3. Vládní návrh zákona o kompenzačním bonusu v souvislosti se zákazem či omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS-CoV-2 /sněmovní tisk 1055/ - zkrácené jednání Teď bychom měli nejdříve posoudit podle § 99 odst. 5, zda podmínky pro projednání ve zkráceném jednání trvají. Ptám se, jestli se hlásí někdo do rozpravy ke zkrácenému jednání. Není tomu tak. Přednesu tedy návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna konstatuje, že nadále existují podmínky pro projednání vládního návrhu zákona o kompenzačním bonusu v souvislosti se zákazem nebo omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS-CoV-2, sněmovní tisk 1055, ve zkráceném jednání." Mám požadavek na odhlášení. Všechny vás odhlásím a požádám vás o novou registraci. Prosím přihlaste se svými identifikačními kartami. Okamžitě jak bude stabilní počet přihlášených... Ještě zagonguji. Spustím hlasování číslo 59. Ptám se, kdo je pro zkrácené jednání. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování číslo 59, z přítomných 81 poslance pro 81, proti nikdo. Usnesení bylo schváleno. Budeme tedy pokračovat ve zkráceném jednání. Nyní tedy samotný vládní návrh zákona o kompenzačním bonusu v souvislosti se zákazem nebo omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS-CoV-2, sněmovní tisk 1055. Předložený návrh uvede místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová. A pan Kamal Farhan už je u stolku zpravodajů, protože bude zpravodajem pro tento tisk. Děkuji mu za to. Paní vicepremiérko, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi odůvodnit návrh zákona, konečně z dílny Ministerstva financí, jehož cílem je v nejvyšším nouzovém stavu podpořit osoby samostatně výdělečně činné, společníky malých společností s ručením omezeným a osoby pracující na základě dohod o práci konané mimo pracovní poměr, na jejichž činnost bezprostředně a podstatným způsobem dopadly zákazy a omezení přijaté státem v rámci reakce na současnou epidemiologickou situaci. V působnosti Ministerstva financí byl již na jaře roku 2020 - a určitě si na ty debaty vzpomínáte - mimo jiné realizován kompenzační bonus pro uvedené osoby, který byl dokonce i komisí této Poslanecké sněmovny označen za velmi efektivní a já se domnívám, že v praxi ověřenou formou rychlé a účinné pomoci. Nyní navrhovaný kompenzační bonus se vydává stejným směrem a od svého předchůdce přebírá právní povahu, řadu parametrů, jakož i převážnou většinu procesního rámce. Na jaře roku 2020 byl nicméně kompenzační bonus pojat víceméně jako plošné opatření, které jeho příjemcům kompenzovalo nejrůznější dopady spojené se současnou epidemií. V tomto ohledu je však nyní navrhovaný kompenzační bonus pojat odlišně. Nynější zákazy a omezení jsou výrazněji epidemiologicky zacíleny a bezprostředně se nevztahují na velké množství subjektů, na které dopadaly na jaře roku 2020. Nový kompenzační bonus by tak neměl být plošnou podporou podnikání a navazující činnosti, ale měl by cílit pouze na relativně limitovaný okruh subjektů, jejichž činnost byla ze strany státu bezprostředně zakázána či omezena, popřípadě jejichž činnost se na takto limitované aktivity přímo váže. Podmínkou přitom je, aby zakázaná nebo omezená činnost představovala pro danou osobu většinový zdroj jejích příjmů. V případě navázaných aktivit se pak musí současně jednat alespoň o 80 % aktivit dané osoby. Nárok na kompenzační bonus tak bude mít například provozovatel uzavřené restaurace i její dodavatel, pro něhož tyto dodávky představují 80 % činnosti, přičemž u obou se musí jednat o jejich většinový zdroj příjmů. Pokud podnikatel čerpá jinou podporu v rámci programu Antivirus či COVID, pak mu za stejné období nebude náležet kompenzační bonus. Navržená výše kompenzačního bonusu je 500 korun za každý den zákazu či omezení. Nadále platí požadavek na rychlost, snadnou realizovatelnost daného opatření, tedy minimum administrativy a reálná dostupnost pro žadatele. Opět tedy bude využívána jednoduchá žádost. Její součástí bude zejména čestné prohlášení o splnění podmínek kompenzačního bonusu. Žádost bude znovu možné podat také pomocí e-mailu. Správa kompenzačního bonusu bude opět svěřena orgánům Finanční správy České republiky, které se při administraci kompenzačního bonusu na jaře letošního roku více než osvědčily. Rozpočtové dopady navrženého zákona se předpokládají v celkové výši 3,9 miliardy korun na úrovni veřejných rozpočtů, z toho 2,6 miliardy na státní rozpočet, 1 miliardy korun na rozpočet obcí a 300 milionů na rozpočet krajů. Kompenzační bonus bude opět hrazen z výnosů z daně z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti, tedy daně, která je sdílena státním rozpočtem a rozpočty obcí a krajů. V případě kompenzačního bonusu na jaře 2020 byla z tohoto důvodu zavedena kompenzace pro obce k pokrytí uvedeného dopadu. Stejný krok však nyní není navrhován. Reálné dopady jarního bonusu byly významně nižší oproti odhadům. Obce tak na kompenzacích obdržely o 7,8 miliardy více, což s velkou rezervou postačuje na pokrytí dopadů nyní navrhovaného zákona do obecních rozpočtů. Účinnost se navrhuje dnem následujícím po dni vyhlášení ve Sbírce zákonů. Děkuji za pozornost a prosím o podporu tohoto zákona. Děkuji.
Děkuji paní místopředsedkyni vlády a ministryni financí Aleně Schillerové a konstatuji, že rozpočtový výbor, jemuž byl vládní návrh zákona přikázán rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny, jej projednal a přijal usnesení, které vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 1055/1. Požádám zpravodaje rozpočtového výboru pana poslance Kamala Farhana, aby nás informoval o jednání výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnil. Pane zpravodaji, máte slovo.
Pane předsedající, děkuji za slovo. Já si myslím, že není třeba, aby moje zpráva byla nějakým způsobem dlouhá, protože paní ministryně tady víceméně všechno řekla. Víme, že cílem toho navrhovaného opatření je prostřednictvím toho kompenzačního bonusu zmírnit dopady událostí souvisejících se vznikem šíření onemocnění. To období, kterého se to týká, je 5. října až 4. listopadu. Definovaná částka je 500 korun. Myslím si, že tady vše bylo řečeno. Nyní bych si dovolil přečíst usnesení rozpočtového výboru. "Usnesení rozpočtového výboru ze 46. schůze k vládnímu návrhu zákona o kompenzačním bonusu v souvislosti se zákazem či omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS-CoV-2, sněmovní tisk 1055, projednání ve stavu legislativní nouze: Po úvodním slově ministryně financí A. Schillerové, zpravodajské zprávě poslance Farhana a po rozpravě rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu I. navrhuje Poslanecké sněmovně, aby se o návrhu zákona konala obecná rozprava; II. navrhuje Poslanecké sněmovně, aby se vedla podrobná rozprava ke všem částem návrhu zákona; III. navrhuje, aby Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky své jednání ukončila nejpozději do 24. hodiny, dne 21. října 2020; IV. doporučuje Poslanecké sněmovně, aby s vládním návrhem zákona o kompenzačním bonusu v souvislosti se zákazem či omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS-CoV-2, sněmovní tisk 1055, vyslovila souhlas ve znění pozměňovacích návrhů přijatých Poslaneckou sněmovnou Parlamentu. V. zmocňuje mě jako zpravodaje výboru, abych a) s tímto usnesením seznámil schůzi Poslanecké sněmovny, b) ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedl příslušné legislativně technické úpravy." Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji. Budeme pokračovat rozhodnutím, zda povedeme, nebo nepovedeme obecnou rozpravu. Mám sice přihlášky do obecné rozpravy, ale přesto o návrhu musíme rozhodnout hlasováním. Zahajuji hlasování číslo 60. Ptám se, kdo je pro to, abychom vedli i obecnou rozpravu k tomuto zákonu. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování číslo 60, z přítomných 82 pro 59, proti nikdo. Rozhodnutí padlo, povedeme tedy obecnou i podrobnou rozpravu. Ještě před zahájením rozpravy se hlásí pan kolega Kubíček s procedurálním návrhem.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Opět si dovolím navrhnout zkrácení vystoupení pro jednoho poslance na jedno vystoupení na pět minut v obecné i podrobné rozpravě. Děkuji.
Děkuji. Rozhodneme v hlasování číslo 61, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro toto omezující opatření. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 61 z přítomných 82 pro 58, proti 9. Návrh byl přijat a budeme se jím tedy v rozpravě řídit. V otevřené obecné rozpravě mám první přihlášenou paní poslankyni Šafránkovou, připraví se pan kolega Feranec. Paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych jenom krátce představila pozměňovací návrhy, které ke kompenzačnímu bonusu za SPD předkládám. Hlavním cílem námi předkládaných návrhů je napravit některé nedostatky a mezery vládního návrhu tak, aby přístup k tomuto kompenzačnímu bonusu měli skutečně všichni živnostníci a podnikatelé postižení dopady nouzového stavu a souvisejících opatření, kteří mají v jejich důsledku zastavenou nebo výrazně ochromenou činnost. V prvním pozměňovacím návrhu navrhuji, aby nárok na tento bonus měli všichni společníci všech společností s ručením omezeným, kterým bylo v rámci nouzového stavu znemožněno anebo výrazně omezeno podnikání. Vládní návrh přiznává toto právo pouze společníkům maximálně dvoučlenných s. r. o, což je naprosto nelogické a diskriminační. Druhý pozměňovací návrh navrhuje snížit hranice předpokládaného obratu s. r. o, jejichž společníci budou mít na kompenzační bonus nárok za letošní rok, z vládou navrhovaných 180 000 na 120 000 korun. Nedává absolutně žádný smysl, aby tato hranice byla stanovena ve stejné výši za letošní rok, kdy bylo podnikání na několik měsíců zcela zastaveno, i za rok 2019, kdy tomu tak nebylo. A ve třetím pozměňovacím návrhu navrhuji, aby tento kompenzační bonus nebyl postižitelný exekucí, na což vláda zapomněla, čímž již předem učinila tuto bezpodmínečně nutnou finanční pomoc pro mnoho občanů fakticky nedostupnou. Děkuji za pozornost a prosím o podporu těchto pozměňovacích návrhů.
Děkuji paní poslankyni Šafránkové. Nyní vystoupí pan poslanec Milan Feranec, připraví se Marek Benda. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Pane předsedající, paní ministryně, dámy a pánové, dovolte mi, abych vás seznámil s pozměňovacím návrhem k tomuto návrhu zákona, který předložil kolega Jan Volný, a já se k němu přihlásím v podrobné rozpravě. Jak už řekla paní ministryně, tento zákon vlastně míří na OSVČ, resp. společníky s. r. o v případech, kdy jim byla činnost zakázána nebo výrazně omezena, na dodavatele jejich služeb, kteří jsou na to navázáni, a pozměňovací návrh míří i na třetí specifickou skupinu osob, a to osoby, které užívají prostory těch podnikatelů, kterým byla činnost omezena nebo zakázána. Typicky je to příklad trenérů fitness ve fitnesscentrech a dalších obdobných záležitostí. Takže k tomu míří ten pozměňovací návrh. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Milanu Ferancovi a nyní pan poslanec Marek Benda, připraví se paní poslankyně Věra Kovářová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážená paní místopředsedkyně vlády a ministryně, vážený pane zpravodaji, dámy a pánové, já bych předložil a odůvodnil tři návrhy, které má v systému uložené náš pan předseda Stanjura, který bohužel v této chvíli nemůže být přítomen, a pak se samozřejmě k nim přihlásím v podrobné rozpravě. Jedná se o sněmovní dokument 6541, což je pozměňovací návrh pana kolegy Stanjury, který směřuje k tomu, aby byl poskytnut kompenzační příspěvek krajům za ztráty, které mají právě na sdílených daních. Víte dobře, že to je věc, o které se diskutuje, řekněme, od června. Senát tento návrh předložil Poslanecké sněmovně, tady stále leží před prvním čtením. Šlo by o to, aby kraje, které mají, stejně jako jsme kompenzovali obcím, kraje, které mají výpadek příjmů, dostaly za každého obyvatele 500 korun jako příspěvek z Ministerstva financí, resp. ze státního rozpočtu. To je první návrh. Druhý návrh se skrývá pod sněmovním dokumentem 6544, který se týká doplnění nové části čtvrté, změny zákona o některých úpravách v oblasti pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti a důchodové pojištění v souvislosti s mimořádnými opatřeními při epidemii v roce 2020, a jedná se o to, aby zálohy, resp. aby platby odvodového zatížení na sociální zabezpečení a státní politiku zaměstnanosti byly osobám samostatně výdělečně činným odpuštěny nikoli tak, jako to bylo doposud, pouze do srpna, ale až do prosince, protože je zcela zjevné, že ty dopady na OSVČ budou velmi značné, a myslíme si, že by bylo správné, aby právě pojistné na sociální zabezpečení, které tvoří jeden z podstatných výdajů vůči veřejným rozpočtům, bylo odpuštěno až do konce prosince. A poslední dokument se týká sněmovního dokumentu 6543, který by měl stejným způsobem změnit zákon o prominutí pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti placeného některými zaměstnavateli jako poplatníky v souvislosti s mimořádnými opatřeními při epidemii v roce 2020. A i tam by mělo jít o to, aby to, co bylo dosud opuštěno do srpna, bylo odpuštěno i za měsíce srpen, září, říjen, listopad a prosinec. To pokládáme za důležité, aby došlo k tomu, aby i tyto odvody - protože je zcela zjevné, že dopady budou značné, a teprve dnes se dozvíme, co všechno vláda ještě zavře - byly kompenzovány i zaměstnavatelům. Pak se v podrobné rozpravě k těmto třem návrhům přihlásím. Děkuji za pozornost.
Děkuji poslanci Marku Bendovi za jeho vystoupení a nyní budeme pokračovat v rozpravě. Paní poslankyně Věra Kovářová, připraví se poslanec Ferjenčík. Máte slovo, paní poslankyně.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych vás seznámila se dvěma pozměňovacími návrhy Starostů a nezávislých. Ten první má dvě části a týká se počtu společníků, kteří se mohou stát jako fyzické osoby subjektem kompenzačního bonusu. V návrhu zákona jsou maximálně dva společníci s tím, že se jedná o malá s. r. o, ale my se domníváme, že i tři společníci mohou být malé společnosti s ručením omezeným, a proto tedy navrhujeme rozšířit maximální počet společníků společnosti s ručením omezeným na počet tři, tak by se tito mohli stát subjektem kompenzačního bonusu. Dále návrh také říká, že subjektem se mohou stát společníci jako fyzické osoby, kteří jsou členy jedné rodiny, a v následujících ustanoveních návrhu zákona je uvedeno, kdo se za členy rodiny považuje a kdo nikoli. Jsou to pouze příbuzní v řadě přímé, sourozenec a manžel nebo partner podle zákona upravujícího registrované partnerství. Sám předkladatel poté v důvodové zprávě připouští, že se jedná o užší definici, než která je obsažena v jiných právních předpisech. Výše uvedená definice člena jedné rodiny se nám jeví jako velmi úzká a opomíjí další příslušníky rodiny, jak je obecně vnímáme. A také předkladatel zákona toto pojetí nikterak neodůvodňuje. Navíc občanský zákoník obsahuje v § 700 definici pojmu rodinný závod a tím jsme se také inspirovali a navrhujeme upravit návrh tak, aby se za člena jedné rodiny považoval např. i bratranec či osoby sešvagřené. Mohou existovat případy, kdy jsou společníky společnosti i příbuzní, kteří by nespadali do definice uvedené ve vládním návrhu zákona. To je jeden pozměňovací návrh. A ten druhý se týká kompenzací pro kraje za výpadky příjmů z prvního kompenzačního bonusu, a to ve výši 500 korun na obyvatele. Domníváme se, že kraje i s ohledem na současnou situaci a další výpadky příjmů si takovouto kompenzaci zaslouží. Děkuji.
Já děkuji paní poslankyni Věře Kovářové a nyní pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Připraví se pan kolega Stanislav Juránek. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, Piráti rozhodně tento tisk podporují. Jsme rádi, že je ve Sněmovně poměrně rychle, a určitě ho podpoříme, nicméně bychom uvítali, kdybyste podpořili na oplátku i naše pozměňovací návrhy, které ho chtějí o něco rozšířit. Navrhujeme tři úpravy. První úprava je odstranit to, co považujeme za nelogičnost, že OSVČ s nárokem na kompenzační bonus budou mít nadále povinnost odvádět odvody. To znamená, že stát jim do jedné kapsy 15 tisíc za měsíc dá a z druhé kapsy jim 5 tisíc za měsíc vezme. To nám přijde skutečně nelogické. Je to velký rozdíl proti situaci na jaře, kdy OSVČ odvody odvádět nemusely, takže ten reálný kompenzační bonus pro lidi, kteří mají zakázanou nebo extrémně omezenou činnost, je ve skutečnosti o třetinu nižší než na jaře. Takže buď se má navýšit, nebo, což navrhujeme my, odpustit odvody těm OSVČ, které mají nárok na kompenzační bonus. To je první pozměňovací návrh, který podáváme. Druhý návrh je udělat tam mezistupeň a pro živnostníky, eseróčka a dohodáře, kteří mají omezenou činnost jen ze 30 až 80 %, to znamená méně, než kolik stanovila jako hranici vláda, která chce omezení alespoň 80 %, tak pro ty lidi s omezením mezi těmi 30 a 80 % udělat nižší kompenzační bonus ve výši 350 korun denně jako nějaký mezistupeň. My dlouhodobě nesouhlasíme s tím principem všechno, nebo nic, že když prostě člověk má omezení činnosti ze tří čtvrtin, tak má smůlu, a pak o těch 5 % navíc najednou získá plný kompenzační bonus. Myslíme si, že by tam měl být nějaký postupnější přechod, tak navrhujeme tento nižší kompenzační bonus ve výši 350 korun na den pro ty, kdo mají jen zčásti tu činnost omezenou. Poslední věc, kterou chceme řešit, je výpadek příjmů krajů a obcí. Navrhujeme 500 korun na občana pro kraje a 100 korun na občana pro obce. Ta částka je vyšší pro kraje, protože zohledňujeme i to jarní období, kdy kraje nedostaly nic. Děkuji za podporu těchto návrhů.
Děkuji panu poslanci Ferjenčíkovi. Nyní pan poslanec Stanislav Juránek, zatím poslední přihlášený do obecné rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážená paní ministryně, kolegyně a kolegové, KDU-ČSL zcela určitě tento kompenzační bonus, tento zákon, podpoří. Je to správný přístup a řeší to tuto malou skupinu, ale významnou skupinu pro budoucnost našeho národa. [[V sále je velký hluk a velmi špatná slyšitelnost.]] Já tedy nicméně chci upozornit na to, odkud se berou tyto příjmy, a chci tam zdůraznit, že se část těchto peněz bere obcím a část se bere krajům. Přesně, jak to řekla paní ministryně, je to částka, která je z jedné strany, co se týká obcí, vykryta už z minulé kompenzace, a to tím způsobem, že je to dopočitatelné. Co se týká krajů, tady nicméně nebyla ta kompenzace udělána v tuto chvíli žádná a náklady krajů jsou vyšší, než jsme se v tuto chvíli z různých materiálů dozvěděli, to znamená, tady zcela určitě nebudeme dávat my sami pozměňovací návrh, protože už zde dva tyto pozměňovací návrhy byly, takže tady podpora krajům z naší strany zcela určitě bude. Co je však ještě docela důležité, je abychom se systémově zamysleli nad tím, jak to u všech těch bonusů směrem do budoucna bude. A z toho důvodu jsem přesvědčený o tom, že by Poslanecká sněmovna měla mít vždycky dostatečné informace o těchto dopadech. Ono potom, když se to spočítá, ty dopady jsou jiné. Abychom měli ty dopady i směrem nahoru i směrem dolů především na obce a abychom se snažili nějakým způsobem vyrovnat s kraji. Proto za KDU-ČSL navrhnu dodatkové usnesení, ve kterém budeme právě požadovat, aby byla Poslanecká sněmovna informována o tomto pohybu kompenzačního bonusu, jak zatěžuje v tuto chvíli zejména jednotlivé obce, protože ty obce jsou v této věci citlivější, a aby následně byla vždycky řešena kompenzace. V tuto chvíli, co se týká tohoto pozměňovacího návrhu a obcí, jednoznačně toto bylo již vyřešeno dopředu, takže tam žádný bezprostřední požadavek není, a proto ani žádný pozměňovací návrh směrem k obcím nepodáváme. Ale je v každém případě zapotřebí, abychom měli určitý automat vzniku kompenzací směrem do budoucna a abychom o tom hlavně byli informováni. O tom tedy bude dodatkové usnesení, jehož text přečtu potom konkrétně v podrobné rozpravě.
Děkuji panu poslanci Stanislavu Juránkovi. A nyní se přihlásil do rozpravy pan poslanec Marian Jurečka, poté Markéta Adamová Pekarová a potom Martin Jiránek. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, paní ministryně, kolegyně, kolegové, tento sněmovní tisk a celé téma kompenzačního bonusu je, myslím, to, co dneska sledují desetitisíce drobných živnostníků, zástupců malých firem České republiky, protože předpokládám, že tak jako já, i vy máte opravdu za poslední týden nebo dva týdny stovky zpráv v e-mailu, v messengerech a podobně lidí, kteří nám popisují své příběhy, lidí, kteří podnikají v sektoru služeb, ať už se jedná o gastrozařízení, nebo některé typy živností, které jsou na tyto dnes omezené obory podnikání velmi úzce navázány. Lidé mi popisují své příběhy nejenom těch, kteří podnikají dlouhé roky, vytvářeli si své rezervy a vytvářeli pracovní místa. O ty rezervy přišli v průběhu první vlny. Píší mi lidé třeba z oblasti kultury, kteří se vlastně nikdy ani v průběhu prázdnin naplno nenadechli, ten sektor se nerozjel, protože na kulturní akce v průběhu celých prázdnin až do těch zpřísňujících opatření teď v průběhu podzimu platila omezující pravidla. A nejsou to jenom muzikanti, herci, umělci, ale jsou to lidé, kteří jim vytvářejí zázemí, zvukaři, osvětlovači, celý ten servis, který je k tomu navázán, a dneska v oblasti kultury pracuje 130 tisíc lidí. Já o tom mluvím proto, že sám jsem muzikant a mám mezi těmito lidmi, kteří se tím živí, opravdu desítky osobních přátel, a oni mi popisují tu pro ně zoufalou situaci, kdy uživit teď rodiny je pro ně velmi těžké. A všichni víme, že třeba tento sektor poté, co omezující opatření odezní, bude znovu fungovat. Kultura tady má své místo, to není otázka, jak se třeba dneska díváme na budoucnost některých částí jako letecká doprava nebo jako je turismus, který se z toho bude vzpamatovávat mnohem déle. Ale pak jsou to samozřejmě také lidé, kteří třeba v letošním roce v dobré víře rozjeli své podnikání, dlouho se na to připravovali a jsou taky dneska v situaci, kdy vlastně vůbec nevědí, jestli si tu investici, kterou do toho vložili, dokážou někdy vrátit a jak dokážou přežít. Ráno mi třeba volal kolega, který rozjel v červnu holičství, a dneska, když slyšel ty návrhy možných opatření, je na vývrat, protože říkal: Tak já mám další dva lidi, za které jsem zodpovědný. Jak to zaplatím, jak se uživím, co moje rodina, co moje manželka a děti? [[(11.30 hodin)]] Takže myslím si, že bychom měli opravdu přemýšlet nad tím z hlediska vícero parametrů. Ano, ty peníze musíme někde vzít. Bereme je ze státního rozpočtu, z virtuální hromádky, kterou musí někdo naplnit příjmy. Když je nenaplníme příjmy, naplníme je tím, že si vezmeme dluh a ten dluh bude muset někdo zaplatit. Budeme to platit my, možná ještě i naše děti. To je samozřejmě velmi silný argument na těch miskách vah. Pak je tady argument, který říkal kolega Stanislav Juránek. Část těch peněz budeme brát z rozpočtu měst, obcí a krajů a i tam bychom se potom měli snažit ty peníze dorovnat, aby zase města, obce a kraje nesnižovaly investiční aktivitu, která podporuje především malé a střední firmy v regionech. Je velmi důležité umět toto všechno zvážit. Ale také zároveň musíme umět sledovat to, jakým způsobem ta opatření na jednotlivé typy podnikání dopadají, ať už jsou to ty oblasti podnikání, které jsou přímo omezené z důvodů nařízení vlády, anebo jsou to ty, které jsou de facto nepřímo omezeny a vyautovány. Ono i omezení prodejní doby v restauracích na ta prodejní okénka má také výrazné dopady na příjmy a na tržby těchto jednotlivých provozů. Takže já si dovoluji přijít se sérií pozměňovacích návrhů, které parametricky mají ambici ten kompenzační bonus upravit, a sice jedná se mi o to udělat určité odstupňování, aby i ti podnikatelé, ať už OSVČ, nebo malá eseróčka, případně dohodáři, měli šanci získat alespoň část toho kompenzačního bonusu, když už ne plnou výši. To znamená, vytváříme tam určitou kaskádu, aby v okamžiku, kdy se ti lidé budou pohybovat v tom rozmezí poklesu příjmů mezi 30 až 50 %, aby měli nárok alespoň na 250 korun za den, ti, kteří se pohybují mezi 50 a 75 %, aby měli nárok na 350 korun, a ti, co jsou nad touto hranicí, na tu pětistovku. Protože ten původní vládní návrh, který tam mluvil o 500 korun pro ty, u kterých je to o 80 a více procent, mně přijde velmi tvrdý, protože sice tady může někdo z vlády a paní ministryně namítnout, že jsou tady jiné podpůrné programy, jako podpora nájemného nebo možnost využít úvěru a záruk, ale uvědomme si, že to kompenzuje jenom výpadek, který ten podnikatel má v oblasti nákladů. On to nájemné musí zaplatit. To, že mu stát přispěje na 50 %, je hezké, ale on ten zbytek musí vyjednat s tím, u koho je v nájmu, a zbytek musí sám doplatit. Ale pořád mu chybí ty tržby. Buď je nemá vůbec, nebo je má třeba z 20, z 30 %, ale on musí přinést také něco domů, musí uživit sebe, svoji rodinu, manželku, děti, má nějaké závazky, má hypotéku a tak dále. A prostě my se musíme dívat i na tuto oblast, kterou bychom měli dokázat podpořit. Já chápu, že ta podpora, která byla udělána v době první vlny epidemie, byla poměrně velmi široká na prakticky všechny obory s podmínkou toho čestného prohlášení, které je zpětně kontrolovatelné, a určitě se našli podnikatelé, kteří si o to požádali a asi úplně nebyli v té situaci toho určitého morálního nebo faktického nároku, to asi tady pravdou bude, ale pokud se podívám opravdu na ty skupiny lidí, kteří vypadají z těch původních navržených parametrů, tak si myslím, že je potřeba, abychom hledali ještě nějaké rozšíření parametrů tak, abychom jim, jejich rodinám a jejich fungování v této společnosti mohli také pomoci. Přihlásím se v podrobné rozpravě k těm konkrétním pozměňovacím návrhům a budu rád, když se pokusíte i je podpořit. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Marianu Jurečkovi, nyní paní poslankyně Markéta Adamová Pekarová, připraví se pan poslanec Martin Jiránek. Máte slovo, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já bych také chtěla stručně okomentovat i pozměňovací návrh, který předkládám a který už je nahraný v systému k tomuto vládnímu návrhu, ale chtěla bych nejdříve začít od trošku širšího popisu současné situace, kdy i včera jsme tady od pana ministra Havlíčka slyšeli, že ve chvíli, kdy přicházela vládní nařízení, tak okamžitě začala platit nebo byla přislíbena jasná konkrétní pomoc, a já už včera jsem namítala, že toto je jasný, zjevný, nepravdivý fakt, který se dá snadno ověřit už tím, že třeba k omezení restaurací a dalších podobných gastronomických provozů docházelo v průběhu září a téměř před měsícem došlo k omezení otevírací doby, které mělo končit ve 22 hodin, a teprve dnes 21. října tady řešíme kompenzační bonus. Je tedy potřeba připomenout, že ta pomoc je častokrát právě tím, nebo respektive ta absence té rychlé pomoci je často tím, co vede k velké frustraci, nespokojenosti a naštvanosti velké části lidí, kterých se to týká, a pak se nedivme, že tito lidé právě v určitém zoufalství o své vlastní živobytí a o to, z čeho budou platit nájmy a složenky, třeba přistupují k ostatním opatřením, která vláda nařizuje, laxněji, než by bylo potřeba k tomu, abychom celou situaci zvládli. Tohle je prostě úměra, která je docela, řekla bych, i přímá. A nechci tím teď omlouvat nedodržování jakéhokoli z těch nařízení, ale je potřeba si uvědomit, že situace desetitisíců lidí je pak naprosto zoufalá a oni opravdu nevidí příliš světlo na konci tunelu a píší nám opravdu v obrovských množstvích své konkrétní životní případy, příběhy a poukazují na to, jak těžce se jim po zkroušeném jaru, nelehkém létu, v některých oborech i v tom létu, vrací teď k jejich podnikání s tím, že zase musí omezovat svoje živobytí. My jako TOP 09 a opravdu všichni jsme vždycky tázáni jako pozice, jak bychom to dělali jinak, co bychom dělali, kdybychom byli ve vládě, tak jsme přišli s návrhem takzvaného odškodňovacího zákona. To by byla norma, která by dala jasnou a zákonem danou povinnost vládě ve chvíli, kdy omezí jakékoliv sektory ekonomiky, jakékoliv podnikání, tak zároveň okamžitě nastartovat pomoc s fixními náklady. To jsou ty náklady, které totiž nejvíce živnostníky a podnikatele tíží a jejichž výše častokrát se ani v případě uzavření jejich provozovny nezměnila. Takže to je zákon, který tady máme možnost projednat. Vláda se na něj tváří bohužel odmítavě. Tvrdí, že nelze kompenzovat škody, nebo respektive častokrát i argumentují někteří vládní představitelé, že nelze kompenzovat zisky, to nikdo ani nepředpokládá, je to prostě jenom snaha dát jistotu tomu opravdu dnes zkoušenému sektoru, a to nejenom kultuře, gastronomii, ale prostě všech služeb, které tvoří mimochodem 60 % našeho hrubého domácího produktu, takže to není zanedbatelné a měli bychom se k nim chovat mnohem ohleduplněji. Tato důvěra v to, že když něco se omezí, tak zároveň přichází okamžitě ruku v ruce s tím rychlá, konkrétní pomoc, by pomohla i ke zvládnutí celé situace. A to tady zdůrazňuji. Proto se tady nebavíme jenom o ekonomickém přežití, ale bavíme se tady i o zvládnutí epidemie. To prostě spolu ruku v ruce jde a souvisí. [[Hluk v sále.]] Já bych chtěla odůvodnit ještě rychle pozměňovací návrh, který najdete v systému a který ještě nad rámec předlohy navrhuje osobám samostatně výdělečně činným, kterým podle vládního návrhu vzniká nárok na kompenzační bonus, odpustit odvody na zdravotní a sociální pojištění, obdobně jako tomu bylo v období března až srpna 2020. Konkrétně by pak šlo o odpuštění odvodů od října 2020 do konce kalendářního měsíce, který bude následovat po ukončení trvání vládních omezení. Samotný kompenzační bonus ještě neřeší -
Já vás, paní poslankyně, přeruším a požádám sněmovnu o klid. Já vím, že vám měřím čas, ale prosím vás, páni kolegové, shodli jsme se na tom, že každý má na vystoupení pět minut v obecné a podrobné rozpravě. Je to usnesení Poslanecké sněmovny. Měřím ho i těm, kteří mají přednostní práva. Nechte je prosím domluvit tak, aby mohli v důstojném prostředí říct svá slova, která chtěli pronést ve sněmovně. Pokud máte jinou diskusi, tak prosím v předsálí! Prosím, pokračujte.
Děkuji. Já už tedy se budu chýlit ke konci, tak jako se mi chýlil ten čas. Totiž v současném návrhu není vůbec zohledněna právě možnost odpuštění odvodů, a to je přitom výdaj, který mnohé z těch teď uzavřených provozů a z těch, kteří jsou omezeni na svých výdělcích, významně tíží. Takže pojďme jim pomoci tím, že jim odvody úplně promineme a pomůžeme jim zvládnout a překonat tu opravdu nelehkou situaci, která je pro mnohé z nich už údolím smrti. Čím méně jich do toho údolí smrti spadne, tím lépe pro naši ekonomiku poté, co se z tady té nejhorší, příšerné situace podaří dostat. Takže určitě je zájmem TOP 09 podpořit i celou řadu těch ostatních pozměňovacích návrhů, přikládáme i tento svůj vlastní další a pevně věřím, že když s těmi úpravami schválíme kompenzační bonus, tak pomůžeme většímu množství lidí ekonomicky přežít a zvládnout tu velmi zatěžující situaci i na podzim. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Pekarové Adamové. Nyní pan poslanec Jiránek, zatím poslední přihlášený do rozpravy. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji. Dobrý den, kolegyně, kolegové. Budu kratší než pět minut. Chtěl bych jenom poprosit paní ministryni, jelikož jsem jako člen hospodářského výboru dostal v posledních minutách, co to tady probíráme, několik dotazů přímo od podnikatelů, kterých se týká možné budoucí omezení podnikání obchodů, kadeřnictví, kdyby paní ministryně přímo a jasně zde na mikrofon těmto lidem odpověděla, že se jich bude týkat to, co tady dnes probíráme, že se jich bude týkat i do budoucna, kdyby se něco zavřelo příští týden, za 14 dní, tak aby tito podnikatelé měli jasno už teď předem, aby nebyli ve stresu. Děkuju moc.
Děkuji panu poslanci Jiránkovi. A teď se ptám, jestli se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy? Nikoho nevidím, obecnou rozpravu končím. Ptám se na závěrečná slova? Paní vicepremiérka a ministryně financí Alena Schillerová se hlásí. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Pokusím se velice stručně shrnout v reakci na některá vystoupení, co tady zazněla. Tak nejdřív na pana poslance, toho posledního, vypadlo mi jméno, omlouvám se. Samozřejmě když se do toho zákona podíváte, včera jsem to vysvětlovala na rozpočtovém výboru, on je koncipován tak, že dopadá na všechny, tentokrát už to není tak plošné, jako to bylo na jaře, ale že dopadá na ty OSVČ, případně společníky malých eseróček nebo dohodáře, kteří jsou závislí na zavřeném provozu, kterým se znemožnilo vládním rozhodnutím nebo výrazně omezilo podnikání a je to jejich převažující zdroj příjmů. Je to schválně tak napsáno, protože v době, kdy jsme to psali, tak jsme samozřejmě netušili, zda nebudou následovat nějaká další opatření. Takže říkám to tady na mikrofon. Jasně je to v tom zákoně uvedeno. Vlastně tím rozhodným obdobím je nouzový stav, to je ten maximální, ale bere se to od toho konkrétního omezení, protože omezili jsme jindy, já nevím, majitelům fitness center a jindy jsme třeba zavřeli hospody. Tato Poslanecká sněmovna se může rozhodnout, že bude prodloužen nouzový stav, takže samozřejmě by se to tím pádem prodloužilo taky, pokud by ta omezení trvala. A ještě tam máme poslední pojistku, která byla i v tom posledním kompenzačním bonusu, i když nebyla využita, protože byla plošná, že je možné to prodloužit jednou po skončení nouzového stavu nařízením vlády, aby to nemuselo zase jít poněkolikáté do Sněmovny. Je to srozumitelné? Samozřejmě musí to být převažující činnost jeho příjmů. Dám příklad. Když středoškolský učitel, včera jsem to říkala na rozpočtovém výboru, má někde, na venkově to často bývá fitko, ale má příjmy převažující ze závislé činnosti, tak na to nedosáhne. Ale pokud jsou to jeho převažující příjmy, dosáhne na to. A teď samozřejmě jsou ty další OSVČ nebo společníci malých eseróček, kteří jsou závislí třeba na té zavřené restauraci. A pokud jsou na ní závislí alespoň 80 procenty, protože já už zas ty příběhy sbírám v mailech a kolegové taky, tak potom si mohou požádat taky a také tu pětistovku. Ono to v tom zákoně tak je. Jenom jsem to chtěla dovysvětlit. Potom počty společníků. Debatovali jsme o tom. Jenom bych chtěla říct, neřekla jsem to v úvodním slovu, že opět jsem svolala všechny zástupce svazů a komor podnikatelských. Opět jsem je požádala o připomínky, reakce. Čím víc společníků tam bude, tím vytváříme větší distorzi. Každý společník to dostane. Původně malá eseróčka po debatě, která probíhala i tady, měla být vlastně takoví ti převlečení OSVČ, těm se mělo pomoct, protože oni na nic nedosáhli. Neměli zaměstnance, neměli Antivirus, neměli nic speciálního. Pak jsem po těch debatách ustoupila, že tam máme ten počet, co tam máme, ale každý další počet tu distorzi zvyšuje a míjí se trochu tím účinkem, který jsme sledovali. Já podpořím - teď nevím, koho je to pozměňovací návrh - změnu obratu ze 180 tisíc na 120. To dává smysl. Podpořím to aktivně, až budeme hlasovat o pozměňovacích návrzích. Pak tady někdo říkal - jestli to byl pan poslanec Benda, teď si nemůžu uvědomit - samozřejmě je vyloučení z exekuce. Je to v § 15 odst. 4. Určitě. Podívejte se. [[Reakce jmenovaného.]] Aha, to jste nebyl vy, tak se omlouvám. Někdo to tady řekl. Omlouvám se velice, nebudu radši jmenovat. To tam nechybí. To jsme tam záměrně dali už při první debatě, už při prvním kompenzačním bonusu. Někdo to tady řekl, tak se omlouvám. Říkám, je to tam. Prominutí sociálního a zdravotního. Mohla bych tady alibisticky říct, že to není v mé gesci. Neřeknu to. Nepodporuji to. Aktivně to nepodporuji. My se o tom bavíme, a to z prostého důvodu, z úplně jasných důvodů. My jsme to udělali v první vlně, protože jsme tady plošně vypnuli ekonomiku. Tehdy jsme prostě pomohli tím, že jsme prominuli sociální, zdravotní všem OSVČ. Pak jsme vlastně promíjeli Antivirus C do 50 zaměstnanců. Je to velký zásah do sociálního systému, už tak dost oslabeného. Je to velký zásah do zdravotního systému, kterému jsme teď pomáhali tím, že jsme zvedali výrazně platbu za státního pojištěnce. Jenom v rozpočtu 2021 je to nějakých 56 miliard, 54, prostě ta částka navýšená. Tak jim nebudeme z druhé strany dělat díru. Myslím, že potřebujeme zdravotnictví ve finanční kondici. Nejde to udělat parciálně. My nemůžeme udělat to, že promineme to sociální a zdravotní jenom někomu. Museli bychom všem. A z těchto důvodů říkám, aktivně to nepodporuji jako ministryně financí, když ty debaty se vedou. Ještě tady padalo několik příspěvků, tak si dovolím říct ke kompenzacím. Jsem ráda, že už se tedy neřešila kompenzace obcí. To jsem vám vděčná, že jste uznali ty argumenty značného přeplacení, kdybych použila tento výraz, tím kompenzačním bonusem obcí. Řešila se kompenzace krajů, tak si dovolím k tomu pár slov. Myslím si, že tady ani nikdo nezpochybnil, takže už se v tom nebudu dál rýpat. My jsme skutečně poslali obcím včetně Prahy, která má to speciální postavení, že je obec i kraj, 13,4 miliardy, přičemž odhadovaný dopad byl na obce asi 5,5. Pořád se to zpřesňuje. Dohromady vlastně ten propad poklesu je o něco málo větší. Takže skutečně jsme to určitě víc než dvojnásobně kompenzovali. A chtěla bych říct, že kromě tohoto kompenzačního bonusu bylo v rozpočtu na rok 2020, zejména tou třetí novelou zákona o rozpočtu pro obce, uvolněno dodatečných 30 miliard. 3,1 na opravy škol a školek obcím nad rámec kompenzačního bonusu. Zdůrazňuji, 960 milionů putuje na opravy objektů či bytů v majetku obcí. O 2 miliardy vláda posílila program na financování připravených vodohospodářských projektů realizovaných prostřednictvím SFŽP. Dalšími 2,6 miliardy vláda podpořila projekty vodního hospodářství financované z kapitoly Ministerstva zemědělství. Miliardy poplynou - a už plynuly - do území na podporu lázeňství, revitalizace území, na silnice druhé a třetí třídy a tak dále. Do oblasti sociálních služeb, zdravotnictví šly miliardy. Pokud bych mluvila za resort Ministerstva financí, a vy to víte, už jsem to tady několikrát říkala, uvolňujeme do konce roku 24,3 miliardy na cca 640 projektů na rekonstrukce a modernizace základních škol a mateřských škol a do nájemního bydlení v působnosti obcí. Ale nezapomněli jsme ani na přenesenou působnost. Příspěvek na výkon státní správy, který je pravidelně valorizován. V roce 2019 šlo dokonce o jeho 10 %, pro rok 2020 je 5 %. Počítáme samozřejmě i s 5 % v roce 2021, 2022. A jenom tak pro srovnání si dovolím, že v době - vím, že celá řada z vás včetně mě u toho nebyla - ale v době ekonomické krize pro rok 2009 byl plošně zkrácen tento příspěvek, jenom pro vaši informaci, na výkon státní správy u obcí a hlavního města Prahy takřka o 18 %. [[(11.50 hodin)]] Už několikrát jsem tady říkala, co všechno se poskytlo do krajů. Ta částka se pohybovala zhruba kolem 24, 20, zhruba asi 23, 24 miliard, ať už to byly ty silnice druhých a třetích tříd, ať už to byly různé odměny, ať už to bylo na sociální projekty, to šlo tedy z Evropské unie, a tak dále. Takže já si myslím, že jsme se určitě snažili. Do krajů šlo přesně 21,6. Prostředky na odměny záchranářů 1,2, podpora sociálních služeb 5,2, silnice druhých a třetích tříd pro příští rok 6 miliard, ochranné prostředky 1,8, mimořádná odměna pro pracovníky krajských nemocnic v lůžkové péči 5 miliard, měkké projekty v sociální oblasti 2,4 miliardy. Takže já myslím, pojďme skutečně společně dýchat, jak to občas slýchám od různých zástupců municipalit, a vážím si toho, jak zaznívá to volání po společném dýchání veřejných rozpočtů. Takže dýchejme prosím nejen v dobách dobrých, ale dýchejme i v dobách zlých. Děkuji vám.
Děkuji paní vicepremiére Aleně Schillerové a ptám se pana zpravodaje, jestli má zájem o závěrečné slovo. Není tomu tak. V tom případě zahájíme rozpravu podrobnou. První je paní poslankyně Šafránková, připraví se Milan Feranec. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Já bych se tímto přihlásila ke svým pozměňujícím návrhům, které jsou vedené v systému pod číslem sněmovních dokumentů 6452, dále 6454 a 6455. A prosím ještě jednou o jejich podporu. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Milan Feranec, připraví se Marek Benda. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, tímto se hlásím k pozměňovacímu návrhu pana kolegy Jana Volného, sněmovní dokument 6496. V odůvodnění odkazuji na písemný návrh a dále na to, co jsem přednesl v obecné rozpravě. Děkuji.
Děkuji. Nyní vystoupení v podrobné rozpravě pana poslance Marka Bendy, připraví se Věra Kovářová. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane místopředsedo, vážená paní ministryně, dámy a pánové, já bych se přihlásil ke třem sněmovním dokumentům, které předložil do systému pan kolega Zbyněk Stanjura, a to 6541, 6544 a 6543, s tím, že tam se omlouvám, když jsem vám ho představoval v obecné rozpravě, tak jsem nesprávně řekl slova - srpen se nahrazuje slovy srpen, září, říjen, listopad, prosinec - v tištěném je správně srpen, říjen, listopad a prosinec, září tam již být nemůže, protože již uplynulo a bylo by to příliš složité, tak to jenom na upřesněnou. Ale přihlašuji se k těmto třem dokumentům, 6541, 6544 a 6543. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Marku Bendovi. Nyní paní poslankyně Věra Kovářová a připraví se Mikuláš Ferjenčík. Prosím, paní poslankyně, máte slovo
Vážené kolegyně, vážení kolegové, ráda bych se přihlásila k pozměňovacímu návrhu, který je veden pod sněmovním dokumentem 6472 a týká se navýšení počtu společníků, kteří mohou být subjektem kompenzačního bonusu, ze dvou na tři. A druhá část - rozšiřují se členové jedné rodiny, a to tím způsobem, že mohou být i v tom tzv. rodinném závodu bratranec či osoby sešvagřené. A druhý pozměňovací návrh je veden pod sněmovním dokumentem 6473 a týká se příspěvku pro kraje ve výši 500 korun na obyvatele za výpadky v důsledku zavedení kompenzačního bonusu. A tady bych jenom ráda reagovala krátce na paní ministryni, že obce a kraje dýchají se státním rozpočtem, a to z toho důvodu, že nesou ty výpadky příjmů, které nesou stejně jako stát. Ale kompenzační bonus, to je něco, co je navíc. Jinak obce a kraje dýchají se státním rozpočtem.
Děkuji paní poslankyni Věře Kovářové. Nyní pan poslanec Mikuláš Ferjenčík, připraví se Stanislav Juránek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já se přihlásím ke třem svým pozměňovacím návrhům. Všechny jsem odůvodnil v obecné rozpravě, stejně tak jsou písemně odůvodněné. Jde o sněmovní dokumenty 6512, to je kompenzace výpadku příjmů krajů a obcí, 6514, to je odpuštění odvodů, a 6475, to je ten nižší kompenzační bonus pro podnikatele zasažené menším omezením činnosti mezi 30 a 80 %. Ještě se stručně vyjádřím k těm odvodům. Já skutečně nerozumím zdůvodnění paní ministryně. Já chápu, proč nechce dělat plošné odpuštění odvodů všem živnostníkům, protože někteří z nich skutečně zasaženi nejsou. Nicméně odpustit odvody alespoň těm, kterým vláda zakázala činnost, by přece mělo být snad samozřejmé. My jsme právě proto připravili tento návrh, který říká: ti živnostníci, kteří mají nárok na kompenzační bonus - tzn. stát uznává, že jsou zasaženi tou krizí a mají výrazně omezenou svoji podnikatelskou činnost z důvodu nařízení vlády nebo z důvodu toho, že jsou navázáni na ty obory, co jsou zakázané z rozhodnutí vlády, tak aspoň ti ať nemusí platit odvody. Protože tady budeme posílat lidem 15 tisíc a zpátky od nich 5 tisíc hnedka vezmeme. To je přece úplně absurdní! A zatím jsem neslyšel žádný věcný argument. Já chápu, že paní ministryně to nemůže udělat v rámci nějakého generálního pardonu, ale samozřejmě legislativní cestou to je možné upravit. Děkuji za podporu těchto návrhů.
Děkuji panu poslanci Mikuláši Ferjenčíkovi. Nyní pan poslanec Stanislav Juránek, připraví se Marian Jurečka. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji. Já se hlásím k dodatkovému usnesení 6557, které teď s dovolením načtu: Poslanecká sněmovna I. prostřednictvím vlády ukládá Ministerstvu financí, aby Poslaneckou sněmovnu informovalo o dopadech kompenzačního bonusu dle navrženého zákona do rozpočtů obcí a krajů, a to vždy do 30 dní po uplynutí lhůty pro podání žádosti o kompenzační bonus dle § 12 odst. 3 navrženého zákona za příslušné bonusové období; II. žádá vládu, aby v případě, že dopady kompenzačního bonusu podle zákona č. 159/2020 Sb., o kompenzačním bonusu v souvislosti s krizovými opatřeními v souvislosti s výskytem SARS-CoV-2, ve znění pozdějších předpisů, a kompenzačního bonusu dle navrženého zákona do rozpočtů obcí převýšily příspěvky vyplacené obcím dle zákona č. 159/2020 Sb., o kompenzačním bonusu v souvislosti s krizovými opatřeními v souvislosti s výskytem SARS-CoV-2, ve znění pozdějších předpisů, předložila Sněmovně návrh kompenzace dopadu kompenzačních bonusů do rozpočtů obcí formou poskytnutí dalšího nenávratného a neúčelového příspěvku obcím ze státního rozpočtu, a to do 60 dní po uplynutí lhůty pro podání žádosti o kompenzační bonus dle § 12 odst. 3 navrženého zákona. Odůvodnění - a tady se skutečně zastavím u toho, že je dvojí financování, které jde do obcí. To jedno, se kterým obce a kraje dýchají spolu se státním rozpočtem, je dáno rozpočtovým určením daní. A z toho vždycky ty obce a kraje dostanou svoje procento, tzn. dostanou vždycky díl. Když se vybere méně peněz, dostanou i kraje a obce méně, když se vybere více peněz, dostanou kraje a obce více [[řečeno méně]]. Druhá věc ale je, že když se v rozpočtu sáhne na peníze, které ty obce už dostaly a byly jim přiděleny, tak pak ty obce a kraje potřebují k tomu také kompenzační bonus. A toto je velice důležité, abychom tady tu rovnováhu a tu subsidiaritu umožnili, aby každá ta úroveň dostala to, co má, tak potom má smysl dávat těm obcím a krajům kompenzační bonus. A tak tedy v tom odůvodnění ještě řeknu, že v souvislosti s těmi krizovými opatřeními, v souvislosti s výskytem SARS-CoV-2, a ve znění pozdějších předpisů, bylo poskytnuto obcím dostatek peněz a v tuto chvíli ta záležitost je násobně vyšší, než kolik je nyní třeba do toho vložit. Ale na druhou stranu právě v rámci této záležitosti bychom měli jednoznačně vždycky vědět, kolik se těm obcím a krajům vzalo a jakým způsobem to bylo kompenzováno. A to je to důležité, co jsem chtěl tímto návrhem dodatkového usnesení předložit. [[(12.00 hodin)]] Dovolím si vás požádat o podporu. A je to víceméně systémová záležitost. Na rozdíl od věcí, které jsou jenom parametrickými změnami nebo doplněním nějaké další skupiny, tak tohle je záležitost, která by měla být de facto provázena vždycky s každým zákonem, který se bude nějakým způsobem dotýkat rozpočtů měst a obcí na jedné straně, krajů na druhé straně, z té částky, která není vázána na příjmy na daních. Děkuji za podporu.
Děkuji panu poslanci Stanislavu Juránkovi. Nyní pan poslanec Marian Jurečka, připraví se paní poslankyně Pekarová Adamová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, vážený pane předsedající. Ještě drobně tady, když budu odůvodňovat, resp. přihlašovat se k jednotlivým pozměňovacím návrhům, tak chci říci, že když tady paní ministryně říkala o tom, že odpuštění vidí jako problém, tak jeden z mých pozměňovacích návrhů není o odpuštění sociálního a zdravotního, ale je o prodloužení, resp. umožnění, aby sociální a zdravotní mohly OSVČ zaplatit až po 31. březnu příštího roku. Dává mně to logiku, abychom jim teď od začátku října dali čas. V okamžiku, kdy oni uzavřou na konci března daňové přiznání za tento rok, tak odvedou potom sociální a zdravotní. Tedy stát o ty peníze nepřijde, jenom to prostě odloží v čase. To mně přijde jako minimální věc, kterou by stát měl v tento okamžik udělat. Pokud jde o pozměňovací návrhy, tak já se tady tedy hlásím k pozměňovacímu návrhu 6499, což je právě ono odložení záloh sociálního a zdravotního u OSVČ na konec března příštího roku. Dále se hlásím k návrhu 6500, což je změna parametru, aby nárok na určitou míru kompenzace v rámci kompenzačního bonusu měli i ti, kteří přišli ne o 80, ale o 50 % svých příjmů. Potom se hlásím k pozměňovacímu návrhu číslo 6502, což je rozšíření toho nároku, aby vícero podnikatelů, kteří jsou postiženi a zasaženi covidem a opatřeními proti covidu, také měli nárok na aspoň částečný bonus. Také se hlásím k pozměňovacímu návrhu číslo 6503, což je návrh, který to dále rozpracovává. Dále se hlásím k návrhům pod čísly 6554, 6555 a 6556, což jsou návrhy, které upravují některá ustanovení z hlediska, řekněme, rozšíření parametrů a změkčení tvrdosti pro ty žadatele tak, aby žadatelé měli větší šanci na podporu dosáhnout. Takže k těmto pozměňovacím návrhům, celkem sedmi, se hlásím v této podrobné rozpravě. Děkuji.
Děkuji a do podrobné rozpravy je další přihlášenou paní předsedkyně Pekarová Adamová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já se také hlásím k pozměňovacímu návrhu, který jsem nestihla odůvodnit v předchozí rozpravě úplně celý, takže k tomu ještě dospěji, ale je to pozměňovací návrh, který je v systému pod číslem 6539, tímto se k němu hlásím. A nad rámec té předlohy, která je v kompenzačním bonusu, navrhuji ještě osobám samostatně výdělečně činným, kterým podle návrhu vzniká na kompenzační bonus nárok, odpustit i odvody na zdravotní a sociální pojištění, obdobně jako tomu bylo v období březen až srpen 2020. Konkrétně tedy pak od října 2020 do konce kalendářního měsíce, který bude následovat po ukončení trvání vládních omezení. Podnikatelé, kteří jsou vládními opatřeními omezeni a na které se kompenzační bonus vztahuje, jsou také ale rovněž zaměstnavateli. Vládní návrh zákona však nepočítá s kompenzací, která by zaměstnavatelům ulehčila od placení pojistného, které jsou povinni platit za své zaměstnance. Nad rámec vládní předlohy proto navrhuji i podpořit zaměstnavatele prominutím pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti placeného zaměstnavatelem za zaměstnance v pracovním poměru. Pojistné navrhuji opět prominout od začátku října 2020 až do konce kalendářního měsíce, který bude následovat po ukončení trvání vládních omezení. Nárok na prominutí pojistného je omezen podmínkami nároku na kompenzační bonus, tak jak je navrhla vláda. Takhle je tedy kompletní znění úpravy, kterou tento pozměňovací návrh řeší, a já vás tímto žádám o jeho podporu, abychom pomohli všem těm postiženým podnikatelům a živnostníkům. Děkuji.
Děkuji. Hlásí se ještě někdo do podrobné rozpravy? Do podrobné rozpravy se nikdo nehlásí, rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova není, tedy končím druhé čtení tohoto návrhu a přerušuji projednávání tohoto bodu, abychom se mohli připravit na třetí čtení. Nyní se budeme zabývat bodem číslo