5. Návrh zákona, kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, vrácený Senátem /sněmovní tisk 545/ - vrácený Senátem Senát vrátil návrh zákona s pozměňovacími návrhy. Jeho usnesení bylo doručeno jako sněmovní tisk 545/11. Informace k pozměňovacím návrhům vám byly rozdány do vaší pošty. Vítám mezi námi senátora Jana Holáska, dobrý den, a prosím, aby se za navrhovatele k usnesení Senátu a k předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřila ministryně spravedlnosti Marie Benešová. Paní ministryně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Pokud jde o tento vládní návrh, prošel celou řadou vývojových stadií, až doputoval do Senátu, kde tedy musím pochválit Senát, že se tomuto zákonu věnoval a uspořádal i kulatý stůl, kde jsme měli možnost se vyjádřit ke všem sporným bodům a kde se tento zákon vylaďoval. Myslím, že se to i podařilo. Senát schválil k tomuto sněmovnímu tisku pozměňovací návrh, který doplňuje právní úpravu pořadí započítávání částečně vymoženého plnění ve výkonu rozhodnutí a v exekuci na jistinu úroky, úroky z prodlení a náklady oprávněného. Jde o zvláštní ustanovení pouze pro účely výkonu rozhodnutí nebo exekuce. Dále ruší povinnost soudního exekutora požadovat zálohu na náklady exekuce, první zálohu, nově upravuje zastavování exekuce pro nesložení zálohy na náklady exekuce, mění právní úpravu zastavování bezvýsledných exekucí do budoucna, zejména nově stanoví, že záloha na další vedení exekuce bude povinná. Dále schéma 6 - 3 - 3 roky zůstává zachováno. Z přechodného ustanovení plyne, že v exekucích zahájených před účinností zákona se do doby šesti let bude započítávat doba, která uběhla před účinností zákona, která však neuplyne dříve než jeden rok ode dne nabytí účinnosti. Doplňuje dále právní úpravu doručování na centrální úřední desku Exekutorské komory. Mohli bychom mít nějaké další výhrady k této poslední verzi, nicméně po vyhodnocení všeho, co se odehrálo, zaujímám k tomuto senátnímu návrhu souhlasné stanovisko, byť určité výhrady přetrvávají, ale domnívám se, že tato senátní verze, pokud ji Poslanecká sněmovna takto přijme, bude spolehlivou zárukou, že tento zákon bude fungovat tak, jak má. Děkuji za pozornost.
Nyní prosím, aby se slova ujal senátor Jan Holásek, a chtějí-li se k předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřit, tak následně zpravodaj garančního výboru, což byl ústavně-právní výbor, poslanec Jan Chvojka, případně zpravodaj výboru pro sociální politiku, poslanec Aleš Juchelka. Prosím, pane senátore, máte slovo. Já vás požádám o klid v jednacím sále. Tak prosím.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi stručně přednést zprávu o projednávání tohoto návrhu zákona v Senátu. Jak už tady zaznělo, problematice jsme se věnovali dopodrobna, včetně toho, že byl zorganizován kulatý stůl, včetně toho, že jsme intenzivně komunikovali se zástupci jak Poslanecké sněmovny, tak odborné veřejnosti. Výsledkem byla vlastně taková dvojí sada pozměňovacích návrhů - jednak komplexní pozměňovací návrh, který přijal sociální výbor Senátu, a potom ještě doplněn pozměňovacími návrhy předloženými skupinou senátorů. Co se týká obsahové náplně, naprostá většina už tady byla představena paní ministryní spravedlnosti. Já bych si dovolil pouze doplnit v tom, že do Senátem schváleného pozměňovacího návrhu nebyla včleněna otázka místní příslušnosti, respektive teritoriality. Přistoupili jsme vlastně s kompromisním přístupem a tuto věc jsme se rozhodli neřešit. A potom co se týká obsahových náležitostí, tak vedle toho, co tady již zmínila paní ministryně - to již nebudu opakovat - bych si jenom dovolil doplnit, že v pozměňovacím návrhu přijatém Senátem se navrhuje vyloučit aplikaci zvýšené ochrany povinného v případě mobiliárních exekucí na právnické osoby, to znamená, měla by se týkat pouze osob fyzických. Dále Senát navrhuje zpřístupnění exekutorského spisu elektronickou formou, to znamená s větší efektivitou. A konečně takzvané milostivé léto, které bylo schváleno v Poslanecké sněmovně, by se mělo vztahovat i na zdravotní pojištění. Celá řada návrhů je legislativně technických, které zpřesňují nebo zfunkčňují systém pozměňovacích návrhů tak, aby to dohromady celé fungovalo jako celek. Děkuji.
Nyní už jsem dostal informaci, že zpravodaj garančního výboru - ústavně-právního výboru, pan poslanec Marek Výborný, se vyjádří v diskusi, je přihlášen. Zpravodaj výboru pro sociální politiku poslanec Aleš Juchelka nemá zájem se v této fázi vyjádřit, takže otevírám rozpravu. Teď tady vidím tři faktické poznámky - pan poslanec Ferjenčík, Olga Richterová a Hana Aulická, ale to je tady asi něco špatně ještě z minulého bodu. Je třeba to nějak softwarově opravit, mně už se to totiž stalo podruhé, že se nám tady pomotaly dva body. Jenom u faktických, že mi to tady naskakuje. V rozpravě jako první vystupuje pan poslanec Marek Výborný a připraví se pan poslanec Patrik Nacher. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážený pane premiére, paní ministryně, vládo, kolegyně, kolegové, já bych nejprve splnil svoji povinnost zpravodaje garančního ústavně-právního výboru zde na půdě Poslanecké sněmovny. Rád bych vás informoval, že i z pozice zpravodaje jsem po schválení novely občanského soudního řádu a exekučního řádu intenzivně komunikoval se senátory, včetně pana zpravodaje senátora Holáska. Následně po schválení upravené verze, vrácené Senátem nám sem do Poslanecké sněmovny, jsem také svolal podvýbor pro problematiku exekucí, insolvencí a oddlužení, kde jsem seznámil všechny zástupce poslaneckých klubů s úpravami a změnami a diskutovali jsme o pozicích jednotlivých klubů k této senátní vratce. Tak tolik asi jenom ve stručnosti, tedy ta povinnost zpravodaje ústavně-právního výboru. [[(14.40 hodin)]] Nyní mi dovolte krátce se vyjádřit za poslanecký klub KDU-ČSL k změnám, které nám senátoři vracejí. Na začátku bych chtěl velmi poděkovat za spolupráci celé horní komoře i panu senátoru Holáskovi jako zpravodaji, ale i všem dalším, protože skutečně v okamžiku, kdy jsme tady schválili ty největší úpravy v exekucích za posledních dvacet let nebo vůbec za historii exekučního vymáhání v České republice, tak jsme si asi byli, řada z nás, vědomi, že tam je řada věcí, které je nutné nějakým způsobem v Senátu upravit, a proto jsem vstoupil ihned v komunikaci se senátory. Děkuji také senátorkám Šárce Jelínkové, Aničce Hubáčkové a Miluši Horské za uspořádání toho kulatého stolu, jak už tady zmínila paní ministryně. Bylo to velmi důležité a možná že to může být jakýsi příklad pro další takto zásadní a významné normy, které schvaluje Poslanecká sněmovna, protože u kulatého stolu na půdě Senátu se sešli nejenom senátoři a zástupci Ministerstva spravedlnosti, ale také zástupci Poslanecké sněmovny a jednotlivých poslaneckých klubů, kteří byli pozváni, a tam bylo to důležité vydiskutování postupu Senátu jako celku tak, abychom pokud možno zde ve Sněmovně potom měli snadnější rozhodování, řekněme, i politické rozhodování nad výsledkem, který nám je ze Senátu vracen. Myslím si, že se to skutečně podařilo a patří za to skutečně dík celé horní komoře. Jsem si vědom toho, že samozřejmě lepší varianta by byla, kdybychom do Senátu poslali verzi bezvadnou, aby Senát ji mohl schválit a zákon byl dokončen už na půdě Senátu, nicméně vzhledem ke komplikovanosti celé normy, ať už exekučního řádu, nebo občanského soudního řádu, se toto nepovedlo, tak o to víc jsem rád za vstřícnost ze strany horní komory.
Ano?
Děkuji, už se tak stalo samo o sobě. Já děkuji, že teď prosím budete krátce věnovat pozornost těm změnám, které se nám ze Senátu vracejí, protože ony nejsou úplně kosmetické, byly tady zmíněny už paní ministryní i panem zpravodajem. Jenom rychle a ve stručnosti zmíním to, co se podařilo vydiskutovat spolu se senátory a co se nám vrací. První zásadní věc, která je velmi důležitá, a to je úprava splácení nejprve na jistinu a poté na příslušenství, to znamená úroky, penále, náklady a tak dále. Toto opatření, které bylo obsaženo už ve verzi z ústavně-právního výboru, zde při projednávání ve třetím čtení nakonec vypadlo, Senát ho tam vrací a je to tak správně. Druhá věc, druhý okruh, který jsme řešili spolu se senátory, je otázka úpravy polidštění, humanizace mobiliárních exekucí. Pozměňovací návrh, který jsme tady předkládali ve Sněmovně s kolegou Patrikem Nacherem, Markem Bendou a řadou dalších, vlastně napříč poslaneckými kluby, a tam se v tuto chvíli mění jedna velmi důležitá věc. Bylo by velmi nespravedlivé vůči seriózním věřitelům, protože ne každý věřitel je automaticky šmejd nebo lichvář nebo něco podobného, tak bylo by neseriózní, pokud dlužník disponuje nějakým luxusním majetkem, například sbírkou obrazů, drahých šperků a podobně, aby měl možnost se fakticky vyhnout mobiliární exekuci v případě, že by splácel 1 500 korun měsíčně nad rámec povinné splátky. Proto senátoři zakomponovali, doplnili toto pravidlo o to, že pokud soupis hodnotného movitého majetku přesáhne limit 36 těchto měsíčních splátek, poté bude mobiliární exekuce provedena a nárok věřitele bude uspokojen ihned, a nikoli až často v horizontu několika let. Je to vstřícný krok vůči seriózním věřitelům a myslím, že to tak je v pořádku. Bylo by nespravedlivé, kdyby se dlužník disponující podobným majetkem mohl mobiliárním exekucím fakticky dlouhodobě vyhýbat. Další důležitá věc. My jsme komunikovali i se zástupci Exekutorské komory. Z jejich podnětu vzešla změna, kterou senátoři schválili, přijali, a to je odložení účinnosti u povinnosti nahrávat telefonní hovory exekutorskými úřady o jeden rok tak, aby se na to úřady mohly připravit včetně pořízení softwaru a tak dále. Je to vstřícný krok, který si myslím, že v tomto smyslu je namístě. Zároveň jsme také doplnili povinnost exekutora předat nebo dát k dispozici zdarma jedenkrát ročně dlužníkovi kompletní spis tak, abychom k možnosti předání spisu na CD-ROMu dali také možnost zpřístupnění přes centrální úložiště zřízené Exekutorskou komorou, abychom celý ten systém skutečně vedli v parametrech 21. století. Toto si myslím, že je také v pořádku, a děkuji senátorům, že tam tuto změnu doplnili. Třetí okruh, a ten, řekl bych, že je nejzásadnější, když ještě pominu nějaké drobnosti typu zřízení centrální úřední desky a zefektivnění doručování - to, co tady ve Sněmovně původně neprošlo, senátoři to tam také vrátili - to je v zásadě drobnost, ale zefektivnit celý proces exekucí je otázka zastavování těch marných, takzvaných bezvýsledných exekucí. Tady si myslím, že je důležité poukázat na několik věcí. Jednak nebude povinností věřitele platit zálohu na začátku toho řízení, čili tam ta záloha povinná není, ale bude povinná už po tom období šesti, tří, respektive dalších tří let. Toto se tímto způsobem vrací. Jinak řečeno, je zachován režim přijatý Sněmovnou, 6 - 3 - 3, to znamená, zastavit marně vedenou, bezvýsledně vedenou exekuci bude možné až po šesti letech, a to pouze v případě, že na základě výzvy exekutora věřitel nezaplatí tu zálohu. Chtěl bych tady poděkovat paní ministryni za to, že už na půdě Senátu z jejích úst zaznělo to, že v prováděcí vyhlášce, která bude následovat z dílny Ministerstva spravedlnosti, bude tato povinná záloha po šesti, respektive po devíti letech ve výši řádově 300 až 500 korun, čili bude to výše přiměřená. Je to důležitá informace i pro velké systémové věřitele, aby vůbec dávalo smysl zvažovat potom pokračování vymáhání dluhů například u těch opravdu velkých systémových věřitelů, kde jistiny jsou potom relativně často malé. To jsou tedy zálohy. Důležitá je ještě další věc. V případě, že ani po 12 letech nebude vymoženo vůbec nic, exekuce bude zastavena, a teď důležité opatření: nebude možné náklady na zastavení exekuce, marně vedené exekuce, znovu vymáhat v exekučním řízení. To znamená, nevyrobíme pravidlo, kdy by se pro zastavení jedné exekuce mohla vytvořit exekuce nová nebo exekuční řízení nové. To je velmi důležité a děkuji senátorům, že toto pravidlo tam také v rámci pozměňovacích návrhů zakomponovali. Celý tento systém jsme - nebo senátoři - také aplikovali směrem do minulosti. Myslím, že to je velmi důležité, protože vzpomeňte si, my jsme tady opakovaně vedli debaty o tom, že je potřeba řešit nejenom budoucnost, ale že je potřeba řešit i minulost, kterou si vlečeme u nohy jako pomyslnou kouli. A k tomu slouží nejen naše lidovecké milostivé léto, zastavování bagatelních exekucí, ale slouží k tomu také zastavení těch marných exekucí, které jsou dlouhodobě vedeny jako bezvýsledné. Vedli jsme dlouhou debatu o nepravé retroaktivitě, protože samozřejmě tady se pohybujeme i v rovině řekněme ústavně-právní, nicméně i na základě debat a diskusí s odborníky a ústavními právníky jsme přesvědčeni o tom, že model nebo systém, který schválil Senát, naplňuje všechny znaky ústavnosti a je možné je vztáhnout v tomto případě i na exekuce teď vedené. Nicméně byl tam učiněn vstřícný krok - toto pravidlo má odloženou účinnost až od 1. ledna 2023. Co to fakticky znamená: 1. ledna 2023 v případě, že k tomuto datu bude nějaká exekuce vedená jako marná, bezvýsledná, bude vyzván věřitel exekutorem s dotazem, zda chce v tomto řízení pokračovat, a pokud ano, tak mu bude sdělena povinnost uhradit zálohu, o které už tady byla řeč. V případě, že ji neuhradí, tak po 1. lednu 2023 bude toto exekuční řízení zastaveno podle pravidel, která jsem už tady zmiňoval. Tady se vytvořil vlastně ten delší časový prostor rok a půl fakticky na to, aby si věřitelé mohli všechna svá řízení, která vedou, pečlivě projít a zvážit, zda se vyplatí tuto zálohu složit a pokračovat v řízení, či nikoliv. Čili i zde jsme hledali nějaký balanc. Jsem přesvědčen o tom, že tím termínem, datem 1. leden 2023, se toto skutečně podařilo. [[(14.50 hodin)]] Čili to jsou ty klíčové změny, které prošly nebo s kterými se nám návrh novely exekučního řádu občanského soudního řádu vrací z půdy Senátu. Já bych chtěl poprosit jménem svým, jménem poslaneckého klubu KDU-ČSL i koalice SPOLU o podporu této senátní verze. Jsem přesvědčen o tom, že když k tomu přičteme všechny ty věci, které jsme už tady schválili v rámci třetího čtení, ať už je to zmiňované "milostivé léto" čili možnost k 1. lednu 2022 - tam potom poběží ta tříměsíční, respektive šestiměsíční lhůta - možnost zaplatit dluh do koruny na jistině vůči státu, případně vůči organizacím se státním podílem, tak následně bude to beneficium, to dobrodiní ze strany státu, protože stát si toto může dovolit, že odpustí tomu dlužníkovi - jednorázově, a to pouze jednorázově ten příští rok - veškeré příslušenství, to znamená úroky, penále a tak dále. Bude tam povinná platba exekutorovi za 750 korun na zastavení té exekuce, jejího ukončení. To si myslím, že je vstřícný krok také k tomu, abychom řešili onu minulost. Připomněl bych ještě jednou zastavování marných bagatelních exekucí do částky 1 500 korun, kde bude opět částečná úhrada věřiteli prostřednictvím slevy na dani. O humanizaci polidštění mobiliárních exekucí jsem zde už hovořil. Je to ale otázka i třeba úpravy úročení penále u sociálního a zdravotního pojištění. Už to prošlo v té sněmovní verzi, a ač se to dotýká exekucí pouze okrajově, tak je to velmi důležitý nástroj, kdy pravidla musí platit pro všechny stejně bez ohledu na to, zda se jedná o sociální, zdravotní - tedy stát fakticky - nebo zdravotní pojišťovny, nebo zda se jedná o věřitele - fyzickou či jinou právnickou osobu. Jsem přesvědčen o tom, že toto všechno ve svém výsledku znamená, že pokud se nám zde podaří podpořit a schválit senátní verzi, tak dnes uděláme důležitý krok k největší změně v exekucích v České republice. Není pravdou to, co se občas někde objevovalo, že se jedná o změny kosmetické, ale jedná se skutečně o zásadní úpravy, které, jsem přesvědčen, a to je velmi důležité, jsou vyváženým řešením mezi zodpovědným dlužníkem, seriózním věřitelem, těmi, kteří to mají celé administrovat, to znamená exekutorskými úřady, státem, a věřím, že to bude ku prospěchu jak směrem k řešení té minulosti, tak směrem do budoucna. Ano, je pravdou, že se nepodařilo přijmout systémové řešení v podobě místní příslušnosti exekutorů. Víte, že se o tom vedly dlouhé debaty zde na půdě Poslanecké sněmovny, osobně jsem přišel s dvěma kompromisními návrhy takzvané spotřebitelské teritoriality. Ale respektuji to, že nebyla politická vůle zde ve Sněmovně, v této Sněmovně, řešit místní příslušnost exekutorů jako nástroj, který by se samozřejmě projevil až do budoucna, nikoliv v současnosti, ale až do budoucna. Ale považuji ho stále za nástroj důležitý a pravděpodobně se k tomu jednou naši nástupci vrátí. Nicméně to, že se nepodařilo schválit místní příslušnost exekutorů, neznamená, že bychom skončili u kosmetických změn, o tom jsem bytostně přesvědčen. Chtěl bych na závěr poděkovat všem, kteří se podíleli na přípravě tohoto zákona. Víte, že jsme tomu věnovali vlastně dva roky zde na půdě Poslanecké sněmovny. Děkuji za spolupráci Ministerstvu spravedlnosti, paní ministryni, děkuji za spolupráci také neziskovým organizacím Charita České republiky a Člověk v tísni, Institut pro prevenci oddlužení a tak dále. Mohl bych pokračovat. Ty debaty, diskuse, konzultace byly velmi intenzivní, ale byly intenzivní i se zástupci věřitelů, těch věřitelů systémových, institucionálních, byly intenzivní i s Exekutorskou komorou. Takže díky za spolupráci a věřím, že se tento zákon, respektive tato novela, zařadí k významným počinům této Sněmovny v celém volebním období vedle novely insolvenčního zákona. Děkuji za podporu senátní verze a věřím, že jsme tak učinili krok k rozumnému prostředí vymáhání dluhů v České republice. Děkuji.
Nyní vystoupí se stanoviskem klubu SPD poslanec Jan Hrnčíř a připraví se pan poslanec Patrik Nacher. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já bych chtěl říct, že hnutí SPD dlouhodobě pomáhá lidem v dluhových pastech. My jsme v tomto směru předložili už celou řadu návrhů, ať už třeba zastropování úroků u půjček, nebo zestátnění exekutorů, ale také prosazujeme princip jeden exekutor - jeden dlužník, to znamená takzvaný princip teritoriality. S tím, že jak už zkušenosti ze Slovenska ukázaly, princip, že by si toho exekutora nemohl vybírat věřitel, ale byl by mu přidělován nezávislým exekučním soudem v rámci kraje, kde má dlužník bydliště, by došlo k výraznému snížení nákladů na vymáhání exekucí, to znamená, že by to náklady snížilo jak těm povinným dlužníkům, tak samozřejmě i věřitelům. Proto nás velmi mrzí, že Senát podlehl tlaku velkých exekutorských úřadů a žádnou formu teritoriality do toho návrhu nedal. Jak už tady zaznělo, i spotřebitelská teritorialita - to znamená, kdyby i nepodnikajícím osobám prakticky byly ty exekuce přidělovány tím soudem, u podnikatelských subjektů by si to samozřejmě ten věřitel mohl vybrat sám - mrzí nás, že ani tahle forma té spotřebitelské teritoriality nebyla do toho návrhu zakomponována. Nicméně návrhy nebo změny, které Senát do novely exekučního řádu zapracoval, samozřejmě vítáme, především vymáhání nebo respektive nevymožitelné exekuce, které se skutečně vymáhají několik let. Ta verze, která byla schválena Sněmovnou, by dokázala zastavit tyto exekuce až někdy v roce 2028, to znamená za dalších dlouhých sedm let. Jsme rádi, že Senát to navrhuje k 1. lednu 2023, což považujeme za daleko přínosnější, že lidé nebudou v těch dluhových pastech ještě dalších sedm let a je možné tenhle proces urychlit, plus další návrhy, které tam jsou. To znamená: my jako klub SPD senátní verzi podpoříme. Děkuji za pozornost.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec Marek Výborný. Prosím, vaše dvě minuty.
Děkuji, pane místopředsedo. Já se tady musím zastat horní komory, protože Senát určitě nepodlehl tlaku žádných velkých exekutorských úřadů. Znovu zopakuji to, co jsem už říkal, senátoři byli postaveni fakticky před jednoduchou věc - Senátem prosazenou teritorialitu by určitě schválili, nicméně v tom okamžiku bychom všechny ty pozitivní věci, o kterých jsem tady hovořil a které jsem tady vyjmenoval, hodili do koše, protože jsme věděli všichni dobře - a víte to, pane kolego, prostřednictvím pana místopředsedy, i vy - že by to neprošlo zde v Poslanecké sněmovně. Prostě politická vůle, hlavně vládní koalice, tady pro to nebyla. Takže stáli jsem před tím, jestli to máme všechno hodit do koše a nebude vůbec nic, anebo jestli v tomto případě tedy teritorialitu Senát, přestože by jednoduše a okamžitě schválil, tak bude velmi uměřený, a takto on také postupoval, tedy teritorialitu neschválí. Ale nevyhodíme do koše, všechny ty pozitivní změny a opatření, o kterých tady byla řeč. Děkuji.
Nyní vystoupí pan poslanec Patrik Nacher a připraví se pan poslanec Lukáš Kolářík. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane premiére, paní ministryně, dámy a pánové. Také si k tomu dovolím pár slov, protože my dneškem tady ukončíme tu dvouletou nebo dvaapůlletou práci nad exekucemi a vším, co s tím souvisí, zkrátka nad novelou exekučního řádu a OSŘ. Já jsem to chtěl říct a on to vlastně přede mnou řekl Marek Výborný. Chtěl jsem reagovat na kolegu Hrnčíře, kterého teď už nevidím. Jsem naopak rád, že Senát tam teritorialitu v jakékoliv podobě nedal. Nevím, jestli se zúčastnil někdo za SPD toho kulatého stolu - účastnil - tak tam jsme se o tom bavili a jsem rád, že tady vznikl takový komunikační most mezi Poslaneckou sněmovnou a Senátem, protože tam jsme si jasně řekli pozice v případě, že by to Senát sem vrátil v jakékoliv podobě. Kdyby byla teritorialita, tak by byla velká pravděpodobnost, že by to Sněmovna neschválila, a pak ty všechny ostatní pozitivní změny by tudíž spadly do koše a byly by úplně zbytečné. To jsme si tam, ty pozice klubů, jednoznačně řekli, takže by to bylo skutečně ze strany Senátu zbytečné. [[(15.00 hodin)]] Já za sebe několik poznámek. On už toho docela dost řekl Marek Výborný i paní ministryně, jako by mi koukali do toho mého papíru, tak já to vezmu trochu z jiného úhlu. Za prvé. Osobně, a myslím si, že i většina klubů, podpořím senátní verzi, která sem k nám přišla, protože v mnoha věcech vylepšuje tu verzi sněmovní. To si myslím, že je poznámka číslo jedna. Poznámka číslo dvě. Je potřeba znova zopakovat, už teď v diskusi, ne až po odhlasování, jako to bylo minule, za mě, a myslím si, že za nás, můžu říct, že se jedná o největší změny v exekucích za posledních 20 let. O největší změny za posledních 20 let! To znamená, že není pravda, pokud z toho bude nějaký závěr, že jenom proto, že tam není ta teritorialita, se jedná o změny drobné či kosmetické. To v žádném případě pravda není. A když se podíváte do toho obsahu, a já to tady nechci natahovat, mohli bychom tady o tom vést dvouhodinovou debatu, tak zjistíte, že skutečně jsou tam největší změny, které jsme tady kdy v oblasti exekucí přijali, mezi jinými tedy zastavování marných exekucí, to se bavíme o statisících případů. Pak je to ono 6 - 3 - 3, což je vlastně zastavování marných exekucí těch ostatních, byť jako v přísnějším režimu. Je to ono takzvané milostivé léto, to znamená možnost splatit jenom jistinu u exekuce u veřejnoprávního věřitele, a stát, obce a veřejný sektor by měly jít příkladem. Je to zlidštění mobiliárních exekucí, které někdy drasticky dopadaly na lidi, u kterých bylo dopředu jasné, že oblepováním ten exekutor nic moc nezíská, ale šlo o psychologický tlak. A v neposlední řadě je to změna pořadí splácení, kde se první splácí jistina a člověk není v tom nekonečném kolečku. To mně přijde, že jsou změny, které jsou opravdu velmi, velmi razantní. Na tomto místě mi ještě dovolte, abych připomněl, že kromě toho se tady děly změny ještě v jiných zákonech, které už máme za sebou. Je to například institut chráněného účtu, který jsme schválili, je to například zrušení dětských exekucí. A nota bene jsou to i věci, které vůbec nesouvisí se zákony, ale s nařízením Ministerstva spravedlnosti, a to je opakované zvyšování nezabavitelné částky. To všechno je nějaký kontext, takhle to musíme hodnotit, a kontext říká, že ty změny jsou skutečně největší za posledních 20 let, jinými slovy největší od vzniku soukromých exekutorů. Za sebe si troufám říct - a po mně vystupuje kolega Kolářík, který to asi bude hodnotit z jiného úhlu pohledu - že to, co poslal Senát, a já to podporuji, je prostě na hraně toho, co se dá schválit ve vztahu k seriózním věřitelům. Všechno další už by znamenalo, že bychom trestali seriózní věřitele za ty neseriózní, se kterými si neumíme poradit jiným způsobem. Já už jsem to tady řekl a zopakuji to znova, protože to je asi potřeba, že my máme stát na straně seriózních věřitelů a odpovědných dlužníků, podtrhuji, odpovědných dlužníků, nikoliv všech dlužníků, kteří se v tom také - někteří z nich - rádi pohybují, jsou rádi a dobrovolně v té šedé zóně a my je nikdy z ní nedostaneme. Stejně tak je potřeba si uvědomit, že nemůžeme donekonečna změkčovat exekuce, protože tam musí být nějaký rozdíl mezi exekucemi a oddlužením. Prostě kdo má v principu více než pět exekucí, tak je zralý na oddlužení. Tam v zásadě není vůbec šance, aby těmi pěti, šesti, deseti a tak dále exekucemi vůbec prošel. Pokud jde o ty samotné změny, tak je vezmu jenom v rychlosti, protože je přesně popsal Marek Výborný. Předřazení jistiny byla chyba a je dobře, že se to tam vrací. Na druhou stranu úprava humanizace mobiliárních exekucí, což byl náš pozměňovací návrh, je také správně, protože to je naopak zase drobně prověřitelské, aby když má někdo nějakou hodnotnou věc, která přesahuje limit 36 měsíčních splátek, mu to bylo zabaveno, aby nebyl takhle nad rámec zdravého selského rozumu chráněn. Stejně tak je dobře, že zmizela platba na začátku, ta záloha. Zároveň tam ta platba bude povinná po šesti letech, to je to 6 - 3 - 3. Já také kvituji to, že paní ministryně v Senátu opakovaně řekla, že výše té zálohy bude maximálně 500 korun, což je dobře, protože tady byly obavy, že kdyby ta záloha byla vyšší, tak to zase znepřístupní vymáhání pohledávek v České republice ze strany seriózních nebo drobnějších věřitelů. Takzvaná nepravá retroaktivita: já to vnímám tak, že to vlastně kopíruje ten pozměňovací návrh, zastavování bagatelních exekucí, který také jde nepřímo zpět. Má to odklad od 1. ledna. Uvidíme, jak se s tím věřitelé popasují. Možná to je třeba trochu na hraně, nicméně tady bych podtrhl to, s čím jsme do toho šli, že musíme vyřešit ten nános z minulosti, a to je těch 4,5 milionu exekucí. My se s nimi musíme nějakým způsobem popasovat, protože s návratem po covidu je velký předpoklad, že exekucí bude znovu narůstat. Poslední tři roky je počet nových exekucí nižší než počet ukončených, což je stav, který bychom asi chtěli, ale to nebude donekonečna. Jiným slovy, zrekapituluji: podporuji senátní verzi. Děkuji Senátu za v tomhle případě příkladnou spolupráci s Poslaneckou sněmovnou. Děkuji také všem kolegům, že jsme si mohli vyměňovat názory a Senát nám sem tak neposílal něco, o čem by dopředu věděl, že by nemělo šanci a že by nevyužil možnosti tam dát, jak jsem řekl v Senátu, nějakou přidanou hodnotu, abychom tu normu vylepšili. Znovu opakuji, že jde o největší změny v exekucích za posledních 20 let a myslím si, že v dalším volebním období bychom si minimálně na rok, možná dva měli dát pauzu a nechat to, protože těch změn už byla celá řada, aby to žilo v terénu a v praxi. Ještě jedna věc je ve vzduchu, kterou bych tady zopakoval, a to jest vyjednat výjimku nižší DPH pro exekutory a insolvenční správce. Tím zase zlevníme tuhle problematiku vymáhání pohledávek. Já vám děkuji za pozornost a jsem rád, že 7. 7. ukončíme dvouapůlletou práci nad exekucemi. Hezké odpoledne.
Nyní faktická poznámka, pan poslanec Leo Luzar. Připraví se nebo stále je připraven pan poslanec Lukáš Kolářík. Prosím, pane poslanče.
Dobrý den. Vážený pane předsedající, dámy a pánové, nechtěl jsem vystupovat, ale neustále se tady opakuje teritorialita. Co stálo při základu novely občanského soudního řádu? Právě teritorialita. To bylo to slovo, kterým jsem se zaklínali jako poslanci, že chceme řešit problém vícenásobných exekucí u různých exekutorů a násobné náklady. Při projednávání třetího čtení jsme na to upozorňovali a KSČM jasně deklarovala, že chce teritorialitu zavést. Byli jsme ubezpečováni, že došlo možná k nějaké chybě, k nějakému šumu v tomto sále, že to vlastně většina také tak chtěla, ale v tom obrovském množství pozměňovacích návrhů to nějak nešlo, a byli jsme jako komunisté ubezpečováni, že se to napraví v Senátu, který toto zohlední. Dneska tu slyším, že senátoři byli přesvědčeni, že to neudělají, protože by se to vrátilo do Sněmovny a tady by to náhodou neprošlo. Tak si tady všichni řekněme, které politické strany v této Sněmovně nechtějí zavést teritorialitu exekutorů. Řekněme si to, které politické strany chtějí jít na ruku exekutorské mafii! A přiznejte se, kolegyně, kolegové, ze kterých politických stran tady jste, že toto, tu mantru, najednou opakujete a hledáte alibi. [[(15.10 hodin)]] Já tady za KSČM jasně říkám, že my jsme byli, jsme a budeme pro teritorialitu exekutorů, aby se ukončil mafiánský způsob vymáhání dluhů, násobných dluhů různých exekutorů a cestování lidí za likvidací svých exekucí. Přiznejte to. Pojďte tady postupně jednotlivá zástupci politických stran a řekněte - ne, my nechceme teritorialitu, my chceme zachování stávajícího stavu. Přiznejte to, aspoň buďte tak čestní.
Děkuji taky za dodržení času a na faktickou poznámku nyní vystoupí pan poslanec Petrik Nacher. Prosím, máte slovo.
Děkuji, já bych reagoval na kolegu Leo Luzara. Té jeho výzvě moc nerozumím, protože my jsme to všichni přece dali najevo hlasováním. Tady byly tři návrhy na teritorialitu - ta základní, která funguje, tuším, jenom v Maďarsku a na Slovensku, pak spotřebitelská, já jsem dokonce přišel tenkrát s bagatelní, za tu jsem dostal vynadáno úplně od všech - a hlasováním jsme dali najevo, kdo má jaký názor na tu teritorialitu. Takže já třeba ji nepodporuji, tady to klidně řeknu na mikrofon, protože vůbec není pravda to, co tady pan kolega Luzar řekl o tom, že automaticky velký exekutor je mafián a malý není. Já mu přepošlu ty maily a stížnosti na ty exekutory, na některé z nich je i trestní oznámení, a to jsou třeba právě ti menší exekutoři. To znamená, není přímá úměra velký exekutor - mafián, malý - poctivý. To už jsme tady probírali a tahleta paušalizace myslím není namístě. Stejně tak jako kolik dlužníků... Zjišťoval jste si, pane kolego, kolik dlužníků opravdu reálně chodí k těm exekutorům? Kolik dlužníků bydlí v místě trvalého bydliště, kdyby fungovala teritorialita? Zjišťovali jste, jakým způsobem a v jakých zemích funguje teritorialita tak, jak tady byla navrhována, ta klasická teritorialita? Ano, v některých zemích existuje teritorialita a je třeba jenom pro veřejnoprávní věřitele nebo je takzvaná regionální. Ale to, co se tady navrhovalo, to, co vy podporujete, funguje jenom na Slovensku a v Maďarsku. Takže nejprve je potřeba si k tomu zjistit nějaká data a potom tady vystupovat. Děkuji.
Nyní na faktickou poznámku bude reagovat pan poslanec Leo Luzar. Prosím, máte slovo, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo. Budu reagovat na kolegu předřečníka. Rozdíl mezi malým exekutorem, velkým exekutorem. Dámy a pánové, slovy klasika: Pověste je všechny, Pán Bůh si to přebere. Já považuji exekutory za - a tři tečky. Prostě je to tak. Postupem doby se z tohoto povolání vytratila jakákoli čestnost, jakákoli úcta k lidem, zůstal jen byznys, a to je pravda. A co se týče toho, jsem rád, že našel odvahu zastánce a prosaditel řešení exekucí a přiznal, že hnutí ANO 2011 nechce teritorialitu, a jako největší klub tady mohl opravdu zablokovat to, kdyby Senát tam tu teritorialitu dal - tak by to neprošlo. To je důvod, milí občané, proč nemáme v tomto zákoně teritorialitu, že si vymysleli obezličku, tři návrhy, a rozložily se ty hlasy, aby ani jeden neprošel. To je klasický politický trik, který se tady občas hraje, to nevyčítám. Ale to čestné, to oceňuji, že Patrik sem přišel k tomu mikrofonu a řekl, že on teritorialitu nechce. Děkuji za to, to jsem po vás chtěl, protože to, co se tady rozehrávalo, házení viny na senátory, že vlastně oni by - a kvůli dohodám a tak dále. Ne, je to prostě o tom, že nejsilnější politický klub v této Sněmovně teritorialitu zavést nechtěl. Děkuji za tu odpověď.
Nyní vystoupí na faktickou poznámku pan poslanec Marian Jurečka a připraví se pan poslanec Patrik Nacher na faktickou poznámku. Pane poslanče, prosím, máte dvě minuty.
Děkuji. Když tady slyším kolegu Luzara, jak se rozohňuje, tak samozřejmě to, že poslanecký klub hnutí ANO už to nějakých 7,5 roku nechce, to je věc, o které se tady ví dlouhodobě. Ale kdybyste, pane kolego, před třemi lety na vašem ústředním výboru, nebo jak to vy dneska nazýváte, řekli, že jedna z klíčových podmínek pro toleranci vlády bude například zavedení teritoriality, tak by to tady asi už bylo. Proč to nebyla jedna z hlavních priorit, za kterou by se komunisté bili v této Sněmovně, když chtěli tolerovat tuto vládu? Děkuji.
Nyní vystoupí... Tak teď mně tady naskočilo víc těch faktických poznámek, takže já to trošku zrekapituluji. Takže poslanec Patrik Nacher, dále se připraví pan poslanec Jan Čižinský a dále se připraví pan poslanec Leo Luzar. Takže Patrik Nacher, prosím, máte slovo, vaše dvě minuty. Tak prosím.
Děkuji. On si mě asi Leo Luzar dneska vybral, že se do mě bude strefovat, protože tady udělal nevšední odhalení, že jsem měl tu odvahu to říct. Když se podíváte na stenozáznam, tak já to říkám konzistentně od začátku, ten názor je neměnný, je stejný. A jak říkám, zavedení teritoriality není vyřešení minulosti, nepovede k tomu. Nepovede k tomu a jak říkám, funguje to jenom ve dvou zemích na světě. Ale já jsem se teď už přihlásil, protože my si to asi vyřídíme s kolegou Luzarem třeba někde i jinde, protože to by nebralo konce a jsou tady ještě další zákony. Mě poprosila Helena Válková, která ze zdravotních důvodů musela ještě zůstat v Německu, abych zde na mikrofon přečetl, že jako zmocněnkyně podporuje usnesení vládního výboru k tomuto tisku a podporuje senátní verzi. Já jsem jí to slíbil, tudíž to takhle tady čtu. Takže senátní verze má podporu Heleny Válkové jako vládní zmocněnkyně pro lidská práva. Děkuji.
Nyní na faktickou poznámku vystoupí pan poslanec Jan Čižinský a připraví se poslanec Leo Luzar. Tak prosím, máte dvě minuty.
Tady ale nikdo netvrdil, že zavedení teritoriality vyřeší něco z minulosti. Ten argument, proč zavést teritorialitu, je samozřejmě do budoucna a ten důvod pro to je mimo jiné ten, aby nemohl existovat korupční vztah třeba mezi podnikem, který generuje mnoho neplatičů, a exekutorem, jak to úplně jasně vyplynulo z deníčku pana poslance Faltýnka. Tady sice jsem viděl gesto kolegy Nachera, ale tak to je. A právě teritorialita by tohle vyřešila.
Nyní vystoupí poslanec Leo Luzar, zatím poslední faktická poznámka, takže se připraví pan poslanec Lukáš Kolářík. Prosím, máte slovo.
Děkuji, jenom faktickou reakci na kolegu Jurečku, vaším prostřednictvím, si dovolím. Pane kolego, kdybychom dopředu věděli, že proklamace všech politických stran o teritorialitě jsou pouhé lži a volební mystifikace, tak bychom si to do našich priorit k vyjednávání s hnutím ANO dali a prosadili bychom to. Ani ve snu nás nenapadlo, že všechny politické strany, které toto měly ve svém volebním programu a chtěly prosadit teritorialitu exekucí, nakonec v základním hlasování zklamou občany a odstoupí od toho. To byl jediný důvod, proč jsme to tam neměli. My jsme opravdu věřili, že to všichni myslíte vážně, a nakonec jsme v tom zůstali sami, KSČM tady byla jediná, která zvedla ruku pro teritorialitu natvrdo, přidávaly se další, ale prostě zůstali jsme osamocení a v silné menšině. Ale mě nenadzvedlo to, co se stalo v třetím čtení, to jsem chápal jako politický boj. Mě nadzvedl ten alibismus, když se to vrátilo ze Senátu, když se tady začalo tvrdit, že senátoři jak jeden muž a žena to tam chtěli vrátit, ale kvůli Sněmově to tam nechtějí dát. Tak buď jste v tom třetím čtení při projednávání neříkali pravdu, nebo teď neříkáte někdo pravdu. To je ten základní rozpor slov a činů, který tady dnes zaznívá, a o nic víc nejde. Děkuji.
Nyní faktická poznámka pan poslanec Marek Výborný, zatím jediná faktická poznámka v tuto chvíli. Tak prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vaším prostřednictvím k panu kolegovi Luzarovi krátký komentář. Mám pocit, pane poslanče, že vy jste tady tři roky nebyl anebo jste nečetl, neslyšel nikoho. Tady ta vyjádření hnutí ANO, nejenom kolegy Nachera, byla naprosto jasná. Byla jasná před hlasováním, před třetím čtením, byla jasná i potom. Ano, je potřeba to tady říct, a Patrik Nacher to tady jasně řekl, hnutí ANO nebylo pro zavedení místní příslušnosti, ale to, co vy tvrdíte, že tady najednou zčistajasna někdo něco nedodržel, to prostě není pravda. Takhle to bylo a já jsem velmi vděčný Senátu za to, jakým způsobem se zachoval, protože tím zachráníme množství pozitivních změn, které jsme tady přijali. A nevšiml jsem si, že by s nějakými zásadními návrhy přišli poslanci KSČM. A k teritorialitě ještě jedna věc. Když jste hovořil o nějakém rozmělňování, tak tedy pozor, pozor! Pokud jde o spotřebitelskou teritorialitu, tak to nebylo žádné rozmělňování, ale moje nebo naše lidovecká snaha přinést nějaký rozumný kompromis, který by zohledňoval například práva i nedobrovolných věřitelů, kteří by měli možnost si exekutora a exekutorský úřad si vybrat, protože to často jsou třeba bytová družstva, která skutečně si nevyberou to, že se najednou stanou věřitelem. S tímto kompromisním návrhem jsme přišli a mohl bych ho rozebírat dál a dál. Ani tento návrh tady většinovou podporu ve Sněmovně nezískal, čili říkat o tom, že zčistajasna najednou na konci procesu jsme zjistili, že hnutí ANO teritorialitu nechce, opravdu vůbec neodpovídá realitě. A to potom tady byl někdo hluchý a slepý od začátku. Děkuju.
Nyní na faktickou poznámku bude reagovat pan poslanec Leo Luzar. Prosím. Máte dvě minuty.
Děkuji. Na faktickou, vaším prostřednictvím, ke svému předřečníkovi. Hnutí ANO tady má více než třetinu poslanců, 78, jestli se nepletu. Ano, deklarovalo hnutí ANO, otevřeně jsem poděkoval, že tu teritorialitu neprosazovalo a odmítá. Ale kdo ostatní? My komunisté říkáme: My ji chceme. Vidím piráty, říkají: Ano, my jsme pro. Slyším tady zástupce [[nesrozumitelné]]taky. Tak proč to tam není? Protože hlasů měl jasně 78. Stojedničku přece dáme! Kde je problém? Které politické strany mimo hnutí ANO ještě nechtějí teritorialitu? Přiznejte to, řekněte to natvrdo a nedělejme si tady alibi, že tedy senátoři něco špatně, anebo že vyslyšeli a že to chtěli. Vždyť jsme tu většinu měli. A to je ten problém. Znovu se vracím k základnímu meritu věci. Teritorialita ve třetím čtení neprošla, protože bylo více návrhů - politické rozmělnění se tomu říká. Udělalo se to, ale hned tady vystartovali k mikrofonu lidé a říkali: Ne, ne, ne, Senát to napraví. Dneska se dozvídám, že Senát byl přesvědčen, aby to nedělal, protože by to tady nemuselo projít. Ale když jenom hnutí ANO toto nechce, tak jsme ho mohli krásně přehlasovat. Kde je ten problém? A tady se znovu vracím k otázce, která tady zazněla. Nejsou v tom ty silné exekutorské lobby, které začínají obcházet nebo začínaly obcházet a prosazovaly své zájmy? A tady si bohužel musím odpovědět: možná to je pravda.
Nyní vystoupí pan poslanec Lukáš Kolářík a připraví se paní poslankyně Kateřina Valachová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dobré odpoledne, vážené kolegyně, vážení kolegové, nechtěl jsem vstupovat pomocí faktických poznámek do diskuse, co tady teď proběhla, ale chtěl bych na začátek zdůraznit, že my jako Piráti místní příslušnost, tu teritorialitu, tedy chceme. Nemyslím si, že by to bylo úplně tak, že bychom se přidávali ke komunistům, protože já jsem již v červenci roku 2018 předložil celkem velký komplexní návrh, který by místní příslušnost zavedl do českého právního řádu. A pak tady nepadla ještě jedna důležitá věc, že místní příslušnost se ocitla i v programovém prohlášení této vlády, to znamená, že asi všichni předpokládali, že se jí vláda bude věnovat. Několikrát tady padlo, že se jedná o největší změny za posledních 20 let. Já s tím můžu souhlasit, je to tak, jsou to největší změny za posledních dvacet let, ale pokud to porovnáváme s těmi velice drobnými změnami, které za posledních 20 let byly, tak opravdu z toho globálního pohledu, z toho velkého měřítka jsou to změny malé a kosmetické, byť jsou největší za posledních 20 let. S tím se dá velice souhlasit. Mě strašně mrzí, že Parlament, a to myslím i Senát, naprosto rezignoval na princip jedna rovná se jedna, jeden dlužník rovná se jeden exekutor. Pokud si vzpomínám správně na dobu před dvěma lety, tak to byla přesně ta mantra, kterou se všichni zaklínali, že to je to řešení exekučního problému u nás, že jeden dlužník by měl mít pouze jednoho exekutora tak, aby nedocházelo k vícekolejnosti vymáhání, a to se bohužel nestalo. To znamená, že tady stále budeme mít takový systém vymáhání pohledávek, ve kterém může na jednoho dlužníka zakleknout více exekutorů, zdražit celý proces vymáhání, neumožnit mu zaplacení jeho dluhů a v konečném důsledku toho dlužníka vyhánět ven mimo systém, na čemž je tratná celá společnost. Zároveň nedošlo ke zrušení trhu s exekucemi, to vnímám také jako velký problém. Když odstraníte trh, tak se samozřejmě zruší i obchod s chudobou. A já jsem tu místní příslušnost vnímal jako nějaký mezikrok, nějaký posun mezi vyspělé země, kde nevymáhá soukromý sektor, ale stát, jako například v Německu, kde jim to velice dobře funguje. Byl by to zajímavý mezikrok - zrušíme trh a potom se zaměříme na to, jak to vymyslet tak, abychom zapadli mezi deset evropských zemí s největším HDP, které nepoužívají soukromé exekutory k vymáhání svých pohledávek. Já to shrnu. Byla to tragédie, když to šlo ze Sněmovny. My jsme hlasovali pro zákon ve třetím čtení jen proto, že jsme doufali, že Senát to nějakým způsobem vylepší. To se stalo, Senát to opravdu vylepšil. Musím říci, že zlepšení zastavování exekucí, přednostní splácení jistiny, ale i částečná digitalizace celého procesu je jistě krok dopředu, ale pořád to není žádná veselohra. My jako Piráti podpoříme senátní návrh a podpoříme ho právě proto, že tam došlo k nějakému vylepšení, ve které jsme doufali, ale musím říci a říkám, a to říkám opakovaně, že to prostě není žádná veselohra. Jsou to sice největší změny za posledních 20 let, ale nejsou velké. Chybí tam ta systémová změna, kterou jsme měli možnost jako Sněmovna zavést. Děkuji.
Nyní vystoupí paní poslankyně Kateřina Valachová a je to zatím poslední přihláška do diskuse. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Kolegové a kolegyně, vážená vládo, dovolím si také vyjádřit se ke změnám v exekucích, které máme dnes finálně schvalovat. Předně bych chtěla říct, že jsem ráda, že po dlouhých letech, a je to minimálně druhé funkční období této Sněmovny, kdy se snaží najít nová pravidla v exekucích, že jsme to právě my dohromady, kdy tato nová pravidla schválíme. My jsme jako sociálně demokratický klub celou dobu posledních let prosazovali jak na podvýboru pro oddlužení a exekuce, tak na ústavně-právním výboru i tady na plénu tři základní principy. Všechny vycházely z našeho programu, který k exekucím a k oddlužení máme, jmenuje se Druhá šance. A z toho také vychází naše filozofie. Chceme, aby každý, kdo se dostane do potíží právě s ohledem na nedostatečná pravidla hry, férová pravidla hry v minulých letech, nebo řekněme dekádě, možná dvou dekádách, vedly k tomu, že obrovské množství lidí se dostalo do dluhových pastí, vlastně bez šance tyto dluhy, často nespravedlivě navýšené o lichvářské příslušenství, tyto dluhy splatit. A do této dluhové spirály samozřejmě spadly také jejich rodiny a jejich děti. Také to postihlo řadu regionů. Všichni víme, že větší problémy s exekucemi jsou v Moravskoslezském kraji, v Ústeckém kraji, v Karlovarském kraji a že tato spirála dluhů znamená samozřejmě i řekněme kradení budoucnosti těchto regionů a rozvoj těchto regionů. To znamená, na nová pravidla a druhou šanci pro nás pro všechny bylo už bych řekla skoro pozdě a ani ne za pět minut dvanáct, ale hodina dvanáctá. Druhá šance - tento náš program říká také jednoduchou věc, "ano" poctivému splácení a "ne" dlužnímu otroctví. Domníváme se, že v téhle větě je úplně všechno, jak by ty paragrafy, kterým třeba mnohdy někdo nerozumí, měly ve skutečnosti fungovat. Poté, co Sněmovna dokončila své dílo, které bylo ve znamení tříletých debat, a tady děkuji paní ministryni spravedlnosti a jejímu týmu legislativců za nekonečnou míru trpělivosti a právní podpory, stejně jako chci poděkovat pomáhajícím organizacím, jako je Člověk v tísni, Charita, Asociace povinných, Asociace občanských poraden, platforma pro oddlužení a exekuce, zkrátka všichni tito spojili síly, aby nás podpořili v tom, abychom nová exekuční pravidla nalezli. [[(15.30 hodin)]] Poté, co jsme tady dokončili toto dlouhodobé dílo, tak jsem tady vystoupila s poměrně plamenným projevem, protože se přiznám, že výsledek Sněmovny mě vůbec nepotěšil. Tehdy se dá říct, že nakonec vystoupili podobně kriticky všichni, a děkuji zástupci Senátu a Senátu celému, samozřejmě i našemu spřátelenému gesčnímu ústavně-právnímu výboru za práci, kterou tam odvedli. Pokud jsem mluvila o těch pravidlech, která jsou pro náš klub důležitá, tak jsou jednoduchá. Zastavování bezvýsledných exekucí - tady je nutno dodat, že Senát udělal krok vpřed, aby opravdu bylo zastavování bezvýsledných exekucí co nejširší a aby odpadly překážky, které jsme tam viděli v sněmovní verzi. Potud podporujeme úpravy schválené Senátem a jsme i do budoucna pro jakékoli zlepšení řekněme pořádku v exekucích, které stejně nikam nevedou. Věřitel nevidí ani korunu, dlužník se propadá do dalšího a dalšího zadlužení a nevedeme vymáhání, ale pouze exekuce pro exekuce. Takže "ano" bezvýslednému zastavování exekucí. Druhá věc, která nás samozřejmě zvedla ze židle, a jsme rádi, že Senát to napravil, je náš dlouhodobý programový cíl, který jsme celou dobu podporovali, a to je přednostní splácení jistiny. I potud Senát toto napravil a tato pravidla narovnal. Také toto má samozřejmě naši podporu. Co se týká úprav v rámci mobiliárních exekucí, přiznám se, že bych se tolik nebála, že lidé v dluhových pastech v Ústeckém kraji mají ve skříni zlaté hodinky s vodotryskem, takže si to pojistíme, aby náhodou nám neunikli z mobiliární exekuce a z možnosti se z ní vyvázat tak, jak jsme schválili. To si tedy opravdu nemyslím. Nicméně myslím si, že celkové změny mobiliárních exekucí vedou k většímu zlidštění, pokud se to tak dá říct, a věřím, že právě pomáhající organizace, které jsem jmenovala, ale i my poslanci budeme v příštích měsících a letech dávat pozor na to, a samozřejmě i přítomná paní ministryně spravedlnosti z hlediska dohledu, že pravidla, která jsme přijali s nějakým účelem a smyslem, jsou také tak v praxi naplňována. Naposledy musím říct samozřejmě, co mě úplně netěší, a také náš sociálně demokratický klub z toho neskáče nadšením. Víte, že jsme jako poslanci sociální demokracie spolu s dalšími podpořili poslanecký návrh na zavedení prvního kroku zestátnění exekutorů, a tedy zavedení místní příslušnosti exekutorů, ale také jsme avizovali po finálním hlasování, že pokud se vrátí místní příslušnost ze Senátu, tak že ji podpoříme, a podpoříme ji jednomyslně. Nicméně na debatách, kterých jsme se zúčastnili v Senátu, jsme pochopili, že ne všichni tady mají tento názor, ne všichni chtějí zavést místní příslušnost. Mě to mrzí, protože naše vládní koalice toto měla ve svém vládním programu. Paní ministryně to dostala za úkol a zhostila se toho tak, že navrhla pravidla koncentrace řízení, která, troufám si říct, když se na to dívám zpětně - měli jsme je podpořit, protože neutekla nám jenom pravidla místní příslušnosti exekutorů jako první krok k zestátnění exekutorů, ale také nám unikla pravidla koncentrace, a to mě hodně mrzí, je to promarněná příležitost. Nicméně věřím, že pokud ta nová pravidla, na kterých jsme se dokázali shodnout, dokážeme férově uplatnit v praxi tak, aby platilo, že opravdu dlužník a věřitel jsou v rovném postavení a že exekutor musí fungovat jako prodloužená ruka soudu, a ne jako byznysmen nebo jako podnikatel, tak pokud nám všem se ta nová pravidla podaří uhlídat v praxi a budou fungovat, tak věřím, že to zlepší exekuce v České republice, že to bude vymáhání dluhů pro věřitele, že to nebudou exekuce pro exekuce, že to nebude byznys, že to nebude podnikání. Budu tomu věřit a budu věřit také tomu, kolegyně a kolegové, pokud by to nebylo tak, že v následujících měsících a letech všichni dohromady ještě zpřísníme tato pravidla a nedáme šanci nikomu, aby nová exekuční pravidla nebyla naplněna tak, jak jsme si to představovali anebo jak jsme si to vytyčili. Děkuji za pozornost a na základě informace předsedy klubu sociální demokracie a předchozího projednání na podvýboru pro oddlužení, kdy jsme se snažili naladit s ostatními kolegy a kolegyněmi sněmovní shodu tak, aby tato Sněmovna nová pravidla pro exekuce odhlasovala, avizuji, že náš sociálnědemokratický klub je připraven podpořit senátní verzi, protože lépe naplňuje náš dlouhodobě prosazovaný a schválený program Druhá šance, kterým říkáme jednoduché pravidlo: Každý si zaslouží druhou šanci, pokud se dostal do nesnází a je v dluhové pasti. A jednoduchou věc: "ano" poctivému splácení dluhů a "ne" dlužnímu otroctví! Děkuji za pozornost.
Nyní vystoupí předseda klubu STAN Jan Farský a připraví se pan poslanec Jiří Bláha. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, jenom krátké slovo klubu Starostů a nezávislých k tomuto tisku. Jsme rádi, že je dnes na projednání, že je dnes na projednání ve verzi, která přišla ze Senátu, protože oproti původní verzi, která odcházela ze Sněmovny, se posunul z našeho pohledu správným směrem a každý směr, který vede k tomu, aby cílem exekuce bylo splacení dluhu, a ne výroba dluhových otroků, je prostě správný, a to, co tato novela v sobě nese, je přesně tento směr. Proto ho podpoříme. A nedá mi to, abych z tohoto místa poděkoval hlavně kolegovi Markovi Výbornému, díky němuž a jeho nezměrné práci jak ve Sněmovně v podvýborech, tak v Senátu máme dneska před sebou z mého pohledu kvalitní normu, pro kterou můžeme hlasovat a která skutečně bude posunem. Posunem ne k tomu, že by snad dlužníci odteď neměli splácet svoje dluhy, ale posunem k tomu, že dlužníci svoje dluhy budou splácet, ale nebudou padat do dluhového otroctví. Za to Markovi Výbornému velké díky, protože to byl z mého pohledu právě on, kdo to tak tlačil. Dneska schválíme, doufám schválíme, tento návrh zákona a posuneme tu situaci. Jeden nám zůstává ještě viset a už ho do voleb nestihneme, ale ať tady bude ve Sněmovně kdokoli, tak je potřeba ještě myslet na to, že ten zákon, který zde visí, je insolvenční zákon, jeho novela, která upravuje osobní bankrot a možnost oddlužení. Je to nezbytně nutná novela, protože ta je tím úplným klíčem k tomu, aby lidé nekončili v nekonečném dluhovém otroctví, k čemuž zatím naše předpisy mnohdy vedly. Věřím, že po volbách už odpor, který ve Sněmovně od některých stran byl, se omezí, zmenší a tento zásadní zákon pro budoucnost České republiky tento zákon, insolvenční zákon, i po volbách projde. Děkuji za pozornost.
Nyní vystoupí pan poslanec Jiří Bláha. Je to v tuto chvíli poslední přihlášený do diskuse. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážené kolegyně, kolegové, je hezké, jak si tady všichni gratulujete, jak jsme to skvěle vymysleli. Já jsem tady zaslechl jedno rčení, že každý si zaslouží dostat šanci, a já bych se k tomu chtěl vrátit, že ano, každý poctivý si zaslouží mít šanci splatit svoje dluhy za slušných podmínek. Na druhé straně každý, kdo půjčil, si zaslouží šanci, aby mu peníze byly vráceny. Já si myslím, tím, jak přistupujeme k exekucím a insolvencím, se absolutně rozcházíme v tomto, co jsem teď řekl. Dáváme přednost a možnost lidem, kteří spekulují, na straně těch, kteří vymáhají, a na druhé straně dáváme i možnost těm, kteří spekulují na straně dlužníků. Když jsem šel do Poslanecké sněmovny, tak jsem šel hlavně s tím, že se pokusím s exekucemi něco udělat. To, co tady budu říkat, tak je převážně dá se říct mé stanovisko, nevystupuji za klub ANO ani za ANO, a mě obrovsky mrzí, že jsme propásli tu šanci, kterou jsem tady měli, abychom systémově změnili celé pojetí exekucí, ale i insolvencí, aby to vedlo opravdu k tomu, aby ti, kteří vymáhají, nemohli zneužívat - aby ti, kteří se tím živí, vymáháním, nemohli zneužívat - a na druhé straně aby ti, kteří dluží, toho nemohli taky zneužívat. [[(15.40 hodin)]] Jedna z věcí, která mě, když jsem sem přicházel, nejvíc trápila, byla obrovská zátěž firem a ta se bohužel nezměnila ani nezmění. To, co firmy prožívají, není jednoduché. Máme jeden milion dlužníků. Když si vezmete, kolik je zaměstnaných lidí, těch, kteří jsou dejme tomu finančně méně zdatní, tak je to minimálně jedna třetina zaměstnanců. Takže každá firma má ve svém portfoliu několik lidí, kteří jsou v exekucích nebo v insolvencích. Tito lidé nejenom že jsou byrokratickou zátěží pro firmy, protože to, co často firma podstupuje v jednání s jedním, druhým, třetím, čtvrtým, ale v nějaké sféře třeba i pětadvacátým exekutorem, protože někdo má pětadvacet exekucí a pokaždé to spravuje někdo jiný, takže to je skvělé prohlášení pro získání informací pro to, aby ten zaměstnanec se vůbec dozvěděl, jak na tom je, protože často nemá šanci to vůbec zjistit. Takže firma často plní roli toho, kdo s tím dotyčným pracuje. Třeba teď jsem potkal před dvěma dny jednoho ze svých vedoucích pracovníků a ten mi říkal: No, tak konečně se mi povedlo tomu jednomu zaměstnanci pomoci tím, že drží jeho peníze, dohodli se, jak mu je bude vydávat, aby vůbec mohl žít, aby vůbec prošel tou exekucí zdárně. A to není to poslední. Tito zaměstnanci často přicházejí do svého zaměstnání s tím, že si jdou jenom splnit nutnost, to znamená potřebují být zaměstnaní, aby šlo sociální a zdravotní, je jim i často jedno, kolik si vydělají, protože stejně nemají šanci, i kdyby pracovali 365 dní v roce 24 hodin denně, si sáhnout na nějaké slušné živobytí. Takže v tento okamžik ti poctiví, kteří opravdu chtějí tu půjčku splatit a pracují do roztrhání těla, v případě přednostní exekuce ještě před rokem při 25 000 hrubého jim zbylo 10 837. Myslíte, že s tím jde uživit rodina? Nelze. A ti lidé, i kdyby pracovali od rána do večera, jak jsem řekl, 365 dní v roce, tak nedostali víc. A to je ten základní kámen, proč se nám nedaří odbývat exekuce. My těm lidem nedáme šanci, aby si legální cestou vydělali normální peníze, a tím pádem je vrháme do šedé ekonomiky. Takže jestliže tady máme milion lidí v exekucích, tak si pište, že minimálně 800 000 z nich pracuje načerno, aby zabezpečili svoje rodiny, aby si vydělali na nájem, aby si vydělali na potřeby svých dětí, svých rodin. Je to tak, že v rámci daňových úniků a samozřejmě čerpání sociálních výhod nám utíká ročně sto miliard, házíme je do koše jenom proto, že se nechceme zabývat tím, abychom změnili systémově to, jak se exekuce řeší. Díky tomu tady máme práci načerno, která je v naší republice tak vypiplaná do posledních detailů, že řada firem už i oficiálně platí tyto zaměstnance, protože díky daňové zátěži, která dneska je na práci - je to jedna z nejdražších položek - tyto firmy využívají toho, že zaměstnanci dám ofiko dvacet, deset mu dám taky ofiko, ale jinou cestou, a zdaním to raději jednadvaceti procenty než padesáti, které stojí zaměstnanec v okamžiku, kdy mu to dám jako mzdu. Takže tady na začátku jsem říkal, že každý si zaslouží šanci, ale tím, jak přistupujeme k řešení exekucí, tu šanci ztrácíme, protože bohužel to řešíme pouze tak, že ano, tady zvýšíme nezabavitelnou částku, ano, tady někomu umožníme, že nebude moci být vymáhána ta exekuce, ano, tady změníme, že nemůže být vyžadováno větší procento z dluhu. To všechno je pozitivní, ale bohužel ti lidé pro svůj život potřebují úplně jiné peníze, než které jim zbudou po tom, co jim zabavíme to, co jim zabavit chceme. Takže věřte tomu, že většina skončí tak, že má jedno, druhé, třetí, čtvrté zaměstnání, ale hlavně takové, kdy ve státní kase neskončí ani koruna. Takže za mě to je všechno. Doufám, že do příštích let, kdy budete v Poslanecké sněmovně, si něco z mých slov vezmete. Já jsem proto připravil celou změnu tohoto zákona, ale díky tomu, že jsem viděl, že ani mé straně, ale i ostatních není zájem o toto řešení, tak jsem si to ponechal. Mám to připravené celé, od právní kanceláře se všemi dopady zpracované, takže když budete mít v budoucnu zájem, je možnost zavést úplně jiný systém, který bude fungovat opravdu tak, abychom motivovali ty, kteří upadnou do dluhů, aby se dále nezadlužovali, aby chtěli splácet, aby si chtěli vydělat a samozřejmě, aby nemohli být zneužíváni. Děkuji za pozornost.
Vystoupení pana poslance Jiřího Bláhy vyvolalo zájem o faktické poznámky, takže pan poslanec Marek Výborný a připraví se pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Prosím, dvě minuty.
Děkuju za slovo. Já jsem chtěl jen, vaším prostřednictvím, panu poslanci Bláhovi udělat radost. Vy jste tady na začátku svého vystoupení, pane kolego, hovořil o problematičnosti komunikace mezi zaměstnavatelem a exekutory. Už v tom návrhu, který jsme tady schválili ve Sněmovně, a stále to v tom návrhu je, je jedna část, která se právě tomuto problému věnuje. Věděli jsme o něm, je tam nastavena elektronizace tohoto postupu, měl by se výrazně zjednodušit právě tok informací mezi zaměstnavatelem a exekutorským úřadem, jenom z nějakých důvodů čistě technických tam požadovali všichni odložení účinnosti, tuším možná až dva roky, protože není jednoduché přenastavit celé ty systémy, vytvořit ty datové věty a podobně, takže bude to nějakou dobu trvat, ale toto řešeno v té novele je, nikoliv, že není. Děkuji.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec Mikuláš Ferjenčík, připraví se paní poslankyně Kateřina Valachová a potom pan poslanec Jiří Bláha se přihlásil. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já jsem chtěl poděkovat kolegovi Bláhovi, protože má naprostou pravdu, že to, že lidem v exekucích nebo v insolvencích se často nevyplatí legálně pracovat, je obrovský problém. Státní pokladnu to stojí desítky miliard korun ročně a já doufám, že se dostaneme třeba k novele insolvenčního zákona aspoň v příštím volebním období, abychom skutečně tuhle věc prolomili, protože tady přicházíme společně skutečně o desítky miliard korun, protože statisíce lidí jsou mimo legální trh práce úplně zbytečně.
Nyní vystoupí paní poslankyně Kateřina Valachová a připraví se pan poslanec Jiří Bláha. Prosím.
Prosadili jsme nová pravidla pro oddlužení, lepší oddlužení pro seniory, lepší oddlužení pro děti a mladistvé, zákaz dětských dluhů, chráněné účty, které mají chránit mzdy, mzdy pracujících, ale také důchody důchodcům, a teď se bavíme o zásadní změnách pravidla pro exekuce. To, co tady předestřel můj předřečník, je vize, aby se absolutně změnil způsob přístupu ke splácení dluhů. Ano, mně by se to také líbilo, bylo by to jednoduché říct například: jedna třetina mzdy člověku zůstává, minimálně tolik, zbytek se exekvuje, nebo třeba dvě třetiny zůstává, jedna třetina se exekvuje, činí to tolik, akorát že to má jeden háček. Takováto změna zkrátka znamená v podstatě úplně zásadní změnu v pravidlech celého občanského soudního řádu, v podstatě ho přepsat. [[(15.50 hodin)]] A všichni právníci vědí, že zkrátka OSŘ ani exekuční řád nejsou zrovna extra srozumitelná právní díla, a potřebovali bychom je celá znovu, lépe a jednodušeji, právě i tak, aby seděly na nový trh práce, na nové komunikace zaměstnavatelů, exekutorů, soudů, nicméně tohle není věc, která by se dala vyřešit za dva roky. Určitě tyto změny podporuji, ale myslím si, že by bylo dobré také reálně říct, o co vlastně jde, jak se k tomu můžeme dostat, a říct na rovinu, že to se za rok nebo za dva zvládnout nedá. Určitě to je něco, na čem bychom mohli pracovat v následujícím funkčním období, a já doufám, že můj předřečník se připojí.
Tak. Nyní vystoupí na faktickou poznámku zatím poslední přihlášený, pan poslanec Jiří Bláha. Přečtu mezitím omluvu. Pan poslanec Václav Votava se omlouvá dnes, ve středu 7. 7., od 15 hodin z rodinných důvodů. Tak prosím, máte dvě minuty.
Vážené kolegyně, kolegové, jenom zareaguji jednoduše na ty věci, které tady zazněly. Určitě elektronizace nebo digitalizace, nebo jakkoliv to budeme nazývat, je skvělá věc, ale uvědomte si, že nejdřív to ti úředníci a všichni ve státní správě musejí chtít dělat. Zatím mé zkušenosti za čtyři roky jsou takové, že se tomu překotně všichni brání, a věřte tomu, že jestli jsme si dali teď odklad dva roky, tak během těch dvou let přijde to, že ještě se to nedaří, ale že je potřeba to odložit, a takhle půjdeme tou cestou, protože samozřejmě pro řadu úředníků je to prostě nepředstavitelné, že by něco mělo běžet on-line. Co se týče Pirátů, já děkuji. Pokud se stane, že vyhrajete, budu rád, když mě oslovíte, protože věřte tomu, že to mám připravené, myslím si, že opravdu velice dobře. Zaslouží si to třeba i dále další změny, které jsou možné. Jedna z věcí, která tady zazněla od Kateřiny, prostřednictvím pana předsedajícího: my máme v první řadě třeba i blbý zákoník práce, protože ten neumožňuje dělat přesčasové hodiny, maximálně asi do pětadvaceti. Takže každý, kdo je v exekucích, tak ten zákoník ho posílá jednoznačně do šedé zóny, protože mu nedovolí víc si vydělat. Chceš pracovat víc? Nemůžeš, protože v ten okamžik by firma, která tě zaměstnává, porušovala pravidla, a tím pádem nemáš šanci oficiálně si vydělat na svůj dluh. Takže tam by bylo potřeba - jedna ze změn jasná. Jestli by to měla být jedna třetina mzdy nebo více, není rozhodující. Já si myslím, že bychom měli říct: Musíš zaplatit všechno, dáváme ti na to nějaký časový horizont a podle toho budou splátky. A snaž se a pracuj! [[Předsedající: Čas!]] Děkuji.
Nyní nemám už nikoho přihlášeného, takže se rozhlédnu po sále, zdali někdo má zájem ještě vystoupit. Nikoho nevidím, takže pokud se nikdo nehlásí, rozpravu končím. Táži se, zdali je zájem o závěrečná slova? Paní ministryně? Pan senátor? Máte zájem, tak komu dáme přednost? Paní ministryni, je to dáma. Prosím, máte slovo.
Já velice stručně, dámy a pánové. Znovu tedy prosím o schválení tohoto návrhu zákona, a to v senátní verzi, tak jak jsme se Senátem pracně vylepšili, a myslím si, že to byl rozumný kompromis. A ještě jednou děkuji za ty kulaté stoly a za tu snahu.
Nyní vystoupí pan senátor se závěrečným slovem. Senátor Jan Holásek, prosím, máte slovo.
Pane předsedající, děkuji. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, děkuji za zajímavou obecnou rozpravu. Děkuji za pozitivní vnímání práce Senátu na tom pozměňovacím návrhu. Rovněž bych chtěl poděkovat všem, kteří nám s tím pomáhali tady z Poslanecké sněmovny. Dovolím si využít tohoto momentu k tomu, abych požádal o to, abychom se všichni společně zamysleli nad časem, který Senát má k pozměňovacím návrhům. Teď je to 30 dní. My jsme to tady dělali v rámci v zásadě 14 dnů. Těch bodů je celkem 61 a bylo to opravdu ve velmi, velmi rychlém tempu a určitě by se to dělalo lépe, kdybychom těch dní měli aspoň 60, to znamená dva měsíce. Dovolte mi rovněž krátce se vyjádřit ještě k otázce teritoriality, místní příslušnosti, jak to tady bylo diskutováno. Já bych se dovolil maximálně ohradit proti tomu, že by Senát byl jakkoliv, a to opravdu jakkoliv, pod vlivem nějakých velkých exekutorských úřadů, a dovolím si tvrdit, že většina senátorů by i byla pro místní příslušnost, ale poté, co jsme komunikovali se zástupci Poslanecké sněmovny, poté, co proběhl ten kulatý stůl, tak byl zřejmě vnímán ten názor, že tady je riziko, že by celá novela neprošla, kdyby teritorialita byla zakomponována. My jsme ji načetli v ústavně-právním výboru, mnoho senátorů ji i veřejně podpořilo, ale vnímání politické vůle v Poslanecké sněmovně převážilo možná nad většinovým názorem senátorů. Nicméně určitě Senát je připraven se k tomuto tématu do budoucna vrátit. Takže ještě jednou děkuji za spolupráci a budu rád, když podobně budeme spolupracovat i v budoucnu. Děkuji.
Nyní zagonguji a přistoupíme k hlasování podle § 97 odst. 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí následujícího usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti [[exekuční řád]] a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, podle sněmovního tisku 545/10, ve znění schváleném Senátem, podle sněmovního tisku 545/11." Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 65, přihlášeno 169 poslanců, pro 162, proti 1. Konstatuji, že jsme návrh zákona ve znění schváleném Senátem přijali. Tímto končím projednávání tohoto zákona. [[Potlesk zprava.]] A otevřu další bod. Jedná se o