Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Käsittelyn pohjana on talousvaliokunnan mietintö TaVM 15/2021 vp. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 20.5.2021 pidetyssä täysistunnossa. Nyt käsitellään muutosehdotukset.
Teen 5 b §:ään 2 ja 6 momentteihin vastalauseen mukaiset muutosesitykset.
Arvoisa puhemies! Kannatan.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. — Ja keskusteluun, edustaja Pelkonen.
Arvoisa herra puhemies! Tässä hallituksen esityksessähän siis ehdotetaan, että myös laivanrakennusalalla otettaisiin käyttöön rakennusalalla käytössä oleva veronumeromenettely, ja tavoitteena tässä on vähentää harmaata taloutta myös laivanrakennusalalla. Valtiovarainvaliokunnan yksimielisestä mietinnöstä käy ilmi, että Verohallinnon Harmaan talouden selvitysyksikön selvitys kertoo, että vuodesta 2011 lähtien toteutetut rakennusalan lainsäädäntömuutokset ovat kasvattaneet rakennustoimialan palkkasummaa vuonna 2015 arviolta yhteensä 300 miljoonaa euroa, [[Hälinää]] [[Puhemies koputtaa]] ja verotuoton puolestaan arvioitiin kasvaneen kyseisenä vuonna 100 miljoonaa euroa, ja jos oikein olen ymmärtänyt, niin veronumeron käyttöönoton tarvetta ja edellytyksiä kartoitetaan laivanrakennusalan jälkeen muillekin aloille. Tosiaan valiokunnan mietintö oli yksimielinen. — Kiitos.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. — Keskusteluun, edustaja Puisto.
Arvoisa puhemies! Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki Euroopan unioniin saapuvien ja sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta, tarkoituksena ehkäistä muun muassa rahanpesua. Tähän esitykseen on lisätty erilaisia likvidejä varoja, mitä voidaan muuttaa rahaksi, käteiseksi, nopeasti, jos havaitaan uudenlaisia varojen kuljetustapoja, ja näitä määritelmiä voidaan muuttaa nopeasti. Tämä on käsittääkseni tämän esityksen asiallinen sisältö. Haluan kiinnittää huomiota siihen, että nyt ja jatkossakin varmaan tällaisia transaktioita rajojen yli tullaan yhä enemmän tekemään virtuaalivaluutoilla. Jos ei nyt sekunneissa, niin minuuteissa tai sitten hitaimmillaankin ehkä tunnissa saadaan siirrettyä varoja ympäri maailman. Tässä haluan nostaa esille oikeastaan sen, että tämä koko sääntely-ympäristö kehittyy tosi nopeasti. Siinä on hyvin monenlaisia asioita, mitä pitää ottaa huomioon: erilaisten lieveilmiöiden torjunta mutta myös sitten ihan liiketoiminta ja erilaiset markkinapaikkoja, hajautettua rahoitusta, liikkeellelaskua ja muita koskevat asiat. Ajattelen, että tässä sääntelyssä tulee kestämään varmaan aika kauan, 10, ehkä 15 vuottakin, vaikka sitä on aloitettu, ja siinä ehkä joudutaan seuraamaan tätä teknologiaa sitten aika nopeastikin. Mutta toivottavasti tämä kaikki tehdään huolella, ja meidän kannattaa seurata muun muassa sitä, mitä tapahtuu Yhdysvalloissa ja Kiinassa ja muuallakin. Näitä virtuaalivaluuttojahan on aika monenlaisia. Vaikka niitä kutsutaan kryptovaluutoiksi, niin itse asiassa useinhan se lähettäjän osoite on ihan julkista tietoa, samaten se vastaanottajan osoite ja myös se itse transaktio, samoin niitten osoitteitten saldot. Mutta sitten on myös sellaisia teknisiä ratkaisuja, missä nämä ovat käytännössä salattuja, ja ajattelisin, että varmaan myös näihin salattuihin järjestelmiin tullaan jatkossa kiinnittämään huomiota sääntelyssä. En vielä tiedä, miten, mutta näin olettaisin. — Kiitos.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 7. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. — Keskusteluun, edustaja Puisto.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Tässä on käsittelyssä geenitekniikkalain muuttaminen. Se herättää myös monenlaisia tunteita, mutta jos ajattelee ihan pelkästään teknologian ja tieteen kehitystä, niin haluan nostaa esiin, että tälläkin alalla tapahtuu hyvin, hyvin paljon, itse asiassa todella suuriakin läpimurtoja. Paljon on nyt tämän covid-pandemian myötä puhuttu näistä mRNA-teknologioista eli lähetti-RNA-teknologioista, mutta myös erilaiset interferenssi-RNA-teknologiat tekevät lääketieteessä läpimurtoa, eli tällaiset teknologiat, millä pystytään hiljentämään valikoidusti tiettyä epätoivottua geeni-ilmentymää. Sitten ovat nämä erilaiset geenisaksiteknologiat: CRISPR-Cas9 on yleisin teknologia, mistä myönnettiin Nobel-palkinto 2020 eli viime vuonna. Ajattelisin, että tässä tulee ajan myötä tapahtumaan ehkä suurempi läpimurto kuin ehkä ymmärretäänkään, kun tämä teknologia saadaan tehtyä käyttövalmiiksi. Nythän siinä on vielä isoja kysymyksiä. Tällaisia erilaisia yksittäisten geenivirheiden aiheuttamia sairauksia on varsin paljon. Ajattelen, että nämä ovat niitä ensimmäisiä, mutta sitten uskoisin, että pystytään myös pureutumaan sellaisiin sairauksiin, missä on useampi geeni tai sitten myös epigeneettinen ympäristö mukana, ja sitten ajattelen, että myös maanviljelykseen tästä on hyötyä. On myös huomattava, että erilaisesta DNA-sekvensoinnista, mikä oli myös tässä covidissa hyvin keskeinen asia rokotteiden löytämiseksi, on tullut hyvinkin edullista viime vuosina. Teknologia ja sen kaupallistaminen on kehittynyt hyvin nopeasti, ja ajattelen, että on mahdollista, että sekvensoinnin hinta voi itse asiassa jopa mennä nollaan tai jopa negatiiviseksi, eli siitä jopa maksettaisiin, että sitä saadaan tehdä, liittyen siis lähinnä datan hallintaan, mistä sitten maksettaisiin. Tässä myös tulee olemaan erilaisia sääntelyn haasteita. Näistä keskustellaan hyvin paljon tiedeyhteisössä, miten tämä teknologia tulee kehittymään ja mitkä ovat näitä erilaisia sovellusmahdollisuuksia ja mitä tieteen etiikan mukaan saa tehdä ja mitä ei. Myös erilaisia IPR- eli aineettomien oikeuksien asioita on käsittelyssä, ja ei ole vielä aivan selvillä, miten niissä käy, esimerkiksi patenttiriitoja ja muita, mutta lainsäätäjän pitäisi olla hyvinkin hereillä tulevaisuuden suhteen. — Kiitos.