Доброго ранку, шановні колеги. Прошу реєструватися. [[10:02:15]] В залі зареєструвалось 443 народних депутата України. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, я хотів би розпочати з дуже сумної події, яка відбулася вчора минулої ночі, у нас колега помер, наш колега, це народний депутат України цього скликання, найстарший народний депутат України, голова підкомітету Комітету Верховної Ради України у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, член фракції Комуністичної партії України у Верховній Раді, генерал армії, учасник Великої Вітчизняної Війни, Герой України – Герасимов Іван Олександрович. Шановні колеги, я прошу хвилина мовчання. Прошу сідати. Щодо поховальних процедур апарат Верховної Ради поінформує вас, завтра всі церемоніальні процедури поховальні так що, я прошу, ми завтра разом підемо попрощатися з нашим колегою. Дорогі друзі, у нас складний сьогодні порядок денний, ціла низка законопроектів на порядку денному. Хотів би зразу зазначити, що по окремим законопроектам, які розглядатимуться в другому читанні, повинні були розглядатися в другому читанні є окрема позиція уряду України. І уряд просить три законопроекти перенести на доопрацювання на наступний тиждень – це 0943, 0976 і ще один з законопроектів, я зараз номер скажу, я думаю, що ми підемо на зустріч Кабінету Міністрів і доопрацюємо ці законопроекти і на наступний пленарний тиждень їх поставимо. Що стосується розгляду питань порядку денного, то перед розпочатком даного розгляду – життя продовжується – Петра Степановича Цибенка треба привітати з днем народження. Таке життя, так що, Петро Степанович, вітаємо вас. [[О п л е с к и]] Я оголошую розгляд проекту Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про обрання голів, перших заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання. Олександр Сергійович Єфремов. Мова йде про те, що Олександр Сергійович буде доповідати Постанову про внесення змін до персонального складу комітетів. Єфремов Олександр Сергійович є? Немає поки що. Є Олександр Сергійович? 2604 – це по Стешенко постанова. З місця, будь ласка, увімкніть мікрофон.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги. Комітет 4 червня поточного року розглянув заяву народного депутата України Стешенка Олександра Миколайовича – члена депутатської фракції „Блоку Юлії Тимошенко” про обрання його членом Комітету Верховної Ради України у закордонних справах. Враховуючи, що розрахункова квота депутатської фракції „Блоку Юлії Тимошенко” у комітетах з чисельністю до 20 осіб складає 6 осіб, а у Комітеті Верховної Ради України у закордонних справах працює від цієї фракції 5 народних депутатів України, тобто квота повністю не використана, комітет прийняв рішення підтримати заяву народного депутата України Стешенка та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови Верховної Ради України. Просимо підтримати рішення комітету.
Колеги, я думаю, що немає заперечень. Чи є хоть один народний депутат, який вимагає обговорення законопроекту? Немає? Дякую. Відповідно до Регламенту я ставлю законопроект 2604 на голосування за основу і в цілому. [[10:06:20]] За-367 Шановні колеги, за – 367, рішення прийнято. Дві фракції коаліції звернулися з проханням оголосити перерву. Чи міг я попросити дві фракції, щоб ми розглянули спочатку законопроект, а потім оголосити перерву, щоб не переривати засідання парламенту? Дякую. Колеги, оголошую розгляд законопроектів 1199, 1240, 1385, 2009. Запрошую на трибуну народного депутата України Сироту Михайла Дмитровича. Будь ласка, Михайло Дмитрович. Вимагаєте скороченої процедури? Колеги, як позиція по скороченій процедурі? Підтримується? Роману Зваричу ввімкніть, будь ласка, мікрофон.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні колеги! Ми не заперечуємо щодо розгляду цих чотирьох законопроектів за скороченою процедурою. Однак, Арсенію Петровичу, я привертаю вашу увагу, що ці законопроекти у порядку денному сьогодні розглядаються як альтернативні. Якщо подивитися на зміст цих законопроектів, насправді, є альтернативними 1199 та 1240, а 1385 та 2009 як окрема категорія, які є також альтернативними. Тому я би просив, щоб ми їх розглядали, власне, виходячи з такої логіки. Арсенію Петровичу, окремо. Ми привертаємо також увагу вашу, що у порядку денному на вівторок стояло питання 1418 – це є питання, яке також стосується сфери житлово-комунального господарства. Ми би просили також відразу включити в порядок денний.
Дайте завершити. 1418?
1418.
Зараз розберемося. Добре. У мене пропозиція така: давайте все вирішувати поетапно: перше, я почув вашу пропозицію щодо порядку розгляду. Я ставлю на голосування про розгляд законопроектів 1199, 1240, 1385, 2009 за скороченою процедурою. Колеги, увага! Голосуємо за скорочену процедуру. Прошу голосувати. [[10:09:02]] За-384 Рішення прийнято. Тепер щодо порядку розгляду. Роман Михайлович, розглядаємо їх в загально установленому порядку, але по кожному окремо я буду ставити на голосування, як того вимагає Регламент. І дам можливість всім висловитися з приводу даного законопроекту перед голосуванням по новому з мотивів голосування. Приймається так? По 1418 приймемо рішення після вашої перерви. Ви берете на 30 хвилин перерву – після цього приймемо рішення. Добре? Перепрошую, Михайло Дмитрович. Прошу, інформуйте парламент.
Дякую. Шановний Голово, шановні народні депутати, шановні громадяни! Питання приватизації кімнат у гуртожитку виникло не сьогодні. Воно, по суті справи, почалося тоді, коли почалася приватизація державних підприємств і установ. У приватні руки вони потрапляли, і відбулася необхідність у багатьох власників перепрофілювання житла на інші потреби. Людей виселяли на вулицю, і вони, таким чином, були полишені своїх конституційних прав на житло. Більше того, порушувалася Конституція в тій частині, що не можна було погіршувати стан життя людей будь-якими діями посадових осіб чи інших громадян. Таким чином, ще в минулому скликанні були розроблені відповідні законопроекти, які повинні були вирішити це питання. Але в силу тих обставин, політичних перш за все, які склалися в минулому скликанні, це питання не було розглянуто і відповідно не було прийнято рішення. Я не вважаю сьогодні законопроект 1199 і 1240 альтернативними. Я вважаю, що і наш законопроект, і законопроект Анатолія Матвієнка регулюють одну і ту ж саму сферу, і по суті своїй вони повинні, на мій погляд, бути об’єднані, скажімо, законопроект Анатолія Матвієнка повинен бути взятий за основу, а в другому читанні врахувати всі положення наших обох законопроектів, оскільки тут не повинна йти мова про авторство, а повинна йти мова про вирішення конкретної проблеми, яка сьогодні болить дуже багатьом людям. Тому у відповідності до скороченої процедури я і пропоную таку саме процедуру: взяти за основу проект Анатолія Матвієнка і в другому читанні, об’єднавши наші обидва проекти, прийняти закон - і вирішити проблему приватизації гуртожитків. Дякую.
Дякую. Прошу сідати, Михайло Дмитрович. Анатолій Сергійович Матвієнко запрошується на трибуну Верховної Ради. Анатолій Сергійович, будь ласка. Ще раз хотів би нагадати: 1199 і 1240 є альтернативними, в секторі реєстрації дещо наплутали. Прошу, Анатолій Сергійович.
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги, шановний Арсеній Петрович, я хочу нагадати історію трошки цього законопроекту. Дійсно, я був автором законопроекту про приватизацію житлової, жилої площі в гуртожитках в парламенті попереднього скликання. Цей законопроект пройшов комітет, комітет порекомендував його доопрацювати, цей законопроект пройшов не один Круглий стіл, цей законопроект пройшов слухання за участю асоціацій, які захищають людей, які проживають в гуртожитках. Після його доопрацювання я його подав вже в цьому скликанні. І тому я дякую Михайлі сироті, який правильно говорить, що вони можуть бути сьогодні об’єднані. І я дякую йому за ініціативу, що 1240 може бути підтриманий в першому читанні. Що стосується цього законопроекту, я хочу звернути вашу увагу, мова йде про людей, які живуть уже не один і не два роки, а які живуть там уже десятками років. Мова йде про людей, які були поселені в ці гуртожитки у державні підприємства, які сьогодні вже не існують. Мова йде про людей, які вже ніколи не можуть розраховувати на швидке отримання житла. Мова йде про людей, які вже там народили дітей і вже навіть женили дітей. І, очевидно, ми не маємо права сьогодні не відреагувати на цю категорію. Я в своєму законопроекті вилучаю гуртожитки наукових, освітніх, спеціальних, соціальних закладів. Я думаю, що в другому читанні ми можемо подивитися на цю категорію і все уточнити. Але я говорю сьогодні і закликаю всіх вас, якщо ми відповідальні, а я не думаю, що є народний депутат, до якого не звертався б хоча б один мешканець цього гуртожитку, що нам потрібно наводити порядок. І всі зауваження, які висловили Науково-експертне управляння, може бути враховано в другому читанні. Законопроект 009 не є альтернативним, поки що давайте дамо ми людям, як синицю в руках, а потім, коли ми вирішимо великі гроші, які потребує 009, знайдемо ці кошти, доопрацюємо, ми можемо давати.
Дайте завершити.
Ми можемо дати гуртожитки і тим, хто там живе і не 5 років, а менше. Ми можемо дати ці гуртожитки, на приватизацію навіть тим, хто там не живе, але сьогодні мова йде за категорію, яка вже постаріла в цих гуртожитках. І я прошу вас щиро підтримати цей законопроект – 1240, і голосувати тільки один. Я дякую ще раз Михайлі Сироті за пропозицію, яка є конструктивною. Спасибі.
Прошу сідати. Валерій Олексійович Баранов. Будь ласка, Валерій Олексійович. І якщо дозволите, прохання, щоб ви висловили свою позицію з приводу порядку розгляду законопроектів, тобто розглядати їх двома блоками чи розглядати їх одним блоком, як вони передбачені в реєстрації. Добре?
Уважаемые коллеги, вопрос приватизации общежитий очень важный, и нет необходимости всех убеждать в этом. Наш Комитет жилищно-коммунального хозяйства рассматривал все четыре законопроекта, мы проводили совместное заседание, на котором участвовали все авторы этих проектов, и пришли к тому, что каждый из представленных законов затрагивает один или несколько аспектов из этой проблемы. Поэтому наше общее предложение, согласиться с тем предложением, которое внес Матвиенко Анатолий Сергеевич. Деркач Николай Иванович согласен с тем, чтобы мораторий тоже вошел в этот закон. И остальной закон 2009, который дает механизмы дальнейшего существования, принять их за основу и в дальнейшем ко второму чтению мы учтем все это в один закон и представим на ваше рассмотрение. Поэтому мы предлагаем согласиться с предложением Матвиенко Анатолия Сергеевича.
Дякую. Колеги. Прошу сідати, Валерій Олексійович. Колеги, два „за”, два „проти”. Ще раз нагадую, по двом законопроектом – 1199 і 1240. Прошу записуватися. Степан Давимука.
Степан Давимука, "Блок Юлії Тимошенко". Без сумніву, ці пропозиції є актуальними, їх треба вирішувати. Але я хотів би звернути увагу на наступне. Є два класи гуртожитків: гуртожитки, які на підприємствах, які фактично зруйновані, і не опікуються ні підприємством, ні місцевими органами самоврядування, і не передаються, і не приймаються місцевими органами самоврядування. Але є і другий клас гуртожитків тих підприємств, які нормально функціонують і розвиваються. І ці гуртожитки необхідні для вирішення, для забезпечення функціонування цих підприємств. Тобто вони є нормальним відомчим житлом. Щоб не вийшло, що ми, приймаючи ці закони, фактично запустили експропріацію цих об’єктів в нормально функціонуючих підприємствах. І тому нам треба у другому читанні врахувати ці моменти і чітко розділити одне і друге. Але закон, без сумніву, треба приймати у першому читанні. Дякую.
Дякую. Колега Ландік Володимир, фракція Партії регіонів.
Спасибо. Но я хотел бы тоже продолжить мысль предыдущего выступающего коллеги и сказать, что в следующем, во втором чтении, чтобы мы обязательно не забыли то, что часть и, можно сказать, наверное, лучшая и большая часть общежитий уже ушла. И люди воюют в судах и так далее. Но собственность уже там, в чужих руках. Чтобы мы все-таки разработали механизм возврата общежитий людям, которые в них жили раньше и будут жить дальше. Спасибо.
Олег Зарубінський.
Я записався, шановні колеги, проти. Я, дійсно, проти того, щоб цей законопроект, точніше сума цих законопроектів, гальмувалися. Бо на сьогоднішній день за інформацією Фонду державного майна в Україні порушуються конституційні права на житло півтора мільйона сімей, які проживають у 14 тисяч гуртожитках. І коли буде готуватися друге читання, я хотів би, щоб автори, а очевидно вони зійдуться на тому, що один з законопроектів треба взяти за основу, цілком можливо, що або правильно Михайло Сирота, представник "Блоку Литвина" підтримав, що за основу може бути взятий інший законопроект. Ми не за авторство боремося, а за реалізацію проблеми. Але треба врахувати, що сьогодні існують дуже витончені засоби виселення мешканців з гуртожитків – відселення через переведення будинку в так званий нежилий фонд, або фіктивний аварійний стан споруди. І це найчастіше використовується, для того щоб півтора мільйони сімей вигнати з місця їх проживання. Другий момент. Він дуже важливий. Свого часу Фонд державного майна України зробив серйозну помилку. Він прийняв рішення про включення гуртожитків до статутних фондів господарських товариств. І сьогодні це позначається на проблемах і гальмуванні процесу приватизації житла тими, хто вже живе в цих гуртожитках, в кімнатах по 15, по 20 років. І ще один момент. На початку 90-х років в українському законодавстві дійсно не було норми, яка зобов’язувала би передавати житлові фонди у комунальну власність у разі приватизації державного підприємства. І саме це дозволило багатьом приватним підприємствам поставити під загрозу виселення тисячі сімей заради наживи, дійсно наживи на подальшому перепродажі будівель чи створенні там офісних приміщень. Тому я проти того, щоб ми зараз не прийняли рішення, і тим самим відклали в довгу скриню, в довгий ящик процес прийняття цього рішення. Я за нього. Дякую.
Дякую. Петро Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые избиратели, о чем идет речь? Речь идет о том, что сегодня те, кто должен нести перед вами ответственность за преступления, совершаемые во время приватизации, говорят о том, что якобы они беспокоятся о вас. Проблема общежитий и семей – это проблема приватизации. Захватывали целостные имущественные комплексы, общежития, дворцы культуры, дворцы спорта и прочее, которые содержались за счет прибыли. Прибыль теперь на карман себе кладут. Вот поэтому и сбрасывают эти общежития на жилищный фонд городской либо вообще их сегодня деребанят и превращают Бог знает во что. Поэтому сегодня проблема – эта проблема государственная. Ее надо решать немедленно, забрав действительно все эти общежития у так называемых собственников, чтобы они далее не издевались над жильцами, проживающими в общежитиях. Во-вторых, надо сформировать четкую государственную программу строительства жилья для социально незащищенных категорий - это в первую очередь те, которые сегодня живет в общежитиях, те молодые специалисты, которые завтра придут на производство и должны быть защищены.
Дайте завершити.
Одну фразу. это наши ветераны Великой Отечественной войны, то есть те, кто в этом нуждается. И последнее. Вот здесь мы видим, уважаемые избиратели в комплексе проблему. Буквально позавчера голосовали за приватизацию дворцов культуры, дворцов спорта, больниц, библиотек, санаториев, пионерских лагерей. Вот вам результат того, какова политика, которая проводится в государстве. Фракция коммунистов поддержит, но еще раз предупреждаю, что это не решение проблемы, это только временная мера, при этом пытаются подачками расплатиться за свои преступления.
Дякую. Шановні колеги, час на обговорення завершився. Тепер я би попросив дуже уважно всіх послухати, колеги, перед голосуванням. І так, законопроект номер 1199, який внесений нашим колегою Сиротою. Михайло Дмитрович пропонує, щоб проголосувати за законопроект 1240, який внесений нашим колегою Матвієнко. Тобто по Регламенту це особиста позиція доповідача і автора законопроекту. Ми по Регламенту повинні зараз спочатку поставити на голосування 1199 і при цьому врахувати позицію Михайла Дмитровича, який просить проголосувати за законопроект 1240 Матвієнка. Я зрозуміло висловися, колеги? Зрозуміло? Дякую. Тобто перший я ставлю законопроект, який не підтримується автором, і автор просить проголосувати за наступний законопроект. Прошу голосувати за законопроект 1199. [[10:23:45]] За-27 Дякую, колеги! 27 – за. Таким чином, законопроект знятий з розгляду і зараз переходимо до законопроекту, по якому прийшли до згоди і автор першого законопроекту, і автор цього законопроекту, за який ми голосуємо. Мова йде виключно про приватизацію державних гуртожитків, не ті, які на балансі акціонерних товариств, не ті, які на балансі інших компаній, виключно державних гуртожитків. Мова йде про прийняття законопроекту № 1240 за основу. Шановні народні депутати, ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту [[реєстраційний № 1240]] про внесення змін до Закону України „Про приватизацію державного житлового фонду”. Увага, голосуємо. [[10:24:48]] За-420 Рішення прийнято. З чим хотів би всіх привітати. Колеги, тепер переходимо до розгляду двох наступних законопроектів, які знаходяться в одному системному ряді з попередніми законопроектами, -це 1385 і 2009. Там дуже багато правових норм перекликаються, тому скоріше за все, що цих чотири законопроекти при другому читанні зіллються в один законопроект. Але є прохання доповідачів і авторів законопроекту, прошу розглядати законопроект номер 1385. Микола Іванович Деркач, прошу на трибуну.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати, стаття 47 Конституції передбачає, що кожен має право на житло кожен громадянин. Держава створює умови, за яких кожен громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Під час масової приватизації, як тут відмічалося, державне підприємство у 1993-1998 роках гуртожитки, які перебували на балансі цих підприємств, включались до складу цілісних майнових комплексів та були передані до статутних фондів акціонерних товариств, створених в процесі приватизації. На сьогоднішній день в Україні існує більше, ніж тисячу гуртожитків, які в процесі приватизації увійшли до статутних фондів підприємств. І на сьогодні існує проблема незаконного виселення людей на вулицю з гуртожитків, в яких вони роками проживали. Мова йде про долю півтора мільйона людей, як відмічав колега Зарубінський. Склалася ситуація, коли акціонерні товариства, до статутних фондів яких входять гуртожитки, недобросовісно користуються наданими законодавством правами, розпоряджаються гуртожитками на власний розсуд та з метою їх продажу для інших цілей, змінюють цільове призначення, виселяючи мешканців без надання житлового приміщення. Тому виникла необхідність прийняття Закону про введення мораторію на відчуження гуртожитків, щоб не допустити незаконне виселення їх мешканців.Зазначеним проектом ми робимо неможливим відчуження гуртожитків до проведення їх повної інвентаризації, а отже і виселення наших громадян на вулицю. На завершення хочу підкреслити, що прийняття проекту дасть можливість зберегти та забезпечити цільове використання гуртожитків, визначити законність їх перебування у статутних фондах підприємств, організацій та установ, перевірити законність відчуження гуртожитків, здійснити передачу гуртожитків.
Дайте завершити.
атакож почати планові та капітальні ремонти, їх реконструкцію та приватизацію кімнат громадянами, які згідно з чинним законодавством не можуть бути виселені без надання їм іншого житла. Я підтримую пропозицію профільного комітету щодо прийняття за основу проекту 2009 та створення робочої групи, яка врахує положення запропонованого мною законопроекту при доопрацюванні до другого читання. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую вам. Микола Іванович, якщо дозволите, для того, щоб ще раз всім народним депутатам було зрозуміло. Тобто ви підтримуєте законопроект 2009, наступний законопроект. Різниця між законопроектом, який ми проголосували, і цей, який внесений: той регулює державні гуртожитки, цей регулює всі інші гуртожитки, які знаходяться в тому числі у власності юридичних осіб змішаної форми. Так? Зрозумів, прошу сідати. Олександр Павлович Попов. Будь ласка, Олександр Павлович.
Уважаемые коллеги, законопроект, который я имею честь представлять, разработан членами нашего профильного комитета, представителями всех, я хочу подчеркнуть, всех фракций, которые входят в состав нашего парламента. Его отличие от предыдущего, я хочу подчеркнуть, на этом акцентировать внимание, состоит в том, что если первый вариант закона дает возможность приватизировать общежитие, то наш законопроект также пытается дать ответ на вопрос, а что же дальше делать с этими общежитиями. Потому что мы знаем сегодня вопрос эксплуатации жилого фонда и, прежде всего, общежитий, это очень сложный вопрос, потому что часть его находится в аварийном состоянии. Поэтому нашим законопроектом выписываются полномочия и обязанности всех органов, региональных органов власти, центральных органов власти, местного самоуправления направленных на разрешение этой проблемы. Предусматривается, что в государстве будет создана программа как региональная, так и государственная и скажем так, солидарным финансирование мы сможем решить в комплексе проблему эксплуатации, дальнейшей эксплуатации этих общежитий. Если кто-то у нас сегодня может предположить, что навести порядок в общежитии можно без участия государства, без государственного бюджета, то это, по меньшей мере, не правильный подход, поэтому наша позиция, нашего комитета является в том, что в государственную программу должны быть включены определенные финансы для разрешения этой проблемы. Основным также отличием является и то, что если первый законопроект говорит, что можно приватизировать все что сегодня есть, то нашим законопроектом такое право не отвергается, но окончательное решение о.
Дайте завершити.
того или иного общежития мы передаем такое право органам местного самоуправления, потому что общежитие очень отличается одно от другого. Некоторые находятся в аварийном состоянии, некоторым просто нужно предоставить статус социального жилья и не говорить о приватизации комнат в этих общежитиях. Поэтому наш законопроект это комплексный. Мы поддерживаемто, что было принято до этого, и предлагаем поддержать наш законопроект. В процессе доработки я, действительно, уверен, что мы выйдем на единую позицию какую-то в этом вопросе. Спасибо.
Дякую. Валерій Олексійович, будь ласка. Баранов Валерій Олексійович. По цим двом законопроектам все, ви позицію вже висловили, так? Добре. Шановні колеги, ще раз тоді повертаємося до даних двох законопроектів. Значить, законопроект 1385 і 2009. Та сама ситуація по голосуванню, яку ми мали по переднім двом законопроектам. Автори. Прошу. А, вибачте, записуємося два – за, два - проти. Грач Леонід Іванович. Петро Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, мені здається, що треба обов’язково підтримати ці законопроекти, щоб вони на друге читання стали предметом серйозного обговорення щодо вирішення корінної проблеми. В чому вона полягає? І фракція комуністів якраз на цьому буде наполягати. Ми вважаємо, що незалежно від форм власності сьогодні [[акціонерне товариство – це тільки прикриття, там, зрозуміло, що є вже конкретний власник]] людина неповинна страждати, вона повинна бути власником цього житла у гуртожитку. Це перше. І ми, таким чином, захищаємо його. А друге, це обов’язково мати державну програму, яка буде спрямована на те, щоб держава була причетна, як відремонтувати, які кошти треба спрямувати, на які потреби і створити нормальні передумови для тих, хто сьогодні живе в цих гуртожитках. Чому наша позиція на цьому базується? А тому, що ці гуртожитки не будували так звані нові власники. Вони їх сьогодні використовують для того, щоб тримати знову на, так скажемо, в певній залежності тих, хто живе в гуртожитку, чи він його вижене, чи буде примушувати голосувати на виборах так, як він вважає за потрібне. І ось це є механізм поневолення знову тих людей і політичної залежності, які живуть всі у гуртожитка. Тому, позиція нашої фракції принципова – всі гуртожитки незалежно від форм власності ми повинні житло передати на приватизацію тим, хто там мешкає. По-друге. Державну програму мати для ремонту тих гуртожитків, де конче потрібна ця підтримка. І, по-третє. Це створити всі передумови, щоб вона справді була державна програма соціального житла для соціально незахищених верств населення. Фракція комуністів підтримає обов’язково, там є і наш законопроект, нашого товариша, і будемо наполягати, щоб у другому читанні всі ці зауваження були враховані. Дякую.
Дякую. Володимир Яворівський з трибуни.
Шановні наші виборці, шановні колеги! Володимир Яворівський, Кіровоград. Чому „Блок Юлії Тимошенко” буде підтримувати закон 09? Ми переконані у тому, що той документ, який ми сьогодні приймемо [[я не сумніваюсь, що у першому читанні ми його обов’язково приймемо]], стосується, можливо, найнещадніших людей, які сьогодні є у нашій державі. Це ті люди, які не встигли отримати якогось більш-менш пристойного життя і, власне кажучи, залишилися сьогодні у цих, даруйте мені на слові, але, як правило, гадючниках. Я маю на увазі Кіровоград, за яким я закріплений від Блоку Юлії Тимошенко, і вже кілька місяців займаюся надзвичайно складними питаннями. Один із гуртожитків радіозаводу, який за тодішнім законодавством просто не міг бути включений у весь пакет приватизаційний, але шляхом якихось маніпуляцій один із кіровоградських бізнесменів на прізвище Бахмач вважає цей гуртожиток своїм і сьогодні викидає багато із цих нещасних сімей, буквально, викидає на вулицю. Передали справу до суду, але ви знаєте наші суди, працюють, у першу чергу, гроші, і бідні люди до суду підступитися не можуть. І коли у суді Зотів виступити головний юрист, який вів цю приватизацію, і головний бухгалтер і довести, що гуртожиток не попадав під приватизацію, суддя категорично відмовилася його слухати. Через те, я переконаний, що прийняття цього закону [[звичайно, воно не розв’яже якихось великих державних проблем]], але ці люди, які сьогодні залишилися, нещасні, буквально, на цьому роздоріжжі, ми хоч що-небудь зможемо їм повернути, віддати їм бодай ці якісь маленькі кімнатинки для того, щоб вони вже могли більш-менш заспокоїтися. Я Кіровограду просто навів приклад один, але це стосується фактично всієї нашої Української держави. Через те давайте проголосуємо за цей законопроект і зробимо дуже добру справу. Я розумію, є зауваження і в депутатів. Давайте під час другого читання ми зведемо, там дуже багато гарних ідей у кожному законопроекті. Треба просто звідти.
Дайте завершити. Дякую.
Дякую. І прошу проголосувати за це.
Олександр Бондар.
Шановний Арсеній Петрович, шановні народні депутати, я хочу дати деякі роз’яснення по приватизації житла, яке відбувалось в процесі приватизації майна. Дійсно, до 96-го року не було заборони включати в статутні фонди акціонерних товариств гуртожитки. І таких випадків дуже багато, тому що тоді проходила масова сертифікатна приватизація. З 96-го року заборонено законом це робити, і цього не робилось. Гуртожитки залишались поза балансом підприємств, залишаючись в державній власності, але обслуговували їх підприємства. І це теж є проблема, коли підприємства, не маючи на це коштів, не передають в комунальну власність, і підприємства починають продавати. Тому закон Матвієнка, який ми проголосували, дає можливість, приватизуючи кімнати в гуртожитках, вимагає від власників компенсації, якщо вони захочуть цей гуртожиток продати, тобто ускладнює механізм продажу цих гуртожитків. Тепер по закону, який ми розглядаємо Рибака. Я хочу сказати, що закон дійсно дуже важливий, складний, але його можна приймати тільки в першому читанні, тут є речі, які протирічать одна одній. Ну наприклад, на другій сторінці написано, що цей закон не поширюється на гуртожитки, що знаходяться у приватній і колективній власності, у тому числі ті, що передано територіальним громадам у постійне чи тимчасове користування. Тобто він, виходить, поширюється тільки на державний житловий фонд. Але на шостій сторінці написано: для проведення грошової компенсації під час приватизації кімнат у гуртожитках можуть використовуватись житлові чеки, які використовуються виключно при приватизації державного житлового фонду. І таких недоречностей дуже багато в законі, їх треба обов’язково в другому читанні зняти. Тому наша фракція пропонує цей закон підтримати в першому читанні і суттєво доопрацювати в другому. І взагалі, проблема гуртожитків – це дуже серйозна проблема, якою, слава Богу, парламент вже почав займатись. Дякую за увагу.
Дякую. Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановні колеги, шановні півтора мільйона людей, життя яких в гуртожитках висить весь час на волосині, тому що є абсолютно традиційні схеми, яким чином у вас забирають гуртожитки. Як це відбувається. Підприємство продається, доводиться гуртожиток навмисно до стану непридатного до житла, і починається виселення з нього для проведення так званого капремонту, що в кінцевому результаті призводить до перепрофілювання статусу будівлі, і все – ви на вулиці. І тому абсолютно правильно стоїть питання у всіх, до речі, законопроектах, які пропонуються з цієї проблематики, що якраз відбувається процес виселення тисяч сімей заради наживи, я підкреслюю, наживи при подальшому перепродажі будівель і створенні там часто-густо офісних приміщень. Тому законопроект мого колеги, мого соратника Миколи Івановича Деркача абсолютно правильний щодо встановлення мораторію на виселення з гуртожитків. Але тут вникає інше питання, шановні колеги. Пропонуючи мораторій на виселення з гуртожитків, необхідно посилити і механізми захисту прав таких громадян від тиску на них з боку адміністрацій, як то: незаконне відключення води чи світла. Бо ви прекрасно розумієте, що величезна є спокуса, коли мораторій встановлено, просто відрізати ці гуртожитки, а люди хай собі животіють, хай собі виживають. І ще один момент, мені здається, він дуже важливий. Ми підняли важливе питання, але я думаю, що ми не можемо зупинятися на півкроку. Я думаю, що треба, щоб органи приватизації терміново розглянули питання прийняття рішення про виключення гуртожитків із вартості статутних фондів товариств, де державі належить 100 відсотків акцій, і доручити ініціювати загальні збори акціонерів для розгляду питання виключення гуртожитків із статутних фондів господарських товариств, де державі належить більше 25 відсотків. Не будемо зупинятися на пів.
Ярослав Сухий, з трибуни.
Шановні колеги, наші побратими в парламенті, депутати з досвідом – Матвієнко і Сирота, інші торкнулися надзвичайно болючої проблеми, яка, безумовно, стосується значної частини українського населення. Але я хочу сьогодні задати вам всім, собі і авторам питання: а які наслідки? Чого ми прагнемо досягнути? Я думаю, тут потрібно було уважно прислухатися до виступу Олександра Бондара. Яких наслідків суспільство отримає? Перше, ми хочемо поліпшити їхні житлові умови? Це не правда, це лукавство, в отих „вороньих слободках”, як Володимир Яворівський сказав, в отих гадючниках на віки вічні закріпити низький соціальний статус людини, це поліпшення житлової умови, це брехня. Друге, я знаю, я з Запоріжжя, в нас така сама проблема. Я кажу про те, щоб ми разом думали про наслідки. І до другого читання прийняли нормальний закон, ніхто ж не заперечує. Друге, про те, що казав Зарубінський, колеги, буде так, як сталося з підприємствами. Масово роздані акції будуть скуповуватися, скуповуватися рейдерською атакою, хапається пів підприємства і потім все підприємство. Так може статися і з гуртожитками. Коли в бідних людей скуплять за безцінь їхні кімнати , перепрофілюють. Аби цього не було, в другому читанні необхідно прийняти нормальну схему, яка би не допускала подібне, тому що коли скуплять кімнати в гуртожитках, хоча б процентів 30-40, то тоді буде вже пізно. А головне, шановні колеги, о цим законопроектом нам відволікають увагу від повного провального фінансування нинішнім урядом і нинішнім бюджетом регіональних програм. Ні копійки на збереження історичної забудови міст, а саме головне, нуль на будівництво доступного житла. Якщо Янукович виділяв 4 мільярди кредиту на здешевлення будівництва, то тепер – нуль. Виділили 1 мільярд на будівництво житла для вчителів і медиків, то тепер – нуль. Нам потрібно думати, як ці гуртожитки взагалі закрити, або зробити з них нормальне соціальне житло, а не на віки вічні прирікати людей жити в цих гуртожитках. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, процедура обговорення звершилася. Ще раз нагадую, два законопроекти – 1385 і 2009. Автори законопроекту номер 1385 – це Михайло Сирота і Анатолій Матвієнко – підтримують голосування за законопроект наступний, це законопроект 2009. Таким чином, я ставлю, спочатку у нас по Регламенту у нас голосування законопроект номер 1385. При цьому, всі ми розуміємо що автори просять проголосувати за наступний законопроект – це 2009. Правильна позиція, колеги? Правильна. Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду”, номер 1385, за основу. Голосуємо, колеги. [[10:44:49]] За-175 Рішення не прийнято, законопроект знімається з розгляду. А тепер, колеги, ставлю на голосування законопроект, до якого дійшли консенсунсним шляхом всі автори і просять його підтримати в першому читанні. Законопроект номер 2009 – про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків прийняти за основу. Шановні народні депутати, голосуємо за даний законопроект, про прийняття його за основу. [[10:45:30]] За-425 Тепер, протокольне рішення Верховної Ради України, те, що було висловлено позицію декількох народних депутатів: доручити Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики при розгляді законопроектів 1199, 1240Ю, 1385 та 2009 і їх підготовці до другого читання, розглянути можливість щодо об’єднання даних законопроектів в один законопроект. Приймається? Немає заперечень? Немає. Колеги, підемо назустріч коаліції і на 30 хвилин оголосимо перерву, як вимагає Регламент. Оголошується на 30 хвилин перерва. В 11.15 зустрічаємося.
Шановні колеги, відповідно до Регламенту після оголошеної перерви повинна бути заява однієї із фракцій, яка просила відповідну перерву. Так як я поки що не бачу керівників фракцій, чи не будете ви заперечувати, щоб ми приступили до розгляду питань порядку денного, а потім дали можливість оголосити відповідну заяву? Чи ще чекаємо 5 хвилин для оголошення відповідної заяви? Яка позиція? Чекаємо 5 хвилин? Добре.
Шановні народні депутати України, мені випала честь поінформувати про позицію фракції коаліції, які щойно брали перерву. Звичайно, іде ситуація навколо кадрових призначень. Як мене щойно поінформували, рада коаліції відповідно до коаліційної угоди рішення остаточного не прийняли, вони далі продовжують консультації. Тому я пропоную продовжити пленарне засідання Верховної Ради України до того моменту, доки рада коаліції не прийде до згоди, в тому числі і по кадровим питанням. Шановні народні депутати, якщо дозволите перед голосуванням, я думаю, що український парламент не повинен оминути ситуацію щодо вчорашнього голосування в Державній Думі Російської Федерації про парламентські слухання, а саме: „Стан російсько-українських відносин та виконання зобов’язань по Договору про дружбу і співробітництво і партнерство між Україною та Російською Федерацією”. І дозволю собі дати дуже короткий коментар з цього приводу. Шановні народні депутати, український парламент вже який місяць демонструє неймовірну толерантність, дуже зважену і прагматичну позицію. І я думаю, що наша мудрість зіграє тільки на значний позитив в українсько-російських стосунках. За останні вісім місяців Верховна Рада України не прийняла жодної різкої заяви щодо українсько-російських стосунків. Це пов’язано з тим, що ми вважаємо, такі стосунки повинні базуватися виключно на умовах договору, прагматичні, двосторонні, ефективні для обох наших держав і максимально деполітизовані з виключенням всіх резонансних речей, в які нас намагаються втягнути. З огляду на це було би доцільно і сьогодні не приймати жодних заяв, тому що цим ми проявимо дипломатичність і зваженість. Але ми не можемо залишатися осторонь тих процесів, які проходять у наших двосторонніх стосунках. І чинне законодавство та Регламент передбачає необхідність того, щоб ми підготували відповідний проект рішення чи заяви. Таке рішення повинно бути зважене. І я пропоную наступний підхід до розгляду даного питання. Олег Григорович Білорус, Комітет у закордонних справах, будь ласка, вийдіть на наших колег з Російської Думи, проведіть спільне засідання. Це перше. Друге. Що стосується міжпарламентської групи. Наталія Королевська та Сергій Ківалов як співголови, я прошу звернутися до колег з Російської Федерації і в наступний пленарний тиждень, який ми працюємо в комітетах, провести відповідне спільне засідання двох груп. І третє. Я прошу профільний комітет після проведення відповідних засідань та розгляду даного питання на профільному комітеті внести проект заяви Верховної Ради України із зверненням до Президента України та до Кабінету Міністрів України на предмет виконання двосторонньої угоди про стратегічне партнерство так званого Великого договору та подальші перспективи розвитку українсько-російських стосунків. Основна наша мета – це налагодження стосунків, а не інспірування протистояння між двома державами. Тому, думаю, що такий підхід повинен бути сприйнятий і ми як український парламент і як українська держава проявимо максимум інтелекту та прагматизму в цьому підході. Прошу оформити відповідне протокольне рішення. Що стосується наступних питань порядку денного в нас поки що немає остаточного узгодження по законопроекту №1369 – це створення Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань розвитку та захисту економічної конкуренції, тому давайте відкладемо це питання або на завтра, або вже на наступний пленарний тиждень, як визначиться Погоджувальна рада. Приймається така позиція? Добре. Дякую. Переходимо до розгляду питань про створення тимчасових слідчих комісій. В нас є низка таких законопроектів, тому я прошу, щоби ми прийняли рішення про розгляд даних законопроектів за скороченою процедурою. Нема заперечень про розгляд ТСК за скороченою процедурою? Немає. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування про розгляд законопроектів 2087, 2117, 2369, 2524, 2449, 2480 та 2566 за скороченою процедурою. Увага, колеги. Прошу голосувати. [[11:36:31]] За – 359. Рішення прийнято. Розпочинаємо розгляд законопроекту номер 2087. Білозір Оксана Володимирівна. Прошу, Оксано Володимирівно.
Оксана Білозір, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона". Шановний Арсеній Петрович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради для з’ясування причин встановлення необґрунтовано високих цін на житло в місті Києві і інших містах України, а також невиконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування у житлове будівництво. Шановні народні депутати! Я переконана, що сьогодні в залі немає жодного депутата, який не розуміє, що це величезна проблема. І немає жодного народного депутата, який не розуміє, що суть цієї проблеми полягає у недосконалому нашому законодавстві. І кожен із нас, я переконана, відчуває відповідальність за те, що діється сьогодні в Україні на ринку житла. За нашим сьогодні рішенням спостерігають тисячі ошуканих інвесторів, і ви знаєте вони два сесійних тижні стояли під парламентом з вимогою хоча би у парламенті створити Тимчасовому слідчу комісію, щоб дати їм відповідь чому так сталося, як вирішити цю проблему, і якими результатами буде користуватися далі наше суспільство на цьому ринку? І на превеликий жаль, ви знаєте, що „Еліта-центр” не став останньою шахрайською пірамідою у сфері будівництва. Сьогодні не можуть отримати свої квартири інвестори, які вклали кошти в будівництво житлових компаній, „Київвисотбуд” і ще біля десяти будівельних компаній і у Києві і на території України аналогічну ситуацію мають. І незважаючи на те, що інвесторам все-таки пообіцяли допомогу, ми реально з вами бачимо, що її отримати майже неможливо. Ми з вами повинні розібратися в цьому. Більше того, вже наявні сьогодні випадки, коли через механізм фіктивного банкрутства намагаються вивести активи тих підприємств, які реально будували, чи через рейдерські атаки, чи з інших причин не встигли завершити зведення житлових будинків. Виходячи із ситуації, яка склалася, ми разом з колегами із інших фракцій прийшли.
Дайте завершити. Говоріть, будь ласка.
про те, що необхідно створити тимчасову слідчу комісію. Три позиції, які передбачає здійснювати саме ця комісія. Перше. З’ясувати причини невиконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування у житлове будівництво. Причини бездіяльності посадових осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, які призвели до таких наслідків. Друге. Це причини і фактори встановлення не обґрунтовано високих цін на житло в місті Києва в інших містах України. І третє. Внести на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо вдосконалення законодавства з метою створення ефективного механізму регулювання відносин на ринку житла, виконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування у житлове будівництво, механізм захищеності інтересів інвесторів, громадян України, які інвестували кошти у це житло. До складу комісії обрано на сьогоднішній час 13 народних депутатів, до речі, за квотою БЮТ залишається ще два місця. І якщо фракція БЮТ бажає, можемо сьогодні внести ще дві кандидатури. І термін діяльності тимчасової комісії визначає один рік з тим, що через півроку ми даємо звіт за результати діяльності нашої роботи. Я коротко, все. Прошу підтримати.
Дякую. Олександр Сергійович Єфремов, будь ласка. Олександр Сергійович, з місця чи з трибуни? З трибуни, якщо можна. З місця хочете? З місця Єфремову мікрофон.
Шановний Арсеній Петрович, шановні колеги, комітет на засіданні 14 травня розглянув на відповідність вимогам Тимчасового регламенту Верховної Ради України, проект Постанови Верховної Ради про утворення Тимчасової слідчої Комісії для з’ясування причин встановлення необґрунтовано високих цін на житло у місті Києві, інших містах України, а також невиконання за будівниками зобов’язань за договорами про інвестування в житлове будівництво. Внесений народними депутатами: Білозір, Ващук, Коновалюком, Гринівим і Жебрівським. При розгляді даного питання комітет відмітив, що зазначений проект постанови підготовлений у відповідності з вимогами Тимчасового регламенту Верховної Ради України, а також звернув увагу на те, що депутатська фракція „Блоку Юлії Тимошенко” має право додати до складу тимчасової слідчої комісії своїх представників. Оскільки згідно пункту 3 проекту постанови від депутатської фракції, повинно бути п’ять представників депутатської фракції „Блок Юлії Тимошенко”, а фактично – три. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України зазначений проект постанови включити до порядку денного другої сесії Верховної Ради України та розглянути його. Просимо підтримати рішення комітету.
Два – „за”, два – „проти”, колеги. Юрій Сербін. Юрій Сергійович, будь ласка.
Безумовно, така комісія потрібна, хоч я думаю, що причини всім відомі і особисто я уже виклав в своєму листі на колегу Білозір причини, через що відбуваються такі події, але потрібно, щоб це зафіксував парламент. Тому я виступаю „за” і вношу пропозицію. От вчора на трибуні був міністр фінансів Віктор Михайлович Пинзеник і він відразу зреагував на нашу пропозицію, яка направлена на цілі цієї комісії, а, на жаль, не зреагував голова, поки що, Національного банку пан Стельмах. Тому я прошу, давайте в своєму рішенні звернемося до пана Стельмаха, бо без нього ми нічого не зробимо і до Віктора Михайловича Пинзеника, щоб вони теж ввійшли в цю комісію за згодою. Дякую за увагу.
Дякую. Олег Зарубінський.
Дякую. Фракція „Блоку Литвина” безумовно буде підтримувати створення цієї тимчасової слідчої комісії, хоча нам здавалось би, що в принципі, сьогодні є необґрунтовано високі ціни не тільки на житло, а на все, що в Україні продається і купується. За великим рахунком, хоча це безумовно іронічне сприйняття дійсності, але комісія має бути створена на все необґрунтовано високе в ціні в Україні і такою комісією має, очевидно, стати український народ, який є головною жертвою необґрунтовано високих цін. Але я хотів би звернути увагу і на другу частину назви цієї комісії „невиконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування житлового будівництва”. Мені здається, що тут паралельно має діяти не тільки парламентська слідча комісія, а тут мають працювати правоохоронні органи, бо це вже підпадає під зовсім інші речі і це має каратися. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна Самооборона". Шановні народні депутати, це надзвичайно важливе питання щодо встановлення причин таких високих цін на житло, які є у Києві, коли собівартість три тисячі гривень на сьогоднішній день, а квартири продаються до двадцяти тисяч американських доларів, тобто за сто тисяч за один метр на окремих будинках. Крім того, багато будинків розпочинали будуватися, виділені ці земельні ділянки, ці земельні ділянки продаються, перепродаються і так далі. Тобто мова йде про елементарне шахрайство. Закони є, але вони не виконуються. Тому я буду пропонувати, щоб тимчасовій слідчій комісії у пункті 2 записати: за участю Антимонопольного комітету, Генеральної прокуратури, МВС та Податкової адміністрації з’ясувати ці речі, які зараз є. І давайте згадаємо, що ще на початку минулого тисячоріччя в Одесі існували порядки, по яким три роки давався максимальний термін на будівництво любого об’єкту. В тому числі, такого об’єкту як Одеський оперний театр, а зараз у нас цих забудовників дурять, дурять, дурять і роками це все продовжується. Тому, мова йде в застосуванні закону, а якщо треба, то треба обмежувати якимось терміном, я думаю, що слідча комісія потім нам доповість. Я пропоную прийняти цю постанову, але з такими доповненнями, які я зараз вніс, за участю правоохоронних, Антимонопольного і Податкової адміністрації. Дякую вам.
Колеги, обговорення завершилось. Значить, декілька речей з вашого дозволу. Була внесена пропозиція Юрієм Сергійовичем Сербіним щодо того, щоб включити до складу комісії міністра фінансів та голову Національного банку за згодою. На жаль, Тимчасовий регламент 80, 81 не передбачає можливість їх включити. Тому я, якщо ви не заперечуєте, можу сформулювати пункт, де в тимчасовій слідчій комісії для роботи залучити представників Кабінету та Національного банку. Так влаштує, чи ні? Тоді робимо так, шановні народні депутати, ставимо на голосування за основу законопроект номер 2087 – про утворення Тимчасової слідчої комісії для з’ясування причин встановлення необґрунтовано високих цін на житло в місті Києві та інших містах України, а також на виконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування в житлове будівництво. Колеги, голосуємо за основу, а потім я додам один пункт на пропозицію народного депутата Юрія Сербіна. Приймається така пропозиція? Голосуємо тоді колеги. [[11:47:51]] За-255 Рішення прийнято. Юрій Анатолійович, яку ви пропозиція сказали? Включіть мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін. Я пропоную в другому пункті дописати, що за участю Антимонопольного комітету, Генеральної прокуратури, МВС і Податкової адміністрації.
Пропонується наступний тоді пункт, формування, в формування сьомого пункту додати ще один абзац. Будь ласка, Адам Мартинюк включіть.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Арсеній Петрович, я думаю, ми можемо зараз до сьомого пункту записувати всі органи, які існують у нашій державі. Це право тимчасової слідчої комісії залучати, співпрацювати з ким вони вважають за необхідне. Тобто ми не маємо давати їм уже наперед доручення кого залучити, а потім, а потім інші, якщо вони захочуть залучити інші органи державної виконавчої влади, скажуть: „Вибачте, в постанові Верховної Ради ми не перераховані”. Тому я пропоную прийняти зараз і в цілому, недописуючи, не конкретизуючи кого залучити, так для комісії буде краще працювати. Дякую.
Пропонується, як завжди, компромісний варіант. Не іменуємо органи державної влади та та державного управління, а пишемо в сьомий пункт: „Для роботи комісії залучити представників центральних органів державної виконавчої влади та органів державного управління і Національний банк України” [[крапка]]. Добре, правоохоронний орган – є органом виконавчої влади. Доповідаю, читайте Закон „Про Кабінет Міністрів”. Прокуратура не є. Юрій Анатолійович, не збивайте, будь ласка, роботу всього парламента, сядьте, будь ласка, на своє місце. Дякую. Шановні колеги, і так, до сьомого пункту редакційна правка: „Тимчасовій слідчій комісії залучити для роботи представників органів державної виконавчої влади та органів державного управління [[кома]], органів прокуратури та Національного банку України [[в дужках]] [[за згодою]] ”. Приймається? З таким формулюванням ставлю на голосування про прийняття даної постанови у другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. [[11:50:29]] За-405 Є така справа. Шановні колеги, фракції все-таки хочуть скористатися своїм правом після перерви висловити позицію. Визначений Андрій Портнов, який хоче висловити позицію. будь ласка.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати України , я хотів би нагадати, що згідно з Регламентом роботи Верховної Ради України, згідно з 20 статтею кадрові питання розглядаються позачергово і без постановки до порядку денного. Вам відомо, що Прем’єр-міністром України згідно з Конституцією внесено подання на звільнення Валентини Петрівни Семенюк з посади голови Фонду державного майна України. Наша політична сила вимагає термінового розгляду цього питання у залі, як цього вимагає частина четверта статті 20 Регламенту роботи Верховної Ради України. Разом з тим, хочу повідомити, що вчора наші колеги з коаліції – фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” заявила про те, що вони проголосують за звільнення Семенюк у разі, якщо Портнов зніме свою кандидатуру як претендент на посаду голови Фонду державного майна України. У зв’язку з цим звертаюся до Прем’єр-міністра України та Голови Верховної Ради України з проханням зняти з розгляду проект Постанови Верховної Ради про призначення Портнова Андрія на посаду голови Фонду державного майна України. Це рішення пов’язано з необхідністю припинення спекуляцій навколо ефективності роботи уряду України і парламентської коаліції та прискорення кадрових змін у Фонді державного майна України, для забезпечення реалізації урядом України державної політики та ринкових перетворень в сфері приватизації та управління державний майном. Мною прийнято до відома вимогу фракції "Наша Україна – Народна Самооборона” стосовно необхідності припинення критики на адресу Президента України Віктора Ющенка. Але я вважаю недоцільним і неможливим змінювати свої принципи та переконання в обмін на посади будь-якого рангу. [[О п л е с к и]] Вважаю, що державні інтереси вимагають внесення до парламенту такої кандидатури на посаду голови Фонду державного майна України, яка буде сприйнята більшістю Верховної Ради України без конфліктів та зайвих дискусій. А колегам по коаліції своїм рішенням надаю можливість виконати коаліційну угоду і провести ротацію керівництва головної приватизаційної установи країни відповідно до їх публічних зобов’язань. Дякую.
Дякую. Обговорювать, я сподіваюсь, не будем? Ну, будь ласка. Давайте В’ячеслав Кириленко і Олександр Єфремов і завершуєм.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна – Народна Самооборона”. Ми вітаємо цей крок колеги Портнова і хочемо спеціально заявити і для колег із БЮТ, і для нього персонально, що це не "Наша Україна" зняла його із цієї посади, яку він втім і не очолив, а це він сам себе зняв з цієї посади публічними коментарями, які ішли врозріз із питаннями етики всередині коаліції демократичних сил. Це позиція перша. Друга позиція. Ми просимо наших партнерів по коаліції із „Блоку Тимошенко” не зупинятися на півдорозі і сьогодні внести до парламенту кандидатуру на посаду голови Фонду державного майна з тим, аби весь парламент міг обговорити кандидатуру цю, а коаліція, і наша фракція, в тому числі, за цю кандидатуру проголосувати. Бо нас всіх нарешті повинні почати цікавити також і ті принципи, які новий керівник Фонду держмайна буде сповідувати. І до обговорення цих принципів приватизації і голосування за нову кандидатуру від БЮТ ми готові і закликаємо швидко і оперативно наших колег сьогодні вирішити це питання. Дякую.
Олександр Єфремов.
Уважаемые коллеги, я позволю себе напомнить нашу дискуссию по этому вопросу. Она не заключалась только в кадровом вопросе, если вы помните. Она заключалась в том, что нам необходимо разобраться с процессами приватизационными в нашем государстве. И поэтому в первоочередном порядке был поставлен законопроект, который мы в первом чтении рассмотрели, но который не приняли в целом. И я позволю также напомнить, что за этим законопроектом, если он не будет принят, то стоит второй законопроект, 2233, по данному вопросу. И, Арсений Петрович, вы не раз делали заявление по поводу того, что только после рассмотрения данного законопроекта может стоять вопрос о смене руководителя Фонда государственного имущества. При этом хотелось бы подчеркнуть, что мы как высший законодательный орган не можем нарушать те законы, которые сами принимаем. Семенюк находится в отпуске. По Регламенту, Тимчасовому регламенту, который у нас есть, мы обязаны.
Дайте завершити. Дайте завершити. Будь ласка.
По Тимчасовому регламенту она имеет право выступить в Верховном Совете, и Верховный Совет вправе после этого определиться: эффективно она работала или неэффективно она работала. Исходя из заявлений, которые сделала данный руководитель, она не отказывается в выступлениях. А насчет того, что кто отпускает в отпуск, то у нас законодательством принято, кто это делает. И я думаю, что в данном вопросе закон не нарушен. Спасибо.
Колеги, є пропозиція припинити обговорення питання і перейти до розгляду питань порядку денного. Все, наговорилися. (Ш у м у з а л і) Тоді записуйтесь. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Прошу передати слово Олександру Бондарю, "Наша Україна".
Олександр Бондарь.
Я від імені Комітету з економічної політики і Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації задаю питання. Нам надійшла копія заяви Семенюк з вашим підписом „до відома”, в якому вона просить у вас відпустку з 4 по 13 червня. Я хотів би знати, ви підписували цю заяву і на якій підставі, і більше нічого? Тому що це викликало певні сумніви і в комітеті, і в комісії. Тому що нам „до відома”, а що з заявою було, ми не знаємо. І о це моє питання, яке я маю право вам задати.
Микола Кравченко.
Передать. Мартинюк.
Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Дякую, Микола Васильович. Шановний Арсеній Петрович, я до сьогоднішнього моменту був переконаний і думаю, що після цього е переконання в мене залишиться, що домовленості прийняті на засіданні погоджувальної ради, особливо ваші домовленості з керівниками фракцій, до сьогоднішнього моменту абсолютно всі виконувалися і ви чітко дотримувалися цих домовленостей. Тому дозвольте нагадати, не один раз, коли заходила мова про ці кадрові питання, постійно частина фракцій ставила це питання. Ви погоджували, що так, ми будемо діяти в такому алгоритмі, що спочтку потрібно прийняти програму приватизації, а точніше, була мова проте, щоб припинити приватизацію тимчасово. Оскільки ми позавчора прийняли в першому читанні програму приватизації, то мова йде вже про програму приватизації, а після того розглядати кадрові питання по Фонду державного майна. Оскільки програми державної приватизації не прийнято остаточно.
Дайте завершити.
Вибачте, що я трошки регламент перейду. Оскільки це не є законом, тому давайте ми, будь ласка, ми і на цей раз дотримаємося домовленості, і я думаю, це буде тільки сприяти консолідації Регламенту. Через наступний тиждень, я думаю, комітет підготує до другого читання, програма буде прийнята у другому читанні, стане законом, і тоді, будь ласка, розглядайте усі кадрові питання, що пов’язані із фондом. Дякую.
Михайло Папієв, фракція Партії регіонів.
Дякую. Прошу передати слово Юрію Мірошниченко.
Юрій Мірошниченко, будь ласка.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, на цьому минулому тижні, ви пам’ятаєте, скільки ми чуємо про політичні репресії. Ми бачимо, як один з міністрів заявляє про те, що його переслідують, ми бачимо інших народних депутатів, які заявляють про переслідування. Але скажіть мені, будь ласка, представники коаліції, чи не можете ви зараз, в цьому випадку, бачити чіткі ознаки політичного переслідування людини, яка навіть не має шансу прозвітувати про свою роботу? Я є членом Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації, я можу вас запевнити, немає рішення нашої комісії, яке б визнавало роботу Фонду держмайна як негативну. Ми свідомо не даємо можливості виступити людині, прозвітувати, ми не визначаємо вимоги, за якими ми будемо.
Дайте завершити.
не сформували вимоги, і відповідно до цього, ми не можемо говорити, яка людина найкраще виконає ті завдання, яке поставить парламент перед цим органом, зафіксовані в програмі приватизації. Я вважаю, що така постановка питання зараз кадрова може, фактично, в черговий раз спровокувати протистояння, в тому числі, і в парламенті. Дякую.
Шановні колеги, перше – відповідь на запитання Олександра Бондара, якого я, на превеликий жаль, не бачу. Людина, яка не перший рік працює в системі органів державної виконавчої влади, розрізняє типи резолюцій „До відома”, „Для врахування”, „Згоден”. Тому, будь ласка, нехай читає ту резолюцію так, як там написано. Пункт другий, що врегулювання і унормування цього питання щодо відпустки визначено двома актами – Закон „Про відпустки” і Конституція України. Тому, будь ласка, комітет отримав відповідну резолюцію, приймайте рішення. Друге – що стосується кадрового питання. Хотів би нагадати, що на минулій погоджувальній раді всі прийшли до згоди: за умови прийняття коаліційного рішення за двома підписами, як цього вимагає Коаліційна угода, і подання відповідної пропозиції, це питання включається автоматично і голосується. Коаліція після ради коаліції не прийшла до згоди. Питання третє – що стосується формально-юридичного підходу до кадрового призначення чи кадрового звільнення. Тимчасовий регламент передбачає можливість, тобто право особи, яку звільняють із займаної посади, на виступ в українському парламенті, тобто звіт перед українським парламентом. У тому випадку, якщо коаліція приходить до згоди до даного питання, у нас є можливість викликати відповідно Валентину Петрівну і заслухати її звіт. Будь ласка, ще раз звертаюся, прийдіть до згоди всередині демократичних сил. 12.02 – перерва до 12.30.
Шановні народні депутати, продовжуємо ранкове пленарне засідання Верховної Ради України. Колеги, якщо дозволите для того, щоб завершити питання, яке ми щойно намагалися вирішити, це стосується питання кадрових призначень. Я хотів би, в першу чергу ще раз звернутися до коаліції. Тільки парламент почав нормально працювати і тільки з’явилася єдність в рядах коаліції, я прошу вас, не виносьте сміття з хати, прийміть внутрішнє рішення і це рішення буде швидко і нормально проголосовано. Більше того, зараз на даний момент тільки 225 чи 226 карточок, там межа ходить. Тому я вас прошу, прийміть рішення в середині коаліції, і це самий найкращий шлях для вирішення будь-якої проблематики. Тільки почали працювати, тільки все стало більш-менш нормально, тільки стали на рельси конструктивної роботи, зараз починаємо підкидувати поліна у вогонь, для того, щоб розігріти ситуацію. Колеги, я оголошую наступне питання порядку денного – це про обрання та звільнення суддів. Юрій Анатолійович, будь ласка.
Шановний пане Головуючий! Шановні народні депутати! Шановні присутні! Шановні громадяни України! Дозвольте від щирого серця привітати вас зі святом Вознесіння Господнього. Нехай Вознесіння Хрестове укріпляє нашу віру, вселяє надію та стверджує любов. Зі святом вас всіх! Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні, яке відбулося 4 червня, розглянувши подання голови Верховного суду України, голови Вищого адміністративного суду та голови Вищого господарського суду України про обрання безстроково на посади суддів, пропонує вашій увазі проект постанови 2601 від 4 червня 2008 року. Шановні народні депутати! За процедурою, що склалася, я зачитаю прізвище, ім’я та по-батькові судді. Суддя піднімається з місця і якщо до нього є застереження, то народні депутати повідомляють про це з місця. Такий суддя тимчасово вилучається з проекту постанови та повертаємось до розгляду його кандидатури після голосування по іншим суддям. Судді сьогодні знаходяться в гостьовій ложі. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Комітет з питань правосуддя рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Донецької області Сороку Галину Пилипівну; апеляційного суду Луганської області Руденка Віталія Валентиновича; апеляційного суду міста Києва Волкову Любов Олександрівну; Київського апеляційного адміністративного суду Коваля Марата Петровича, Київського апеляційного адміністративного суду Романчук Олену Миколаївну; Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Затолочного Віталія Семеновича; Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області Ткаченко Тетяну Борисівну; Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Парія Олексія Вікторовича; Вільнянського районного суду Запорізької області Надворну Олену Сергіївну; Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Баранець Аллу Миколаївну; Алчевського міського суду Луганської області Лук’янову Олену Вікторівну; Антрацитівського міськрайонного суду Луганської області Керімова Романа Вагіфовича; Іллічівського міського суду Одеської області Семенова Олега Анатолійовича; Київського районного суду міста Одеси Коротаєву Наталію Олександрівну; Малиновського районного суду міста Одеси Вербицьку Ніну Володимирівну; Рівненського міського суду Рівненської області Мельника Олега Володимировича; Дергачівського районного суду Харківської області Нев’ядомського Дениса Володимировича; Зачепилівського районного суду Харківської області Гришина Петра Володимировича; Первомайського міськрайонного суду Харківської області Зеленського Володимира Вікторовича; Первомайського міськрайонного суду Харківської області М’ягкого Євгенія В’ячеславовича; Жовтневого районного суду міста Харкова Федюшина Миколу Володимировича; господарського суду Івано-Франківської області Калашника Володимира Олександровича. Шановні народні депутати, прошу визначатися.
Шановні колеги, ставлю на голосування законопроект № 2601 про обрання суддів, за основу. [[12:43:31]] За-369 Рішення прийнято. Тепер ставлю. Колеги, півсекунди, це тільки було за основу. А тепер ще в другому читанні і в цілому. Немає заперечень по персональному складу? Немає. Ставлю на голосування законопроект про прийняття 2601 в другому читанні та в цілому. [[12:44:03]] За-391 Рішення прийнято, дякую. За – 391. Прошу, продовжуйте.
Шановний пане Головуючий, шановні народні депутати, шановні присутні! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні, яке відбулося 4 червня, розглянувши подання Голови Верховного суду та голови Вищого адміністративного суду України про обрання раніше обраних безстроково суддів пропонує вашій увазі проект постанови № 2602 від четвертого червня 2008 року. Цей проект постанови стосується суддів, які вже були обрані Верховною Радою України безстроково та переводяться з одного суду до іншого вищого рівня шляхом обрання. Хочу зауважити, що відповідно до пункту другого статті 15 Закону України про обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді Верховною Радою України, переведення судді шляхом обрання здійснюється на пленарному засіданні Верховної Ради без обговорення. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, частини третьої статті 62 Закону України «Про судоустрій України», статті 15 Закону України «Про порядок обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді Верховною Радою України» Верховна Рада України постановляє: Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Кіровоградської області Пономаренко Валентину Григорівну; Київського апеляційного адміністративного суду Василенка Ярослава Миколайовича. Шановні народні депутати, прошу визначатися.
Шановні колеги, законопроект № 2602 ставлю на голосування за основу. Можу поставити за основу і в цілому, якщо у вас немає персональних заперечень. Немає? Шановні народні депутати, ставлю на голосування законопроект 2602 про обрання суддів за основу і в цілому, прошу голосувати. [[12:46:35]] За-385 Рішення прийнято. 2603, прошу доповідайте. [[Ш у м у з а л і]] А 2603? Будь ласка. Вадим Васильович Колесніченко.
Дякую. Шановний Головуючий! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засідання 4 червня цього року подання Вищої ради юстиції про звільнення Токар Лідії Володимирівни з посади судді місцевого Ленінського районного суду міста Вінниці у зв’язку з порушенням присяги судді. Комітет рекомендує Верховній Раді України звільнити Токар Лідію Володимирівну з посади судді місцевого суду відповідно до подання Вищої ради юстиції у зв’язку з порушенням присяги. Дякую. Вона була запрошена, її немає сьогодні.
Відповідно до вимог Тимчасового регламенту неявка особи, яка звільняється, хотів би підкреслити, з посади судді не перешкоджає розгляду даного питання. Тому, шановні колеги, є пропозиція поставити за основу і в цілому законопроект номер 2603 звільнити Токар Лідію Володимирівну з посади судді місцевого Ленінського районного суду міста Вінниці у зв’язку з порушенням присяги. Зварич хоче щось запитати, дайте, будь ласка, слово Роману Михайловичу.
Шановний доповідачу, я дуже уважно прочитав матеріали цієї справи, які були роздані народним депутатам України. Я хочу зразу сказати, що я погоджуюся з висновком комітету, але, мені видається, що х формальної точки зору слід було би все ж таки назвати підстави для прийняття такого рішення Верховною Радою України, тобто, конкретніше, в чому, на думку комітету, полягає порушення, яке дає право говорити про порушення присяги з боку судді. Я би просив, щоб ви з формальної точки зору для стенограми назвали це.
Дякую. Справа в тому, що у відповідності з діючим Регламентом ми не викладаємо повний перелік питання. Прикладається довідка Вищої ради юстиції, де ця справа повністю записана і в переліку питань ну немає, обоснования мы не делаем, ніколи цього не робилося. Тому я можу сказати від себе. А! Класична рейдерська атака була. Якщо треба перечитати, я можу вам ще раз перечитати. Але Комітет з питань правосуддя одноголосно розібрався, суддя була присутня, їй задали запитання. Повністю зрозуміло, людина працювала, робила упереджено і мала з цього, мабуть, зиск. Я ж цього не можу вже казати був зиск чи не був.
Рішення комітету прийнято одностайно. Запитань немає. Шановні народні депутати, ставлю на голосування про прийняття за основу та в цілому законопроекту номер 2603 про звільнення судді Токар Лідії Володимирівни. Прошу голосувати. [[12:50:02]] За-402 Рішення прийнято. Законопроект номер 2605. Кармазин Юрій Анатолійович.
Шановний Арсеній Петрович, шановні народні депутати, нами внесена Постанова Верховної Ради України про звільнення Демченка Сергія Федоровича з посади судді Вищого господарського суду України. Відповідно до частини другої статті 6 Конституції України органи законодавчої виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України. Відповідно до пункту два частини п’ятої статті 128 Конституції суддя звільняється з посади органом, що його обрав або призначив у разі досягнення суддею 65 років. Відповідно до листа Москаленка від 21 січня 2008 року Демченку виповнилося 21 лютого 2008 року 65 років. Але до Верховної Ради України не надійшла заява Демченка про звільнення з посади судді Вищого господарського суду України. Навпаки, до Верховної Ради України та інших державних органів далі надходять за підписом ніби-то голови Демченка Сергія Федоровича подання про призначення та обрання суддів на посади, інші документи. У майбутньому це може призвести до визнання судових рішень, постановлених такими суддями, незаконними, що може паралізувати роботу системи господарських судів. Більше того, хочу вам доповісти, що зараз понад 200 людей з цієї системи не можуть призначатися на посаді суддів саме із-за того, що понад три місяці фактично посаду займає людина, яка по Конституції цю посаду не має права обіймати. З огляду на викладене, у зв’язку з тим, що до Верховної Ради не надійшла заява Демченка про звільнення з посади судді Вищого господарського суду України, а призначався він, при призначенні було чітко зазначено дату дня народження, то стоїть питання, і ми вносимо його на розгляд Верховної Ради – це про звільнення Степана Федоровича в зв’язку з досягненням 65 років. Я хочу сказати, що за це рішення проголосувало на комітету 10 чоловік „за”, „проти” – 7. Це не враховуючи тих людей, які були ще відсутні і висловити бажання, що вони голосують „за”. Тому переважна більшість рішення комітету прийнято було щодо звільнення з посади Вищого господарського суду Демченка Степана Федоровича на підставі прямої норми статті 126-ї. Прошу поставити на голосування.
Сергія Федоровича, а не Степана Федоровича, але нічого. Є запитання до доповідача?
Сергія Федоровича, вибачте, будь ласка.
Будь ласка, п’ять хвилин, запишіться. Святослав Олійник.
Шановний Юрій Анатолійович, як юрист і колишній працівник прокуратури, як ви вважаєте, коли людина, тим більше яка очолювала одну із підрозділів судової гілки влади в порушення вимог Конституції, тривалий час не звільняє свою посаду і фактично продовжує там виконувати якісь дії, схожі на управлінські, за цей період отримує заробітну плату, вже абсолютно позазаконно, чи немає в діях цієї людини ще ознак злочину, які пов’язані з нецільовим використанням цих бюджетних коштів на заробітну плату, і чи не має це ознаки привласнення службових повноважень, що так само кваліфікується Кримінальним кодексом?
Спасибі вам. Я хочу сказати, що є зараз небезпечний прецедент невиконання Конституції впродовж більше ніж трьох місяців. Це прецедент небезпечний, ми розглядали його кілька разів на засіданні комітету. І, звісно, є елементи того, про що ви говорите. Але, виходячи з презумпції невинності, виходячи з того, що Сергій Федорович добросовісно працював до того, я не хотів би зараз приставати на ваші аргументи, я хотів би це залишити поки за скобками, за дужками. А зараз прошу вас проголосувати, бо ви теж приймали це рішення: про звільнення в зв’язку з досягненням 65 років. І хочу звернути увагу, що ні один орган в державі, який мав ці питання поставити: ні Вища рада юстиції, ні Верховний суд – своєчасно ці питання не поставив. І це є небезпечний прецедент в державі.
Ельбрус Тедеєв. Бондик?
Прошу Бондику передать слово.
Бондику слово, будь ласка.
Шановний Юрію Анатолійовичу, у зв’язку з відсутністю мене на комітеті, коли приймалась постанова, я звертаюсь до вас і прошу пояснити мені, яким чином постанова була роздана до реєстрації, коли ми знаємо, що в черзі на реєстрації є інші постанови. І не вважаєте ви, що це голосуванням за цю постанову ми створимо правовий прецедент. В чому він полягає? Ви ж самі розумієте, Юрій Анатолійович, що повинно бути подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів, бо заяву Демченка ніхто не бачив. Я можу з вами погодитися, що діє пряма норма Конституції, але де заява? Це ж є формальне порушення, і ми тим самим створюємо не гідний прецедент для Верховної Ради. Може, ви погодитесь, для того щоб зняти цю постанову, опрацювати і знову внести? Дякую.
Спасибі вам. Ви знаєте, я вас дуже поважаю як юриста, але, на жаль, я маю протилежну точку зору. Я переконаний, що я вас переконаю. Якщо Вища рада юстиції свою функцію не виконала, якщо по якійсь причині загубилося воно, бо підтверджують, що ця заява лежала весь час в кваліфкомісії Верховного суду України і між кабінетами губиться, це не значить, що Верховна Рада України як орган, який призначив суддю і тим більше голову вищого, сьогодні вищої інстанції господарської ланки судів, що він не має застосувати пряму норму Конституції. Це те, що затягування відбувається, я, наприклад, кваліфікую як змову проти правосуддя. Тому, яким чином зареєстрована, в установленому порядку постанова, автори постанови: Соболєв, Філенко, Шустік, Сенченко, Грач, Кармазін, Олійник. Тобто автори – всі члени комітету, підписали всі члени комітету, які вносили, не членів тут немає. Всі.
Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Арсеній Петрович, більше, мабуть, до вас, ніж до доповідача, також хотів би поставити запитання. На жаль, у мене зараз під рукою немає закону, згідно якого ми призначаємо, звільняємо суддів, але мені здається, мені здається, що народні депутати не можуть бути ініціаторами вирішення цього питання. Це питання розв’язується зовсім за іншою процедурою. Ми повинні подякувати членам комітету профільного за ініціативу і не більше. А давайте все-таки, щоб постанова була підготовлена відповідно до тієї процедури, яку передбачає спеціальний закон, навіть не Тимчасовий регламент, а спеціальний закон. І я думаю, від того, що ми на тиждень перенесемо розгляд цього питання, суттєво нічого не зміниться. Але ми будемо виглядати порядними людьми у відношенні дотримання законодавства. Тим більше, що це стосується судової гілки влади, які в першу чергу повинні стояти на сторожі закону. Я пропоную перенести.
Руслан.
Можна я відповім?
Це не питання.
Справа в тому, що якраз.
Юрій Анатолійович, це не запитання. Руслан Лук’янчук. Юрій Анатолійович, зараз ви все прокоментуєте. Все буде добре.
Дякую. Прошу передати слово Соболєву Сергію.
Сергій Соболєв.
Ви знаєте, я абсолютно згоден з попереднім виступаючим, що, дійсно, такого прецеденту в Україні ще не було, щоб голова однієї з гілок влади, я навіть не кажу просто про суддю, не виконав би абсолютно чіткі вимоги Конституції, де чітко застережено: 65 років є підставою для звільнення судді. Більше того, в цій залі сидить, наприклад, Дмитро Микитович Притика, який так само, досяг пенсійного віку, написав заяву, перебуваючи на цій посаді, і ніхто ніяких питань не мав. Я хочу нагадати, та сама ситуація по Маляренку, голові Верховного Суду: досяг 65-річного віку – і одразу питання знято було. Зараз ми маємо прецедент, вже йде четвертий місяць. Закон визначає місячний термін для цього. Людина, фактично, не виконала свій конституційний обов’язок і заблокувала повністю роботу цілої гілки судів. Жодна людина не може внесена бути на посаду судді.
Юрій Анатолійович, дозвольте вам задати декілька запитань. Перше запитання: чи відбулося засідання комітету з приводу законопроекту 2605 про звільнення Демченка Сергія Федоровича з посади судді Вищого господарського суду?
Так, вчора відбулося засідання з приводу розгляду цього питання. Більше того, я доповідаю вам, що в нас тричі відбувалися засідання комітету з цим порядком денним. Більше того, якраз той закон, про який говорить Адам Іванович, вимагає від судді, який досяг 65-річного віку, за місяць до сплинення цього терміну – за місяць – повторюю! – тобто чотири місяці назад, Адам Іванович, він мав це зробити, ви розумієте чи ні? І більше того, друга частина вимагає, що у випадку невиконання цих вимог людина позбавляється пенсії. От так, Адам Іванович, щоб ви знали і щоб знали всі громадяни України, як відбувається у такому випадку, як по закону. Але в даному випадку вирішив обхітрити всіх – обхітрити Верховну Раду, обхітрити всю систему і народ. Тому ми є суб’єктом, рішення було 10-7, Арсеній Петрович шановний.
Ще раз під стенограму.
10-7, повторюю для стенограми.
Комітет Верховної Ради прийняв відповідне рішення, проголосував на користь прийняття відповідного рішення: „за” – 10 голосів, „проти” – 7. Таким чином, рішення вважається прийнятим. Я правильно зрозумів? Ви це офіційно заявляєте.
Я це офіційно заявляю, підтверджую як перший заступник голови комітету.
Колісниченко, будь ласка, слово.
Шановні колеги, якщо, дійсно, по процедурі, то за цю окрему постанову в комітеті не голосували. Було проголосовано, запропоновано паном Соболєвим пропозиція підготувати проект рішення, а сам проект рішення ми не розглядали. Це, по-перше. По-друге. [[Ш у м у з а л і]] І була домовленість, що цей законопроект буде, ця постанова, буде вноситися за підписами кількох депутатів. Тому окремо, якщо під протокол, саме оця постанова в комітеті не голосувалася. Це, по-перше. [[Ш у м у з а л і]] По-друге. Арсенію Петровичу, шановні колеги, я ще раз хочу привернути вашу увагу до цього питання, тому що створилася правова колізія. У відповідності із статтею 131 Конституції тільки Вища рада юстиції може внести подання про звільнення судді. У нас немає цього подання. Ми розбиралися із цим питанням. Заява Демченка була подана у відповідності з діючим законодавством. Але кваліфікаційна комісія направила кілька запитів у відповідні установи у зв’язку з тим, що там є питання стажу – два чи три місяці. Тому ми не можемо зараз казати, що людина ухиляється від свого обов’язку подати цю заяву. Тому ми ще раз пропонуємо відкласти це питання сьогодні.
Дякуємо. Олександр Єфремов, потім – Філенко колега. Потім – Сергій Соболєв.
Уважаемый Арсений Петрович, если посмотреть по времени прохождения данного документа, то возникает очень много серьезных вопросов непосредственно, как такой короткий срок этот документ мог пройти инстанции. Получить подпись у вас в течение одного дня, попасть в комитет, расписаться в комитете, вынести на рассмотрение в комитете [[я позволю себе заметить, что комитет собирается по Регламенту только через сутки после подачи данного документа]], и принять соответствующее решение. При этом члены комитета, которые там находятся, утверждают совершенно обратное. Очень напоминает это про политические какие-то движения, которые идут в нашем государстве. А если это состыковать то, что происходит в регионах, когда сегодня по политическим мотивам снимаются руководители КРУ, снимаются руководители налоговых администраций, идет чистка в судейском корпусе, то выстраивается целая система. Я вас убедительно просил бы, Арсений Петрович, не мараться.
Філенко.
Володимир Філенко, «Блок Юлії Тимошенко», член Комітету з питань правосуддя. Я брав учать у засіданні комітету і хочу сказати, що мій коллега й товариш Вадим Колесніченко дещо вільно протрактував вчорашнє рішення комітету. Комітет проголосував питанн по суті більшістю голосів за звільнення судді Демченка. Але коли ми шукали формулу, як це краще зробити, протокольно було доручення членам комітету, зокрема Сергію Соболєву, мені, підготувати проект постанови і внести його від імені депутатів. І звертаюся до колеги Єфремова, ніякої політичної ситуації тут нема. Є 126 стаття Конституції – норма прямої дії. І якщо суддя хвостом виляє, не хоче звільняти посаду і виконувати Конституцію, то ми маємо як орган, який його призначав, покласти цьому край. Якщо Вища рада юстиції, кваліфкомісія вчасно не подають ці документи, то в мене.
Сергій Соболєв.
Шановні коллеги, рішення комітету достатньо чітке. Воно полягає в наступному – підготувати і внести проект постанови про звільнення Демченка, що й було зроблено членами комітету. А тепер зачитую статтю 126 Конституції України: «Суддя звільняється з посади органом, що його обрав або призначив у разі досягнення суддею 65 років» Ми є той орган, який його обрав. Це є Верховна Рада України. Саме тому до цього часу, я думаю підтвердить це Голова Верховної Ради, заяви від пана Демченка до Верховної Ради не надійшло. Тому це безпрецедентний випадок, коли голова Вищого господарського суду в порушення Конституції не робить чіткі вимоги Конституції, навіть не Закону «Про судоустрій». А Закон «Про судоустрій» вимагає від нас протягом двох місяців розглянути це питання, що ми й зробили. Саме тому це вперше в Україні прецедент, коли.
Колесніченко і завершуємо, колеги.
Дякую. Я ще раз хочу привернути вашу увагу до Пояснювальної записки і передостанній абзац там написано, що це не комітет виносить, це по-перше. По-друге, я ще раз нагадую: ми вже сказали, є юридична колізія, але стаття 131 Конституції вимагає це питання розглядати виключно після внесення цього подання Вищою радою юстиції. І третє. Я ще раз нагадую, заява пана Демченка надійшла у відповідний строк. На минулому засіданні комітету я вам демонстрував ксерокопію цієї заяви. До цієї заяви ні в кого не було ніяких зауважень. Тому ми можемо зробити зараз дуже серйозну помилку і я пропоную відкласти на тиждень розгляд цього питання для того, щоб Вища рада юстиції розібралася і внесла нам подання у відповідності з Конституцією і Закону „Про Вищу раду юстиції”. Дякую.
Яке рішення комітету? Будь ласка, останній Юрій Мірошниченко.
Шановні колеги! Я хотів би, щоб ми трошки ці емоції зняли. Я вам скажу, що говорять в юридичному середовищі. Ви знаєте про кого йдеться, йдеться про голову Вищого господарського суду. Ви всі знаєте, що господарські суди вирішують питання, пов’язані, в тому числі і з рейдерством. Ви знаєте, що дехто стверджує з експертів, що зараз коаліція намагається за будь-яку ціну поставити на голову Вищого господарського суду лояльного для себе керівника. Я думаю, що зараз ми всі бачимо, що є колізія двох норм Конституції, навіть не закону, бо є порядок в який спосіб ми повинні звільняти. Ніхто не заперечує, що нам треба, звичайно звільняти з посади суддю, який досяг граничного віку. Але я думаю тиждень нічого не вирішує. Я би прийняв рішення звернутися до Вищої ради юстиції, розглянути це питання і у встановленому порядку.
Шановні колеги, можна висловити позицію. Тепер я прошу уваги, Юрій Анатолійович, дякую, ви вже виступили. Перше, що я хотів би, звернутися до вас, це моя вже вина, що я ставлю на голосування постанову, а рішення комітету в мене немає підписаного. Тобто я вірю на слова. На слова я вірю, але не можу. Я, перше, до вас звертаюся, дайтесь мені, будь ласка, рішення комітету. Дасте через дві години рішення підписане – немає проблем. Тепер увага, колеги! Допустимо, ми зараз поставимо це рішення на голосування. І його можна поставити на голосування. Але читаю статтю 131 Конституції України: „В Україні діє Вища рада юстиції, до відання якої належить – увага! – внесення подання про звільнення суддей із посади”. Якщо ми зараз проголосуємо цю постанову без внесення, я вам даю гарантію, що на наступний тиждень адміністративним судом дана постанова парламенту буде скасована. Увага! Послухайте далі. Послухайте. Це перший пункт. Пункт другий. Юрій Анатолійович, я зараз її можу поставити на голосування, але якщо вона набере 225 голосів, то ми її знімемо взагалі з порядку денного і будемо чекати наступної сесії. Логічна була б моя пропозиція. Перше. Комітету Верховної Ради негайно подати рішення комітету про прийняття законопроекту 2605, про схвалення. Друге. Зараз протокольно звернутися до Вищої ради юстиції з вимогою – я хотів би підкреслити – з вимогою, відповідно до статті 26 Конституції України та статті 131 Конституції України внести подання про звільнення Демченка Сергія Федоровича з посади судді. Після цього, коли ця вимога не буде виконана, і якщо ви мені дасте рішення комітету, я в любий день поставлю на голосування. Тоді є правові підстави у суді говорити про те, що Вища рада юстиція відмовилася подавати подання, парламент до неї звернувся, рішення комітету є і йде порушення статті 126. Я не хочу, щоб ми зараз зіграли на чиюсь користь [[Ш у м у з а л і]] Термін? Давайте сім днів. Нормально? В семиденний термін. Тобто я прошу апарат Верховної Ради оформити це як протокольне рішення парламенту. Приймається? Заперечень нема? Дякую. Переходимо до наступного рішення [[Ш у м у з а л і]] Юрій Анатолійович, ви це не парламент, а тут уже є парламент, зовсім інша. Комітет є органом Верховної Ради, а не Верховною Радою. Юрій Анатолійович, не заваджуйте, будь ласка, роботі Верховної Ради і не робіть ведмежу послугу тим людям, які хочу провести цю постанову, не робіть ведмежу послугу, щоб завтра ця постанова не була оскаржена в адміністративному суді на всіх законних підставах. Сядьте, будь ласка, займіть своє місце. Оголошується 2117. Деркач Андрій Леонідович, прошу.
Шановні народні депутати, третього серпня 2006 року Верховна Рада України прийняла рішення про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань перевірки ситуації із забезпеченням природнім газом українських споживачів, розрахунками за поставлений природний газ та можливими порушеннями діючого законодавства на енергетичному ринку. Четвертого жовтня 2006 року Верховна Рада п’ятого скликання заслухала попередню інформацію тимчасової слідчої комісії, прийняла її до відома та прийняла відповідну постанову, надала Кабінету Міністрів України низку рекомендацій щодо покращення ситуації на газовому ринку України. Рекомендації тимчасової слідчої комісії були враховані урядом Віктора Федоровича Януковича, що дало можливість знизити ціни на газ для населення, починаючи з кінця 2006 року, створити диференційовану, більш справедливу систему оплати за газ споживачами, покращити розрахунки за нього. Заблокована в не правовий спосіб, практично з квітня 2007 року, робота Верховної Ради України та уряду не дала змоги законодавчо забезпечити діяльність щодо наведення порядку на газовому ринку України, правовим способом запровадити процедуру відповідальності в усіх ланках відносин між імпортерами газу і державними підприємствами, приватизованими газорозподільчими компаніями, створити ефективний контроль з боку влади та суспільства за її діяльністю, виконанням вимог, техніки безпеки тощо. Спочатку 2008 року заяви керівництва уряду та НАК „Нафтогаз України” щодо зміни умов діючих контрактів та існуючих схем газопостачання, викликало у суспільства широкий резонанс, зокрема щодо можливості підвищення ціни на газ для українських споживжачів, загрози і руйнування економіки держави. Гострота питань, пов’язаних з газовим ринком України не послабне і надалі, що викликає велику стурбованість у населення. Питання газозабезпечення України та газопостачання стали предметом розгляду на засіданні РНБО у лютому 2008 року, яке поставило перед урядом Тимошенко завдання щодо умов забезпечення газом в українські.
Дайте завершити.
та директив. Безумовно, є необхідність роботи такої комісії, але. Дайте закончить, Арсений Петрович.
Дайте завершити.
Безумовно, є необхідність роботи такої комісії, але виходячи з теперішніх умов та підходів Верховної Ради до регламентування діяльності ТСК автори законопроекту наполягають на перенесенні розгляду питання в зв’язку з неможливістю роботи в кількісному складі, затвердженому Регламентним комітетом та нез’ясованістю персонального складу. У разі не перенесення, будемо відзивати цей законопроект та надавати інші на заміну.
Дякую, Андрій Леонідович, прошу сідати. Олександр Сергійович, будь ласка, з місця.
Уважаемый Арсений Петрович, если авторы законопроекта приняли для себя решение, что проект постановления не готов и выходят с этим предложением на сессию, то у нас нет оснований для того, чтобы ставить его сегодня на голосование. Есть предложение поддержать инициативу авторов и перенести рассмотрение этого вопроса.
Колеги, немає заперечень, щоб перенести розгляд питання 2117, внесений Деркачом Андрієм Леонідовичем, немає? Дякую. Наступний 2449, Кириленко В’ячеслав Анатолійович, будь ласка. В’ячеслав Анатолійович, доповідайте 2449. Я уже оголосив 2449. Та у мене просто як в папці сформовано, зараз вас оголосять, ну що ви, там їх 5 чи 6 постанов.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна-Народна самооборона".
Будь ласка, будь ласка, В’ячеслав Анатолійович.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні колеги, вашій увазі пропонується постанова про створення Тимчасової слідчої комісії з розслідування питань будівництва металургійного заводу в Білоцерківському районі Київської області та можливої шкоди, що може бути завдана у зв’язку з цим навколишньому середовищу. Це проблема, яка давно вийшла за межі Білої Церкви і Білоцерківського району і стала питання загальнонаціональної ваги. Я, як народний депутат, неодноразово із депутатськими зверненнями і запитами звертався до всіх органів влади з тим, аби з’ясувати ситуацію щодо законності виданих дозволів на будівництво, законності екологічних та природоохоронних експертиз за інших документів, в тому числі я вдавався і до депутатських запитів. Однак, відповіді, які я отримував, я мою думку, є лише бюрократичними відписками. Крім того, я, як білоцерківець за походженням, отримую величезну кількість звернень від своїх земляків щодо категоричної неприпустимості будівництва заводу на цій території із екологічних, природоохоронних міркувань, а також із міркувань питань зайнятості на території Білої Церкви і району, оскільки величезна кількість робітничих вакансій у місті і районі і зараз не закриваються, тим більше, вони не будуть закриті, коли буде створений завод. Крім того, в місті пройшло уже два консультативних референдуму щодо ставлення до заводу. В першому референдумі за завод - 7 тисяч, 34 тисяч білоцерківців проти заводу. Другий референдум, за завод – 2 тисяч білоцерківців, проти заводу – 59 тисяч білоцерківців, що означає 95 відсотків від тих, що взяли участь. Тому я прошу всіх народних депутатів підтримати створення цієї комісії і з’ясувати законність і дозволів, і будівництва. Дякую за увагу.
Дякую, В’ячеслав Анатолійович. Олександр Сергійович, з місця, будь ласка.
Цей проект постанови підготовлений у відповідності з вимогами Тимчасового регламенту Верховної Ради України і комітет з цього приводу прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України включити його до порядку денного та розглянути його. Прошу Верховну Раду визначитись.
Дякую, Олександр Сергійович. Колеги, немає заперечень, щоб ми перейшли до процедури голосування? Немає, дякую. Шановні народні депутати, ставиться. Увага! Єдине, тут вийшло прохання, я його поставлю за основу, а потім хочуть поміняти Олійника на Соколова – персональний склад. Так? Так. Значить, я тоді поставлю на голосування за основу, а потім друге читання, заміню прізвища. Шановні колеги, на голосування ставиться постанова 2449 про створення ТСК у Верховній Раді України за основу. Прошу голосувати. [[13:19:57]] За-378 Рішення прийнято. Тепер до другого читання в пункті четвертому прізвище Олійник міняємо Соколов. Добре? Голосуємо в цілому з врахуванням редакційної правки пункту чотири. Прошу голосувати 2449. [[13:20:25]] За-385 Дякую. За – 385. Адам Іванович Мартинюк, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Арсенію Петровичу, ви абсолютно правильно поступили. Єдине прохання, щоб уточнювали, бо профільний комітет постійно перевірає, бо не може бути член.
Квота відображу.
Не квота, не квота, мова йде про те чи колега не є членом якоїсь іншої комісії, бо й двох комісіях бути не може. Тобто, будь ласка, ви уточняйте чи він має можливість бути членом комісії. А заперечень немає. Дякую.
Відповідно до 81 Регламенту має бути членом комісії. Це врегульовано. Однієї, правильно. Я кажу про прізвище Соколов. Шановні колеги, 2369. Іван Васильович Вернидубов, прошу на трибуну.
Шановні депутати, я зразу до тексту постанови, оскільки регламент маленький, і хочу звернути увагу на пункт третій. Визначалось, що кількісний склад тимчасової слідчої комісії становить 11 народних депутатів. Оскільки фракція НУНС відмовилась приймати участь в комісії по Севастополю, то треба тут для протоколу оставити кількісний склад - 9 чоловік. Це перше. В пункті п’ятому БЮТ подала замість Омельченка прізвище депутата Зозулі Руслана Петровича, це теж для протоколу. І останнє – пункт сьомий: визначити терміном діяльності шість місяців, а звіт комісії не пізніше 10 жовтня. Я просив би, щоб це ми такі зміни проголосували. Конституція дозволяє Верховній Раді України створити тимчасові слідчі комісії з питань, що становлять суспільний інтерес. В чому тут суспільний інтерес і резонансність обставин, які спонукають до створення цієї тимчасової слідчої комісії? Що заставило депутатів Севастопольської міської ради, інші громадські організації звернутися до Верховної Ради з таким проханням? В том, что уже больше полугода темой севастопольских средств массовой информации является тема разбазаривания сотен гектаров земли в Севастополе и разворовывание бюджетных средств по программе социально-экономического. программе развития Севастополя, неуемные аппетиты Севастопольской городской государственной администрации в решении личных жилищных вопросов, а также их персонального окружения. Причем первыми забили тревогу общественные организации – сторонники правящей коалиции, в частности глава общественного движения «Севастополь без коррупции» Василий Зеленчук, который через газету «Подробности» еще в прошлом году информировал город о делах, сомнительных делах новой команды. Потом были заявления других общественных организаций, депутатов горсовета, были голодовки молодежи, были пикеты.
Дайте завершити.
Однако реакции со стороны Президента, Секретариата никакой нет. Горсовет принял решение о недоверии более чем двумя третями депутатов, что само по себе автоматически должен Президент принять решение об отставке председателя Севастопольской государственной администрации. Однако и этого не случилось. Поэтому они вынуждены ставить вопрос. И я прошу вас поддержать, проголосовать за постановление о создании следственной временной комиссии. Спасибо за внимание.
Іван Васильович, міг би я вам задати одне запитання, якщо дозволите? А як ви дивитесь на те, щоб додати у назву комісії: „Севастопольською міською державною адміністрацією та Севастопольською міською радою”? Немає таких заперечень? Ви знаєте ситуацію? Колеги, знаєте? Щоб ми були об’єктивні, а то там є питання. Немає заперечень? Дякую, Іван Васильович. Олександр Сергійович, будь ласка.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні колеги, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України вищезазначений проект постанови Верховної Ради включити до порядку денного другої сесії та розглянути його із врахуванням зауваження комітету щодо визначення терміну звіту тимчасової слідчої комісії відповідно до пункту 5 частини четвертої статті 80 Тимчасового регламенту Верховної Ради України. Просимо підтримати дане рішення комітету.
Дякую, Олександр Сергійович. Колеги, увага: я зараз ставлю за основу, а потім [[Іван Васильович, ви, якщо можна, сядьте на своє місце, для того щоб редакційні правки внести]], ставлю за основу законопроект номер 2369: про утворення ТСК по місту Севастополю. Колеги, голосуємо. [[13:25:37]] За-328 Тепер я вношу редакційну правку. В назві: „Севастопольською міською державною адміністрацією та Севастопольською міською радою”. Це перше. Друге. В першому пункті: „Створити тимчасову слідчу комісію.- і далі, - Севастопольською міською державною адміністрацією та Севастопольською міською радою.”, - далі по тексту. І всюди по тексту після „Севастопольською міською державною адміністрацією” та „Севастопольською міською радою”. Тепер Івану Васильовичу слово, для того щоб внести правки. Включіть мікрофон Вернидубову Івану Васильовичу.
Я прошу ще ті зауваження, про які я говорив, по тексту - це мається на увазі пункт третій - в кількості 9 народних депутатів.
Так.
Пункт п’ятий: замість прізвища Омельченка, прізвище депутата Зозулі Руслана Петровича.
Руслан Петрович не є членом іншої комісії?
Ні, ні, немає.
Добре. Так.
І пункт сьомий: звіт тимчасової слідчої комісії не пізніше 10 жовтня цього року.
Приймається з такими правками. Юрій Романович Мірошниченко ще пропонує правку.
На місці включіть. А є вже, да? Шановний Арсеній Петрович, я пропоную правку щодо назви винести окремо в голосування. Тому що у нас тут немає однозначного ставлення до цього питання, адже ми розмиваємо предмет роботи нашої комісії. Якщо буде встановлено, що в діях міської адміністрації немає ніяких порушень, то відповідь буде чітка. Якщо же буде в комісії з’ясовуватися, хто правий, хто винний, то ми не отримаємо чіткої відповіді на те питання. Чи дотримується законодавство, скажімо так, державна адміністрація, чи не дотримається. Тому я пропоную, винести це в окреме голосування, а ті правки технічні, які були озвучені виступаючим, проголосувати зараз, зразу всі.
Колеги, ну, ми ж повинні з вами бути об’єктивні. Не можна воду лити тільки на одну сторону мельницы. Ми ж за об’єктивний підхід, чи за замовний підхід? Якщо за об’єктивний, то давайте, я ставлю на голосування ті пропозиції, які вже надиктовані. Прошу проголосувати в цілому законопроект з урахуванням висунутих пропозицій Яценюком і Вернидубовим. Прошу голосувати. [[13:28:19]] За-34 Шановні колеги, мені здається, що треба мати мінімум коректності і поваги один до одного. Ви тільки що, перед тим, коли я ставив питання на голосування, всі махнули головою, що ми будемо голосувати за Севастопольську міську раду в тому числі. Зараз починаються пропозиції уже з точки зору виключно політичного замовлення, виключно, якщо ми об’єктивні, то ми об’єктивні. Ну, не можна тільки відстоювати своїх, а чужих ганяти. Хай комісія розгляне, прийме відповідне рішення по обом і після цього розглянемо у стінах парламенту. Ну, так же не робиться. Сядьте, будь ласка, Юрій Анатолійович. Візьміть слово. Беріть, не кричіть на вуха, Юрій Анатолійович! Кармазіну слово.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Я звертаюся до вас і звертаюся до Голови Верховної Ради Арсенія Петровича. Арсеній Петрович, ви дотримуєтеся Конституції. Я дякую вам за ту позицію, що ви підтримуєте нашу пропозицію, що тут має бути написано „для з’ясування щодо порушення Конституції та законодавства України Севастопольською міською радою і державною адміністрацією”. Тобто і тими, і тими. Мова йде про порушення у сфері земельних відносин, в тому числі, про роздачу землі тим підприємствам, які взагалі належать Російській Федерації. Мова йде, в тому числі, про виділення земля громадянам Російської Федерації, про перепродаж її, що порушенням є нашого чинного законодавства. І треба ще доручити Генеральній прокуратурі України прийняти участь у роботі цієї комісії і сприяти цьому, тому що землю забирають іноземці, і це тут не написано у.
Шановні колеги, є пропозиція надати слово Олександру Сергійовичу Єфремову як самому конструктивному чоловіку. Олександр Сергійович, кажіть.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги! Мы за то, чтобы вопросы в любом регионе решались по справедливости. Поэтому если мы уверены в том, что люди поддерживают городской совет, то у нас нет оснований не доверять мнению людей. Поэтому мы проголосуем за данный законопроект с той поправкой, которую вы внесли по изменению названия. Спасибо.
Я щиро вам дякую. Я прошу, ще раз звертаюся, друзі: якщо ми домовляємося в залі, давайте не міняти рішення на марші. Домовилися – значить, голосуємо. Отак зірвемо пару раз домовленості, і взагалі працювати не будемо. Ставлю на голосування питання про повернення до голосування по законопроекту 2369. Голосуємо. Юрій Романовичу, я вас дуже поважаю. Головуючий веде засідання і краще пам’ятає, що ставить на голосування. [[13:31:30]] За-389 Тепер ставлю на голосування законопроектномер 2369 з урахуванням пропозицій народного депутата Вернидубова і народного депутата Яценюка, які були висловлені під стенограму.
Пропозиція Кармазіна синхронна з пропозицією Яценюка. Тому, якщо хочете, то я вам можу сказати: в тому числі і народного депутата Кармазіна. Колеги, добре, з урахуванням слова „прокуратура”, яка висловлена Кармазіним. Юрій Анатолійовичу, не збивайте зал, все. З урахуванням пропозицій народних депутатів Вернидубова і Яценюка. Прошу голосувати. [[13:32:22]] За-406 Дякую. 2524. Тетяна Дмитрівна, будь ласка. Бахтеєва Тетяна Дмитрівна.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые народные депутаты! Вашему вниманию предлагается поданный на замену проект постановления об образовании Временной следственной комиссии для расследования причин смерти 17-летнего подростка в городе Краматорске Донецкой области и массовых осложнений после проведения вакцинации против кори и краснухи среди населения Донецкой области, а также проверки правомерности применения вакцины, которые были проведены прививки. В мае текущего года все украинское общество было потрясено смертью ученика 11 класса Антона Тищенко из Краматорска Донецкой области. Известно, что после проведенной вакцинации против кори и краснухи 12 мая 2008 года он был госпитализирован в инфекционное отделение городской больницы с жалобами на головную боль, высокую температуру. А 13 мая в три часа утра ребенок умер в реанимации. В этот же период в Донецкой области начали регистрироваться массовые обращения граждан за медицинской помощью в связи с ухудшением самочувствия после проведенной вакцинации против кори и краснухи. Позднее осложнения после прививок были зарегистрированы уже не только в Краматорске и Донецкой области, а в других регионах Украины, где также проводилась вакцинация. Известно, что все пострадавшие прививались вакциной Индийского института сывороток, ранее не применявшейся в нашей стране. В данное время по оперативным данным Минздрава из более чем 113 тысяч привитых в 17 регионах Украины зарегистрировано 207 поствакцинальных реакций и 15 поствакцинальных осложнений. Известно, что в Украину приезжала специальная делегация ООН для расследования причин трагедии. Однако, несмотря ни на, что международные эксперты продолжают настаивать на безопасности и качественности вакцины и рекомендуют не останавливать прививочную кампанию, поскольку по прогнозам экспертов ВООЗ в Украине до зимы 2009 года возможна новая эпидемия кори. Но что касается отечественных.
Дайте завершити.
Что касается отечественных ученых, то они пока также еще не пришли к единому мнению по данному вопросу. Учитывая сложность ситуации, следственной комиссии в кратчайшие сроки необходимо будет разобраться в этой ситуации, чтобы в дальнейшем не пострадать от двух зол – от эпидемии и от некорректно проведенной вакцинации. И результаты заслушать в начале следующей сессии. В ходе своей работы парламентская временная комиссия должна будет проверить связь смерти ребенка с вакцинацией, качество, помощь и обоснованность дальнейшей вакцинации от 16 до 29 лет против кори и краснухи. Все эти вопросы отмечены у вас в проекте постановления. Согласно предлагаемому постановлению результаты работы данной комиссии мы должны будем заслушать в начале следующей сессии. В связи с тем, что состав комиссии сформирован, соблюдение всеми требований, прошу поддержать проект постановления, принять за основу и в целом. Спасибо.
Тетяно Дмитрівно, дякую. Олександр Сергійович Єфремов.
У комітету зауважень нема. Прохання підтримати.
Дякую. Колега Сулковський.
Арсенію Петровичу, я дуже дякую. Вибачаюся за те, що я попросив слова. Ви знаєте, шановні коллеги, в грудні місяці минулого року в мене особисто сталася в родині трагедія. Через халатність лікарів в Рівненській обласній дитячій лікарні померла моя рідна онучка рік і сім місяців. По цій справі розслідує і розбирається Рівненська обласна прокуратура. Тому я сьогодні хочу вас всіх попросити, настільки халатності в усіх галузях народного господарства і в галузі нашої охорони медицини. І тому я дуже прошу підтримати цю постанову і не тільки цю, нам треба серйозно брати під контроль життя українського народу. І тому я прошу підтримати цю постанову, я вірю, що під керівництвом Тетяни Дмитрівни Бахтеєвої ця комісія активно попрацює і знайде винних у загибелі цієї дитини, яка загинула у Донецькій області.
Колеги, давайте так, якщо хочуть висловлюватись, тоді я буду ставити питання, два – „за”, два – „проти”. Нам треба рухатись вперед, шановні колеги. Володимир Карпук і все. Останній Карпук тільки, він просив.
Володимир Карпук, "Наша Україна - Народна Самооборона". Дорогі колеги, ми про медицину згадуємо в нашій країні у двох випадках, або коли у людини біда, тоді ми людину хвалимо і медицину хвалимо, або у медицини біда – тоді ми накидаємося і політизуємо ці питання. І яскравим прикладом, хоча я і підписав постанову і є одним із співавторів, але я застерігаю проти політизації того процесу. Тому що мова про помилки не тільки на рівні організаційному, але і помилки, які допущені. при наданні невідкладної допомоги. І завжди такі питання потрібно віддавати на оцінку фахівцям, а не політизувати і не створювати політичну таку комісію, тому що я бачу упередженість вже навіть, хоча я, повторюю, є одним з авторів цієї постанови. Тому створення об’єктивного розслідування цього питання, тому що ми повинні розуміти, що приймаючи суто політичне рішення в даному питанні, ми ставимо питання національної безпеки України, адже ми підриваємо основи вакцинації, втрачаємо імідж в міжнародних організацій, таких, як ВООЗ, ЮНІСЕФ. До речі, ставимо навіть під знак питання проведення Чемпіонату Європи – 2012. Адже за оцінкою фахівців наступний спалах даних захворювань в пік епідемія буде припадати саме на передодні проведення і в час проведення чемпіонату. Тому це питання надто складне і я ще раз повторюю, що це питання ми не повинні політизувати, ми за створення цієї комісії, але проти політизації її роботи.
Ну и в состав же вошли все народные депутаты согласно протокола регламенту по квоте, поэтому никакой политики.
Тетяна Дмитрівна, дякуємо. Треба голосувати. Шановні колеги, нема заперечень за основу і в цілому? Нема заперечень. Ставлю на голосування 2524 за основу і в цілому. [[13:39:52]] За-365 2480, Роман Омелянович. Прошу показати по фракціям. Забзалюк Роман Омелянович.
Шановні колеги, шановний Арсеній Петрович, представлю проект про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин щодо фактів порушення Конституції України та діючого законодавства України міським головою міста Миколаєва Чайкою В.Д., іншими посадовими особами Миколаївської міськради, а також за фактами численних протиправних рішень і ознак корупційних дій при виконанні ними своїх службових обов’язків та неефективного управління підприємствами комунальної власності і бюджетом міста Миколаєва. Перш за все, хочу зазначити наступне, що відповідний регламентний комітет має певні зауваження щодо технічного оформлення Тимчасової слідчої комісії і ми оперативно відреагували. А саме, справа в тому, що ми направили до всіх фракцій звернення відповідні щодо надання своїх представників для роботи у Тимчасовій слідчій комісії, якій і передалося відповідно апарату. Але сама постанова була прийнята 15.05 поточного року, а від фракції Литвина надійшла пропозиція 25.05. Таким чином ми відреагували сьогодні буквально і звернулися з пропозицією щодо включення представника від „Блоку Литвина”, а саме Баранова Валерія на посаду заступника як члена цієї комісії. У той же час хочу привернути увагу, що згідно статті 80 чітко зазначено, якщо депутатська фракція не запропонувала представників для роботи у тимчасовій спеціальній комісії, то комісія утворюється без участі представників від цієї депутатської фракції. Тому я просив би підтримати безпосередньо цю постанову і утворення тимчасової слідчої комісії, тим паче, що вона утворюється не як політична якась там мета. Ні за яких обставин. Чисельні звернення громадян, трудових колективів щодо грубого порушення діючого законодавства в питаннях відведення земельних ділянок і комунальної власності. Ну, зокрема, станом на початок поточного року складено таких договорів 3447, відведено 1200 гектарів землі в місті Миколаєві, значна частина з порушенням діючого законодавства і це підтверджується вже. Водночас міська влада.
Дайте завершити.
Покладені на неї обов’язки щодо контролю по надходженню коштів, ефективне їх використання і, до речі, самими ж депутатами цієї ради, було виявлено значні втрати коштів міського бюджету більше 14 мільйонів. Не можуть нас не насторожувати такі дії мера і його оточення щодо утворення на території міста Миколаєва двадцяти двох підприємств, які працюють в житлово-комунальній сфері, де працюють прямі родичі мера міста і де понад п’ятдесят три рішення ради приймаються на користь цих підприємств.
Роман Омелянович, вибачите, ви вже вийшли за межі регламенту. Завершіть, будь ласка, щоб просто підтримати.
Таким чином, я прошу все-таки депутатський корпус підтримати, тим паче, що мета все-таки утворення такої тимчасової слідчої комісії – це повернути у відповідність до діючого законодавства ті рішення, які приймалися протиправно.
Дякую. Олександр Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Арсений Петрович! У нас до сегодняшнего дня удавалось в регламентом комитете вести очень четкую работу по поводу того, чтобы выдерживались все нормативы по Регламенту, Временному регламенту. Мы не могли никогда пойти на нарушения независимо от политических ветров. То, что два законопроекта, данный, который рассматривается и следующий 2366 появились сегодня в повестке дня, это, по всей видимости, где-то произошла нестыковка служб Секретариата с комитетом. Потому что комитет не отклонил это постановление и следующее. Комитет принял решение, привести в соответствии с Регламентом, вынести на заседание комитета, мы его утвердим и тогда уже с чистой совестью примем его здесь в зале. Я просил бы нас поддержать и все-таки доработать данное постановление и затем рассмотреть их в зале после решения комитета.
Я звертаюся до автора, Роман Омелянович, якщо можна до вас звернутися з проханням, якщо зараз ставимо на голосування і тут ще у вас є пропозиція Баранова Валерія Олександровича, Баранов є членом комісії по місту Києву. Тобто ми порушуємо зразу 81-у Регламенту. Знаючи як проходив у Регламентному комітеті, була аналогічна історія по Білій Церкві. Регламентний комітет сів, засів, переглянули, якщо ви не будете заперечувати, давайте Регламентний комітет засяде, ми на наступний пленарний тиждень його в нормальному порядку, ви заміните Баранова на когось іншого, тому що це порушення і ми його розглянемо по-людські. Можна так? Давайте я за основу проголосую, можна так, ми його за основу проголосуємо, вони його доопрацюють і після цього буде нормально. Це буде добре, товариші. Мартинюк. Мартинюк і Камчатний.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Арсеній Петрович, давайте будемо поступати по закону щодо комітетів Верховної Ради. Інша справа, якби Комітет Верховної Ради з питань Регламенту не розглядав цього питання, ми б терміни порушили, тоді б ми мали підстави сьогодні на сесії розглядати це питання. Оскільки вчора Регламентний комітет розглянув це питання, прийняв відповідне рішення, що направити авторам на доопрацювання, я думаю, за тиждень абсолютно нічого не зміниться. Тим більше, що усі члени профільного комітету одностайні були при прийнятті цього рішення, бо дійсно не дотримувався Регламент, дрібниця, але ми завжди слідуємо Регламенту. І я просив би не приймати зараз, бо це буде йти, ще раз повторюю, всупереч рішення комітету і ми будемо ігнорувати комітет. За тиждень нічого не зміниться і ми проголосуємо, і на комітеті розглянемо поза всяким сумнівом, і в сесійній залі тут же ж немає проблем, щоб розглянути. Просто є рішення комітету. Дякую.
Колега Камчатний, будь ласка.
Дякую. Камчатний, „Блок Юлії Тимошенко”, Харківщина. Я дуже поважаю і люблю свій рідний комітет і пишаюсь тим, що я в ньому працюю. Але я хочу зауважити, що іноді і мій любимий комітет помиляється, бо він як всі має право на помилку. Саме така помилка відбулась вчора при обговоренні цього питання. Я хочу довести до відома наших шановних колег депутатів, що я підтримую Мартинюка, почекаємо тиждень, за тиждень нічого не зміниться. Дійсно нічого не зміниться, тому що ті фракції, до яких звернувся автор цього законопроекту Забзалюк, вони не дали свої пропозиції, а це їх право, а не обов’язок. І я впевнений, що і за тиждень не дадуть цих і так чином будуть торпедувати і блокувати створення цієї комісії. Саме так відбулося і з фігурою від фракції Литвина, навмисно було дано прізвище людина, яка вже є в іншій комісії, щоб не приймати цього рішення. Тому автор законопроекту у повній відповідності до Регламенту звернувся до всіх фракцій, але вони не дають. І тому, я вважаю, що в цій ситуації рішення комітету, воно носить, я хочу нагадати, виключно рекомендаційний характер і зала має право вирішувати створювати ту комісію чи ні. Єдине з чим я можу погодитись, це для тих, хто не скористався своїм право, вони можуть додати свої пропозиції і далі залучити до роботи у складі цієї комісії представників своїх фракцій, а „Блок Юлії Тимошенко” в повній відповідності дав свої кандидатури і ми готові працювати в цій комісії. Тому я прошу, у відповідності до норм Регламенту поставити на голосування питання про створення цієї комісії. Дякую.
Олександр Єфремов і завершуємо. Колеги, ну я, якщо можна, Єфремова вислухати. Тоже хочете виступити?
Уважаемые коллеги, Валерий Георгиевич с командировки приехал длительной, у него была тяжелая работа в Грузии, поэтому он не совсем сразу вошел в работу комитета. Вы знаете, вот к чему я призываю, я не хотел бы называть нарушения, которые есть в этом постановлении, там нет заместителя руководителя даной тимчасовой комиссии и так далее. Мы же работаем с законами. Мы в комитете регламентом добиваемся того, чтобы все соответствовало до последней запятой так, как оно должно быть, и так, как вы утвердили это по временному Регламенту. Поэтому мы просили бы не разрушать вот слаженную работу комитета действиями в зале, а все-таки поддержать комитет, ничего страшного здесь нет. И приведем все в соответствие, решение будет принято, но тогда будет принято совершенно без нарушений.
Колеги, а можна, як завжди, компроміс. Приймаємо за основу, якщо за тиждень не внесуть, то приймемо в цілому. Все. Якщо ми приймаємо за основу – це нормальне явище. Олександр Сергійович, це правильне рішення – приймаємо за основу, доопрацюємо його, внесуть одно прізвище і буде добре. Шановні колеги, всіх задовольняє таке рішення? 2480. Ставлю законопроект на голосування за основу, скорочуємо терміни для подання на друге читання і звертаємось до „Блоку Литвина” подати відповідну кандидатуру. Добре так? Добре. Голосуємо. [[13:50:09]] За-165 За основу ми його прийняли. Тому доопрацюєте у комітеті, без рішення комітету в цілому ставити не будемо. Колезі Баранову включіть, будь ласка, мікрофон. І Камчатний.
Арсений Петрович, я не претендую на активное участие в этой комиссии, но хотел бы сказать о предыдущей комиссии, членом которой я являюсь, по Киеву, по Черновецкому. Я хочу заявить, что эта комиссия не работала и не работает. И я просил бы вас все-таки заслушать отчет председателя этой комиссии по поводу расследуемых якобы преступлениях, потому что она ушла в никуда, а реакции никакой.
Протокольно на наступну Погоджувальну раду, але не тільки по місту Києву, а давайте спробуєм, тому що ми наплодили неймовірну кількість, а ще й після сьогоднішнього рішення, різного роду слідчих комісій. І ефективність, як правило, чим більше комісій, тим менше їх ефективність. Тому давайте протокольно на засіданні погоджувальної ради визначити, коли ми заслухаємо звіти комісій, які створені Верховною Радою України. Олександр Сергійович. Включіть мікрофон Єфремову.
У меня буквально 10 секунд, чтобы мы понимали, что мы делаем, уважаемые коллеги. Сегодня любой депутат, который находится в зале, если напишет соответствующее представление по решению, которое мы приняли перед этим, на Арсения Петровича, то Арсений Петрович не будет иметь право дальше давать ход данному документу, потому что допущено нарушение процедуры. Я еще раз обращаюсь ко всем депутатам, мы никогда в политику не лезем здесь, здесь чисто процедурные вопросы. Не надо их нарушить, надо действовать так, как написано во временном Регламенте, тогда мы всегда будем правы.
Александр Сергеевич, разрешите вас поправить. Згідно з статтею 89 Тимчасового регламенту Верховної Ради України Голова Верховної Ради України може повернути законопроект, я підкреслюю, там є ключове слово „може”. Головою Верховної Ради цей законопроект неповернутий. Задля того щоб ви під час другого читання в своєму комітеті доопрацювали його і подали у законом встановленому порядку, я і запропонував: перше читання, доопрацюєте і одним голосуванням знімем питання. Ну в чому проблеми? Що ми на рівному місті шукаєм проблеми? 2566. Вибачте, Камчатному репліку.
Дякую, Арсенію Петровичу. Ну по-перше, я не сприймаю сарказм нашого колеги, шанованого мною і поважаємого, про Грузію, тому що мені здається, що ми разом з представниками, до речі, Партії регіонів і „Блоку Литвина” виконували почесну місію в Грузії – бути представниками українського парламенту на виборах до грузинського парламенту. І мені здається, що ми свою місію виповнили сповна. А тепер по суті. Я хочу сказати, що дійсно ми не вивчаємо в комітеті суть питання, а ми вивчаємо дотримання регламентних норм. І в тих випадках, коли дійсно є порушення регламентних норм, я хочу підтвердити, завжди голосування іде солідарне стовідсотково. Але з цього питання вчора думки розділились, і голосування не було одностайним: половина практично комітету не підтримала це рішення, а, навпаки, була на тій позиції, що вносити можна його в зал. Дякую.
Дякую. Колеги, переходимо 2566. Деревляний Василь Тимофійович.
Шановний пане Голово, шановні депутати, на ваш розгляд виноситься Постанова про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення Тернопільською міською радою Конституції України, Земельного кодексу, законів України, невиконання рішень судів при виділенні, передачі, наданні у користування земельних ділянок, а також численних службових зловживань при розпорядженні об’єктами комунальної власності та бездіяльності органів прокуратури по запобіганню порушенням міської ради. Для прикладу хочу навести допущені порушення в проекті номер 5/13/120. Проект цього рішення за ініціативою зацікавлених у цьому депутатів, незважаючи на те, що до відома ради була доведена інформація про ухвали Господарського суду Тернопільської області від 23 липня 2007 року та від 27 серпня 2007 року, якими заборонялися Тернопільській міській раді до вирішення спору по суті приймати будь-які рішення. Але, на превеликий жаль, це питання було включене. Наступний випадок. 23 листопада 2007 року Тернопільський міськрайонний суд зупинив дію розпорядження тернопільського міського голови про затвердження акту вибору та обстеження земельної ділянки площею 8,74 гектара землі. Але знову, на превеликий жаль, це було проігноровано депутатським корпусом і це рішення було прийнято. В роботі сесії приймає постійно участь заступник прокурора міста Тернополя. І, на превеликий жаль, ні одного разу пані Василишин, ні одного разу не зробила ніяких зауважень. Також прокуратурою міста Тернополя блокувалося питання щодо експертної оцінки комунального майна міста, необхідної для здійснення приватизації. Незважаючи на те, що Фонд державного майна провів конкурс серед експертів, це.
Дайте завершити.
це теж питання не врахувалося. Не зважаючи на неодноразові мої звернення до Генеральної прокуратури абсолютно ситуація не міняється. Для детального вивчення цієї надзвичайно гострої проблеми та прийняття заходів для її подолання, вважаю за необхідне утворити відповідну тимчасову слідчу комісію. Вчора на засіданні Регламентного комітету було зроблено зауваження в зв’язку з тим, що партія, фракція Партії регіонів подали 4 народних депутати. Сьогодні я звернувся з відповідним листом до керівництва фракції і головою Регламентного комітету було знято кандидатуру народного депутата Супруненко Олександра Івановича з відповідної комісії. Дякую.
Олександр Сергійович, будь ласка, Єфремов. Сідайте, Василь Тимофійович.
Арсеній Петрович, здесь, практически, тот же самый случай. Для того, чтобы избежать дальнейших отправок в комитет, тогда есть предложение следующие, там перевищена квота Партії регіонів на одну людину. Є пропозиція і я підпишу це рішення, замість Борта включити Тадеєва.
Так.
І Супруненко ми перевели в дугу комісію. Він буде працювати в другій комісії. А з цієї комісії ми його викреслили.
Так, тоді нема заперечень, щоб поставити на голосування за основу і в цілому з урахуванням правок Олександра Сергійовича Єфремова? Нема. Ставлю за основу і в цілому з урахуванням правок Єфремова Олександра Сергійовича. Я ж вам кажу, що там нова постанова зайшла, тому все нормально. [[13:58:16]] За-350 Рішення прийнято. Дорогі друзі, яка позиція? Переходимо до президентських чи розходимося.? Одна хвилина залишилася. [[Ш у м у з а л і]] Хочете працювати, да? Нє? Добре, колеги, тоді йдемо на перерву і через дві години зустрічаємося.