Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora je raspravio na 23. sjednici održanoj 15. prosinca 2008. godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu broj 7598 za projekt unaprjeđenja hitne medicinske pomoći investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Odbor za financije i državni proračun Sabora odlučio je bez rasprave većinom glasova, 6 glasova za i 3 protiv glasa, 3 glasa suzdržana predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu broj 7598 HR za projekt unaprjeđenja hitne medicinske pomoći investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Možemo se dame i gospodo zastupnici dogovoriti da sačekamo 15 minuta kako bi nastavili sa radom Sabora, ako ne bude kvoruma sazivam sjednicu Sabora sutra u 9,30 sati nastavak sjednice, odnosno izvanrednu 8. sjednicu Sabora na temelju članka 197. stavak 3. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Dakle sačekati ćemo još 15 minuta pa ćemo odlučiti po sazivu izvanredne sjednice Sabora. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu broj 7598 HR za projekt unapređenja hitne medicinske pomoći i investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanja, P.Z.E. broj 237. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zajmu broj 7598 HR za projekt unapređenja hitne medicinske pomoći i investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je donijet jednoglasno sa 117 glasova.
Uvažene gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Sudjelovanje u međunarodnim mirovnim operacijama u skladu je sa strateškim opredjeljenjem Republike Hrvatske čime se Republika Hrvatska svrstava među odgovorne članice međunarodne zajednice koje su spremne preuzeti svoj dio tereta opće sigurnosti. Dosadašnjem 10-godišnjem aktivnom sudjelovanju u mirovnim operacijama doprinijelo je izboru Republike Hrvatske za nestalnu članicu Vijeća UN-a kao i ostvarenje strateških ciljeva NATO, ulaska u NATO i Europsku uniju. Republika Hrvatska trenutno ima angažirana 133 pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u 11 mirovnih misija Ujedinjenih naroda, te dva stožerna časnika i 93 pripadnika u UN-ovoj misiji na Golanskoj visoravni. Budući da odluka Hrvatskoga sabora od 18 svibnja 2007. kojom je odobreno sudjelovanje pripadnika Oružanih snaga u pet mirovnih misija UN-a i to u Nepalu, u Libanonu, Sierra Leone, u … [[Govornik se ne razumije.]] u Afganistanu, važi do 31. prosinca 2008. godine. Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da sukladno Zakonu o obrani i Zakonu o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske, policije, civilne zaštite, državnih službenika i namještenika u mirovnoj misiji i drugim aktivnostima u inozemstvu donese odluke kojom se pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske u 2009. i 2010. godini upućuju uz mogućnost rotacije u mirovne misije u Libanonu do četiri pripadnika, u Borundiji do dva pripadnika i Afganistan do dva pripadnika. I u Srednje Afričku Republiku … [[Govornik se ne razumije.]] do tri pripadnika. Produženjem sudjelovanja pripadnika Oružanih snaga u Libanonu Republika Hrvatska bi potvrdila svoju spremnost da u okviru međunarodne zajednice doprinese postizanju konačnog mira i stabilnosti u tom dijelu svijeta. Nastavak sudjelovanja pripadnika Oružanih snaga u Borundiju predlažemo posebice u kontekstu angažiranja Republike Hrvatske u komisiji za izgradnju mjera. Republika Hrvatska dobila je ponudu da u mirovnu misiju u nama u Afganistanu uputi jednog časnika, na dužnost časnika za vezu, čija je zadaća pružanje potpore provedbi reformi sigurnosnog sektora. Izgradnje sigurnosti kapaciteta te povjerenja, te suradnji između afganistanskih i međunarodnih snaga sigurnosti. Imajući u vidu angažman Republike Hrvatske u Afganistanu u okviru …. [[Govornik se ne razumije.]] sudjelovanje časnika za vezu u misiji … [[Govornik se ne razumije.]] dodatno bi koristilo našim snagama na terenu. Vijeće sigurnosti UN-a usvojilo je Rezoluciju 1778 kojom se odobrava uspostava misije u Čadu Sjeverno Afričkoj Republici pod nazivom … [[Govornik se ne razumije.]] Misija sastavljena od časnika za vezu sa zadaćom odabira i obuke časnih službenika za humanitarnu zaštitu te nadziranje i promociju ljudskih prava. U listopadu 2008. Republici Hrvatskoj upućena je ponuda za popunu dužnosti stožernog časnika za planiranje osoblja, za obavještajne poslove i za planiranje. Financijska sredstva za troškove sudjelovanja u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda osigurana su u državnom proračunu na razinu Ministarstva obrane. Ovom odlukom predlaže se ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da za svaku rotaciju utvrđuje trajanje rotacije, broj i organizacijsku strukturu pripadnika Oružanih snaga, kao i obvezu Ministarstva obrane da nakon svake rotacije izvijesti Odbor za obranu Hrvatskoga sabora o provedenoj rotaciji.
Hvala. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da u ime Odbora za obranu predsjednik Odbora gospodin Boris Šprem.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Odbor je na temelju članka 64.a Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravljao o prijedlogu ove odluke kao matično radno tijelo. Sukladno odredbi članka 99. Ustava Republike Hrvatske, Odbor je o prijedlogu naveden odluke raspolagao i prethodnim mišljenjem predsjednika Republike i vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga Republike Hrvatske. Predstavnik predlagatelja u uvodnom obrazloženju istaknuo je da Republika Hrvatska trenutno ima angažirana 133 pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u 11 mirovnih misija te da sudjelovanje Republike Hrvatske u mirovnim misijama je jedan od načina hrvatskog doprinosa miru i sigurnosti u svijetu, jedan od partnerskih ciljeva Republike Hrvatske u sklopu postupka pristupanja NATO-u. Predstavnik predlagatelja predložio je da se nastavi sudjelovanje pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji u Libanonu, te da se odobri upućivanje do 4 stožerna časnika u navedenu misiju, budući da je vijeće sigurnosti produžilo njihov mandat do kraja kolovoza 2009. godine. U pogledu misije Ujedinjenih naroda u Borundiju, predstavnik predlagatelja iznio je da vlada Borundija zatražila potpuno povlačenje snaga te je misija završila 31. prosinca 2006. godine. Međutim, sukladno rezoluciji vijeća sigurnosti utemeljen je UN-ov integracijski ured u Borundiju te isti pruža potporu vladi Borundije u naporima za osiguranjem mira. Odjel za mirovne operacije UN-a zatražio je nastavak sudjelovanja hrvatskog časnika u misiji u Borundiju i to u kontekstu angažiranja Republike Hrvatske u komisiji za izgradnju mira. Misija UN za pomoć u Afganistanu naglasio je predstavnik predlagatelja da je ista izrazito civilnog karaktera i da sadržava potporu u procesima obnove i nacionalnog pomirenja utvrđenog bolonjskim sporazumom. Mandat misije produljen je do 23. ožujka 2009. godine sa ciljem jačanja suradnje sa ISAF-om odnosno promicija civilno vojne suradnje. Republika Hrvatska dobila je ponudu da u mirovnu misiju uputi jednog časnika u činu pukovnika na dužnost časnika za veze u okviru vojno savjetodavnog odjela a što do sada nije realizirala te je mišljenja da bi sudjelovanje časnika za veze u misiju u Afganistanu koriste u hrvatskim snagama na terenu. Nadalje, predstavnik predlagatelja naveo je da u listopadu 2008. godine u Republici Hrvatskoj upućena ponuda za popunu dužnosti stožernih časnika i to: za planiranje osoblja, za obavještajne poslove i za planiranje u mirovnoj misiji UN-a u Srednjo-afričkoj Republici i Čadu. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika predlagatelja uslijedila je rasprava u kojoj je predloženo da se odluka o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u mirovnim misijama donose za rok od jedne godine a ne kako je u istom predloženo za 2009. i 2010. godinu. Ovo stoga što se rotacije pripadnika mirovnih misija provode svakih 6 ili 12 mjeseci. U daljnjoj raspravi ukazano je na odredbu točke 3. odluke kojom je propisana obveza Ministarstva obrane da u svakoj rotaciji izvijesti odbor, te istaknuo da rotacije koje započnu u narednoj godini, a traju 12 ili 15 mjeseci ne mogu završiti u istoj godini u kojoj su započete već u narednoj. I na kraju rasprave, članovi odbora zaključili su da se Ministarstvo obrane obveže da u roku od 30 dana dostavi odboru izvješće o funkcioniranju mirovnih misija, te u rokovima u kojima se vrše rotacije mirovnih misija pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske. I nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno Hrvatskom saboru predložio donošenje ove predmetne odluke. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 227. Poslovnika za donošenje ovog zakona potrebna je dvotrećinska većina zastupnika, dakle 102 glasa. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka donesena je većinom glasova, 119 glasova za, ništa protiv i ništa suzdržanih. Dakle jednoglasno, a ne većinom glasova. Ispravljam se.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici, poštovana gospodo predstavnici sindikata humanitarnog razminiranja koji su aktivno sudjeluju u pregovorima i dogovorima s Vladom gotovo pola godine. Ja ću evo doista biti kratka, s obzirom na vaš današnji radni dan i izdvojit ću samo ono što držim posebno bitnim za ove zakone. Svakako vam želim reći podatak da je u Hrvatskoj još uvijek minski sumnjivo 967 kvadratnih metara i da prema zapisnicima postoji još oko 80 tisuća različitih protupješačkih i protuoklopnih mina. Do sada je u Hrvatskoj postavljeno više od 14 tisuća i 500 oznaka minske opasnosti u 12 županija i 112 hrvatskih općina i gradova. Ovdje dolazi do izmjena ukupno 25 članaka. Zakon je stupio na snagu 2006. godine, imao je izmjene i dopune 2007. godine. Osim primjene i preporuke Hitro.reza čime se pojednostavljuje postupak izdavanja odobrenja za poslove obavljanja humanitarnog razminiranja, pojednostavljuje se i postupak izdavanja ovlasti za voditelje radilišta, pirotehničara i pomoćnih djelatnika, pojednostavljuje se postupak za izdavanje i drugih ovlasti. I ono što je pirotehničarima bilo posebno važno je mogućnost obavljanja liječničkog pregleda u drugim gradovima. Do sada su te preglede mogli obavljati samo u gradu Zagrebu. Osobe koje imaju najmanje 5 godina provedenih na poslovima tehničkog izvida, pretraživanja ili razminiranja i osnovnu školu, moći će ishoditi ovlast za obavljanje poslova pirotehničara uz uvjet da u roku od 4 godine, od dana izdavanja ovlasti steknu srednju stručnu spremu. Najvećim dijelom se radi o braniteljima koji upravo iz tih razloga nisu ni mogli steći odgovarajuću stručnu spremu. Ono što će sigurno puno značiti ljudima koji žive u području uz minska polja, da se više neće ponavljati cjelokupni radovi na cijelom području, odnosno radilištima, nego samo u promjeru od 20 metara, ručnom detekcijom, što znači da će razminiranje ići brže i trošit će se puno manje sredstava. Također se regulira i rad stranaca. On je reguliran novim Zakonom o strancima kojim je spriječena zlouporaba poslovnih dozvola. Na žalost i toga je bilo. Uređeno je i pitanje staža osiguranja koji se računa s povećanim trajanjima, tako da će pirotehničari, pirotehnički nadglednici i nadzornici, te voditelji radilišta imati staž osiguranja od 18 mjeseci za 12 mjeseci, pomoćni djelatnici na razminiranju, vodiči pasa, rukovoditelji strojeva i djelatnici ministarstva ovlašteni za provođenje inspekcijskog nadzora imat će staž osiguranja od 16 mjeseci za 12 mjeseci, reguliranje i gubitak radne sposobnosti ili profesionalna nesposobnost proširen je na posljedicu profesionalnog oboljenja, dakle pravo na invalidsku mirovinu i druga prava imat će i osobe koje su profesionalno oboljele. Ja vas doista molim da prihvatite ove izmjene u hitnom postupku, jer će to bitno pridonijeti prije svega brzini razminiranja prema Ottawskoj konvenciji. Mi ćemo morati zatražiti odgodu, jer definitivno slijedeće godine nećemo moći biti razminirani. A ovi zakoni će omogućiti da razminiranje ide brže, da ljudi koji na tim poslovima rade vrlo težak i osjetljiv posao imaju pravo koja do sada nisu imali prije svega profesionalna oboljenja. Zahvaljujem vam na koncentraciji i pažnji. Hvala.
Hvala lijepa. Ima jedan prijedlog od Kluba zastupnika HDZ-a da se nastavi, ova rasprava najprije i završi. Drugo, da se o svim ostalim zakonima glasuje osim da ostanu na kraju Zakon o golf igralištima i poljoprivrednom zemljištu, kada ćemo o tome odlučiti na kraju. Znači da završimo sve ovo što možemo završiti. To je ja mislim racionalna prijedlog i onda ostaju samo još ova dva zakona o kojem se možemo dogovarati ili da vidimo što se može na kraju tog, što se može učiniti. U svakom slučaju mislim da treba iskoristiti vrijeme da ono gdje nije sporno, gdje ne postoje razlozi da to prebacujemo u izvanrednu sjednicu, možemo završiti tijekom ove sjednice i na kraju da odlučimo o ova dva zakona koja su izazvali tolike kontroverze ovdje i neslaganja. Dakle, nastavili bi sa: - Konačnim prijedlogom Zakona o humanitarnom razminiranju i o pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja A potom bi glasovali o svim ostalim zakonima, osim ova dva koja ćemo ostaviti na kraju. Ako se slažemo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ u pogledu ova dva zakona koja su na dnevnom redu? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospođo potpredsjednice Vlade, kolege zastupnici. Danas imamo na dnevnom redu Konačni prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju i Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja. To su dva vrlo važna zakona za one ljude koji se bave humanitarnim razminiranjem, a vi dobro znate kako je navela potpredsjednica Vlade da imamo još preko 900 kvadratnih kilometara u Hrvatskoj minskog sumnjivog i kontaminiranog područja i da je ovo tematika vrlo važna i bitna za sve nas i sve ljude koji žive u Republici Hrvatskoj. Posebno ću naglasiti važnost razminiranja kada se to odnosi na turizam. Podsjećam na onu neugodnu činjenicu i događaj koji se desio na Visu kada je jedan Nizozemski turist izgubio nogu samo zato što u pravom trenutku nismo prepoznali gdje je minsko polje i nismo reagirali na pravi način. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju dugo je pripreman i on dakako rješava određene stvari na dobar način i to naravno ću podržati, ali nudi nam određene nejasnoće. Prije nego što počnem govoriti o prijedlogu zakona, moram se osvrnuti na prijedlog Državnog proračun za 2009. godinu.
Ne čuje se gospodin zastupnik sa govornice.
Prije nego što počnem govoriti o prijedlozima zakona moram se osvrnuti na prijedlog Državnog proračuna za 2009. godinu i za sredstva koja su odobrena za humanitarno razminiranje. Ako uvijek odobrena sredstva su premala čak su i neznatno smanjena u odnosu na prošlu godinu. Odobrena sredstva su 89 milijuna kuna 666 tisuća. Da samo razminiranje planirano je oko 200 milijuna kuna, dok je za upravljanje i administraciju predviđeno oko 45 milijuna kuna. Iz prijedloga državnog proračuna vidljivo je da se svih ovih proteklih godina sredstva uglavnom povećala za ovu stavku upravljanje i administracija. To potpredsjednica Vlade je vidjela dobro. Mi smo u roku ovih 8 godina samo povećavali stavku upravljanja i administracija, tako da sada izdajemo oko 45 milijuna kuna za one ljude koji su na vodećim dužnostima i koji rade unutar samog sustava razminiranja. Mislim da je to jedna prevelika cifra i prevelik novac i da se tu mora napraviti neka racionalizacija i izdvojiti više sredstava za razminiranje. Današnji HCR je postala organizacija podosta troma sa velikom upravljačkom strukturom koja troši trećinu sredstava za vlastite potrebe. Jedna od budućih zadaća trebalo bi osmisliti i napraviti novi ustroj HCR-a koji će postati jedno operativno brzo tijelo, te omogućavati i spriječiti način planiranja i razminiranja Republike Hrvatske. Kada smo već kod Hrvatskog centra za razminiranje, također moram komentirati odluku Vlade o pripajanju ili priključenju Mungosa HCR-u. Dugo nismo znali što sa Mungosom koji nam je godinama samo stvarao velike gubitke. Vjerojatno ste svi upućeni sa problemima Mungosa i načina koji su oni komunicirali sa Saborom i sa svima nama ovih proteklih godina. Mnoštvo nesposobnih uprava prošlo je kroz taj nesretni Mungos, a da nisu uspjeli stabilizirati tvrtku. Dali je ova odluka o pripojenju dobra, to ćemo tek vidjeti. Znati ćemo u skoro vrijeme. Vlada će se odlučiti za ovaj model, iako se meni čini da on nije baš najsretnije rješenje. Zašto tako mislim? Pazite HCR raspisuje javni natječaj, na koji se javljaju privatne tvrtke i Mungos. HCR je vlasnik Mungosa, znači Mungos je pravna osoba HCR-a, i to se kosi sa Zakonom o javnoj nabavi i nije logično da HCR sa vlastitom tvrtkom ide na javni natječaj koji je sam raspisao. Tu ćemo imati vjerojatno problema i zato ću moliti gospođu potpredsjednicu Vlade i gospodina Buconjića da me informiraju, a da malo bolje sagledaju ovaj problem da vidimo što možemo napraviti u tom kontekstu. Kako će HCR nadgledati preko svojih nadzornika vlastitu tvrtku? I to je isto veliki problem, dali će imati iste kriterije za privatne tvrtke i za tvrtku u svom vlasništvu? To moramo sigurno riješiti prije nešto što počnemo funkcionirati na takav način. Zato mislim da je to dosta nespretno riješeno. Drugo, dali će se Mungos sam financirati ili će se financirati iz proračuna HCR-a. U samom Državnom proračunu za 2009. godinu vidjeli ste koliko sredstava ima. Ako će Mungose financirati iz HCR-a, mislim da za razminiranje neće puno ostati sredstva u ovoj tekućoj godini. Cilj nam je bio samo otvoriti nekakva pitanja važna za humanitarno razminiranje s nadom da će se povesti računa o tome. Što se tiče ova dva prijedloga zakona, jedna rečenica u Konačnom prijedlogu Zakona u izmjenama i dopunama Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja. Klub SDP podržava ovaj prijedlog zakona, cijenimo da je to dobro što se pirotehničarima omogućavaju mirovinska prava i to podržavamo. Mislim da za to imamo potpuni konsenzus i to je jedna dobra stvar. Ti ljudi su puno propatili. Ti ljudi su radili pod desetak i više godina u razminiranju. Prije su bili u vojsci i neka ima se omogući na jedan način ovo što se predlaže izmjenama i dopunama zakona. No, u ovom drugom prijedlogu zakona koji govori o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju u ima kluba imam nekoliko stvari za reći. Prvo bih komentirao članak 2. U kojem piše: "obveza Vlade je bila da do 6 mjeseca protekle godine napravimo Nacionalni program protuminskog djelovanja". Mi ga do danas nemamo. Ja sam podnio amandman na taj članak i milim da bi možda trebalo razmotriti da se vidi i da se usvoji. Danas ne postoji Nacionalni program protuminskog djelovanja kao najvažnijeg planskog dokumenta koji dugoročno određuje pravac djelovanja u rješavanju minskog problema. U ovom članku smatram da treba jasno odrediti vrijeme, odnosno rok izvršenja i nositelje za izradu ovog prijedloga. Ima li tko danas predodžbu do kada ćemo razminirati Hrvatsku i u kojem periodu? Milim da su to vrlo teški odgovori. Mi smo imali jedan nacionalni program po kojem smo trebali do 2010. godine završiti razminiranje kao što znate to se nije desilo i ovo nam je jedna važna i bitna problematika. I zato bi trebalo što prije sjesti, napraviti rokove, dogovoriti ljude koji će napraviti nacionalni programa, donijet ga ovdje u Sabor, poduprijeti ga svi skupa, osigurati sredstva i da kažem jednom zauvijek i konačno riješimo problem razminiranja u Hrvatskoj. U članku 6. se govori o tome kako treba ubrzati sustav razminiranja i i ja mislim, cijenim da treba ubrzati sistem razminiranja što nam je svima želja i cilj. Imao sam ovih dana razgovore sa djelatnicima HCR-a, sa nekoliko privatnih tvrtki koje su tražile razgovor. Privatne tvrtke podržavaju ovaj prijedlog zato što im naravno to ide na ruku i omogućava što brži rad na terenu. Nekoliko ljudi iz HCR-a su bili skeptični prema ovom članku zato što misle da previše idemo na ruku privatnim tvrtkama i oni, evo ja ću iznijeti jedan prijedlog. Oni predlažu da se poveća učinak i za stroj za razminiranje ručnim radom na tisuću metara i na taj način ćemo što više i što bolje kvalitetnije prijeći taj prostor kojeg su pirotehničari prešli. Oni se boje da će kontrolom zahvaćeno biti premalo tla kada taj stroj za razminiranje prođe i kada oni kažu da su gotovi. Također, čitajući prijedlog izmjena i dopuna zakona ima tu nekoliko članaka koje moram komentirati i koje mi se čini da se moraju na jedan način drugačije tretirati ili promijeniti. U članku 10. kaže se: "Poslovima humanitarnog razminiranja ne smatraju se poslovi pretraživanja i razminiranja na minskim podvodnim područjima.". Meni je to vrlo nejasno, kako sam i sam bio pirotehničar, radio sam jedno godinu i pol dana u tvrtci, bavio sam se podvodnim razminiranjem kako sam i sam ronilac. Mislim da bi tu trebalo definirati, privatne tvrtke neće znati da li je to prostor koji se odnosi na more, na rijeke, na jezera ili je to vodno plavno polje koje u slučaju kada se rijeka izlije, mislim da bi to trebalo definirati i u članku 10. jasno regulirati ono na što se misli. Također, u članku 36., tu govorimo o izdavanju ovlasti za voditelja radilišta pirotehničara i pomoćnog djelatnika, znači podnosi ministarstvo, to je u redu. Ono što bih ja sugerirao to je da mi imamo puno ljudi, imamo časnika, imamo inspektora iz MUP-a koji se danas nalaze u privatnim tvrtkama. Oni su, neki mogu biti već voditelji gradilišta. Mislim da nije možda potrebno za njih da idu na tečaj pirotehničara godinu dana ili da rade u tvrtci na godinu dana ako imaju visoku stručnu spremu. Ovdje se eksplicite kaže da se mora provesti godinu dana na jednom mjestu pirotehničara da bi se moglo eventualno postati voditelj gradilišta. A imamo jako krasnih momaka, ja ih znam nekoliko iz Hrvatske vojske koji imaju visoku stručnu spremu, koji su bili zapovjednici vodova, satnija, koji su radili na razminiranju i mislim da bi možda trebalo u tom kontekstu djelovati i omogućiti da oni mogu bez ovoga postati voditelji gradilišta. Također, u članku 35.a. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas uvjeravam da je ovo vrlo važna tema i vrlo bitna tema. Vjerojatno će nažalost iduće godine i poginuti možda jedan do pet ljudi u Hrvatskoj na poslovima razminiranja što pirotehničara što civila a mi smo malo neozbiljni. Ja vam kažem da je to vrlo važna tema. … [[Upadica se ne čuje.]] U članku 35. koji govori, koji omogućava stranim državljanima da rade na poslovima razminiranja, naravno da ja ne suprotstavljam se i mislim da trebaju i drugi ljudi pogotovo kad imamo donacije baviti se poslovima humanitarnog razminiranja ali moja postoji bojazan a i poznam te ljude da ne bi koristili one povlastice koje im zakon omogućava i da eventualno ne bi došli u iskušenje da otpuste naše pirotehničare. Nas pirotehničara ima negdje oko 500 do 600 u Republici Hrvatskoj i naravno da nam predstoji borba iduće godine za svako radno mjesto i bilo bi vrlo ružno da istisnu naše pirotehničare ljudi koji će doći iz drugih zemalja, naravno kažem nemam ništa protiv. Naši pirotehničari rade otprilike za 12 tisuća kuna, strani pirotehničari na primjer iz Bosne i Hercegovine za 4-5 tisuća kuna. Mislim da bi trebalo, ja sam uložio amandman i volio bih da to razmotrite. U svakom slučaju trebamo zaštititi naše pirotehničare. Također, u članku 21. koji govori: "u članku 63. stavak 2. i 3. briše se stavka" ja ću je sad otprilike prepričati. Znači, prije inspektor iz MUP-a mora imati ovlasti pirotehničara da bi mogao biti inspektor u poslovima humanitarnog razminiranja. A sada MUP predlaže da inspektori nemaju ovlasti pirotehničara. Ja mislim da to nije dobro. Zašto? Zato što naprosto oni kad dođu na teren, kad dođu kod jednog voditelja gradilišta, kad dođu na prostor koji je miniran oni moraju poznavati sustav razminiranja, poglavito zato što ti inspektori imaju pravo oduzeti ovlasti pirotehničaru i voditelju gradilišta jer mislim da neće biti kompetentni i da neće moći ozbiljno razgovarati o poslovima razminiranja. Ja vas molim da vratite ovu prije stavku zato što mi se čini da mi možemo educirati nekoliko kadrova, nekoliko inspektora MUP-a koji bi mogli dobro i kvalitetno pratiti ovaj sustav razminiranja a koji kažem nam je posebno važan i jako nam je važan. Evo, mislio sam možda čak i nešto duže … [[Govornik se ne razumije.]] ali ne bih više. U svakom slučaju, na kraju ja bih molio gospođu potpredsjednicu Vlade da razmotrite ovih nekoliko stvari koje mi se čine da mogu poboljšati sustav razminiranja i da kroz amandmane koje sam podnio da ih pogledate i da vidite o tome da napravimo nešto za sada što bi bilo vrlo korisno, učinkovito, da napravimo nešto što bi ubrzalo sustav razminiranja, što bi omogućilo bolji i kvalitetniji život našim pirotehničarima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li zaključno gospođa potpredsjednica? Da. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Drago mi je da i najjača opozicijska stranka podupire ove prijedloge zakona. Doista se radi o zakonima o kojima se dugo pregovaralo i istina je ovo što kaže zastupnik Kotromanović prihvatljiv je i poslodavcima i sindikatima. Uvjereni smo da ćemo nakon primjene ovog zakona razminiranje ići brže. Htjela bih vam samo reći oko amandmana koje ste predložili. Možemo prihvatiti prvi i drugih amandman, treći ne možemo zato što kažete u slučaju zapošljavanja stranaca poslodavac na poslovima razminiranja poslodavac ne smije otpustiti državljana Republike Hrvatske s ovlastima pirotehničara koji je radno i zdravstveno sposoban. To ne možemo prihvatiti ne zato što ne želimo zaštititi svoje građane nego zato što on može dobiti otkaz s tog mjesta i zbog nekih drugih propusta u obavljanju poslova kojim može ugroziti svoj život ili život svojih kolega, dakle zbog nepreciznosti ali namjere su potpuno jasne. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o P.Z.E. br. 234 i P.Z. 235. Odlučivat ćemo kada se steknu uvjeti. Konačni prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju. Bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 234 Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Emil Tomljanović i zastupnik Ante Kotromanović. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Gospodin Ivica Buconjić, državni tajnik. Prvo Odbora za zakonodavstvo na članak 9.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 2. gospodina zastupnika Ante Kotromanovića amandman 1. članak 2.?
Amandman 1. se prihvaća preformuliran na način da se kaže iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi: "Nacionalni program protuminskog djelovanja i plan izradit će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona".
O.k. Prihvaća se.
Hvala. Prihvaćen u ovoj formulaciji od državnog tajnika. Amandman 2. na članak 10?
Amandman 2. prihvaća se preformuliran na način da glasi iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi: "poslovima humanitarnog razminiranja ne smatraju se poslovi pretraživanja i razminiranja na moru, rijekama, jezerima i drugim podvodnim područjima".
Gospodin Ante Kotromanović.
Prihvaćam.
Prihvaćen je u formulaciji državnog tajnika. Amandman 3. na članak 15.?
Amandman 3. se ne prihvaća zbog toga što se poslodavcima ne može uvjetovati prijem i otpuštanje radnika.
Gospodin Ante Kotromanović.
Ja ću povući amandman. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Ovaj amandman je povučen. I amandman 4. na članak 21.?
Prihvaća se.
Ovaj amandman postaje sastavni dio prijedloga. Zatim, amandman na članak 6. gospodina zastupnika Emila Tomljanovića.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori za obrazovanje. O izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova 116 glasova za i jedan suzdržan. Glas zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Ovdje postoji prijedlog odluke o imenovanju člana programskog vijeća Hrvatske radio televizije za preostali dio mandata, pa se kaže za člana Programskog vijeća Hrvatske radio televizije imenuje se Zvonko Bilas. Dali želi predsjednik Odbora obrazložiti? Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovo imenovanje je prihvaćeno većinom glasova. 111 za i suzdržanih 12. Hvala lijepa.