Dame i gospodo, poštovani gosti, uvažene kolege i kolegice otvaram 32. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, te predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve pristune poslanike i goste. Odsustvo su opravdali: poslanica Azra Hadžiahmetović i poslanik Amir Fazlić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 33 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda obavještavam vas da je na dnevni red dodana tačka 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Sa dnevnog reda su skinute ranije tačke, tačka 6. Prijedlog zakona o udruženjima BiH (prvo čitanje) na zahtjev Ustavnopravne komisije. Kolegijum doma odredio je novi rok za dostavljanje mišljenja do naredne sjednice Doma. Tačka 8. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi u 2011. godini i dopunu Izvještaja o radu Kancelarije za razmatranje žalbi u 2011. godini, jer je Komisija za finansije i budžet usvojila zaključak kojim je odgodila razmatranje Izvještaja. Tačka 9. Godišnji izvještaj o prometu strateških roba za 2008., 2009., 2010. godinu, nije razmatran Izvještaj na Komisiji zbog neprisustva podnosioca. Kolegijum doma odredio je rok za dostavljanje mišljenja do naredne sjednice Doma. Jutros smo dobili od predsjedavajućeg Savjeta ministara, tačnije i na zahtjev ministra finansija da se uvrsti u dnevni red i dva sporazuma koji su juče stigli, jutros smo ih dobili. Radi se o: 1. Aranžmanu Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje u vezi sa zajmom iz Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju za Fazu III Projekta modernizacije bolnica; i 2. Sporazumu o zajmu Faza III Projekta modernizacije bolnica u Bosni i Hercegovini između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Srpske i Izvozno-uvozne banke Koreje (Vladine agencije za EDCF). S obzirom da je naša Komisija uvrstila ove sporazume u dnevni red jutrošnje svoje 2 sjednice i da smo dobili od predsjedavajućeg Komisije informaciju da su razmatrani ovi sporazumi i da je data saglasnost za ratifikaciju oni automatski postaju sastavni dio izmijenjenog i dopunjenog dnevnog reda 32. sjednice Predstavničkog doma kao tačke 13. i 14. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Konstatujem da je usvojeni dnevni red 32. sjednice Predstavničkog doma: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 31. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj: 01,02-02-1-31/12 od 13.07.2012. godine; 4. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH – predlagači poslanici: Milorad Živković, Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić, zakon broj: 01-02-1- 27/12 od 02.07.2012. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija – predlagači poslanici: Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić, zakon broj: 01-02-1-28/12 od 02.07.2012. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/12 od 26.06.2012. godine (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjanama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 30/12 od 11.07.2012. godine (prvo čitanje); 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01.2011. – 31.12.2011. godine, materijal Pravobranilaštva BiH, broj: 01,02-10-742/12 od 21.06.2012. godine; 9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanice Nermine Ćemalović sa 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 07.06.2012. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim poslaničku inicijativu kolegijumima oba doma Parlametnarne skupštine BiH za donošenje odluke domova kojom će se zadužiti Savjet ministara BiH da, posredstvom svog nadležnog ministarstva, osnuje komisiju za izbor teksta himne Bosne i Hercegovine, u kojoj će biti predstavnici oba doma Parlametnarne skupštine BiH te kulturni i javni radnici. Ova komisija će nakon konstituisanja donijeti poslovnik i plan rada, utvrditi tekst i sprovesti javni konkurs za izbor teksta državne himne Bosne i Hercegovine po zakonskoj proceduri, te izabrati najbolje rangirani tekst i utvrditi prijedlog teksta državne himne Bosne i Hercegovine. Nakon toga zadužuje se Savjet ministara BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o izmjeni zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine; 3 10. Prijedlog odluke za imenovanje članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 11. Zaključak sa 4. sjednice Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, broj: 01-50-4-428-4,1/12 od 06.07.2012. godine; 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Raiffeisen Bank International AG – Projekat modernizacije Univerziteta u Banjoj Luci, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-894/12 od 10.07.2012. godine; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu Faza III Projekta modernizacije bolnica u Bosni i Hercegovini između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Srpske i Izvozno-uvozne banke Koreje (Vladine agencije za EDCF), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-920/12 od 17.07.2012. godine; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aranžmanu između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje u vezi sa zajmom iz Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju za Fazu III Projekta modernizacije bolnica, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-919/12 od 17.07.2012. godine. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 31. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Imate li primjedbe? Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Niste se javili. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena pitanja i upućene inicijative su dobili: Dragan Vrankić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 28. sjednici Doma; Zijad Jagodić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 27. i Ministarstva komunikacija i transporta BiH, na pitanje postavljeno na 30. sjednici Doma; Nermin Purić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 26., Vlade RS-a i Vlade Zapadno-hercegovačkog kantona, na pitanje postavljeno na 28. sjednici Doma; Dušanka Majkić od Savjeta ministara BiH, na inicijativu upućenu na 25. i pitanje postavljeno na 27. sjednici Doma (dva odgovora); Denis Bećirović od Savjeta ministara BiH, na 4 pitanje postavljeno na 27. sjednici Doma, Asim Sarajlić od Ministarstva inostranih poslova, na pitanje postavljeno na 29. sjednici Doma; Boško Tomić od sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine, na pitanje postavljeno na 29. sjednici Doma i Mirsad Mešić od Uprave za indirektno oporezivanje, na pitanje postavljeno na 29. sjednici Doma. Takođe na prošloj, 31. sjednici Doma, zbog obimnosti odgovora koje je dobila i nemogućnosti da se upozna sa istim, poslanica Dušanka Majkić nije kometnarisala odgovore dobijen od Savjeta ministara, na inicijativu upućenu na 20. i poslaničko pitanje postavljeno na 24. sjednici Doma, Ministarstva odbrane BiH, na pitanje postavljeno na 28., te Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, na inicijativu upućenu na 24. sjednici Doma. Poslanica to može da učini na ovoj sjednici. Prvi se javio uvaženi kolega Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo. Ja sam postavio pitanje Upravi za indirektno oporezivanje o sudbini lako kvarljivih roba koje se oduzimaju u upravnom postupku ili vršenjem krivičnog djela. Odgovor koji sam dobio od dr Džakule, direktora Uprave, daje dio odgovora na ovo pitanje i on je uglavnom odgovorio o robama koje imaju veze sa kvarljivošću, a to su namirnice životinjskog porijekla, biljne namirnice i td. Ja sam zapravo imao razloga da postavim pitanje zbog toga što sam, imam informacije da ogromne količine kafe propadaju u ovim postupcima a da Uprava za indirektno oporezivanje nema adekvatan odgovor kako spriječiti te štete. Naime, jedan kamion kafe odprilike košta od 200.000 maraka i kada se uništi naravno učinjena je neprocjenjiva šteta, prije svega Budžetu BiH. Nezadovoljan, dakle time što nisam dobio odgovor koji sam očekivao koristim se ovom prilikom da pokrenem inicijativu da se na jednoj od septembarskih sjednica raspravlja o ovom pitanju kako bismo, u raspravi koja će naravno slijediti poslije toga, došli u priliku da možda promijenimo i neka zakonska rješenja. Hvala.
Zahvaljujem. Molim vas da to napišete u pisanoj formi kao inicijativu. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Dakle, ja sam dobila zaista mnogo odgovora, dva za današnju sjednicu i, jer sam prošli put tražila da se prolongira moje izjašnjavanje zbog toga što je to bio jedan obiman materijal koji je trebalo pregledati. Ali hoću da kažem nekoliko opservacija, mislim po jednu rečenicu samo za ovih nekoliko važnih stvari. Zna se da je moralo da ostane primjećeno kod kolega i kolegica odgovor Savjeta ministara vezan za čuvenu Komisiju za koncesije koja za, znači od 2005. do 2011. nije izdala ni jedno rješenje, u stvari jedno jeste uslovno jer nije dobila nikakav, nikada usaglašen odgovor od nadležnih institucija a da je za to vrijeme potrošila skoro 6 miliona. To je zvaničan(?) podatak kad govorimo 5 koliko su nam racionalne institucije, vidimo 6 miliona smo bacili a možda smo mogli neku od ovih institucija za koje se mnogi žale da nemaju dovoljno novaca za rad, mogli smo taj dio novca preusmjeriti u tom smjeru. Drugo, takođe opravdanosti postojanja pojedinih institucija BiH, drago mi je da je ministar bezbjednosti u odlasku, sada na kraju, valjda, svog mandata, konstatovao da ipak treba preispitati opravdanost postojanja laboratorije za forenziku, odnosno Agencije za forenzička inspitivanja i vještačenja i drago mi je da je u tom smislu formirana komisija koja će ispitati neophodnost postojanja, dalje postojanje takve institucije. Ono što bih htjela da skrenem kao značajno je, odgovor koji već pokušavam dugo vremena da dođem do njega, to je vezan za međunarodne sporazume o kojima Parlament ne dobija nikakvu informaciju, naročito onim sporazumima bilateralnim koji potpisuje BiH a koji imaju problema u realizaciji. Dakle, sramotno je da Ministarstvo inostranih poslova dostavlja ovakve materijale Parlamentu. Dakle, neću da optužujem nikoga, ali jednostavno je strašno saznanje da u ovoj zemlji ne postoji niko ko zna koliko je BiH stvarno zaključila sporazuma. Vidjela sam da čak nisu ni obuhvaćeni svi, a kamoli koliko ima sporazuma koji su nevažeći ili za koje postoje evidentni problemi u radu. Ako Parlament postaje tako nemoćan ko je taj drugi koji može da promijeni stanje kada je u pitanju oblast međunarodnih dogovora i sporazuma. Poznato nam je svima koliko je u prošlom mandatu potpisano besmislenih sporazuma, i prošli put kad sam govorila ... navodila sam sve te besmislenosti. Evo, to je poražavajuće stanje, a meni putokaz šta dalje da radim. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege poslanici, gosti, sve skupa vas pozdravljam. Dobio sam dva odgovora. Jedan od Vijeća ministara u pogledu pitanja koje sam postavio vezano za izdavanje putnih isprava za građane BiH a prije svega koji žive i borave na području Kosova. Sa tim odgovorom dijelom sam zadovoljan, međutim kad provjerim i jedne i druge informacije onda ću definitivno odlučiti šta ćemo dalje. Kod drugog odgovora, koga sam uputio Ministarstvu prometa i komunikacija BiH, u kome sam tražio informaciju šta je sa prometnom politikom, prometnom strategijom i akcionim planovima u BiH, odgovor koji sam dobio apsolutno ne odnosi se na to pitanje već sasvim neke obaveze kroz BiH ali ništa šta je to o čemu pitanje glasi. Međutim, da je to neozbiljno potvrđuje još jedna informacija da u naslovu se odgovara meni kao poslaniku, a odmah zatim postavlja se ime i prezime poslanika, koga slučajno poznajem od prije nekad, to je gospodin Sadik Bahtić. Ja nemam veze nikakve ni sa Sadikom Bahtićem niti ne znam ko je to pisao, i ovdje je dokaz, pa bih zamolio da ubuduće svi koji odgovaraju da pogledaju kome pišu, šta pišu i šta žele time postići. Tako da smatram da je krajnje neozbiljno i zamolio bih da se to ni meni ni vama ne bi desilo od strane ovih koji šalju odgovore. Hvala vam. 6
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, predstavnici medija, sve vas skupa pozdravljam. Ja sam na 28. sjednici ovoga Doma, održanoj 24. maja, postavio poslaničko pitanje koje sam uputio na više adresa a tiče se borbe protiv rada na crno. Budući da još uvijek pristižu odgovori na ovo pitanje ja bih vas zamolio za mogućnost, dakle da na narednoj sjednici prokomentiram odgovore. Nadam se da će do tada stići svi odgovori.
Dobro. Nema više prijavljenih za komentare. Idemo na b) Nova poslanička pitanja Uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, cijenjene kolege i kolegice. Prije skoro godinu dana postavio sam poslaničko pitanje u vezi realizacije Plana izgradnje Banjsko ... lječilišta ... opština Kakanj. Nažalosti nikada nisam dobio odgovor na svoju poslaničku inicijativu. Nedavno sam dobio na ličnu adresu, u Klubu poslanika SBB, odgovor Federalnog ministarstva, resornog ministarstva na nivou Federacije BiH o realizaciji tog projekta. U tom odgovoru, koji nije došao kao odgovor na poslaničku inicijativu, nego je došao lično meni kao poslaniku, čak se izražava kritika Vlade Zeničko-dobojskog kantona što nikada nije odgovorila na to, što je sramota. Ja sam to pitanje ponovio prije par mjeseci, i opet nisam dobio odgovor na njega u zvaničnoj formi. Sada ponovo postavljam pitanje Vladi Zeničko-dobojskog kantona i tražim u pisanoj formi odgovor na svoju inicijativu – Dokle i kako se realizuje Plan izgradnje Banjsko... lječilišta ...? To je vrlo, vrlo lijep projekat, posebno za grad Kakanj, za koga znamo da je u bivšoj eks Jugoslaviji jedan od nazagađenjijih gradova u Jugoslaviji, pa isto tako u BiH dugovremena je važio kao najzagađeniji grad. Sva prljava industrija je bila smještena nažalost u onoj maloj kotlini koja se zove Kakanj. Termoelektrana Kakanj i Cementara Kakanj su poduzeli sve moguće napore da se ublaži to, i hvala Bogu danas je situacija mnogo, mnogo bolja nego prije. Izgradnjom ovog banjsko ... lječilišta taj grad i njegovi građani i stanovnici, jako bi mnogo dobili da se posvjećuje pažnja prema tim ljudima, da se gradi nešto lijepo, dobro i bez zagađenja konačno i definitivno. 7 Mene brine to što Vlada Zeničko-dobojskog kantona čak svom državnom poslaniku, kao što sam ja, jer ja dolazim iz tog kantona, nije se udostojila da da odgovor na postavljenu inicijativu. To me zabrinjava, jer se bojim, kao i mnogi investicioni projekti koji se rade u ovoj zemlji, ponovo nisu tajkonizovani i da se ne sprema neka podlost oko toga. Ovo iskreno i pošteno vam govorim. I zato želim i postavljam ponovo poslaničku inicijativu i tražim da mi se odgovori u pisanoj formi i dostavi kompletna realizacija dosadašnjih programa u okviru stvaranja i konačne realizacije projekta koji stoji skoro 30 godina u ladicama, a zove se Banjsko ... lječilište ... Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći je uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja imam jedno pitanje Minsitarstvu prometa i komunikacija BiH – Da li je točno da tehnički pregled motornog vozila obavljen u jednom entitetu ne vrijedi prilikom registracije vozila u drugom entitetu? Ako je to točno, šta ćete poduzeti da se ova anomalija otkloni? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Moje pitanje je upućeno Sudu BiH. Radi se o licu Fadil Al Hamdani, državljanin Iraka, ocjenjen kao ozbiljna prijetnja za nacionalnu bezbjednost BiH, kome je oduzeto državljanstvo BiH, izrečena mjera protjerivanja iz BiH, od 02.05.2012. godin, ne izvršava svoje obaveze naložene presudom Upravnog vijeća Suda BiH, dakle svakodnevno javljanje službi za poslove sa strancima. Odluka Suda BiH o određivanju blaže mjere nadzora za ovo lice uticala je da imenovano lice nestane iz BiH. Moje pitanje glasi – Zašto Sud BiH nije poništio predmetno rešenje i vratio ga prvostepenom organu na ponovno odlučivanje, nego je naprotiv u sporu pune jurisdikcije svojom presudom zamijenio osporeni upravni akt i odlučio dodatno cijeniti procjene koje su u isključivoj nadležnosti Obavještajno bezbjednosne agencije. U prilog tome želim da dam kao obrazloženje, da je presudom Evropskog suda za ljudska prava, od 07.02.2012. godine, odlučeno da je mjera nadzora u imigracionom centru za Fadil Al Hamdanija, nakon donošenja rješenja o protjerivanju, bila zakonita, te da udaljavanje navedenog lica u matičnu zemlju neće nastati povreda člana 3. Evropske konvenije. Dakle, sada kada je prestala da 8 važi privremena mjera Evropskog suda, zbog koje organi vlasti BiH mogu deportovati Fadila Al Hamdanija do donošenja presude po njegovoj aplikaciji, i kada su se stekli svi formalno pravni uslovi za njegovo udaljavanje, predmetno lice je nestalo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Čemalović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje je postavljeno Ministarstvu civilnih poslova BiH a ono glasi – Da li se planiraju razmatrati i donijeti Zakon o osnovnim pravima osoba sa invaliditetom BiH i Zakon o medicinskom vještačenju BiH? U obrazloženju navodim sljedeće. Predstavnici Udruženja civilnih invalida iz raznih dijelova BiH su se prije par dana obratili Evropskoj komisiji u Briselu, gdje su primljeni u uredu povjerenika za proširenje, Stefana Filea. Razlog obraćanja je izjednačavanje njihovih prava na cijelom prostoru BiH. Tom prilikom su se pozvali na poštivanje UN Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i mogućnost donošenja gore navedenih zakona. Naime, njihova prava i naknade su različite u oba entiteta i Brčko Distriktu. Odgovor tražim u pisanoj formi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja imam dva kratka pitanja. Prvo je Vijeću ministara, odnosno ministru finansija, Upravi za indirektno oporezivanju , direktoru i SIPA-i , direktoru. – Šta ćete učiniti da se spriječi nelegalan promet naftnim derivatima u BiH kojemu je pokrovitelj Rafinerija nafte Bosanski Brod? Da li se radi o smišljenom ekonomskom podrivanju zemlje od strane nekoliko subjekata, te da li iza istih stoje određeni politički krugovi ili je klasična zloupotreba Pravilnika o primjeni Zakona o akcizama, „Službeni glasnik BiH“ broj 48, od 25.06.2012. godine? U prilogu je pismo sa svim detaljima. Drugo pitanje je Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu odbrane BiH – Koliko sirovina nastalih delaboracijom materijalno-tehničkih sredstava u TROM-u Doboj je prodano u periodu 2006-2012. godina, te da li je prodaja tekla u skladu sa SOP-om Ministarstva odbrane BiH, a u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama? Da li je direktor TROM-a, gospodin Garić imao saglasnost Minsitarstva odbrane BiH da bez tendera nabavlja kosilice i drugu opremu, te da istu plaća sirovinom dobijenom delaboracijom, na način da cijenu iste dogovara, dogovorom utvrđuje samovoljno i mimo tržišne cijene, te koje količine sirovine su otuđene na ovaj način? Po kom osnovu je firma „MILKOS“ sa Pala povlašteni kupac otpadnog materijala, odnosno furde od TROM- 9 a Doboj, te koliko sredstava je Minsitarstvo odbrane BiH dalo za delaboraciju TROM-u Doboj za uništenje municije u tzv. rotacionim pećima? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pitanje je za Ministarstvo civilnih poslova – Da li ste i zašto, kao nadležno ministarstvo, odustali od provedbe Odluke Ustavnog suda BiH u vezi Zakona o državljanstvu BiH iako je rok za njezinu provedbu istekao početkom juna ove godine? Ja moram ponoviti ono što je vama svima ovdje vjerovatno poznato. Ministarstvo je blagovremeno i na vrijeme uradilo Prijedlog izmjena i dopuna zakona i sa najboljim namjerama nešto šire nego što je to odluka radila. Nažalost, ovdje nismo postigli konsenzus i te izmjene i dopune Zakona nisu usvojene. Obrazloženja koja sam ja čuo neoficijelno, da tako kažem, idu u pravcu vezivanja provedbe Odluke Ustavnog suda sa rješenjima u nekim drugim zakonima, što je praktično nedopustivo. Dakle, bez obzira na ovo sve, ja ponovo pozivam Minsitarstvo da ono radi svoj dio posla i da predloži izmjene, dakle po pirncipu čiste, konkretne implementacije presude Ustavnog suda BiH, član 17., član 18. Drugo pitanje, standardno naravno, za Pravobranilaštvo BiH vezano za državnu imovinu, nove okolnosti. Dakle, pitanje glasi – Da li će nedavna Odluka Ustavnog suda BiH u vezi državne imovine, kojom je nedvojbeno potvrđeno da je država BiH titular te imovine, biti za vas dovoljna argumentacija da nastavite nepotrebno prekinutu uknjižbu državne imovine na BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Ja imam pitanje za Agenciju za lijekove i medicinska sredstva BiH – Da li se bakteriološki zaražene boce i lijekovi Hemofarma nalaze u apotekama BiH? Imajući u vidu informaciju Američke agencije za kontrolu hrane i lijekova, koja je objavljena ovih dana u domaćim i međunarodnim medijima, prema kojima se zabranjuje uvoz proizvoda ovog proizvođača na američko tržište, iz razloga enormne bakteriološke zaraženosti, koja prouzrokuje najteža oboljenja kod ljudi, stoga tražim odgovor od navedene Agencije i apelujem da poduzmu najstrožije mjere za uvoz lijekova i sredstava, kako ovog, tako i drugih proizvođača koji su upozoravani i kažnjavani radi takvih propusta i nepravilnosti. I drugo pitanje je za državno, entitetska i kantonalna ministarstva prometa i komunikacija – U kojoj mjeri nadležna ministarstva prometa i komunikacija u BiH primjenjuju važeće propise i 10 obaveze iz potpisanih međunarodnih sporazuma i zakona za cijeli sektor prometa i komunikacija i ukoliko ne, zašto ne? Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Dame i gospodo, kolege poslanici. U posljednje vrijeme, inače često na prostorima BiH prisutne su elementarne nepogode koje nanose velike štete. U nekim početnim fazama ukoliko bi se efikasnije riješavale štete bi bile znatno manje. Iz tog razloga postavljam pitanje Ministarstvu odbrane – Zašto Ministarstvo odbrane ne reaguje pravovremeno, anagžujući svoje pripadnike i tehniku, radi pomoći stanovništvu i lokalnim zajednicama, u otklanjanju elementarnih nepogoda, posebno kada su u pitanju požari i poplave koje bi u početnim fazama bile i spriječene i time smanjene velike materijalne štete? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvažene kolege. Moja se pitanja odnose, ne na to da bih ja dobio određenu spoznaju, jer ja to naprosto znam, jednostavno želim inicirati rješavanje određenih stvari. Naime, želim pitati – Šta Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo financija i trezora, odnosno Komisija za sukcesiju, poduzima po pitanju naplate klirinškog potraživanja, od strane Ruske federacije, budući da je BiH jedina zemlja iz sastava bivše Jugosalvije koja nije riješila ovo pitanje, a znam da smo u prošlom sazivu Vijeća ministara postigli sporazum koji nije dobio zeleno svijetlo na Predsjedništu, iz meni razumljivih razloga. Znači evo, jednostavno da se učini dodatni napor. Isto pitanje iz oblasti sukcesije, s obzirom da je riješeno pitanje deviznih računa kod jugoslovenskih banaka na kojim ima 645 miliona maraka, BiH pripada 100 miliona maraka. Evo, moje pitanje – Šta se čini da se to naplati? I još kada je u pitanju funkcioniranje Ureda za veterinarstvo. Čuli smo ovih dana da je Evropska komisija dala jako lošu ocjenu ovome uredu i jednostavno želim da pitam – Šta čini Vijeće ministara da se popravi stanje u ovoj oblasti kako bi bar donekle ublažili ulazak Hrvatske u EU sa negativnim konotacijama na BiH. Hvala lijepo. 11
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara i predstavnici ministarstava, kolegice i kolege. Pitanje imam predsjedavajućem Savjeta ministara i Savjetu ministara – Kada će moći da se obezbjedi prisustvovanje predstavnika ministarstava, ne govorim sad o poziciji funkcije, da prisustvuju sjednicama komisija gdje su predlagači zakona njihova ministarstva? Mi na Komisiji za spoljnu trgovinu i carine imamo već, ne znam je li 5 ili 6 puta odlaganje i skidanje tačaka dnevnog reda po Poslovniku, zato što nema nijednog predstavnika ministarstva, a njihov zakon je na sjednici komisije. Vi znate uvažene kolege, da se glavne te rasprave vode na komisiji. Moramo ih nešto pitati. Ima nekih stvari koje moramo odmah konsultovati se, nejasnoća, nesporazuma ili pojašnjenja, ali nikoga nema. Ja zato tražim od predsjedavajućeg Savjeta ministara i od Savjeta ministara da se za sjednice Parlamenta obezzbijedi prisustvo u najmanjoj poziciji, ne praveći nikakvo rangiranje, ali zamjenika ministra ili ministra. A na sjednici komisija da bude predstavnik minsitarstva u rangu ili sekretara, ili ne znam savjetnika, ili bilo koga, da neko dođe na sjednicu komisije. Evo ,danas imamo, imali smo sjednicu komisije, naravno da je Koelgij po Poslovniku skinuo tu tačku s dnevnog reda. A mi smo samo poštovali Poslovnik. Ja ne želim nikoga ni da preferiram, da ističem, ali moram da kažem radi činjenice, nešto se stanje u ovom novom sazivu i Parlamenta i Savjeta ministara popravilo, ali da mi niko ne zamjeri, gospodin Sredoje Nović i ova dvojica zamjenika gospodin Vidović, radi stenograma i Kasumović, imaju više prisustva sjednicama Parlamenta, nego neki poslanici u prošlom sazivu. Neka se niko drugi ne naljuti. Naravno sada se je poboljšalo i vas dva ministra dolazite sad malo više nego u ostalom. Ja u prošlom sazivu jednog ministra nisam nikada vidio na sjednici Parlamenta. I da ga nisam sreo na ulici ne bi ni znao da je on ministar. ____________(?) Koji je? Nije važno koji je, svi to znate. E sada molim vas, tražim od predsjedavajućeg da se obezbjedi na sjednice Parlamenta, rekao sam već, prisustvo najmanje zamjenika. Ja neću da pitam šta oni danas rade, svak nešto radi, ali nije sjednica Parlamenta svaki dan, u sedmici tri puta. Ali mogu doći. Ne mogu čudu da se načudim, gledam na televiziji, slučajno prebacim, ali ne pratim to jer nije važno, sjednica Crnogorskog parlamenta svaki dan ide direktno. I ja se zezam je li ono stvarno istina ili su ono reprize. Svaki dan. A kod nas, kažem vam 5 ili 6 puta skidamo tačke dnevnog reda po Poslovniku, ne možemo se ljudi izjasniti nema nikoga a oni predlagači zakona. I onda da mi kolege iz Centra civilnih inicijativa ne zamjere, jer izuzetno ih poštujem, tamo izađu u javnost i kažu produktivnost Parlamenta 2%, 5%. Kako će biti veća ljudi, nema nikoga. S kim ću razgovarati. Hvala lijepo. 12
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja bih imao dva pitanja. Jedno pitanje bi bilo upućeno prema Ministarstvu financija Vlade Federacije BiH, a drugo pitanje prema Minsitarstvu za pitanja branitelja invalida domovinskog rada, tj. ministru, kada je pitanje Ministastvo branitelja, gospodinu Zukanu Helezu i kada je u pitanju Ministarstvo financija, ne znam bi li ga nazvali ministar ili neki, ili ministar u nekom posebnom stanju, Ante Krajina. Obzirom da je ovih dana bilo dosta govora i priča u javnosti i različitih kontraverzi, kada su u pitanju revizija korisnika, znači proračuna Ministarstva branitelja, invalida i svih onih koji su ostvarili svoja prava, i imamo različite izjave u javnosti, pa stoga bi bilo dobro da iz Ministarstva financija, znači dobijemo jednu potpunu informaciju – Kolika je iznosila doznaka Ministarstva branitelja Federacije za šesti mjesec, znači za posljednji, 2012. godine i to sa posebnim naglaskom na isplatu korisnicima po osnovu stečenih prava, te kolika je isplata revizorskim timovima i svim koji su angažirani po ugovoru o djelu? Radi usporedbe financijskih izdataka isti podaci su mi potrebni i za 12. mjesec 2011. godine. Pa ćete vidjeti od velike priče ministra branitelja, kako su uspješni i efektni ovi postupci nelegalne revizije koja se obavlja a u isto vrijeme imamo raspuštan ovaj koordinacijski tim, pa čak je angažirano, po pitanjima revizije, 38 ljudi visoke i srednje stručne spreme po ugovoru o djelu, od kojih je 36 bošnjačke pripadnosti, 2 hrvatske, ono onako je li, radi, samo da kažemo kako se vodi računa i o nekim zakonskim rješenjima, kada su u pitanju službenici i namještenici u ministarstvima, da vidimo koji su efekti, znači tih revizija. A drugo pitanje, baš bi bilo prema ministru za pitanja branitelja invalida domovinskog rata. Ja ovde imam jedan dokument koji se zove Naredba, Naredba se zove, je li. E onda bih ga pitao u kojem to poslovničkom, pravilničkom, podzakonskom ili zakonskom aktu ste gospodine ministre našli uporište za donošenje Naredbe o prioritetima u postupku revizije od, dokument je od 04.07.2012. godine. Zatim bih postavio pitanje – Koliko je izvedeno korisnika prava od početka revizije do 30.06.2012. i to po komponenatama? Koji su financijski efekti dosadašnje revizije, ... ko po zakonu ... /u isto vrijeme govori i gospodin Ljubić/...
Zahvaljujem. Zamolio bih kolege zastupnike i ministre da se suzdrže od vođenja razgovora za vrijeme izlaganja zastupnika. Izvolite gospodine Sokoloviću.
Hvala gospodine predsjedavajući. 13 Kratko jedno pitanje Vijeću ministara, ... postavljam pitanje Vijeću ministara – Zašto je pregovarački tim Vijeća ministara jednostrano prekinuo pregovore sa predstavnicima Sindikata Granične policije BiH? Ova odluka pregovaračkog tima dodatno je uznemirila Sindikat Granične policije koji već tri mjeseca čeka na rješenje njihovih zahtjeva. Napominjem da je ministar sigurnosti, gospodin Ahmetović Sadik, dao apsolutnu podršku opravdanim zahtjevima Sindikata Granične policije i sve finansijske pokazatelje tokom razgovora sa predstavnicima Sindikata Granične policije dostavio Vijeću ministara na dalje razmatranje. Hvala.
Zahvaljujem. Na ovaj način smo iscrpili točku dnevnog reda – zastupnička pitanja. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Zastupničkog doma Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 13.07.2012. godine, sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku. Otvaram raspravu o zahtjevu. Izvolite. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ova stvar, odnosno ovaj zahtjev za hitni postupak možda se može obrazložiti hitnošću, ako se pogleda obrazloženje i vidi da su predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda postavili uslov ojačavanja pozicije države BiH u smislu garantiranja, vraćanja međunarodnih obaveza. Međutim, drugi osnov za zahtjev za hitni postupak, jednostavnost predloženih izmjena i dopuna, ne stoji. One možda naizgled i jesu jednostavne, međutim po mom mišljenju one su vrlo obzilje promjene. I, imam utisak da praktično umjesto da se bavimo pitanjem odgovornosti onih koji su doveli do blokade, kako se ovdje kaže, servisiranja i td. i ključnog pitanja nedonošenja budžeta, mi polako se navikavamo i projeciramo situaciju privremenosti finansiranja i otvaramo prostor Vijeću ministara da može praktično kreirati određene stvari u budžetu. Dakle, da ne ulazim sada u diskusiju o sadržaju, po mom mišljenju nisu ispunjeni uslovi za hitni postupak kada je riječ o jednostavnosti predloženih propisa. Oni traže proceduru i traže ozbiljnu diskusiju i razmatranje, jer se radi o vrlo važnom pitanju za budućnost. Riječ je o budžetu, o finansiranju itd. Evo, dakle ja ne mogu podržati zahtjev za hitni postupak. 14
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih zamolio ovdje prisutnog ministra finansija, gospodina Špirića, da da odgovore samo na nekoliko pitanja. Dakle, je li baš ovaj hitni postupak neophodano potreban vezano za zaključenje ovog aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom ili ovo može izdržati i jednu redovnu proceduru u kojoj bi imali štošta da kažemo kada su ova rješenja u pitanju. Ovdje postoje dva problema. Budući da je sada rasprava o proceduri, ali vi znate da mi ne diskutujemo kasnije o suštini, tako da Vas ja molim da mi dozvolite da kažem samo u dvije minute nešto oko suštine. Dakle, problem je člana 1. i promjene stava 5. koji govori o tome da Vijeće ministara za vrijeme privremenog finansiranja može uzeti u obzir i neki drugi trošak koji nije u prethodnoj godini bio planiran budžetom, a ukoliko sredstva iz indirektnog oporezivanja za taj period omogućavaju plaćanje tog troška. Ja mislim da ova odredba zahtjeva jednu posebnu pažnju iz razloga što se na ovaj način Parlamentu uzima njegova uloga, Parlament je taj koji donosi budžet. I mi polagano, dakle oslobađamo Parlament od njegovih obaveza i obaveze prebacujemo na Vijeće ministara. Nije slučajno propisana odredba o visini privremenog finansiranja i to maksimalno iz kvartala prethodne godine, koji je bio planiran budžetom, na ono što se odnosi u godini i u kvartalu za koji se odnosi odluka o privremenom finansiranju. I molim da se o ovom pitanju posebno povede računa. Ovo se, dakle tiče direktnog odnosa zakonodavne i izvršne vlasti, da li BiH može ući u ovu vrstu modela, treba li nam, dakle ta stvar. Ako treba ja mislim da onda treba detaljnije napraviti izuzetke, a ne generalno postaviti ovu stvar. Zaista može biti nekada neki hitan, neophodan trošak zbog kojeg može da nastupi nenadoknadiva šteta i ja bih recimo kao član Parlamenta koji drži ovo između ostalog u svojim rukama, nas 42 ovo držimo u svojim rukama, zato smo odgovorni, možda dao ovlaštenja vama da možete u takvoj situaciji da reagirate. Ali generalno ovoje problem i ja vas molim da mi date odgovor na ovo pitanje. I druga stvar se tiče člana 3. ovog, izmena zakona, ona se tiče, ona predviđa novi stav u članu 14. vezano za član 13. stav 3. – Da pojasnite šta znači ukoliko Ministarstvo finansija i trezora ne dostavi naloge za plaćanje obaveza u propisanom roku, da Centralna banka BiH će zatražiti instrukciju za plaćanje od strane nadležnih ministarstava i tijela RS-a, Federacije BiH i Distrikta Brčko. Ja molim da to preciznije pojasnite. Za moju odluku će biti potrebno objašnjenje i za ovu tačku. Toliko, hvala vam lijepo.
Ukoliko uvaženi ministar financija želi čuti još pitanja i rasprava, pa da se onda obrati? Ali ima pravo odmah odgovoriti, ukoliko želite ili ćete kasnije? Ok.
Gospodine, gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri. 15 Smisao izmjene ovoga Zakona zapravo potiče od kraja, od momenta formiranja ... formiranja novog Savjeta ministara. Servisiranje spoljnog duga ne smije biti ničiji hir. Zato smo dobili smanjeni kreditni rejting, zato BiH u cjelini plaća cijenu. Mi smo jedina zemlja u Evropi i svijetu koja je u vrijeme pune likvidnosti blokirala servisiranje spoljnog duga, jedina. Ne postoji ni jedna druga. Zašto? Ako Ministarstvo finansija odbija da da nalog Centralnoj banci, to nam se dešavalo, a dugovi su locirani u anuitete, onda će u koresponcenciji prema otplatnom planu entitetske vlade i ministarstva dostaviti Centralnoj banci, kao nadležnoj, nalog da se izvrši servisiranje spoljnog duga, da zemlja ne bi plaćala cijenu. Dakle, radi se o, ja mislim da je jednostavna izmjena. Mi smo i prošli put, imali smo recimo nije bilo u privremenom finansiranju planirana vojna vježba u Mostaru, pa smo do donošenja odluke o budžetu donijeli odluku da se iz budžetske rezerve to pokrije. To je za te namjene. Nema niko hira bilo kakvog, niti želi da uzme nadležnost bilo kojoj parlamentarnoj skupštini. Dakle ove izmjene Zakona, ne što traži Međunarodni monetarni fond, možete i reodvnu proceduru, nemam ništa protiv, ali htio sam da pomognemo Parlamentu, jer će se otvoriti bezpotrebne političke rasprave, doći ćemo do goreg rješenja nego što imamo u postojećem Zakonu. Dakle, cilj hitne procedur je bio da se pomogne, da se ne otvaraju bezpotrebne rasprave, da se ne optužujemo, nego da nađemo rješenje koje će pomoći državi da se ne smanjuje kretitni rejting i da servisiranje spoljnog duga ne bude ugrožno ni u vrijeme privremenog finansiranja, ni u vrijeme usvojenog budžeta, pogotovo ne zavisi od hira hoće li neko ili neće neko. Hoće li neko tumačiti zakon na ovakav ili na onakav način. Dakle, nemamo mi ništa protiv da to, ako vi donesete odluku, ide i u redovnu proceduru, pošto ima različitih viđenja, ali se bojim da će to trajati i zato sam u razgovoru sa Međunarodnim monetarnim fondom i tražio rok do konca godine. Ako se uđe u političke rasprave, vi znate da i najmanja stvar u ovoj zemlji postane ne politička, nego politikantska, bojim se da nećemo uraditi dobru stvar za zemlju. Ako cijenite da ćete doći do boljeg rješenja tokom redovne rasprave ok. Ali ja mislim da je ovo najbolje moguće rješenje koje smo uspjeli pronaći, koje je u interesu svih u BiH. Dakle garant duga je država, a dugovi su locirani na entitetima. I ukoliko recimo ja neću da pošaljem instrukciju, neću, onda nećemo ugroziti ni Federaciju, ni RS, ni zemlju, nego će se u skladu sa anuitetnih planova poslati instrukcija Centralnoj banci, koja će to da završi, kao institucija. Dakle, to je smisao izmjena i mislim da su ovi iz, ... agencija koji su dolazili, pošto smo mi usvojili taj Zakon, proslijedili ga Parlamentu, ocijenili to pozitivnim i nismo dalje snižavali kreditni rejting. Dakle, činimo sve da popravljamo ugled zemlje, a na vama je parlamentarcima da kažete, ok, treba vam redovna procedura, svako bolje rješenje će nas radovati. Samo nemojte da iskomplikujemo rješenje i da na kraju svi platimo cijenu. Evo, to je. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru financija. Ja bih samo želio upozoriti kolege zastupnike da ova faza rasprave, dakle nema pravo na replike. Ali evo, ja ne znam, ne bih htio uskratiti nikome, ali da budemo maksimalno kratki. Izvolite, gospodin Vrankić.
Hvala lijepo poštovani ... 16
Kolega Vrankiću, poslovnička intervencija.
Kolega Bećirović, poslovnička intervencija.
Ja bih zamolio zaista sada da ne otvaramo na ovoj tački dnevnog reda replike, već da idemo i dalje kako smo radili i do sada. Vi znate šta piše u našem Poslovniku i da ne otvaramo jednu praksu koja nikada do sada nije ni otvarana u okviru ove tačke.
Zahvaljujem se kolegi Bećiroviću. Gospodin Vrankić. Izvolite.
Pa, prihvaćam ja, kao što sam uvijek bio razuman čovjek, sve što se dogovorite, ako treba odustati od replike nije problem, ali ja moram reagirati na krive navode. Naime, kolega Špirić, uvaženi moj kolega i moj predsjedatelj u tom vrmenu kada sam ja bio ministar, je rekao da je to bio nečiji hir. Nije to kolega bio ničiji hir. Mi nismo imali dokumenta, niti privremenog finansiranja, niti Proračuna za 2012. godinu, pa prema tome, kao čovjek koji poštiva zakon ja nisam imao elemenata da dam nalog da to radi Centralna banka, a podsjetit ću da je Centralna banka agent države i nemojmo isključivati državu iz procesa koji pripada državi. Hvala lijepo. I nije rejting smanjen zbog neplaćanja vanjskog duga, jer smo to sve činili uz suglasnost Evropske komisije i nijedan dan nije kasnilo financiranje vanjskog duga. Molim vas da to imate na umu, a mi smo dobili smanjen rejting zbog općeg nerada i konfuzije u zemlji koji imamo, pa evo i zbog svega ovoga što radimo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Evo, uvažavajući i ovo što ste rekli vezano za replike, ja ipak moram da reagujem na, evo stav uvaženog ministra finansija, gospodina Špirića. Naime, ovo zakonsko rješenje, nažalost po hitnoj proceduri koje je predloženo, tiče se samo privremenog finansiranja. Obzirom da smo mi usvojili fiskalni okvir za tri naredne godine ne vidim razlog zbog čega uopće ići sa ovim zakonskim rješenjem, iz razloga što ako imamo fiskalni ovkir dajte nam budžet na vrijeme i nećemo doći uopće u situaciju da raspravljamo o ovoj temi. 17 Prema tome, bojim se da jedan trend prenosa ovlasti sa Parlamenta na Vijeće minsitara, evo imali smo i oko kvota, Zakona o carinskoj tarifi i td., mislim da taj trend treba zaustaviti. Dajte na vrijeme dostavite materijale u parlamentarnu proceduru i biće sigurno sve na vrijeme i usvojeno. Hvala lijepo.
Ministar finansija, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Ma, naravno još uvijek raspravljamo o proceduri. Ja ne bih želio da, dakle vi ćete odlučiti hoćete li prihvatiti hitnu proceduru ili ne. Dakle, postojeće zakonsko rješenje je dalo slobodu tumačenju. Iz te slobode, da ne kažem hir, iz te slobode tumačenja je proisteklo nešto što nije dobro za BiH. Imamo upita od međunarodnih finansijskih institucija – šta ćete uraditi da se to više ne desi? Mi kažemo ok, ostaju stara zakonska rješenja. ... po osnovu tih starih zakonskih rješenja ste doveli zemlju da joj međunarodne finansijske institucije ne vjeruju da se to neće desiti. Ovo je način da dođemo do toga da je nemoguće da se ta greška ponovi. Namjerno, slučajno, dvostrukim tumačenjem, nije bitno. Ako vi cijenite da to nije interes zemlje, Parlament ako to cijeni, ok, vi kažete mi to nećemo. Nećemo ni po hitnoj proceduri, nećemo ni po redovnoj. Dakle, Vijeće ministara nema subordinaciju nad Parlamentom. Dakle, mi smo tražili da vam pomognemo, mislim da smo isčistili rješenje i da je nemoguće da se to ponovi, i kada bi neko htio da dvostrukto tumači ili da ispravno tumači, nebitno je. Dakle, izbjegli smo dvostruka tumačenja. I Ustavni sud je propisao na koji način, kada je privremeno finansiranje, donio je odluku. I to sadrži ova izmjena. Dakle, to su samo pojašnjenja i stvaranje mogućnosti da se ne ponovi situacija da od promjene vlasti zavisi proces servisiranja duga i različitog tumačenja. U najblaže rečeno da kažem različitog tumačenja. Ako Parlament misli da ne treba hitna procedura idite u redovnu. Ako misli da ne treba redovna, da nam ne treba ni zakon, ok. A onda ćemo na kraju dobiti ocjenu, pa ćemo se pitati zašto to dobivamo takve ocjene BiH. Dakle, nisam ja ovde mislio nikoga da ni optužim, ni da kažem ni ovo, ni ono. Dakle, bila su različita tumačenja, iz tih različitih tumačenja, proisteklo je da smo napravili nešto što nije trebalo BiH, ja mislim u tom trenutku. I evo, pokušavamo izmjenama Zakona da to ispravimo. Dakle, vi donosite konačnu odluku. Evo ja vas molim, dakle, vi, dakle nema nikakve subordinacije Vijeća ministara. Mi smo jednoglasni bili u okviru Savjeta ministara i dali ovo u parlamentarnu proceduru. Vi možete da kažete da se ne slažete s tim, to je puno pravo Parlamenta. Ja ne mogu da utičem na to. Hvala vam.
Ok. Vraćamo se na raspravu o proceduri. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, iako je ministar rekao većinu stvari, ja zaista ne mogu da povjerujem da ima bilo ko dobronamjeran ko misli da ovo treba preskočiti, odložiti ili ostaviti i da postoji mogućnost da se ponovo nađemo u situaciji u kojoj smo se našli, a to je da se servisiranje vanjskog duga ne vrši kako 18 je planirano. Dakle, predpostaviti da će budžet sigurno biti usvojen to je pitanje koje zaista je hipotetički, možda će a možda i neće. I dakle, smatram da je potrebno donijeti Zakon. A druga stvar, da li je potrebna hitna procedura ja bih zaista molila, evo ministar je praktično otvorio prostor da treba Zakon donijeti do kraja godine, ali da se to može postići i skraćenom procedurom, to znači pola rokova, i da bi mogli taj problem prevazići. I još jedna samo intervencija na ono što je rekao kolega Džaferović. Nikada do sada Parlament, pošto nema institucija rebalansa, nije nikada ni davao saglasnosti za sve ono što se u međuvrmenu dešavalo od onog dana kada ovaj Domu usvoji budžet. Dakle, naša kontrola se svodi na donošenje budžeta i na kontrolu izvršenja budžeta. U međuvremenu to je do sada radio Savjet ministara, bez ikakvog našeg uticaja. Pričali smo o tome, ali to je zahtijevalo ne znam kakve sve rasprave. Dakle, ovaj zakon ni u čemu ne derogira ono što je naše pravo i obaveza, to je da donesemo budžet, a da zavodi finansijsku disciplinu i da zemlju dovodi u poziciju da kao sposobnu za vraćanje spoljnog duga to čini i dalje, mislim da obezbjeđuje. I mislim da bismo trebali biti zaista manje kritični da ako dobijemo jedan ovakav zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Ja bih u ime kluba rekla nekoliko rečenica kada je riječ o samoj proceduri, odnosno zahtjevu za hitnost navedenog postupka. Naime, mi svakako pozdravljamo iskazanu intenciju Vijeća ministara i resornog ministarstva da prijedlogom navedenog zakona omogući da se servisiranje vanjskog duga pojednostavi, odnosno procedurano razjasne određene nejasnoće. Međutim, i sam uvaženi ministar je rekao da imamo vremena do kraja godine. Znači, nisu baš adekvatna obrazloženja, dakle za hitni postupak. Dovoljno vremena imamo, trebamo imati dovoljno vremena da uputimo amandmane. Da li po, dakle amandmanskoj, normalnoj amandmanskoj fazi ili skraćenoj amandmanskoj fazi. Jer, na kraju krajeva znamo i svi, rekli su predhodnici, da imamo usvojen budžet za ovu godinu, a znamo da je u budžetima i države i entiteta servisiranje vanjskog duga ono što je prioritetno. Prema tome servisiranje vanjskog duga u ovoj godini sigurno neće doći, dakle neće biti upitno. Isto tako nije riječ o zakonu u kojem se mijenja samo jedan član, dakle s te strane, riječ je o promjeni, izmjeni tri člana. Prema tome potrebno je da uđemo i u meritum navedenih članova, jer nismo svi pravnici. Ne znamo da li su navedene izmjene u skladu ili nisu u skladu sa Ustavom i postojećim zakonima, odnosno trebalo bi, navedeni zakon bi trebao proći i Komisiju za finansije i budžet, da vidimo da li je to u skladu sa zakonima iz navedene oblasti. Dakle, mi smo protiv hitnog postupka. Hvala lijepo. 19
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, raspravljamo o zahtjevu za hitni postupak u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Odmah na početku moram da kažem da me gospodin ministar nije uvjerio u potrebu da se o ovome raspravlja po hitnoj proceduri i smatram da obrazloženja koja su ovdje navedena ne govore da je prijeko potrebno da se ovaj zakon, ovaj zakonski prijedlog razmotri po hitnoj proceduri. Pitanje odgovornosti za funkcioniranje institucija BiH, dakle to se odnosi i na servisiranje vanjskog duga, nije pitanje za Zakon o finansiranju institucija BiH. To je pitanje koje bi trebalo riješiti nekim drugim zakonima. Naime postoji jasna procedura kod predlaganja Budžeta institucija BiH i onog dana kada svi budemo ispunjavali svoj dio posla, kada se dokumenti budu radili na vrijeme i na vrijeme se dostavljali u proceduru, smatram da nećemo imati problema niti sa servisiranjem javnoga duga, niti sa funkcioniranjem institucija BiH uopće. Ovim se zakonom, dakle izmjene ovog zakona nisu jednostavne kako je to navedeno u ovom zahtjevu, odnosno prijedlogu za hitnu proceduru. I slažem se sa kolegom Belkićem da se ovdje radi ipak o malo značajnijim izmjenama i da ne bismo trebali navrat-nanos, dakle prihvatiti hitni posutpak, nego da bismo trebali, a i gospodin ministar je rekao da imamo vremena do kraja godine, trebali bismo, dakle o ovome obaviti jednu detaljniju raspravu i vidjeti da li je uopće, da li su i potrebne ove izmjene kako su predložene ili je dovoljno da svi počnemo raditi svoj posao, da na vrijeme počnemo predlagati, dakle izvršavati svoje obaveze. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
S obzirom na brojnost argumenata koje su ponudili uvažene kolege koji su govorili prije mene ja ću vrlo kratko reći da sam za to da se umjesto ove procedure koja je predložena, dakle žurne, da idemo na skraćenu proceduru koja će omogućiti da ipak temeljito raspravimo ovaj zakonski prijedlog. Uostalom i gospodin ministar financija je u svom obrazlaganju predložene procedure, nije naveo kao razlog vrijeme, jer doista imamo dovoljno vremena, pogotovo ukoliko se odlučimo za skraćenu proceduru, nego više, rekao bih, ekonomičnost da se ne trošimo pretjerano u nepotrebnim raspravama. Ja mislim da je jedna od važnijih funkcija zastupnika da ako treba i nepotrebno raspravljaju neke stvari kako bi eventualno došli do što boljeg rješenja. Dakle, da ponovim još jednom predlažem da se odlučimo za skraćenu proceduru. 20
Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, moja replika nekim diskusijama, više sugestija ministru. Ako ste Vi ministre jedini koji se trudite da se ove blokade otklone moja je sugestija da se i Vi ne trudite. Ako su ovdje poruke da neko to 10 godina nije htio riješiti i ovdje garantuje nama kako je sve bilo dobro i biće opet dobro samo sad ministar nešto hoće da poremeti, nemojte da to mijenjamo. Znači, ako je neko, juče smo izašli iz haosa privremenog finansiranja, evo za par mjeseci ući ćemo u novu priču a ovdje se šalju nekakve garancije kako će to sve biti idealno i sad je ministar svojim prijedlogom poremetio tu idilu, nemojte se ni Vi puno truditi ako se drugi ne trude. I pošto su u ovoj zemlji u više navrata pokazano da su stranački i neki grupni interesi važniji od državnih nemojte ni Vi sada, jer ovdje svako želi da neke svoje blokade zadrži i svako želi da u ključnom momentu ima mehanizam kojim će ostale ili ucjenjivati i razvaljviati, kako hoćete, pustite Vi neka to ide kako ide i biće odluka kakva će biti.
Zahvaljujem. Ministar finansija, na kraju, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Dame i gospodo. Predpostavljam da ste zaključili raspravu i nastojaću da ne dajem šansu, ne stvorim priliku bilo kome da replicira. ____________(?) Nismo zaključili ... Ok. Ako parlamentarci misle da ovo nije hitno, a ne prođe ni jedan bitan sastanak da ne dobijemo upit – šta ćete učiniti da se ne ponovi to sa BiH, dakle od međunarodnih finansijskih institucija sa kojima imamo dnevnu komunikaciju, to je poziv na hitnost. Pokušali smo kroz komisiju – nema šanse da se usaglase stvari. Imam dvije stranice primjedbi koje su stigle iz entitetskog ministarstva finansija. Imam osjećaj da sam rekao da oni imaju primjedbe da bi danas bilo usvojeno, iz RS-a. Sinoć sam razgovarao i rekao da su ovo dobre mjere koje pomažu svima. Ako mislite da nema razloga za hitnost i da do konca godine dobijamo upit od međunarodnih institucija a da mi kažemo Parlament je ocijenio da nije hitno, bojim se da šaljemo lošu poruku. To je jedan od razloga bio za hitnost da punudimo rješenja. Nisu idealna. Ako se u skraćenoj ili bilo kojoj proceduri mogu naći bolja ok, mi ih ozdravljamo, samo nemojte da ponovo dođemo u situaciju da od načina promjene vlasti ili bilo čega što se desi zavisi servisiranje spoljnog duga. Dovešćemo zemlju u mnogo veće probleme. Dakle, to je bio razlog za ... Mislili smo da izmjena dva člana koja regulišu stvari su dovoljno jasne da se ne otvaraju žešće političke rasprave. Oko svega u ovoj zemlji se otvaraju jake političke rasprave, međusobna sporenja i td. To je bio jedan od razloga da ponudimo 21 rješenje po proceduri uzmi ili ostavi znajući da će svi pokušati kroz amandmane da dođemo do možda goreg rješenja nego što ga zakon postojeći sadrži. Ali evo, neću da sporim, vi dakle odlučujete o proceduri danas. Rekao sam šta dobivam dnevno kao upit i da postoje već sad kad smo dobili ovaj zakon, ja ne znam da li imate te primjedbe koje su u pisanoj formi, ... imali. I pored toga sam spreman da branim stav da je hitni postupak, ali Parlament donosi definitivnu odluku. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Idemo replike. Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre ja imam prijedlog odgovora – kada Vam postave to pitanje Vi recite da ćete na vrijeme pripremiti sve što je potrebno da se usvoji Budžet institucija BiH. Dakle, da bude usvojen na vrijeme. I nema potrebe da se daju nikakvi širi i opsežniji odgovori na pitanje šta ćete učiniti da se finansiranje javnog duga obavlja na vrijeme. Usvojit ćemo budžet na vrijeme i sve će funkcionirati.
Samo polako, polako, ima, ono što niste htjeli sad imamo. Beriz Belkić. Izvolite.
Pa vidite, ja kad sam diskutovao zaista sam diskutovao o proceduri i govorio o razlozima kad se opredjeljuje za hitnu proceduru. U obrazloženju predloženog zakona stoji da je 14.03. Fiskalno vijeće upozorilo i td. i td. i formirala se radna grupa, 14.03. je stvar počela. Dakle, zašto nismo prije tri, četiri mjeseca dobili izmjene i dopune zakona, nego čekalo se da se dođe u situaciju da nam Međunarodni monetarni fond traži šta ćete vi učiniti. Mi smo mogli učiniti prije jer je formirana radna grupa bila, 14.03. ove godine je stvar otvorena priča.
Zahvaljujem. Drago Kalabić, druga replika. Izvolite.
Pa evo, pošto je ministar danas ovdje na poduci, da ga i ja podučim malo šta će u tom odgovoru reći isto tako strancima kad ga budu pitali, ili kome već. I naravno slažem se da Vi njima kažete da ćete na vrijeme pripremiti budžet ali recite im da imate Parlament sačuvaj Bože u kome ni Sv. Petar ne zna ni hoće li prihvatiti Vaš prijedlog da razgovara a kamo li da ga usvoji i recite im pravu istinu o ovom Parlamentu, Tako da Vaš odgovor bude kompletan. Evo, i ja malo da Vas 22 podučim pošto mnogi sumnjaju da Vi ne znate taj odgovor sastaviti, evo mi smo danas da Vas podučimo kako ćete Vi to da kažete. Hvala vam.
Zaključujem raspravu. Nema više prijavljenih. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH – predlagači poslanici: Milorad Živković, Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić (drugo čitanje) Na 31. sjednici Doma, održanoj 05.07., Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Ustavnopravna komisija Izvještaj je dostavila 17.07.2012. godine sa usvojena tri amandmana koji postaju sastavni dio Zakona ako se usvoji Zakon. Poslanik Šefik Džaferović je, u skladu sa članom 118. stav 1. Poslovnika Doma, podnio amandman na usvojeni Amandman III Ustavnopravne komisije. Takođe poslanica Aleksandra Pandurević, u skladu sa članom 118. stav 2. Poslovnika Doma, u plenarnoj fazi ponovo brani dva amandmana. Podsjećam da je Direkcija za evropske integracije dostavila Mišljenje 16.07.2012. godine Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Prvi se javio za diskusiju uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja ne bih ponavljao ono što sam prošli put kazao kada smo govorili o prvom čitanju. Dakle, svi razlozi i dalje stoje pogotovo, dakle kada je u pitanju isključivanje bliskih srodnika. Sankcije, nešto je popravljeno kada su u pitanju savjetnici ovim amandmanima, ali ovdje i dalje postoje problemi i nastao je novi problem koji isključuje obavezu usklađivanja zakona na nižim nivoima sa zakonom na entitetskom i nivou Brčko Distrikta, sa Zakonom BiH. To je ustavna obaveza institucija, to proizilazi iz Ustava BiH. Ova norma, koja je sada pobrisana, je zapravo norma koja je zapisana praktično u Ustavu, na svoj način u Ustavu BiH. I ja sam zbog toga uložio amandman kojim tražim vraćanje na tu poziciju. Ali bez obzira na to sve ja predlažem da danas Parlament odbije ovaj Zakon, da se onda sjedne i ozbiljno, sa Venecijanskom komisijom i sa Grupacijom zemalja za borbu protiv korupcije Vijeća Evrope GREKO, porazgovara na ovu temu i donese zakon kojim će BiH ispuniti standarde koji se od nje, i obaveze koje se od nje traže u borbi protiv korupcije. Ovaj ovakav zakon ne daje garanciju da će to biti tako. Ja predlažem da ga danas Dom odbije. Toliko, hvala vam. 23
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, mi danas imamo, da tako kažem, drugo čitanje i raspravu o amandmanima. Kada je riječ o amandmanu gospodina Džaferovića za mene je prihvatljiv iz prostor razloga što vrlo često smo svjedoci i u prilici smo da čujemo ovdje i u Parlamentu stavove da nije nužno uvijek na nivou BiH neke stvari urediti, pogotovo one koje nisu jasno u Ustavu date u nadležnost, nego da je potrebno na nivou entiteta, Distrikta Brčko, harmonizirati stvari. To su bili uglavnom stavovi iz RS-a pa me čudi zašto se odustaje od tog pristupa. Dakle, vrlo često se ovdje govorilo – ne moramo imati državni zakon, hajde da harmoniziramo zakone u entitetima. Ništa drugo. Dakle, a što se tiče, ako sam dobro shvatio, da su ponovljeni amandmani i gospođice Aleksandre Pandurević, što se tiče Amandmana I prihvatljiv mi je, ali što se tiče Amandmana II koji govori o prosječnim platama i td. ja ne znam da li je to uobičajena pravna praksa, nisam stručan, da li je moguće u zakonu stavljati takvu formulaciju ili se mora staviti tačna cifra, nisam siguran. Dakle, nisam siguran što se toga tiče. I ako dozvolite par rečenica, komentar na Mišljenje Direkcije za evropske integracije. Dakle, svjedoci smo da dobijamo stalno uz zakone i td. mišljenje Direkcije za evropske integracije i ako pažljivije pogledate vidjet ćete da se radi o jednom šablonu, dakle jednom šablonu. I u 99% slučajeva stoji formulacija da predmetna materija koja se utvrđuje u prijedlogu zakona nije propisana pravno obavezujućim aktima EU, i to je to, i da nije moguće dati ocjenu o usklađenosti sa evropskim zakonodavstvom. A s druge strane, recimo u ovom konkretnom slučaju, kad smo diskutovali ovdje, svaka nam je druga bila riječa, u skladu s evropskim standardima, u skladu s evropskom praksom i td. Moguće da nije u evropskom zakonodavstvu ovo precizirano, ali je onda Direkcija trebala možda neku vrstu analize napraviti te prakse u Evropi šta je to pa da imamo na neki način ... Ili recimo, kad pogledate ovo mišljenje i sa mišljenjem o finansiranju političkih partija, vidjećete da su potpuno ista, isti tekst. I ovdje stoji jedna formulacija, ja ne znam da li sam ja u pravu, molim vas saslušajte. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, u daljem tekstu Prijedlog zakona, u koje su uvrštena nova pravna rješenja Zakon stavlja van snage. Koji zakon, šta, kako? E vidjećete tako je isto i u Zakonu o finansiranju političkih partija. Dakle, ja sugerišem rukovodstvu Direkcije za evropske integracije da obrati pažnju kada se daju ova mišljenja i da Parlament ima zaista koristi od ovog. Bojim se da ćemo devalvirati dobru namjeru i dobru praksu koji smo bili otvorili. Hvala lijepo. Dakle ja ne mogu i ovi amandmani ne mijenjaju u suštini Zakon i ja ga naravno neću podržati.
Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 24
Hvala gospodine predsjedavajući. Malo ste, govorili ste i o amandmanima na Zakon o finansiranju političkih partija, to ću vam poslije kad bude ta tačka odvojiti, o prosječnim platama koje ste pominjali. Što se tiče tog da se mi iz RS-a zalažemo za koordinaciju, da, to je tačno. I pri tom ostajemo i, evo sad će u skladu s dogovorom iz Brisela biti formirano i koordinaciono tijelo koje će se baviti time i čiji će osnovni zadatak biti upravo ta koordinacija na harmonizaciji pravnih propisa. I nije sporno, mi smo spremni evo i ovdje da podržimo zaključak koji će reći – poziva se Narodna skupština RS-a, entitetski parlamenti da harmonizuju svoje propise, ali ne možemo podržati da zakon s nivoa BiH naređuje Narodnoj skupštini RS-a kako će raditi svoj posao iz njene nadležnosti. Znači to je za nas neprihvatljivo. I neprihvatljivo je da se ovaj Parlament stavlja u supremaciju nad Narodnom skupštinom RS-a. Hvala vam.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Vrlo nerado, ali da Vam ja sad kažem nešto. Dakle, kad je riječ o supermaciji i td. neće se dozvoliti da ova država bude taoc razmišljanja kao što su Vaša. Dakle, RS je nastala sporazumom u Dejtonu i dio je ove zemlje, ovo Vam ozbiljno govorim, i vodite računa kada govorite o poziciji države BiH i RS-a. Ona je jasno Dejtonom formulirana, jasno je Dejtonom formulirana. I nema supermacija, nesupermacija, tačno se zna ustavni poredak ove zemlje. I ne može ova zemlja biti taoc takvih razmišljanja kao što su Vaša, kao što su Vaša.
Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije svega RS je potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma i aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma. To je pod broj jedan. Pod broj dva, gospodine Belkiću, ja se potpuno slažem da, da postoje nadležnosti entiteta i postoje nadležnosti države. I mi poštujemo i Ustav BiH i entitetske ustave, i Ustav Federacije, i Ustav RS-a, i tražimo da i vi to radite. Nije problem u tom ovdje da li mi nešto mislimo ovako ili onako, nego je problem što vi ne možete prihvatiti realnost da postoje nadležnosti koje su entitetske nadležnosti, ne nadležnosti BiH, što ste navikli u proteklih 15 godina uz pomoć međunarodne zajednice da stalno nešto otimat, pa je međunarodna zajednica konačno vidjela da to ne vodi nikuda izuzev raspadu BiH, pa su sad i oni rekli – hajd da poštujemo ustavno uređenje. Hvala.
Kolega Beriz Belkić, imate pravo na repliku. Izvolite. 25
Ja nisam govorio u množini, ja sam direktno Vama govorio, dakle o Vašem mišljenju i Všem načinu repliciranja i razgovora. Naravno, ako Vi mislite da na taj način ćete biti neki tribunal, neki, ne znam ni ja više šta kad je riječ o RS-u, to je Vaše pravo. Kažete otimačina. Ko od koga otima? Nemojte da Vam ja sad kažem ko je šta oteo u ovoj zemlji, Vama govorim gospođo Pandurević.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika.
Molim vas, imam osjećaj da se na pitanju koje do sada uopće nije bilo sporno zaoštravaju dodatno odnosi. Zakon 2002. godine kada je nametnut od visokog predstavnika, a u istom tekstu kasnije prihvaćen od strane Parlamentarne skupštine BiH, je kazao da će entiteti i Brčko Distrikt takve zakone donijeti u roku od 60 dana i ti zakoni moraju biti u skladu sa ovim Zakonom. To je, dakle princip. Ovo je nadležnost, ako hoćemo da budemo, dakle do kraja jasni, do kraja otvoreni, nadležnost i institucija BiH iz njihovog domena, i nadležnost entiteta i Brčko Distrikta iz njihovog domena, ali ti zakoni moraju biti u skladu sa principima, odnosno sa onim što promovira ovaj Zakon i to je jasno kazano i tada, to je kazano i cijelo vrijeme. Deset godina nakon toga, jedanaest godina nakon toga našao se, nađe se neko ko pokušava da tu stvar osporava. Nemojte ljudi da to, da se to radi, da pravimo problem tamo gdje problema zapravo nije bilo. Ima, praksa Ustavnog suda je dakle potpuno jasna, postoji ustavna norma koja kaže da zakoni entiteta i Brčko Distrikta moraju biti u skladu sa državnim zakonima. Da kada se kaže da moraju biti u skladu sa Ustavom BiH, prije svega se, to znači da moraju biti u skladu sa državnim zakonom. Nemojte da, da otvaramo dalje te teme i da zaoštravamo. Toliko, hvala vam lijepo.
Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović, diskusija. Gospodine Berizu, Vi nemate više.
nije uključen mikrofon
Dobro. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo, ja vas sve pozdravljam. Moj djed Ilija bi znao kazati – što god više govoriš moli za nas, gore je po nas. Tako i ovaj Zakon o sukobu interesa, dakle što je god širi i veći to je nejasniji. Mislim da zakon treba biti kratak, jasan i nedvosmislen, što on u svojoj suštini malo ima popravke. Ali ja sad postavljam ovdje jedno pitanje, da imamo sad zakon o povećanju plaća državnih službenika, ja dignem ruke za, da se povećaju plaće, i kaže se Auto-kuća „Lijanović“ sad ima veći promet zato što je standard građana porastao i kupuju vozila. Da li sam ja onda u sukobu interesa? Postavlja se pitanje jesam li ja, i ovim Zakonom to nije definirano, ovim Zakonom se može tumačiti, može neko kazati – da, on je u sukobu 26 interesa, dizao je ruku, zastupnik, i ima, i očito ima i dokaz, povećala se prodaja ili nešto. Iz tog razloga kažem da mi ako ne uredimo šire stvari, ono što ovoj zemlji fali centralni registar, dakle zemljišnih knjiga uređenja imovine, zaloga na pokretne stvari, centralni registar gospodarskih subjekata i završnih računa i da to sudstvo uredno prati, imovinu, mi koji svi posjedujemo, dakle trebali bi da se dičimo imovinom i država da na nju uvede porez i da većina poreza bude upravo te imovine, a ne od PDV-a, ne znam nečega, akciza, jer mi praktično imamo cijelu imovinu BiH koja nije oporezovana i koja se razmeće, odmeće. I svi smo svjedoci, i ja sam sam svjedok, kupiš negdje neku njivu hajde od nekoga 1/100 jer, ja bih, za 10 godina ne možeš je prevesti, sve da hoćeš imati imovinu i da hoćeš imati nešto ... Dakle, ključ nije u ovom Zakonu ključ je u drugim institucijama. Ja mislim da ovaj Zakon, dakle još treba pojednostaviti, ja se slažem da i treba slobodu dati, jer ako imovinu koju sad imamo tako ne koristimo upravo zato i jesmo siromašno društvo. I upravo zato i jest, onda prebacujemo stvari na sukob interesa i vrlo loš dojam u javnosti, mi svi koji javne funkcije izražavamo, umjesto da je transparentno, jasno, ako je neko zaradio novce, točno zaradio na taj i na taj način, ako nije zaradio, ako je zaradio krivičnim dijelom onda ima institucija koja će to kazati, da svi se ponosimo da imamo imovinu i da na tu imovinu plaćamo porez. Ako vozim auto, ne znam, od tri tisuće kubika, znamo da je ... tisuću i po do dvije tisuće kubika auto je potreba, a sve preko toga zašto je isti, zašto nemamo trošarine na tri tisuće kubika. E to je, dakle jedna, druga stvar, da od tih novaca i od tih sredstava i od tog luksuza i da se svi borimo da zaradimo i da na osnovu te zarade i država ima koristi. Evo, upravo htio sam se javiti da, mislim da bi još trebalo ovo pojednostaviti, ali evo slažem se da i u ovom, po ovom pitanju treba urediti, dakle i druge stvari da bi bio efikasan ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Iako sam mislio da smo oko ovoga rekli sve i kada je u pitanju i ovaj član 19. mislim da on, naravno da se nije imala namjera da to bude centralno pitanje, ja i dalje mislim da nije, ali uz jasan stav da će se nadležnosti naravno braniti, to je činjenica i neće se birati sredstva da se pribavljene nadležnosti brane. Al' kad je u pitanju ovaj Zakon mislim da je ovdje, pokušava se zamagliti jedna činjenica i nešto što mene, neću reći vrijeđa, kad sam vidio danas ovaj papir koji je došao od gospodina, je li tako, Sorensena. Ja bih volio da sam gospodina Sorensena juče vidio na razgovoru Ministarstva finansija i ljudi iz tužilaštva i sudova. Za gospodina Sorensena nije problem što su ljudi 280 miliona utajili uz pomoć njegovog sudstva i njegovog tužilaštva, to nije problem, tu se on ne miješa. Ali vrlo je važno da noćas sjedi i piše papir da li je nekog jadnog savjetnika neki tetkić blizu nekog Upravnog odbora vodovoda. I to je ključno pitanje u ovoj zemlji. On ima vremena za to da se time bavi. Ako gospodin Sorensen misli da je ovaj dosadašnji zakon riješio pitanje korupcije i kriminala organizovanog u BiH ja sam protiv i da se i jedan zarez mijenja i jedan zarez da se mijenja. Naprotiv, ovo je do te mjere licemjeran Zakon i licemjerno ponašanje stranih predstavnika ovdje, koji su, na ovaj način žele da političke izabrane zvaničnike u BiH drže u sebi svojstvenom 27 specifičnom okruženju podložnom raznim manipulacijama i raznim ucjenama i čemu već, čemu su ljudi bili ranije izloženi. Zašto to u Zapadnoj Evropi kao, kao kolijevki demokratije nije ni u jednoj zemlji napravljano da se izabranom zvaničniku može uzeti mandat na način kako se to uzima ovdje. Ne, to nije problem, nemojte ovdje da bi slučajno izabrani zvaničnik bio samostalan i da bi mislio svojom glavom, jer mi imamo neke druge namere s njima i dajte mehanizme da to uradimo. Zadržavanje ovakvog modela pod pričom da dosadašnji zakon je riješio pitanje korupcije i organizovanog kriminala u BiH jeste samo manipulacija sa ovom zemljom i dokaz da ona ne liči na državu, i dokaz da su ovdje ljudi spremni na podaništvo trećerazrednim međunarodnim činovnicima pod cijenu srozavanja bilo kakvog ugleda ove zemlje, ako ona ima ikakav ugled. I mislim da ovo nema smisla, već godinu dana, i bio sam se poradovao, slušam izjave iz OHR-a i Evropske komisije ovdje je bilo desetak jako teških pitanja i u svih deset oni se nisu miješali. I svih deset su kazali da to njih, nije to njihov posao, ne bi se oni mješali, iako je čak bio u pojedinim trenucima jednoglasan poziv da se umiješaju. Ali su, evo našli, po meni, na ovom pitanju u zemlji u kojoj smo sinoć vidjeli, u zemlji u kojoj smo vidjeli da, da jedna pivara koja prodaje pivo za keš duguje državi tolike milione maraka, i to nije problem, ne to nije problem. Ima li tu sukoba morala barem, ako nema sukoba interesa i slično. A imamo ovdje sad situaciju da mi trebamo, ja ne kažem da ovo nije važan Zakon i kamo sreće da je ovo jedini problem u ovoj zemlji i da se bavimo tematskom sjednicom Parlamenta da to dovedemo ured. Ali zemlja u kojoj cvjeta korupcija, kriminal, u kojoj svu svi zakoni ili nametnuti ili pod pritiskom te kancelarije doneseni, nisu dali nikakve rezultate i vrijeme je da to kažemo. Ja ne kažem da te ljude treba isključiti iz bilo kakve koordinacije i dobrih usluga, ali vrijeme je da kažemo da taj projekat nije uspio. Vrijeme je da podijeli neko sa nama odgovornost zato što to nije uspijelo i da dozvoli da i mi valjda malo prodišemo i kažemo da možda imamo drugačija mišljenja i možda da ovo podneblje ima svoju tradiciju u pravljenju nekih zakona i viđenja nekih stvari. Od slijepog podaništva da bi trebali preći malo na mišljenje svojom glavom, jer gore ne može biti, gore ne može biti od ovoga što su nam oni priredili. Znači, na dnu smo i oni su konstatovali, evo čak kad bi ja htio promjeniti mišljenje o situaciji ne bih uspio jer svaki dan čujete da smo najgori, da smo najcrnji, da smo bez perspektive, da smo nikakvi. I opet kaže – ne, vi ćete i dalje po našem receptu, jer mi mislimo da treba ovako. Ali kad treba odgovornosti imaju stotine nevladinih organizacija koje huškaju građane na ove samostalne izabrane zvaničnike koji apsolutno sami, sami odlučuju i sami. Zato mislim da nije bilo korektno kad se već nisu mješali oko budžeta, oko vlasti, oko raznih drugih teških pitanja, a pogotovo kad se juče nisu mješali na onu dramatičnu, po meni je ono dramatična situacija, ja nisam vjerujte znao da ono postoji, ono što je rečeno sinoć u informativnim emisijama. Onaj ko se u to ne želi da miješa, pa nemojte ni u ovo da se mješa, kako god ispadne, ne mislim da će ovo, da će ovo biti ekstra bitno za situaciju u BiH. Ovo je možda pod trenutnom, možda na 74 mjestu od značajnih pitanja i da se sad oko toga angažuju sve razne moguće kancelarije. Jedan od rigidnih zakona, jedan zakon koji smo, evo došli blizu situacije da ga promjenimo i da ga popravimo, sigurno u interesu BiH, došli smo, ne znam ni ja kako, do blokade da to ne možemo uraditi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, druga replika. Izvolite. 28
Gospodine Kalabiću, ja zaista poštujem taj Vaš stav da se u cijelom društvu ova stvar treba urediti na principijelan način i slažem se da ona nije uređena na način na koji bi to trebalo da se uradi. Ali vjerujte mi da će biti sve više primjera tih od sinoć, ja nisam gledao te emisije, samo sam na televiziji vidio da je bio sastanaka sa Visokim sudskim i tužilačkim vijećem, Upravo za indirektno oporezivanje i sa ministrom finansija, ako mislite na to, ako ste na to mislili, sve će više biti takvih slučajeva ukoliko ovdje od nas stvar ne krene kako treba. I suština ovoga Zakona i ovolikih, ja bih kazao, nastojanja da se on donese kao najbolje moguće riješenje, je zapravo u tome što mi treba da budemo primjer i odavde to treba da ide. Ako odavde krene kako, primjer kakav ne treba, onda se ja bojim da će ovih vijesti biti mnogo više nego što ih je bilo sinoć. To je, dakle jedna stvar. Druga stvar, pa kako se može opravdati isključivanje bliskih srodnika, djece, bračnog druga, roditelja iz ovog Zakona? Kako je moguće sutra gledati da dijete, ili bračni drug, ili roditelj nekog od izabranog zvaničnika može da bude odgovorno lice ili šef uprave u nekom javnom preduzeću. Ovaj Zakon to isključuje, o tome ja ljudi govorim i hajte, to je u interesu nas samih, hajmo se operisati od tih stvari pa da radimo stvari za koje smo nadležni i šta treba da radimo u ovoj zemlji. Toliko, hvala vam. Mislim Vašu sam diskusiju iskoristio samo kao povod da ovo kažem više nego repliku Vama. Toliko, hvala vam.
Drago Kalabić, replika druga. Izvolite.
Ma, vidite gospodine Džaferoviću, ja nisam rekao da se ukine ovaj Zakon, znači o svim odredbama dozvoljavam da se razgovara, ali Vi ste izlazili iz konteksta i niste komentarisali ostanak činjenice da vama, koji ste uzeli ogroman broj glasova u svojoj izbornoj jedinici, danas jedna grupa ljudi zvana, kako se tamo zove, može da kaže – vi više niste poslanik. Dajte mi primjer gdje to ima. Evo, uz uvažavanje Vaše konstatacije o kojoj treba razgovarati, ja nisam siguran da li sam najbolje razumio stvar, odnosno da li je najbolje rješenje jedno ili drugo, da li treba ili ne treba, o tome se da razgovarati. Ali moramo razgovarati, i moramo popravljati, i kazati da postojeći zakon nije dobra, ja sam o tome govorio. Ali ovdje imam osjećaj da je žestok pritisak da se ništa ne dira. E, to je ono što mene nervira, jer vidite, gospodine Džaferoviću, kako su, kako su došle sve te zemlje u probleme ako su riješile svoje srodnike i sve ostalo. Pa sve su u Italiji srodnici napravili problema. Pa Berluskoni je bio bog otac svega postojećeg i srodnika i prijatelja i svega, njegova je bila i država i pare i televizija i došli su gdje su došli. Sad i mi imamo problema, ovakvi jadni imamo mi sad zbog njih problema, i u svim drugim državama tamo. To je činjenica, imali su oni ovaj zakon, pa kako su došli u te probleme. Došli zato što lažu nas i zato što su oni licemjerni i hoće da budemo i mi licemjerni. Jer, gospodine Džaferoviću, kompanija „Kekerović“ iz Laktaša je utajila ogroman porez i Vi ne možete snositi nikakvu odgovornost zato što tamo ljudi ne rade svoj posao. I ne postoji način kako mi ovdje možemo riješiti tu stvar, jer oni imaju dovoljno zakona da to sprovedu i nema tog boga koji može ovdje bilo šta popraviti ako postojeći zakon ne ..., ali suština je što ljudi neće, provode postojeće zakone vadeći se da mi ovdje nešto treba da uradimo. Mi više ništa ne trebamo da uradimo da bi se Sarajevskoj pivari naplatio porez, ništa, ništa. Ne postoji način, može da se poskidamo goli ispred ovog Parlamenta nećemo ništa promjeniti. Ljudi treba da plate porez, neko ih 29 sada štiti i taj neko zloupotrebljava žestoko položaj pored ovog ovako rigidnog Zakona o sukobu interesa, on je napravio da ti ljudi 10 miliona neće da plate poreza. To je problem, ne provođenje mase postojećih zakona, a mi se ponašamo licemjerno i kažemo – znate, dajte još neki zakončić, pa će onda krenuti. Neće krenuti, to je naše počevši evo, tu smo i mi licemjerni, a da ne pričam onda o onima kojima dajemo povoda da ne sprovode postojeće zakone. Šteta o kojoj se sinoć pričalo, 280 miliona, jeste posljedica nesprovođenja postojećih zakona. Bili smo u posjeti u Kanadi, predsjedavajući, kad je predsjednik Parlamenta rekao na jedno naše pitanje, znate, kaže, ovdje se zakoni brutalno provode, brutalno se kaže provode, pa to nekima smeta. Ali meni ne smeta, zakon se ne može brutalno provoditi, možda je on nespretno se izrazio, nego je čovjek rekao, znači nema pogodbe o provođenju zakona. Mi smo ih sve donijeli, imamo tu situaciju, i onda imamo jutros pismo da je važno. Naravno da je važno to pitanje srodnika, ali ja ne želim da se preskaču pitanja ova o kojima se govori, a doćemo i do srodnika i ovdje ćemo zaključiti i kazati da li je uredu da neko moj najbliži srodnik bude, ako nije, nije to problem. Ali ja sam se vratio, hajmo po redu od onih najrigidnijih, ja mislim da nije uredu da izabranom zvaničniku iko uzme mandat sem procedure koja je propisana u svim zemljama svijeta samo je za nas specijalna kao da smo mi svi ovdje pod nekim specijalnim režimom.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Pa, replika je na ovo cijelo izlaganje, dakle sukob interesa i pitanje je ovdje bilo i ovo pismo što je gospodin, uvaženi kolega Kalabić rekao, što je stiglo, hoće li neki savjetnik biti uključen u sve to. Pa, mi smo gospodo, samo da vas podsjetim, vrlo brzo prešli od drugova i drugarica za nekoliko godina evoluirali gospođa i gospodin, a sad smo došli, pa svi ste vi svjedoci u svim institucijama, da se ovdje oslovljava na svim jezicima, zdravo tetak, kako je strina, gdje si tata, babo hoćemo na kafu, amidža jesi juče bio na poslu. Diplomatija prepuna sukoba interesa, sve svoje porodice zaposlili, pa govorio sam u prošlom mandatu deset puta. Tetka savjetnik u jednoj ambasadi, sin ataše u drugoj zemlji, amidžić u trećoj tamo nešto i niko ne kaže da je to sukob interesa, a sve svoje članove porodice udomili. To je najveći sukob, zloupotreba svih mogućih zakona, nepotizam, kako hoćete zovite ga. I niko to ne priča o tome i to nije važno. Svaka institucija koju smo mi osnovali ili je nametnuta od nekog ili neko drugi boluje od te bolesti. Nekad me je stid reći da za šest godina nikog nisam zaposlio, niti sam mogao. A ovdje se ljudi hvale masovno po hodnicima kako je doveo juče nekoga, kako ima u planu da nekoga, a nikako da zaustavimo ovo bujanje administracije i da smanjimo barem te troškove. Postavljao sam i ta pitanja, daj ljudi prekinite s ovim, s ovim dovođenjima radnika na razna mjesta, neproduktivna što samo troše pare. Uvaženi kolega Kalabić je maloprije pomenuo jednu stvar i to je ključno, ma Sv. Petar, kolega Vi ste ga se ponizili on se bavi ozbiljnijim stvarima, da može da vaskrsne sve bi nas najurio, kakav Sv. Petar. Ovdje je svaka nesreća i svakog sveca koji kad bi nas vidio šta radimo i čime se bavimo, bavim se pismom Sorensena, svaka čast njemu, pa dosta više pisama i ovdje nametanja, hajde preuzmite jednom sve i nas istjerajte, dovedite sve svoje šestorazredne, storazredne predstavnike nek sjede umjesto mene. Ali neće ovoj zemlji oni pomoći nego će ... u ovo, što je isto takođe uvaženi kolega Kalabić pomenuo Berluskonija, evo se čovjek opet kandidovao za 30 predsjednika, za premijera ne znam za šta je, ali vidim tamo da se kandidovao. I dok bude živ on će se za nešto kandidovati i on ni u kakvom nije sukobu, a ja sam u sukobu ako pomenem neku međunarodnu organizaciju šta oni rade ovdje više. Kanite nas se više dopisivanja i pisam, dođite kao ljudi sjedite pa recite – gospodo u ovo se ne razumijete i ovo nemojte raditi ili ovo radite, ovo ne treba. I sad je bitno hoće li neki savjetnik tamo nešto biti uključen i je li on u sukobu interesa. Prekinimo više sa ovim donošenjem raznih zakona i nikad nikom neće odgovarati oni, kako god usvojimo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Htjela sam gospodinu Džaferoviću da kažem da ako je ovaj rad grupe od godinu dana, neko reče čini mi se da skoro godinu dana, protekao i ako taj rad i konsenzus koji su morali postići zaslužuje da ga danas brane samo poslanici SNSD-a onda to nema smisla. Takođe želim da kažem da međunarodna zajednica nam je donijela nekoliko zakona zbog kojih nas glava danas boli i koji su problematični po svim osnovama. Svi udaramo glavom u Zakon o javnim nabavkama, a to je bila nezamjenljiva uloga međunarodne zajednice, 5 miliona su potrošili kupujući tašne i čašćavajući raznorazne, da bi donijeli takav nakaradan zakon. Dobili smo Zakon o sukobu interesa koji je rigidniji nego i u jednoj zemlji i vrhunac svega što sam mislila da BiH u ovoj fazi u kojoj se sad nalazi, da je završila sa pisanjem pisama, naročito pisama koje, po preporuci određenih političkih partija, se pišu noć uoči sjednice Doma. Ja sam mislila da smo s tim završili. Dakle, napisati pismo u kome kaže neko da treba zakon usaglasiti sa međunarodnim i evropskim standardima je licemjerno. Jer hoćemo li da prepišemo zakon od Italije, evo ja mislim, e sad unaprijed ćemo ga svi potpisati. Mi smo donijeli zakon koji je strožiji nego što ima ijedna zemlja. Dakle, taj Berluskoni, koga svi pominjemo, nije smetalo što je medijski magnat i da istovremeno bude predsjednik vlade, ali ne mora to da bude primjer. Kaže – problem je zato što je korupcija. Ni jedan zakon ne rješava pitanje korupcije, nego mehanizmi koji će to spriječiti. BiH sve riješila, a korupcija 91 mjesto od 3,2 koeficijent. Dakle, nije, neće ni ovaj, ni, ni jedan zakon riješiti, nego dobra volja da budemo samopoštovanje prema sebi. Zašto bi moja cijela porodica bila kažnjena što sam ja poslanik, bar govorim o ovim daljnjima, ili još gore, savjetnik. Zamislite savjetnika koji je dogodio se da je, da je pola godine, šest mjeseci savjetnik i on poslije toga ide na ulicu godinu dana, nema, mora tražiti novi posao, jer godinu dana ne smije da se zaposli u institucije. Pa koje je to licemjerje i ko to priča, govori o poštenju pa govori mi kako je to ispravno i pošteno. Ovdje ovaj Dom treba da usvoji principe, principe šta mi ustvari hoćemo od ovog Zakona. Ja ne želim da budem bilo gdje gdje ću svojim glasom ili odlukom napraviti nešto što je lošije kad je u pitanju korupcija, ali ja znam šta se ovaj, na ovaj način ni na koji ne riješava pitanje korupcije. I neka ostane zakon kakav jeste, stanje u pogledu korupcije u BiH se neće promjeniti. Ono će i dalje standardno zadržavati svoje mjesto oko stotog na ljestvici korupcije. 31 Dakle, nismo pošteni, većina onih koji danas osporavaju rad Interresorne radne grupe su ljudi koji žele da politički naprave, politički nastup koji će donijeti neki bod, evo izbori su već počeli vidi se i po današnjem nastupanju u ovom Parlamentu.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih želio da istaknem svoje mišljenje već po drugi, treći puta, jer smo svjedoci da u posljednje tri, četiri sjednice Parlamenta razgovaramo i raspravljamo o Zakonu o sukobu interesa, a u bistvu uvijek dobivamo, manje više, skoro iste prijedloga, iste amandmane s tim da smo proteklih dana dobili amandmane od kolegice Pandurević. I ja zaista bih želio istaći nešto da njeni amandmani, po mom mišljenju, nisu ništa posebno, odnosno nema ih nigdje u zemljama okruženja. Ja bih želio da se mi približimo, da budemo identični, da budemo blizu susjedima, da tu negdje pariramo, da tražimo neka rješenja, a ne na način da imamo tri, pet, osam prosječnih plata, to više ne znam ko bi mogao uganjati. Druga stvar, Zakon o sukobu interesa BiH je identičan jedino Kosovu. Ja sam ovih proteklih 15 dana, mjesec dana analizirao propise iz ove oblasti i vidim da ni jedna zemlja regiona nema, izuzev Kosovo. Kosovo je, da ne kažem, 99% isto s nama. Ali ja zaista vjerujem da mi možemo i ovaj Dom treba da nađe rješenja. Ove diskusije i ova debata zasigurno treba da poluči jedan dobar rezultat. I ja zasigurno ne bih rekao da mi u SDA nemamo različita mišljenja, kolegica Majkić je izašla, moguće ovaj komentar neću ni nastavljati, ali hoću samo da istaknem jedno, da mi svakako težimo jednom, jednom normalnom zakonu koji će spriječiti sukob interesa. Maloprije je takođe kolega Jovičić rekao da korupcije, mita, nepotizma ima u svim institucijama. Međutim, ja bih želio još jedanput da ponovim, u proteklih pet, šest godina, jer ja sam sigurno jedan od poslanika sa najmanjim političkim stažom, ali bih želio da istaknem da ovaj Parlament i ova zemlja treba da razmisli o jednoj situaciji, ako sam šest godina obavljao privrednu djelatnost na poslovima za koje smatram da sam stručan i da mi gode, da mi odgovaraju, ulagao sam svoja sredstv u vrijednosne papire. Dolaskom u Parlament, ne znajući hoću li proći, neću, ja sam u tri dana morao da sav svoj kapital tražim na koga da prenesem, jer ne smijem na kćerku, ne smijem na ženu, ne smijem na brata, na oca, na mater. I želim da iznesem samo jedno, da razmislimo prije svega, kao što je rekao kolega Džaferović, moramo mi ovdje naći rješenje. Ukoliko želimo da u ovom Domu budu samo profesori i doktori, ja zasigurno smatram da ovo po mom, i ja to neću nikad prihvatiti. Ja smatram da moramo uključiti privredu, ali da moramo pustiti prostora da ljudi s kapitalom, definisati treba sukob interesa, pustiti prostora. Imaju neki amandmani koji su rekli u 30 dana i td., ali smatram da definitivno mi s time što je gospodin Niko Lozančić predložio u svojim amandmanima, da do 1% mogu biti vlasnik u privrednom društvu, to je 20 KM molim vas lijepo, to je za mene takođe neprihvatljivo. Međutim, u svemu tome ja smatram da ovaj Zakon moramo napraviti identičan zemljama regiona, odnosno što reče jedna od poslanica, približno, evo da kažemo, kao Švicarska, kao Njemačka, hajmo dajmo takve. Međutim, iz Evropske komisije upravo dobili smo dopis, ja se slažem sukob interesa, bliski srodnici, ne znam, svašta se ovdje, evo bliski srodnici, zatim savjetnici, hajmo i te sve detalje da 32 unesemo u novi zakon, u nove izmjene ovog Zakona i smatram da bi on tada trebao da nađe svoje mjesto. A sigurno da otvorimo prostora i da ne kažem da se spriječi moguća manipulacija kroz ovaj Zakon. Isto tako, pogledajte, ja kao poslanik bilo koju funkciju da svoje dijete zaposlim imamo probleme. Kaže – ne, to je državni poslanik, nemojte izmaknite ..., definitivno. Ostaje da osnuje privatnu firmu, kaže – ne može privatnu firmu. Pa koga da molim. Ja vas molim da o tim stvarima razmislimo i da probamo naći riješenje koje će biti izvan ovih nekih prijedloga koji moguće se ne uklapaju u debate pojedinaca, ali smatram da je dobro da o ovom debatiramo i da probamo prilagoditi ovaj Zakon okruženju. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Replike. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vi nemate više pravo na repliku, imate pravo na diskusiju, imali ste dvije replike. Slavko Jovičić druga replika. Gospodinu Berizu ste dva puta replicirali.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, uvaženog kolegu Jagodića poštujem kao naravno i sve kolege, ali prvo nije tačno da je Kosovo država. Drugo, sutra da i Srbija prizna Kosovo kao samostalno, BiH nikad neće priznati Kosovo, barem dok ja sjedim ovdje. Dakle, a druga, ono što je još možda gore, porediti BiH sa Kosovom, e onda nam je rejting baš jasan. Ja ne znam što niste uporedili Hrvatsku sa Kosovom, evo, pa rekli država Hrvatska i pokrajina Kosovo i Metohija u sastavu Srbije mogu se porediti u tom nekom ekonomskom, ne znam ni ja kojem, parametrima bilo kojim. Ali nas porediti sa Kosovom, e sad mi je jasno gdje se, a jasno je bilo i ranije gdje se mi nalazimo, jer mi oni nikkav nisu uzor nizašta. Oni mi čak ni za sve najgore pošasti ne mogu ovdje biti primjer, a ne nedaj Bože za neki napredak, mada bih ja volio da su oni u nekom blagostanju. Ali s obzirom da pratim situaciju u kakvom su i šta sve rade, onda mi je baš to dobar primjer da se uvijek na njih ugledam da ne radi, ne daj Bože niko ko oni i ne daj Bože nikom ono. Drugo, uvaženi kolega Jagodiću, lično da nisam poslanik, političar ovaj zakon ma ne bih ni pogledao ni jednu riječ a ne iščitavao ga, nigdje me se ne dotiče. Ali s obzirom da predstavljam ljude koji su me birali i neki drugi će biti ljudi zahvaćeni ovim zakonom i obavezama da ispoštuju sve ovo, zato sam se maloprije javio da ne bi rekao da ja branim odredbe ovog zakona kakav god je bio, ili ovakvom ili onakvom predloženom rješenju. Ali evo, ko god ima recimo neku imovinu, pa ono što ste Vi rekli maloprije to je tačno, dobar primjer, morali ste se odreći, ali ja nikog nisam vidio u BiH, i nigdje ni u drugoj zemlji svijeta, ali tamo neće pogotovo, tamo uzimaju, da je neko, kaže idem na funkciju i sve što sam do sada imao poklanjam nekoj humanitarnoj organizaciji. Vidio sam ono, 33 gluho bilo ne daj Bože pred smrt da rade ljudi, pa neki ono ili ranije neke ... što su bile, ali toga više nema. Dakle, da ne bi neko mene pogrešno shvatio, apsolutno me se ne dotiče ovaj zakon, niti me uopšte interesuje jedna riječ, ali evo kao poslanik izabran od naroda moram se baviti ovim stvarima. Ali replicirao sam ovo, i molim Vas kad Kosovo pominjete u bilo kojem kontekstu onda dokle ovdje još je tako zvanično, mada pismo može stići i od Sorensena, ne znam koga, da ga zovu samostalnom državom, neće biti nikada, barem od nas priznato, a oni što misle da jesu nek bude tako.
Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Pa, nema manje važnog zakona u ovoj zemlji koji izaziva veću pozornost, što nas, što evo očigledno i predstavnika međunarodne zajednice. I razmišljao sam da li da se javim, jer može neko ne daj Bože pomisliti da je meni baš nešto puno stalo da ovaj zakon prođe. Vjerujte da mi uopće nije stalo, svjedeno mi je hoće li proći. Ali imam odgovornost jer sam jedan od 12 koji je nekoliko mjeseci razmatrao mogućnosti kako poboljšati ovaj zakon, ovu oblast, Zakon o finansiranju političkih stranaka, Izborni zakon. I kad su u pitanju rješenja koja su ovdje ponuđena, 6 članova Parlamentarne skupštine iz SNSD-a, HDZ-a, SDA, SDP-a se usuglasilo oko ovih rješenja. I vjerujte da se meni ova sva rješenja ne dopadaju, ako netko misli da se meni dopadaju sva ova rješenja onda je u grdnoj zabludi. Ali ovo je rezultat nekakvog konsenzusa. Uz tih 6 bila su i 3 člana iz Vijeća ministara, ministri iz Vijeća ministara i bila su 3 člana Središnjeg izbornog povjerenstva, institucije koja provodi ovaj zakon i koja itekako može kompetentno govoriti o rješenju ovog zakona. Ovo govorim da razbijemo nekakve iluzije kako je ovaj zakon plod nekakve spletke nas troje potpisnika i kako mi imamo namjeru da vas prevarimo i da cjelokupnu javnost prevarimo da biste izglasali nešto što će ne daj Bože ovu zemlju zaviti u crno. Neće ovaj zakon ništa učiniti spektakularno. On je malo humaniji, logičniji nego dosadašnji važeći. Ali što se mene tiče ima rješenje, ovaj se ne prihvati ima važeći. Znači, taj važeći vjerovatno je nekima od vas bolji nego što su ova rješenja ovdje. Znači, ova rješenja nisu završena. Povodom važećeg zakona mi smo dobivali izvješće Središnjeg izbornog povjerenstva pa vas pozivam, ako niste tad kad ste trebali, pročitajte ga makar sad, pa vidite na šta se sveo sukob interesa u BiH. Pa ćete tamo vidjeti da u sukobu interesa nema ni jednog sukoba interesa zato što je neko zloupotrijebio javnu funkciju u privatnom interesu. Ni jednog jedinog nema sukoba interesa. Ima sukob interesa, tetak tetkin, kako reče ovaj, je negdje u Upravnom odboru nekog komunalnog poduzeća i to je sukob interesa. I takvih ima, i takvih ima po selektivnoj primjeni zakona, jer su nastali takvi slučajevi kao rezultat unutar stranačkih obračuna i prijavljivanja kolega koji su sljedeći na listi kako bi došli zauzeli poziciju onog koji je već na poziciji. I to je stvarnost. I to imamo kao rezultat primjene, a svi se slažemo u tome, najrigidnijeg zakona. I vidite čuda, imamo najrigidniji zakon, a sve ocjene o rastu korupcije i dalje su svaki dan alarmantnije. Ovaj zakon očigledno je tema o kojoj, evo ja sam očekivao da će on bez neke velike rasprave, jer mislim da nije najvažniji zakon u ovoj zemlji. Ja bih volio, ovo što je nekoliko kolega danas pomenulo, da smo mi već danas otvorili raspravu oko ovih stvarno alarmantnih vijesti koje smo sinoć čuli, o broju krivičnih prijava, o visini utajenih poreza za koje niko nije odgovoran. Niko nije odgovoran što se ne procesuiraju. Slično kroz zastupničko pitanje je danas aktuelizirao, ja nekad 34 malo ranije, o stanju u Uredu za veterinarstvo BiH, mi o tome ne raspravljamo. I niko nam ne piše pisma šta bi trebali uraditi dok ne napravimo taj Ured funkcionalnijim, da mogu naši proizvođači imati šanse da izađu na svjetska tržišta. O tome nema interesa ni međunarodnih ni domaćih zvaničnih, niti ko šta piše niti ko šta predlaže. Ili da ovih dana Bosnom i Hercegovinom hodaju u kamionima tone različitih proizvoda koji se ne prijavljuju, na koje se ne obračunava porez, da ovih dana različiti inspektori koji trebaju provoditi zakon, poziciju inspektora koriste kao privatan biznih pa reketiraju jedne da bi ih zaštitili, da ih ne bi proganjali, kako kažu, a istovremeno s konkurencijom sklapaju dodatni ugovor kako će im uništiti konkurenciju pa i ovi trebaju ko nešto ... I ni tim se niko ne bavi u ovoj zemlji. I sad je problem hoće li, ne znam ni ja, brat nekog od zastupnika biti u Upravnom odboru nekog poduzeća i svi ćemo se time baviti. Ja vas ne želim uvjeravati iako mi je iskreno, iskreno mi je žao što je Ustavnopravno povjerenstvo prihvatilo dva amandmana koja se tiču uvođenja ponovno savjetnika u ovaj zakon. Ja sam jedan od onih koji je imao savjetnika. I njima bi više pristajao termin stručni suradnici. Znači, oni nemaju rejting savjetnika. Ali mi smo to podcijenili, mi smo to ponizili. Koga ćete dovesti za savjetnika? Hoćete li dovesti doktora znanosti? Jel mislite da će vam on raditi za plaću od tisuću maraka, a da mu zabranite da hoda cestom. Jeste li normalni? Ovaj zakon je osigurao samo to. I mi moramo dovoditi maltene pripravnike, oni koji imaju mogućnosti, za savjetnike, jer jedino tako, jedini koji su nezaposleni i hoće da dođu da rade u instituciju. I to je rezultat primjene ovog zakona. A to što će neki savjetnik, zato što je savjetnik, zloupotrijebiti poziciju, ma dajte molim vas. Ali evo, ako je to doprinos da ovaj zakon bude još evropskiji, super, nek bude. Treba uvesti možda i one koji, sve namještenike, jer pazite ako je tajnica nositelja funkcije visprena može ostvariti veći uticaj na nositelja funkcije nego savjetnik. (?) Apsolutno. Prema tome, sad pitanje je to, treba i njih u sukob interesa uvesti. Vozač, pa ja sam s vozačom provodio više vremena jedno vrijeme nego sa djecom kod kuće. I sad normalno morate čovjeka, ako ste s čovjekom 20 sati dnevno, i razgovarati, i sjediti, i pričati i td. I on, ako je malo, ima uticaj veći na vas nego, savjetnika sam viđao kad dođe u ured tu i obično ga napadao zato što nije stigao uraditi i td. I to je znači, neću se javljati za onaj naredni zakon iako sam i tu kao jedan od potpisnika iz prostog razloga, nemam ja ni od toga ni zašto braniti ova rješenja za razliku od svih vas ... Ako mislite vi da je stanje postojeće dobro sa ovim najrigidnijim zakonom i da će osigurati da u ovoj zemlji sve procvjeta, ovaj srušite i zadržite ovo postojeće stanje i, evo vidjet ćemo vjerovatno će nešto i profunkcionirati. Ja osobno mislim da ova rješenja nisu idealna, ali su svakako bolja od aktualnih rješenja i u ovom i u onom narednom zakonu. I evo, zahvaljujem vam na pozornosti.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite. 35
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege. Evo, ja se osjećam obaveznom da kažem par rečenica zato što sam jedan od predlagača ovog zakona i zato što sam učestvovala u radu Interresorne radne grupe od septembra mjeseca pa evo sve do danas. Znači, gotovo godinu dana traje priča o izbornom zakonodavstvu, prije svega o Zakonu o sukobu interesa i finansiraju političkih partija, pri čemu se vrlo često, moram da kažem, osjećam kao neko ko je nešto uzeo nelegalno, ko je nešto uradio, i političke partije koje su u svemu učestvovale su sada krivci što sve ide naopako u ovoj zemlji. A da se vratimo na sami početak, dakle zašto je uopšte pokrenuta ova procedura. Postojalo je više razloga, a posebno, neću govoriti o, zašto je to urađeno sa Izbornim zakonom, nego sa ovim zakonima, zato što smo mi već dvije godine u Izvještaju CIK-a dobivali preporuke šta to nije dobro u primjeni zakona iz seta izbornog zakonodavstva i šta to treba mijenjati. Kad je formirana Interresorna radna grupa ja nisam bila sretna što je to urađeno, i što je ona tako brojna, i što to košta, i što ona zahtijeva drugačiji tretman nego kada zakone u parlamentarnu proceduru upućuje Vijeće ministara. Međutim, sad se pokazala vrlo zanimljiva i čudna činjenica da, kada se predstavnici šest iz Parlamenta, predstavnika političkih partija, gotovo svih političkih partija, zatim tri eksperta iz CIK-a, u čijoj su nadležnosti ovi zakoni kad je u pitanju provođenje, i tri ministra iz Vijeća ministara, kad su svi postigli saglasnost i kada je 24. aprila 2012. godine za ovaj zakon, ovo vam čitam iz Izvještaja o radu Interresorne radne grupe, sa 8 glasova za, bez glasova protiv i jednim glasom suzdržan, članovi Interresorne radne grupe prihvatili utvrđeni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa. Prva stvar na koju se naišlo jeste da ovaj zakon nije urađen u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu propisa i nije prošao na Interresornoj radnoj grupi. Komentar Transparens internešenel da je tu prekinut, odnosno da nisu poštovane procedure i zakon i kaže da je to nezakonito urađeno, odnosno nije u skladu sa ovim. Pitana sam bila da li postoje tri zakona, da li to postoji zakon Ustavnopravne komisije koji je Ustavnopravna komisija dala? Da li to postoji zakon Interresorne radne grupe i da li to postoji zakon Nike Lozančića, Nermine Zaimović-Uzunović i Živkovića o sukobu interesa. Dakle, napravljena je potpuna konfuzija u javnosti, da li ciljano i zašto, oko ovih zakona. Kad je u pitanju ovo pismo gospodina Sorensena, ja hoću da kažem da je rad Interresorne radne grupe pratilo izaslanstvo, odnosno četiri člana Venecijanske komisije, da je Interresorna grupa u svom radu se rukovodila preporukama GREKO Komiteta, ili kako se već zove, i da je to pokušano da se u najboljoj namjeri ugradi u ova rješenja. S tim u vezi jest i ovakav rezultat podrške od članova Interresorne radne grupe prijedlogu koji je sačinjen. Dakle, to nije bila politička volja i želja da se bilo kome naudi ili da se bilo ko stavi u privilegovan položaj, nego je bila želja da se uradi jedan posao koji je stajao pred nama i koji je u nadležnosti ovog Parlamenta. S druge strane, ako govorimo da li je ovaj zakon važan, pa imamo mi mnogih zakona koji jesu i nisu važni, ali on spada u set zakonodavstva koji se zove antikorupciono i na koje međunarodna zajednica, a kako god mi to cijenili mi ih ovdje imamo, i oni imaju svoje obaveze. I mi imamo svoju obavezu da donesemo ovaj zakon i da ga uvrstimo u taj set antikorupcionog zakonodavstva. Međutim, da li će on riješiti probleme? Ako je sve spalo u ovom društvu da, a ovaj zakon ima vrlo ograničenu publiku, zakonom se odnosi na, on se odnosi samo na interese izabranih i imenovanih lica u institucijama vlasti BiH, pa kako god ga tumačili. Također član 19. je naložio da moraju u ovom zakonu, koji je prepisan iz starog zakona, dakle nije ništa promijenjeno, on u 36 kontinuitetu stoji gdje jeste i mi smo ga kao takvog bez diskusije prihatili, Interresorna radna grupa. Sad kada je sve to urađeno, kad su svi bili saglasni, sad se prave različite dileme, čak oni koji su bili za i predlagači nekih rješenja, sad njihove političke partije su protiv tih rješenja. Ja se sad pitam koga su političke partije imenovale u tu radnu grupu ko nije u stanju sada da brani ili nije poštovao te stavove i koji su to sad razlozi da se o tome razgovara? Mislim da ovaj posao treba u mirnoj atmosferi, u mjeri u kojoj je to moguće privesti kraju, BiH treba ovaj zakon bez obzira koliko neko ili neki smatrali da je on važan više ili manje. Ja neću da govorim o sebi, ali meni baš i nije važan eto iskrena da budem, ali sam smatrala svojom poslaničkom obavezom da se uključim u potpunosti u rad Interresorne radne grupe i da uradimo ono što je bilo moguće da se postigne konsenzus u jednoj dobroj atmosferi između svih članova Interresorne radne grupe, kako onih koji su imali političku ulogu tako i onih koji su imali ekspertnu ulogu i da izmirimo sve ono što smo trebali da uradimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja želim jednu kraću repliku, odnosno sugestiju upravo na riječi kolegice Uzunović. Ja imam osjećaj da je ovaj zakon, i vjerujem da svi ovdje poslanici, smatram da je od izuzetnog značaja za cijelu zemlju, međutim ono što stičem utisak jeste da upravo u ovoj Komisiji sve je dogovoreno, prije svega i sa međunarodnim predstavnicima, ali sada se pokazuje da to nije dogovoreno, što znači da niste ni dobro dogovorili. To je jedna stvar. Druga stvar, u ovako važnim privrednim, ekonomskim stvarima, ja bih zamolio sve one koji budu ubuduće radili, a ovdje u dosadašnjem radu zasigurno stičem utisak da su radili baš profesori i ljekari i ne znam ... još neko drugi, zamolio bih da se uključe ekonomisti, ljudi privrednici, da vidite kako, jer to se tiče upravo najvećim dijelom privrednika. I zamolio bih dajte da se konsultujemo, udruženja privrednika, privredne komore, ekonomiste, ljude iz struke, da nađemo neko rješenje koje će zadovoljiti sve ove stvari pa na kraju krajeva i Komisiju koja nam je, evo juče dostavila ovaj svoj zahtjev, odnosno mišljenje o ovom prijedlogu. A to nam treba da bude dovoljno orijentir i znak da nismo iskoristili sve one stvari koje smo morali da bi ovaj zakon prošao ovu proceduru u Parlamentu. Toliko, hvala vam.
Odgovor na repliku, kolegica Nermina Zaimović-Uzunović.
Hvala lijepo. Ja moram da napomenem nešto što nisam na samom početku kazala, Interresorna grupa je imala predsjedavajućeg Interresorne grupe, to je bio gospodin Genjac iz SDA i njegova obaveza, 37 njegova zaduženja u Interresornoj grupi da napravi prijedloge upravo za ovaj Zakon o sukobu interesa. Toliko.
Kolegice Pandurević ja bih Vas nešto zamolio. Ja sam čekao sve vrijeme da moje kolege ovdje dođu kako bi se javio za diskusiju za repliku. Međutim, to se još uvijek nije desilo, a bojim se da poslije moje, odnosno ako Vama dam da diskutujete, nemate više ni diskusiju ni repliku, više nikoga iz SDS-a nema, pitanje je ko će onda moći da replicira i odgovori, pa da ja prvo diskutujem a onda da Vi kažete. Je li u redu to?
Nema problema.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici. Nemam namjeru da polemiziram putem novina, medija i na druge načine o nesuvislim izjavama koje su bile povodom ovoga zakona. Jasno i glasno svoj stav sam rekao i prošli put i danas ću reći ovdje, s obzirom da ima onih koji prate ovaj Dom, mogu da prenesu ono što se kaže ovdje, a i internet ima i prenos takođe može da se vjerodostojno prenese ono što kažemo jedni drugima u oči. Kao prvo krenuo bih sa netačnim navodima, uvaženi kolega Šefik Džaferović je govorio da smo ukinuli bliske srodnike, što nije tačno. Bliski srodnici su redukovani sa, da ne citiram sad, trećeg stepena, pobočna linija i td., itd. Ono što je svima bilo ovdje jasno kada uvaženi kolega, naš kolega, koji iza Vas sjedi je bio u sukobu interesa zato što mu je punac bio u nekom vodovodu u lokalnoj zajednici. I svi smo rekli da je to nesuvislo. I Vi ste se isto tako ovdje izjasnili da taj čovjek ne treba da siđe sa funkcije jer nije u sukobu interesa na način na koji to ovaj zakon treba da uredi i Vaš kolega i članovi Interresorne radne grupe iz Vaše stranke su rekli da je to ok, da to trebamo da izbacimo. I Vi sad govorite da, i otac i majka i šta ste sve ovdje nabrojali, da je to izbačeno što nije tačno.
nije uključen mikrofon
Znači, pročitajte zakon pa ćete vidjeti. Nije izbačeno. Druga stvar, gospodin Zijad Jagodić Vi ste kao privrednik ili čovjek kojeg zanima ovaj zakon mogli amandmanima da kažete to Vaše mišljenje i da te principe ugradite u amandmane. Ja nisam vidio ni jedan Vaš amandman niti princip koji ja podržavam o kojem ste Vi govorili. Ja ne vjerujem da Vaša politička partija drži to, jer ne piše to u preporukama visokog predstavnika po kojima Vaša stranka i do sada, a ja nažlost moram reći, i nastavila da radi. Ovo je po prvi put, mišljenja sam bio, da mi bez pritiska i bez naredbe od strane OHR-a možemo da se dogovorimo o nekom zakonu i nažalost prevario sam se jer se SDA povukla i ponovo radi po notama koje OHR piše. I ponovo ovdje kolege svoje poslanike sa kojim nešto dogovori, prevari na način da kaže da će glasati drugačije. A po prvi put smo mogli da, mi koji smo dobili nezahvalan zadatak, da napravimo zakon koji će biti naš zakon. Ovdje vi nas optužujete 38 da smo pravili zakon po svom interesu, profesori, doktori i td., što nije tačno. Ni SNSD-u nije u interesu da ovaj zakon donosi, iskreno govoreći baš nas briga kako će danas biti glasanje o ovome zakonu. A mnogo smo toga dobrog ovdje napravili i mnogo toga smo popravili u odnosu na zakon, a i broj amandmana koji je podnesen nam govori da smo uradili dobre stvari. Gdje su ti amandmani, gdje su te reakcije na to što je urađeno, a da nije dobro? Reakcije u odnosu na nekoliko amandmana SDS-a, i pitanje je savjetnika i pitanje je člana 19. To je najveći problem. Pa evo, čak i ovaj OHR, na koga se pozivaju iz SDA, su rekli da savjetnici trebaju da budu u Zakonu o ministarskim, vladinim i drugim imenovanjima, a ne u Zakonu o sukobu interesa. I zašto se nije mogao ovaj zakon usvojiti na, kako je Interresorna radna grupa predložila, a da usvojimo zaključak da Savjet ministara po hitnom postupku savjetnike stavi u ovaj zakon. I time bi riješili i taj problem, ali riješili bi i činjenicu da ljudi ostaju, nakon toga što prestanu biti savjetnici bilo koga i u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti, ostaju bez posla i na ulici i zabranjeno im je godinu dana da se prijave na konkurs koji Državna agencija raspisuje. Pa gdje to ima? Koje je to kršenje ljudskih prava, o čemu mi pričamo, za one koji se zalažu da to tako ostane rješenje? Uredu, evo neka ostane to rješenje. Član 19., hajka na poslanike iz SNSD-a da time prenose nadležnost. Zakon donesen 2002. godine i ovdje u ovome Parlamentu, tada ja nisam bio u tom sazivu, odmah potvrđen. 2004. godine i ja i profesor Kunić smo glasali za izmjene toga zakona, gdje taj član 19. se nije mijenjao. I 2008. godine isto tako su bile izmjene i dopune ovoga zakona gdje se taj član 19. nije mijenjao. Danas smo imali ovdje priču o Zakonu o sukobu interesa samo iz jedne obične činjenice da se radi o normativnom zahtjevu, zakon previše članova tretira i mora da se zove zakon, a ne izmjene i dopune zakona. Ni jedan drugi nema razlog. Da je Interresorna radna grupa htjela još jednom da napravi sjednicu, ja bih predložio da taj zakon iziđe iz dva dijela, pa bi ponovo bio i jedan i drugi, izmjene i dopune zakona. I dva dijela budu, ne možete promijeniti član 19. jer nemate u Interresornoj radnoj grupi dovoljno glasova da to promijenite. I ko bi pravio problem? Ne bi pravio problem niko, a ostao bi član 19. Hoću da kažem da bez potrebe se pravi priča o prenosu nadležnosti za nešto što je faktički i što ne možete promijeniti. Naravno Ustavnopravna komisija sa tri iz RS-a i dva iz Federacija mogla je i Sejdić-Finci na prošloj sjednici da riješi problem. Jednostavno riješi problem. Znači, na prijedlog iz RS-a bi prošlo, jer tri glasa su iz RS-a, dva iz Federacije, samo pitanje je da li bi ovdje to mogli da izglasamo, o čemu se radi. Da Ustavnopravna komisija kaže ok, mi ćemo sad da preglasamo kao što je i do sada sto puta preglasavani iz RS-a, ali ovdje se nije moglo da prođe. Ovaj put su bili više poslanika iz RS-a tamo, čudi me da niste stavili na dnevni red i Sejdić-Finci, to bi se moglo završiti. Govorim o tome da morate uvažavati realnu situaciju i da se može nešto ili ne može izglasati u ovome Parlamentu, a očigledno sa usvojenim amandmanima na Ustavnopravnoj komisiji to se ovdje ne može izglasati i SNSD neće predlagati, niti bilo koji član iz SNSD-a bilo kakav Zakon o sukobu interesu kad ovaj padne ovdje. Nas to ne zanima. Neka oni koji smatraju da imaju skupštinsku većinu i mogu sa ovakvim usvojenim zakonima da predlože, nek predlažu. Pa ćemo vidjeti onda kakva je politička situacija, ali i šteta koju takvi postupci čine svakome od nas pojedinačno, političkoj partiji ali i entitetu. Hoću da kažem da je ovo slab i neutemeljen pokušaj SDS-a da nakon očiglednog prenosa nadležnosti u vezi sa Zakonom o carinskim tarifama podvale u predizbornoj kampanji građanima RS-a priču o prenosu nadležnosti SNSD-a u vezi sa Zakonom o sukobu interesa. Gospodo, SNSD jest mnogo jači od vaših podvala, mnogo jedinstveniji od vaših skupštinskih natpisa sa novinarima s 39 kojima pijete kafe. Prestanite predizbornu kampanju da vodite na nacionalnim interesima, jer to je mnogo važnija stvar od jednog Zakona o sukobu interesa. Hvala. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja zaista ne znam gdje ste vidjeli neku podvalu SDS-a SNSD-u. Ja sam iznenađena, evo ja sam sad vidjela da Vi smatrate da ništa sporno nije u tom članu 19. Ja sam mislila da do sad dijelite naše mišljenje, jer koliko mi je poznato, žao mi je što predsjednik Bosić nije ovdje, na sastanku lidera se i Vaš, posljednjem u Banja Luci, Vaš partijski lider složio da član 19. nije uredu i tražio je njegovo brisanje. To je bilo na sastanku u Banja Luci. I ne želim više s Vama da ulazim u polemiku tim povodom. Samo ću reći da sam iznenađena time što ste rekli. Ko s kim, gdje, kako pije kafe, nisam znala da se to prati, gospodine Živkoviću. Sve što imam ja kažem javno, kažem svakom novinaru. Ovdje ne pijem kafe s novinarima jer nemam vremena. Povremeno popijem u Lukavici s nekim novinarima koji su mi iz davnih vremena prijatelji i kolege. To je što se tiče tog. Što se tiče konstatacije gospodina Jagodića, ja sad stvarno ne znam šta da mislim o ovom zakonu. Čak nama nije jasan ni stav SDA, da li vi stojite ili ne stojite iza ovog zakona. Maloprije ste pričali da je suviše fleksibilan, vi sad tvrdite da je opet suviše strog, nedozvoljava privrednicima, vi ne možete imati firmu. Nije tačno, gospodine Jagodiću, da ne možete imati firmu. Evo, svi ovi ljudi, gospodin Lijanović, on ima firmu, radi čovjek, nije u sukobu interesa. Možete imati firmu, ali ne možete preko te firme uzimati iz budžeta zloupotrebljavajući svoj položaj. Čitava je priča u tome. I ne možete nas porediti sa Švajcarskom, Njemačkom, Hrvatskom, Srbijom. Jednom Hrvatskom gdje uhapse premijera kad napravi zloupotrebe. Ko je kod nas odgovarao za zloupotrebe ikada i jedan funkcioner? Nije nikada niko. Dok ne napravimo pravnu državu, ja se slažem i da je diskriminišuće da neko ima preduzeće da ne može biti negdje neki funkcioner, da bi možda mogao pomoći, ali ne možemo zaradi jednog čovjeka koji možda to, ili dva, tri, pet, ne bi zloupotrijebio pustiti masu onih koji bi to zloupotrijebili. Poenta je da prvo ovdje moramo napraviti pravnu državu, da prvo naše istražne institucije, naše pravosuđe moraju početi raditi svoj posao, da, kao što pominjete Švajcarsku, kad njihov ministar, tamo se javi neka zloupotreba od, ne znam, 200 franaka, pa on podnese ostavku. Ko je to kod nas podnio ostavku? Pa ovdje smo imali, evo naše ministre koji su bili u sukobu interesa u prošlom sazivu, nisu se mogli, čitava NATO sila ih ne bi istjerala iz Savjeta ministara. I danas sutra ponovo, i kad bi smo utvrdili sukob interesa nekom ministru, bilo da je to neko s naše strane, mi bi stali pa ga zaštitili, hajde budimo iskreni, rekli bi mu to mu je politička montaža, to bi isto i vi uradili. I mi smo zbog toga, ne zaradi onih čestitih, nego radi onih koji bi zloupotrijebili, protiv tajkunizacije politike. Vama niko ne brani da imate svoje preduzeće, da radite, da se bavite biznisom, ali se morate odreći parčeta budžetskog kolača. I ja ne vidim šta je tu sporno. Hvala.
Replika, predsjedavajući Predstavničkog doma Milorad Živković. 40
Ja nisam znao da ste Vi SDS i da u ime čitavog SDS-a govorite govoreći ja, a ja sam kritikovao politiku SDS-a. I nije sporno da imate uticaja šta će ko i kako u novinskim natpisima staviti, kao i u televizijskim, da ne elaborišemo tu temu. Druga stvar, da ste pozvali SNSD da u ovom momentu kada u Federaciji nisu jasne stvari i kada trebaju neki podršku iz RS-a, da ovaj član 19. zajedno izbacimo, mi bi vam pružili ruku, ali govoreći da smo mi radom u Interresornoj radnoj grupi prenijeli nadležnost i da smo izdajice zbog toga, je jedna obična predizborna podvala SDS-a. I još ovo da vam kažem. Lopova ima u svim strankama i oko stranaka, ali jedina stranka u kojima su lopovi koji su zarad nacionalnog interesa, odnosno zarad ličnog interesa ugrozili nacionalni interes, je SDS. I to je uradio donošenjem ovdje i glasanjem o Zakonu o carinskoj tarifi. I to je politika koja se vodi od početka rata pa naovamo davanje nacionalnih interesa za lični interes. Da ne govorim o kadrovskim rješenjima gdje ste ponovo uveli politiku koju ste izmislili da, kad imenujete konja na neku instituciju da mora da bude direktor, kad vi kažete da konj, onda mora da bude direktor konj. I to ste vratili kao politiku ovdje. Narod prepoznaje politiku SDS-a i zna da takva politika koja je počela od oružanih sukoba u BiH sad se ponovo vraća na velika vrata i neće vam dati tu podršku na ovim izborima koju stalno tražite od njih. Hvala.
nije uključen mikrofon
Na zahtjev Kluba SDS-a, koliko vam treba pauza?
Pola sata.
Pola sata. [[PAUZA]] ... zahvaljujem. SDS je tražio pauzu. U ime Kluba SDS-a uvaženi kolega Mladen Bosić. Izvolite, obrazloženje pauze.
SDS je tražio pauzu radi Vas, gospodine Živkoviću, da se smirite, da se stvore uslovi za nastavak ove sjednice. I evo, ja moram da pitam da li mi imamo uslove za nastavak sjednice? Takvi nasrtaji, ničim izazvani, dovode u pitanje da li ste Vi u mogućnosti da vodite ovu sjednicu. Ovo što ste rekli ovdje, s ovim uvredama, dovode u pitanje Vaš status kao predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Spominjete konje iz SDS-a i da Vas napomenem, ono što je dozvoljeno konju, nije 41 dozvoljeno predsjedavajućem Predstavničkog doma. Morate paziti na svoje istupe. Ako imate problema oko takvih napada, onda ima način da se to rješava. Prema tome, mi smo dobili informaciju i uvjeravanje da to nije stav SNSD-a, nego Vaš lični i ja Vas još jednom upozoravam, na takav način, ne prema SDS-u, nego prema bilo kome u ovom Domu, ne možete nastupati.
Predlažete da oformimo kakvu ljekarsku komisiju ili tražite da napravimo pauzu, ili bilo šta. Molim? Ako ima kakav zaključak da stavimo na glasanje ja nemam ništa protiv. Međutim, svoj stav sa govornice imam pravo da kažem u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa Ustavom. Onome ko se ne slaže s tim stavom omogućuje da kaže protivno. Prema tome, ako ste raspoloženi da nastavimo dalje da radimo, ako ne. Dobro. Znači predlažem da krenemo sa replikama. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih želio samo uvaženoj kolegici Aleksandri da samo moguće jednu riječ kažem. Da ono što sam mislio vezano na njene amandmane da su oni u suštini želja, to sam tako razumio, želja kako bi se unaprijedio ovaj Zakon koji je definitivno u jednoj krizi. Međutim, ja se nadam da neće izgubiti volje za dalje predlaganje kvalitetnih rješenja koje ćemo svi podržati. Druga stvar, i gospodinu predsjedavajućem Živkoviću, zamolio bih ga da na neki način ne gubi prerano volju za situaciju ukoliko se danas Zakon ne usvoji. Prije svega zbog amandmana u kojima je i on učestvovao. I želio bih da se malo pomučimo, jer na kraju krajeva gdje god se pomučimo bude nam slađe na kraju. I to isto preporučujem.
Zaključujem raspravu. Nije se više niko javio. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija – predlagači poslanici: Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić (drugo čitanje) Na 31. sjednici Doma, održanoj 05.07. Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje je dostavila 17.07.2012. godine. Poslanica Aleksandra Pandurević, u skladu sa članom 118. stav 2. Poslovnika Doma, u plenarnoj fazi ponovo brani tri amandmana. Podsjećam da je i Direkcija za evorpske integracije dostavila Mišljenje 16.07. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 42
Zahvaljujem. Pa, imam potrebu reći par riječi mada mi je zadovoljstvo da je Interresorna radna grupa napravila jedan Prijedlog zakona bolji nego što je bio. Isto kao što je Zakon o sukobu interesa, tako i ovaj Zakon, dakle meni je zadovoljstvo da, što je rijetkost nažalost u ovom Parlamentu, da jedna Interresorna radna grupa se složi, svi zajedno i da naprave jedan bolji prijedlog u odnosu na prethodni. Međutim, kažem iako su imali prijedlog od Narodne stranke radom za boljitak, koji je imao jedan drugačiji pristup, odnosno prijedlog, gdje je za financiranje političkih stranaka i za uplatu na račun financiranja mi smo predlagali umjesto 8 prosječnih plaća, fizička osoba da može 50 a umjesto 15 prosječnih neto plaća pravna osoba da može 200. Iz kog razloga ovo želim naglasiti, kažem jer država je skupa igračka. Posebno ako želimo napraviti demokratsko društvo koje ima višestranačje, koje ima izbore, koje ima Parlament, zakonodavnu, izvršnu, sudsku vlast, takva igračka skupo košta. I to trebamo biti svjesni i jasni, dakle to treba netko da isfinancira. A taj netko, ja sam za to da svi imamo iste mogućnosti kada je u pitanju taj dio. Na koji način ja to gledam, odnosno ako sad politička stranka koja je na političkoj sceni u Parlamentu ima nekih 3 do 4 miliona maraka prihoda iz proračuna na godišnjem nivou, mi zabranjujemo nekome. Zašto to ne bi jedna fizička osoba, ako čovjek ima novce, isto toliko mogla da uplati i da kaže, ja idem u politiku, jer politika je naše zajedničko dobro. Dakle, svi trebamo imati jednak pristup. Dakle ovdje je ovim Zakonom, kažem ja podržavam ovaj Zakon jer je bolji u odnosu na prethodni, mada nije ono to što ja očekujem, iz razloga jer nemamo svi, nemaju svi građani BiH iste mogućnosti. A ono što je najvažnije jeste da transparentnost i motivi, dakle to da nam je, to da imamo na uvid jasan, a uopće da se ne ograničavaju ove stvari. Jer kažem, ako netko iz proračuna može dobiti 3-4 miliona za svoju politiku, zašto netko ne može da uplati isto toliko, samo da je transparentan i jasan motiv. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić.
Ja neću oduzimati vrijeme, govorili smo svi manje više o oba ova zakona. Ja imam jedno pitanje, ustvari treba mi pojašnjenje, uz izvinjenje unaprijed gospodinu Tomiću ako ja ne vidim dobro i ne razumijem dobro. Dakle, u ovom Izvještaju Komisije na stranici 2, pod 1 stoji da je Komisija konstatirala da je na Prijedlog zakona, u skladu sa članom 109. i td. poslanica Aleksandra Pandurević blagovremeno uložila tri amandmana. Ja ne mogu da vidim šta se je desilo sa ta tri amandmana. Jesu li usvojeni?
Zahvaljujem. Evo, predsjedavajući Komisije, kolega Boško Tomić. Izvolite. 43
Hvala uvaženi predsjedniče. Mi smo imali Komisiju i ja sam umjesto gospodina Kabila, koji je predsjednik a bio je spriječen iz opravdanih razloga, ja sam predsjedavao. Od 7 prisutnih poslanika, odnosno članova Komisije, 5 članova Komisije se izjasnilo za ovaj Zakon, a 2 su bila protiv. Raspravljali smo i o sva tri amandmana gospođice Aleksandre Pandurević, takođe Komisija nijedan od ovih amandmana nije prihvatila. Znači, ostao je Prijedlog zakona u izvornom tekstu kakvog ste i imali.
Zahvaljujem. Kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Evo, samo par rečenica. Htio sam kroz repliku, ali evo kroz diskusiju, gospodinu Lijanoviću, da država nije igračka i mislim da tu terminologiju ne bi trebali koristiti u Parlamentu države BiH. I drugo, samo još jednom da kažem, da smo mi u Klubu SDA glasali protiv principa ovoga Zakona jer su nam bili sporni prevashodno članovi 6. i 7. koji govore o povećanju limita dobrovoljnih priloga koji fizička i pravna lica mogu donirati političkoj partiji i da sam kao član Komisije podržao amandmane gospođe Pandurević, iz razloga što se donacija svodi na neku razumnu mjeru i na neki način, je li, usklađuje taj amandman ... usklađeno je sa našim razmišljanjem, a smatramo da uvećanje tih sredstava, na način kako je planirano kroz ovaj Zakon, može dovesti do određenih zloupotreba političkih partija. Ja o tome u ovom momentu ne želim dalje govoriti.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu (prvo čitanje) Savjet ministara BiH Prijedlog zakona je dostavio u parlamentarnu proceduru 26.06. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu Prijedloga zakona dostavila je 17.07. Mišljenje nadležne Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, azil i etiku, Mišljenje o principima Prijedloga zakona ste dobili, dostavili i dobili. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite. 44
Kratko. Ja zaista želim i iskreno da kažem da predlagači ovog Zakona su posao uradili na takav način da je ovo zaista primjer, po mom mišljenju, kako treba zakonski prijedlog da dođe u ovaj Parlament. Pogledajte priloge, pogledajte mišljenja, pogledajte tabele. I zaista je ovo primjer koji treba. Evo, ja kao lider opozicije, doduše sam sam sa sobom ovde, ali eto, pohvaljujem predlagača i naravno ja ću ga podržati u prvom čitanju.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjanama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Savjet ministara BiH Prijedlog zakona je dostavio u parlamentarnu proceduru 11.07. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Prijedloga zakona dostavila 17.07. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku. Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01.2011. – 31.12.2011. godine
Evo, gospodine predsjedavajući, ja nisam primjetio da je nešto posebno ovde promjenjeno. Znači, ja ne znam da li imaju svi dopise koji su došli vezano za ovu tačku. Ono što ja imam ja ću pročitati. Znači Koordinacioni savez ukrajinskih udruženja i organizacija iz Banja Luke, na ruke predsjedavajućeg Komisije i Zajedničke komisije, pa ću skratiti, kaže vezano za Odluku – Koordinacioni savez ukrajinskih udruženja ... u BiH broji 7 organizovanih, od 10 organizovanih udruženja u RS-u je Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, mlade i imigraciju, azil i etiku Parlamentarne skupštine dostavilo usaglašen prijedlog kandidata ispred Ukrajinske nacionalne manjine gospodina Andrije Svatoka za člana Vijeća nacionalnih manjina. Iz Prijedloga Odluke Zajedničke komisije o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina je vidljivo da naš prijedlog nije uvažen. Molimo vas da nam dostavite pojašnjenje i razloge takve odluke. To je vrlo brojna populacija ukrajinske nacionalne manjine. Drugo je takođe Savez nacionalnih manjina RS-a, krovna organizacija – 34 udruženja i 12 zakonom priznatih nacionalnih manjina, isto tako je protiv, malo duže pismo, protivni su činjenici ustupaka, pokušavam da nađem ove dvije – zahtijevamo da se maksimalno ispoštuje Odluka i preporuke Saveza nacionalnih manjina i pod 2. protivimo se proglašavanju i uvođenje novih ancionalnih manjina mimo onih koje su imenovane Zakonom o zaštiti pripadnika nacionalnih manjina BiH. To znači da i to krovno udruženje nije zadovoljno, odnosno protestuju, ne zam ko sve ima ove dopise i mislim da, ja bih volio objašnjenja, šta se promijenilo od prošli put i na koji način se došlo do i ako nisu uvaženi ovi iz ovih pisama ko je uvažen, pa da možemo odlučivati, da vidimo je li moguće izaći iz ovoga na jedan dostojanstven način i da vidimo šta je rješenje. Imam osjećaj da se na lsitama nalaze ljudi koje niko nije predložio. A imaćemo problem da njih biramo, a imamo Savez udruženja koji je protiv izbora takvih. Onda ne znam, evo ako postoji mogućnost ja bih volio da dobijem objašnjenja o čemu se radi. 46
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Izvinjavam se, da posudim samo od kolege Kalabića, jer ja prvi put ovo čujem i vidim. Mi ovo nismo imali na Komisiji, ni ovaj, ja bih ovo nazvao žalbom, ili ne znam, preporukom ili nezadovoljstvom ovog udruženja, a čuo sam pažljivo šta je kolega Kalabić pročitao, pa sada neću da ovo citiram i ponovo ponavljam. Evo, samo ću reći da prvi put vidim. A jesam rekao na Komisiji, i sada ću ponoviti, što se tiče same liste ja sa te liste znam dvojicu ljudi. Znam gospodina Fincija, i ako ga je Udruženje Jevreja kandidovalo ja nemam ništa protiv, ne interesuje me. Ali koliko znam, neću pogoditi, ali jedno 50 -100 organizacija, on je član, od ambasadora, pa od direktora Direkcije državne ovdje za zapošljavanje, ne znam ni ja za šta sve, kako se to zvalo. Pa evo, vidim i ovde na ovom spisku. I ne znam više gdje nije. Ono što moram da kažem ovde javno, i glasao sam protiv, zapravo uzdržan sam bio sa izborom ovih kandidata, ne znam nikoga, ali je potpuno jasno da tri čovjeka po Zakono o udruženjima i fondacijama BiH mogu da osnuju udruženje. I traženo je na Komisiji od nekoliko kolega, i naravno i ja sam tražio i pridružio se, ne mogu ja biti ljudi istražna komisija da vidim ko se je '91. godine nacionalno tako izjasnio ili 2000. godine ili, ne znam, 2008. kada su bili lokalni izbori. Ali očito, i baš sam na Komisiji rekao, danas ću ponoviti, ja ne sumnjam tamo ni u koga. Tim ljudima dajem podršku, ali da nam se ne desi situacija kao u opštini Centar. Načelnik Bošnjak, predsjednik Skupštine Musliman a sekretar Bosanac. Pa ljudi, svakome je jasno da se tu radi o nacionalnom izjašnjavanju jer je jasno da će proći na listi kada se izjasniš kao nacionalna manjina, dobio 2 glasa ili 12, za neku izbornu funkciju. Dakle, ja nisam istražni organ da kažem i da sumnjam u bilo koga da se bavim prevarama. Ja ove ljude sa spiska ne znam, ali ono što znam da su meni dolazili pred vrata i tri dana me čekali, a nisam se htio javiti jer isključim mobilne, ni sići u kafanu, da me i tamo nađu, da lobiraju jer se radi o platama 600 maraka mjesečno. To su dvije penzije prosječne u BiH. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vrijeme je diskusija, neko tamo gleda. Uvažavam ja kolegu Džaferovića i uvijek ću poslušati, ali neću dugo, vjerujte mi. Dakle, ljudi se sreli tri puta u godini dana i primaju po 600 maraka. I naravno da smo to, reći ću poslanici iz RS-a glasali su protiv takve i vratili Administrativnoj komisiji neka se ona bavi, neću reći ljudima koji su na spisku, nego načinom da li je moguće davati njima plate za ovo. Ali sam za to da im se plate putni troškovi, da im se plate dnevnice kada dolaze na neku sjednicu. A ja zaista ne vidim razloga, to je isto kao u mnogim opštinama gdje su paušali 1.500 maraka, pa važno mu je ući na listu tamo kao nacionalna manjina jer zna da će biti izabran. Tako mi se i ovdje učinilo. 47 Još jednom ponavljam, da mi niko slučajno ne bi sutra spočitavao kako sam ja protiv, ne daj Bože, ostalih, taman posla. To su ravnopravni građani ove zemlje kao i ja, koji pripadam određenoj nacionalnosti, ne određenoj nego sprskoj nacionalnosti. Dakle, protiv sam ovakvog načina da tri čovjeka, koja su osnovala udruženje, predstavljaju sebe sami, negdje u asocijaciji, a ne uvažavaju ove većinske. Zato je bilo racionalno i zato smo tražili, ako je moguće, da nam dostave spisak svih tih svojih članova. Ja nikada ne vrijeđam nikoga, ne daj Bože, ali to vam liči na ove nevladine organizacije koje stravičan pritisak vrše. Troje se udruži, otvore internet, vide finansira neka, da ne pominjem ni jednu zemlju, ne daj Bože, pa da me sutra zove Sorensen, i oni predstavljaju nekoga. A nemaju nijednog člana, nego se samo tamo uhljebili, ali onaj transparenti ili ne znam ni ja za ništa. Pa sam jučer vidio ovde jednu izvanrednu situaciju, sastanak o korupciji, ne znam ... korupciji ali nisam tamo prisustvovao, bio sam na sjednici komisije i prvi put sastanak, što bi se reklo u zatvorenom prostoru, pod otvorenim nebom. Ne mogu sjesti ni u jednu salu, došlo ih 200-300. Došlo 5-6 ambasadora, član Predsjedništva došao, poštujem sve, zato što se ta neka asocijacija sjetila i udružila neke druge, pa da zuimaju pare od ovih stranaca i onda će reći, evo Parlament usvojio 4% zakona, 6% ne znam od koga, kritikujte me što ne radim, ali ljudi nemojte dosađivati ono što radim. Zato sam predložio, i sad predlažem, ja ove ljude ne znam sa spiska nikoga sem ove dvojice, uvaženog magistra Jusića, čestitam čovjeku, predstavlja romsku populaciju, dao podršku, vidim čovjek se bori za prava a ne za ovo 600 maraka. Ali drugi ovi koji su se kandidovali, sa ovih 17, koliko je verifikovano udruženja, imamo još 3 u proceduri da budu priznati, 66 je članova jedne nacionalne manjine i hoće udruženje kao po popisu '91. godine. A po popisu, ne znam koje godine, moj pokojni otac i pokojna majka su bili živi, više ih nema, ja ne znam koga više ima tamo, ali nema ih na spisku članova, nego samo njih troje koje je registrovalo tu organizaciju i asocijaciju. I onda kaže, eh gospodin Jovičić je dole član te komisije, vidi nije nas podržao, a ja prvi put ova dva pisma, sada što je uvaženi kolega Kalabić pročitao, vidim. Naslovljeno je fino rekao kome. Mi u komisiji ovo nismo dobili, barem ja nisam dobio. Nemam pojma da se ovi ljudi žale i da protestuju zbog toga što nije uvažen njihov stav. Koji stav, kada će odmah doći sutra mi drugi pred vrata i traže svoj stav, što je protiv ovog njihovog stava. Dakle, ovo smo ušli u jednu nevjerovatnu situaciju i ja ne vjerujem kako će ova, prvo Komisija, a i mi Parlament koji na sebe treba da preuzme odgovornost, da izabere ove ljude, kako će iz svega ovoga zaći a da ovi sutra, ovi naši prijatelji, naši građani ne kažu kako vršimo diskriminaciju neku navodnu protiv njih. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Bez dobacivanja molim vas. Jeste li završili?
Pa ja sam prošli mandat dobio zračenje negativne energije, što gospodin sjedi iza mene uvaženi kolega, ali ja njemu sve dozvoljavam. Dakle, 7 minuta i 32 sekunde, završavam. Hvala lijepo. 48
Hvala. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja ću se kratko nadovezati na svoju diskusiju po ovoj temi sa prošlog zasjedanja. Dakle, kao što sam i prošli put kazala nejasne su procedure, nejasni su kriteriji po kojima se biraju kandidati za Vijeće nacionalnih manjina. Apsolutno je nejasno šta iz njihovog mandata proizilazi kao traženi rezultat i koje su njihove aktivnosti. Na oficijelnoj web stranici Parlamentarne skupštine BiH ne može se pronaći niti jedan izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina, ali se može pronaći porazni podatak da su oni od svog osnivanja do danas održali samo 20 sjednica i da broj sjednica rapidno pada iz godine u godinu. 2009. je to bilo 6, 2010.- 5, 2011.- 4, i 2012. održana jedna sjednica i to prije dva dana, 17.07. sa slijedećim zaključcima. - Vijeće nacionalnih manjina zahtjeva od nadležne Komisije da parlamentarnim domovima predloži da podrže većinu udruženja koji su sudjelovali u izboru ovih kandidata za listu Vijeća nacionalnih manjina. Dakle, Vijeće nacionalnih manjina BiH smatra da se ne može prihvatiti Mišljenje Minsitarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH u kome je navedeno da pripadnici određenih nacionalnih manjina ispunjavaju zakonom određene uslove za uključivanje u Vijeće nacionalnih manjina, te stoga Vijeće koje je, dakle održalo jednu jedinu sjednicu u ovoj godini, a primilo 7 ličnih dohodaka, traži, ono se ne slaže sa kandidaturom pripadnika nacionalnih manjina i manjihskih grupa koje nisu obuhvaćene Zakonom o zaštiti prava pripadnika nacionalnih manjina u BiH i negira njihovo pravo da sudjeluju unutar ovog tijela. Takođe Vijeće nacionalnih manjina, uz konstataciju da bi ukidanjem naknada bila potvrđena diskriminacija pripadnika nekonstitutivnih naroda, zahtijeva da se njihove naknade u skladu sa opštim smanjenjem naknada od 4,5% smanje za isto toliko. Dakle, članovi Vijeća nacionalnih manjina sebe izravnavaju sa državnim službenicima, zastupnicima, javnim radnicima koji obavljaju potpuno druge dužnosti, iz kojih proizilaze i određene obaveze. Ja stoga predlažem da još jedanput zatražimo da nam se pojasne procedure, kriteriji, kakav je mandat i šta iz njega proizilazi, kome su obavezni pokazati rezultate i kakve su to aktivnosti članova Vijeća nacionalnih manjina i da se naravno podrži zaključak naše Komisije da se za ovakav evidentirani nerad ukinu naknade u iznosu od 600 KM i da se pripadajući troškovi dnevnica i putnih troškova zadrže. A također se nadam da ćemo dobiti i određenu informaciju zaista o tome šta je Vijeće nacionalnih manjina u korist nacionalnih manjina učinilo od 2007. godine do danas. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite. 49
Gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću kao što je jučer uvaženi poslanik rekao, gospodin Niko Lozančić, neću trenirati strogoću na nacionalnim manjinama. Ja ih osobno izuzetno cijenim i njihov rad, mada uvažavam mišljenje gospođe, i slažem se s njim, gospođe Dervoz o tome da mislim da Vijeće nacionalnih manjina u prošlom sazivu nije ispunilo svoju zadaću, odnosno da je moglo više uraditi. Ovo što je gospodin Drago Kalabić sada pročitao, i nama ovdje prezentirao, mi to na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava zaista nismo dobili, nismo ni razmatrali. Možda bi bilo dobro da smo imali prigovore, kao što smo dobili, evo prigovor ovog gospodina Mujića, to smo dobili preko službi, i sve prigovore možda da smo razmatrali i uvažili, odnosno dali neko svoje mišljenje, međutim atmosfera na Komisiji je bila takva, čak malo uvrijeđena, otkud to Parlament da vrati Komisiji tako nešto, tako akt, i ostali su uglavnom zacementirani sa svojim mišljenjem i odlukama i ja to uvažavam. Svako ima pravo da kaže šta misli. Uvažavajući, znači prava, prava nacionalnih manjina, koja faktički Vijeće nacionalnih manjina treba da štiti i podržava, njihov status kao građana, ravnopravnih građana u BiH, mislim da sve ove žalbe i prigovore trebamo riješiti, da se to treba ponovo vratiti na Komisiju. Što sam ja, da ne bude nešto da ja sada branim, ili ne branim, ili napadam romsku populaciju, Bože ne daj, ali evo iz jednog neoficijelnog razgovora sa gospodinom Jusićem, koji je zaista do kraja mi onako ugodan bio i korektan, on je meni rekao čak 67 hiljada, oko 67 hiljada da ima Roma, mada se po zadnjem popisu iz '91. godine prezentira 9.000 Roma da ima. Evo sada ih je 67, možda je čak i više i manje, to ćemo znati po popisu koji nam bude ubrzo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 40.000, evo 40.000. Znam da je crnogorska populacija bila najveća, sada je izgleda romska. Ali isto tako, moramo da znamo, gospodo, od ovih ovih 17 plus 3 nacionalnih manjina, da je romska manjina najugroženija i da, uvažavajući sve ostale, da romskoj populaciji treba najviše naša pomoć, pomoć države BiH i što se tiče školovanja i smještaja i svega ostalog. Možda je to bila odluka, mada mi znamo i spominje se magistar da je iz moje stranke, magistar Mujić možda, ali ipak je ovo vjerujte mi bilo presudno. Ja gospodina ne znam, gospodina Jusića znam i ugodno sam iznenađena sa njegovim pozitivnim stavovima, odlučila sam se za ovaj zaključak samo iz razloga zaista što je on po struci jači i moguće da on može romskoj populaciji više, i normalno i ostalim nacionalnim manjinama ,više tu pomoći. Kako god Parlament odluči ja ću to poštovati, ali mislim da moramo malo više uložiti truda, ne biti uvrijeđeni kada Parlament da svoje mišljenje. I slažem se sa svim ovim prethodnim diskusijama, ova tri prethodnika. Znači ja ostajem kod svog stava. Hvala lijepa. 50
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Koliko je replika a koliko je pojašnjenje. Znači, ovdje ja sam malo začuđen da Komisija nije dobila ova dokumenta. Mislim da je to već sada pitanje malo ozbiljnije. Ovdje jasno stoji Parlamentarna skupština BiH, Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, na ruke predsjedavajuće gospođe Pandurević i u jednom i u drugom dopisu. Znači, ne radi se o pojedincu, ne radi se o udruženju. Radi se o dva najreprezentativnija, znači saveza u RS-u. Ja predpostavljam da ima i pojedinačnih primjedbi. Ovde se radi o sedam udruženja ukrajinskih, ne pojedinaca. A ovde se radi o krovnoj orgnaizaciji Savezu koje, znači jedno je potpisao profesor doktor Miroslav Bobrek, a drugo je potpisao Stevo Havreljuk. Znači, mi smo došli u situaciju da to nismo ni razmotrili. Sada ja postavljam pitanje ako niste ništa razmotrili koliko ima ovakvih dokumenata? Ljudi traže, ne samo da se razmotre, nego traže, pa valjda zaslužuju da im se odgovori zašto je urađeno tako i tako. Jer ako ovo, ako ovo nije uzeto u razmatranje, onda mislim kako se od mene može očekivati da učestvujem u proceduri. Ako ne mogu uticati na to šta radi Komisija mogu na sebe uticati, da ne želim onda uopšte da učestvujem. Znači ja, ja cijelo vrijeme postavljam evo pitanja a ne dobijan nikako odgovor – šta sada činit sa ovim? Ja, ja imam obavezu da, ako 7 udruženja predlaže čovjeka, imam obavezu da ga predložim umjesto pojedinca za koga mi niko ovde ne kaže kako je došao na listu, jer ja biram, mi biramo. Kamo sreće da ne moram u ovome da učestvujem ne bih postavljao nikakva pitanja. Dosadio sam vjerovatno svima sa ovim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa naravno, rekao sam prošli put da je tamo to osjetljivo pitanje i ja ne pričam o svojim stavovima ovdje. Pričam na osnovu dokumenata. Ja imam svoj lični stav o ovome, ali ovdje sam sada u obavezi da izađemo iz ove situacije. Znači, mogu ići dva zaključka, jedan je da se razmotre na Komisiji sve pristigle žalbe, koje su očito pristigle, i drugi je da se lista mijenja ovdje u Parlamentu. Znači ja, ja nemam druge mogućnosti, ali volio bih da preko ovoga ne pređemo na način da nemamo odgovor. Ovo se nama, ovako drastično kršenje procedure nama se nije desilo. Ja od kada učestvujem u komisijama svaka primjedba se razmatrala, bilo čija, na proceduru, na tim komisijama se dobro vagalo zašto neko što primjedbuje i zašto neko prigovara. I uvijek se ljudima odgovaralo na nihove primjedbe. Nebitno da li se oni slažu sa tim, ali zaslužuju odgovor. Ovo imam osjećaj da je neko sjeo, napisao i uporno, uporno se to gura uz sve ostale primjedbe koje sam rekao. Zato sam još jednom rekao, ovi dokumenti su u Parlamentu značajno primjedbuju i u najgorem slučaju zaslužuju odgovor, prije nego što se mi izjasnimo. Imaću prijedlog dva zaključka, ako ne dobijemo odgovore na ovo što uporno pitam. 51
Zahvaljujem. Kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ovo je replika kolegici Nermini. Ne riješava se pitanjem, ovo postavljenje pitanje sudbine Roma u BiH. Da jeste onda bih ja rekla zaista da ste skroz u pravu. Ali se rješava jedna obaveza po zakonu da je Parlamentarna skupština dužna da formira Vijeće nacionalnih manjina. I sada dolazimo do toga koliko imamo situaciju koja se je promijenila i otišla sasvim u suprotnost. Dakle, jedna dobra ideja a ta ideja se odnosila da Savjet nacionalnih manjina daje mišljenje, savjete i prijedloga Parlamentarnoj skupštini. Postala je samoj sebi svrha da Vijeće nacionalnih manjina postoji da bi dobijalo naknadu, a da pri tom nema nikakvu obavezu. Ni da savjetuje, daje mišljenje Parlamentarnoj skupštini, niti na bilo koji način učestvuje. Podsjetili su me, kaže jedino što je do sada uradio Savjet nacionalnih manjina je da je uradio Prijedlog amandmana na Ustav. Zamislite molim vas. To je politički rad, političko djelovanje. Ono što ne može da se dogovore ključni politički akteri u ovoj zemlji odlučile da urade nacionalne manjine. Oni ne rade da bi pomogli Parlamentarnoj skupštini, nego valjda treba da naprave još malo haosa. Dakle, ova situacija je kompletno prešla sve granice i mislim da treba postupiti po zakonu, a zakon kaže da se u fazi izbora kandidata mora savjetovati sa udruženjima nacionalnih manjina ili drugim nevladinim organizacijama o nacionalnim manjinama. Dakle, treba imati korpus delikt ko stoji iza njih. To je jedna stvar. I druga stvar, treba tražiti godišnji izvještaj. Dakle, nemojte da se više dogodi da dobije po 4- 5 hiljada, ljudi koji ništa nisu uradili. Znači, oni sada prave sjednice zbog apanaže koju odbijaju a ne zato što treba da pomognu u radu Parlamentarne skupštine. To je prešlo svaku mjeru i izgubilo svaki smisao.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, doktor Milorad Živković, rasprava.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici. Ovde imamo tri stvari oko kojih trebamo da razmislimo. Jedna je Zakon o udruženjima BiH koji je ovde nekoliko puta dolazio na dnevni red, u kome je uočeno, i ovde su poslanici o tome diskutovali, da praktično samo tri predstavnika mogu da formiraju udruženje. Predlagano je u više navrata da se taj Zakon izmjeni. Ja sam vidio da je on, jedan dio njega u proceduri. I tada treba da napravimo šta je to reprezentativno udruženje. Da napravimo kriterije koji će reći šta je to reprezentativno udruženje kako bi i u ovome primjeru mogli da od reprezentativnog udruženja dobijamo prijedloge, a ne od svih udruženja koji postoje, koji imaju, najvećim dijelom, samo tri čovjeka. 52 Druga stvar, naša Ustavnopravna komisija trebala bi nam pomoći da protumači Odluku o osnivanju Savjeta nacionalnih manjina BiH koju smo mi ovdje u ovome Parlamentu izglasali 2006. godine. Da li mi u Parlamentu možemo da mijenjamo, kao što je uvažena kolegica Nermina Ćemalović predložila, samo pojedine članove, jer se u Odluci navodi da to Komisija predlaže Domu. Pitanje je, znači da li možemo sada mi ovdje pojedinačo svi da izvlačimo neke svoje kandidate iz džepova i da tražimo od Parlamenta da se glasa ili ćemo glasati samo o prijedlogu Zajedničke komisije, prema Odluci koju imamo. To bi trebalo da rastumači Ustavnopravna komisija, da li ovde Parlament može pojedinačno da promijeni bilo kojeg člana mimo prijedloga Odluke Komisije. Time ulazimo u opasnu priču da ovde svako od nas bira svoga kandidata ili većinski izvlači iz džepa. I treća stvar je da je nedopustiva praksa da se dobijaju dokumenti koji poslije neke kolege kažu da nisu imali na Komisiji. Šta se dešava, da neko zadržava dokumente? Da li je to krila administracija Parlamenta ili neko ko je držao te dokumente kod sebe? Ali je to nedopustiva praksa, i da se ti dokumenti nisu razmatrali na Komisiji i da Komisija nije imala potpuni uvid u dešavanje toga. Zato, koliko vidim iz diskusija vaših, nisu se stekli uslovi da danas glasamo o ovome. Zaključke koje treba da predlože, neke od njih sam čuo, a vjerujem da će ih biti još. Hvala.
Dalje, uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih, evo ukratko odgovorila. Znači, Komisija je poslala prijedlog. Nije tačno, sve materijale Sekretarijat Komisije udredno dostavi svima u kancelarije. Da li neko to nije čitao, nije imao vremena da čita, to već nije naša stvar, ali optuživati Sekretarijat Komisije za ljudska prava da krije materijale to zaista nije korektno. Jer kako sam ih ja dobila, kako su ih dobili drugi poslanici, nemoguće je da samo od jednog poslanika ili dva neko to sakrije. Žalbi. Žalbi ima, gospodine Kalabiću, preko 500. Sve i jedan član koji se kandidovao a nije prošao žalio se. Žalilo se i Vijeće nacionalnih manjina RS-a da nam je poslalo prijedlog da usvojimo listu njihovih kandidata. Pa su onda i u Narodnoj skupštini RS-a napravili probleme, što se to oni ne plaćaju, a ovi ovdje se plaćaju. Pa je Vijeće nacionalnih manjina ovo BiH se žalilo, tražili su da usvojimo isključivo one koji oni predlože. Poenta je čitava u onih 600 mraka. Drugi se žale, kaže ovaj je kvalitetan. Ja vjerujem da tamo ima mnnogo kvalitetnih ljudi koji nisu prošli, ali nažalost ne mogu svi, bira se samo jedan. Je li tako? Pa se ovdje kaže, ovog podržava sedam, nije prošao. Onda se o vamo, onda gospodina Jusića podržava, koliko, 15-20, 10 udruženja, a insistira se na nekom koga podržava samo jedno udruženje. Mi smo se vodili kriterijumom da gledamo da imamo i teritorijalnu zastupljenost oba entiteta i da gledamo, koliko možemo da ispoštujemo, i polnu zastupljenost. Tako je kako je, znači sve i jedan kandidat koji se kandidovao, nije prošao, žalio se, pisao pisma svima. Evo, ja sam vidjela igrom slučaja u pošti šefa našeg poslaničkog Kluba da je i on dobijao žalbu. Znači, vjerovatno ste i svi vi na adrese poslaničkih klubova dobijali žalbe, i zato ja ostajem znači pri ovom stavu da zaista treba redukovati ova primanja i onda ćemo imati mnogo jednostavniji izbor. Nažalost, gospođa Dervoz, što se osvrnula na njihov rad, činjenica, i gospođa Majkić što je govorila, da nemamo njihovih sugestija na zakonodavne aktivnosti. Nemamo. Evo sada su sjeli, ona 53 prva dva zaključka, ja predpostavljam da su onako bila proforme, suština je bio onaj treći zaključak. Eto ... Hvala, prijatno.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pokušavam cijelo vrijeme da razjasnim ko je napravio listu. Komisija. Kako vam je predsjedavajuće sad u ... bliži ovih bh prijedlozi, nego ovi iz RS-a? Kako prednost bh udruženjima nad RS-a, a cijeli dan tučemo priču kako je prednost RS-a. Ja sam mislio da ste morali njihovu listu usvojiti, da ste morali. Sad čujem da niste, nego da ste ju vi formirali. Ali je važnije šta misli bh udruženje. Evo možda jeste, ali ne znam zašto vi niste rekli da vam je važnije šta misli RS? Ja mislim da ste trebali tako da kažete. Pa ima ko će reći da je važnije bh udruženje. Pa da vidimo, pa da vidimo. Ne trebate biti veći Bosnac od drugih Bosanaca. Znači, ja cijelo vrijeme insistiram na tome. Predsjedavajući je rekao jednu stvar – reprezentativna udruženja. Ja ovde nisam pričao o svojim imenima. Tražio sam pojašnjenje. Ako je sedam ukrajinskih udruženja predložilo čovjeka, ako imate relevantan prijedlog od devet udruženja, ja bih zaćutao odmat. Pitanje je je li i to dobar put, ali meni dovoljno da kažem ovima. Ja nemam imena, imam papire i nije mi jasno. Ako nisu svi dobili ova dokumenta, zašto oni koji su dobili nisu ih stavili na Komisiji? Jedan, jedan. Jedan, evo jedan je dobio i kaže ja sam dobio dokumenta i dajte da ih razmotrimo. Ne, ja sam, ispravite me, razumio da na Komisiji uopšte niko nije spominjao nikakva dokumenta. I koji su dobili i koji nisu dobili. I sad sam vam rekao, Savez nacionalnih manjina RS-a je respektabilno reprezentativno udruženje, i dajte mi samo veće. Teško je ovdje odmjeriti. Ne sporim ja da je vama bilo teško odlučivati. Ja, ovo je procedura vrlo sporna i mislim da ovo trebamo riješiti. Ali razumite mene, razumite ta dva dokumenta. Ne radi se o pojedincima. I nemojte brkati kruške i jabuke. Radi se o grupi udruženja koja će sutra pitati – čekajte je li vam važniji pojedinac koji je nekog od nas sreo u Parlamentu i došao na spisak, sada ja vidim, ovo što je rekao predsjedavajući, došli su tako na spisak, zato što su bili bliži. Oni znaju da ja nisam član pa su ganjali članove Komisije – de me ubaci. I oni su ubacili. Jer ja cijelo vrijeme pitam kako je pravljena lista. Pitao sam za ukrajince. Zadovoljan sam s odgovorom da kaže, da je barem jedno udruženje više. I sada ću ja imati dolje na grbači sva ukrajinska udruženja zato što je jedan Ukrajinac na mala vrata ušao u Parlament i izabran. Ali neka to neko sa njima raspravi. Nemojte da ja činom izbora ja stanem iza ove lakrdije. Neću da stanem, neću da stanem. Ne tvrdim da je izlaz ovo što ja predlažem, ali nije ni ovo kada niko neće da brani listu i niko neće da ustane. Vidite da niko danas ne brani listu. I niko neće da kaže da je učestvovao u pravljenju liste i na način na koji je pravljena. Znači možete samo da ovo, biće dva zaključka, ili da izmjenite ljude iza kojih stoje opravdani prigovori, a ne lična volja pojedinca ili drugi zaključak da se svi ti prigovori i svi dokumenti koji su došli u Parlament, pa ljudi sramota je da naša Komisija ne razmotri prigovor, taman on bio opravdan ili neopravdan. Sada ispada da su ti dokumenti sakriveni, kako ja vidim, sada u ovom momentu. 54
Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Gospodine Kalabiću, na sjednici Komisije je sve bilo uredno, transparentno. Postojao je spisak ko je koje udruženje predložilo kojeg kandidata, koliko, tabelaran prikaz, svi smo to imali. Evo, to mogu potvrditi svi članovi Komisije. Prošli put ste ovdje iznijeli jednu neistinu vezano za Ukrajinca, a to je da je SDS, eto ja sam kao tobože progurala ženu koja je na našoj listi, evo liste SDS-a, ja predpostavljam da su liste već izbačene i na sajt CIK-a. Znači, ako neko nađe, i ja tražim, gospođa je zamolila da joj uputite javno izvinjenje, znači da joj uputite javno izvinjenje, gospođe nema, evo gospodin Franjičević je tražio da se uvjeri, nije na listi SDS-a, nije član SDS-a, ali čovjek za koga se Vi zalažete, gospodine Kalabiću, jeste aktivista SNSD-a. Da ste došli na vrijeme i rekli možda bi uvažili ali ste se sjetili post festum kad je čitav posao završen. Trebali ste Vašu sugestiju uložiti na vrijeme.
Niko Lozančić, uvaženi kolega. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ovaj problem o kome raspravljamo je posljedica našeg Zakona o pravima i položaju pripadnika nacionalnih manjina u BiH kojim je propisano da pripadnici nacionalnih manjina imaju pravu na određenu zaštitu ... prava, pa Odlukom, koju je donijela ova Parlamentarna skupština, definirano je i da će to realizirati kroz Vijeće nacionalnih manjina. Data je ovlast Povjerenstvu, čiji sam član, da Parlamentu, Parlamentarnoj skupštini, znači radi se o Zajedničkom povjerenstvu oba doma, znači da Parlamentarnoj skupštini predloži listu kandidata za Vijeće nacionalnih manjina. Procedura u radu ..., predsjedavajuća je, da pojasnim, ali nema tu ništa mistično, nema ništa sakriveno, nema ništa, ne znam ni ja, kad bismo oko mnogih drugih pitanja ovoliko trošili energije gdje bi nam kraj bio, procedura je sljedeća. Prilikom, prije isticanja mandata dosadašnjih članova Vijeća nacionalnih manjina nadležno Povjerenstvo je raspisalo javni poziv i pozvalo sva udruženja nacionalnih manjina i pojedince, koji imaju interesa da imaju svog predstavnika u Vijeću nacionalnih manjina, da apliciraju, da predlože kandidate. I neki su to iskoristili blagovremeno, neki nisu. Ta procedura je trajala par mjeseci, znači nije ona u tri dana završena. Mi smo u Povjerenstvu se opredijelili da formiramo radnu grupu, u kojoj su bili članovi Kolegija povjerenstva, da sagledaju sve kandidature, uvažavajući, evo gospodična predsjedavajuća je rekla neke od tih kriterija, i da sagledavajući sve te kriterije predlože Povjerenstvu listu kandidata. Na Povjerenstvu ni oko jednog imena nije bilo žestokih rasprava. Znači ni oko jednog, niti primjedbi na rad ove radne skupine, a u radnoj skupini su bili članovi Povjerenstva, znači nisu bili ljudi sa strane. Čitavo vrijeme u ovoj problematici pristup radu Povjerenstva imali su svi predstavnici svih nacionalnih manjina. Nikom nije bilo onemogućeno da dođe na sjednicu i neki su koristili prava da tamo istupe(?) i da obrazlažu zašto su predložilo ovo a nisu predložili nešto drugo. Nikom nije uskraćena mogućnost. Je su li u ovom Vijeću, u ovom prijedlogu najbolja rješenja, Bog dragi zna, ali nećemo mi napraviti uslugu niti jednoj nacionalnoj manjini, niti svim nacionalnim manjinama što ćemo ovo pitanje rastezati još narednih par mjeseci. Sigurno im nećemo napraviti uslugu. Možda dosadašnji 55 rad Vijeća nije zadovoljavajući. Ja sam to rekao i na sjednici Povjerenstva – kada biste pitali ljude jesu li zadovoljni radom Parlamenta čuli biste svašta. Ali eto, mi opet zasjedamo, radimo, mislim, nema boljeg, ovo je najbolji koji ima Parlament. Ovo Vijeće koje ima dosad to je najbolje Vijeće koje postoji, to je nešto novo u političkoj i društvenoj praksi BiH. Prvo da smo zakonom uredili ovo pitanje, drugo da smo formirali Vijeće i treba razumjeti činjenicu da i ljudi koji su članovi Vijeća, o čemu su neki od njih govorili na sjednici Povjerenstva, se u početku slabije snalaze. Ali ja bih rekao ne snalasze se ni manje ni više nego i svi drugi koji sudjeluju u različitim možda i puno odgovornijim institucijama. Ja u tom smislu mislim da je, evo najveći doprinos da pomognemo da se na kvalitetniji način rješavaju pitanja nacionalnih manjina u BiH, da konačno usvojimo listu koju je predložilo Povjerenstvo. Ja da budem iskren nemam ni jednog favorita u ... one liste, znači nemam ništa protiv ako neko ima želju baš nešto posebno da promijeni neko od imena, iako mislim da treba uvažavati da se već nekoliko mjeseci vode rasprave na povjerenstvima, na radnoj skupini i da se došlo do, evo ovakve liste. I zato, evo pozivam, prije svega Zastupnički dom, da listu ne vraća više Komisiji jer, evo ja sam član Komisije i ja ne mogu sad, juče sam bio za ovu listu, da prekosutra ću biti za neku drugu listu. Princip je u pitanju. Možda nećemo doći ni do kakve liste. Znači, uvažavajući, opet kažem, da možda svi članovi koji su predloženi nisu najsretnija rješenja ali mislim da je puno bolje da mi danas usvojimo ovo, da otvorimo prostor Vijeću nacionalnih manjina da izučava svoju i obvezu i svoje pravo i da im pomognemo da budu učinkovitiji u budućem razdoblju i svojim određenim sugestijama pa i možda većim uvažavanjem njihovih promišljanja o određenim pitanjima koja su od interesa manjina koje predstavljaju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Koliko?
nije uključen mikrofon
Na prijedlog Kluba SNSD-a pauza 10 minuta. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici ja zamoljavam sve prisutne da zauzmu svoja mjesta. Predsjednik Kluba poslanika SNSD-a je tražio pauzu. Imate potrebu da pauzu komentarišete. Izvolite. 56
Imam debelu potrebu. Izvinjavam se kolegama, tražio sam pauzu da provjerim, znači neke stvari jer nisam ja siguran da sam uvijek u pravu a sad sam tek ubijeđen da sam u pravu. Znači, Komisija je bila pijaca, tu su se oni pogađali, dogovarali ko ima koga svoga. Na treće moje pitanje ko stoji iza toga, jer sam ja rekao nije ovo prijedlog Drage Kalabića, ovo je prijedlog udruženja, ali su neki članovi u Komisiji imali svoje prijedloge i ja ih molim danas da kažu to. Ne. Znači, Komisija je bila obična pijaca. To se nije nikad desilo. Znači, niko neće da obrazloži ovim ljudima, ne moj prijedlog, a ovdje se spominjalo da mi imamo. Slavko Jovičić nije učestvovao u toj pijaci i zato mu hvala, nije učestvovao jer je poruka bila nama imate li vi koga. Ja sam prošli put jasno rekao primjedbe. Te primjedbe do današnjeg dana nisu uvažena, jer sam rekao tražite, ne u mojim stavovima nego u primjedbama ovih ljudi. Pa jesmo li mi to sad odbacili da uopšte nećemo reagovati na stavove ovih udruženja. Nego se grupa u Komisiji izdogovarala – ja moga, ti tvoga, mislim da je sad jasno da je to bila pijaca. Znači, neugodno mi je da kažem gospođi Pandurević, gospođici Pandurević – laž, znači uvažena kolegice Marija Stefanišin Datešin(?) je na listi nacionalnih manjina ispred SDS-a, a ne na listi SDS-a jer vi nikada niste imali nacionalnih manjina na svojim listama, znaš da su bježali kao đavo od krsta od vas. Znači na listi nacionalnih manjina ona je kandidat na izborima a Andrija Svatok, Andrija Svatok koga predlaže devet ukrajinskih udruženja nije ni na kakvoj listi, nije ni na kakvoj listi, ni ..., ni na listi. Nemojte to da pričate. Poštujem ja tu ženu, nemojte da ja arbitriram između te žene i tog čovjeka, njihova udruženja su arbitrirala. Ja vas po šesnaesti put pitam – ko je predložio Mariju Stefanjuk, naravno da ne odgovarate jer ste vi predložili. Ja i to poštujem, ali ovi su jači, ako ste fer. Ali i ako niste fer nemojte od mene tražiti da ja učestvujem u ovome. Nacionalne manjine nisu zaslužile da se ovo pretvori u pijacu i trgovinu članova Komsije, nisu zaslužili. Ovo se nije smjelo dogoditi. I ne treba meni odgovor, nemam ja svojih prijedloga, i ja ne učestvujem u ..., molio sam odgovor u ime Saveza nacionalnih manjina RS-a i u ime Udruženja Ukrajinaca. Nema tih odgovora. Prijedlog zaključka je moj da se vrati to ponovo Komisiji da uvaži te prigovore, dokumenta niste pokazali, nisam dobio ni odgovor šta će biti sa tim dokumentima koji su, evo kod nas ovdje. Ja ne vidim drugog načina, nomjte od mene tražiti da u ovome učestvujem. Mogu samo predložiti takav zaključak. Ja nemam zahtjeva, ali ne odgovoriti na zvanična dokumenta koja su došla u ovaj Parlament a tvrditi kako radimo za nacionalne manjine, i mi imamo primjedbe na njihov rad a mi njih uvlačimo u običnu političku trgovinu i pijacu. Nije korektno to što mi njima radimo, uz sve ono što smo danas rekli. Ja podržavam, što su neke kolegice rekle, da treba unaprijediti rad i da tamo treba ... Ali ako je ovo pošteno da neko iz nacionalnih manjina mora da nađe privatno nekoga u Parlamentu da bi ušao u Vijeće nije ni to u redu. Onda im ne trebaju udruženja, onda nam ne treba ni onaj zakon, ni sve ostalo. Mislim da ovo nije u redu i nema potrebe, ja se izvinjavam svima ako sam vam sa ovim dosadio, ali rekao sam zašto ja imam problem i imao sam potrebu da ispravim. Ovo su činjenice, a vi možete da radite kako god hoćete. I još jednom se zahvaljujem Slavku Jovičiću koji nije učestvovao u toj pijaci jer je smatrao da postoje reprezentativna udruženja koja će sve to izdogovarati, regulisati i mi to ovdje prihvatiti bez primjedbi. Imate, čujem danas bilo je 100 primjedbi pojedinaca ali niko neće da kaže, ovih sedam udruženja, šta bi s njihovom primjedbom zato što je sklonjena u stranu. Sad mi je jasno, jer morala bi se uvažiti ljudi, pa naravno pojedinac da ne može se ravnati sa sedam udruženja. Izvinjavam se još jednom na maltretiranju. 57
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Evo, gospodine Kalabiću, u međuvremenu sam, pošto nisam imala kod sebe ... prijedlog, dotičnu gospođu je predložio Savez nacionalnih manjina opštine Prnjavor, krovno udruženje koje okuplja sve te koje su kandidovali i ovog gospodina. Što se tiče liste nacionalnih manjina SDS u Prnjavoru nema svoju listu, niti je kandidovao bilo koga iz nacionalnih manjina. Gospođa je samostalno svoj kandidat, ima puno pravo da se kandiduje. Nije kandidat SDS-a, mi nemamo nigdje u RS-u, koliko mi je poznato, nismo izašli na izbore s listom nacionalnih manjina. No Vaša mašta pred svake izbore kao i prethodnih godina, gospodine Kalabiću, kako se izbori primiču gospodin Kalabić koji je kandidat za načelnika opštine Prnjavor njemu onako mašta počinje da buja. Mislim, gospodine Kalabiću nemojte molim Vas Vašu predizbornu kampanju iz Prnjavora da unosite ovdje u ovaj Parlament i da vršite opstrukcije ovdje.
nije uključen mikrofon
Sve dokumente su svi poslanici imali. I nije tačno, na prvoj sjednici, molim vas zapisnik da se dostavi, kad su liste nacionalnih manjina, kad je usvajana, gospodine Kalabiću, prvi prijedlog – Vaš član je glasao za, pogledajte zapisnik dobićete i stenogram sa sjednice. Poslije toga su održane još dvije sjednice Zajedničke komisije, nemojte da me tjerate da Vam kažem zašto sam održala jednu, nemojte.
nije uključen mikrofon
Niko nije sakrio nikakav, gospodine Kalabiću, dokument. Jako ste nekorektni i ovo, znate na šta me ova situacija podsjeća – kad ste prije četiri godine usred Prnajvora, gospodin Kalabić počinje da viče upomoć, upomoć policija. Dođe policija i nađe našeg predsjednika Opštinskog odbora u kafani, koji je inače, da vam kažem, evropski prvak, vicešampion svijeta u karateu, nosilac crnog pojasa šesti dan, kažu – Drago Kalabić te tužio da si ga premlatio. Čovjek veze nema, čuj ja premlatio, pazite nosilac crnog pojasa šesti dan ga premladio na ulici. Sreća tu negdje u ulici bio policajac i kaže – nije, vidio ja Dragu Kalabića sam stoji nasred ulica i viče policija, policija, policija, upomoć. E ovo me mnogo podsjeća na tu situaciju. S obzirom da je gospodin ... ponovo kandidat koji će pobijediti gospodina Kalabića u Prnjavoru ja shvatam Vašu nervozu ali nemojte, gospodine Kalabiću, molim Vas. (?) nije uključen mikrofon 58
ja sam htio o tome da govorim. Uvaženi kolega i predsjednik Kluba SNSD-a gospodin Drago Kalabić, povreda Poslovnika.
Ja sam očekivao, gospodine predsjedavajući, da će neko iz Kolegija pozvat se na to, ja postavljam pitanje, da mi se da kao poslaniku odgovor – šta je sa prigovorima, šta je sa dokumentima i to ima veze sa tačkom dnevnog reda. Ja nisam dobio odgovore nego dobijam ovu vrstu obmana i laži. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... dobro, dobro, rekao sam ja tako.
Vidi se ko bježi.
Pa naravno, kako neće bježat čovjek, imaš crni pojas, tu kod svog pola opštinskog odbora šamarao da ga se ja ne bojim. Mislim, smiješno. Pa branio sam i ja nekad svoje ali je to jadno izgledalo, a evo jesam branio, mislim. Šest ljudi prešlo nama, šta je bilo – tukao nas, kažu. Pa to nema nigdje, mislim. Ja vas molim ako može odgovor, ovo je, sve mogu prihvatiti ali ne mogu prihvatiti da su od Komisije sakrivena dokumenta koja ovaj Parlament mora da kaže. Zato braninim, ne, branim, gospodina Jovičića koji je smatrao da ne treba u to da se miješa, da ima procedura, da ništa neće biti sakriveno. I naravno da je glasao jer nije učestvovao u pijaci, nije imao svojih, nije ga niko vukao za rukav. Ne trebam ja biti njegov advokat, čovjek je to rekao, ali sam tražio da to ne budu ni drugi. I ne treba, evo i sada, dajte odgovore samo na ova dokumenta.
Dobro, dajte molim Vas zaključke te. Slavko Jovičić, replika. Izvolite. Imate kome dati repliku?
Naravno, kako ne, pa neću Vama, niste Vi se javljali.
Pa, nema nikoga. [[zajednička diskusija]] 59
Pa dobro, daće ona tamo za medije sad, svi je čekaju, zvijezda estradna, kao da je Bogami, ali ja evo neću, moram replicirati radi stenograma. Dakle, kolega Kalabić je već rekao da je povrijeđen Poslovnik. Kakvi karatisti ovdje veze imaju sa ovom tačkom dnevnog reda, ali evo, već kad su pomenuti imam i ja pojas ali za bubrege, od razbijenih bubrega a ne da nekog tučem ja. To je na ovu priču. A dalje. Pa ljudi, ima li išta razumnije kad na Komisiji tražim, evo uvažene kolegice, evo svih članova, i vi ćete glasati za udruženje, i fino im kažem – koje mi udruženje dostavi da ima 150 članova, tako sam rekao, i ono koje ima 6 članova. Pa glasat ću za onog ko predstavlja 150 ljudi. Ne trebaju mi imena, jer ne znam ni onog ko predstavlja 150, ni ovog što predstavlja 6. Pa nema logičnije stvari nego da se tako izjasnimo. A onda, da je to bilo onda niko ne bi mogao spočitavati ni jednom kolegi ovdje u Parlamentu što smo mi protiv ovoga ili što sam ja bio za racionalan prijedlog uvažene kolegice Ćemalović koja je rekla ko može da predstavlja tamo, ne svrstavajući ni tada, da ne bi pogrešno neko razumio, za nekog pojedinca. A s obzirom da sam rekao da na toj listi dvojicu ljudi znam jesam na Komisiji postavio pitanje. Ali ako je Udruženje Jevreja predložilo gospodina Fincija neka bude u pet hiljada komisija, samo sam postavio pitanje kako je moguće da bude svugdje. ALi eto, i to nek je tako. Prema tome, bio sam uzdržan za listu. I ja uvažavam napore Kolegija komisije koji je pripremio, jer i u Kolegiju komisije ni oni nisu znali ni jednog čovjeka, predpostavljam. Ali evo ja što sam znao, da su me neki zvali i lobirali, ali mene niko ne treba zvati jer nikad neću prihvatiti ni kad bi mi rekao šef Kluba. I danas je bilo razloga da repliciram uvaženoj kolegici, kako vi nešto to radite. Ma Vi ste za mene ovdje predsjedavajući Parlamenta, u Klubu funkcioner koji je viši od mene. I mene ne interesuje šta će neko drugi reći meni iz Banja Luke i zvati me, ja odlučujem. A ako me nazove predsjednik stranke i ako sam pogriješio neka me kazni, i nikad mu se neću suprotstaviti. Ali ovdje pominjati stalno priču kako neko vrši pritisak, kako vi, praktički ste napravili, gospodin Bosić ovo reče, i nema ni njega, jel de, šta ću sad njemu replicirati, otišao. Samo izdeklamuju ovu svoju priču od tri munute, čekaju ih tamo njihovi mediji i večeras zvijezde. Ja molim novinare da nikad me ne traže ni za kakvu izjavu jer sam dodijao i Bogu i narodu, a najviše vama pa vam se izvinjavam jer vas najviše cijenim, s vama sjedim ovdje. I naravno, ovim iz nevladinih organizacija koji sve ovo bilježe, da li će nešto uvažiti baš me briga, u smislu nečega. Ali evo, šta da repliciram kad su otišli.
Tako je. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. tačku, Ad. 11. Zaključak sa 4. sjednice Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava Istražna komisija za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava je dostavila Prijedlog zaključka 06.07. u kojem se traži od Doma da se i ovoj komisiji produži mandat do kraja mandata ovog saziva Predstavničkog doma. 60 Otvaram raspravu o Prijedlogu zaključka uz određeno izjašnjenje da smo o tome govorili i na Proširenom kolegijumu da nismo u većinskom dijelu bili za to da se ovakav zaključak prihvati i da je potrebna modifikacija tog zaključka. Ja molim sve one koji su učestvovali u toj raspravi da, evo dodatno ne komplikujemo stvari. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ja zaista mislim da je ovo nezabilježeno u praksi parlamentarne demokratije da jedno radno tijelo, ad hocc radno tijelo Parlamenta, traži da se donese odluka, odnosno da mandat komisije produži do kraja mandata saziva Predstavničkog doma. Dakle, znala sam do sada da je rok do kada sve te ad hocc ili druge komisije moraju donijeti, završiti svoj posao da je jedna važna stvar. Pa smo se trudili da jako, da ne zakasnimo, ako treba da produžimo jednom rok za neka dva ili tri mjeseca da dobijemo saglasnost na to. Ali tražiti da se do kraja mandata produži rad komisije ja tumačim ovako. Sad sam sigurn da ništa neću uraditi što nisu već dvije komisije prije mene, ali hoću da stvorim iluziju da ću ja nešto uraditi na tome. Dakle, ja sam sigurna da treba, da se trebalo pozabaviti ovim. Ali komisija je došla do zida, izvan toga ne može nigdje. Postoje institucije ove zemlje koje bi trebalo to da rade. One očito neće to da rade. Neće to uraditi radno tijelo Parlamenta. I zato mislim da je neprimjereno tražiti da se do kraja mandata, ja vas zaista molim, i Kolegij molim, kad ovakve stvari stavljamo na sjednice da zaista povede računa koliko su one suvisle i koliko imaju smisla. Mislim da to jednostavno, da ne kvarimo bilo kakve principe koje važe za parlamentarnu demokratiju.
Kolegice Majkić, ja razumijem Vaše, ali shvatite da su to naše kolege, naši poslanici, naša komisija koju smo mi izabrali, komisija koja je usvojila zaključak i komisija koja je zaključak proslijedila ovdje. Ne može se ne izaći u susret komisiji i raspravljati o tom zaključku. Uvažena kolega Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite
Pa gledajte, nije komisija tražila da sama sebe formira nego je ovaj Dom formirao komisiju sa tačno utvrđenim zadacima. Dali ste nam veoma kratak rok. Mi nismo mogli uraditi taj posao za tako kratko vrijeme. Ja predlažem ili da produžite rok, da komisija završi svoj dio posla i da se jedanput stavi tačka na priču o pokradenim sredstvima koja su ušla u BiH, koja su donirana BiH, ili ukinite ovu komisiju jer nema potrebe da radi, neka agencije rade svoj dio posla, a ne da nam se drži predavanje, eto ovo je neviđeno, ovo je, upravo oni koji su članovi, ne znam ni ja, jedne, dvije ili tri čak ad hocc komisije. Prema tome ja vas molim da držite do dostojanstva nas kolega zastupnika.
Evo, koliko ste vidjeli ja sam pokušavao da u tom pravcu diskutujem i da kažem i napomenem da komisija ne prima naknadu za svoj rad. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite. 61
Zahvaljujem predsjedavajući. Obzirom da sam ja potpisao u ime komisije, a Vi ste dobro rekli da su to sve parlamentarci koji, evo sjede upravo ovdje i zato me malo, i ja moram se osvrnuti na, malo me iznenadila diskusija kolegice Majkić koja ovako, je li, zna biti dosta euforična, a ovdje nema ništa, znači nema razloga. Pa jedan od mojih prijedloga, ako već gospođa Majkić misli ovako, je da je kooptiramo u ovu komisiju ili da je zamijenimo sa nekim. Ja vjerujem da će bilo koji od članova vrlo rado pristati da izađe a da uđe kolegica Majkić ako ona misli da eventualno nešto može u ovom dijelu napraviti. Točno je da ova komisija je radila u protekla dva mandata i došla je do određenih saznanja, ili da ne kažem do određenih rezultata rada, pa su utvrdili, jel da ja sad ne elaboriram, pa su utvrdili da je ušlo nekih 7 milijardi i nešto miliona KM i zna se otprilike gdje su završile. Ali se ne zna i da li su utrošena bar onako kako su nas tamo izvijestili. Protekla komisija je, znači poslala na jedno 4.000 adresa, znači na 4.000 adresa je poslala upite kako su i na koji način utrošena donatorska sredstva koja su u jedno vrijeme ulazila, ne preko institucija, ne preko Ministarstva financija, ne preko Centralne banke, nego čak i pojedinačno kroz općine, pojedince, udruge i td. Mi smo dobili odgovor na nekih 1.360 otprilike, 2.600, 2.700, znači nema odgovora. I ova komisija je vidjela gdje su na kraju krajeva i problemi i koje su naše zakonske mogućnosti. Zbog toga smo imali jedan sastanak. Znači, Kolegij komisije sa ministrom pravosuđa i Ministarstvo pravosuđa se stavilo na raspolaganje da vidi i da se sazna, znači zajedno i sa našim službama, kakve su uloga i ovlasti sličnih komisija u zemljama okruženja, znači koje imaju ovlasti i kakva je suradnja sa organima gonjenja. Pa smo imali jedan sastanak i sa Obavještajnom agencijom, predstavnicima OSA-e, istražnim agencijama, predstavnicima SIPA-e i Tužiteljstva BiH. Obzirom da su ta donatorska sredstva dijeljena i da se ne zna podnešen je i određeni broj prijava, ali na različitim tužiteljstvima. Sve one organizacije koje imaju sjedište npr. u Kantonu Sarajevo, za njih je kod takvih prijava zaduženo znači Kantonalno, znači ako imaju takvu registraciju Kantonalno tužiteljstvo, a ne i država. Dobili smo informaciju da Državno tužiteljstvo, evo kad već govorimo o organima, Tužiteljstvo BiH po pitanju gonjenja ili istraga, znači nije pokrenulo, nije pokrenulo možemo reći slobodno ni jednu, jesu jednu istragu koja, gdje se radi o nekim donatorskim sredstvima sa kategorijom međunarodnog kriminala i čak i terorizma. I znači tu naši organi, pravosudni, imaju jednu koordinaciju sa međunarodnim i rade na takva dva predmeta, u ostalo ne. Pa smo dobili potvrde od tužiteljstva, od tužitelja Tužiteljstva BiH da niti će Agencija za istrage ili SIPA a niti Tužiteljstvo BiH, niti bilo koje druge, pokrenuti bilo kakav proces ako je to temeljeno dokumentacijom koja je kopirana. Znači, mi bismo morali doći na neki način do original dokumentacije nečega, uviditi da su tamo bile nekakve greške i eventualno tu dokumentaciju proslijediti Tužiteljstvu koje bi nakon toga dalo nalog Agenciji za istrage ili policiji da utvrde, znači stanje kretanja tako tih sredstava, odnosno gdje su završili. Stoga smo rekli, a da naglasimo ovdje radi i javnosti da ova komisija koja radi tamo nema za svoj rad nikakve naknade, da ne bi neko eventualno mislio, je li maloprije je bilo riječi kad je bilo Vijeće nacionalnih manjina od 600 maraka. Znači ovdje komisija, odnosno članovi komisije nemaju nikakve naknade. I zato smo tražili da nam se eventualno ne ograničava jer smo planirali za sljedeću sjednicu sazvati i tužiteljstva, i kantonalna pa da vidimo po ovim osnovama koliko se vodi i da li je 62 pokrenut bilo kakav proces sudski, odnosno od strane Tužiteljstva da li je pokrenuta inicijativa za eventualno ili podnesena bilo kakva tužba. Onda nam je rečeno vrlo jasno od tužitelja da svi oni predmeti koji su, a predmet ove komisije, istrage znači, utvrđivanje donacija od '95. ili '96. godine pa sve do 2008. godine, na kraju je to onako dosta bilo transparentno. Sve ono što se desilo do 2002. godine da je to u potpunom procesu zastare. Pa ne samo do 2002. godine, imamo znači, neki predmeti imaju 3 godine zastare a neki imaju i 5 godina zastare. I mi smo uvidjeli i gdje smo, i koje su naše mogućnosti, i zato smo tražili da bismo nešto i otkrili, ako ne javno obznanili, bez obzira što zbog toga neće niko odgovarati pred pravosudnim organima, zato smo zatražili ovaj. Ali kažem može to biti, ovo što ste Vi predsjedavajući rekli na Kolegiju, i kraći vremenski period i komisija će podnijeti jasno izvješće, prvi sastanak, drugi, treći, peti, šta smo napravili, je li, kakva je suradnja i da mi ćemo zatražiti, evo šta je i kolega Mehmedović rekao, da stavimo po ovom pitanju točku na i, ono, je li, što je bilo bilo, naše mogućnosti ..., ne možemo napraviti ništa ili ovo što smo napravili možemo dati u javnost. Evo toliko, znači ne da bismo mi željeli da mi radimo do kraja mandata. Parlament je formirao komisiju, možemo o tome napraviti i cijelu raspravu. Što se tiče nas članova komisije ona može prestati danas raditi. Za sljedeću sjednicu ćemo pripremiti izviješće šta smo radili i nema problema nikakvih. Hvala predsjedavajući.
Većinski bio prijedlog na Proširenom kolegijumu da se to desi još šest mjeseci produženje i da se izvještaj dostavi. Ako ste raspoloženi da u tom pravcu idemo, da se dalje ne diskutuje o tome jer smo već trebali napraviti pauzu jednu u 14:00 sati zbog sastanaka koji su predviđeni, ali ja neću nikome da oduzmem mogućnost da se javi. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izolite.
Poštovani kolega Jurišiću, ja se zaista slažem sa svim što ste Vi rekli. Ali ono što niste rekli da je ova, kao i prethodne komisije, ponavlja isto ono što je gospodin Gligorić rekao kad je završavao prvu komisiju. Parlament je došao do zida. Mi dalje ne možemo i ne postoji spremnost u Federaciji da se ta stvar istjera na čistac. Dakle, oni koji su bili u to vrijeme, a znamo ko je obnašao vlast, to su i ključni krivci zbog čega komisija nije napredovala. I ključni krivci što i danas sjede u komisijama i nisu učinili ništa da se na različitim nivoima napravi iskorak i da se vidi gdje su završile tolike pare. Davati komisiji tretman ovakav do kraja mandata je za mene problematičan izraz, jer da ste rekli pokušaćemo još 6 mjeseci ili 3 mjeseca ili još 9 mjeseci, hajde bez nekih argumenata, ja bih, to bi za mene bilo problematično, ali do kraja mandata tražiti nije uredu. To je jedna stvar. I druga, takođe mislim da nije uredu, ni jedna komisija u ovom Parlamentu nije radila bez naknade. Mislim da to nije uredu da bude i ova komisija, ali ona se mora svesti na cilj i na rok. To je moj stav zato da ne mislite da sam imala neki pogrešan motiv.
Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite. 63
Pa, moja replika se odnosi na konstataciju da, eto ne postoji volja u Federaciji da se ovo pitanje riješi. Ovo nije tačno. Komisija je na fonu da se zapravo napravi jedno sistemsko rješenje da svaki saziv Parlamenta ponovo ne formira Komisiju za ispitivanje zavisno od toga kome treba u dnevno političke svrhe da maše papirom, eto ušlo u BiH, ne znam ni ja, 7 milijardi, 10 milijardi, pa čak do 40 milijardi. Pa jedanput stavimo otačku da vidimo šta je ušlo u BiH, gdje su potrošena ta sredstva i da napravimo bazu podataka koja bi mogla biti korištena od svakog građanina, da svako zna koliko je ko utrošio, gdje je utrošio i td. Prema tome, nije tačno da ne postoji spremnost u Federaciji, postoji. Ja se bojim samo da u određenim dijelovima BiH ne bi, kako je to rečeno kad smo imali reviziju državljanstava naturaliziranih građana BiH, kada je iz jednog dijela BiH došao stav, eto glodari pojeli dokumentaciju, bojim se da i u ovom slučaju neće glodari već pojesti dokumentaciju pa da nemamo tu konačnu bazu podataka oformljenu. Stoga, evo ove konstatacije ne stoje.
Kolega Lazar Prodanović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Zahvaljujem se prije svega uvaženom kolegi Jurišiću koji je kratko obrazložio tok rada komisije iako se moglo iz medija pratiti na koje teškoće i probleme u svom radu nailazi. Da smo makar to kao dio izvještaja rada komisije, u skladu sa odlukom o njenom uspostavljanju i mandatom od strane ovog Predstavničkog doma, imali ja bih bio spreman da se izjasnim o ovom prijedlogu zaključka. Ovako zaključak koji se samo zasniva na, potpuno bez ikakvog uvoda prijedlogu o trajanju njenog mandata je, po mom mišljenju, neprihvatljiv i to je umanjenje digniteta rada komisija, ili ad hocc, ili privremene komisije, ili ovih stalnih, ovog Predstavničkog doma. Mišljenja sam da treba odustati od ovakvog prijedloga zaključka i zadužiti Istražnu komisiju za trošenje donatorskih sredstava, za utvrđenje trošenja donatorskih sredstava u BiH, da za narednu sjednicu Predstavničkog doma dostavi izvještaj sa prijedlogom mjera i eventualnih zaključaka u kojima bi se moglo odrediti u smislu toga da se kaže da je ona u skladu sa Poslovnikom, poslovničkim mogućnostima i postojećom legislativom, dakle u BiH, uradila ono što je moguće i da dokumentaciju u takvom i takvom stanju dostavlja nadležnim istražnim institucijama u BiH koje bi postupile u skladu sa zakonom, odnosno da li eventualno ima elemenata odgovornosti za uloupotrebe načina trošenja tih sredstava. I to je jedna od mogućnosti. I druga da se kaže da smatramo da Predstavnički dom treba da razmotri mogućnost jasnijeg definisanja rada anketnih istražnih komisija ili javnih saslušanja i da u skladu s tim je potrebno, ne znam, izvršiti izmjene i dopune Poslovnika ili donijeti ili zakon ili neki novi akt kojim bi se to moglo definisati da bude određenije. I drugo pitanje moglo bi da kaže da je za to potrebno za rad u komisiji 3 do 4 ili 2 do 3 mjesec. Svaki drugi način rada je, po mom mišljenju, šteta po poslanike i po ovaj Dom. Imamo mnogo važnijih pitanja u ovoj zemlji koja bismo mogli vrlo efikasnije rješavati. Često se ovo koristi na različit način. Ono što smatram da treba poslati snažnu poruku pravosudnim institucijama da bilo 64 koja zloupotreba u ovoj zemlji, javnih ili donatorskih ili bilo kojih drugih sredstava, treba da bude sankcionisan i u skladu sa zakonodavstvom u BiH. Toliko, hvala vam.
Hvala. Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, kad sam predlagao da ova tačka uopšte bude dnevnog reda, pa kasnije se formirala i komisija, to je bila obaveza prošlog saziva Predstavničkog doma da napravi cjelovitu inforamciju i da upozna Predstavnički dom. Naravno promijenjen je saziv, ali ostala je obaveza. I mi smo to uradili. Dakle, da budem jasan i konkretan potpuno, već je rečeno, ali treba naglasiti stotinu puta, u ovoj komisiji jedinoj koju formira Parlament niko nema ni marke. Dakle, ne plaća se rad ovoj komisiji. Ja sad pitam razumno i racionalno sve kolege, pa ima li iko od vas koji niste članovi ove komisije da bi se dobrovoljno javio i da ima sve ovo što mi sad imamo. Drugo, dakle produžili mi mandat ovoj komisiji do kraja ovog mandata ili neki došli naredni sazivi i još stotinu mandata, ovo će se teško razriješiti. Imali smo informacije razne, pa čitaju svi u medijima, pa i vi ako ne vjerujete ili ako vi imate drugačije mišljenje, ja evo dajem sad prijedlog da danas Predstavnički dom donese odluku da se prekida rad ove komisije i da se rasformira komisija. Ali ako vi svi mislite da je sve ovdje rađeno normalno, racionalno, da su trošena donatorska sredstva, da vi ne vidite oko sebe gdje stanujete kako su nikle velepne vile, kako su preduzeća nikla, kako ne znam šta je, a sami znate da ti ljudi nigdje nisu bili na radu ni u inostranstvu, da nije ni ćaća, ni babo Bil Gejs pa da im da pare i tolike milijarde. Pa onda razne špekulacije, da priznam i ja sam nekad cifre razne iznosio, ali uvaženi profesor Žarko Papić, koga su uvažavali svi bio savezni ministar, on je izašao, inače imena nikad ne pominjem privatno ni javno, ali on je izašao sa cifrom u javnost da je ovdje stiglo 53 milijarde maraka donacija. Ja ga slušao svojim ušima i gledao svojim očima i kasnije čitao. Pratite malo medije kao i ja, nemojte spavati kad treba, ne znam ko me je pitao ali eto nek malo više vodi računa nego šta ja radim, nek vodi malo računa i o drugim ciframa.
Nemojte upadati.
Al dobro, mislim, pa volim ja upadice jer ja volim te komunikacije ovako neformalne. Dakle, šta se desilo? Evo, ja predlažem i tada sam predlagao u prošlom sazivu sam bio samo, čini mi se 9 mjeseci član te komisije, da, evo kolega mojih svjedoka, uvaženi kolega Bećirović, uvaženi kolega Mehmedović, da ne budemo mi organi gonjenja, tužilaštvo, sudije ne možemo biti, nego da dovedemo sve institucije. I baš prošlu sjednicu to uradimo. Dovedemo tužioca BiH, dovedemo iz agencija raznih i sve nam ovo ljudi potvrde da su nemoćni i Parlament u prošlom sazivu nama da naredbodavni karakter, samo da vas malo podsjetim, da imamo mi ovlaštenje da to radimo što radimo, da saslušavamo svakoga. Ali eto, javljali nam se ljudi dobrovoljno pa ih nismo mi zvali da 65 nam kažu gdje je sve milijarde i milijarde otišlo. Da završim, uvažene kolege ovo neće razriješiti dali vi nama produženje roka 3 mjeseca, 6 mjeseci ili 16 godina, nikad niko, nikad niko. Zato vas molim prekinite s ovom pričom, donesite odluku, evo dajem prijedlog, a ne što bježim iz rada ove komisije, ponavljam vam, nema ovih medija otišli su, a neće, napisaće sutra da se ja borim sve se to plaća tamo, evo džaba tamo radim što se cijeli život borim protiv lopova, sa malim efektom ne mogu sam i uz saradnju nekoliko kolega, ... Dakle, nije mi interes uopšte da radim u ovoj komisiji, ovo mi je neko uvalio prošle sjednice, ja rekao da ću podnijeti ostavku, ali ne mogu zbog kolega u Klubu koje zaista cijenim i njihovo mišljenje, pa kaže Slavuj ti si najbliži, znaš malo i ono ranije iz tvojih nekih službi pa vidi tamo ko je to. Niko mi nije dao savjet, nego sam sebi ja rekao. Ne može meni dat predsjedavajući savjet ili Lazo Prodanović kome je ovo sve smiješno. Ne može nikako. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa nema nikoga kad ja nekog kritikujem, nema ga. Ali kad on mene kritikuje ... Dakle, mogu li ja napisati zaključak za iduću sjednicu da Predstavnički dom, nemojte danas opterećeni smo ovim raznim stvarima i Dom naroda vidim da gore funkcionalno rad i oni su usvojili Zakon o tarifama u našem tekstu, naravno nisu imali amandmana, tako da napravim digresiju da malo relaksiram, dakle za sljedeću sjednicu imate prijedlog zaključka, a ne danas, obustavlja se rad svih mogućih komisija koje će istraživati lopovluk. I ko to pomene imaće od mene barem jedno po Poslovniku dvije replike i 10 privatnih razgovora u hodniku, tamo kao što se vode. Hvala.
Zaključujem raspravu. Hvala. Dvanaesta tačka, Ad. 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Raiffeisen Bank International AG – Projekat modernizacije Univerziteta u Banjoj Luci Trinaesta tačka, Ad. 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu Faza III Projekta modernizacije bolnica u Bosni i Hercegovini između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Srpske i Izvozno-uvozne banke Koreje (Vladine agencije za EDCF) Četrnaesta tačka, Ad. 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aranžmanu između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje u vezi sa zajmom iz Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju za Fazu III Projekta modernizacije bolnica Predlažem da se za ove tri tačke diskusija spoji. Ako nema nikoga prijavljeog za raspravu ja zaključujem raspravu. 66 Predlažem da, je li u redu za 10 minuta da glasamo? Za 10 minuta. [[PAUZA]]