelju zaradi jasno izraženih osebnih interesov.
Ja, izvolite, gospa Oražem, proceduralno.
Hvala lepa. Gospod predsednik, ponovno samo zato, da bo vendarle kje zabeleženo, opozarjam, da kolega Vizjak je govoril o vsem drugim, samo o tem ne, zakaj bi bilo smiselno s namesto treh mesecev šest mesecev pri prenosu. Jaz še vedno in ponovno predlagam, da danes pri tej točki rečemo, da poslovnik ne velja, ker ga predvsem kolegi iz SDS vztrajno kršijo. Mislim, da je to "posiljevanje" tega zbora. Jaz se strinjam s tem, da se o tem dogovorimo. Še enkrat predlagam, da o tem tisti, ki sejo vodite, premislite, ker res nima nobenega smisla, da delamo tako silo dokument, za katerega smo se dogovorili, ki pa se danes kaže, da enostavno ne more omogočiti tega, da bi kolegi iz SDS-a povedali vsebino in imajo silne težave. Jaz se res počutim silno neprijetno, ker pri tem sodelujem. Zmenimo se, poslovnik danes ne velja, kršimo ga in bomo vsi pač govorili, kar nam pride na misel v zvezi s to vsebino in bomo imeli zakon v celoti odprt.
Hvala lepa. Gospa Oražem, jaz se strinjam s tem, kar ste povedali. Strinjam se predvsem s tistim, kar je rekel gospod predsednik Državnega zbora, in nas vse opozoril, o čem razpravljamo. Ko sem prevzel vodenje, sem ugotovil, da gremo spet po stari poti. Rekel bi, v Državnem zboru se enkrat pove, v mlinu dvakrat. Državni zbor pa ni mlin in zato vas lepo prosim, da se držimo tega, ker smo sklenili - da se držimo poslovnika. Izvolite, gospod mag. Vizjak.
Proceduralno. Za razliko od gospe Oražem imam proceduralni predlog in predlagam 5 minut odmora, da si gospa Oražem prebere magnetogram. Namreč, jaz sem začel z argumentacijo, zakaj smo predlagali amandma in zakaj mislimo, da je amandma dober. To je zaradi tega, da se omogoči, da ta zakon v smislu tega prenosa nikoli ne doživi: nikoli, po šestih mesecih je lahko tudi čez sto let. In s tem sem pravzaprav v nadaljevanju podkrepil svoje stališče do tega, zakaj mislim, da je tako prav. Ni res, da se nisem pogovarjal o amandmaju in obrazložil amandma. In zato predlagam, gospa Oražmova, preberite si magnetogram, in to je proceduralni predlog. Gospa bo potrebovala zagotovo nekaj minut za to. In če misli, da je za to potrebna tudi pavza tega zbora - zakaj ne.
Hvala lepa, gospod mag. Vizjak. Jaz sem vas zelo pozorno poslušal. Ne morem se ravno strinjati s tem, kar ste sedaj rekli, vendar odmora ne bom dal. Nadaljujemo z razpravo o 11. členu in o amandmaju k temu členu. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Težko je govoriti samo o enem stavku ali eni besedi, ker stvari niso nikoli črno-bele, ampak je pač treba kakšno stvar drugače pojasniti. Če se bomo tako omejevali, da nihče ne bo smel nič reči oziroma omeniti besede nekega ministra, imena in priimka, bomo težko najbrž kaj tukaj povedali. Ministrica Krebsova je na začetku povedala, da je bil Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi vložen in pripravljen za to, da bo večja preglednost in transparentnost, sedaj pod resor ministra Golobiča prenašate elektronske komunikacije in pošte. Omenjeni minister ni zna ravno po preglednosti in transparentnosti, zato, kot večina mojih kolegov, menim, da delamo s tem veliko škodo državi. Ker, kar se Janezek nauči, to Janezek zna; tako kot začne Gregor delati, tako dela naprej, do takrat seveda, ko ga bodo ponovno ujeli na kakšni laži. Ko smo sprejemali, torej ko smo se o zakonu pogovarjali na odboru, afere Ultra in Golobič še ni bilo oziroma je izbruhnila tik po tej razpravi in že takrat smo opozicijski poslanci opozarjali na to, v čem mi vidimo problem. Torej, da se prenaša neko področje, ki je zelo interesantno za ministra Golobiča na nekem drugem ministrstvu. Opozorili smo tudi na to, da take ureditve ne pozna praktično nobena evropska država, čeprav so nas koalicijski poslanci preprečevali, da očitno v celotni Evropi na stvari gledajo popolnoma narobe, samo pri nas imamo, jasno vidimo kam bi to področje sodilo. Torej telekomunikacije so v večini držav umeščene v Ministrstvo za gospodarstvo. Našteli smo države, imeli pregled. To so Belgija, Češka, Nemčija, Estonija, Španija, Francija, Madžarska, Nizozemska, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo. Telekomunikacije, ki pa so na Ministrstvu za promet in zveze, pa so tako urejene v naslednjih državah: Irska, Grčija, Latvija, Litva, Malta, Avstrija, Slovaška. Telekomunikacije so v posebnem ministrstvu za komunikacije ali v nekem podobnem ministrstvu v Italiji, Cipru, Romuniji. In kot je bilo danes že omenjeno, samo na Danskem so telekomunikacije umeščene v Ministrstvo za znanost. In že na odboru smo povedali in ponovno poudarjam, da se ne moremo znebiti vtisa, da gre za prilagajanje ministrstva ministru, ker je očitno celo bolj pomemben od predsednika Vlade. In 11. člen govori ravno o tem, zato smo ga tudi vložili, da ponovno o teh zadevah razmislimo. Razmislite vi, mi smo že zelo razmislili in vemo, kako bi stvari morale biti urejene. Kajti glede na situacijo, vsak dan v medijih se lahko morda še kaj zgodi in izve v zvezi z lastništvi ministra Golobiča in morda bo v tem obdobju celo že kakšen nov minister zasedel to mesto, ki morda osebno ne bo tako zainteresiran za to področje, kot je ta hip minister Golobič. Zato bom naše amandmaje podprla.
Besedo ima gospod Matjaž Zanoškar. Prosim.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Dovolite predsedujoči, da kar na začetku vam zaupam to, da bom tudi jaz kršil poslovnik, da ne bi bil izjema pri tej temi in bom nekoliko več povedal, kot pa se dotika samo amandmaja k 11. členu. Pravijo, da nobena stvar na svetu ni tako sveta, da se ne bi mogla menjati, spreminjati ali se nadomestiti z boljšimi stvarmi. In ko gre za organizacijo dela, potem je zagotovo ta rek tisti, ki je vodilni pri tej stvari. In organizacijo dela kot stroko kot znanost si jo zamišljamo na tak način brez kakršnihkoli primesi političnih tematik, kakršne slišimo tudi danes. Zelo dobro se mi zdi, da vlada in ministrstvo predlagata neko reorganizacijo, ki bo prinesla oziroma njen cilj je racionalizacija, ki bo zasledovala cilje tudi o organizacijski vzdržnosti in pa ne nazadnje tudi vpliv na javne finance. In to naj bi za mene pomenilo uvajanje nekega hišnega reda, neke hišne discipline oziroma higiene v hišo Vlade, ki bo na tak način prišla in prihajala hitreje do tistih zastavljenih ciljev, ki jih ima. In pri vsem tem mi je popolnoma jasno, da so ti cilji dobronamerni, tako kot gledam tudi sam predlog reorganizacije dobronamerno, čeprav sem sam osebno zelo seznanjen in vem, da je določeno področje, kot je področje telekomunikacij, tudi v sedanji organizaciji, ko je spadalo pod Ministrstvo za gospodarstvo, potekalo dobro, vem, da nobena stvar ni tako dobro postavljena, da ne bi mogla biti boljša. Zato bomo v celoti ta predlog, ki je predlagan tudi podprl. Kar pa zadeva amandmaje, ki jih je vložila SDS, potem naj rečem to, kolikokrat govorimo o tem, da je Vlada prepočasna, da je neažurna, da se prepočasi odziva na določene stvari in spremembe, da je njen akcijski čas predlog. Ta amandma pa želi doseči ravno nasprotno, da bi se ta čas spreminjanja organizacije v Vladi podaljšal oziroma se sploh ne bi določil. In jaz vem, da si Vlada s tem rokom, ki si ga ja zastavila, tri mesece, šest mesecev, zadaje velik napor in veliko breme. Samo želim, da bi v tem času uspela vse te poteze, ki so zelo zahtevne in zahtevajo čas, uspešno realizirati, potem lahko samo čestitamo in rečemo: želimo vam, da bi vam to uspelo. In prav zaradi tega ne morem biti za neke amandmaje, ki bodo podaljševale roke in bodo zopet dajali nam v misli in v usta in v besede in dejanje to, da je Vlada prepočasna, da se prepočasi odziva in da je nefleksibilna. Zato v celoti podpiram ta predlog zakona in ne morem podpreti tega amandmaja, ki je predlagan. Hvala.
Hvala lepa. Gospod mag. Grims.
Spoštovane kolegice in kolegi. Hvala za besedo in vsem prav lep pozdrav. Staro pravilo pravi, da "slaba vest, je huda reč" in moram reči, da je prav zabavno opazovati živčnost na vladni strani, ko zagovarja ta zakon. Seveda so popolnoma brezpredmetne vse pripombe o proceduri, kajti predlog našega amandmaja je dan z namenom, da oddalji in s tem omili škodljive posledice, ki bodo nastale z uveljavitvijo tega zakona, če bo končno sprejet. In kako naj, gospe in gospodje, to drugače zagovarjamo, kot da te škodljive posledice zelo jasno in transparentno predstavimo vam in seveda vsej slovenski javnosti?! S tega vidika je vse tiste silne pripombe, zlasti ene od poslank Zaresa, mogoče parafrazirati zgolj s parafraziranjem ene znane biblije levičarjev, ki bi se v tem primeru glasilo približno tako: strah se plazi po Sloveniji, strah pred svobodo dejanske svobodne javne besede. In jo seveda poskušate omejevati na vse mogoče načine. No, ampak za katere posledice gre v resnici in zakaj je takšna silna živčnost na nasprotni strani in zakaj smo mi predlagali ta amandma, da te škodljive posledice čim bolj oddaljimo? Gre za čisto preprosto dejstvo. Ta zakon, ki ga predlagate, ni nič drugega kot formaliziranje politike, ki pojmuje državljanke in državljane kot molzne krave, ki jih molzete z noro visokimi trošarinami, cenami za bencin, dvigovanjem cen vinjet in vsem ostalim, kar v tem trenutku počnete, ko se hkrati daljšajo, žal, vrste čakajočih na Zavodu za zaposlovanje, vi - gospe in gospodje - pa si še vedno delite volilni plen in prav s tem zakonom namenjate gospodu Golobiču zelo masten kos tega volilnega plena. Vse ostalo, kar je v tem zakonu, so samo okraski, ki skrivajo to vsebino. In zaradi tega, ker se s tem ne moremo strinjati, bomo seveda glasovali proti zakonu. Sam osebno bom ta amandma podprl, kajti, kot rečeno, je njegov cilj, da bi se škodljive posledice, ki jih prinaša to pojmovanje ljudi kot "molznih krav" in hkratna delitev države kot plena, katerega velik, masten kos zdaj dajete gospodu Golobiču, nikakor se ne morem strinjati in bom poskušal s tem amandmajem te škodljive posledice oddaljiti. Toda, zakona, katerega vsebina je zgolj in samo to, če odmislimo vse tisto leporečje in okrasje, pa seveda v nobenem primeru, celo če bi bil ta amandma sprejet, kar pa glede na vaše izjave zagotovo ne bo, ne bom podprl.
Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Hvala za besedo. Lep pozdrav ministrici, kolegicam in kolegom. Sam bom seveda amandma podprl, kajti po že omenjeni promptnosti Vlade, ki je znala predvsem po protikriznih ukrepih, se mi zdi, da je še šest mesecev časa premalo, kajti moja osebna izkušnja selitve, združevanja, itd. je, da še potem ko se zadeve preselijo, nekaj časa ne delujejo, se išče po predalih, itd. Torej, amandma je treba podpreti. Menim, da ga je treba podpreti. Seveda imam pa težave s podporo samemu zakonu. Že na hiter pogled se da videti, da ima zakon nekaj kozmetičnih dodatkov, ki tvorijo nekakšno dimno zaveso pri glavni temi in to je prenos komunikacij z ministrstva za gospodarstvo na visoko šolstvo. Omenjeno je že bilo, da je to unikat v Evropski uniji, izjema je Danska zaradi neke specifike, drugače pa so komunikacije stvar gospodarstva ne pa visokega šolstva, razen če ne mislimo čisto nekaj drugega "pogruntati", izumiti na področju komunikacij, v kar pa dvomim. Preseneča me tudi, da je sama izvedba zavita po stranskih poteh preko drugih ministrstev, preko drugih oseb in bi lahko rekel, da se ne gremo lovljenja kač z roko nekoga drugega. Preseneča me tudi, kdo je v bistvu nastavil rame, da bo določen minister lahko odskočil in prišel do svojega deleža, plena po volilni delitvi, ampak to še ni najpomembnejše. Me pa skrbijo posledice oziroma možne strani poti, ki bodo nastale z omenjenim prenosom. Namreč, stvari, ki so odprte, ki bodo imele nekakšno unikatno slovensko rešitev, morda bo to novi sistem cestninjenja. Pripravlja se že podlaga, ker stalno govorimo o vinjetah in vinjetah in naj bi ta sistem prišel kot kakšna odrešitev, da se ne bo čez pet let izkazalo, ko bo Evropa uvajala svojega, ko bo končno lansirala satelit Galilo in cel sistem, itd., da imajo oni A, mi pa B, torej nekaj nekompatibilnega in "jovo na novo" menjati celo tehnologijo. Vsekakor se ne morem strinjati s položajem, ki bo nastal, ki bo monopolen, ko bo treba za kakšno majhno plastično kartico, "flikico" plačevati enormne cene, predvsem se pa sprašujem, kako gre združljivost s položajem ministra in poslovnimi potezami, ki jih vodi zasebno. Torej zakon, ki se začenja zelo nedolžno, skriva cel kup pasti in ga kot takega vsekakor ne morem podpreti. Hvala.
Želi še kdo razpravljati? Ja. Odpiram razpravo. Prijava. Besedo ima gospod Marjan Bezjak.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljena ministrica, kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Če imate namero dejansko prenesti ta del poštnih storitev na Ministrstvo za visoko šolstvo, potem morda se bojite tega, kot je gospod Lahovnik dejal, da bo odstopil z Ministrstva za gospodarstvo. Potem je v redu, če boste ministrstvo za gospodarstvo ukinili in dejansko vse skupaj prenesli na Ministrstvo za visoko šolstvo. Hvala bogu smo se znebili enega dela birokracije. Če pa razmišljate kako širiti iz dneva v dan birokracijo, po drugi strani pa uničevati gospodarstvo, potem pa ne vem kdaj boste, kje boste iskali gospodarske subjekte, ki bodo lahko to požrešno državo hranili. To je vprašanje. Te ptice vlečejo, vlečejo sem in tja po državi in dejansko vedno najdejo kakšno zrno, ki ga spet pogoltne v svoj žep tista ptica. Ste se kdaj vprašali ministri, poslanke, poslanci, kako zmanjševati stroške države? Vi se samo vprašujete, kako polniti žepe - stvar posameznikov. Se kdaj sprašujete, kako nadoknaditi v tem letu 117 podjetij, ki so šli v stečaj? Kdo dejansko dela za državno birokracijo? Kdaj se boste začeli spraševati te stvari? Potem verjemite, da bo ta država lahko uspešna. Zakaj se ne morem strinjati, da gre dejansko iz Ministrstva za gospodarstvo pošta, poštne storitve dejansko na Ministrstvo za visoko šolstvo? Na delovnem telesu je državna sekretarka iz Ministrstva za gospodarstvo dejala, da ker imajo preveč dela, na Ministrstvu za visoko šolstvo pa imajo manj dela - zato! Državni sekretar z Ministrstva za visoko šolstvo je dejal, da dolgoročno razmišljajo, da bo nastal ta resor svoj resor. A še eno ministrstvo? Hvala bogu Slovenija, svetovni prvaki smo po tem, koliko imamo ministrstev ali koliko bi jih radi imeli. Se sprašujete, kdo bo delal za birokracijo? Zato mu nasprotujem! Začnimo razmišljati, kako bomo združevali določena ministrstva, ne pa širili resorje. Zato je pa najhuje ravno v tem, da še ministri med seboj ne vedo, kdo je minister, da bi lahko konstruktivno sodelovali in delali v prid državljanov Slovenije. To so stvari, ki so nedoumljive. To dejansko slovenske državljane tare in se sprašujejo, kako daleč misli ta država peljati to nekorektno, neproduktivno politiko. Absolutno se strinjam in zato smo tudi v Slovenski demokratski stranki vložili ta amandma, da dejansko poskušamo preprečiti ta lobi in te stvari, ki se dogajajo v Sloveniji. Hvala.
Besedo ima gospa ministrica.
Spoštovani gospod poslanec, dovolim si popraviti vašo navedbo, za katero ocenjujem, da res ni točna. Z dvema izjavama želim polemizirati, in sicer rekli ste, da širimo birokracijo in ste skušali ponazoriti ta prenos med Ministrstvom za gospodarstvo in Ministrstvom za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo kot primer širjenja birokracije. Samo stavek iz poročila matičnega delovnega telesa, da ne bom sama dajala teh ocen: "Večina članov na odboru se je strinjala z argumenti Vlade, da je treba področje informacijske družbe ter elektronskih komunikacij in pošte združiti v en resor in s tem preko usklajene usmerjevalne funkcije prispevati k bolj učinkoviti zadovoljitvi potreb uporabnikov." Gre torej za združevanje in iz dveh direktoratov bo nastal en direktorat, kar pomeni, en direktor manj, kar gotovo ne kaže v smer povečevanja položajnih delovnih mest, ki nosijo v svoji funkciji tudi boljše plače. In če ste vprašali, ali Vlada sploh kaj razmišlja, kako zmanjševati stroške države, vas samo spomnim, da smo štirinajst dni nazaj spoštovanemu Državnemu zboru predložili pregled ne samo kriznih ukrepov, ampak mislim, da 30 strani, ne varčevalnih ukrepov, temveč vseh aktivnosti, ki jih počne Vlada ta trenutek, vse z ambicijo zmanjševanja javnofinančnih odhodkov, v delu zelo uspešno, v drugem manj, vendar javnofinančni odhodki za delovanje javnega sektorja se v pomembnem delu znižujejo.
Besedo ima gospod Silven Majhenič.
Spoštovani prisotni! Amandma podpiram, kajti le na tak način je možno preprečiti tisto, kar ni sprejemljivo. Mnenja, kam naj sodijo elektronske komunikacije in pošta, so seveda poglavje različnih interesov posameznikov in strank. Po mnenju Slovenske nacionalne stranke pa je to področje, ki sodi v splošne gospodarske dejavnosti in nikakor ne sodi med pristojnosti Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Razvojno in tržno je tovrstna dejavnost zagotovo bolj prepoznavna na področju gospodarske dejavnosti, zato je tudi prav, da se loči od visokega šolstva, ki s tem resnično nima ničesar skupnega. Kot je znano, so glavne dejavnosti pošte univerzalne poštne storitve, ki se izkazujejo s tipično gospodarsko dejavnostjo, takšno, kot jo poznamo v Evropi. Kot smo videli, se tudi sami predstavniki Pošte ne vidijo drugje kot v Ministrstvu za gospodarstvo ali v Ministrstvu za promet. In to je njihova edina in prava, sprejemljiva umestitev. Hvala.
Besedo ima gospod dr. Gantar.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Seveda sem v hudi zadregi in mi je žal, ker so kolegi iz Poslanske skupine SDS spisali tako nesrečen amandma, ki omejuje razpravo o tem, o čemer se ves čas razpravlja. Prej sem vas opozarjal, da ne bi smeli razpravljati o določenih stvareh, kljub temu ste. In zdaj sem sam pred enako dilemo in skušnjavo. Jaz seveda ne bom podprl tega amandmaja, ker je jasno - amandma, lahko bi rekli takšna ne preveč domiselna zloraba 132. člena Poslovnika Državnega zbora, ki omogoča amandma na prehodne člene, in potem se lahko izpelje diskusija o zakonu v celoti ali posameznih dilemah. Dobro. Meni je žal, da je tako in da ne moremo imeti neke celovite in vsebinske razprave ob tej zadevi, bila pa je na odboru, ampak vseeno bi rekel naslednje. Jaz bi na nek način vendarle omenil, če bi smel razpravljati, bi potem rekel to, da je treba najprej povedati, da upravljanje z lastniškimi deleži Telekoma Slovenije in njegove hčere Mobitela ter Pošte Slovenije in mogoče še kakšnega manjšega operaterja, ki je eventualno v državni lasti, deloma ali ne, ostaja na Ministrstvu za gospodarstvo in se ne prenaša na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. In drugič. Če bi bil minister tu in če bi uspel na široko govoriti o tem, bi ga spomnil, da je direktor Direktorata za elektronske komunikacije na Ministrstvu za gospodarstvo pod pritiskom Komisije Evropske unije in Direktorata za informacijsko družbo moral odstopiti iz nadzornega sveta Telekoma, ker so ugotovili evidenten konflikt interesov med regulatorno in zakonodajno funkcijo in članstvom v nadzornem svetu, ki pomeni zastopanje najboljših interesov družbe. In je moral odstopiti. Zato je pomembno prenesti to področje elektronskih komunikacij kam drugam, lahko razpravljamo kam, vendar ne sme biti tam, kjer je upravljanje z lastniškim deležem Mobitela, Telekoma in Pošte Slovenije. Kam torej prenesti? Jaz bi se zelo strinjal z vami kot nekdanji minister za informacijsko družbo, da bi ustanovili takšno ministrstvo. Videli ste, da takšna ideja ni prisotna niti v koaliciji, še manj pa v opoziciji. Kam torej te zadeve narediti? Prav gotovo in tu verjetno ni velikih dilem, je treba ponovno združiti področje elektronskih komunikacij z informacijsko družbo. Zakaj? Če bi smel o tem govoriti, gospod podpredsednik, bi vam povedal, da se dogaja konvergenca energij, torej storitev omrežij, vsebin in da večina direktiv Evropske unije pokriva tako elektronske komunikacije, hkrati kot informacijsko družbo in ni več ločevanja med temi. In to se je pokazalo kot problem. Še leto, dve po tem so mene z Evropske komisije opozarjali, da Slovenija ni več prisotna, da ne hodijo, da se en direktorat izgovarja na drugega in nobeden ne gre gor in nihče ne sodeluje pri ustvarjanju novih predpisov. Še dve leti potem so me opozarjali, da ni naši predstavnikov v tem, tistem, tretjem organu, ki je zelo pomemben za regulatorne in druge in "policy making" funkcije v komisiji in niti ne v Sloveniji. Zakaj? Zato, ker smo razdelili majhno racionalno organizirano skupino na dva dela in nobeden od teh dveh delov ni mogel dobro delati. Nismo pa povečali preveč zaposlovanja. In če bo to združeno nazaj, je to nujno narediti in seveda v strukturi, upravni strukturi, če bi smel o tem govoriti, bi vam to povedal, je to najbolj naravno okolje Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. V tej strukturi definitivno, ker je to področje tako močno povezano prav z znanstvenim in tehnološkim razvojem in je tako ali drugače v vseh državah vezano na to. Nekatere države te stvari nimajo pod ministrstvi, ampak imajo posebne vladne službe - v Angliji, v Združenem kraljestvu itn. In naša ureditev je še najbližja tej ureditvi, ki jo ima Komisija kot Direktorat za informacijsko družbo. Če bi smel govoriti, bi vam povedal, da minister, katerikoli minister nima nobenih pristojnosti nad Agencijo za pošto in elektronske komunikacije in jih tudi novi minister, če bo to preneseno in ko bo, Golobič ne bo imel. In mi je zelo žal, bi rekel, da bivši minister še danes ne ve, da je APEK- Agencija za pošto in elektronske komunikacije neodvisni organ, ki ima celo lasten vir financiranja in se financira iz prispevkov operaterjev in je nad njim bolj kot vlada, ampak je nad njim Evropska komisija in Evropska regulatorna agencija. Bolj je odgovoren njej kot slovenski vladi in vanj sploh ne more posegati. Bojim pa se, da ta minister, ki ga sedaj tukaj ni, bivši, to štiri leta ni vedel in to me skrbi. In upam, da bo novi minister to vedel in da tega ne bo počenjal. Če pa ne, ga bomo mi prijeli za prste. In druga zadeva, ki je, bi rekel še to, da je veliko neznanje, nepoznavanja kar zadeva umeščanje. No saj, nobenemu ne morem več govoriti, kar zadeva umeščanja in če bi imeli razpravo o tem, bi pozorno in na široko razpravljal o tem, da elektronske komunikacije in storitve informacijske družbe so svobodna gospodarska dejavnost, vendar z vidika doseganja družbenih ciljev, ki jih naše družbe imajo, na nekaterih področjih trg ne more narediti vsega. Ali pa: nekatere stvari niso možne, jih ne more trg regulirati. Zato je ta svobodna gospodarska dejavnost nadgrajena s storitvami, kot je razvoj širokopasovnih omrežij v območjih in storitev, kjer se zasebnim operaterjem to ne splača, da trg ne zna poskrbeti za probleme, kot je internetna varnost, ali pa sploh zaščita podatkov, boj proti zlorabam itn; da so vse te stvari močno odvisne in da je uspeh teh komunikacij odvisen od reguliranja teh stvari, je vsakomur povsem jasno, če samo pogledamo, kakšen je problem v boju proti zlorabi, recimo, kartic ali plačilnih sredstev na internetu in tako naprej. Zato je jasno, da ta zadeva mora biti združena, mora biti povezana z najbolj vitalnim področjem, ki regulira znanstveni in tehnološki razvoj, in je ta rešitev dobra, smiselna. Navsezadnje moram priznati, ker so se nekateri hvalili, da so pisali zakone, če bi smel, bi vam povedal, da sem v koalicijski pogodbi, seveda, idejni oče, zagovarjanja te ponovne združitve, tokrat pri Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, bil jaz. In še to. 14. oktobra 2004 je potekala seja Odbora za notranjo politiko. Tu je prisoten gospod Grims. Mi smo se takrat pogajali in dogovarjali in smo bili zelo blizu temu, da bi, ko se razformira ministrstvo, področje informacijske družbe in elektronskih komunikacij združili, prenesli na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, podjetje pa pustili pri Ministrstvu za gospodarstvo oziroma prenesli na Ministrstvo za gospodarstvo. Zelo daleč smo prišli, pa vendarle ta predlog ni bil sprejet. Pozneje sem neformalno slišal, če bi smel, bi vam povedal, da je bil razlog v tem, da SDS svoji sestrski stranki elektronskih komunikacij pač ni želela prepustiti. Na škodo, bi rekel, poznejšega razvoja. To je dejstvo. Kako je z gospodarstvom, bi rekel še to. Uničevati gospodarstvo. Mene pravzaprav res zanima, zakaj taka ihta pri uničevanju gospodarstva. Zakaj z vsemi temi obtožbami? Če jih imate, pojdite na sodišča ali kamorkoli. Zakaj uničevati neko slovensko podjetje, zakaj onemogočati, da dela doma? Samo zato, ker je z njo na tak ali drugačen način povezan, ampak na transparenten, se vidi, eden od politikov, ki ga tako sovražite? Ne vem, če je to dobro za Slovenijo, postati prvak v takšnem uničevanju podjetja, ki je solidno in ki svoje glavne zadeve dosega na mednarodnih trgih. Ampak jaz ga ne želim niti braniti, ker ga niti poznam - ne v dobrem, ne v slabem in tako naprej. Jaz teh amandmajev podprl ne bom. Menim, da je evidentno, da je treba ti dve področji združiti. Menim, da je evidentno, da je v nacionalni strukturi organizacije državne uprave zato najbolj primerno Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, kdorkoli ga že vodi. In seveda, da moramo zagotoviti, da je APEK neodvisna in samostojna agencija - očitno - po besedah bivšega ministra - ni bila. In moramo pravzaprav potegniti iz tega razvoja informacijske družbe čim več za naše ljudi in izboljšati kvaliteto uslug in storitev na tem področju. In še enkrat, menim - ne menim, ampak ugotavljam, da regulatorna, upravna in oblikovanje politik na področju elektronskih komunikacij, informacijske družbe nima nobene zveze ne formalne ne institucionalne z upravljanjem z lastniškimi deleži Telekoma, Mobitela in Pošte Slovenija, če jo ima, smo v prekršku pred Komisijo Evropske unije. Hvala lepa.
Replika. [[..]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]no, vam bom verjel. Izvolite.
Gospod predsedujoči, lepo, da verjamete, ampak vam predlagam, da tudi preverite v magnetogramu, pa se boste prepričali, da ste zdaj pravilno ravnali, ker sem bil celo s priimkom izrecno imenovan. Namreč, tisto, kar bi moral replicirati spoštovanemu kolegu gospodu Gantarju, je prvo to, da je bilo čisto napačno sklicevanje name v celoti, kajti leta 2004 jaz zanesljivo nisem bil član Odbora za notranjo politiko in v tem delu je v celoti bilo to potem napačno interpretirano. Drugo, kar je treba poudariti, je pa to: prav moteče že postaja stalno podtikanje zlorabe procedure, ko o tem govorimo. Kajti, prej sem že zelo jasno povedal, če predlagamo podaljšanje nekega roka zato, da bi omilili ali vsaj zamaknili škodljive posledice v korist državljank in državljanov in torej ravnamo v njihovo korist, potem to lahko utemeljimo samo s tem, da te posledice predstavimo. Tretje, kar je posebej treba poudariti, če že uporabljate te izraze, kot je zloraba procedure, zloraba procedure, in to trdim, največja zloraba procedure, gospod Gantar, je pa prav v tem, da je Zakon o delitvi volilnega plena, ki se za formalni postopek imenuje Zakon o državni upravi, predlagan po skrajšanem postopku, za to ni nobenega poslovniškega razloga in ste to sprejeli prav na kolegiju, ki ga vodite vi. Namreč, če bi kaj veljalo sprejemati zdaj po skrajšanem postopku, bi bili to zakoni, ki bi pomagali razbremeniti slovensko gospodarstvo in oživiti gospodarski razvoj, ne pa deliti volilni plen, kar počnete še cele mesece po volitvah, ne glede na to, da smo z nekoč sanjskih 7,5% gospodarske rasti zgrmeli v samo nekaj mesecih na minus 8,5% nazadovanje. In rajši se ukvarjate z gospodarstvom in prenehajte deliti volilni plen in še najmanj, da za to zlorabljate skrajšani postopek, potem pa ta skrajšani postopek uporabljate kot argument, da se ne sme govoriti o bistvu, kaj ta zakon pravzaprav prinaša. Medkulturni dialog zahteva, to je temeljno načelo medkulturnega dialoga, da se govori odkrito in brez sprenevedanja. V SDS bomo tako, verjemite, tudi ravnali.
Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem. Prosim. Se odpovedujete? Gospod Franci Kek, izvolite.
Hvala za besedo. Vloženi amandma ne bom podprl, ker je brezpredmeten. Da pa je brezpredmeten, se zaveda tudi sam predlagatelj, SDS, ki ga je vložil zgolj s tem namenom, da ima možnost udrihati po ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo Gregorju Golobiču. Pri tem se poslužujejo raznih manipulacij, ves čas govorijo zgolj o ministrstvu za visoko šolstvo, govorijo, kako pošta in univerze ne gresta skupaj, nikoli pa ne povedo, da gre za Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Obenem vsake toliko časa navržejo kakšno besedo, stavek ali dva, ki asociirajo na obsojanja vredne tajkune. Spoštovani predlagatelji, zakaj ne vložite interpelacije? Vložite interpelacijo proti ministru Golobiču, da se bo imel vsaj možnost braniti pred vsem tem, kar mu delate. Vložite interpelacijo!
Izčrpali smo seznam vseh prijavljenih. Gospod dr. Gantar izvolite, kaj želite? Še en krog. Odpiram prijavo. Prijava teče. Razpravljali bomo o amandmaju k 11. členu, ko smo zaključili splošno debato. Gospod Branko Marinič, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj. Ni kaj drugega kot pri pomembnih vsebinah, ki so tako rekoč že zaključene, razpravljati le še in edino in samo o prehodnih in končnih odločbah. Na 11. in 12. člen je Slovenska demokratska stranka podala tudi amandma, v katerem želi nekatere stvari jasno definirati, kar zadeva rok oziroma začetek prenosa vseh funkcij, ki se nanašajo na vsebino zakona. Težko je utemeljevati vse skupaj, če ne sežeš v bistvo in vsebino, ker je povezano tudi z našim predlogom amandmaja. Ni mogoče zaobiti trenutne situacije, ko se obravnava tako pomembna vsebina, pa v tej vsebini tudi povezani amandmaji, da se to prenaša na ministrstvo, katerega minister je v zadnjem času tarča raznoraznih pogovarjanj, ugotavljanj in nečednosti. To, hote ali nehote, med poslanke in poslance vnaša neko moralno prisilo, da spregovorimo tudi o tem. Veste, pozivati k temu, da bi zaradi vsebine obravnave tega zakona Slovenska demokratska stranka vložila interpelacijo in tako oprala velikih nepravilnosti ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, je seveda stvar vsake politične stranke, ki je zastopana v Državnem zboru, in ni prav, da prav koalicijski poslanci mešate vsebino teh amandmajev in te vsebine k pozivanju k temu, da naj se vendarle že enkrat odločimo in zahtevamo razpravo o odgovornosti ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Prepustite to nam. Bomo pravočasno ukrepali v skladu s poslovniškimi določili. Tisto, kar pa se mi zdi zelo pomembno, takšen sistem, kot je Pošta Slovenije, kot so Slovenske železnice in morda bi se našla še kakšna primerjava. To so seveda sistemi, ki zahtevajo veliko časa, če jih želimo na nek način prestrukturirati, če želimo en del v celotnem sistemu izločiti in ga nekako priklopiti na drugi resorni sistem. Zato smo tudi v tem amandmaju poskušali in želeli jasno definirati, kako in na kakšen način bi zagotovili potreben čas, da se vse to v nekem razumnem času pripravi. Kajti gre za pomembne stvari, ki jih bodo v sistemu Pošte Slovenije še kako veseli, saj po uveljavitvi - tako piše v prehodnih in končnih določbah - zakon začne veljati 15. dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Zamislite si en sistem Pošte Slovenije, ki ni za eno ograjo, ampak je po celem teritoriju Republike Slovenije, da so tu potrebna velika prizadevanja, predvsem pa veliko znanja in sposobnosti ljudi na Pošti sami in morda tudi še vključevanje kakšnih zunanjih sodelavcev, da bi tako skušali to zakonsko določilo tudi v nekem doglednem času prenesti v sistem življenja oziroma funkcioniranja v novih okoliščinah, pod novo organizacijo. Da je vsebina obravnave tega predloga zakona, pa tudi teh amandmajev ravno v tem času, pač nismo krivi - kar nam nenehno očitate - v Slovenski demokratski stranki. To, kar ste si zakuhali v koalicijskih strankah, to juhico pač pojejte. Mi pri tem res nismo imeli nič in ne vzbujati v javnosti tega občutka, da je Slovenska demokratska stranka tista, ki hoče neke razprtije. To ste si med koalicijskimi partnerji sami povzročili in to zdaj sami prenašajte. Je pa res, da bi želeli malo več vsebinske razprave, a ste nam to onemogočili. Zato nam - tako kot ugotavljate sami, saj smo vendar politiki, ki se na te stvari spoznamo - druge možnosti več ni ostalo, kot da razpravljamo še o 11. in 12. členu, h katerima smo vložili tudi amandmaja. Toda verjemite, da to, kar predlagamo v teh amandmajih, pripomore k temu, da se bodo stvari v nekem razumnem času tudi primerno uredile. Zato ne hitite, saj vas je hitrost že velikokrat drago stala. Zdi se nam zelo pomembno, da bi s soglasjem in z nekim razumom potrdili predlog teh dveh amandmajev k 11. in 12. členu, kot ju predlagamo. Hvala lepa.
Besedo ima gospa ministrica. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Zgolj v pojasnilo predlagateljem amandmajev. Če ste predlagatelji predlagali vsebino amandmajev iz razlogov, kot ste zdaj pojasnili, vam moram povedati, da vas je k temu vodil napačen motiv. Gospodarski družbi, Pošta Slovenije in Telekom, za kateri ste menili, da bi bilo treba rok, kot pravite, podaljšati, da bi bil prenos ustrezen, nista predmet kakršnegakoli drugačnega urejanja v tem zakonu. Pristojnost Ministrstva za gospodarstvo v teh dveh družbah ostaja, in to je bilo velikokrat povedano. In če vas je ta motiv vodil pri pripravi tega amandmaja, zgolj pojasnjujem, da je bil napačen, ker morate razumeti, da družbi ostajata pod ingerenco Ministrstva za gospodarstvo.
Hvala lepa. Dr. Vinko Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Ponovno bom povedal tisto, kar sem že prej rekel - ne bom govoril o zadevi Golobič, da vas ne bo kaj bolelo. To ni današnja tema. Današnja tema je to. Tista pa še pride, če bo treba. Seveda zelo težko razumem situacijo, ko nekateri pojasnjujete, kako zdaj Pošta, Simobil pa Mobitel in ne vem kdo še vse ne bo nič imel po tem prenosu z resornim ministrom, in to primerjate z zahodnoevropskimi državami. Že v prejšnjem nastopu sem zelo jasno povedal, takega modela v zahodno evropskih državah ni, nekaj podobnega je na Danskem, drugega ni, pa še tam iz povsem nekih drugih razlogov. Seveda direktne primerjave v zvezi s tem med Evropo in nami tudi niso mogoče. Namreč, zakaj? Mnogi ti sistemi v mnogih zahodno evropskih državah so privatizirali, pri nas so pa v državi lasti ali več ali manj v državni lasti. To pomeni, kaj? Da imajo resorni ministri tako ali drugače še vedno močan vpliv na imenovanje nadzornih svetov v upravi, itd. in tukaj je problem Slovenije, če ga že primerjamo z zahodno Evropo. Amandmaje pa seveda, še enkrat povem, pojmujem kot možnosti in priložnosti. Če bi bil grd ali ciničen, kar mi je bilo prej očitano, je rekel, "šansa" za popravni izpit, ne, ne bom tako rekel, rekel bom, možnost in priložnost, da se v danih razmerah odpravi neka zadeva, ki je bila očitno s strani Vlade predlagana v času, ko nekaterih stvari ne vi, torej, ne koalicija ne opozicija ni poznala, zaradi tega je to možnost in priložnost, da se v treh odnosno v šestih mesecih to odpravi. Odpravite sami, brez interpelacij. Brez težav bomo pa kakšno temo, o kateri vi ne bi želeli, da bi vi govorili, že spravili na dnevni red. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Gantar. Izvolite.
Seveda, zelo kratko, ker je bil očitek na postopek. Vendarle bi rekel, če kaj, potem pa vendarle ta zakon izpolnjuje pogoje za skrajšani postopek, to pomeni, manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona in dejansko so manj zahtevne. V nekaterih državah, v večini držav to sploh ne bi prišlo v parlament, ampak bi imela Vlada svobodno pravico, da uredi resorje tako, kot želi. Moram zavrniti ta očitek že, zaradi tega, ker je bil tako neposredno posredovan. Druga zadeva, ki je. Jaz sem, spoštovani kolegi, prepričan, če ne bi bilo, če ne bi šlo, če smem uporabiti ta izraz, ker ne bomo govorili o Golobiču, če ne bi šlo za vašega najhujšega ali pa najljubšega sovražnika, kakorkoli že menite, bi danes tudi med vami ostajala soglasja o tem, da je treba informacijsko družbo, Direktorat za informacijsko družbo in Direktorat za elektronske komunikacije združiti, ločiti ta direktorat, resorno, od upravljanja z lastniškimi deleži v operaterjih, v katerih ima država še pomembno lastnino in lepo stvari peljati naprej. To je skupna izkušnja, skozi vrstice bivšega ministra Vizjaka se je to tudi zelo videlo, se je tudi videlo in čutilo. In zato mislim, da je razlog za to zavračanje predvsem političen. Zdi se mi, da je to škodljivo. Vendar, kot sem že rekel. Jaz bom ta amandma zavrnil, in mislim, da je za področje elektronskih komunikacij, informacijske družbe ta rešitev najbolj ustrezna, kot jo predlaga zakon.
Hvala lepa. Gospod Vito Rožej. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica, spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi. Danes govorimo o amandmaju, ki naj bi, kot je bilo tukaj rečeno, preprečil neke škodljive posledice, ki naj bi jih ta zakon prinašal. Jaz se bom poskušal omejiti na te morebitne škodljive posledice, za katere sam menim, da jih ni. Pa ne bom, kot je bilo že tukaj rečeno, govoril še o dnevnopolitičnih situacijah oziroma ne bom pa tudi govoril, recimo, o zlorabi funkcije predsednika matičnega odbora za to zadevo pri poročanju in tako naprej. Mislim, da je danes že cela točka, od uvodne besede naprej, bila zelo perfidno v to smer peljana, pa če se je še tolikokrat ponovi, da namen pač ni bil tak. Najbrž pa imamo tudi večino v Državnem zboru in saj je tudi javnost poskrbela, da se tudi širše ve, da si je lahko vsak ustvaril neko mnenje o tem, kako Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje tega Državnega zbora v tem mandatu pač lahko deluje. V redu. Pri stvari, ki pa je danes tukaj na mizi, pa je bilo že rečeno v razpravi, pri argumentiranju večkrat poudarja o selitvi elektronskih komunikacij na Ministrstvo za visoko šolstvo. In redkokdaj se pove, da gre za Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Jaz ne vem, zakaj so razpravljavci zamolčali ta del resnice. Zakaj tega niso povedali? Zakaj so se zlagali o tem kakšno ministrstvo to je? Ali ti razpravljavci tako in tako vedno lažejo? Ali jim je sploh kaj za verjeti? Ali je to vedno tako bilo in vedno tako bo? Jaz verjamem, da ne. Jaz verjamem, da je marsikateri od razpravljavcev povedal tudi resnico. Gospod Peten je izrekel eno tako, glede katere se strinjam. In sicer, rekel je: da podtikanje namenov ni na mestu. Podtikanje namenov ni na mestu. Zato jaz tudi pričakujem, da bo gospod Petan izstopil iz Poslanske skupine SDS, ker glede na to, kar je v imenu njegove poslanske skupine povedal gospod Jerovšek, v tem svojem znanstvenofantastičnem slogu, ki smo ga tudi že vajeni, je veliko povedal o plenjenju države in tako naprej. Skratka podtikal je njene namene. Gospod Grims je tudi vedel veliko povedati o tem. In jaz zdaj ne vem, ali gre tukaj za neko zrcalno sliko, za sklepanje po sebi ali od kod to vnaprejšnje predvidenje, kaj naj bi nek zakon pomenil in kakšne naj bi njegove posledice v resnici bile. Mislim, da je bilo tukaj s strokovne strani velikokrat poudarjeno zakaj je združitev obeh direktoratov dobra, nujna, da so to tudi napotila Evropske unija, da smo v preteklem obdobju zaradi tega zaostajali na področju tozadevne zakonodaje. Zato sem jaz tudi prepričan, da se je ravno zaradi tega, ker je bila dosedanja ureditev takšna, kakršna je bila, delala škoda, ki se bo z zdajšnjo spremembo zakona spremenila. Dal bom dva primera. En primer je recimo lahko ravno ta monopolna vloga Telekoma, kjer je država v eni vlogi ta, ki predpisuje pravila igre, da tako rečem in na drugi strani lastnik. Zaradi tega smo uporabniki plačevali tudi dražje internetne storitve in tako naprej. Druga stvar, ki pa je tudi posledica, po mojem, nezadostno dodelane zakonodaje na tem področju, pa je zdajšnja širitev optičnih kablov, širokopasovnega interneta, seveda predvsem po urbanih naseljih. Mogoče tudi zaradi neke politične percepcije, da se v urbanih naseljih nekaj sme, drugje se pa rajši tega ne počne. Res pa je tudi, da se v urbanih naseljih nekaj splača, drugje se pa to ne splača, tudi o tem je že bilo tukaj govora. Ravno zaradi tega bi elektronske komunikacije sodile tudi pod Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, da bi se seveda tudi podeželje tozadevno lahko opremilo, ker finančnega interesa ne bo. O čem govorim? Govorim o prekopavanju javnih cest, javnega dobrega. Mestne občine so bile vse soočene z velikim finančnim interesom prekopati te njihove ceste, zdajšnji zakon o elektronskih komunikacijah jim je to seveda dopuščal brez nekih velikih komplikacij. S čim se srečujemo po slovenskih mestih? Srečujemo se s prekopanimi cestami. Tukaj je en javni interes o javnih cestah šel v nasprotju z drugim javnim interesom, tem o širokopasovnem internetu. Stvari niso bile urejene in tukaj je največji izplen bil za investitorja. Za [[...]]
Gospod Rožej [[...]]
[[...]]mariborsko nadškofijo, če tako rečem, z denarjem iz Dravskih elektrarn.
Gospod Rožej, bomo zakopali kable.
Se bom vrnil. Skratka, tukaj mislim, da bo šlo s sprejetjem tega zakona ravno za preprečitev takšne in tovrstne škode. Vsak od nas ima lahko, tako kot je imel tudi gospod Petan, razne asociacije v igri, če mu nekdo reče pošta, pa reče poštni nabiralnik. Tudi, če meni nekdo reče Luka Koper imam svoje asociacije. Imam asociacijo na 20 tisoč evrov letne sejnine za nadzornika Bezjaka in imam asociacijo na milijonsko zadolženost Luke Koper, na krivdno razrešitev direktorja in tako naprej. Pa še bi se najbrž lahko kaj takega našlo, pa Slovensko industrijo jekla, pa se spomnim na ruskega kupca, na ministra Vizjaka, na kredit Nove ljubljanske banke, za rusko naložbo, kredit Nove ljubljanske banke in spet za oškodovanje družbenega premoženja. Ampak, asociacije najbrž niso tisto, na čemer bi mi morali svoje odločitve, racionalne odločitve utemeljevati. Tukaj pa upam, da se bomo na koncu, ko bomo glasovali, res lahko skoncentrirali na to, za kar v primeru tega zakona gre, da je skratka dobro, da bo čim prej "zafunkcioniral", da amandmaja, ki sta vložena, nista na mestu, da si bo Vlada organizirala svoje delo tako, da bo lahko učinkoviteje delala. In zato v tem primeru gre. Zato bom jaz zakon podprl, kot je bil predlagam. Amandmaja, predlagana, pa pač ne. Hvala.
Hvala. Zaključujem [[...]]Prijava teče o amandmaju k 11. členu. Splošno razpravo, pa bi zaključili. Gospod Marijan Pojbič, imate besedo.
Spoštovani gospod predsedujoči! Kakor ste že prej uvodoma povedali, splošno razpravo bomo zaključili na tak način, kot jo je zaključil gospod Rožej. Zato dovolite, da tudi jaz nekaj stavkov povem v širšem kontekstu. In sicer, gospod Rožej je veliko stvari zdaj povedal, ki sploh niso vezane na ta amandma. Lahko povem, da [[...]]
Sem ga opozoril.
Tako je, da bomo v Slovenski demokratski stranki ta amandma [[...]]
In vas bom tudi opozoril, če ne boste govorili.
[[...]]tudi podprli. Rad bi pa povedal naslednje. Tukaj imam dokument enega vidnih strokovnjakov, ki se zelo dobro spozna na telekomunikacije in tudi APEK in je zapisal naslednje, lepo prosim, citiram: "Več kot očitno je, da bilo delo agencije doslej in v prihodnje veliko bolj interdisciplinarno kot je pokrivanje področja posameznih ministrstev prav zaradi omenjenega dejstva in velike ihte Ministrstva za visoko šolstvo po nadzoru elektronske komunikacije in pošte ter njegove lastniške vpletenosti v gospodarske družbe, ki so v preteklosti izvajale milijonske posle s podjetji iz ITK sektorja, predvsem državnimi, se nikakor ne morem otresti dvoma, da gre zgolj za nadzor ministrstva nad sektorjem in filtracijo svojih sil v državna podjetja. Takšna vpletenost ministrstva v lastniške strukture gospodarskih družb iz ITK sektorja in želje po nadzoru tega nikakor ne more zagotavljati nevtralnosti in samostojnega dela agencije, saj se zaradi konflikta interesov same po sebi izključujejo. To je napisal eden izmed eminentnih strokovnjakov, ki se na te stvari zelo dobro spozna. Kaj to pomeni? Kakšen je cilj Ministrstva za visoko šolstvo je zelo jasno. Prav gospod Golobič je tisti, ki ima na tem področju zelo, zelo veliko težav. In on je tisti zadnji, ki bi si lahko dovolil, da se s tem zakonom ta prenos telekomunikacij prenese na visoko šolstvo, na njegovo ministrstvo. Prepričan sem, da to, kar je bilo tukaj zapisano, da je to ključni cilj tega ministrstva predvsem, ko gre za kontrolo in mislim, da tudi zelo jasno tisti, ki pozna APEK, ve, kakšna je njegova naloga, te agencije, in tukaj gre za izdajanje dovoljenj za frekvence in tako naprej. Se pravi, Ministrstvo za visoko šolstvo hoče postati drugi Berlusconi, hoče na vsak način prevzeti kontrolo nad medijskim prostorom in to je tisto, kar nas skrbi. V Slovenski demokratski stranki tega zakona nikoli ne bomo podprli.
Hvala lepa. Gospod Rožej, replika? Replika bi bila prej namenjena, ker sem vam dovolil govoriti. Kaj želite? Ne vem. Opozoril vas je na to, na kar sem vas jaz opozoril, zato vam ne morem dati replike. Gospod Zvonko Černač, izvolite. Ja lahko.
Hvala, predsedujoči.
Če vstanete, prosim.
Jaz bi vas prosil, če v prihodnje, kadar bodo razpravljavci citirali strokovnjake, jih mogoče opomnite na to, da omenijo, za katerega strokovnjaka gre, da se bomo znali ostali, ki bomo to slišali, odločiti, za kako verodostojno mnenje gre. Ker vsi vemo, da nekdo, ki je iz stroke, je res strokovnjak, nekdo, ki pa je samo sodelavcev [[...]]
S tem se pa strinjam.
[[...]]iz poslanske skupine pa pač ni nujno strokovnjak.
S tem se strinjam. Hvala. Gospod Zvonko Černač, prosim. Proceduralno.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi. Danes smo kar nekajkrat slišali kritiko na račun nekaterih mojih kolegov v poslanski skupini, češ da se pri razpravah ob tej točki ne držimo Poslovnika. Ob tem, da je večina kolegov predvsem pa mag. Vizjak je razpravljal o tej zadevi in vsi ostali, opozoril v skladu z amandmaji, ki so na dnevnem redu in o katerih smo razpravljali, na to, da je namen amandmajev, da vladajoči koaliciji da nek razmislek, nek čas, da razmislijo o neustreznosti oziroma o škodljivosti te poteze, ki se namerava storiti. Žal pa na drugi strani, sem pozorno poslušal nekatere ostale razpravljavce, predvsem s strani vladajoče koalicije, nisem slišal nekih očitkov o tem, da je šla razprava mimo tega, o čemer naj bi danes govorili in verjetno je prav, da v državnem zboru ne glede na to, kako je formalno neki amandma zapisan, govorimo o vsebinah, o vsebini zakona, o tistem, kar je dobro, kar je slabo. Temu razmišljanju, moram povedati, je v svoji razpravi pritrdil tudi predsednik Državnega zbora, ki je govoril o vsebini. Formalno gledano je, kot bi se izrazil sam, grobo kršil Poslovnik Državnega zbora in ko sem ga poslušal se mi je porajalo eno mišljenje, išče se predsednik Državnega zbora, ki bo opozoril predsednika državnega zbora, da krši Poslovnik. Vendar mislim, da zadeve ni mogoče jemati tako ozko in tudi ne bi bilo dobro, da jo jemljemo tako ozko. Ne, zaradi njega, zaradi vas, spoštovani gospod predsednik, ampak zaradi vseh nas, ki razpravljamo in delujemo v Državnem zboru. Predlagal, da se v prihodnje v okviru razprav in v okviru časa, ki ga imajo posamezne poslanske skupine na voljo, dejansko držimo Poslovnika, vendar na tak način, da se ga držimo za vse enako. Zaradi tega mislim, da ni prav, da se posamezni poslanci, poslanke opominjajo, ko v skladu s Poslovnikom obrazlagajo svoja stališča, na drugi strani pa ni nekoga, ki bi opomnil, v tem konkretnem primeru, predsednika Državnega zbora, ki je govoril popolnoma o vsebini. Jaz temu, kar je povedal, ne nasprotujem, ker mislim, da je povedal kar nekaj koristih stvari, o katerih se da tudi v okviru obrazložitve teh amandmajev razpravljati, kar bom potem, ko mi bo na voljo še nekaj časa poslanske skupine, tudi storil. Skratka, moj proceduralni predlog je ta, da delujemo v skladu s Poslovnikom, da pa duh Poslovnika ni omejevanje razprave posameznih poslancev v okviru časa, ki ga imajo na voljo v okviru časa poslanske skupine. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Torej, zakaj ta časovna uveljavitev oziroma zakaj predlog tega časovnega odmika? Predlog zaradi tega, ker je to, kar predlagate, neustrezno. Tega zakona, teh sprememb ne morete utemeljiti. Ne morete utemeljiti, ker se nekaj prenaša iz Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo brez enega argumenta. To področje v okviru Ministrstva za gospodarstvo, ki ga sedaj vodi minister Lahovnik, deluje dobro. Dobro deluje. Prej je bilo govora o optiki. V času ministrovanja mag. Vizjaka so se procesi sprožili in se zdaj v ministrovanju gospoda Lahovnika nadaljujejo. Bojim se, da se bodo pod novim ministrom zaustavili. Drugo. Po petku, po tistem, ko se ni zgodil odstop, ki bi se moral zgoditi, dajete telekomunikacije, elektronske komunikacije v naročje človeku, ki je lastnik poštnih nabiralnikov, solastnik poštnih nabiralnikov na Nizozemskem, torej živo zainteresiran za to, da ima tudi kot politik nadzor nad tem področjem. To ne samo, da je nehigienično in netransparentno. To je škandalozno. To je škandal. To je kriminal, ki se dogaja tukaj, danes pred očmi celotne slovenske javnosti. In vi s tem, ko boste to danes potrdili, držite ne samo eno roko v tem žaklju, v tem žaklju držite obe roki in tem "rabotam" asistirate. Nič več ni ostalo od Nove politike Zaresa, razen poštnih nabiralnikov vašega predsednika na Nizozemskem oziroma ne poštnih, lastniških nabiralnikov vašega predsednika na Nizozemskem. Hvala.
Gospa Oražmova, proceduralno.
Hvala lepa. Jaz sem že prej povedala, da se danes pač Poslovnik krši in nisem pri tem izvzemala nikogar. Govorila sem pač, da ga kršimo, da delamo nad njim nasilje in zato si je gospod Černač privoščil uvod in najprej tri minute govoril, kako bi pravzaprav nek duh Poslovnika morali kreativno prilagoditi temu, da bi imeli možnost govoriti kaj drugega. In mislim, da je prav na koncu v zadnji minuti, ko je imel še možnost in čas za razpravo v okviru svoje poslanske skupine, naredil popolnoma neprimeren in nekorekten napad, ki mislim, da je bistveno hujši, kot je bila moja beseda o pobalinski potezi. In če si zdaj lahko dovolim, mislim, da je bilo tole, in si bom dovolila gospod Černač, najmanj kar lahko rečem, silno pobalinska in vendarle tudi nesramna zadeva, ko obtožujete tako ministra Golobiča kot tudi stranko Zares in mislim, da ste šel čez vse mere. Ampak tega smo navajeni, tega bo veliko, obtoževalo se bo sem in tja. Ne vem, o poštnih nabiralnih bo treba tudi še kaj drugega reči, tudi jaz ga imam doma, pa zato [[...]]
Proceduralni predlog bi prosil?
Proceduralni predlog ponavljam, da bi se morali, in še enkrat pravim, danes bi se morali na začetku te točke zmeniti, da Poslovnik pri tej točki ne velja in ga vsi veselo kršimo.
Hvala lepa. Izvolite gospod Černač.
Verjamem, spoštovana kolegica Oražmova, da resnica boli. Bi pa prosil, spoštovani predsedujoči, da kolegico javno opomnite, v skladu s Poslovnikom, ker je zlorabila Poslovnik in govorila o vsem drugem samo o tistem, kar ji je bilo dano v okviru te možnosti, ki ste ji jo dali, ne. Hvala lepa.
To, kar je gospa govorila, sem jo tudi opomnil in jo prosil, naj pove proceduralni predlog, vi pa v tem proceduralnem predlogu niste povedali nič. Izvolite, prosim. Kaj želite?
Hvala gospod podpredsednik! Samo predlog bi dal v zvezi s proceduro, [[....]]naslednji. Če si moj poslanski koleg privošči trditve o kriminalu, ki se dogaja tukaj, recimo v moji prisotnosti, potem pričakujem, da bo nemudoma vložil ovadbo ali pa naj bo tiho in ga k temu tudi vi pozovite. Hvala.
Hvala lepa. Gospa ministrica, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani zbor! Zelo se trudim, da se, pravzaprav, držim v celoti Poslovnika in se ne javljam k besedi. Javim se zgolj in samo takrat, ko želim replicirati, torej zaščititi integriteto Vlade Republike Slovenije, katere predstavnica danes tukaj sem pred vami, ob res eklatantnih netočnostih, ki sem jih dolžna demantirati. In spoštovani gospod Černač, rekli ste, da je Vlada predlagala prenos teh dveh spornih področij oziroma prenos spornega področja iz Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo brez vsakih argumentov. Trdim, da je najdaljša in najbolj argumentirana obrazložitev ravno pri tem predlogu zakona in da je Vlada soglasno, brez glasu proti, argumentom, ki sta jih predstavila predstavnika Ministrstva za visoko šolstvo in tudi za gospodarstvo, sledila, ker jim ni bilo česa očitati. Nenazadnje pa je na odboru, ki je obravnaval to vsebino, predstavnik Gospodarske zbornice ravno tako podprl in plediral, da je združevanje teh dveh področij nujno oportuno in je lahko zgolj in samo koristno. Toliko v demanti tega, da Vlada ni obrazložila tega predloga prenosa.
Gospod Prijatelj, želite besedo?
Postopkovno.
Prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, za besedo. Pozval bi prvega med enakimi, torej vas, da ne dovolite takih razprav, da ne poslušamo pobud in postopkovnih predlogov, da danes ne spoštujemo Poslovnika. To je, mislim, za ta Državni zbor malo preveč. Kar se pa tiče kolegov, ki diskutirajo v sklopu te točke, bi pa rekel, da je povsem normalno, da je lahko vzročna povezava s to tematiko in ima nekdo lahko o tem tudi "ultra" interese, da ne bi rekel česa drugega. Tako, da je kar umestno, da se tudi o tem pogovarjamo.
Hvala lepa. Gospod dr. Gorenak, imate besedo.
Hvala lepa. Malo časa je ostalo. Maloprej smo slišali razpravo nekoga, ki je omenil pet mojih poslanskih kolegov z imenom in priimkom in jih gladko popljuval, pa se ni zgodilo nič. Moral bi se oglasiti že takrat, pa bom vseeno ta čas izkoristil, da povem naslednje. Prav je, da omenjamo ljudi, ki so v tej dvorani, kadar je to možno, ne pa, da počnemo to, kar počnemo. Sicer pa je bistvo tudi v tem, da po sistemu, kakršen je zdaj predlagan, naj bi torej pravila igre postavljal en minister. Ampak hkrati bo ta isti minister postavljal tudi, ali vsaj posredno kot predlagatelj, tako vodstvo kot nadzorni svet. To je tisto, kar je že nekdo rekel, enako temu, da mački damo v varstvo miši. To je neumnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa ministrica, izvolite.
Samo replika, pojasnilo netočnosti. Tega minister na podlagi tega zakona ne bo mogel početi, ker gospodarski družbi, še enkrat ponavljam, Pošta in Telekom, ki seveda imata upravi in nadzorne organe, ostajata v pristojnosti ministra za gospodarstvo, se torej, nič ne spreminja, samo pojasnilo netočnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi več nihče razpravljati o amandmaju k 11. členu in dajem v razpravo amandma k 12. členu. Pri tem vas opozarjam, če bomo debatirali, razpravljali o tem členu, da gre le za to, da se besedna zveza najkasneje "v treh mesecih" nadomesti z besedno zvezo "po treh mesecih". Bi želel kdo razpravljati o tem? Gospa ministrica, izvolite.
Hvala lepa. Samo pojasnilo z enakimi argumenti, da datum, tako kot je predlagan, ni določen - Ne podpiramo tega amandmaja, argumenti so enaki, kot so bili pri prejšnjem amandmaju.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Kot, da bi slišal proceduralno. Preveč jih je bilo pa se mi dogaja. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, gospa ministrica.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani, spoštovane. Predlog zakona o spremembi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki je pred vami po nujnem postopku, predlagamo zato, ker želimo, da se premakne zadnja tretjina odprave plačnih nesorazmerij za funkcionarje s 1. julija 2009 na datum 1. december 2009. Omenjeni premik je potreben ne zgolj samo zaradi zaskrbljujoče javnofinančne situacije v Republiki Sloveniji, zaradi pričujoče gospodarske krize, ampak je rok 1. december 2010, hkrati tudi rok, v katerem je s kolektivno pogodbo za javni sektor določen kot skrajni datum za odpravo plačnih nesorazmerij, to je četrte ali zadnje četrtine vseh javnih uslužbencev. Želimo, da se ob javnofinančnih prihrankih, ki jih zasledujemo, spoštuje načelo enakosti, tako javnih uslužbencev kot funkcionarjev, glede uresničitve in implementacije plačnega sistema določenega z zakonom o sistemu plač v javnem sektorju in dogovorjenega s kolektivno pogodbo za javni sektor. Implementacija plačnega sistema je zaradi različnih dogovorov v različnih rokih, torej direktorji so z uredbo dejansko že, če ne bi tudi njim premaknili odpravo plačnih nesorazmerij, bi z odpravo letos že končali. Ravno tako, če ne bi bila podprta ta predlagana sprememba, bi bila dokončno odpravljena plačna nesorazmerja funkcionarjem. Ostalim javnim uslužbencem v javnem sektorju, pa zaradi tega, ker je dogovor bil sklenjen najkasneje, bi se odpravila plačna nesorazmerja šele dejansko po dveh letih. Funkcionarji in direktorji, če Vlada ne bi ukrepala, bi bili privilegirani. Ker želimo, da se dejansko posledice finančne krize razporedijo enotno in pravično, predlagamo spremembo dinamike za funkcionarje. Ta vlada je morala namreč zaradi implementacije novega plačnega sistema takoj ob nastopu mandata in napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj, da bo rast plač v javnem sektorju, zaradi implementacije novega plačnega sistema, sklenjenega pod bivšo vlado pod popolnoma drugimi makroekonomskimi razmerji, pomenila rast plač v javnem sektorju v letu 2009, torej v kriznem letu, za skoraj 10% točk. Za ukrepe, ki smo jih dejansko dosegli, z zmanjšanjem plač funkcionarjev za 4%, z odpravo dinamike nesorazmerij na skrajni datum v letu 2010, z dogovorom z javnimi uslužbenci v javnem sektorju o tem, da se letos plače ne bodo usklajevale, da se ne bo izvršila tretja odprava plačnih nesorazmerij, dogovorjena za mesec september 2009, da se bodo odpovedali izplačilu redne delovne uspešnosti, delu sredstev za povečan obseg dela, da se bo izplačal regres v lanski višino. Torej smo v letu 2009 že iz naslova plačne politike ustvarili 103 milijone evrov prihrankov. Ta predlog zakona, ki ima enako ambicijo - ustvariti manjši pritisk na javnofinančne blagajne, pred vami. Predlagam, da ga podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je ta zakon obravnaval na 13. nujni seji 11. 6. 2009. Postopek je nujni postopek. Tako je določil Kolegij predsednika Državnega zbora 5. 6. 2009. Na Odboru smo imeli na razpolago predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje komisija Državnega sveta o odgovoru Ministrstva za javno upravo na mnenje Zakonodajno-pravne službe in pa mnenjem Sodnega sveta. Kar se tiče mnenje Sodnega sveta, sodni svet ni nasprotoval, je pa opozoril na to, da je še nerealizirana ustavna določba, ki se tiče plač sodstva. Kar se tiče mnenja Zakonodajno-pravne službe, ta je bila mnenja, da je potrebno amandmirati tudi prehodno in končno določbo. Sicer pa so cilji zakona, ki jih je predstavila ministrica, skladni s tem, kar je sicer pravkar govorila. Člani Odbora smo razpravljali o amandmaju k 1. členu, ki je sledil stališču Zakonodajno-pravne službe, razpravljali smo pa tudi o potrebi, da bi amandmirali prehodno in končno določbo. Namreč, v kolikor bi v postopku nadaljevanja od danes naprej pa do objave zakona v Uradnem listu prišlo do kakršnihkoli zamikov, da bi ta bil objavljen po 1. 7. 2009, bi utegnilo po mnenju Zakonodajno-pravne službe priti do težav. Razprava je bila sicer konstruktivna. Vsi poslanci, tako koalicijski kot opozicijski smo bili enotni pri podpori temu zakonu, kajti zakon vendarle s to predstavitvijo prinaša za poslance, sodnike, minister, državne sekretarje in druge sekretarje in druge funkcionarje približno 3,5 milijona evrov prihranka na času od 1. 7. 2009 do uveljavitve 1. 12. 2010. Sprejeli smo amandma k 1. členu, z dogovorom, da bo koalicija premislila, ali je potreben tudi amandma k prehodni in končni določbi. Če je koalicija tako ocenila, je tudi prav. Sprejeli pa smo oba, torej besedilo predloga zakona v celoti in to besedilo je sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovana ministrica! Predlog zakona zasleduje načela enakega obravnavanja funkcionarjev in javnih uslužbencev glede dinamike odprave plačnih nesorazmerij in ga v smislu pričujoče finančne krize podpiramo tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke. Zavedamo se, da mora biti javni sektor solidaren z gospodarstvom. In tako kot so bili sprejeti ukrepi za javne uslužbence je jasno, da morajo biti tudi za funkcionarje. S predlaganim zamikom odprave zadnje tretjine plačnih nesorazmerij za funkcionarje s 1. julija 2009 na 1. december 2010 bo znižanje proračunskih odhodkov znašalo 3,5 milijona evrov, kar je seveda dobrodošlo. To je pač eden izmed potrebnih ukrepov Vlade Republike Slovenije. Moramo priznati, da pričakujemo, da se končno začnejo izvajati tudi tisti ukrepi oziroma zakoni, ki so za naše gospodarstvo res ključnega pomena. Govorim o zakonu o jamstveni shemi in podobno. Predvsem pa čakamo tudi obljubljeni tretji paket protikriznih ukrepov, ki pa jih zaenkrat še ni zaznati. Vse, imam občutek, da je še vedno pri obljubah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, predsedujoči za besedo. Pozdrav ministrici, sodelavki in vsem vam, kolegice in kolegi. Zakon o spremembi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo. Kajti, zadnji čas je, da se izenačijo uradniki in tudi funkcionarji. Predvsem pa, da Vlada, kar je tudi pomemben protikrizni ukrep, kot smo slišali ravnokar namige, da uredi tudi neko slabo zapuščino iz nekih preteklih časov, kajti dediščina ob sprejemu tega mandata je bila na tem področju, seveda, katastrofalna. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo v skladu s svojim prepričanjem zagotovo vedno podpirali rešitve, ki gredo v smeri spoštovanja odločb Ustavnega sodišča in tudi v tem primeru gre za tako stvar, zato je deležna naše podpore. Zdaj, v kolikor želimo v naši družbi s čim manj negativnimi posledicami prebroditi resno težko ekonomsko gospodarsko situacijo, s katero se soočamo vsi, moramo seveda graditi našo prihodnost na zdravih temeljih in to je eno od pomembnih načel, tudi načelo enakosti. Eden od pomembnih temeljev pa je prav tako ustrezno in hitro delovanje javnega sektorja. Vlada Republike Slovenije danes z zakonom o spremembi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju to konkretno počne in v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije takšnim projektom, ki gredo v naslednjih korakih tudi v dobro državljank in državljanov, nikoli ne bomo odrekli podpore. Javni sektor so ljudje, ljudje, ki za svoje delo zaslužijo tudi ustrezno priznanje, plačo in nagrado. Kadar pa sistem ne deluje tako kot je treba, je na mestu tudi konstruktivna graja. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije verjamemo v pravno državo. Takšna država temelji na znanju. Znanje pa je relativno redka dobrina, ki si zasluži ustrezno vrednotenje, in jaz sem prepričan, da bo sprememba zakona tudi na tem področju dala svoj skromen prispevek. Je pa eno od osnovnih načel stranke in kluba, ki mu pripadam, da cenimo in spoštujemo znanje in delo, zato bomo zakon o spremembi Zakona o sistemu javnih plač enotno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav ministrici, sodelavkam, poslanki in kolegom poslancem. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla Predlog zakona o sistemu plač v javnem sektorju, saj gre dejansko eno za majhno spremembo. Ocenjujemo, da je treba sprejeti to spremembo, saj so jo v obliki aneksa h kolektivni pogodbi za javni sektor že sprejeli reprezentativni sindikati za javni sektor in s tem tudi pokazali razumevanje sedanjega časa tudi na ta način. Spremenjena je bila tudi že Uredba o plačah direktorjev v javnem sektorju, ki prav tako spreminja čas dokončne uskladitve plačnih nesorazmerji in zagotovo je to treba storiti tudi za vse tiste javne uslužbence in funkcionarje, ki v predhodne uskladitve niso bili zajeti. Velja pa poudariti, da pri tem ne gre za ukinitev neke pravice, ki jo daje Zakon o sistemu plač v javnem sektorju, temveč se samo časovno prenese na leto 2010, ko naj bi ta sistem v celoti zaživel in s tem zagotovimo načelo enakosti za vse, ki so zajeti v sistemu plač po Zakonu o sistemu plač v javnem sektorju. Kot rečeno. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo spremembo zakona tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Grims v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Spoštovani. Tudi v imenu Slovenske demokratske stranke vsem prav lep pozdrav. V Slovenski demokratski stranki bomo predlagani zakon tudi podprli, saj menimo, da je edino pošteno, da se za vse uredi pravila igre enako, tudi in še posebej, ko gre za vprašanje plač. Ob tem pa želimo opozoriti na več zelo pomembnih stvari. Prvo je vprašanje nestrokovnosti in neznanja. To se da celo grafično pokazati v primeru tega zakona. Pazite, tole je celotno besedilo tega zakona, dva uboga kratka člena. Dve gosto tipkani strani pravnih pripomb pa je pripravila samo k tema dvema členoma pravna služba Državnega zbora Republike Slovenije. Človek se resnično vpraša, kaj ta vlada počenja, vsekakor pa najbrž potem nikogar več ne preseneča, da je nekoč 7,5% gospodarsko rast spremenila v minus 8,5%, katastrofalno nazadovanje. Ob tem pa želimo še posebej poudariti naslednje. Ta zakon pravzaprav na nek način predstavlja omejevanje, samoomejevanje, ko gre za funkcionarja, vendar ta zakon bi zares pozitivno učinkoval, če bi ga spremljala tudi druga zakonodaja, ki bi delovala stimulativno na slovensko gospodarstvo, vendar tega žal ni in ni od nikoder. Zaradi tega vsi ti ukrepi ostajajo na pol poti, zaradi tega tudi ta zakon ne bo tako učinkovit, kot bi moral. Kajti poleg te omejevalne plati, bi potrebovali za oživitev za naslednji zagon gospodarske rasti tudi stimulativne ukrepe, ki pa jih očitno, zaradi nestrokovnosti in neznanja ta vlada, žal, ni sposobna pripraviti in jih čakamo zaman že mesece in mesece, medtem ko, kot smo videli pred samo nekaj minutami, se tudi v Državnem zboru žal, sedanji vladajoči še kar ukvarjajo z delitvijo volilnega plena, ob tem pa uporabljajo državljanke in državljane zgolj kot "molzne kravice", kot se temu reče po domače, z visokimi trošarinami jih dodatno obdavčujejo, poleg tega je pa treba vedeti, da te stvari posredno bremenijo tudi slovensko gospodarstvo. Iz tega razloga torej je treba ob tem zakonu, ki je sicer dobrodošel, korekten in pošten zelo resno opozoriti, da manjka vse ostalo - tisto nujno, stimulativno, pozitivno za slovensko gospodarstvo, kar bi šele omogočalo, da tudi tovrstni ukrepi zaživijo v polni meri. Glede na to pa, da so nekateri do zdaj že opozarjali oziroma poskušali zvaliti krivdo za sedanje katastrofalno nazadovanje na prav tisto vlado, ki je dosegala 7,5% gospodarsko rast. In to govorijo tisti, ki so žal dosegli minus 8,5% nazadovanje, katastrofalno nazadovanje v Sloveniji v samo nekaj mesecih, pa se mi zdi, da o njih govori kar Sveto pismo, kajti v Svetem pismu piše: "Blagor ubogim na duhu za kaj njih je nebeško kraljestvo." Hvala.
Hvala lepa. Gospod Grims, verjetno zelo dobro veste, da predstavitev stališč poslanske skupine ni namenjeno polemiki, ampak nisem vas prekinjal, ker je škoda, da vas prekinjam, ker bi kljub temu nadaljevali z nesprejemljivo vsebino. Stališče Poslanske skupine Zares, bo predstavil gospod Franci Kek.
Hvala za besedo. Za razliko od predhodnika, se bom omejil na točko, pri kateri smo. Tudi ne bom pozdravil "hvaljen Jezus" ali pa zaključil s kakšno svetopisemsko mislijo. V Poslanski skupini Zares menimo, da so zaradi trenutne situacije, v kateri smo se znašli, potrebne spremembe Zakona o sistemu javnih plač, kjer je upoštevano načelo enake obravnave javnih uslužbencev in funkcionarjev pri dinamiki odprave nesorazmerij. Posledično bi tudi za funkcionarje pri zadnji tretjini odprave plačnih nesorazmerij veljal skrajni rok, ki je določen v kolektivni pogodbi za javni sektor. Poglavitna rešitev predlaganega zakona je tako premik povišanja plač funkcionarjev iz naslova odprave plačnih sorazmerij, in sicer s 1. julija 2009 na 1. december 2010. Prav tako je Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje dne 11. 6. 2009 na nujni seji soglasno sprejel predlagane spremembe zakona. Spremembe zakona se začnejo uporabljati 1. julija 2009 in tudi če bi bil zakon objavljen po tem datumu, v Poslanski skupini Zares ne vidimo razloga za dileme retroaktivnosti, saj gre po našem mnenju za zaščito javne koristi. Zaradi omenjene spremembe bi tako prišlo do prihranka javnofinančnih sredstev, ki so namenjena za plače funkcionarjev, kar pa je cilj predlaganega zakona. V Poslanski skupini Zares bomo te spremembe podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa ministrica s sodelavko, kolegice in kolegi! Stališče poslanske skupine DeSUS k spremembam Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Poslanska skupina DeSUS bo podprla predlagano novelo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Predlog je kratek, a ne nepomemben, saj gre za odložitev odprave zadnje tretjine plačnih nesorazmerij za funkcionarje. Osnovni zakon določa datum 1. julij 2009, predlog pa ga nadomešča z datumom 1. december 2010. Takšna časovna dinamika odprave plačilnih nesorazmerij sicer že velja za javne uslužbence. Namreč v začetku leta je Vlada Republike Slovenije z reprezentativnimi sindikati podpisala aneks h kolektivni pogodbi, kjer je upoštevan datum, ki se zdaj predlaga za funkcionarje, torej 1. december 2010, ki predstavlja tudi skrajni rok za odpravo plačnih nesorazmerij. S predlagano novelo zakona, pa se položaj javnih uslužbencev glede odprave plačnih nesorazmerij izenačuje s položajem funkcionarjev. Takšno rešitev, izenačevanje poslanci DeSUS-a vsekakor podpiramo, saj je pisana tudi v smeri javnofinančnega prihranka. Poslanci DeSUS-a podpiramo predlagano rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanke skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Silven Majhenič.
Spoštovani. Razlog za predlagano spremembo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju je dodatno varčevanje države in upoštevanje načela enakega obravnavanja javnih uslužbencev in funkcionarjev, zaradi česar se predlaga premik odprave zadnje tretjine plačnih nesorazmerij za funkcionarje s 1. julija 2009 na 1. december 2010. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne podpiramo ukrepov znižanja plač, saj smo mnenja, da je dostojen dohodek nujen za spodbuditev prebivalstva k potrošnji, vendar pa podpiramo enako obravnavanje funkcionarjev in javnih uslužbencev na vseh področjih. Zato moramo tudi glede dinamike odprave plačilnih nesorazmerij tudi poslanci oziroma vsi funkcionarji deliti usodo z ostalimi javnimi uslužbenci. Zaradi finančne krize in gospodarske recesije se je Vlada že v lanskem letu odločila postopati tudi na področju plač v javnem sektorju za funkcionarje in tudi za javne uslužbence. V mesecu decembru 2008 je sprejela spremembe in dopolnitve Uredbe o plačah direktorja v javnem sektorju, s katero je zadržala predvideno uskladitev osnovnih plač direktorjev v javnem sektorju v letu 2009. V mesecu februarju 2009 je z reprezentativnimi sindikati javnega sektorja podpisala aneks h kolektivni pogodbi za javni sektor, da se v letu 2009 ne realizira določba o odpravi tretje četrtine odprave plačnih nesorazmerij javnih uslužbencev. Vlada Republike Slovenije je s ciljem varčevanja, zaradi katerega se bodo javnofinančni odhodki zmanjšali le za 103 milijone evrov, sprejela naslednje ukrepe, in sicer znižanje plač funkcionarjem za 4%, zadržanje predvidene uskladitve osnovnih plač direktorja v javnem sektorju, z neizvedbo splošne uskladitve plač v mesecu juliju 2009, z izplačilom regresa v višini dogovorjeni za leto 2008, z ukinitvijo izplačevanja redne delovne uspešnosti, z omejitvami pri izplačilih povečanega obsega dela, ter s premikom tretje četrtine odprave plačnih nesorazmerij za javne uslužbence s 1. 9. 2009 na 1. 1. 2010. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ocenjujemo, da bi morala Vlada poseči po drugačnih varčevalnih ukrepih, kot je dohodek ljudi, ki so zaposleni v javnem sektorju. Ne glede na to, pa podpiramo predlagano novelo iz razloga solidarnosti nas funkcionarjev z javnimi uslužbenci, ki jim je Vlada že zamaknila datum odprave plačilnih nesorazmerij. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo zakona. Odločanje bomo v skladu z dnevnim redom opravili pol ure po zaključeni tej točki. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljevali bomo sejo ob 14.40.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo s sejo zbora. Na vrsti je nadaljevanje 2. prekinjene točke dnevnega reda - Predloga zakona o poštnih storitvah. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SD, Zares, LDS in DeSUS k 74. členu zakona. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da amandma k 74. členu zakona je sprejet. Ker je bil v drugi obravnavi sprejet amandma, vendar manj kot k [[...]]Prosim? Gospa Breda Pečan me je želela obvestiti, da je napačno glasovala. Glasovanje je opravljeno in odločitev sprejeta. Zaradi tega nadaljujemo s sejo. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji oziroma en amandma, kar je manj kot desetina členov dopolnjenega predloga zakona, dajem besedo ministrici. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani, spoštovane! V imenu ministra za gospodarstvo v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora predlagam, da bi tretjo obravnavo predloga zakona opravili na isti seji. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa ministrica Krebsova. Dajem torej na glasovanje predlog sklepa, da se bo tretja obravnava predloga zakona opravila še na tej seji. Glasovalo je 59 poslank in poslancev, 58 za in nihče proti. Kdo je za? [[58 članov.]] Kdo je proti? [[Nihče.]] Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 19. junija 2009, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členi lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona. S to ugotovitvijo prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. točko dnevnega reda - Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi - skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo in z odločanjem o dveh amandmajih k temu zakonu. Najprej bomo odločali o amandmaju k 11. členu. Glasujemo. Ali ste dvignili roko? Se opravičujem. Gospod Gorenak. Res nisem videl vaše roke. Gospod Gorenak ima besedo.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine lahko rečem, da smo ta amandma vložili pravzaprav iz več razlogov. Prvi razlog je ta, da smo želeli s tem amandmajem, s katerim spreminjamo oziroma urejamo na nek drugačen način roke za implementacijo tega zakona, doseči to, da damo na nek način koaliciji, predvsem koaliciji možnost, da glede na spremenjene okoliščine, ki so se zgodile v času po sprejemu zakona na Vladi in tudi po obravnavi zakona na matičnem delovnem telesu v povezavi z javno znanimi dogodki okoli ministra za visoko šolstvo, možnost in priložnost, da si na neki način premisli in da na neki način, ne ureja stvari na tak način kot si je zamislila. Prvič. Da lahko zakon eventualno zavrne. Drugič pa, da lahko tudi v času spremenjenih in drugače opredeljenih rokov ponovno premisli in zakon spremeni in ga v tistem delu, ki se nanaša na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, spremeni. Namreč odločitev, ki je, je nenavadna, je nenaravna, pozna jo verjetno kdo v Afriki, v Aziji, nihče pa v Evropi in je prilagojena, kljub obrazložitvam, ki smo jih slišali, izključno gospodu Golobiču. Hvala lepa.
Gospod Gorenak je obrazložil glas v imenu poslanske skupine. Želi še kdo v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Želi kdo obrazložiti glas v svojem osebnem imenu? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 33. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 12. členu zakona. Želi kdo besedo? Izvolite, gospod Pukšič.
Gospod podpredsednik, meni glasovalna naprava ni delovala. Prosim, če preverite. Po mojem prepričanju nisem mogel glasovati in bi se želel opredeliti in glasovati.
Naj predstavnik pogleda, če vam lučka gori. Ker niste opozorili med glasovanjem glasovanja ne morem ponoviti. Za naprej pa lahko pogledamo, samo najprej poglejte sami, če mogoče gori [[...]]
Sedaj mi [[....]] [[Izključen mikrofon.]] [[..]]ker sem trikrat kartico potiskal in ni delovala.
Vam verjamem, samo med glasovanjem ni bilo opozorila [[...]]
Saj sem takoj, še preden ste karkoli naredili, sem povedal. Če je možno ponoviti glasovanje, bi vas prosil, da to naredimo, če to ni prevelika zahteva.
Gospod Pukšič, glasovanja ni mogoče ponoviti, ker so določbe v zvezi s tem v Poslovniku eksplicitno jasne. Če pa želite preverko za novo glasovanje, to pa lahko naredimo. Ne. Dobro. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 37. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 37.]] Amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? Gospod Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Poslanska skupina zakona ne bo podprla, kljub temu, da zakon prinaša nekatere dobre rešitve, nekatere rešitve, ki so povsem normalne. Tudi naša vlada je ta zakon spreminjala in v osnovi temu ne bi nasprotovali. Vendar ta zakon vsebuje določilo, ki prenaša pošto, telekomunikacije in ta celoten segment - seveda razumemo, kaj pomeni gospodarski subjekt, da prenaša torej samo del tega področja na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Gospe in gospodje, to pomeni, da koalicija uvaja unikatno rešitev, ki je ne pozna nihče v Evropi. To so ugotovili tudi koalicijski poslanci. Dejstvo pa, da to prenašate, koalicijski poslanci, v času, ko je zelo jasno, da delite volilni plen in da pravzaprav žanjete to, kar ste mnogi med vami z lažmi pridobili na volitvah - z lažmi, kar lahko utemeljim -, pomeni, da ustrežete enemu od vaših predsednikov stranke [[...]]
Gospod Gorenak, obrazložite glas, ne polemizirati, prosim.
Ne polemiziram z nikomer, ampak razlagam, zakaj bomo glasovali proti. Prosim, da umirite koalicijske poslance ali pa mi ustavite čas, ker ne bom mogel povedati. Torej, v času deset mesecev ali osem mesecev po volitvah, ko je zelo jasno, da bi morali reševati gospodarstvo, delovna mesta in vse tiste, ki so na cesti, izpeljujete zakon, ki pomeni neposreden vpliv enega od vodij koalicijskih strank, gospoda Golobiča, na ta najpomembnejši segment. Javnost in novinarji, nad katerimi sem pa na osebni ravni, moram reči, pozitivno presenečen tokrat, so v preteklem tednu zelo jasno opozorili na početje gospoda Golobiča pred in po volitvah, razkrili vse njegove poštne nabiralnike tipa Šrot; razlika je samo v tem, da je ta poštni nabiralnik nekoliko manjši, sicer je pa po vsebini popolnoma enak. Torej, če bo ta zakon dobil podporo s strani koalicijskih poslancev - kaže pa, da jo bo dobil - bom moral/bomo morali seveda zelo jasno povedati da tisti, ki krade in tisti, ki drži žakelj, sta si enaka. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod Gorenak, zlorabili ste pravico do obrazložitve glasu. Govorili ste o vprašanjih, ki niso neposredno povezana z zakonom, in polemizirali z mnenji drugih strank, ampak nisem vas hotel prekiniti, ker tako ali tako ne bi bili pripravljeni priznati napačnega ravnanja. Želi še kdo? Prosim, gospod Jelinčič. Samo en moment. Odpiram čas za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Besedo ima gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Ena slovenska otroška pesmica pravi: "Laže, krade, bolhe ima, goljufa". Mislim, da bi bilo to treba spremeniti: "Moti se, v zmoti je, on dobro misli, ampak je naredil napako." In mislim, da je prav, da sprejmemo tak zakon. Jaz ne razumem gospoda Gorenaka, da tako goreče udarja proti temu zakonu, ki je vendar dober, krasen. Res je, da so se malo zmotili in bodo malo popravljali in napake gladili - ampak, v redu je, naj bo! Treba je pomagati določenim ljudem. Gospod Gorenak, treba je dati telekomunikacije tistemu, ki zna z njimi delati. Jaz mislim, čeprav ima samo Danska takšen primer, da ima to ministrstvo za razvoj, ampak dajmo, naredimo še mi en tak premik naprej, v eno takšno odprto družbo, v eno tako demokratično družbo, ki bo razumela te stvari in ki bo znala implementirati te zadeve na takšen način, da bodo nekateri imeli od tega korist. Ja pa le zakaj bi ubogi slovenski narod moral imeti zakone, ki bi bili pisani za njega?! Jaz mislim, da to ni prav. Naredimo tako, kot predlaga koalicija. Dajmo jih podpreti. Naredimo jim uslugo in dajmo jim v roke tisto, kar ves čas želijo, ker potem bodo srečni in kot kaže, bo srečen narod. Jaz mislim, da bi bilo smiselno to zadevo speljati do te mere, da jim odpremo pot, da zakon sprejmejo, da dajo telekomunikacije tja, kamor je treba, zato da bodo nekateri znali ravnati s tem. Ker če ne bodo znali, so se pač zmotili. In če so se zmotili, je zmota pač opravičljiva, vsaj enkrat. To smo slišali nekajkrat s stališča najvišjih predstavnikov države - da je odpuščeno. Bodimo krščanski, gospod Gorenak, dajmo jim, kar želijo! Hvala lepa.
Hvala lepa. Iz vsebine razprave bi zaključil, da boste vi podprl zakon, tega pa niste povedali in povejte, kako bo vaša poslanska skupina glasovala, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Veste kaj, mi smo vedno v zmoti in ker smo se zmotili in bomo naredili napako, ne bomo podprli tega zakona.
Hvala lepa. Gospa Zalokar Oražem je še prosila, dajem še enkrat čas za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Cveta Zalokar, izvolite, besedo imate.
Hvala lepa za besedo. Se opravičujem, ker sem pritisnila napačno tipko. Jaz sem vesela, da Vlada takšno prešerno vzdušje in da poslušamo take res z navdihom prepredene misli poslanskih kolegov pri obrazložitvah, ki zelo malo govorijo o zakonu, le o tem, kako vse drugo. Moram reči, da bomo v Poslanski skupini Zares zakon podprli, ker menimo, da je prav, da prisluhnemo vsem pomislekom, ki opozarjajo na to, da ločitev dveh direktoratov ni dobra in da je treba tukaj direktorata združiti v okviru enega ministrstva. Vlada se je odločila, da bo to Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo - o znanosti in tehnologiji se danes pri nazivu ministrstva zavestno ni govorilo in pri tem sledilo tistim številnim opozorilom tudi iz gospodarstva, ki jih danes mnogi velikokrat omenjate. Tukaj imam sporočilo Gospodarske zbornice, ki absolutno predlaga, da se naredi reorganizacija na tem področju, da podpirajo zaokroževanja obeh direktoratov, kajti v preteklosti je bilo tukaj veliko stvari neusklajenih, tudi opozorila s strani Evrope so prihajala in da bo to pomenilo bolj zaokroženo in kompetentno vodenje. Mislim, da je prav, da Vladi prepustimo, tako kot je bilo vselej doslej, premislek, kam to ministrstvo po vsebini sodi in kje naj se te stvari izvajajo. Moram pa reči še to, da upam, da se kolegi bolj kot na poštne nabiralnike razumejo na elektronske komunikacije in informatiko, kajti pri tem, ko je bilo izenačevano in insinuirano, da gre za popolnoma enako vsebino, se kaže silno veliko nepoznavanje vsebin in namenov poštnih nabiralnikov pa tudi tega, čemu so takšni poštni nabiralniki bili namenjeni. In tu gre za velike, gromozanske, enormne razlike med tistimi nabiralniki, o katerih je govoril vaš predsednik, in nekimi nabiralniki, ki jih insinuirate vi, kajti to ni nič posebnega, če ima kakšna firma v Sloveniji tudi podjetje v tujini. Tako mislim, da gre za izjemno veliko nepoznavanje, in upam, da ste boljši pri poznavanju področja, o katerem danes tako malo govorimo, to pa so elektronske komunikacije in informatika.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine ne želi nihče več besede? Želi kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Izvolite, čas za prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Iz razprave poslank in poslancev Slovenske demokratske stranke je bilo jasno razvidno, da tega zakona nikdar ne bomo podprli. Tudi sam ga ne nameravam podpreti, iz več razlogov. Prvič, mislim, da je ta zakon pisan na kožo Zaresu, in to ministru za visoko šolstvo, gospodu Golobiču. Prepričan sem, da bo tej stranki ta zakon tudi statiral. Ne verjamem, ne razumem in se mi zdi nerazumno, da poslanci SD, LDS in DeSUS to ključno dejstvo spregledajo. Povsem jasno je, da gospod Golobič in Zares želi prevzeti absolutno kontrolo nad medijskim prostorom v Republiki Sloveniji. To je dejstvo! Kdor pozna, kako funkcionira in deluje APEK, agencija, ki kontrolira in izdaja, kot sem že povedal, odločbe za radijske in televizijske frekvence, kdor te zadeve pozna, mu je jasno, za kaj tu gre. In, drage kolegice in kolegi, nerazumno in neodgovorno se mi zdi, da lahko SD in vse ostale stranke statirate takšni svinjariji! Takšni nedopustni zgodbi, ki škoduje kompletnemu slovenskemu političnemu prostoru, demokraciji v tej državi! In si dovolite, da vas nekdo prinese okrog in pridobi v roke kompleten medijski prostor. To je nedopustno! To je škodljivo, naravno škodljivo za razvoj demokracije v slovenski državi. Zato absolutno nikoli takšnega zakona kot poslanec Državnega zbora ne bi sprejel, ga potrdil in ga tudi ne bom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Hvala lepa. Najprej glavno: zakona ne bom in ne morem podpreti. Že danes v razpravi sem naštel celo vrsto pomislekov, sedaj pa se mi je utrnil še eden. Namreč, kot član Odbora za zadeve Evropske unije spremljam to področje, in to področje sodi pod "Transport, telecommunication, energy", torej, transport, telekomunikacije, energija. Torej, to je zadeva za ministra Vlačiča in Lahovnika. In zdaj, če preide to pod ministra Golobiča, bosta on, pa očitno minister iz Danske en kupček, drugi kupček pa vseh 25 ministrov iz transport "Telecommunication energy in bodo kot lobiji kot prijetna družba, ki se bodo zmenili prej, kasneje, potem, včeraj, danes, jutri bosta kot izgubljena v vesolju. In ne bosta med svojimi mogla lobirati niti ne bosta znala lobirati. Na tem področju se delijo sredstva, milijard evrov je za širokopasovni internet. Ministri so s tega področja, iz vseh 25-ih držav. Zgleda, da se je Danski že znašel notri v tej skupini - niti ne rabi, ker Danska je najbolj pokrita s širokopasovnim internetom. In naš minister bo prišel med neke tujce. Hkrati pa bo moral deliti delno na tisto, za kar je izvoljen oziroma za kaj je bil postavljen, torej za visoko šolstvo. In ravno v tej luči ne vidim nobene možnosti, da ta zakon podprem. Razen tega pa si težko predstavljam, da bi se univerzitetni profesorji, visokošolski strokovnjaki razumeli oziroma bi šli na teren in pogledali, kje manjka širokopasovni internet, kje je kaj narobe s telekomunikacijami in tako naprej. Zato zakona ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej.
Hvala lepa. Jaz bi si želel, da bi v tej debati prevladovali argumenti. Žal mi je, ampak očitno ni bilo slišano, ker kdor hoče, razume, kdor noče, ne more, in tudi poslanci so v obrazložitvi svojih glasov rekli: "Jaz pač ne razumem," čeprav so po drugi strani rekli tudi, "jasno je, vsi vemo, dejstvo je," in tako naprej. Skratka, očitno se argumenti pri nekaterih ustvarjajo brez kakšnih strokovnih podlag, ampak z enim emocionalnim nabojem. Skratka, Evropska unija je tudi že sama rekla, da je to, da imamo mi dva različna direktorata, ki vodita to področje neustrezno, da zaradi tega zaostajamo na različnih delovnih področjih. Najbrž ste Dansko omenili zato, ker ima tako urejeno to, pa konec koncev ste jo omenili kot tudi tehnološko napredno. Slovenija je recimo svoj tehnološki zaostanek popravljala na področju širokopasovnega interneta tako, da si je 12 županov, ki so člani opozicijskih strank v preteklem obdobju razdelilo 45 milijonov evrov, namenjenih za to reč. 11 Mislim, da bi bilo na tem področju dobro narediti več reda. Zato bi bilo dobro, da to debato opravimo na podlagi argumentov, ne pa na podlagi tega, kar pišejo mediji, ker z mediji je, kot veste, tako pred volitvam nam ekspresno polnijo naše poštne nabiralnike, po volitvah pa od njih ostane - kaj? Poštni nabiralnik! Hvala lepa. Bom zakon podprl, amandmajev pač nisem. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Moram reči, da je to moja najtežja obrazložitev glasu od 15. oktobra. Tukaj bi se rad zahvalil predvsem svoji poslanski skupini, ki je bila od začetka odprta, razumevajoča in spoštljiva do drugačnega mnenja in na preizkusu se dejansko dokazala kot socialdemokratska. Zakon, ki je v proceduri, je splošno gledano dober zakon. Vendar ima pa po mojem mnenju pomembno pomanjkljivost: predlagani prenos je po eni strani z vidika argumentacije združitve informacijske družbene in elektronskih komunikacij smiseln, vendar je pa res, da se ta prenos lahko naredi tudi na drugačen način, lahko se prenese te sektorje na drugačna ministrstva; skratka, ta je po mojem mnenju najslabša od možnih alternativ. Obenem moram priznati, da vsebinskim argumentacijam, na katere sem se opiral, sledi tudi dvom, dvom zaradi dejansko potencialnih možnosti konflikta interesa ministra, ki ga podpiram, ki je doslej delal dobro in ga bom podpiral še naprej. In prav zaradi tega se čutim toliko bolj odgovoren, da dejansko gledam pod lupo to, kar dela. Mislim, da vendarle potencialen konflikt interesa obstaja, nekdo, ki je lastnik pomembnega podjetja na tem področju, bo hkrati urejeval dodeljevanje razpisov in hkrati regulatorni del. In to ni dobro. Zaradi tega po tehtnem premisleku sem se odločil, da zakona ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Torej, jaz zakona ne bom podprl, zato ker bo imel škodljive posledice. Je nestrokoven in je prirejen na eno osebo in to je najhujše. To je eden od ukrepov tako kot zbir, ne vsi, ampak zbir ukrepov, ki jih je ta vlada sprejela in ki so imeli posledico 9% padec bruto domačega proizvoda glede na lansko četrtletje, zato ker je nek rezultat nekih hotenj, nekega pohlepa in pa nekega prikrojevanja točno določeni osebi in je eden od ukrepov, ki je generirala tudi 100 tisoč brezposelnih. Praktično vsi mladi, ki pridejo iz šol, so na cesti in zato tudi ne morem verjeti, ne morem zaupati in tudi ne morem upati, da bi ta ukrep bil kaj boljši in da "bi prijel", kot se reče, da "bi prijel", saj še tisti, ki so bolj resni in mogoče bolj upravičeni, ta trenutek še ne prijemajo. Evropa takšnega primera praktično ne pozna. Danska je nekje blizu, ampak, kako že pravi tisti Hamletovski izrek? Nekaj gnilega v deželi Danski, da ne bom sedaj veljalo še za Slovenijo, da je tu nekaj gnilega. Gre za konflikt interesov in tudi zaradi tega ne morem podpreti tega zakona. Bi pa odgovoril mogoče tudi istočasno in povedal svoje mnenje, ker je bilo izraženo stališče v tej dvorani pred nekaj časa, da stari minister ni vedel, kaj dela APEK. Jaz bi rekel, da je stari minister vedel. Prav gotovo si pa upam trditi, da je zelo dobro poznal svoje področje, se pravi področje gospodarstva. To se je pokazalo šele sedaj, kajti Vlada je komaj v pol leta svojega dela pridelala minus 9% padec BDP na prejšnjo plus 7% rast. To se pravi, da je minister moral zelo dobro poznati svoje področje in verjetno je vedel tudi, kaj dela APEK. Jaz zakona ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa, gospod Petan. Besedo ima gospod Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tudi jaz ne bom tega zakona podprl. Danes je bilo že govora o tem, da ima Svet EU različne formacije ministrov. Ena od formacij je tudi tako imenovani TTS svet, torej gospod kolega je to že omenjal, "Transport, telekomunikation and energy". Velikokrat se radi zgledujemo po EU. Tukaj v tem primeru, žal, ne zasledujemo tega razmišljanja. Večina držav ima pač to zadevo rešeno tako, da so zveze, kot je včasih tudi bilo v naši državi, pripojene Ministrstvu za promet oziroma še več, obstajajo tako imenovana ministrstva za infrastrukturo - prometno, telekomunikacijsko in tudi energetsko. V tem primeru pa še več, gre za grozljiv primer konflikta interesov. In po vsem tem, kar se je dogajalo v zadnjem času, bi bilo modro, da ne bi ravno rinili z glavo skozi zid in da ne bi naredili te napake in prenesli to področje na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, ministrica, podpredsednik! Sam zakona ne bom podprl. S tem, da me ne moti kako znotraj vlade si pač posamezna vlada organizira delovanje določenih področij. Tako kot je danes bilo že nekajkrat tukaj rečeno, tudi sam sem kdaj bil v preizkušnji kot koalicijski poslanec kaj narediti, če se z določeno zadevo nisem strinjal. In sem se kasneje odločil po svoji vesti in nikoli v življenju mi do zdaj ni bilo za to žal. Kar pa se tega zakona tiče, pa bi rekel takole. Glede na to, kam se to prenaša, je resnično gromozanski konflikt interesov, ampak to niti ni tako pomembno, da je takšen konflikt interesov. Bolj pomembno je, da bodo zaradi tega trpele državljanke in državljani te države. Ponovno se bo nekaj milijonov evrov speljalo preko zelo čudnih poti, ker je pač ta konflikt interesov prevelik. In glede na to, koliko je ta minister vendarle lahko še verodostojen, glede na to, kaj vse je že govoril, ne nazadnje tudi, ko je odgovarjal meni na poslansko vprašanje, ni govoril resnice, kar mu je bilo kasneje dokazano, pa se žal za to še vedno ni opravičil, je seveda to toliko slabše in toliko večja škoda. Spomnite se, največja kraja našega družbenega premoženja se je naredila takrat, ko je Državni zbor spremenil Kazenski zakonik in Zakon o kazenskem postopku. Tu se je torej odprla pahljača in zdaj [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]naj vzame, kdor lahko in kolikor lahko. In zato imamo danes par posameznih barab v tej državi, ki so svinjsko bogate, narod pa trpi.
Hvala lepa. Jaz, čeprav je zaenkrat na tem seznamu zadnji gospod Vinko Gorenak, ne zaradi njega, ampak zaradi vseh nas prosim - čim manj govorimo o stvareh, ki niso povezane z zakonom. Gospod Gorenak, imate besedo.
Hvala lepa. Se bom držal tega priporočila, ker menim, da imate na nek način tudi prav. Pa vendarle, treba je reči naslednje v zvezi s tem. Ta prenos na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo je bil zjutraj - torej, sam ne bom podprl zakona, to v štartu, da ne pozabim - pospremljen tudi z besedami, "koliko bo to slovensko podeželje od tega imelo" in tako dalje, "širokopasovni internet" in vse ostalo. Resno se bojim, ker iz takšnega podeželskega, kozjanskega okolja izhajam, da bo verjetno treba počakati še kakšno vlado, verjetno s te strani, ne s tiste, da se bo to res zgodilo. Ampak, če gremo na zakon in na moj temeljni razlog, zakaj zakona ne morem podpreti, je pa dejansko res tisto, kar je najpomembnejše pri tem zakonu. Glejte, sistem ki ga uvajamo, torej, ko prenašamo področje telekomunikacij in pošte h gospodu Golobiču - kaj smo s tem naredili? Prvič, regulativo smo dali - njemu, razpise za silne milijone smo dali - njemu, nadzor nad vsem tem smo dali - njemu. Če pomislimo, da je X - odstoten lastnik neke firme, ki se seveda ukvarja s telekomunikacijami, je potem jasna stvar "koliko je ura". Tudi mora biti jasno, da lahko pride tukaj do zlorab, jaz ne trdim, da bo, trdim pa, da je prevelika nevarnost, da bi prišlo do zlorab. Ampak glede na zgodovino je pa velika verjetnost, da bo prišlo do tega. Zelo vesel bom pogleda na ta glasovalni izpisek po tem glasovanju, če bo vsaj del koalicije spoznal in zakon zavrnil. Če pa ga ne bo, bom pa tudi vesel. Konec koncev, ste [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]v koaliciji ali boste v koaliciji z glasovanjem za ta zakon na nek način odvili eno kolo - avto s tremi kolesi pa običajno ne gre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba ni obvestila, da zaradi amandmajev oziroma amandmaji niso bili sprejeti, zakon ne bi bil usklajen, zato prehajamo na glasovanje. Prosim, glasujemo. Glasovalo je 66 poslank in poslancev, 37 jih je bilo za, 26 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU, nujni postopke. Ker v drugi obravnavi k predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zakon neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasovalo je 67 poslank in poslancev, 66 jih je bilo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 66.]] [[1 proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O ZAŠČITI PLAČ, KONVENCIJA MEDNARODNE ORGANIZACIJE DELA ŠT. 95. Predlog zakona je v obravnavo je predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Aleksander Ravnikar v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala podpredsednik. Spoštovani udeleženci seje! Pred nami je en kratek zakon, in sicer Predlog zakona o ratifikaciji konvencije o zaščiti plač. Nekaj simbolike v zvezi s tem zakonom, ki ima sicer samo štiri člene. Danes je 60 let in 80 dni, kar se je sestala generalna konferenca Mednarodne organizacije dela v Ženevi in začela obravnavati ta tekst. Torej skoraj točno 60 let. Sprejeta je bila potem 1. julija in velja od 1952. leta. Ta konvencija je za nas pomembna zaradi tega, ker je ena od konvencij, ki imajo poseben delnopravni pomen v Mednarodni organizaciji dela. Ta konvencija o zaščiti plač nekaj časa pri nas ni mogla biti sprejeta zaradi tega, ker nismo imeli urejeno, kako v primeru prisilne poravnave in stečaja. Sedaj imamo zahtevke delavcev zavarovane z ratifikacijo, ki se je zgodila leta 2001, ko je Slovenija ratificirala konvencijo št. 173 te Mednarodne organizacije dela, s katero so zavarovani zahtevki privilegiranih upnikov, to se pravi zahtevki delavcev v primeru insolventnosti njenega delodajalca. In ker je bil to eden pomembnih razlogov, da preden je bila ratificirana tale konvencija o zaščiti plač, so sedaj ti razlogi odpadli in rad povem, da torej ob 60-letnici njenega sprejema, tudi našemu državnemu zboru predlaga stališče, ki ga ima naša poslanska skupina, da zakon o ratifikaciji sprejmemo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, 62 jih je bilo za, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA ŠT. 14 BIS H KONVENCIJI O VARSTVU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH SVOBOŠČIN. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče obrazložila gospa Darja Lavtižar Bebler.
Spoštovani! Tudi Evropsko sodišče za človekove pravice, tako kot večina sodstva v državah članicah Sveta Evrope, se sooča z vse večjimi zaostanki. Trenutno je na čakanju 100.000 zadev. Že maja leta 2004 je bil sprejet Protokol številka 14 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, katerega poglavitni cilj je bil zagotoviti večjo učinkovitost Evropskega sodišča. Tako naj bi omogočal hitrejše in enostavnejše filtriranje nesprejemljivih zadev, ožil dopustnost zadev in uveljavil zmanjšanje ponavljajočih se zadev. Da bi ta protokol 14 stopil v veljavo, pa bi ga morale ratificirati vse države članice Sveta Evrope, to je vseh 47 držav, toda doslej so ga ratificirale vse države, razen Ruske federacije, in ga zato ni mogoče uveljavljati. Zato so se države odločile in 12. maja letos, na dan, ko je Slovenija prevzela predsedovanje Odboru ministrov Sveta Evrope, sprejele dogovor oziroma izjavo o začasni uporabi delov protokola 14, ki so jo poimenovale Protokol številka 14 BIS. V bistvu pa gre za uveljavitev dveh postopkov iz protokola 14, ki naj bi najbolj in najhitreje vplivala na zmanjšanje zaostankov Evropskega sodišča človekovih pravic. To je uvedba instituta sodnika posameznika in razširitev pristojnosti odbora treh sodnikov. Gre tudi za uvedbo funkcije poročevalca kot pomoč sodniku posamezniku. Kot pomemben kriterij se uvaja uveljavljanje sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, kar bo igralo pomembno vlogo v primeru ponavljajočih se zadev. Za leto 2008 je bilo ugotovljeno, da so te ponavljajoče se zadeve predstavljale kar 70% vseh zadev pred Evropskim sodiščem za človekove pravice. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo ratifikacijo tega protokola in poudarjamo, da gre za zelo pomemben instrument, ki bo omogočil večjo učinkovitost Evropskega sodišča in učinkovitejši način uveljavljanja varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Evropi. Gre pa za začasni ukrep, ker upamo, da bo Ruska federacija vendarle čim prej ratificirala osnovni protokol številka 14 in ne bo še naprej preprečevala njegove uveljavitve. Prej ko slej pa ostaja uveljavitev osnovnega protokola številka 14 ena od prioritet slovenskega predsedovanja in tudi naša posebna odgovornost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE ZDRUŽENIH NARODOV PROTI KORUPCIJI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov Slovenije bo stališče predstavil Branko Marinič.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj. Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o ratifikaciji konvencije Združenih narodov proti korupciji bomo v Slovenski demokratski stranki potrdili. Iz obrazložitve izhaja, da država pogodbenica konvencije mora na podlagi drugega odstavka 6. člena Konvencije in v skladu s temeljnimi načeli svojega pravnega sistema organu ali organom, ki z izvajanjem ukrepov preprečujejo korupcijo, zagotoviti potrebno neodvisnost, da lahko opravljajo svoje naloge učinkovito in brez nedovoljenih vplivov. Prav tako mora država pogodbenica takšnemu organu ali organom zagotoviti potrebne materialne vire in specializirano osebje, kakor tudi usposabljanje, ki ga osebje potrebuje, da lahko opravlja svoje naloge. V slovenskem prostoru velja poseben zakon, ki natančneje opredeljuje in določa vsebino in delo komisije, ki v skladu z Zakonom o preprečevanju korupcije opravlja svoje naloge tako, kot jih pač opravlja. V zvezi s tem, da gre vendarle za konvencijo Združenih narodov proti korupciji, se v Slovenski demokratski stranki zavzemamo, da bi ta organ na področju Republike Slovenije opravili svojo nalogo tako, kot je to že iz zahtev Konvencije Združenih narodov proti korupciji. Zato kot rečeno, bomo v Slovenski demokratski stranki to tudi potrdili.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Zares bo predstavila gospa Cveta Zalokar Oražem.
Lep pozdrav vsem skupaj! Konvencija Združenih narodov proti korupciji v 6. členu določa, da mora vsaka država pogodbenica konvencije v skladu s temeljnimi načeli svoje pravne ureditve zagotoviti obstoj organa ali pa potrebni organov, ki preprečujejo korupcijo tako, da izvajajo preventivne protikoruptivne usmeritve in postopke iz 5. člena konvencije ter po potrebi nadzirajo in usklajujejo izvajanje teh usmeritev in da izpolnjujejo in širijo znanje o preprečevanju korupcije. V Poslanski skupini Zares se zavzemamo in smo se zavzemali za neodvisen in samostojen organ, ki deluje na področju preprečevanja korupcije. Zato pozdravljamo odločitev vlade, da bo na podlagi tretjega odstavka 6. člena konvencije kot organ zadolžen za izvajanje preventivnih protikorupcijskih nalog, določena Komisija za preprečevanje korupcije. Naj spomnimo, da je prejšnja Vlada oziroma koalicija čakala skoraj cel mandat preden je poslala konvencijo Državnemu zboru v ratifikacijo! Po našem mnenju je bil glavni razlog za obotavljanje v tem, da konvencija od držav podpisnic zahteva zagotovitev neodvisnega organa ali oseb specializiranih za boj proti korupciji. Tem zahtevam pa je ustrezala edino le obstoječa komisija za preprečevanje korupcije. A ker si je takratni minister za javno upravo, Gregor Virant, kot enega od ciljev zadal ukinitev tako imenovane Kosove komisije, so mu pri tem sledili tudi ostali. Prek zakona o ratifikaciji so poskušali ustanoviti poseben, drug organ, ki naj bi konvencijo izvrševal, kar je bilo tako s pravnega kot tudi z vsebinskega vidika nedopustno. Takrat smo v Poslanski skupini Zares predlagani ustanovitvi vladnega pooblaščenca za preprečevanje korupcije, kar je bilo predlagano, ostro nasprotovali. Delovanje takšnega vladnega organa je bilo namreč po našem prepričanju že vnaprej obsojeno na neuspeh, saj ne bi mogel delovati samostojno in neodvisno. Zato smo v Poslanski skupini Zares pripravili dopolnilo k Predlogu ratifikacije Konvencije Združenih narodov proti korupciji, s katerimi smo odpravili predlagane vladne določbe o ustanovitvi novega vladnega protikorupcijskega organa, to je pooblaščenca za preprečevanje korupcije. Zato so se kasneje odločili, da bo te naloge opravljalo vrhovno državno tožilstvo Slovenije oziroma Barbara Brezigar in Ministrstvo za pravosodje. Zakon o ratifikaciji je bil torej sprejet brez navedbe omenjenega neodvisnega organa. Zato je glede na to, da akt o ratifikaciji mednarodne pogodbe vsebuje tudi izjave na podlagi mednarodne pogodbe, ki jih država pogodbenica sporoči depozitarju, treba obstoječi zakon o ratifikacije Konvencije Združenih narodov proti korupciji spremeniti. Zadolžitev Komisije za preprečevanje korupcije za izvajanje konvencije v celoti pa je za nas edina logična in prava rešitev.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo obrazložil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. Ta predlog zakona je pravzaprav neustaven. Neustaven je zato, ker Ustavno sodišče še vedno govori, da je treba to zadevo in ta predlog zakona pretehtati z vidika skladnosti z odločbo Ustavnega sodišča, da ne bom kaj narobe povedal, 57/06-28. Namreč, mi imamo še vedno Zakon o preprečevanju korupcije, ki je bil s stališča Ustavnega sodišča, določen kot neustaven v določenih delih. Tega Državni zbor ni uredil in zdaj se vprašamo, ali velja tisto, kar je reklo Ustavno sodišče ali velja tisto, kar je rekel Državni zbor. Jaz se seveda strinjam, da je Državni zbor nad Ustavnim sodiščem, pa vendar bi bilo to potem smiselno upoštevati pri vseh razpravah in pri vseh vidikih, kajti dejstvo je, da je Državni zbor tisti, ki določa zakona, ki jih formira in ki jih sprejema. Ustavno sodišče ima samo pravico razlagalca in napotitelja na razmislek o določeni spremembi, s tem seveda, da ta sprememba se lahko sprejme v Državnem zboru ali pa ne. Gre za to, da imamo tukaj v Državnemu zboru dvojna merila. Kadar so ta merila po godu vladajoči koaliciji, takrat jih bomo sprejeli, kadar niso po godu, jih bomo obstruirali, jih ne bomo sprejeli, jih bomo zavrgli in to z gnusom, kot se dogaja v nekaterih primerih. Zato mislim, da bi bilo smiselno malo še razmisliti o tej zadevi. Konec koncev o tem govori tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe in morda bi bilo včasih smiselno pomisliti in potem sprejeti kakšne drugačne sklepe. Še enkrat pravim: v Slovenski nacionalni stranki in moje prepričanje je, da je Državni zbor nad Ustavnim sodiščem. Zakaj govorim o prepričanju? Zato, ker pri nas prepričanje več velja kot zakonska določila in več velja kot ustava. V ustavi je napisano in vendar se vsi sklicujete kadar vam je po godu, da je Ustavno sodišče reklo to in to. Še enkrat pravim, kadar vam je po godu. Kadar vam ni po godu, govorite drugače. V tem primeru govorite drugače. Zato mi, v poslanski skupini, tega zakona ne bomo podprli iz enega enostavnega razloga: zaradi tega, ker ne podpiramo dvoličnosti in sprenevedanja določenih političnih strank, ki so pripravljene za svoj interes enkrat reagirati in glasovati in biti "za", v drugem primeru pa "proti". Mislim, da bi bilo smiselno, da se morda ravno na osnovi tega zakona začne neka razprava, kaj Državni zbor sploh je, kakšne so njegove kompetence in ingerence in, konec koncev, zakaj moramo mi kdaj pa kdaj poslušati Ustavno sodišče, ki dostikrat sprejema protidržavne sklepe; sklepe, ki so v nasprotju z interesi slovenske države in slovenskih državljanov. Drugikrat pa enostavno sprejme kaj takega, ki je zgolj v koristi določenih političnih opcij. Še enkrat. Mi v naši stranki tega ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov [[...]]Ne. Se opravičujem. Ne bo več predstavitve stališč. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, 59 jih je bilo za, 5 proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO VOLILNE ZADEVE. Zbor v okviru te točke obravnaval Predlog kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za člane Sodnega sveta Republike Slovenije, Predlog varuhinje človekovih pravic za imenovanje namestnika varuha človekovih pravic s predlogom sklepa, Predlog sklepa o imenovanju članov Nadzornega odbora Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije in Predlog sklepov o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov dveh preiskovalnih komisij Državnega zbora ter predlog Odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi Sveta za elektronske komunikacije. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Najprej prehajamo na obravnavo Predloga kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za člane Sodnega sveta Republike Slovenije. Predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk je na podlagi 131. člena Ustave Republike Slovenije ter četrtega odstavka 20. člena in prvega odstavka 21. člena Zakona o sodiščih z dopisom z dne 26. maja 2009 Državnemu zboru posredoval kandidatno listo za člane Sodnega sveta s predlogom, da izvoli pet članov izmed desetih predlaganih kandidatov. Predlagani kandidati so: prof. dr. Miro Cerar, prof. dr. Anton Jerovšek, doc. dr. Etelka Korpič Horvat, prof. dr. Vesna Kranjc, prof. dr. Vesna Rijavec, prof. dr. Vladimir Simič, Andrej Škrk, prof. dr. Katarina Zajc, Roman Završek in Barica Zidar. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnem zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni, zato smo pred tem, da preidemo na izvedbo glasovanja o Predlogu kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za člane Sodnega sveta Republike Slovenije. Prvi odstavek 21. člena Zakona o sodiščih določa, da mora biti na kandidatni listi predlagano število kandidatov večje od števila kandidatov, ki se jih voli, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število, ki se jih voli. V skladu z drugim odstavkom 21. člena Zakona o sodiščih o izvolitvi Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanke in poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so že posredovale predloge za člane komisije, ki naj vodi glasovanje. To so Aleksander Ravnikar - Socialni demokrati, Robert Horvat - Slovenska demokratska stranka, Franci Kek - Zares, Franci Bogovič - Slovenska ljudska stranka. Član te komisije bom tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodeloval gospod Matjaž Plevel - namestnik generalne sekretarke Državnega zbora. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje o taki sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je izvoljena komisija v predlagani sestavi. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. Glasuje se za pet kandidatov, zato bo glasovnica, na kateri bo obkroženih več kot pet številk pred imenu predlaganih kandidatov, neveljavna. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neveljavna tudi neizpolnjena glasovnica pa tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. Če pa je na glasovnici obkroženih pet ali manj številk, vendar volja volivca poslanca pri vseh obkroženih številkah ni jasno razvidna, se taka glasovnica tudi šteje za veljavno, vendar samo v tistem delu, kjer je volja poslanca razvidna. V skladu z drugim odstavkom 196. člena Poslovnika Državnega zbora bo izvoljenih tistih pet kandidatov, za katere bo glasovala večina poslancev, ki bodo oddali veljavne glasovnice in bodo bodili največje število glasov. Če pri prvem glasovanju pet kandidatov ne bo dobili potrebne večine, se opravi drugo glasovanje, pri katerem se glasuje o tolikšnem številu kandidatov, kolikor jih je še potrebno izvoliti. Pri drugem glasovanju se glasuje o tistih kandidatih, ki so pri prvem glasovanju dobili največ glasov. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 15.55 in bo trajalo do 16.10. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberemo v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda. Sejo zbora bomo nadaljevali ob 16.25.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za člane Sodnega sveta Republike Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije dne 16. junija 2009. Razdeljenih je bilo 68 glasovnic, oddanih je bilo 68 glasovnic, neveljavnih glasovnic ni bilo, veljavnih je bilo 68 glasovnic. Posamezni kandidati so prejeli naslednje število glasov: prof. dr. Miro Cerar 54, prof. dr. Anton Jerovšek 26, doc. dr. Etelka Korpič Horvat 48, prof. dr. Vesna Kranjc 9, prof. dr. Vesna Rijavec 20, prof. dr. Vladimir Simič 2, Andrej Škrk 42, prof. dr. Katarina Zajc 36, Roman Završek 13 in Barica Zidar 42. Na podlagi izida glasovanja so bili s potrebno večino izvoljeni naslednji člani Sodnega sveta Republike Slovenije: prof. dr. Miro Cerar, doc. dr. Etelka Korpič Horvat, Andrej Škrk, Barica Zidar, prof. dr. Katarina Zajc. Izvoljenih je bilo vseh 5 članov Sodnega sveta. Dovolite mi, da v imenu vseh nas novoizvoljenim članom Sveta čestitam in zaželim uspešno odgovorno delo. Hkrati se zahvaljujem za do sedaj opravljeno delo vsem članom Sodnega sveta, ki jim bo mandat potekel konec tega meseca. S tem zaključujem 21.a točko dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo predloga varuhinje človekovih pravic za imenovanje namestnika varuha človekovih pravic s predlogom sklepa. Varuhinja človekovih pravic je Državnemu zboru predložila predlog za imenovanje gospoda Ivana Šeliha za namestnika varuha človekovih pravic za dobo 6 let. Besedo dajem varuhinji človekovih pravic, dr. Zdenki Čebašek Travnik, za obrazložitev predloga kandidature. Izvolite, gospa varuhinja.
Spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora, spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Pred vami sem danes v vlogi predlagatelja za svojega namestnika, torej namestnika varuha človekovih pravic. To je gospod Ivan Šelih, univerzitetni diplomirani pravnik, zaposlen pri Varuhu človekovih pravic polnih 14 let, skoraj od začetka delovanja te institucije. Obrazložitev predloga je bila že podana, zato mi dovolite le majhno dopolnitev, ki se nanaša na kandidatovo delo. Po njegovi zaslugi je slovenski ombudsman postal mednarodno poznan po svoji pozitivni praksi na področju izvajanja državnega preventivnega mehanizma po opcijskem protokolu h konvenciji proti mučenju. S svojo natančnostjo, preudarnostjo in predanostjo svojemu delu je o ustreznosti našega slovenskega modela prepričal mnoge sogovornike, s tem pa dvignil renome in spoštovanje varuha človekovih pravic Republike Slovenije. Prepričana sem, da je gotovo zelo primeren kandidat za moje nadomeščanje v času, ko me ni, in v zadevah, za katere je postal specialist. Hvala.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročala ter predložila predlog sklepa. Sledi prestavitev stališč poslanskih skupi, besedo ima Eva Irgl v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana varuhinja! Pred seboj imamo torej predlog varuhinje človekovih pravic gospe Zdenke Čebašek Travnik, da Državni zbor potrdi še eno imenovanje namestnika varuhinje, tokrat gospoda Ivana Šeliha. Gospod Šelih je že od leta 1995 zaposlen pri varuhu, kjer je bil najprej svetovalec za področje problematike sodnih in policijskih postopkov ter vseh oblik odvzema osebne svobode, od leta 2007 naprej pa je tudi vodja področja pravosodja in opcijskega protokola. V Poslanki skupini Slovenske demokratske stranke spremljamo delo varuhinje in njenih namestnikov in tukaj moram poudariti, da urad varuha žal v nekaterih segmentih ne izpolnjuje naših pričakovanj. Glede na to, da se pristojnosti varuha delijo na posamezna področja, znotraj katerih je vsak od namestnikov odgovoren za svojega, je nerazumljivo, da se velikokrat varuhinja oziroma njeni namestniki precej selektivno, da ne rečem politično glede na vsebino, ali v nekem trenutku ustreza ali ne, udeležujejo bodisi sej Komisije za peticije, človekove pravice in enake možnosti ali pa drugih dogodkov, vezanih na tematiko človekovih pravic. To potrjujejo tudi posamezniki, ki se obračajo na našo poslansko skupino. Dejstvo je, da je Urad varuha človekovih pravic tista institucija, na katero se ljudje vse bolj zanašajo, žal pa premnogokrat ne naletijo na dovoljšne razumevanje za svoje težave pristojnih. Poslanstvo varuha je med drugim tudi to, da kot nadzornik oblasti stopi v bran posamezniku, malemu človeku, tistemu, ki se sam morda nikoli ne bi spustil v boj za svoje pravice z močnejšimi od sebe. Zavedati se je treba, da posameznik nima za seboj kolesja bodisi tako imenovanih nevladnih organizacij ali pa medijev, ki bi opozarjali na njegovo stisko, kot na primer imajo to zagotovljeno tako imenovani izbrisani ali pa morda Romi. Zato se razumljivo pričakuje večje razumevanje s strani tistih institucij, ki skrbijo za varovanje človekovih pravic. Biti zagovornik šibkejšega je zagotovo težavna naloga, ki zahteva takšnega človeka, ki ima predvsem v prvi vrsti občutek za sočloveka. Takšnega, ki je imun na kakršne koli interese in ki ne popusti pod različnimi, tudi političnimi pritiski ne. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo o gospodu Šelihu glasovali po svoji vesti. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepov o imenovanju Ivana Šeliha za namestnika varuha človekovih pravic za dobo šestih let. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 14. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zbor je Ivana Šeliha imenoval za namestnika varuha človekovih pravic, zato prosim, da priseže pred Državnim zborom. Prosim.
Prisegam, da bom opravljal svojo nalogo na podlagi Ustave in zakona, da bom varoval človekove pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljal svoje delo vestno in nepristransko ter pri tem spoštoval načela pravičnosti in dobrega opravljanja.
Namestniku varuha človekovih pravic čestitam. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Namestniku varuha človekovih pravic čestitam k izvolitvi in mu želim uspešno delo. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju članov Nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev poslanskih skupin. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Kolegice in kolegi, prijazen popoldanski pozdrav! Sklad slovenskih kmetijskih zemljišč in pa gozdov je seveda v Sloveniji pomembna inštitucija, ki zagotovo potrebuje tudi ustrezen nadzor. Jaz mislim, da smo na Mandatno-imunitetni komisiji izbrali prave ljudi, ki bodo v poslovanju in pa gospodarjenju sklada lahko naredili korak naprej. Ne gre za osebe, kdo konkretno to funkcijo opravlja, pač pa tudi za to, da vemo, da je bil sklad ustanovljen leta 1993 z določenimi cilji in pa nameni in da so se razmere do danes, do leta 2009, v marsičem precej spremenile. Naloga nadzornega odbora naj bi bila predvsem, da nadzira zakonitost dela sklada, nadzira finančno poslovanje sklada, seznanja svet sklada in pa enkrat na leto tudi Državni zbor. Jaz moram reči, da se v zadnjem času odpira kar nekaj vprašanj, ki ne potrjujejo tistega, kar je bilo zapisano v ustanovnem zakonu, da bo sklad najboljši gospodar državnih gozdov. Del svoje vloge v preteklosti je zagotovo že opravil v postopku denacionalizacije in pa vrnitve premoženja, danes je ta njegova naloga na temu področju praktično izčrpana saj je ostalo za dokončanje tam nekje od dva do tri odstotke nerešenih primerov. Predvsem pa izkušnje in pa poročila s terena kažejo, da pa vse evidence niso izpostavljene, da sklad ni povsod in pa vedno najboljši gospodar in pa upravljavec državnih gozdov in pa zemljišč. Če seveda pogledamo, kaj je Sloveniji uspelo v zadnjih petnajstih, dvajsetih letih pozidati na najboljših kmetijskih površinah, potem se lahko z upravičenostjo in pa zaskrbljenostjo vprašamo, ker je pri številnih teh pozidavah ali pa spremembi statusa na nek način tako ali drugače sodeloval tudi sklad, ali smo vodili pravo, transparentno politiko, predvsem pa, če so nadzorniki opravili svoje delo. Slovenci imamo danes samo še 800 kvadratnih metrov obdelovalnih površin na prebivalca. Za normalno preživetje v časih krize ali pa takrat, ko nastopijo resne logistične in pa transportne težave, je takih površin potrebno imeti tam nekje okoli 2.000 kvadratnih metrov na prebivalca. Povprečje za Evropo je 2.400 kvadratnih metrov. To je zagotovo ena od pomembnih nalog sklada, še bolj nadzornikov, da usmerjajo in vodijo kmetijsko politiko, da to, kar smo mogoče še leta nazaj imenovali napredek, ko se je na poljih, kjer smo včasih pridelali največ krompirja, zelenjave, ko se danes bohotijo trgovski centri, to zagotovo ni bil napredek in razvoj, da smo za pozidavo uporabili najboljše kmetijske površine. Tudi to zagotovo ni bila najboljša odločitev. Zagotovo pa piko na i postavlja zgodba, ki smo ji na Odboru za kmetijstvo v začetni prvi razpravi, ki bo zagotovo dobila še nadaljevanje, dali delovni naslov, ki so ga povzeli mediji, tajkunizacija slovenskih gozdov. Eno osmino slovenskih gozdov, približno čez 225.000 hektarjev, upravlja Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov in zagotovo je iztržek in izkupiček iz teh gozdov premajhen. Mogoče so v času zaostrene prodaje, zaostrenih gospodarskih razmer mogoči razni odpustki, razmisleki, prilagoditve, zagotovo pa je s tem sistemom na načelni ravni nekaj narobe, tudi z nadaljnjo politiko, kaj se zgodi s temi lesnimi sortimenti: končajo namreč v sosednjih državah, največkrat Avstriji, Italiji, kjer iz njih znajo potegniti dodano vrednost. Nam Slovencem pa ostaja bore malo. Bore malo izkupička, kajti za približno posekan kubik lesa iz državnih gozdov dobimo tam nekje med 5 in 6 evrov. Številni strokovnjaki opozarjajo, da bi bil lahkota izkupiček dvakrat, trikrat, najbolj optimistični pravijo celo, štirikrat večji. Seveda pa ostane Slovencem od tega lesa, če sem malo ciničen, zelo veliko: predvsem uničene ceste za transport lesa v tujino. Zato bomo v poslanski skupini predlog nadzornikov podprli in skrbno bdeli na njihovim delom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Robert Hrovat v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani prisotni! Dejstvo je, da je v Sloveniji potrebno dokončati začeto strategijo razvoja slovenskega razvoja kmetijstva ter na določenih področjih tudi spremeniti obstoječo zakonodajo, s katero bo to področje tudi formalno pridobilo ustrezne zakonodajne rešitve za urejanje stanja na področju kmetijstva. Dejstvo pa je tudi, da se je v zadnjem mandatu v času obstoječega nadzornega odbora marsikaj spremenilo na bolje, predvsem v primerjavi s prejšnjimi mandati. Velika pozornost je bila namenjena zmanjševanju nezakupljenih kmetijskih zemljišč, ki so v lasti sklada. Bistveno se je v tem času dvignil tudi prihodek z naslova koncesijske dejavnosti. Prišlo je do reorganizacije sklada in tudi s finančnega vidika je sklad deloval dobro. Kakšne so pravzaprav naloge sklada? O tem je govoril že moj predhodnik, ampak je prav, da povemo še enkrat. Torej nadzira zakonitost dela sklada, nadzira finančno poslovanje, seznani svet sklada in enkrat letno poroča Državnemu zboru. Ker je bilo po mnenju Slovenske demokratske stranke delo korektno opravljeno in nasploh sklad beleži bistveno boljše rezultate kot v preteklosti, bi pričakovali, da se ne bo zgodilo to, kar se je zgodilo na Mandatno-volilni komisiji, koo so bili pravzaprav vsi predlogi Slovenske demokratske stranke arogantno brez obrazložitve zavrnjeni. To samo po sebi mogoče ne bi vzbujalo kakšne posebne pozornosti, če bi bil primer osamljen. A žal ni osamljen. Sedanja koalicija kot po tekočem traku zamenjuje ljudi v številnih organih, skladih, nadzornih svetih in očitno je glavni cilj, da se zamenja vse, kar je bilo imenovanega v času prejšnje vlade. Namesto da bi se soočili s težavami, ki jih povzroča gospodarska kriza in poiskali uspešne odgovore nanje. Žal tudi tega ni. Pri sedanji vladi ter koaliciji gre samo za čisti politični revanšizem. Kje so sedaj javne obljube in besede predsednika Vlade, ki jih je govoril pred in takoj po volitvah? Kje so dejanja, ki bi nakazovala njegove besede in obljube, da političnega kadrovanja ne bo, da bo odslej drugače, da bo povsem drugače in veliko bolje? So se te besede in dejanja izgubila v vetru, ki jih povzročajo laži in potem opravičila za te laži, češ, da so bile le napake? Več kot očitno je, da ste sedanja vlada in vladajoča koalicija zlorabili zaupanje ljudi, ali pa ste mislili, da so ljudje tako pozabljivi, da se ne bodo spomnili leporečja predsednika Vlade o tem, da ne bo političnih in kadrovskih zamenjav, da ne bo političnih zamenjav v nadzornih svetih, da se bo imenovalo ljudi po kriterijih stroke in ne po politični barvi. Na povsem drugačna dejstva in dejanja od obljub smo postavljeni že od samega začetka nastopa sedanje vladne koalicije. Imam občutek, da bolj ko se poglablja gospodarska kriza v državi, še z večjo silo in še hitreje se delajo zamenjave v nadzornih svetih, skladih in ostalih organih. V Slovenski demokratski stranki iz vseh navedenih razlogov predlaganih kandidatov ne bomo podprli.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člane Nadzornega odbora Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije za dobo štirih leti imenujejo Srečko Čater, mag. Zlatko Jenko, mag. Maja Kotar, Franc Mužič in Branko Tomažič. Glasujemo. Pardon, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glasoval ne bom za predlog iz preprostega razloga, ker ocenjujem, da pokritost po celotni Sloveniji ni dobra. Ne mislim pa, da so predlagani kandidati, kandidatka slabi. Področje, s katerega prihajam, je, mislim, največje področje, če po kvadratnih kilometrih gledamo, obdelovalne zemlje, to je Pomurje. Imel sem tudi kvaliteten predlog in ta kvaliteten predlog ni bil podprt. Narekuje mi, da enostavno za tak predlog potem tudi ne morem glasovati.
Hvala lepa, gospod Jurša. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 22. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi Sveta za elektronske komunikacije. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka, s katerim se razreši član dr. Tomaž Kalin in se imenuje za člana Jasmin Kukavica. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 21. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani odlok sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije Državnega zbora za ugotovitev politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij, ki so bili odgovorni za pripravo in izvedbo štetja t.i. “izbrisanih” v letih 2003 in 2009, zaradi suma, da so bili uradno objavljeni izidi prirejeni političnim potrebam nekaterih nosilcev javnih funkcij; za ugotavljanje politične odgovornosti za neustrezno izvrševanje 8. točke odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-246/02-28 (Ur.l. RS, št. 135/03) v času od začetka leta 2003 do oktobra leta 2004 in v obdobju od 22. novembra 2008 dalje, katerega posledici sta tudi ustvarjanje očitne neenakosti pred zakonom in ogrožanje sistema javnih financ ter za preiskavo suma o klientelizmu oziroma koruptivnem ravnanju nekaterih državnih funkcionarjev in za preiskavo suma zlorabe Ministrstva za notranje zadeve Republike Slovenije v politične namene v času od začetka leta 2003 do oktobra leta 2004 ter v obdobju od 22. novembra dalje. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Srečko Prijatelj v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Imenovanje članov, namestnikov, predsednika in podpredsednika komisije Državnega zbora za ugotovitev politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij, ki so odgovorni za pripravo in izvedbo štetja izbrisanih v letu 2003 in 2009, zaradi suma da so bili uradno objavljeni izidi prirejeni političnim potrebam nekaterih nosilcev javnih funkcij, torej ustanovitev te komisije je po mnenju Slovenske nacionalne stranke več kot nujna. Zakon o tujcih ima svoj temelj v ustavni listini o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije. Preseneča pa dejstvo, da je na osnovi iste baze podatkov isto ministrstvo za notranje zadeve leta 2003 in leta 2009 preštelo bistveno drugačno število oseb, ki so bile v bistvu kasneje tudi objavljene kot izbrisane osebe. Razlika znaša več kot 7 tisoč. Če vzamemo v obzir zadnje dogodke, ki se vrstijo in so nam splošno znani, 8. 6. 2009 smo lahko v sredstvih javnega obveščanja zasledili, da je preiskovalni sodnik mariborskega okrožnega sodišča zoper četverico, osumljeno jemanja podkupnine za izdajo lažnih dokumentov, s pomočjo katerih naj bi več tujcev pridobilo status stalnega bivanja in celo slovensko državljanstvo, je potem ta številka 7 tisoč, ki se skriva v razliki preštetih, povsem normalna. Gre za organizirano hudodelsko združbo, ki je na nek način zelo lepo služila tudi s pomočjo uslužbencev Ministrstva za notranje zadeve, tako da je ponarejala razne dokumente, ki so služili tako za pridobitev državljanstva kakor tudi za druge socialne transferje, ki so jih tako imenovani "prizadeti", v narekovaju, uveljavljali v Republiki Sloveniji. Kriminalistična preiskava je potrdila sum obstoja skupine oseb, ki je z motivom pridobitve premoženjske koristi protizakonito omogočila večjemu številu oseb, predvsem z območja bivše Jugoslavije, in tudi nekaterim državljanom EU, da pridobijo dovoljenje za bivanje oziroma status tujca. Mnogi od njih so kasneje tudi vložili zahtevo za državljanstvo. Spoštovane gospe in gospodje, državljanstvo ni nekaj, kar bi Slovenija samoumevno nekomu podarila, in ni od boga dana dobrota. In vendar se obnašamo pri tem, kot da je to nekaj, kar lahko podarimo vsakemu. Celo to imamo zapisano, da če oseba nima tujega državljanstva, ji slovenskega ni mogoče odvzeti, ne glede na njeno sovražno dejavnost. Zelo slabo za nas, Slovence, bo v prihodnosti, če tega zakona ne bomo popravili. Mislim, da je tistemu, ki ni vreden, da ima slovensko državljanstvo, le-to treba odvzeti, sploh pa, če je deloval v nasprotju z interesi Slovenk in Slovencev v času osamosvajanja. Danes se vrstijo tožbe. Imamo že kar nekaj odškodninskih zahtevkov, ki se vrtijo v astronomskih številkah, stotisočih evrov odškodnin. In verjetno bodo ti izbrisani ponovno zahtevali na univerzalno za to pripravljenem obrazcu odškodnine, ki jih bodo vlagali na sodišča. In ni slučajno, spoštovane gospe in gospodje, da smo v Državnem zboru spremenili tudi zakon o odvetniški tarifi, ki omogoča odvetnikom, da sami krojijo višino odvetniških tarif in da sami sebi določajo ceno o uspešnosti svojega dela. Če je to res - in je, vse to, kar sem do sedaj naštel, ker to so dejstva -, potem je več kot nujno, da ustanovimo to komisijo. Da ta komisija naredi tudi revizijo obstoječih, podeljenih državljanstev, in da pokličemo na odgovornost tudi katero od uradnih oseb. Verjamem, da ministrici za notranje zadeve ne bo lahko pri tem, kar bo ugotovila ta komisija. Je pa nujno, da se ta komisija čim prej sestane in začne s svojim delom. Jutri bo mogoče to za državni proračun lahko velika obremenitev, kajti slišali smo v času interpelacije, da številke, ki bodo vložene kot odškodnine, segajo v milijarde evrov. Milijarde evrov! In te milijarde bodo bremenile slovenskega davkoplačevalca.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Ta preiskovalna komisija se bo ukvarjala s politično občutljivo temo, s tako imenovanimi izbrisanimi, katerih število se je nenadoma, kmalu po obisku poslanca Zaresa v Beogradu decembra lani, enormno povečalo. Čez noč se je njihovo število dvignilo z 18 tisoč na skoraj 26 tisoč, in to brez zadovoljivega pojasnila. Da se bo kaj takšnega zgodilo, je bilo moč razbrati iz zapisa na spletnih straneh srbskih oblasti. Seveda se ob tako veliki spremembi števila tako imenovanih izbrisanih postavlja vprašanje, kako se je moglo to zgoditi oziroma kaj se je spremenilo, da se je prvotno število 18.305 spremenilo. Ob tem je treba tudi opozoriti, da je to število 18.305 kar nekajkrat zapisano tudi v odločbi Ustavnega sodišča. Kdo je torej politično odločil, da desetletje znana in tisočkrat uporabljena številka ni več prava?! Kdo je politično odločil, da je treba spremeniti metodologijo štetja, in sploh kdo je odločil, katera metodologija je prava?! Že nižja številka pri tako imenovanih izbrisanih bi imela zaradi politične odločitve glede načina ugotavljanja upravičenosti do statusa tako imenovanih izbrisanih velike finančne posledice. 40% več upravičencev pa jih bo povzročilo sorazmerno več. Ustavni zakon za ugotavljanje upravičenosti do statusa tako imenovanih izbrisanih in posledično tudi za popravo morebitnih krivic je bila logična in sprejemljiva rešitev, ki jo je ponudila Slovenska demokratska stranka, nelogična je bila koalicijska zavrnitev. Čeprav so ministrica, Vlada in koalicija trdili, da odškodnin, ne bo, so sodišča določila izjemno visoke odškodnine in so trditve vseh teh postavile na laž. In to na zelo drago laž. In ta laž ni ne prva ne zadnja, ki jo je sproducirala ta koalicija. Pred dnevi se je debelo zlagal že drugi predsednik koalicijske stranke in tudi tega je koalicija družno in nekritično politično pokrila. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani ne samo, da se da, ampak da se mora vladati drugače. Ustanovitev te preiskovalne komisije so vseskozi spremljali tudi zapleti. Najprej je koalicija na predlog enega od koalicijskih poslancev prestavila točke dnevnega reda iz aprila na maj in tako povzročila tudi to, da se je odredila preiskovalna komisija praktično mesec dni kasneje. Kasneje pa so sledile tudi težave pri kadrovski zasedbi preiskovalne komisije, saj koalicija ni bila pripravljena sprejeti po našem mnenju korektnega predloga Slovenske nacionalne stranke glede vodenja te komisije, čeprav Poslovnik v posebnem členu, v 6. členu, in posebnem odstavku določa, da takšno preiskovalno komisijo vodi eden izmed podpisnikov zahteve. Žal je to koalicija preprečila. Predlog, ki se je končno izoblikoval po številnih zapletih, bomo podprli in pričakujemo, da bo komisija kljub pričakovanim težavam in zapletom pripravila končno poročilo in tudi potrdila sume o politični odgovornosti nosilcev javnih funkcij. Bilo pa bi smiselno, da bi se koalicija po izdanih sodnih odločbah oziroma sklepih, s katerimi so sodišča določila enormno visoke odškodnine tako imenovanim izbrisanim, le zamislila, ponovno presodila razmere in predlagala ustreznejši pristop pri ugotavljanju oziroma tudi pri urejanju statusa tako imenovanih izbrisanih. Menimo, da je pri pošiljanju odločb, ki jih sedaj pošilja Ministrstvo za notranje zadeve, potrebno nujno preverjanje upravičenosti do dodelitve odločbe in podelitve statusa, ki očitno prinaša zelo velike finančne ugodnosti, in to tudi tistim, ki so se že pred osamosvojitvijo Slovenije izselili, pa ne samo v južne dežele, ampak celo v zahodno Evropo in še kam drugam, sedaj pa pridobivajo statuse in upravičenosti do enormne [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima Anton Anderlič. [[Ne želi.]] Besedo ima Miran Potrč.
Hvala lepa. Jaz verjamem, da bomo imeli še priložnost, da o vprašanju izbrisanih govorimo, ker se stranke opozicije, predvsem demokrati, trudijo, da vsako priložnost izkoristijo za to, da čim več govorijo o stvareh, ki niso točne. To je moja razprava, gospod Gorenak, in v razpravi lahko govorim, tudi če slučajno vam ne "paše".
Prosim, mir v dvorani!
Preiskovalno komisijo je treba ustanoviti, ker tako določa zakon o parlamentarni preiskavi. Sicer osebno mislim, da za naloge, ki so ji bile namenjene, ne bi bila potrebna. Ker pa zakon o parlamentarni preiskavi tako imenovano manjšinsko preiskavo predpostavlja na podlagi ustreznega števila zahtev poslank in poslancev, jo bomo danes ustanovili. Želim si, da bi preiskovalna komisija lahko ugotovila dejstva in da bi končno demantirala vse tiste neresnične trditve, ki se pojavljajo danes znova, da so dosojene enormne odškodnine, kar je čista neresnica. Na prvi stopnji so bile dosojene odškodnine v enem primeru, v ostalih primerih še ne. Ti primeri so pod pritožbo. Preden bo dokončna odločitev, bo najbrž trajalo še krepke mesece, jaz verjamem, da tudi še nekaj let. Trditve, da bo to stalo državo enormne zneske, so ravno tako netočne in želijo samo ustvarjati napačno sliko. Trditve, da je vladajoča koalicija pripravljena odškodnine plačati, so netočne. Vladajoča koalicija je ob pripravi izvajanja odločbe 8. točke Ustavnega sodišča jasno rekla, da če bo potrebno, bomo sprejeli tudi zakon, ki bo pavšaliziral odškodnine ali višine odškodnine omejil, ker je to v skladu z vsebino Ustave možno. Smo pa hkrati rekli, da ni mogoče sprejeti določbe, ki jih vi predlagate, da v nobenem primeru, tudi če gre za dejansko škodo, ki bi jo povzročil kakšen javni uslužbenec, takšna odškodnina za izbrisane ni mogoča. Vprašanj je torej veliko. Jaz si želim, da bi ta komisija čim prej končala z delom, čeprav nimam nobene iluzije, da kasneje, ko bo končala z delom, ne boste našli novih razlogov, da bi trdili neresnice ali da bi ugotavljali, da ugotovitve komisije niso točne. Naj se torej komisija ustanovi. Mi nismo zavlačevali niti en dan, toda vi niste znali predlagati kandidatov za člane in za predsednika komisije. Res ni mogoče naprtiti krivde koaliciji. Dajmo jo ustanoviti, naj začne delati, naj bo uspešna, naj čim prej konča, pa se bo videlo, koliko neresnic je bilo z vaše strani v zvezi s tem problemom izrečenih. Hvala.
Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, mislim, da smo do sedaj po poslovniku imeli pravilo, da ni dovoljeno oziroma dopustno polemizirati s stališčem poslanske skupine.
Ne, ker je razprava poslank in poslancev.
Polemiziranje. Zato moram tu najostreje protestirati proti takemu načinu vodenja, ker razpravljavca na to niste opozorili in je povedal vrsto neresnic na to, kar smo povedali v stališču poslanske skupine. Dejstvo je, da se je število izbrisanih povečalo po obisku poslanca stranke Zares v Beogradu.
Gospod Tanko, proceduralno, prosim. Gospod Tanko, zdaj pa greste vi mimo. Začeli ste proceduralno, ste pravilno navedli, in sem vam povedal, ostanite na proceduralnih zadevah, ne na vsebinskih. Niste prijavljeni k razpravi.
Moram utemeljiti argument. In vi ne dopuščate argumentacije. To je de facto res. To, kar je gospod Potrč očital tistim, ki to govorimo, da govorimo neresnice, to ni res. Po tem obisku je bil zapis na spletnih straneh srbskih oblasti, da število ni pravo in se bo spremenilo. Drugič, da ne bo odškodnin [[...]]
Gospod Tanko, moram vas prekiniti. To je zdaj drugi opomin. Zdaj vsebinsko odgovarjate na to vprašanje. Ko boste nehali, vam bom pojasnil, da gre za razpravo poslank in poslancev, da lahko razpravljajo tisti, ki so se prijavili - vi se niste, in tako ste se sami odločili, da ne boste razpravljali. Prosim.
Spoštovani predsednik, preden dam proceduralni predlog, bi rad povedal argumentacijo.
To ni argumentacija, to je polemika z razpravljavcem.
Ne, govora je bilo o tem, da nismo povedali pravih argumentov, da smo govorili neresnice. Jaz pa govorim, kaj smo povedali in na osnovi česa. In potem bom dal na koncu proceduralni predlog.
To ni.
Seveda je! In to, da odškodnin ne bo, je govorila ob interpelaciji tu ministrica za notranje zadeve in se je zlagala, zato ker je sodišče odškodnine dosodilo. To je bila velika laž na tem področju. To, da so bili pa zapleti, da ni bil korektno vložen predlog, je pa interpretacija koalicije, ponovno. Interpretacija koalicije, kaj je prav in kaj ni prav.
To je pač stvar [[...]]
In predlagam, spoštovani predsednik, ki sejo vodite, da ne dopustite polemizirati s stališči poslanskih skupin. Mi smo povedali stališče poslanske skupine in polemiziranje s stališči ni dopustno. To vsaj do sedaj ni bilo. In sedaj se je nekdo prijavil k besedi samo zato, da polemizira s stališčem. Hvala lepa.
Predstavitev poslanskih skupin je minila. Predstavili so stališča poslanskih skupin gospod Srečko Prijatelj v imenu SNS in vi v imenu SDS, potem je sledila razprava poslank in poslancev. Na tej listi sem imel štiri prijavljene razpravljavce, dva ne želite razpravljati, eden je razpravljal in naslednji bo še razpravljal. V razpravi poslank in poslancev je seveda možna polemika med poslanci in stališči poslanskih skupin in lahko sodelujejo samo tisti, ki so se prijavili. Vi se niste, in zato pač te razprave na ta način ne more biti. Besedo ima Bojan Kontič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Kolega Miran Potrč je govoril resnico. To je prva ugotovitev. Druga ugotovitev je ta, da lahko polemizira z mnenjem poslanske skupine v razpravi, ki jo poslanci imamo, ne more v obrazložitvi stališča poslanske skupine, sicer pa lahko, in je to tudi izkoristil. Ko sem dejal, da je govoril resnico, tudi sam še enkrat zatrdim, da ni pravnomočno dosojene odškodnine, v tem trenutku še vedno ne. In tudi ministrica za notranje zadeve pri interpelaciji torej ni lagala, kot vi običajno radi rečete. Kar je pa to [[...]] [[Glasovi iz dvorane.]] [[...]]
Mir v dvorani! Gospod Ziherl, prosim, da se ne oglašate!
Kako je z motenjem, pustiva raje presoji. Govorili smo resnico vedno znova v tem parlamentu, ne bom pa ocenjeval vaših nastopov tako enostavno in posplošeno, kot to vi počnete z našimi. Preiskovalna komisija, ki jo danes tudi formalno ustanavljamo s tem, ko imenujemo predsednika, podpredsednika, članice in člane te komisije, bo danes torej ustanovljena. Časovni zamik ustanovitve je posledica tega, da predlogi za predsednika in podpredsednika niso bili skladno, torej korektno s Poslovnikom vloženi v času, ko bi dejansko to lahko storili. Takoj na isti seji, ko je predsednik Mandatno-volilne komisije pozval predlagatelje, da to storijo, in ste to storili, smo tudi potrdili sestavo komisije: tako predsednika kot tudi podpredsednika. Mi smo si želeli v poslanski skupini Socialnih demokratov, ko ste vi predlagali to preiskovalno komisijo, da bi nekoliko razširili obseg dela te komisije, tako časovno kot po vsebini. Izbrisani namreč niso nastali ne v prejšnjem mandatu, ne v tem mandatu, ampak je to zgodba, ki traja že nekaj časa. In prav bi bilo, ko ugotavljamo politično odgovornost nosilcev funkcij, da ugotavljamo od začetka, torej tam, kjer je dejansko nastala težava, s katero se danes srečujemo. In to bi bil pravi pristop. Žal ste nam te naše predloge zavrnili. Niso bili sprejemljivi za vas. Vi pač želite samo določen obseg in določen čas preiskovati. Vemo in poznamo razloge, zakaj se to dejansko počne. To, kar je bilo povedano prej, da smo mi bili tisti, ki smo zavlačevali in onemogočali ustanovitev te komisije, ni res, ni resnica. Ko so bili predlogi korektno poslovniško, skladno vloženi smo mi tudi na Mandatno-volilni komisiji izglasovali vaše predloge, torej tiste, ki ste jih vi izbrali in za katere vi menite, da bodo lahko opravili to delo. Mi pa bomo v tej preiskovalni komisiji sodelovali. Tudi mi smo predlagali svojo članico in člana, nadomestnega v to komisijo, ter želimo pri tem tvorno sodelovati. Upam, da bomo kmalu dobili tudi rezultate dela te komisije in da bomo na podlagi teh rezultatov lahko veliko bolj objektivno, kot to počnemo v zadnjem času, tudi ocenjevali tako imenovane, kot vi pravite, izbrisane in vse dogodke povezane z njimi. Žal pa ne bomo segli dovolj daleč v preteklost, ker vi na to niste bili pripravljeni.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Želite obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin? V imenu poslanskih skupin gospod Zmago Jelinčič Plemeniti in dr. Vinko Gorenak. Najprej gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Najprej dejstvo, da izbrisanih ni. Tako imenovane izbrisane so ustvarili ljudje, ki hočejo na njih graditi svoj politični kapital, svoje volilne glasove in ki so pripravljeni interese lastne domovine podrediti vsem drugim, ki hočejo na račun države Slovenije in njenih davkoplačevalcev služiti in iskati bonitete. Zavedati se je treba, da je v začetku naše osamosvojitve približno 200.000 ljudi neslovenske nacionalnosti uredilo svoj status, ker so se zavedali, da je treba pošteno vzeti v roke tako zakonodajo in spoštovati zakone, davke in vse ostale obveznosti določene države. Neka manjša skupina špekulantov, v veliki meri tudi kriminalcev, je to zlorabila. Da so bili kriminalci, se je pokazalo pred kratkim, ko so v Mariboru odkrili veliko skupino tudi gospodov iz javnih služb, ki so prodajali dokumentacijo, da so si ti tako imenovani izbrisani zagotovili državljanstvo. Med njimi so bili celo ubijalci. Zelo lepo in, gospoda žlahtna, pišite to na svojo dušo. Treba je povedati tudi, da ni res oziroma da se je gospod Potrč motil, ko je rekel, da sodišča še niso razsodila v prid tako imenovanim izbrisanim. Prebral bom kaj je razsodilo Okrožno sodišče v Mariboru s podpisom Marka Čegrana, sodnika seveda. Razsodilo: "Podana je pravna podlaga tožeče stranke Bute Krasniqi zoper toženo stranko Republiko Slovenijo zaradi plačila odškodnine." To pomeni, da so odprta vsa vrata, vsi resursi in kakor bi oni razumeli "navali narode". Seveda ob tem jim bo gospod Krivic pomagal. Moram povedati, da je gospod Krivic stal pred mojo hišo spodaj in lovil tiste, ki so šli na upravno enoto in jim v roko potiskal določene papirje, da so jih podpisovali. Jaz se v to ne bom spuščal. To je naloga drugih. Kakor se ne bom spuščal v govorice, da se govori, da je ta gospod sodnik dobil 10.000 evrov, da je presodil, kakor je presodil. Tudi v to se ne bom spuščal, ker to so govorice, ki krožijo po Mariboru. Lahko jim verjamemo, lahko jim ne verjamemo. Glede na to, kaj se dogaja na ljubljanskem okrožnem sodišču, kot vidimo iz medijev [[...]]
Gospod Jelinčič [[....]]
[[...]]jim jaz verjamem.
Obrazložitev glasu se nanaša na predlog sklepa o sestavi in imenovanju predsednika ter članov [[....]]
[[...]]seveda gospod predsednik, navkljub temu, da mi poskušate preprečiti, da bi govoril, bom podprl ta sklep in podprl ustanovitev te komisije. Žal je prepozno in žal ne bo dovolj časa pa tudi ne bomo mogli [[...]] [[Izkop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Dr. Vinko Gorenak bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Sedaj pa opozarjam [[...]]
[[...]]nisem prestopil k Jelinčiču.
Sem rekel Slovenske demokratske stranke. Še vedno dobro slišim [[...]]Dobro poslušate. To je v redu. Hvala. Prosim.
Hvala lepa. Seveda bomo v poslanski skupini ta sklep podprli, ker je tudi normalno prav in povsem naravno, da se ta pojav, ta fenomen preišče. Namreč naravni zakoni govorijo eno, tukaj v Sloveniji pa se očitno dogajajo nekatere stvari, ki delujejo proti naravnim zakonom. Gre pa za to, da je bila leta 2003, da spomnim, vlada gospoda Toneta Ropa, 18.305, leta 2004 sem sam prišel na notranje ministrstvo skupaj z gospodom Matejem, številka se ni spremenila. Leta 2009 se je številka spremenila na 25 ali 26 tisoč, skratka za nekaj tisoč. Naravni zakoni bi pa rekli, da je kdo umrl. Pomeni, da bi jih moralo biti manj, zato je povsem naravno, povsem normalno, da ta fenomen, ta čuden pojav, ki ni naraven pojav, tudi raziščemo. Morebiti pa bi potrebovali v taki skupini, ki jo bo vodil gospod Horvat, še kakšnega znanstvenika, ki bi to lahko raziskoval. Sicer pa še nekaj odgovorov v času, ki mi preostaja. Seveda je normalno, da raziskujemo to obdobje. Saj se ni leta 2000 ali pa leta 1992 povečevalo število tako imenovanih izbrisanih, ampak v tem obdobju, in torej preiskujemo to obdobje. To je za mene to obdobje, zato je to povsem normalno. Seveda je treba reči še naslednjo zadevo. 1. aprila smo v tej dvorani poslušali ob neki drugi temi vrsto podatkov, vrsto stvari in dve veliki trditvi. Prvič, izdajanje odločb ni povezano z odškodnino. In drugič, izdajanje odločb ni povezano, torej ne bo možnosti za odškodnine, ker je zadeva zastarala. Pristojna ministrica je trdila, da z dnem izdaje odločbe Ustavnega sodišča so začeli teči roki zastaranja in torej več ali manj je vse zastaralo v petih letih. Odločba izdana v Mariboru, ki jo je Jelinčič citiral, pravi drugače. Zastaralni roki začno teči z dnem izdaje odločbe in odločba je podlaga za odškodnino. Ali je ministrica lagala, ne vem, ni tukaj, ne moremo polemizirati z njo, ampak tako je povedala. Sodišče pa je povedalo nekaj drugega. In za zaključek naslednje. Dilema izbrisani, tako imenovani izbrisani, leve in desne stranke v tem Državnem zboru, ta je umetno ustvarjena. Mi nismo proti ureditvi razmer za tako imenovane izbrisane, ki jim je res bila storjena krivica. Podpiramo to, vendar z ustavnim zakonom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Prosim za prijavo k obrazložitvi. Preden dam besedo, še enkrat opozarjam, da ne bom dovolil polemik z nasprotnimi stališči. Samo obrazložitev glasu, zakaj boste glasovali tako, kot nameravate pač glasovati. Prosim Vito Rožej.
Hvala za besedo. Omenjeno je že bilo, ko se pač odločamo o stvareh, tudi o tej, ki je zdaj pred nami, je dobro, da se govori o dejstvih. Dejstvo vsaj zame je, da ne vidim v predlogu, ki je pred menoj, da bi ga predlagale stranke ali pa ljudje, ki jim je slovenski nacionalni interes resnično v čislih, da, se zanj borijo. Ne rečem, da se z zlorabo slovenskega nacionalnega interesa želi kdo okoristiti, išče boniteto pa že dolgo časa služi na račun slovenskih davkoplačevalcev. Res je seveda tudi, da gre, hvala bogu, za majhno skupino. Žal pa so med njimi tudi kriminalci in nekdanji zaporniki. Zato sem jaz do takega predloga skeptičen in se bom težko pozitivno opredelil do njega. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Klasinc. Obrazložitev glasu.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Sama se bom vzdržala glasovanja pri tej točki dnevnega reda, in to iz preprostega razloga. Proti ne morem glasovati, ker pravico do ustanovitve takšne komisije pač omogoča naš poslovnik z dovolj velikim številom glasov. Sama pa mislim, da so te razprave o izbrisanih že tako zastrupile v zadnjih dvajsetih letih ozračje, ne dvajsetih letih, v zadnjih petnajstih letih, ozračje v tej državi, da je povsem nepotrebno še prilivati olja na ogenj. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz moram reči, da z ustanovitvijo te komisije nimam nobenih težav in jo bom tudi z veseljem podprl. Zelo sem vesel, da tisti, ki jo predlagajo, ne polemizirajo več v bistvu in priznavajo, da je bila izbrisanim narejena krivica, da jo je treba popraviti in pritrjujem, da je treba ugotoviti, kakšno število teh je bilo. Sem pa prepričan, da preiskava lahko tudi ugotovi, da nekdo, ki je bil minister v prejšnjem mandatu, da ni imel pospravljenih predalov ali pa celo vzpostavljam trditev, da se je zavestno povzemalo neko število, za katero se ne ve, da je bilo resnično. In prav z veseljem in pa nestrpnostjo pričakujem te rezultate, ustanovitev komisije pa podpiram.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Pukšič, prosim.
Hvala lepa, kolegice in kolegi, gospod predsednik. Glasoval bom za ustanovitev te komisije, vendar bi se pa rad dotaknil problematike, katere se je koalicija lotila z aroganco in bi rada tudi poslanca izbrisala, če ni član poslanske skupine. To je pa v nasprotju z 82. členom Ustave Republike Slovenije in s 34. členom Poslovnika Državnega zbora. Vesel sem, spoštovani gospod predsednik, da ste 27. maja napisali, da boste sporočili, natančno preučili možnost za razrešitev nastale situacije in dosego soglasja, to je o sodelovanju poslanca, ki ni član poslanske skupine, v preiskovalni komisiji. Vendar do danes tega ni bilo, pa vendar je koalicija šla z glavo skozi zid oziroma se ta velika koalicija očitno počuti ogrožena od enega poslanca, ki ni član poslanske skupine. Nimate nobene pravice, če poslanec ni član poslanske skupine, ga črtati iz kakršnega koli delovnega telesa. V skladu s 34. členom Poslovnika Državnega zbora poslancu to pripada in ima pravico izraziti svojo željo predsedniku Državnega zbora. Spomnite se, da ste tako poslanci Zaresa nastali iz Poslanske skupine LDS in vam prejšnja koalicija te pravice ni kratila. In danes je predsednik Vlade na Brdu pri Kranju o manjšinah govoril o strpnosti, toleranci, spoštovanja različnosti in tako dalje, vendar vi tega vi očitno nimate. Glede na to, da imam pravni interes in glede na to vašo razlago Poslovnika Državnega zbora, bom vložil ustavno presojo Poslovnika Državnega zbora na Ustavno sodišče.
Hvala lepa. To sicer ni obrazložitev glasu v širšem kontekstu. Bi pa rekel to, ker ste omenili. Obžalujem, spoštovani kolega Pukšič, da niste postali predsednik te preiskovalne komisije, obžalujem pa seveda zato, ker niste mogli poslati, ker vas nobena pod poslanskih skupin, ki bi lahko predlagala predsednika, in v sestavo te komisije. Na žalost. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Podprl bom predlog sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov preiskovalne komisije. Podprl bom Robija Hrovata za predsednika. Podprl bom gospoda Antona Anderliča za podpredsednika. Podprl bom vse člane iz vseh političnih skupin za člane te preiskovalne komisije. Strinjam se, da bo ta komisija dokazala, da izbrisanih ni. Ampak to je edini način, da dokažemo, da jih ni. Podprl bom vse, kar bo ta komisija naredila za to, da bo dokazala, da je šlo in da gre za neenakost pred zakonom, da gre za ogrožanje javnih financ, da gre za preiskavo suma o klientelizmu in da gre za preiskavo suma zlorabe Ministrstva za notranje zadeve Republike Slovenije v politične namene. Podprl bom oblikovanje te komisije z velikim veseljem, kot Bogdan Barovič in kot član Slovenske nacionalne stranke, s prepričanjem, da bo po ugotovitvi sklepa in ugotovitev vseh drugih elementov te komisije, še enkrat, tako kot je rekel Zmago, jasno: izbrisanih, kolegice in kolegi, ni. Izbrisani so izmišljeni, izbrisani so tisti, ki so špekulirali, izbrisani so tisti, ki povezujejo finančne in druge transakcije z nekaterimi, ki jih tako učkajo in podpirajo. Edini, ki so izbrisani, kolegice in kolegi, so Slovenci, ubogi Slovenci, za katere vam je malo mar. Podprl bom sklep te komisije, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]vaše komentarje pa lahko pišete v vaše časopise in vaše medije na desni strani.
Hvala lepa. Besedo ima oziroma obrazložitev glasu ima Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik. Jaz bom predlog sklepa [[...]]
Prosim tišina [[...]]
[[...]]komisije o izbrisanih podprl iz več razlogov. Navedel bom samo tri ključna razloge, zakaj. Prvi razlog, jaz sem prepričan, da je nujno potrebno preprečiti eno največjih ravbarij slovenskega naroda, slovenskega ljudstva. To je nujno potrebno preprečiti. Drugič, imamo in predlagali smo v Slovenski demokratski stranki predlog zakona, s katerim bi upokojencem dali tisti dodatek, ki ga še kako potrebujejo. In jaz sem prepričan, da bi samo nekaj odškodnin bilo dovolj, da bi lahko tem upokojencem ta dodatek izplačali. Tega nismo storili. Koalicija je glasovala proti temu. In tretjič, v Sloveniji imamo že skoraj 90 tisoč brezposelnih in mi si tu dovolimo govoriti o odškodninah in odločbah, ki so bile danes tu predstavljene! Dejstvo je, da odškodnine bodo. Dajmo raje denar od teh odškodnin za to, da bodo naši, Slovenke in Slovenci, imeli zaposlitev, imeli delo, imeli možnost, da bodo lahko preživeli. V Slovenski demokratski stranki nikoli, v to sem prepričan, ne bomo za to, da bi nekdo, tisti, ki nima pravne podlage za to, lahko na račun ubogih zaposlenih, ubogih tistih, ki niso zaposleni, dobil odškodnine. Nikoli! Še ena stvar, ki se mi zdi zelo pomembna in jo moram poudariti. V Slovenski demokratski stranki tudi nikoli nismo nasprotovali, če so bile res storjene krivice, da se te krivice popravijo. Nikoli temu nismo nasprotovali. Zato smo vložili in predlagali ustavni zakon, s katerim se bo ta problem reševal posamično, ne pa tako, kot zdaj vi poskušate. Vaš ključni cilj, spoštovani kolegi iz koalicije, je samo eden: pridobiti glasove, kupiti glasove na račun slovenskih davkoplačevalcev [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, ponovno prosim za prijave. Besedo ima Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Vsekakor podpiramo ustanovitev komisije, v upanju, da se bodo zadeve razčistile, saj je področje zelo občutljivo. Danes sem iz razprav kolegic in kolegov zasledil nekaj osnovnih misli. In sicer, bilo je govora o zastrupljanju ozračja [[...]]
Kolega Ziherl, ni polemik in ni komentiranja drugih [[...]]
Obrazlagam, zakaj bom glasoval za, ker so me kolegice in kolegi spomnili, zakaj je potrebna ta komisija, ker tudi sam želim razčistiti. Gre za občutljivo področje mednacionalnih odnosov prebivalcev bivše države Jugoslavije na terenu Slovenije. Zastrupljanje ozračja. Ja, seveda. Ker 200 tisoč lojalnih državljanov, ki so investirali 600 tolarjev in uredili zadevo, se počuti nekako hendikepirane, ker bi lahko tudi oni po 50 tisoč evrov zdajle povlekli, ker bi se naredili neumne, izgubljene v vesolju in tako naprej. Bili bi izbrisani, danes bi dobili državljanstvo in 50 tisoč evrov. To je to! Kar nekaj jih poznam, ker sem delal v podjetju, kjer so delali delavci iz cele Jugoslavije, ki so bili lojalni, vestni delavci, so bili lojalni [[...]]
Kolega Ziherl, kaj ima to zdaj [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]z obrazložitvijo glasu za sestavo članov komisije!?! Mi ne presojamo vsakega potencialnega izbrisanega, ali je bil dober ali je bil slab.
[[...]]ki bo razčistila [[...]]
Prosim vas, no!
[[...]]to zelo občutljivo področje. Včasih je 113. člen, in ne vem še kaj, v bivši državi obstajal. So le mednacionalni odnosi, ki upam, da jih bo ta komisija utrdila s svojimi odkritji in dognanji. Ker 200 tisoč ljudi je bilo le lojalnih do te države. Moj sodelavec je v Srbiji izjavil, da pride nazaj v Slovenijo samo v tanku. V tanku. In zato podpiram ustanovitev te komisije [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Komisija je bila ustanovljena na aprilski seji. Danes razpravljamo in sprejemamo sestavo članov komisije, o kateri se, mislim, vsi strinjamo. In je treba obrazložiti glas za to. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Sestavo komisije bom podprl predvsem, ker si želim izvedeti resnico. In upam, da mi bo ta komisija to resnico povedala. Podprl jo bom zato, ker ne vem vnaprej, kaj bo ta komisija ugotovila. Ne vem, ali bo ugotovila, da je nekdo lagal, da je bil nekdo kriminalec, ali da je nekdo izkoriščal, zlorabljal ali ponarejal. Tega ne vem. In to je bistvo ustanavljanja preiskovalne komisije, da razišče in ugotovi nekaj, česar ne vemo. Če bi že vedeli - komisije ne bi potrebovali. Jaz prosim tudi druge, ki imate morda večje umske sposobnosti, kot jaz [[...]]
Spoštovani kolega Juri, ni treba pozivati drugih. Obrazložitev glasu. Ne se obračati na druge. Prosim.
Imate prav, predsedujoči. Gre samo za to, da sem nekako ugotovil, da drugi čutijo bolje kot jaz, druge sile in vedo, česar jaz ne vem. Ampak upam, da, ko bo komisija [[....]]
Pustite to. Za komisijo.
Upam, da ko bo komisija ustanovljena, bom tudi jaz končno deležen tiste resnice, katere so nekateri razsvetljeni že deležni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije Državnega zbora za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi suma, da so bili vpleteni v financiranje spornih menedžerskih prevzemov gospodarskih družb Istrabenz, holdinška družba, d.d. in Pivovarna Laško d.d. s strani bank oziroma kreditnih institucij v pretežni državni lasti (kreditne institucije znotraj NLB Skupine in NKBM d.d.), in sicer tako, da naj bi zlorabili svoj politični vpliv za dodeljevanje posojil članom poslovodnih organov navedenih gospodarskih družb in z njimi povezanih pravnih in fizičnih oseb (ti. "slamnatih" podjetij, finančnih holdingov ipd.) za odkup večinskega ali pretežnega deleža gospodarske družbe, ki so jo vodili oziroma jo vodijo in ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi domnevno pomanjkljive oziroma neustrezne zakonodaje s področja prevzemov, ki je dopuščala omenjene sporne menedžerske prevzeme. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Predlagatelji ustanovitve te preiskovalne komisije so v paradoksalni situaciji. Istočasno ko so z zakonom o jamstveni shemi in sedaj tudi zakonom o javnih financah sistemsko omogočili izjeme za odobritev jamstev za izpeljavo menedžerskih prevzemov in niso hoteli podpreti amandmajev Slovenske demokratske stranke, ki so preprečevali kakršnokoli obliko tovrstnega financiranja oziroma reprogramiranja, so sprožili preiskovalno komisijo, ki bo preiskovala ta dejanja v preteklosti, in to samo za dve gospodarski družbi, ki sta se olastninili preko poštnih nabiralnikov oziroma slamnatih podjetij. Izvzete pa so vse druge družbe, ki so počele in še počenjajo isto, to se pravi se menedžersko lastninijo. Vsekakor bi se v tej preiskavi morale znajti še nekatere velike skupine, kot so na primer BTC, recimo Merkur. Za BTC, če samo spomnim, je program menedžerskega prevzema spisal sedanji minister za gospodarstvo dr. Lahovnik iz Zaresa. Pa tudi manjka Ultra, ki je v zadnjem času kraljevala na slovenski politično-gospodarski sceni poštnih nabiralnikov. In ko se je ugotovilo, da je minister Golobič, ki je tudi pomemben lastnik Ultre Sum, javno zatajil svojo lastnino. Še posebej pa bi bilo potrebno ugotavljati odgovornost oziroma politično odgovornost, ko so mediji poročali, da so tudi vrednosti zavarovanj Ultre za prejete milijonske kredite naravnost smešne. Toliko milijonov kreditov za tako malo zavarovanja se ni dalo realizirati brez političnih povezav in tudi političnih vplivov. Upam, da bo preiskovalna komisija predlagala dopolnitev sklepa oziroma razširitev odredbe o ustanoviti te preiskovalne komisije, saj bi bilo že zaradi politične higiene potrebno vključiti vsaj še te primere. Zanimivo pa je, da v teh zgodbah kot moderatorji javnega mnenja nastopajo in se odzivajo vedno iste osebe iz istega političnega kroga oziroma foruma. Največkrat celo iste osebe čutijo potrebo, da zadeve politično pokrijejo in pokrivajo. Tisti, ki so predlagali ustanovitev te komisije, manipulirajo in blefirajo. Torej tisti, ki imajo nabiralnike oziroma slamnata podjetja v tujini in so člani Zaresa, naj bi preiskovali tiste, ki imajo nabiralnike oziroma slamnata podjetja v Sloveniji in so člani Socialnih demokratov ali Liberalne demokracije. Vsi ti pa so v isti koaliciji, ki naj bi prinesla nove paradigme in novo politiko. Velikokrat smo slišali, da je Slovenijo mogoče voditi bolje in brez delitev. Vendar se nič od tega ne dogaja. Včeraj smo v odgovoru predsednika Vlade na poslansko vprašanje kolega Vizjaka celo slišali, da smo bili v zadnjih mesecih priča prostemu padu gospodarstva. Sam dodajam, da ne samo gospodarstva, ampak tudi prostemu padu politične etike, higiene in morale. Ta komisija ni ustanovljena zato, da bi ugotavljala politično odgovornost Golobiča, Veselinoviča, Ropa, Bavčarja, tudi Kučana in njihovih političnih zaledij, ampak bo poskušala na silo in s konstrukti naprtiti politično odgovornost tistim, ki jih sploh ni bilo zraven pri prerazdelitvi oziroma, lahko rečemo, tudi kraji nacionalnega bogastva Slovenije. Najbrž je primarni cilj predlagateljev podelitev politične neoporečnosti tistim, ki so dejansko delovali pri tej tranziciji in pri tem neznansko profitirali in ki so tudi politično odgovorni, ter oblatenje tistih, ki jih pri tem ni bilo zraven. V tej komisiji bomo sodelovali z ambicijo, da bi pomagali priti do tistih, ki so dejansko usmerjali pota in smeri tranzicije in ki so omogočili, da se je tako ogromno premoženje Slovencev, Slovenije skoncentiralo v nekaj skupinah povezanih omrežij, ki delujejo vsa pod istim krovom. Če pa za kaj takega ne bo prave politične volje, pa bomo resno razmislili o vlogi v tej komisiji. Navidezni oziroma virtualni vojni poštnih nabiralnikov oziroma slamnatih podjetij ne nameravamo dajati samo videza legitimnosti, ampak želimo pomagati, da pridemo do dejanskih nosilcev javnih funkcij, ki so s svojim javnim in prikritim delovanjem vpleteni v financiranje spornih menedžerskih prevzemov v gospodarskih družbah. Vendar ne samo v Pivovarni Laško [[...]]
Tanko, čas je že zdavnaj potekel. Prosim, da končate.
Hvala, sem že.
Še enkrat bi rad opozoril, da smo komisijo že ustanovili, in da danes obravnavamo predlog sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov preiskovalne komisije, zato vas prosim, da se omejite na predstavitve stališč v zvezi s tem, in da ne načenjate epohalnih zgodovinskih vprašanj. Prosim. Besedo ima Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Upam, da je ne boste vzeli, tako kot ste jo dali. Ta komisija bo nedvomno imela ogromno dela. Mnogo je pa tudi že prevzemov, ki smo jih izbrisali iz spomina, pa so na enak način izpeljani in imajo za posledico tisočglavo množico brezposelnih. Ampak verjetno v to naš spomin ne seže. Državni zbor je na 6. seji 25. maja letošnje leto sprejel odločitev, da se ta komisija mora imenovati. Jaz sem vesel, da bom lahko sodeloval v tej komisiji. Dejstvo je, da obstaja utemeljen sum, da so vpleteni v financiranje spornih menedžerskih prevzemov tudi današnji in takratni vplivni politiki, ki so kar prek dveh bank, ki so bile in so v večinski lasti države, dodeljevali sporne kredite za menedžerske prevzeme. Ampak če bi mi vložili ta denar na plodna tla in gospod Bavčar ne bi zaprl Kolinske, ne bi zaprl Droge Portorož, ne bi prodal polovice Obale in ne bi danes izkazal velike luknje s primanjkljajem, bi mogoče temu še ploskali. Dali smo državni denar na plodno njivo, ki je obrodila nova delovna mesta, ustvarja se nova dodana vrednost. Nič od tega ni. Posamezniki imajo polne račune in pri tem bo tudi ostalo. Isto se je dogajalo tudi v Pivovarni Laško. In danes poskušamo zoper servisirati te kredite. Izgube delovnih mest prelagamo v breme socialnih transferjev države. In tisti, ki so izgubili ustavno pravico do dela, lahko gredo samo po pravni poti iskat svoje zadoščenje. Vemo pa, kako je, če se pravdaš v nedogled s prazno denarnico. Verjetno to ne gre, kaj hitro končaš svojo pravdno zadevo. Koliko je dejansko to botrovalo temu, da se danes približujemo stotisočglavi množici brezposelnih, je lahko odgovor kratek, če poiščemo kar v sredstvih javnega obveščanja podatke, koliko podjetij se dnevno zapira. Mislim, da bo komisija, ki bo ustanovljena, morala slej ko prej razširiti seznam teh podjetij in se ne omejiti samo na ta dva primera. In upam, da bo zaključek kredibilen in verodostojen in bo prinesel spodbudo tudi za kakega državnega tožilca, da bodo te zadeve pristale tudi v pravdnih postopkih in bo država - tu bi se moral že danes vključiti državni pravobranilec, pa se ne. V nobenem primeru nismo zasledili, da bi državni pravobranilec branil interese države, in se tudi ne bo odzval nobeden od teh, ki so dobro plačani za to. Tako da verjamem, ko bo komisija končala svoje delo, da bo verjetno odgovornost s priimkom in imenom tudi vidna; čeprav je že danes, vendar nekateri tega nočete videti. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Za razpravo poslank in poslancev se je prijavil poslanec, ki ga ne vidim v dvorani, zato razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o sestavi in imenovanju predsednika in podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Obrazložitev glasu, v imenu poslanske skupine, gospod Tanko. Še kdo? Prosim za prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Evangelij po Luki govori o neki deželi blagostanja, urejenih razmer in vsega lepega. Toda evangelij po Luki zagotovo ni imel v mislih Slovenije, kajti tu je vse kaj drugega. Gre za vedno bolj vidno deželo lopovščine, kriminala, mafijskih združb in podobnega. In če kaj lahko sodimo v ta okvir, lahko sodimo tudi te gospodarske družbe, ki so si s čudnimi prevzemi zagotovile fantastične prihodke. Fantastične dobičke in božansko življenje - ne v onostranstvu, kot bi rekel evangelij po Luki, ampak na tej strani. Ta gospoda, ki jo bomo zdaj obravnavali v tej komisiji se združuje v dveh bistvenih družbah v: Istrabenzu in Pivovarni Laško. Marsikaj je povezano in če se blagostanja in blagozvočja ne da doseči z bencinom in hlapi bencina, se ga da pa s pivom. In mislim, da je skrajni čas, da temu naredimo konec. Država je na psu, država ne zagotavlja osnovnih bivalnih pogojev za tiste, ki spoštujejo zakone, za tiste, ki se držijo reda in za tiste, ki so pripravljeni tudi drugemu pustiti vsaj drobtinico, če ne že kos kruha. Mislim, da je skrajni čas, da ustanovimo takšno komisijo in prepričan sem, da bo to prva komisija te vrste, žal pa ta komisija ne bo imela na koncu možnosti direktnega sankcioniranja teh gospodov [[...]]
Spoštovani kolegi [[...]]
[[...]]in zaradi tega [[...]]
[[...]]kolega! Komisija je ustanovljena!
Seveda.
Torej, samo sklep o sestavi komisije.
Seveda.
[[...]]predsedniku, podpredsednikih, članih. Komisija je ustanovljena, da ne bi bilo zablode.
Ne, ni zablode, samo komisija še ni začela delati, gospod predsednik. Mogoče še niste opazili?!
Ker moramo narediti sklep, da določimo članstvo in predsednika, podpredsednika. To danes delamo.
Ravno to, gospod predsednik. Zato pa govorim, še enkrat - nismo še začeli delati. Predlagam pa, da podpremo vse te člane, ki smo jih predlagali, in jih bomo podprli. Seveda. Ampak treba je povedati, zakaj jih bomo podprli. Navkljub temu, da vam morda ni ravno po godu, da jih bomo podprli ali vam morda ni po godu, da se sploh takšna komisija formira. Navkljub temu jo bomo podprli. Morda vam osebno ne, ker vsega ne veste, zagotovo pa ne kakšnim vašim članom ali bivšim članom. Tistim, pa mislim, da zanohtalo. In če bo šlo po sreči, bo tudi po evangeliju po Luki kakšna kazen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da ne bi bilo prav, da bi komentiral, ampak ker sem naslovil, bom vendarle rekel, da sem bil jaz en od podpisnikov predloga za to komisijo. Besedo ima Lojze Posedel oziroma obrazložitev glasu, da se razumemo.
Hvala lepa. Obrazložitev v imenu Poslanske skupine Zares. Če ne bi bila tako resna tema, bi v šali dejal, da je težko govoriti za Zmagom, ne plemenitim, ampak svetim, toliko je danes govoril o evangeliju. V Poslanski [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]]
Mir v dvorani!
V Poslanski skupini Zares bomo sestavo te komisije podprli. Ne nazadnje so tudi vsi, poslanka in poslanci, članica in člani naše poslanske skupine podprli in dali podpise za ustanovitev oziroma za zahtevo za ustanovitev te komisije. Veseli smo tudi, da so vse poslanske skupine takoj podale svoje predloge za sestavo te komisije in da sem prepričan, da bo komisija uspešno lahko začela delati takoj. Odločno pa tudi protestiram proti že izrečenim ocenam, kako naj bi komisija na silo in s konstrukti ustvarjala določeno sliko in zamegljevala ali iskala krivce samo na eni ali na drugi strani. Jaz sem prepričan, da vsi poslanke in poslanci, ki so dali podpis za zahtevo za ustanovitev, in tudi tisti, ki so dali soglasje za sodelovanje v tej komisiji, se zavedajo pomena, da se v čim krajšem času raziščejo te okoliščine, ki so botrovale tem prevzemom v teh dveh primerih, in predvsem v tistem drugem delu, ki je očitno malce spregledan, pa je bistveno bolj pomemben, to je, da se oceni zakonodaje na tem področju, ki je to omogočala. Zato sem prepričan, da bo komisija dobro delala in da tudi ni nobenega zadržka ali pomisleka, da ne bi eventualno na začetku tudi dopolnili spisek, če bo takšna volja večine in če bo za to izražena tudi objektivna potreba.
Hvala lepa. Besedo za obrazložitev ima Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. V naši poslanski skupini bomo sestavo te komisije podprli. Moram pa reči, da je nekoliko čudno, da se [[....]]
Prosim mir, tišina v dvorani!
[[...]]na to epohalno lastninjenje, ki se je zgodilo v času slovenske tranzicije, ni odzvala nobena od institucij, ki jih je ta država ustanovila. Ko se je lastninilo preko poštnih nabiralnikov doma in v tujini, ni ničesar zaznal ne Urad za preprečevanje pranja denarja ne Urad za varstvo konkurence in ne zloglasna Kosova komisija. Pri vseh teh postopkih, menedžerskih prevzemov teh podjetij preko slamnatih firm je šlo za enormne transakcije denarja, enormne transakcije deležev v gospodarskih družbah preko "by pass-ov", preko vseh mogočih zadev in imeli in imamo legalno ustanovljene institucije, ki so dolžne posebno pozornost posvetiti tem področjem in preverjati praktično vse te transakcije in prenose sredstev. Zanimivo, da Kosova komisija recimo na tem področju ni zaznala popolnoma nič. Nobene ugotovitve, noben postopek ni bil sprožen, ne pri Merkurju, ne pri BTC-ju in ne pri Istrabenzu, ne pri Ultri, v teh zadnjih primerih in tako naprej. Upam da bodo člani te komisije imeli več poguma kot so ga imele inštitucije, ki smo jih ustanovili, da ne bo tudi ta preiskovalna komisija žrtev nekih paradoksov in nekih političnih pritiskov in vplivov, tako kot so bile te institucije, o katerih sem prej govoril. To, da se ni zaznalo ničesar v vsem tem obdobju od leta 1992, 1993, ko so se ti postopki vodili, pa do leta 2004, je čudno. Milo rečeno, čudno. Tudi Računsko sodišče, ki je revidiralo marsikatero zadevo, ki je šla preko javnih institucij, tudi državnega proračuna, na te področju ni ugotovilo ničesar. In tukaj, če bo preiskovalna komisija dejansko imela to moč in pa predvsem personalno voljo, to se pravi, da bodo tisti, ki so v tej komisiji, imeli to voljo, da bodo te zadeve ugotavljali, potem lahko pričakujemo neke rezultate. V nasprotnem primeru bo preiskovalna komisija, samo legalizirala in oprala sume političnie odgovornosti vse tiste, ki so "držali štango"! za te procese. Tu so mnoge inštitucije, tudi državne inštitucije, tudi Kad, tudi Sod in še kdo. In mislim, da bi bilo treba te zadeve odpreti mnogo širše, mnogo globlje in tudi zelo intenzivno. Rezultati bodo prav gotovo zanimivi, če jih bo komisija sposobna dokazati. Hvala.
Hvala lepa. Želite obrazložitev glasu v svojem imenu? Prosim za prijavo. Hvala lepa. Še enkrat bi želel opozoriti, da se ta obrazložitev glasu nanaša na imenovanje predsednika, podpredsednikov, članov in namestnikov članov komisije in da ni primeren prostor za razpravo o drugih vidikih ali pa o ustanovitvi te komisije. Obrazložitev glasu v svojem imenu ima Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala, lepa gospod predsednik. Tudi v svojem imenu ne samo v imenu Slovenske nacionalne stranke bom podprl sklep o sestavi komisije, predsednika, podpredsednika in vse člane in vsakega posebej. Da ne bo kakšnega dvoma. Sedaj pa, če dovolite, bi samo še nekaj besed povedal v zvezi z zadevo, s katero se bo ukvarjala komisija. Mislim, da je skrajni čas, da se enkrat pokaže slovenski državi kdo je bil kriv za svinjarije, ki so se dogajale, kdo je bil kriv za zakone in zakonodajo, ki je dovoljevala tako lopovščino, in kdo je to lopovščino v največji meri izvajal. Mislim, da je skrajni čas, da se svetniški sij odvzame nekdanjemu predsedniku Drnovšku, in da se pove, da je v času njegove vladavine in z njegovim žegnom prišlo do tega, da se je dogajalo vse to, kar se je dogajalo. Vedeti je treba, da tudi njegovi nekdanji, tudi bivši sodelavci niso dosti razmišljali o dobrobiti slovenske države, ampak o svoji lastni dobrobiti. Mislim, da je skrajni čas, da to enkrat povemo. Vsi tisti, ki so izkoristili zadevo ob njegovem blagoslovu ali pa nekateri celo brez njega, so seveda sledili vsemu temu. In to je potrebno, da razkrijemo, da pokažemo, da se kaj takega ne bi več zgodilo. Dejstvo je, da sedanja vlada noče spremeniti nekaterih zakonov, ki bi preprečevali kakšne take zadeve. Morda bo ravno ta komisija naredila tisto, česar ni storila sedanja vlada, da bi jasno prepovedala nadaljevanje lopovščin, ki se dogajajo v slovenskem gospodarskem prostoru. Upam, da bo to storila na, ne ravno na področju sankcije, ampak na področju nekakšnega odprtja vsaj ta komisija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima Miran Györek. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Seveda bom tudi jaz v svojem lastnem imenu podprl sklep o imenovanju predsednika, podpredsednika in članov komisije, tako kot same komisije, ampak z enim žalostnim priokusom, ko gre za obseg njihovega dela, da je zadeva omejena samo na ta dva velika prevzema, mislim na Istrabenz in Pivovarno Laško. Ko smo imeli zadnjič tukaj na obisku delegacijo z Bavarske, so se čudili, kako lahko v eni državi pride do tega, da en pivovar kupi, recimo, prvi časopis v državi. Nekdo je celo rekel, to je tako, kot bi neka pivovarna na Bavarskem kupila Deutsche Zeitung, recimo. In kako lahko dobi takšno vplivno politično moč ena pivovarna, da zaradi tega tukaj izgubljamo toliko časa in da je bilo pokradenega na nek način toliko denarja? Kako lahko en izzveneli kompromitiran politik, kot je Bavčar recimo, napravi takšno škodo takšnemu podjetniškemu gigantu, kot je bil Istrabenz? Ampak, da bo ta komisija, upam, šla tudi širše tudi na lokalna, regionalna področja, kaj tistih malih lokalnih tajkuničev je tudi tukaj na stotine in tisoče, da ne bom rekel, ki so skupaj v skupni masi pokradli v tej državi premoženje poštenih Slovencev in Slovenk in se sedaj skrivajo za to gonjo samo za tema dvema eklatantnima primeroma, največjima primeroma. Vprašam se tudi, kako to, da lahko dva taka, s takšnim načinom, kot sta recimo Bavčar in Šrot, dobita takšno veliko politično moč, da se [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]sploh sprašujemo, če je to še v eni državi normalno.
[[...]]Györek, razpravljamo o sestavi članov komisije.
[[...]]zopet me morate prekiniti [[...]]To je standardno za Slovensko nacionalno stranko. Ali imate kaj proti nam? Ali res se naj [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič. Prosim.
Podprl bom gospoda Lojzeta Posedela za predsednika, gospoda Gvida Kresa za podpredsednika in podprl bom vse člane in namestnike članov preiskovalne komisije Državnega zbora za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij. Podprl jih bom zato, ker bodo morali javno in pregledno delati. In ne glede, da omenjamo v točki e, bom zelo eksakten in me ne morete prekiniti - Istrabenz, NKBM, Pivovarna Laško, ampak ker bodo ugotovili, morali bodo ugotoviti povezavo z milijon drugimi firmami, ki so izhajale in delale grehe v prejšnji, pa še predprejšnji oblasti. Zato jih bom podprl, da bo enkrat jasno, kdo je tisti krivec. In podpiram to komisijo in ustanovitev in njene člane zato, da se ne bo, kolegice in kolegi, dogajalo tisto, kar se je zgodilo včeraj: presedan nad presedani, ne glede, ali je krivda ali ne. Da si ena oblast dovoli ukiniti predsednika uprave Luke Koper kar tako na pamet, češ, iz krivdnih razlogov, ki so neka skrivnost. To je svinjarija, ki je ne moremo dovoliti. In to svinjarijo mora ta komisija, ki jo jaz osebno, Bogdan Barovič, Slovenska nacionalna stranka, razkriti. In naj jo razkrije. Na pamet jaz ne morem reči, da Slovenska nacionalna stranka ukinja predsednika Slovenske nacionalne stranke iz krivdnih razlogov, ki so skrivnost. Ne morem. Ne smem in nimam te pravice. Podpiram to komisijo, ker bo ta komisija ugotovila, kaj je prav in kaj ne. Ne, da bodo politike čistile svoje vodje in svoje politične argumente kar tako po dolgem in po čez. Obsojale desnico, sami bodo pa počeli isto, kar je desnica počela. Ta komisija naj to počne. Zato jo podpiram. In še enkrat, Alojz Posedel, zaupam vam.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Pukšič. Prosim.
Še en paradoks, ki se dogaja v Državnem zboru s strani koalicije, je tudi ta, da sem bil povabljen kot podpisnik za ustanovitev te preiskovalne komisije in ker seveda želim, da se svinjarije, če so, obelodanijo, in v tem primeru pač obelodanijo politične botre. Žal seveda organi pregona svojega dela niso naredili in ga žal ne delajo in to že desetletja ne. Vendar iz znanih razlogov, ker pač imajo botre v politiki in so jim tako naročili. Pa vendar sem smel biti podpisnik za ustanovitev te komisije kot poslanec Državnega zbora. V naslednjem koraku, ko v 6. členu Poslovnika Državnega zbora piše: "Če se parlamentarna preiskava uvede na zahtevo tretjine poslancev, imajo vse poslanske skupine v preiskovalni komisiji enako število članov oziroma njihovih namestnikov." In v zadnjem stavku piše: "Predsednik preiskovalne komisije se izvoli izmed poslancev, ki so vložili zahtevo za uvedbo parlamentarne preiskave." Ne piše iz poslanskih skupin, ampak izmed poslancev, ki so to zahtevo naredili. Dalje sicer o tem ne piše, piše pa v 25. členu, da se v poslovniku preiskovalne komisije, če tu ni vse zapisano, je zapisano v Poslovniku Državnega zbora, ki pa seveda v 34. členu jasno piše, da poslanec je lahko tudi poslanec brez poslanske skupine in kako se takrat ravna. Tudi v tem primeru je bila stvar kršena in - bog pomagaj. Izvirni greh svinjarij in kraje družbenega premoženja izhaja iz leta 1994, ko je Državni zbor podelil mandat tako [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Besedo ima Vito Rožej. Prosim.
Hvala za besedo. Velika večina izmed vseh nas, ki tu sedimo, se vas je pred 18 leti in pol odločilo ne samo za drugačen političen sistem pa nacionalno državo, tudi za drugačen gospodarski sistem. Nekateri smo bili še tako mladi, da pač takrat te možnosti odločanja nismo imeli. Zaradi tega se mi zdi danes čudno, da ob razpravah o tej preiskovalni komisiji poslušamo tako mešanje jabolk in hrušk, kot je oškodovanje družbenega premoženja pa očitanje nekomu, da je zaslužil nasploh. Skratka, ali nekdo pred 18 leti in pol ni mislil resno, ko se je odločil za tržno gospodarstvo, ali pa ne razume popolnoma kakršnekoli gospodarske logike. Sam bom podprl predlagano sestavo te komisije. Tudi zaupam njenim članom, čeprav so mi dali misliti pomisleki, izrečeni ob predstavitvah mnenj poslanskih skupin in tudi obrazložitvah glasu, da bodo zdaj preiskovali poštne nabiralnike tistih, ki imajo neke druge poštne nabiralnike. Z gotovostjo lahko rečem, da imamo člani Poslanske skupine Zares poštne nabiralnike samo na naslovih naših bivališč, kamor prihaja naša pošta. [[Hrup v dvorani.]]
Mir v dvorani, prosim!
Zase lahko z gotovostjo trdim, da je temu tako, in bi prosil, da se v razpravah omejimo na dejstva [[...]]
Prosim, gospod Rožej, to ni razprava o poštnih storitvah, to smo imeli zjutraj. Prosim, obrazložitev glasu.
Samo govorim o dilemah, ki bi jih imel pri podpori. Skratka, podpiram, ker vem, da ima gospod Posedel samo en poštni nabiralnik, tistega na svojem domu. Bi pa seveda prosil, da smo tudi v razpravah točni, eksaktni, ker tudi sam poslank in poslancev SDS ne označujem za trgovce z orožjem, pa imam mogoče ravno toliko razlogov za to kot gospod Tanko. Hvala.
Ni polemike z drugimi, prosim. Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka glede rekonstrukcije Vlade. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima prosim, mag. Andrej Vizjak, Slovenska demokratska stranka.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Predlagamo razpravo in seveda poslanska skupina bo podprla ta predlog. Podatki, ki jih je nedavno objavil UMAR, o katastrofalnih razmerah v slovenskem gospodarstvu, potrjujejo, da je Slovenija kljub dobrim izhodiščem zabredla izjemno globoko v to krizo in posledično smo se znašli v velikih težavah. Ukrepi Vlade ne delujejo in posledično pričakujemo od Vlade dejansko prilagojene ukrepe razmeram. Teh pa ni in ni. Sicer se veliko najavljajo različni paketi, prvi, drugi, tretji paket, v praksi pa še ukrepi iz prvega paketa niso izvedeni, kaj šele, da bi dajali rezultate. Torej več kot potrebno je, da se pogovorimo v parlamentu, kjer mislim, da je osnovna možnost politične razprave tudi dana, o ustreznosti teh ukrepov, o učinkih teh ukrepov in o tem, kako naprej. Pozdravljam tudi sedaj razsvetljenje predsednika Vlade, da bo končno v ta razvojni dialog povabil tudi opozicijo. Doslej nas ni bilo. Vendar pričakujemo, da bo ta diskusija potekala na neki učinkoviti osnovi, ne pa na neki forumski ravni. Zaradi tega je nujno, da gremo v Sloveniji naprej z ukrepi, ki bodo oživljali gospodarsko aktivnost, ki bodo pomagali gospodarstvu, da zadiha s polnimi pljuči, in ne samo z ukrepi, ki blažijo socialne posledice izgube dela in delovnih mest. Vlada se v glavnem ukvarja s tem, zanemarja pa gospodarstvo, ki še kako potrebuje roko in učinkovite ukrepe v tem času. Razprava je nujna in ključna za prihodnost razvoja Slovenije, nujna je tudi za načrtovanje javnih financ in vsega s tem povezanega v prihodnje. Zato smo v SDS prepričani, da je taka razprava tudi širše koristna, ne samo za gospodarstvo, temveč tudi za koalicijo, ki zavrača to roko. Ker tudi nismo slišali teh kratkoročnih ukrepov, napovedujejo se zgolj neke modernizacije ključnih sistemov, ki so verjetno tudi potrebne, vendar niso ključne za kratkoročno prebroditev te situacije. Torej, spoštovane poslanke in poslanci, predlagam da opravimo to diskusijo, da se na njo dobro pripravimo, da predložimo tudi ukrepe, pa ne samo ukrepe, tudi terminski rok za izvajanje le-teh in da končno prestavimo v neko višjo prestavo reševanje nastale situacije.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu? [[Ne.]] Prehajao na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 37. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi s presojanjem državnih ustanov o višini odškodnin. Glasujemo. Želite? Proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. 4. člen Poslovnika Državnega zbora govori o tem, da Državni zbor posluje v slovenskem jeziku. Slovenski jezik ima tudi svoja pravila, je precej kompliciran, ampak tudi na določenih področjih težji kot kakšni drugi jeziki, ampak zaradi tega še ne pomeni, da ga ne smemo spoštovati. Slovenski priimki označujejo, za katerega človeka gre, ne za kakšnega človeka gre, tako da v primeru Zmaga Jelinčiča [[..]]
Plemenitija.
[[...]]Plemenitija je treba sklanjati in bi vas prosil, da v bodoče uporabljate slovenski jezik temu primerno. Hvala.
Hvala, gospod Rožej. V tem trenutku se bom držal še ustaljene navede in bom naredil ta prekršek, ni pa rečeno, da dejansko tega svojega stališča ne bom spremenil, ko se bom posvetoval še s tremi drugimi strokovnjaki. Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Zmago Jelinčič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
[[..]] [[govori Albansko.]] [[...]]pravi, da je treba spoštovati vse jezike, pa sem ga po albansko nekaj vprašal, pa pozdravil in tako naprej. Naj mu bo, saj se bo naučil, če še ne ve. Mislim, da je smiselno, da razpravljamo o tej zadevi, ki sem jo predlagal, ker v Sloveniji slovenski državljani in še posebej Slovenci s slovenskim državljanstvom nimamo enakih pravic kot jih imajo tisti, ki so sicer slovenski državljani, pa niso Slovenci ali pa na sploh, ki so slovenski državljani. Dejstvo je, da na račun nekaterih takšnih, ne vem kako bi rekel, ljudi, ki to drugače gledajo, recimo Kekcev, Rožletov in Kosobrinov, drugače merijo vatle kar se tiče slovenskih državljanov in tujih ljudi. Žal se to dogaja tudi na področju policije, sodstva, zdravstvenih uslug in tako naprej. Ne vem, če veste, ampak če pride Cigan v zdravstveno postajo, gre lahko kot prednostna kategorija noter, ne glede na to, kakšna je poškodba ali zdravstveno stanje nekoga, pa četudi pred ambulanto ležijo na pol mrtvi ljudje na tleh. To, je [[...]]
Gospod Jelinčič [[...]]
[[...]]enakopravnost [[...]]
[[...]]prosim vas [[...]]
[[...]]to je [[...]]
[[...]]da se omejite v [[...]]
[[...]]enakopravnost, ki jo [[...]]
[[...]]fantazijah [[...]]
[[...]]določa slovenska država. Skratka, Slovence je treba tolči, treba jim je jemati vse pravice, seveda pa neki dušebrižniki, ki so v glavnem iz raznih strank, ki se vrtijo okrog zares, za hec, pol zares, ne zares in tako naprej, bodo to seveda še naprej poskušali voziti v to smer. Zato mislim, da je smiselno o tem razpravljati, da je treba zadeve pripraviti in pripeljati na čisto. Konec koncev, po eni strani če vzamemo samo to, da bomo tistim, ki so se borili proti Sloveniji, dajali neskončno velike odškodnine, medtem ko tisti, ki so bili v nacističnih taboriščih, pa ne bodo dobili nič. Še to, da pričakujem tudi od te koalicije, česar nikoli ne bi pričakoval, da bodo začeli negirati narodnoosvobodilni boj. Tudi to lahko pričakujemo, glede na to, kako delate s to državo in kako pljuvate po slovenskih državljanih in še posebej po Slovencih s slovenskim državljanstvom.
Hvala lepa. Glasujemo. Gospod Rožej, po glasovanju. Pred glasovanjem ne, po glasovanju. Glasujemo. Glasovanje teče. Mir v dvorani! Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 40. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da Državni zbor predlaganega sklepa ni sprejel. Gospod Rožej, proceduralno. Prosim.
Hvala, predsedujoči. Gospod predsednik! Želel sem opozoriti na nepravilno uporabo jezikov v Državnem zboru [[...]]
Hvala lepa, to ste storili.
Ne, 4. člen določa, da poslujemo v slovenskem jeziku, imata pa poslanca manjšin možnost sodelovati v svojem mateinem jeziku, ki se za potrebe delovanja Državnega zbora prevaja [[...]]
Ja.
[[...]]albanskega jezika med temi ni, tako dajte, prosim, vsaj dolgoletne poslance opozoriti na uporabo in spoštovanje poslovnika. Hvala.
Če bo kdo od poslank in poslancev želel govoriti v albanščini, bomo zagotovili prevod. Hvala lepa. V skladu s predlogom Franceta Cukjatija bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Boruta Miklavčiča na poslansko vprašanje Franceta Cukjatija v zvezi z ukrepi za stabilizacijo slovenskega zdravstva. Obrazložitev glasu gospod France Cukjati v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Naj obrazložim ta predlog, in sicer vsi veste, da že leta in leta govorimo, da tudi zdravstvu grozi demografski kolaps v tem smislu, ker so starostniki, 80-letnik, na primer, je osemkrat bolj drag za zdravstvo kot, recimo, tridesetletnik. In ta demografska posledica nam grozi. Ob tem pa je treba omeniti, da smo resnično zapadli v težko gospodarsko krizo, kjer zaradi stečajev, števila brezposelnih in drastičnega padca BDP bo prej ali slej, računa se nekako v šestih mesecih, ta kriza pljusknila tudi na področje zdravstva. In kot za gospodarstvo sedaj ne pristopamo k nekim sistemskim spremembam gospodarstva v Sloveniji, ampak k ukrepom, ki so ciljani v preprečevanje posledic gospodarske krize in so urgentni, tako bi tudi na področju zdravstva bilo potrebno ukrepati sedaj, ko je še čas, da ne bo prišlo v zdravstvu do usodnega kolapsa. Teh projektov, teh predlogov ali vizij ministrstvo ni doslej pokazalo. Je navedlo, da sicer načrtuje preprečevanje velikega pomanjkanja sredstev v zdravstvu z nekaterimi ukrepi, to je recimo 20% zmanjševanja amortizacije bolnišnicam, 5% znižanje plač, 5% znižanje financiranja terciarne dejavnosti, vendar to niso ukrepi, to je samo posledica, manj denarja bo tudi manj sredstev za bolnišnice. Ukrepov torej ni nikjer. In ko smo mi v maju razpravljali o paketu ukrepov za izboljšanje gospodarske in socialne situacije v Sloveniji, smo med temi ukrepi, ki jih je predlagal SDS, tudi obravnavali nekatere predloge ukrepov na področju zdravstva. Pri posameznih področjih je Vlada odgovorila s svojimi ukrepi in tudi imela neko idejo, kako bo to reševala. Na področju zdravstva ni ministrstvo niti enega ukrepa navedlo, kako bomo preprečili ta kolaps. Zaradi tega menim, da je zadnji čas, da razpravljamo o odgovoru ministra. To, kar se napoveduje, obsežna sprememba zakona o zdravstveni dejavnosti, ki je v javni razpravi, ne bo pomenila nič pozitivnega, nič v smislu preprečevanja tega kolapsa, kajti take sistemske spremembe pomenijo samo več sredstev in držaje breme za proračun, ne pa varčevanja.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 38. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Roberta Hrovata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za obrambo dr. Ljubice Jelušič na poslansko vprašanje Roberta Hrovata v zvezi s krajo orožja iz skladišča v Pivki. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Robert Hrovat v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Zdi se mi prav, da obnovim nekaj o včerajšnjim dialogu med mano in gospo ministrico. Dejstvo je, da je 19. 5. bilo Ministrstvo za obrambo obveščeno o eni veliki šlampariji, o eni veliki blamaži za Slovenijo. 19. 5. je bilo ministrstvo obveščeno, da je prišlo do vloma v skladišče neeksplodiranih obojnih sredstev v Pivki. Dejstvo je, da se še danes ne ve, in to je včeraj tudi ministrica potrdila, ali je šlo tudi za krajo orožja ali pa gre celo za nepopolne evidence tistega orožja, ki je čakalo na uničenje in je bilo shranjeno v tem skladišču. Torej dejstvo je, da glede na to, da terorizem ne počiva in da govorimo o ročnih bombah, da govorimo o armbrustih in RPG-22, to pomeni, da če to orožje pride v roke nepravim ljudem, se lahko zgodi tudi tragedija. Naslednje opozorilo, ki sem ga včeraj dal ministrici Jelušičevi, je tudi ta, da je bil Odbor za obrambo obveščen šele 14 dni po tem dogodku. Dejstvo je, da je bilo veliko govorjenega o novi praksi, o nekem drugačnem dogajanju v Državnem zboru, da bo Državni zbor takoj obveščen o vseh zadevah, da bo imel neko večjo moč, kot je bilo to v preteklosti. Ampak dejstvo je, da smo dobili te informacije šele na podlagi intervencije predsednika Odbora za obrambo in pa tudi kolega Zmaga Jelinčiča. Jaz bi pričakoval, da bo ministrica ravnala tako, kot je bilo pred volitvami govorjeno, da bo Odbor za obrambo dobil večjo vlogo odločanja. Včerajšnji odgovor ni bil zadovoljiv. V včerajšnjem odgovoru sem dobil pravzaprav samo zagotovila, da se je nekaj ljudi zamenjalo in da se še vedno preiskuje. Dejstvo je, da ne vemo nič. Ali je bilo to orožje odtujeno ali gre za nepopolne evidence? In menim, da je prav, da združimo, da opravimo razpravo o odgovoru ministrice, hkrati pa se tudi seznanimo z ugotovitvami organov, ki te zadeve preiskujejo. Mislim, da je to lepa priložnost, da se vsi skupaj seznanimo z ugotovitvami, če je treba tudi na zaprti seji, ker bo šlo za podatke, ki so pač tajni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 37. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Rudolfa Petana bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Franc Križaniča na poslansko vprašanje Rudolfa Petana v zvezi s trošarinami." Obrazložitev glasu ima Rudolf Petan v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. Včeraj sem ministru zastavil tudi vprašanje, ali je v interesu države, to se pravi trenutno tej vladi, da so njeni državljani enakopravni z državljani ostalih držav članic Evropske unije. Sedaj ni tako, ko se pogovarjamo o cenah naftnih derivatov. Od danes veljajo nove cene naftnih derivatov zaradi teh silnih povečanj trošarin naftnih derivatov. Dejstvo je, da še pred pol leta smo imeli najnižje trošarine, ki so možne v Evropi, sedaj pa imamo ene višjih. In sedaj se je zgodilo to, da imamo od danes naprej dražje naftne derivate, kot so v Švici, in to za približno 4 cente. Pri tem pa je treba upoštevati, da so v Švici od dva in pol do trikrat višje plače. Imamo tudi višjo ceno derivata, ki je najnižje ocenjen, to je dizel, kot je v Nemčiji, in to za 2 centa, da ne govorim o Poljski, Slovaški, Španiji, kjer je krepko za 20% nižja cena naftnih derivatov, Liechtenstein, Luksemburg, kjer imajo tudi krepko višje plače, Islandija, Irska, Grčija, Danska, Češka, Avstrija kot naša soseda, Madžarska kot naša soseda, Hrvaška kot naša soseda. To pa pomeni, da državljani niso enakopravni, da glede na višino plač plačujemo več za naftne derivate kot drugod. In to se je spremenilo v pol leta. Še pred pol leta smo imeli eno najnižjih cen naftnih derivatov v Evropi, zato ker smo imeli najnižje trošarine. Sedaj imamo eno najvišjih, smo v zgornji tretjini, prej smo bili v spodnji tretjini. Kar je pa najhujše, je pa to, da tranzit ali promet, ki gre skozi Slovenijo, je približno enak. Se pravi, da je onesnaževanje okolja približno enako. Količina izpustov, dimnih ali SO2, CO2 od teh vozil je približno enaka. Ker pa so cene derivatov dražje, pa seveda šoferji kupijo te derivate tam, kjer so cenejši, to pa je ob vstopu v Slovenijo ali pa ob izstopu, skozi Slovenijo pa gre tranzit, kar pomeni, da država dobi manj. Se pravi, državljani smo dvakrat tepeni. Prvič zato, ker imamo enako onesnaženje kot prej, pa cene naftnih derivatov, ki so ene najvišjih v Evropi. In to se je drastično spremenilo v pol leta. Zato sem na ministra naslovil vprašanje, kakšna namerava biti v bodoče ta cenovna politika glede trošarin pri naftnih derivatih, seveda tudi v kontekstu z onesnaževanjem okolja. In, ali bomo državljani Republike Slovenije enakopravni z ostalimi. Se pravi, ta cenovna politika v bodoče, zato bi želel, da se o tem opravi razpravo. In prosim, da to potrdite. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu? Prosim, Franci Kek, obrazložitev glasu v svojem imenu.
Predloga ne bom podprl. Naših državljanov ne zanima, po koliko je bencin v Švici ali v Luksemburgu, njih zanima, koliko ga morajo plačevati v lastni domovini. In tu je zdaj okoli evra, pred letom, dvema je bil pa čez evro dvajset. In mislim, da so bolj zadovoljni s tem, da je okrog evra.
Hvala lepa. Prosim za prijave za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Mislim, da je potrebna širša razprava o tej pereči problematiki, kajti ne vidim nobenega realnega vzroka, da bi se pri nas trošarine tako višale. Ekonomski kazatelji kažejo, če so trošarine zmerne, da je poraba večja, in je na koncu izplen v državni proračun večji. Pa tudi glede na to, da je transport nekaj vsakdanjega za današnje življenje, podražen transport pa generator inflacije, bodo te prevelike trošarine slej ko prej udarile nazaj s preveliko inflacijo in se bomo lahko nekoč spraševali, če izpolnjujemo maastrichtske kriterije. Zato kaže opraviti širšo razpravo in analizo in morda najti kakšno boljšo rešitev za to problematiko. Gorivo je predrago. Nekoč so vsi sosedje hodili tankati v Slovenijo, sedaj je ravno obratno. Slovenija je zadosti majhna, da jo s polnjenjem tanka v Italiji z lahkoto prevoziš do Madžarske in potem tam že spet tankaš ceneje. Tudi naše velike logistične firme, avtoprevozniki imajo že zdavnaj naročilo, da ne glede na to, koliko imajo goriva v rezervoarju, tankajo v tujini in nekoliko prihranijo. S tem seveda polnijo proračune drugih držav, ne pa našega. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima Marijan Pojbič.
Spoštovani predsedujoči oziroma spoštovani predsednik! Jaz bom to širšo razpravo vsekakor podprl. Moram povedati v vsem tem času šestih, sedmih, osmih mesecev vladanja vlade gospoda predsednika Boruta Pahorja, jasno kaže na to, da stvari v tej državi ne gredo v pravo smer. Ta vlada je postala po nečem prvak. Skoraj neverjetno pri vsem tem, kar je do sedaj pokazala, izjemno uspešna je, in postala je prvak ravno na področju, ki bremeni slovenske davkoplačevalce. Praktično imamo v Sloveniji skorajda najvišjo ceno naftnih derivatov, in to pri plačah, ki so bistveno pod povprečjem EU. In, spoštovane kolegice in kolegi, to se vam zdi popolnoma normalno, logično. Zame kot poslanca, in ne samo kot poslanca, kot državljana [[...]]
Kolega Pojbič ne polemizirati z drugo stranjo.
Torej, spoštovani gospod predsednik, želel sem povedati svoje mnenje, nikakor ne mislim polemizirati in se z vami strinjam. Mene kot državljana Republike Slovenije še kako zanima, kako živim v tej državi in kakšne pogoje mi zagotavlja in ustvarja tista vlada, ki je v tistem trenutku na oblasti. In to je v tem trenutku vlada gospoda Boruta Pahorja. Moram povedati, da mi je nesprejemljivo, nerazumno in nedopustno, da je ta vlada v tem času postala, tako kot sem že uvodoma povedal, prvak. Prvak v tem, da bremeni slovenske davkoplačevalce. Vsak izmed nas in tisti, ki so volili to vlado, to oblast in to vašo koalicijo, so najmanj, kar so pričakovali, to, kar ste pred volitvami obljubljali, da boste delali v interesu državljank in državljanov Republike Slovenije. Ampak skozi dejanja tega niste dokazali in prepričan sem, da si bodo Slovenke in Slovenci to še kako dobro zapomnili. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom samo ta predlog podprl, ker je pač treba povedati, da je že res, da je bila lani cena naftnih derivatov okrog 1,20 evra, vendar je bila cena surove nafte 140 dolarjev za barell. Danes se, maloprodajne cene naftnih derivatov gibljejo nekaj malo več čez evro, s tem, da je cena surove nafte, kot vsi dobro vemo, 70, približno 70 evrov za sodček. Dejstvo je tudi to, da Slovenija leži [[...]]76, govorim okrogle številke. Slovenija leži na stičišču dveh evropskih koridorjev, torej je tranzitna dežela. In politika, ki vodi k visokim cenam naftnih derivatov, takšnim, ki so praktično višje od vseh sosednjih držav, v tem trenutku ima po mojih podatkih samo Italija višje cene, vodi k temu, da se bo v državni proračun preprosto logično nateklo manj trošarin, kot bi se ob politiki, da so državi trošarine oziroma maloprodajne cene nižje, kot so v sosednjih državah. Zato bom glasoval, da se opravi razprava na to temo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 24 proti 38. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Petra Verliča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za promet dr. Patricka Vlačiča na poslansko vprašanje dr. Petra Verliča v zvezi s spremembo prioritete izgradnje železniške infrastrukture na šestem EU prednostnem projektu preko Slovenije. Obrazložitev glasu dr. Peter Verlič v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani! Predlagam, da Državni zbor res opravi to razpravo. Ministra za promet sem vprašal: Ali je res spremenilo Ministrstvo za promet prioriteto na šestem prednostnem projektu od Trsta - Divače in Ljubljane proti Budimpešti in od Kopra do Divače, tako da proga od Kopra do Divače postaja enotirna, medtem ko proga od Trsta proti Divači ostaja dvotirna? Ali torej res pomeni, da bo proga od Trsta imela boljše parametre kot od Kopra, se pravi, da bo Trst v boljšem položaju kot Koper? Podlaga za to moje ustno vprašanje je bil odgovor na moje pisno poslansko vprašanje, kjer je Ministrstvo za promet izdelavo idejnega projekta za novo dvotirno progo Divača-Koper spremenilo, prekinilo in spremenilo prioritete tako, da se upošteva izvedba na odseku od Divače proti Kopru na enem delu do cepišča, ki še ne vemo, kje to je, za enotirno progo. V prejšnjem mandatu smo ravno zaradi pritiskov sosednje države vložili ogromno napora, da smo dosegli mednarodni sporazum med Slovenijo, Italijo in Evropsko komisijo, da smo obe progi od Trsta do Divače in od Kopra do Divače obravnavali kot enakovredni in s tem zagotovili tudi obstanek šestega prednostnega projekta preko Slovenije. Pritiski so bili ogromni, naj samo povem, da je Italija ves čas želela 6 kilometrov od Kopra do Trsta in pa moderno povezavo preko Slovenije, ki bi jo verjetno kasneje zavrnili in bi šesti prednostni projekt šel preko Italije in pa po spodnjem delu Avstrije. In ne pozabimo, da imamo v Evropski komisiji komisarja za promet Italijana Tajanija, ki najbrž sedaj komaj čaka, da je slovensko Ministrstvo za promet spremenilo prioritete in spremenilo tudi dogovor, ki je bil že sprejet. Zadnji čas, da se o tem pogovorimo v Državnem zboru in ministra za promet oborožimo tudi s sklepom Državnega zbora, da tega ne dovolimo, da sta Koper-Divača in Trst-Divača enakovredni dvotirni progi, da bo lahko minister za promet odbrzel z modro lučjo direktno v Bruselj in komisarju Tajaniju povedal: Koper-Divača je dvotirna proga.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Še kdo? Gospod Jože Tanko obrazložitev glasu v lastnem imenu.
Hvala lepa. Glede na to, kar je povedal kolega Verlič, najbrž ta sprememba na železniških koridorjih ni slučajna, ampak je morda tudi sestavni del teh pogovorov glede vinjetnega sistema in je to tudi neke vrste kompenzacija komisarju Tajaniju, da bomo pri nas nekako dobili to tiho soglasje ob določeni pocenitvi kratkotrajnejših vinjet za začasno uporabo vinjetnega sistema. Jaz mislim, da bi Državni zbor moral z vso resnostjo pristopiti k obravnavi tega področja reševanja in odpiranja Luke Koper proti osrednji Sloveniji in naprej proti Madžarski. Najbrž je prednostna naloga Republike Slovenije na železniškem prometnem področju. In mislim, da pri tem ne bi smeli nikomur popuščati. In prav bi bilo, da bi o tem, kaj se je dejansko zgodilo v tem kratkem času na urejanju železniškega omrežja, morali opraviti razpravo tako v Odboru za promet, kjer je predsednik kolega Veber, kakor tudi v Državnem zboru, in dati vse potrebne politične podlage za to, da se peti koridor izvede tako, kot je dejansko zamišljen. Vse druge alternative, ki dajejo prednost drugim koridorjem in izgradnji navezav na druga omrežja, so v bistvu rezervne variante oziroma variante, ki za Slovenijo ne pomenijo ničesar, dobrega, ampak dajejo obvoz Sloveniji s tega prometnega področja. Predlagam, da ta predlog tudi podprete. Sam ga bom.
Hvala lepa. Ker je interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz bom seveda podprl ta predlog. Jaz se namreč še spomnim razprav o železnicah iz prejšnjega mandata, predvsem kolegi s Koprskega so bili upravičeno zelo glasni, kaj je z drugim tirom Koper-Divača. Bilo je govora tudi o hitri progi. Zdaj pa je situacija takšna, da si je enostavno ne znam predstavljati. Tu je narejena velika škoda Sloveniji. Kako je do tega prišlo, jaz v tem trenutku ne vem, in bi lahko samo špekuliral. Lahko bi rekel, da je pač ta minister zdaj "zafrčkal" prednost, ki smo jo imeli, da bi v evropskem merilu imeli tudi en pomemben koridor od Kopra do Divače. Tako pa je postala v bistvu pomembnejša navezava od Divače do Trsta. Se pravi, da Italijani nekaj dobijo, ampak jaz si tega ne upam trditi. Rekel sem, da je bila to špekulacija, da je to naredil ta minister, mogoče je to v povezavi s kakšnimi vinjetami ali kaj podobnega. V glavnem, to ni dobro za Slovenijo, zato bi morali v Državnem zboru dobiti prave odgovore, kako je prišlo do tega. Lahko da je to samovolja koga drugega in da minister za to niti ne ve. Sam zastopam tudi stališče, da minister vseke podrobnosti in vsakega detajla tudi ne more vedeti. Za to ima sicer uslužbence, ki ga morajo o tem obveščati, ki ga morajo seznanjati, vendar vemo, da je ta sistem velik, zato bi sam lahko zastopal stališče, da minister o tem ne ve. Zato bi bilo prav, če izglasujemo ta predlog, da je minister s tem seznanjen in nas obvesti, kako je s tem, kaj to zdaj pomeni za Slovenijo. Prepričan sem, da to za Slovenijo ne pomeni nič dobrega, da to pomeni lahko za nekaj deset let umaknitev na stranski tir. Zato menim, da je prav, da to razpravo opravimo in dejansko ugotovimo, kaj se dogaja na teh železniških koridorjih in na katerem mestu je sploh Slovenija, če že ni na stranskem tiru. Podpiram ta predlog.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Janko Veber, prosim.
Hvala. Če bi poslušali odgovore ministra na ta vprašanja, danes ne bi bilo treba obrazložiti glasu, kajti vse to, kar danes poslušamo, ugotavljamo, da eden drugega pravzaprav tako in tako ne poslušamo ali pa ne želimo poslušati. Dejstvo je, da trase ni mogoče umestiti kot dvotirne železnice v prostor. Če bi v preteklih štirih letih ta trasa bila v prostoru, bi se danes pogovarjali o tem, kdaj bodo ta dela oddana in kdaj bo drugi tir ali pa oba tira zgrajena. Mislim, da se vsi še kako spomnimo, kako je predsednik bivše vlade obljubljal po Sloveniji, ko bo spremenjen zakon o urejanju prostora, bomo umestili v prostor brez problema razvojne osi, železniške poti, skratka, vse bo kar samo od sebe skupaj padlo in ne bo nobenih težav. Dejstvo je, da v preteklih štirih letih niti ena trasa ni bila umeščena v prostor. In če želimo črpati evropski denar ali pa začeti vsaj s posodabljanjem enega tira, kajti Koper-Divača je izjemno pomemben tir tudi sicer za našo luko, je treba začeti z gradnjo vsaj enega tira. In predvideno je, da se potem v naslednjih letih zgradi tudi drugi tir. Nihče se ni odpovedal drugemu tiru, in to je bilo že ne vem kolikokrat tudi pojasnjeno, ampak se še enkrat želi o tem razpravljati. Ne vem, zakaj. Možna je taka dinamika, da se umesti en tir v prostor in se potem v nadaljevanju, ko je tudi potreba po še večjem prometu, zgradi tudi drugi tir. Nihče ni nikomur nič odpustil. Dejstvo pa je, da nekaj ni bilo narejenega do včeraj in zato je treba reševati situacijo danes na ta način. Seveda bom glasoval proti temu, ker so ti odgovori že vsi bili dani.
Hvala lepa. Besedo ima Branko Marinič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Vsekakor sem za to, da v Državnem zboru odgovoru ministra za promet na poslanko vprašanje kolega Verliča razpravljamo. Gre, veste, za nekaj čisto nasprotujočega se od mednarodnega sporazuma. To ni dobro za Slovenijo in meni je žal, da je predhodnik debatiral v korist Italije, ne pa v korist Slovenije. Ali je več enotirna [[...]]
Gospod Marinič, ni polemike, prosim!
Ali je več enotirna proga kot dvotirna proga, se lahko sprašujemo, mislim, da zelo verodostojno. Če sta dva tira, je bistveno boljša pozicija države, ki ima dva tira, kot država, ki ima enotirno progo. In tukaj si moramo biti enotni. Jaz se strinjam in sem v Državnem zboru že povedal, da je vsak minister ukleščen nekako med svoje sodelavce, ki mu lahko svetujejo in povedo tisto, kar odraža neko dejansko stanje, ali pa tisto kar so morda v preteklosti špekulirali in delali nekaj za drug račun. In mene tukaj močno preseneča dejstvo, da se odstopa od mednarodnega dogovora, ki je bil sklenjen in ki Sloveniji daje boljša izhodišča. Tkaj ne bi smeli pristati na to, da bi se izogibali temu, da se v Državnem zboru opavi širša razprava o tem vprašanju. In to bo samo v korist Republiki Sloveniji pred Italijo. In tukaj se moramo zavedati, da gre za nacionalni interes in se ne izogibati dejstvu, da taka razprava ne bi bila v korist Republike Slovenije.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Ker ne želim polemizirati z drugo stranjo, bom polemiziral sam s seboj in se vprašal, ali oziroma zakaj se je slovenska vlada odločila, da bo šla naprej s projektom na samo enega novega tira in ne s celotno progo. In si bom odgovoril. Ker sem poslušal odgovor ministra, sem ugotovil zelo jasen odgovor. Da je to storila zato, ker če bi šla naprej s projektom izgradnje oziroma priprave za izgradnjo celotne nove proge, bi to trajalo dosti, dosti dlje, kot bo sedaj trajala priprava enega samega novega tira, za katerega bomo verjetno videli začetek gradnje že konec prihodnjega leta. Če še vedno samega sebe vprašam, kaj je bolje, imeti vrabca v roki ali goloba na strehi, odgovor poznam. Konkretneje. Kaj je bolje? Imeti neko novo dvotirno progo nekje v zraku, ki se ni konkretizirala v štirih letih in najbrž še dosti časa ne bi postala meso, ali pa imeti sedaj en nov tir, katerega se bo začelo graditi že proti koncu prihodnjega leta in katerega bo potem kasneje mogoče nadgraditi, torej imeti en nov tir, na podlagi katerega bomo lahko dobili evropska financiranja, ki bi jih sicer lahko izgubili. Če odgovorim: boljše je imeti en nov tir prej, kot pa novo progo, vprašanje kdaj. Glede na to, da sem iz Kopra, to vprašanje močno čutim in si dejansko želim, da lopate, čiste lopate začnejo delati čim prej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala, spoštovani predsednik. Ta razprava se v Državnem zboru mora opraviti. Mora se opraviti predvsem zaradi tega, ker je vsakršna razvojna časovna dimenzija v slovenske železnice v okviru tega, kar se danes pogovarjamo, torej povezava Koper - Divača, že zamujena. Je res, da imamo za ta enotirni projekt odkupljeno zemljišče, prostorske plane sprejete in tako naprej in da je mogoče le bolje, da naredimo to, kot pa da še vrsto let vlečemo in prelagamo dejansko to v sprejem v neko drugo časovno dimenzijo. Zakaj pa je to zamujeno, gospe in gospodje? Zaradi tega, ker že danes izgubljamo bitko s časom. Čas je nepovratna komponenta, tovori nas obvažajo, mi izgubljamo delo in tukaj se kregamo kaj bomo naredili. Bom vam pa povedal, koliko smo pametni. Pet let nismo znali porabiti za ta projekt, o katerem sedaj govorimo, pet milijonov nepovratnih sredstev, ki nam jih je Evropa dala. Tako v bistvu smo jih morali vrniti nazaj. In zakaj jih nismo porabili za ta projekt? Zato, ker nismo zagotovili svoje lastne udeležbe za črpanje teh že dodeljenih evropskih sredstev znotraj našega proračuna. Toliko o tem, koliko smo zmožni, kaj doma narediti. Ustanovili smo direkcijo in kar se mene tiče, bi bilo treba poiskati odgovornost, kajti v Državnem zboru smo v preteklem mandatu zadolžili naše rodove za tri generacije naprej, ko smo izdali poroštveni zakon za najem kreditov, od katerega že dve leti nismo počrpali oziroma naredili niti enega pametnega projekta, zapravili [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]pa niti enega evra. Imamo direkcijo s fikusom in direktorjem v Mariboru in tudi agencijo, ki je sama sebi namen. Skratka, dogaja se kriminal. Tujci, ki pa dobivajo varnostna spričevala, pa nam vozijo [[...]]
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 39. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mirana Györeka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve Katarine Kresal na poslansko vprašanje Mirana Györeka v zvezi z nezakonito izdajo državljanstev in podkupljivostjo uradnikov." Obrazložitev glasu Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa. Ta razprava je nujna predvsem zardi tega, ker smo lahko prebrali v sredstvih javnega obveščanja, da je na mariborskem bil s strani preiskovalnega mariborskega okrožnega sodišča izrečen zoper četverico osumljenih jemanja podkupnin, javni pregon in da se je ta organizirana kriminalna združba ukvarjala s ponarejanjem, izdajanjem listin tudi za tiste, ki nikoli niso bivali v Sloveniji. Tista razlika, sedem tisoč državljanstev več, je tudi delo teh gospodov. In Buta Krasnigi je tudi dobila od tega dr. Borisa Paja, ki ji je izdal potrebna potrdila, tožbo na osnovi tega, kar je tam zapisano, pa tudi odškodnino. Osebe, ki se v bistvu sedaj tukaj bohotijo z državljanstvom, so prišle tudi iz drugih delov Evrope, pretežno pa iz bivše Jugoslavije. In kar je najmanj nemoralno in kruto, gospodje so prejemali deset tisoč evrov na primer. To je tako, Večer poglejte in naslov Deset tisoč evrov za eno potrdilo. In mi vas pozivamo, da na osnovi skopih odgovorov spoštovane gospe ministrice opravimo tukaj razširjeno razpravo. Drugo, kar je pa sramotno in je zapisano v zakonu, je pa to, da tisti osebi, ki podarimo državljanstvo, državljanstva ne moremo več vzeti, tudi če opravlja sovražno dejavnost v Republiki Sloveniji. To je zapisano v zakonu, o tem sem govoril že prej. In imeti takšno leglo sovražnikov v naši Sloveniji, ki jim daš kos belega kruha, najmanj sedem tisoč lahko predvidevamo, da jih je, če je prej vse potekalo pošteno in normalno, sedem tisoč je razlika, kliče h temu, da nekaj naredimo. Tudi te osebe so na tej naši proračunski postavki in črpajo svoja sredstva za preživljanje iz različnih socialnih transferjev. Tudi Slovenci, slovenske družine niso deležni takšnih podpor, kot so jih ti prišleki. In zamislite se malo nad tem, da mora danes v bistvu tisti, ki pošteno dela, sto osemdeset ur na mesec preživeti s štiristo evri, medtem, ko ena ciganska družina dobi tisoč petsto evrov. Elka Strojan je veselo kazala to položnico. Več kot nujno je, da se ta razprava opravi in da naredimo tudi v bistvu kakšno revizijo za podeljeno državljanstvo za nazaj.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 38. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V zvezi s predlogom poslanca Zvonka Černača bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje Aleša Zalarja na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi s plačilom delovne uspešnosti in nadur na okrožnih sodiščih. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 38. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V zvezi s predlogom poslanca Mira Petka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje Aleša Zalarja na poslansko vprašanje Mira Petka v zvezi s spremembami letalske mreže. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Miro Petek ima obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke
Hvala lepa. Nismo se še združili. Odredba o notarskih mestih in številu notarjev, ki je bila sprejeta 27. marca letošnje leto oziroma objavljena je bila 27. marca letošnjega leta v Uradnem listu, zmanjšuje število notarskih mest s 125 na 98. S to odredbo se zmanjšuje dostopnost do notarjev in na nek način se utrjuje ekskluzivnost tega ceha in monopol notarjev. Notarji tu prisegajo na formulo, da je manj več, se pravi manj je notarjev - več imajo dela, večji imajo profit, toda ljudje pravijo "manj je dražje", kajti slabša je dostopnost do notarjev, daljše so poti, več je čakanja. Danes smo tukaj že večkrat slišali - bencin je denar, lahko dodamo tudi, da čas je denar. Očitno je minister talec tega notarskega lobija, podobno, kot je talec odvetnikov. In tu gre za podobno zgodbo, vendar v drugi preobleki. Zato seveda predlagam, da razpravljamo o odgovoru ministra Zalarja [[...]]
Prosim mir v dvorani!
[[...]]da bi lahko skupaj tu preverili notarsko mrežo. Minister je včeraj že priznal, da je v primeru Koroške, Raven na Koroškem, Mežiške doline naredil eno napako, in je pripravljen to napako jeseni tudi popraviti, s tem, da moramo reči, da je bil mojster opravičevanja lastne napake oziroma lastne neumnosti. Slišati pa je tudi v javnosti, da naj bi se notarske storitve v prihodnje podražile, se pravi manj notarjev - dražje storitve. Zato bi bilo prav, da bi o tem razpravljali tudi v Državnem zboru. Glede na to, da v tem poletnem času seje zaključujemo bolj zgodaj, se ne bi nič kaj zamudili, če bi glasovali za ta predlog sklepa. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 38. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožeta Jerovška bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za šolstvo in šport dr. Igorja Lukšiča na poslansko vprašanje Jožeta Jerovška v zvezi z nastopi članov Vlade v reklamne namene. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 39. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 7. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Hvala lepa in lep pozdrav.