Pozivam poslanike da sjednu, da ubace kartice da bismo utvrdili kvorum i dakle otvaram 32. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo kao što vidite danas imamo prvo zasjedanje uz upotrebu nove tente, ja vas molim za malo strpljenja i malo razumjevanja ukoliko bude tehničkih grešaka. Dakle da danas pokušamo jedni drugim pomoći. Na sjednici su pozvani naši redovni gosti i predstavnici međunarodnih i nevladinih organizacija koje prate rad Doma. Pozvani su predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnik OHR-a, predstavnik OSCE-a, predstavnik EU, specijalni predstavnik generalnog sekretara Savjeta Evrope i šef Misije u BiH, predstavnički Posmatračke misije u Bosni i Hercegovini, predstavnici ambasada koje su izrazili svoj interes da prate rad današnjeg zasjedanja, predstavnici nevladinih organizacija, Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva. Srdačno pozdravljam sve koji su se odazvali današnjem zasjedanju. Dužnost mi je dame i gospodo da vas obavijestim da sam od profesora dr. Petra Kunića obavješten da od nedavno u Predstavničkom domu djeluje kao nezavisni poslanik. Takođe vas obaviještavam da je u Predstavničkom domu formiran još jedan Mješoviti klub poslanika u sastavu dr. Tihomir Gligorić, SPRS, prof.dr. Petar Kunić, nezavisni poslanik i Mirko Blagojević nezavisni poslanik, predsjedavajući Kluba po njihovom dogovoru jeste dr. Tihomir Gligorić. Sada u Domu imamo 9 klubova poslanika. Novom klubu želim uspješan rad. Imamo još jedno prethodno pitanje, a to je verifikacija mandata za dve, za dvoje novih poslanika. Naime, od Izborne komisije Bosne i Hercegovine dobio sam dobavještenje da su mandat poslanika dodjeli Muberi Ušanović, kao sledećem kvalifikovanom kandidatu na listi SDA, umjesto dr. Hasana Muratović, koji je kao što znate podnjeo ostavku na ovu dužnost. Takođe sam obaviješten da je Izborna komisija razrješila Zorana Spasojevića dužnosti poslanika zbog nespojivosti funkcija delegata u Domu naroda i poslanika u 2 Predstavničkom domu. Umjesto Zorana Spasojevića Izborna komisija dodjelila je mandat poslanika gospođi Mari Perkanović, kao sledećem kvalifikovanom kandidatu na listi SDS-a. Pozivam poslanike da daju svečanu izjavu i time u potpunosti preuzimaju poslanička prava i obaveze.
Vi ćete ponavljati zamnom. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnost koje su mi povjerene
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnost koje su mi povjerene
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Ovim je svečani čin polaganja zakletve završen. Nastavljamo sa radom. Dame i gospodo poslanici, dobili ste prijedlog dnevnog reda za 32. sjednicu. 3 U međuvremenu od Savjeta ministara dobili smo tri zakona o zahtjevima da se razmatraju po skraćenoj proceduri dakle, po članu 104. Poslovnika. Te zakone smo vam proslijedili 21. marta. U petak, 25. marta Izborna komisija dostavila je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, takođe sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. Taj zakonski prijedlog dobili ste pred početak sjednice. Prošireni kolegij imao je jutros u 9 sati sjednicu i usaglasili smo se da se dnevni red dopuni sa uvrštavanjem ovih zahtjeva kako bi se Dom odlučio o proceduri za njihovo razmatranje. Takođe je dnevni red dopunjen uvrštavanjem izvještaja, Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Azre Hadžiahemtović za razmtranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. U dnevni red uvršteno je osnivanje zajedničke bezbjedonosno obavještajne komisije i izbor članova te komisije. I napokon, kao posljednju tačku uvrstili smo Inoformaciju Izborne komisije BiH o problemima oobavljanju pripremnih radnji u vezi sa opštinskim izborima koji se održavaju u oktobru 2004. godine. Ja vas molim da imate razumjevanja za dopunu dnevnog reda sa 6,7 tačaka iz razloga što smo htjeli da utvrdimo proceduru za sve one zakonske projekte u kojem je predlagač tražio hitnu proceduru, bez obzira da li je član 104. ili 105. i moram da vas obavijestim da ne postoje bilo koji drugi prijedlog koji se nalazi u proceduri o kojem bi se danas mogli izjašnajvati. Isto tako pozivam poslanike, to smo zaključili na prošlom Kolegiju na sudržanost za predlaganje novih tačaka dnevnog reda jer bismo danas imali 22. tačke dnevnog reda stim što takođe želim da vas informišem da smo kao 18. tačku dnevnog reda stavili – Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine. Želim da vas obavijestim da imam informaciju da Komisija nije psotigla, nije završila posao, tako da 18. tačku dnevnog reda smo dužni skinuti sa dnevnog reda današnje sjednice. Dakle 18. tačka se skida, a ostale se pomjeraju. Imaćemo 21. tačku dnevnog reda, ukoliko se Dom izjasni. I na kraju želim da vas obavijestim da imamo kvorum za valjano odlučivanje. Prisutno je 37 poslanika, 24 iz Federacije, 13 iz Republike Srpske. Dame i gospod, uz ove uvodne napomene, otvaram raspravu vezano za dnevni red. 4 Ko se javlja za riječ? Za riječ se javio gospodin Mladen Potočnik. Izvolite.
...dnevnog reda Izvještaj Savjeta ministara o zahtjevu Predstavničkoga doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine o moratoriju, odnosno zamrzavanju Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i zajednicom Srbije i Crne Gore do 1.1.2006. godine donesenog na ovom parlamentu 15.3. ove godine i sa rokom izvršenja do 30.3. ove godine. Danas je 31. i mislim da ova tačka mora da bude na današnjem dnevnom redu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Potočniku. [[veza u prekidu, kratko, isključen mikrofon]] Ja bih zamolio govornike da kada govore da ustanu, da ne sjede kada govore. Dakle praksa i red je tako činimo u ovoj zgradi u ovom parlamentu. A molio bih dakle da nove prijedloge novih dnevnih redova artikulišemo na način da nešto uradimo. Ako nemamo izvještaja Savjeta ministara mi možemo danas samo otvoriti raspravu zašto ga nemamo, ili ako nema nikoga iz Savjeta ministara ako može reći hoćemo li ga imati, bojim se da ćemo imati usvojen dnevni red, ali isprazne rasprave i u tom smislu bih molio da se suzdržimo od nekih ambicija za širom političkom pričom ukoliko nemamo dokumenata na stolu, ali ne sporim da poslanici imaju pravo da traže nove tačke dnevnog reda. Ko se dalje javlja za riječ? [[isključen mikrofon]]
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja sam kao predsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije dobio zaključak Kolegija vezano za dva zakona koje smo imali u raspravi. Znači Zakon o osnivanju kompanije za prenos električne energije i Zakon o nezavisnom operatoru sistema. Ovo što sam ja dobio kao zaključak ja na neki način nisam spreman da na osnovu ovoga sazovem Komisiju. Mislim da se postavlja ovdje nekoliko pitanja. 5 Prvo – da li treba da ponovo razmatramo sve amandmane koji su usvojeni ili samo neke od njih? Da li treba da razmatramo sve amandmane koje smo već jednom razmatrali i da li da dozvolimo još ulaganja amandmana? Znači želio bi prije nego što sazovem Komisiju da se Dom odredi šta je u krajnjem slučaju naš zadatak. A ovo što piše u zaključku da sačinimo novi izvještaj u skladu sa članom 95. stav 3. Poslovnika Predstavničkog doma, znači ja nisam u mogućnosti da sazovem Komisiju, a čini mi se da bi to trebali malo da požurimo da bi mogli završiti ono što nam je zadatak. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Ja ne znam ovo je rasprava vezana za dnevni red. Da li zahtjevate tačku dnevnog reda? Ali moram da vam kažem da je zaključak posve jasan i rasprava posve jasna da su novi momenti da dakle resorne ministarstvo, Vijeće ministara, naša eksperti sjednu i da kažu šta je od usvojenih amandmana što derogira zakon poskupljuje implementaciju znatno ono o čemu smo raspravljali. Ja mislim da je zaključak posve jasan i da mislim da vi na bazi stenograma i zaključka možete sazvati Komisiju, resornog ministra i eksperte koji su radili na tome i vidjeti, dakle obaviti jednu raspravu ili podnjeti novi izvještaj Parlamentu. Kakav će izvještaj biti? Hoće li Komisija uvažiti dio argumenata ili ponoviti izvještaj, dati neki reducirani izvještaj, to je stav Komisije. Ali evo, vi samo definišite hoćete li tačku dnevnog rada da se oko toga raspravlja. Ali ja mislim da nema potrebe, jer je zaključak jasan. Ako hoćete i tačku dnevnog reda, nemam ništa protiv, samo je definišite.
Pa dobro, sazvati Komisiju pa neka Komisija neka se opredjeli šta će. Ali mislim da na osnovu ovoga zaključka, znači Komisija, uslovno rečeno nema mogućnosti da radi. Shvatate. Sazvaću Komisiju pa neka, pa ćemo se onda opredjeliti.
Ja vas molim, to je redosled stvari, dakle da sazovete Komisiju, ako bude potrebe da Dom tumači da daje nova uputstva u Komisiju, on je jedini ovlašten. Evo, mislim da smo taj problem riješili, ali u svakom slučaju Komisija treba da počne sa radom. Dame i gospodo ne javlja se niko, koliko ja vidim za dopunu dnevnog reda. Time zaključujem raspravu vezano za dnevni red i evo trebamo se samo izjasniti o prijedlogu gospodina Mladena Potočnika. On traži da se doda nova tačka dnevnog reda, koja bi po ovom što imamo bila 22. dakle tačka dnevnog reda to je 6 – Izvještaj Savjeta ministara po zahtjevu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o moratoriju zamrzavanju Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i Zajednicom Srbije i Crne Gore do 1.1.2006. godine, donesenog 15.3.2004. godine, sa rokom izvršenja do 30.3. Stavljam dakle na izjašnjavanje da ovo bude 22. tačka dnevnog reda. Glasaćemo, dakle ja vas molim da kartice stavite i da glasamo dakle putem ovih tehničkih uređaja. Dakle ko je za to da se prihvati ovaj prijedlog gospodina Potočnika? [[isključen mikrofon]] glasate. Molim vas, molim sve poslanike da glasaju. Molim vas da provjerite da li ste ubacili kartice. Imam na monitoru da dve kartice nisu ubačene.Samo malo, samo malo, dobićemo izvještaj. Polako. Dakle imamo izvještaj od 37, ukupno 24 za, ne, ne ovo je kvorum. Molim tehniku, samo malo polako. Rekao sam, molim za strpljenje sobzirom da tehnikom daljinski upravljamo nismo u mogućnosti da bilo na koji način interveništemo. Dakle sada, dakle imamo kvorum. Na moj znak kada ćemo početi glasati treba da glasamo. Dakle kada dam glas za glasanje da glasamo ponovo. Ko je za to da se prihvati predlog gospodina Potočnika? Dame i gospodo pošto pred sobom imate ove kartone, dok tehnika se ne uhoda idemo na glasanje. Nema druge, molim tehniku da se uvježbava drugi put. Samo malo, molim tehniku da. Idemo dakle, ko je za to da podržimo, idemo fizički način glasanja. Ko je za to da podržimo predlog gospodina Potočnika? Molim službu da prebroji. Malo molim strpljenja. Ko je protiv? Uzdržan? Dajte mi. Dakle od 37 prisutnih, 26 za, 10 protiv, 1 uzdržan. Dakle idemo na entitesko uzjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem. Iz Republike Srpske ko je za? 13 za iz Federacije, 10 iz Republike Srpske. Dakle konstatujem da će 22. tačka dnevnog reda biti prijedlog gospodina Moranjkića – Izvještaj Savjeta ministara po zahtjevu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, da gospodina Potočnika, izvinjavam se, dakle Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o moratoriju zamrzavanju Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i Zajednicom Srbije i Crne Gore 1.1.2006. godine. 7 Dame i gospodo time konstatujem da smo usvojili sledeći dnevni red. 1. Zapisnik 31. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o sprječavanju pranja novca po hitnom postupku, u skladu s članom 104. Poslovnika, 5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 9. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 10. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Visokom i sudskom tužilačkom savjetu po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 11. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člnaom 104. Poslovnika, 12. Zahtjev Savjeta ministara za razmtranje Prijedloga Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 13. Zahtjev Izborne komisije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 8 18. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine, 19. Osnivanje zajedničke bezbjedonosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjedonosne agencije, izbor članova komisije, 20. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o važnosti javnih isprava u Bosni i Hercegovini, 21. Informacija Izborne komisije BiH o problemima obavljanja pripremnih radnji u vezi sa opštinskim izborima koji se održavaju u oktobru 2004. godine i 22. Izvještaj Vijeća ministara po zahtjevu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o moratoriju zamrzavanju Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i Zajednicom Srbije i Crne Gore do 1.1.2006. godine. Dame i gospodo, dakle usvojili smo dnevni red. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad. 1. Zapisnik sa 31. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Izvolite. Da li ima primjedbi, da li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da prihvatimo zapisnik sa 31. sjednice? Molim vas samo polako. Ko je za? Žao mi je, dok tehnika se malo uhoda biće. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle, konstatujem da smo sa 1 glasom protiv, ostali glasovi za usvojili zapisnik sa 31. sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to su Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori U međuvremenu od prošle do ove sjednice odgovore na pitanja dobili su: - Momčilo Novaković i Milorad Živković, pitanja postavljenja na 26 sjednici. - Nikola Špirić i Muhamed Moranjkić, pitanja postavljena na 28 sjedicni. - Seada Palavrić, pitanje postavljeno na 30 sjednici Doma. Ima li komentara na dobijene odgovre? Gospodin Moranjkić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici i zastupnici, gospodo dame i gospodo prisutni ovdje od novinara pa nadalje, ja sam postavio pitanje kako je gospodin 9 predsjedavajući rekao na jednoj od sjednica prije dužeg vremen i evo konačno dobio sam odgovor skojim sam djelimično zadovoljan, jer je djelimično i odgovoreno na pitanje. Tragično je što onaj ko je odgovarao na moje pitanje je postavio meni, ovoj državi i sam sebi više pitanja 10 puta nego što je meni odgovarao na pitanje pa ne znam ko će kome sada na ta pitanja da odgovori. Razlog mog pitanja je bio jasan i pošto je pola odgovora konstatuje onaj ko mi odgovara da se moje pitanje ne odnosi na imovinu koja je predmet sukcesije. Tačno. Ali, u daljem odgovoru rečeno je da je ovaj problem tako složen da postavlja, odnosno daje mogućnost za manipulacije. Mene interesuje i volio bih da ima onaj ko je ovdje odgovarao da mi kaže čije su to manipulacije? Jesu manipulacije moje kao poslanika koji sam postavio pitanje, ili su manipulacije ovog parlamenta, ili manipulacije Vijeća ministara ili nečije ente manipulacije. Činjenica je da se ovdje konstatuje da se nalazi veći dio imovine koji nije ušao u i iskazanu pasivnom podbilansu upravo i jeste to predmet na koji sam ja ciljao, jer se nalaze desetine objekata veliki finansijski, ogromna imovina vinansijski izazvana koja nije ušla i na kraju snjom se danas manipuliše i država nema uvida u tu imovinu. Drugo, ovdje nisu riješeni problemi, rečeno je samo meni, a ja ne znam kako da je mjerilo, mjesto entitetske gdje se nalazi imovina. Prvo to nisam pitao, jer ja to znam, a drugo već ako je načeo to pitanje, onda treba da se zna
Gospodine Moranjkiću, mogu li vas
Pa nisam normalno zadovoljan i obrazlažem zašto nisam zadovoljan. Ako će neko odgovarati da kaže mi sutra na što nisam zadovoljan. I evo ja obrazlažem zašto nisam zadovoljan.
Molim vas, ne gube poslanička pitanja na ovaj način ništa. Nema onoga kome ste postavili pitanje. Dakle možete medijski da kažete da ste nezadovoljni, da nije odgovoreno, ali ako svaki put ponovimo i vršimo opširna obrazloženja, gubi smisao.
Ja imam sasvim drugo, gospodine predsjedavajući viziju. Ako nije ovako vi mene ispravite. Ja danas ako nešto kažem da ne valja, smatram da će se zapisnički konstatovati i da će neko kome se vrati to pitanje biti upučen da odgovora. Jer postoji mogućnost da su ljudi se izgubili u odgovaranju. Da, ja mislim da ima potrebu, jer znam da do sada nikada 10 kada sam rekao nisam zadovoljan, nije uslijedio dopuna tog odgovora, nikada evo godinu i kusur dana. Ako je to tako, onda dajte vi proglasite, molim vas, ili Kolegijum da ne postavljamo više pitanja, jer onda gubi se svaki smisao tih pitanja. Pa ne znam onda ovaj parlament isto gubi dio smisla svoga rada i treba javnost da zna da znači ovaj parlament je nemoćan pred pitanjima koja treba da rješavanja preko svojih izvršnih organa. Ako je to tako, onda ja konstatujem i molim sredstva informisanja da tako kažu javnosti da ovaj parlament nije u stanju pokrenuti ni jedno životno pitanje koje praktično tereti ovu državu i ovo društvo. Ako je to tako, evo ja to tako obrazlažem i kažem da nisam zadovoljan sa odgovorom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Dakle molim i ostale kolege da segmente skojima su nezadovoljni naznače. Molim vas da ove mikrofone malo lagano ispravite, pošto se govori iz stojećeg stava da imamo korektini ton radi kolega novinara i radi fono zapisa. Molim vas, dakle da se ne ljutite, nego da pokušamo ovaj sat učiniti produktivnim. Dakle nije mi cilj da bilo kome, pa ni kolegi Moranjkiću kažem da ne treba da obrazloži. Ali, mislim da način na koji inače radimo kada su poslanička pitanja govori o našem jednom besproduktivnom satu, jer nas niko ne sluša iz Vijeća ministara. Evo i danas, nažalost nema nikoga ko može pomoći. To je samo znak da Vijeće ministara možda treba kada su poslanička pitanja razgovarati na drugi način. Ko se dalje javlja za riječ? Dakle ima li neko da komentariše odgovore? Jel ima? Ima Seada Palavrić, pa dr. Živković.
Ja sam nažalost tek sada na klupi našla svoj odgovor. Međutim, nakon ovog kratkog pregleda mogu reći prije svega da sam zaista zahvalna ministru Ivaniću na profesionalnosti kada je riječ o samom odgovoru. Međutim, moram reći da se ne mogu složiti sa njegovim pravnim ocjenama da li postoji, da li je potrebna saglasnost za ovakve osjete ili ne, pa ću u dijelu kada se budu postavljala pitanja dodati što treba.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Riječ je tražio dr. Živković. Izvolite, pa Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, neosporno je da evo već godinu i više dana, a ja smatram da je Kolegij taj koji je odgovoran što se ova pitanja ne odgovoraju na 11 način koji je poslovnički, ali isto tako odgovorna je i grupa koja je trebala da prepravi taj poslovnik, na koji čekamo već godinu i nešto dana. Mislim da je i jedno i drugo trebamo i možemo da ispravimo jer ovo nema svrhe raditi. Pitanje koje sam ja postavio je vrlo brzo meni došlo kao odgovor i znao sam da nešto nije u redu čim sam ga tako brzo dobio. Naime, ja nisam tražio odgovor koje je zadužen za izdavanje licenci, nego sam traži odgovor zašto ti koji izdavaju te licence kada je APTF otišao iz Bosne i Hercegovine ne uzimajući se kao relevantne u bilo kojem procesu kada se kandidujete. Gospodin Gligorić će mi biti svjedok da kada je bio raspisan konkurs za Državnu graničnu službu nisu prihvatane licence od nadležnih institucija koji su izdavali te licence i ti ljudi nisu mogli da se kandiduju za te službe. Važili su samo licence koje su date do 2000. godine. To je tipično kršenje ljudskih prava u ovoj zemlji gdje kada jedna institucija, međunarodna zajednica u ovom slučaju ode iz ove zemlje, relevantne organizacije znači MUP RS i u Federaciji istoimena organizacija su davali licence, ali one nisu prihvatane. Kako ti ljudi mogu zaštiti ta prava? To je trebao da bude odgovor, ali evo za taj odgovor ću vjerovatno biti uskraćen. I dalje će se kršiti prava u ovoj zemlji, ali očigledno to nikoga ne zanima. Hvala vam.
...na neko postavljenjo poslaničko pitanje. Tako da izražavam javno zadovoljstvo i zahvaljujem komisiji koja je dala odgovor. Druga stvar je, koliko sam ja zadovoljan, mislim da je komisija vrlo detaljan odgovor dala, ali ono što želim ovdje konstatovati u vezi sa ovim odgovorom jeste da postoji strahovita disproporcija između proglašenih nacionalnih spomenika, posebno se to tiče kada se radi o vjerskim objektima. Ja zaista nemam ovdje šta je sve, koji su sve to spomenici traženi, odnosno objekti traženi da budu proglašeni, ali moram reći da na čitavom ovom spisku ima samo nekoliko crkava i ne znam da li ima jedna džamija i jedno groblje da nisu već proglašeni nacionalizmom. Naravno da ja nemam ništa protiv. Komisija radi u skladu sa pravilnikom, ali ja evo na ovaj način želim da pozovem i ostale da upute peticije i prijedloge kako bi takođe i ostali objekti dobili ovaj status. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ima li još komentara na odgovore? Nema. Idemo sa novim pitanjima. Kolega Jahić, Bešlagić, Raguž. Izvolite. Nije Jahić, izvinjavam se Huskić Adem. 12
Predlažem predsjedniće da negdje stavite jednu pločicu moju tu pored vaše, pa kada se god javim da znate kako se zovem. Dobro. Moguće. Ja imam ovdje kod sebe zapisnik sa 13. sjednice koja je održana 13. maja 2003. godine na kojoj sam postavio dva poslanička pitanja i pravo da vam kažem bio sam u dilemi da li da sačekam još jedno mjesec i po dana, pa da slavim svečanu godišnjicu postavljenih pitanja bez odgovora. Ovaj put bi postavio samo pitanje Vijeću ministara - da li ne znaju odgovore ili neće da ih dostave? Ja mislim da je žalosna i jedna i druga stvar. Ne znam koja je žalosnija. Radi javnosti i radi kolega ja ću ponoviti koja su to pitanja. Mislim da u zadnje vrijeme su na neki način ona dobila na značaju, ali eto to možete procjeniti. Prvo pitanje je glasilo – Ko gazduje i kakva je sudbina objekata čiji je vlasnik bila SRBiH, a koji su trenutno van funkcije i koliko uopšte takvih objekata ima? To se podrazumjevalo na one koji su unutar Bosne i Hercegovine, mada nije navedeno, ali ja sam naveo npr. Vila Gorica, Koprivnica itd. Drugo pitanje je glasilo – Koje aktivnosti je Vijeće ministara do sada poduzelo i šta dalje namjerava poduzeti na zaštiti imovine BiH pravnih lica koja se nalazi na teritoriji zemalja članica bivše SFRJ i da li postoji popis te imovine? Hvala lijepo.
Zahvaljujem Huskiću. Za riječ se javio gospodin Bešlagić Selim.
Poštovani zastupnici, poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja imam tri pitanja i dozvolite mi, vrlo su kratka. Zakonom o sistemu indirektnog oporezivanja Bosne i Hercegovine utvrđeni su rokovi za izradu propisa za uspostavu organizacije Uprave za indirektno oporezivanje i to 1. Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i rok je istekao 8. marta 2004. godine, 2. Poslovnik o radu odbora, rok istekao 8. marta 2004. godine, 3. Plan o organizacionom prestruktuiranju, rok 8. aprila 2004. godine i on se približava. Kako se već kasni sa uspotavom uprave i njenim kadrovskim ekipiranjem sasvim je jasno da će doći do kašnjenja donošenja drugih propisa koji treba da osiguraju reformu u oblasti poreskog i carinskog sistema čime se odugovlači stvaranje jedinstvenog 13 ekonomskog prostora, te efikasno naplate i raspodjela prihoda od indirektnog poreza, a istovremeno omogućava nastavak ekonomske utaje poreza i carina. Ovo ima razloga što sam rekao, jer novoimenovani direktor je rekao da on još nema platu i da koristi ženin telefon, a mi smo ga najmili da napravi organizaciju koju će spriječiti evo kažem ovdje velika sredstva. Ovo pitanje znači postavljam gospodinu Terziću i ono glasi - Dokle je stigla uspostava Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine kao i donošenje propisa koji proizilaze iz Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja “Službeni list BiH” broj 44/03.? Drugo pitanje je - Državna komisija za granice Bosne i Hercegovine je uputila Vijeću ministara usaglašene ...sa nadležnim organima Srbije i Crne Gore bilateralne sporazume dana 3.6.2003. godine za provođenje procedura potpisivanja na državnom nivou. Kako se promet ljudi i roba na graničnim prelazima obavlja na osnovu uredbe o graničnim prelazima i kontroli prelazaka granice Republike Srpske “Službeni list glasnik RS” broj 20/96, stoga je potrebno da je što prije potpisati sporazum na nivou države Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore, takođe potpisivanje sporazuma o pograničnom saobraćaju i stvorili bi se uslovi za kvalitetniji uslov življenja u pograničnom pojasu na obje strane granice. Odgađanje potpisivanja gore navedenih bilateralnih sporazuma ne treba vezati sa Sporazum o utvrđivanju granica između Bosne i Hercegovine Srbije i Crne Gore. Ovo drugo poslaničko pitanje je Vijeću ministara, gospodinu Terziću, ili ministru vanjskih poslova, gospodinu Ivaniću i ono glasi - Zašto Bosna i Hercegovina nije pristupila potpisivanju bilateralnih sporazuma sa Srbijom i Crnom Gorom i to - Sporazum o određivanju graničnih prelaza između Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore, - Sporazum o pograničnim saobračajima između Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore i - Sporazuma o pojednostavljenju postupaka prometa ljudi, roba na graničnim prelazima Uvac-Uvac, Ustibar-Vrga? I treće pitanje – Državna komisija za granice Bosne i Hercegovine uputila je VIjeću ministara predlog Srbije i Crne Gore za razmjenu teritorija na području akumulacije jezera hidroelektrana Zvornik i hidroelektrana Bajna Bašta, te željezničke pruge na području Štrbca i opštine Rudo dana 3.6.2003. godine. Kako se traži da se ovi dijelovi Bosne i Hercegovine pripoje Srbiji i Crnoj Gori po principu metar za metar, da bi se moglo nastaviti razgovarati oko utvrđivanja granične linije između ove dvije države potrebno je da se Vijeće ministara odredi po ovom zahtjevu, te izda platformu za nastavak razgovora u vezi sa ovim vrlo delikatnim pitanjima. Prema tome treće pitanje se upućuje gospodinu Adnanu Terziću, odnosno Vijeću ministara gospodinu Adnanu 14 - Zašto se Vijeće ministara nije odredilo prema zahtjevu Srbije i Crne Gore za razmjenu teritorija na području drinskog jezera i pruge Štrbac i Rudo? Kome ćemo dati.
Zahvaljujem gospodinu Bešlagiću. Sekretarijat će uzeti od vas pitanja u pisanoj formi. Za riječ se javio gospodin Martin Raguž, prvi zamjenik predsjedavajućeg.
Poštovani gospodine predsjedatelju, uvažene dame i gospodo zastupnici, ja sam za godinu i nešto dana postavio samo dva pitanja i to kada je bio Visoki predstavnik i evo nećete mi zamjeriti danas što ću u okviru jednog pitanja postaviti par pod pitanja. Pitanja ću adresirati na predsjedatelja Vijeća ministara i očekujem, bez obzira što on izravno danas nije nazočan da će Vijeće ministara u pristojnim rokovima dati odgovor na i vaša i naša pitanja. Ono što je bilo do Kolegija mi smo sjednice sa četvrtka pomjerili na zahtjev Vijeća ministara na druge radne dane kako bi se omogućilo nesmetano funkcioniranje sjednica i nazočnost resornih ministara i ljudi koji mogu odgovarati na pitanja i evo, bez obzira na to ja očekujem da ćemo mi zaista početi dobijati odgovore. Moje pitanje se odnosi na katastrofalne posljedice koje su se desile u Općini Ravno. Ja sam na poziv ljudi u subotu naveče otišao i zaista izravno vidio dimenziju i razmjere tih, te katastrofe i postavljam sljedeće pitanje - Što Vijeće ministara zna i ima li izvješće o poplavama sa katastrofalnim posljedicama Općine Ravno i na prostoru čitavog Popovog polja? - Ako nema izvješće kada će ga dobiti i kada će ga prezentirati javnosti? - Što je poduzelo o utvrđivanju odgovornosti, jer ima elemenata, ja govorim ima elemenata, ne prejudiciram da se radi apsolutno o ljudskom faktoru? Radi se o načinu raspolaganja vodenim akumulacijama Bilećkom jezeru za koji postoji precizno utvrđen režim korištenja u svako godišnje doba i u vrijeme i kako se je moglo desiti da se ovolike padavine i otapanje snijega dočeka sa najvećom razinom vode u tom jezeru? Podsjetiću vas da je poplavljeno preko 200 hektara najkvalitetnijih voćnjaka koji su 5 godina privatnim sredstvima sađeni i zasađeni i prve godine ove došli na do ploda i do mogućnosti da ljudi koji su uložili u obnavljanje i oživljavanje tog prostora vide neku korist i preko tisuću hektara žitarica, povrća i svega ostalog. Napominjem da je to sve urađeno privatnim sredstvima, bez pomoći države i bilo koje razine uz malu donatorsku pomoć zemalja. 15 Prema informacijama koje ja raspolažem maksimalni kapacite koji kanal Trebišnjice, a podsjetiću vas da je preko 100 miliona dolara uloženo prije rata i da je to bio jedan od nakvalitetnijih projekata uopće urađenih u bivšoj Jugoslaviji koji garantira znači minimalne tehničke pretpostavke vladanja vodenim resursima, bio zatrpan vodenim valom od 500, od preko 500 kubika u sekundi. Dakle, tražim eksplicitan odgovor – - Kada će Vijeće ministara podnjeti izvješće? - Ko će i na koji način nadoknaditi štetu tim ljudima? - I da li uopće u Bosni i Hercegovini postoji pravni okvir, instrumentarij da se može upravljati kvalitetno vodenim resursima? Ovo pitanje smatram zaista ozbiljnim i očigledno da apsolutno sada ne postoji i da se o posljedicama ovog čina, ja odgovorno tvrdim radi o nastavku rata drugim sredstvima. Dakle, da da, ja vodeni rat. Upravo to. Vodeni rat, samo što je pitanje mogu li ljudi koji su jednom spaljeni i sprženi ponovo sada izdržati i vodeni rat. Kažem, ovdje se pogledamo, ovdje ne upućujem pitanje nikom od vas, nego tražim relevantne informacije ima li elemenata takvih ili nema. I vezano za ovo pitanje - Kada će Vijeće ministara informirati ovaj parlament i javnost postoji li pravni okvir i može li dati garancije, odnosno jamstva da ć, projekat gornjih horizonata neće ugroziti vodene tijekove i režim voda rijeka Bregave, Bune, Bunice i jezera i da li će on uopće ugasiti perspektivu života na tim prostorima? Ja ne kažem da hoće. Ali neko mora dati jamstva da taj projekat neće proći, a po tom projektu i te vode bi trebali ići sada u ovo jezero koje vidimo nije moglo izdržati ovu novu akumulaciju. Ja mislim da su to prevažna pitanja i da mi ne možemo sve pokriti pričom o reformama, ni ja osobno ni svi drugi, jer se radi zaista o životima i perspektivi ljudi, a da sada u igru ne uvodim i treće pitanje – Šta se radi sa strujom i sa takvim i ogromnim hidroelenrgetskim potencijalima i zašto se ona ne stavlja u funkciju najvećih proizvođača u ovoj zemlji, nego se ide na monopol, izvoz po drugim standardima, a dovodi u pitanje proizvodnja i nove investicije koje mogu jedino stvoriti perspektivu ovdje u Bosni Hercegovini. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. za riječ se javio dr. Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam greškom pomislio da ovo radi, pa sam elektronski uputio zahtjev, pa su me sada informisati da moram mahnuti rukom, pa tako da sugerišem onima koji čekaju da ih Špirić prozove, jer su se uključili da počnu mahati. Naime, zahvaljujem se, ja sam iz sredstava informisanja zaista sa nevjericom saznao da će biti imenovano 13 generala u vojsku Bosne i Hercegovine, što je dobra 16 vijest sama po sebi, ali isto tako da su svi postojeći generali idu u penziju ili van aktivne službe, odnosno da neće moći biti imenovani za generale Bosne i Hercegovine. Pitanje se odnosi na predsjedavajućeg Predsjedništva gospodina Tihića, prije svega, pa zatim na Predsjedništvo u cjelini i ministra odbrane. - Prvo da li je ova skandalozna tačna? Jer ne bih želio da dajem kvalifikacije ukoliko ona nije tačna. I ako jeste – Po kojim moralnim i političkim i profesionalnim kriterijama je onemogućeno da budu BH generalni oni koji su branili ovu zemlji, odnosno oni koji se nemaju čega stiditi u svojoj profesionalnoj karijeri i koji se nisu ogriješili o međunarodne i domaće zakone? - Zašto se donosi odluka kojom se krši Ustav Bosne i Hercegovine u dijelu poštivanja Evropske konvencije o ljudskim pravima i slobodama, koje obvezuje svakog građanina ove zemlje i tu ću stviti tačku, jer još uvijek se nadam da ću dobiti odgovor da je bila greška? Drugo pitanje, - Tražim hitnu, ali poenta je na hitnoj informaciji, o stanju pregovora sa MMF-om o novom Stend bay aranžmanu, sa planom aktivnosti, koje će rezultirati novim ugovorom između naše zemlje i MMF-a, kako bi se po mogućnosti, a da je više ozobiljnosti, ona bi bila hitno sazvana na idućem zasjedanju Parlamentarne skupštine mogla o ovome obaviti kvalitetna rasprava i zaustaviti negativne ekonomske i socijalne posljedice ne postojanja ovakvog ugovora. Naime, poznato je manje više, bar bi trebalo da nam je poznato, a, nažalost nismo o tome oficijelno informisani, Stend bay aranžman je istekao izmeu BiH i MMF-a i novi se još nije počeo pregovarati. Ja uopšte ne želim da dramatiziram sada sve to zajedno, ali tok i dolazak do novog Stend bay aranžmana podrazumijeva prvo saglasnost o dijagnozi stanja u zemlji, a MMF je već dao stanje prognoze na vrlo iscrpnim izvještajima, koji još nisu došli do Parlamenta, pa kad se o tome postigne saglasnost, onda se ulazi u mukotrpne pregovore kako bi se došlo do stend bay aranžmana. Odgovorno tvrdim da ovo vodi u udalje ekonomsko i socijalno zaoštravanje u zemlji i zato molim da se o ovome izvijestimo što prije, kako bi mogli imati aktivnu raspravu o ovome, bez plitiziranja. Da ne bih postvio treće pitanje kolega Špiriću, ja predlažem zaključak da nam se za narednu sjednicu Doma pripremi informacija o toku aktivnosti na ugovoru o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji, jer smo zaključili da ćemo o tome biti redovno informisani, a predat nam je i izvještaj dokle smo stigli i očigledno je da nismo stigli donde dokle smo planirali. Pa da ne bi postavljao pitanje, ja molim i da ne bi otvarao tačku dnevnog reda, drugi put, da nam date informaciju, hajde da ih sad pozovemo da to urade za iduću sjednicu da vidimo gdje smo, da ne bi bili ponovo ovaj parlament, da ne bi bio kriv, što Vijeće ministara ne radi svoj posao. 17 I, predlažem drugi zaključak kolega Špiriću, mada smo imali sličnih, pa čak i ako se ovaj zaključak ne postigne, predlažem da više nemamo tačke dnevnog reda pitanja posaničkih. Naime, predlažem zaključak da se obaveže Vijeće ministara, da preko predstavnika svakog ministarstva bude prisutno na svakoj sjednici kada je ova tačka dnevnog reda na dnevnom redu, kako bi se moglo rditi, ne samo po Poslovniku, nego u skladu sa elementarnom normom koja postoji u opštinama u ovoj zemlji, u kantonima, u entitetima i u svakoj zemlji na planeti. Ovo je jedini parlament kojeg pita Vijeće ministara bez da su ljudi ovdje prisutni. Ja ovo nikad u životu nisam vidio ni u jednoj drugoj prilici, a naši čelnici Parlamenta imaju i te kako dobro iskustvo da u svijetu ta praksa nije poznata koju smo mi ovdje na mala vrata uveli.
Zahvaljujem dr Lagumdžiji. Za riječ se javio gospodin Belkić, pa gospodin Moranjkić, pa dr Živković. Svi ćete dobiti riječ.
Ja sam imao, također dva pitanja, od jednog odustajem, izgleda da ga je gospodin Lagumdžija postavio.Radi se o pitanju, da tako kažem generala. Drugo pitanje je vrlo kratko, upućeno je Predsjedništvu BiH. Zašto konačno Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ne dostavi ovom parlamentu dokumenat sigurnosna politika? Ja sam u par navrata pokušao preko Kolegija. Kolegij kaže nismo dobili. Ja uopšte nisam bio u poziciji da se objasnim, možda taj dokumenat više ne treba. Radi se i o zaključku ovog parlamenta. I, jedna sugestija Kolegiju, kad je riječ o nemogućnosti dobijanja odgovora itd. u sve ovo o čemu je govorio gospodin Živković, nešto je govorio i gospodin Raguž, jednostavno treba poslati poruku Vijeću ministara da ih je ovaj parlament postavio. Dakle, da ih je ovaj parlament postavio.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Gospodin Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, Ja sam bio pripremio dva poslanička pitanja. Prvo se odnosilo na problematiku, koja je uvrštena u dnevni red, a odnosi se na efekte tromjesečnih aktivnosti, vezanih za poljoprivredu i od njih odustajem, predaću ga u pismenoj formi. Drugo pitanje, tražim da se i ja i ovaj parlament informišu o tome. Zašto nije do danas oformljena komisija zakoncesije na nivou države i kad se i dokle tačno vremenski ona mora formirati i početi sa radom? Već je svima poznato da mnogi kapitalni projekti kao što je koridor 5C, brzi putevi itd. čekaju početak rada te komisije. Pitam se ko će 18 odgovarati za ovo i da li je moguće u tom kontekstu samo za puteve donijeti zakon o koncesjama? Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću.Za riječ se javio dr Živković, pa Seada Palavrić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Vjerovatno svako od nas ko je putovao do Evrope i natrag ili u neki drugi kraj imao je problema sa tim letovima i sve češće, pogotovo oni koji su u komisijama za Evropske integracije i vanjskih poslova imaju te probleme za obezbjeđenje viza, šengenskih viza itd. Jutros moj let nije otišao i ja nisam mogao da sletim u Minhenski aerodrom zato što nisam imao šengensku vizu obezbijeđenu i ja postavljam pitanje za ministra vanjskih poslova. Postoji li mogućnost da se za nosioce diplomatskih pasoša, prvenstveno mislim na ministre i poslanike obezbijedi u razgovoru sa Evropskim parlamentom i drugim nadležnim međunrodnim institucijama šengenske vize, s obzirom da nam je to neophodna stvar, da to nije nikakav izdatak i mislim da bi nam dobro došla takva pomoć. Hvala.
Zahvaljujem dr Živkoviću. Seada Palavrić ima riječ.
Zahvaljujem. Dakle, u vezi sa odgovorom na moje pitanje, koje sam dobila od ministra Ivanića, definitivno je jasno da je u Moskvu putovala delegacija RS kao entiteta. Međutim, u odgovoru se iznosi stav. Za posjete i saradnju sa državama, pa se ne kaže čije posjete, kao i njiovim regijama i gradovima smatra se da postoji saglasnost Predsjedništva BiH, ukoliko su sa tom državom uspostavljeni diplomatski odnosi, izuzev ako je Predsjedništvo BiH stavilo izričitu zabranu. Ja molim Ministarstvo vanjskih poslova da mi dostavi ili me obavijesti o aktu, po kojem se smatra ovakva situacija. Drugo, također, u odgovoru se tvrdi da prema članu 3.2.d. Ustava BiH, entiteti ostvaruju saradnju sa drugim državama, regijama i gradovima, u skladu sa principima suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH. Navedeni član Ustava BiH deiniše uvjete pod kojima entiteti mogu zaključivati ugovore sa drugim državama i međunarodnim organizacijama, a ne odnosi se na njihove ugovore sa regijama i gradovima drugih državam. Smatram da član 3.2.d. Ustava tako ne govori i molim, također, Ministarstvo vanjskih poslova da objasni zbog čega se ovo ne bi odnosilo na sporazume sa regijama i gradovima. Kad je riječ o ugovorima, također, Ministarstvo vanjskih poslova tvrdi da član 3.1.3.Ustava BiH definiše nadležnosti institucija BiH i entiteta, iz kojeg proizilazi ndležnost za zaključivanje ugovora, koji tretiraju pitanje nadležnosti regija i gradova. 19 Smatram da i ovakvi ugovori potpadaju pod odredbu člana 3.2.d. Ustava Bosne i Hercegovine. I, na kraju, zbog činjenice da se sada očekuje zaključivanje ugovora između Republike Srpske kao entiteta, dakle, po pitanju lizinga opreme koju Vlada Moskve daje privredi RS u visini od deset miliona dolara, zaključeno je da se hitno pristupi potpisivanju ugovora i konkretnoj realizacij. Smatram da je za ovakav ugovor potrebna saglaslnost Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i kad je riječ o sastavu delegacije, posljednji zaključak je iz odgovora po pitanju upućivanja dije hiljade građevinskih radnika iz RS-a na rad u Moskvu, zaključeno je da eksperti iz Ministarstva urbanizma i građevinarstva RS-a, hitno razriješe sva sporna pitanja sa ekspertima Vlade Moskve i opredijele se da li je povoljnije da građevinske firme iz RS-a nastupe u ulozi izvođača pod izvođača radova ili da se radnici šalju da rade u okviru firmi koje već rade u Moskvi. Također mislim da je i za ovakav sporazum potrebna saglasnost Parlamentarne skupštine iz člana 3.2.d. Ustava i, uzgred u delegaciji je pored pripadnika srpskog naroda išao jedan Hrvat. Pitam ministra zašto nije išao i resorni ministar prostornog uređenja koji je Bošnjak? Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Pitanje za člana Predsjedništva gospodina Tihića. Naime, da li je, da li su poslednje izjave člana Predsjedništva, date u funkciji člana Predsjedništva ili možda u nekoj drugoj funkciji, imajući u vidu činjenicu da su te izjave upravo direktno uprerene protiv Ustava, kojega je i kojega treba gospodin Tihić da se pridržava. Ujedno želim da obavijestim ovaj dom, a i javnost BiH, da Klub poslanika SDS će preispitati svoj odnos prema Savjetu ministara, odnosno da od danas Savjet ministara nema podršku Kluba Srpske demokratske stranke i da će podržavati samo one odluke Savjeta ministara, koje su u funkciji ustavnih nadlenosti i prije svega očuvanje RS. Hvala.
Zahvaljujem.
... sada nas obavještava kroz pitanje da ne podržavaju ovo vijeće ministara. Molim vas, nema zemlje na svijetu u kojoj ovdje ne bi bila malo duža pauza.
Okej, pauza pola sata. 20 [[PAUZA]] Da krenemo, oprostite što je pauza duže trajala iz tehničkih razloga, a, inače nismo baš najvrednosniji kada dajemo poauzu, traje nažalost duže nego što kažemo, ali evo pauzu je tražio dr Zlatko Lagumdžija. Ima li potrebe da obrazloži? Izvolite dr Lagumdžija. Možete i s mjesta, a možete i izaći.
Mada ovo nije obična diskusija, malo je neuobičajeno sve, ali gospodin Novaković je tu diskusiju neobičnu pokrenuo sa mjesta, pa mogu i ja. Gospodine predsjedavajući, imajući u vidu da izjava gospodina Novakovića, kao predsjednika Kluba SDS-a je, stvorima jednu potpuno novu činjenicu i političko sanje u zemlji, a znajući da ovdje postoji puni konsenzus u ovom parlamentu, da se reforme ubrzaju i da one budu sadržajne, imajući u vidu činjenicu da ugovor o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji je nešto što je veliki ispit za sve nas, a što evidentno kasni, a posebno ne govoreći ništa novo o ekonomskoj i socijalnoj situaciji u zemlji, koja je, najblaže rečeno, tragićna. Mi smatramo da institucije ove zemlje moraju radit u skladu sa Ustavom, bez obzira na trenutnu političku volju i odnose koji postoje. Iz tih razloga, s obzirom da je na sjednici Predstavnčkog doma današnjoj 31.03. šef Kluba poslanika SDS-a, obavijestio Dom da njegova stranka više ne podržava aktuelno Vijeće ministara, čime je jasno stavio do znanja da postojeća vlast nema dosadašnju parlamentarnu i političku većinu. Zabrinuti za ekonomsko i socijalno stanje u zemlji, za opštu besperspektivnost kao i potrebu za ubrzanjem reformi i blagovremeno ispunjavanje uslova koji nas vode ka ugovru o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji, a u skladu sa članom 116. tačka 1. Poslovnika ovog doma, mi iniciramo prijedlog za glasanje o ne povjerenju Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, odnosno narodski rečeno njegovu smjenu. Zato molimo predsjedavajućeg Doma da se prema ovoj inicijativi za smjenu Vijeća ministara odnosi u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa ozbiljnošću situacije u zemlji, koja je ovim činom još više usložnjena da ne kažem samo stvorena. U skladu sa Poslovnikom, inicijativu ove vrste može pokrenuti jedan klub poslanika ili deset poslanika. Ja želim da vas obavijestim da smo mi zbog kratkoće vremena, ovu inicijativu vam upućujemo koju su potpisal klubovi i poslanici i to poslanici 14 poslanika iz sedam partija: iz SDP-a, SNSD-a, Socijalista, NHI-a, DNZ-a, BOSS i Radikala, kao i jedan broj nezavisnih poslanika. Da budem vrlo jasan i precizan, radi manetograma, pošto potpisi mogu biti nečitki, pod potpisnici su poslanic: Lagumdžija, Špirić, Bešlagić, Kunić, Kragulj, Gligorić, Živković, Križanović, Lozančić, Duraković, Đedović, Moranjkić, Potočnik i Blagojević. Ja ću vam ovo predati da možete postupiti u skladu sa Poslovnikom i apelujem da u ime ljudi koji su potpisali da danas nastavimo sjednicu i da probamo uraditi ono što treba da svaka institucija radi svoj posao, bez obzira na ono što smo danas čuli i što smo pokrenuli. 21
Zahvaljujem dr Lagumdžiji, biće urađeno u skladu sa Poslovnikom. Ja vas molim, pošto je tražena pauza da nastavljamo sa poslaničkim pitanjima. Daću riječ, molim vas, ovo sad nije stvar replike, ovo su poslanička pitanja. Tražena pauza iza poslaničkog pitanja. Možete i vi tražiti pauzu, ali molim vas nema replike, ima poslanička pitanja. Dajte da ovu sjednicu. Nemam ništa protiv da dobijete riječ, ali nemojte da sad bude replika da sad uđemo da potrošimo umjesto sata pet sati. Dakle, ima inicijativa, prema inicijativi će se Dom imati šansu izjasniti u jednoj regularnoj, parlamentarnoj nemojte da sad ovo pretvorimo u međusobne rasprave. Ovo je inicijativa na prijedlog traženja pauze i nema replike sa inicijativom, kao što je nikad nije ni bilo. Imamo poslanička pitanja, nastavak poslaničkih pitanja. Molim vas, dozvolite da vodimo uredno sjednicu.O ovome će se pričati ima vremena. Poslanička pitanja. Jeste li vi tražili pauzu? Niste.
Nismo mi, je li sve jedno ko je tražio pauzu?
Ne, ne, pauzu obrazlaže onaj ko je tražio.
Ja ne obrazlažem pauzu nego rezultat stanke.
Vaš rezultat stanke. Izvolite. Vi ste rekli repliku, a nema potrebe za repliku. Vidjet ćemo ...
Ja ovo što govorim, govorim u ime Kluba zastupnika HDZ-Demokršćani, svjesni problema u funkcioniranju Bosne i Hercegovine, inicirani mnogobrojnim inicijativama za promjenu ustroja zemlje, tražimo održavanje tematske sjednice ovog doma, na temu ustavnog uređenja BiH i, eventualnih, ustavnih promjena, a u cilju osiguranja funkcionalnosti prilagodbe standardima Evropske unije i samoodrživog razvitka Bosne i Hercegovine i ravnopravnosti njenih naroda i građana. Predlažemo da Kolegij Doma i Ustavno-pravna komisija pripreme polazišta za raspravu i prijedlog eventualnih zaključaka.
Zahvaljujem. Dakle, inicijativa kao i sve druge inicijative. Prema njoj će se poslovnički odnositi. 22 Ko se dalje javlja za poslanička pianja, nastavljamo. Izvolite gospođa Ruža Sopta.
Ja postavljam pitanje Vijeću ministara, da nam sačini za sledeći put izviješće. Koliki su finansijski efekti odluke Vijeća ministara od oslobađanja plaćanja carina i poreza na uvoz polurastavljenih i kompletno rastavljenih automobilal za firme koje imaju ugovore sa stranim partnerima i to pozitivne i negtivne efekte po godinama, od kada se ova odluka koristi? Naime, i ako je odluka privremenog karaktera, ja imam informaciju da se koristi već četiri godine i da su nam na to iz evropskih institucija stavili primjedbu. Također, da nam po godinama izviješće za prethodne godine, a također predlažem da se, za eventualno ponovno donošenje odluke proicira, odnosno da se iskažu predviđanja za efekte u ovoj godini, ukoliko bi došlo ponovo do donošenja odluke i, također, molim pisani odgovor.
Zahvaljujem kolegici Sopti. Ko se dalje javlja za riječ? Nema niko. Dame i gospodo zaključujemo drugu tačku to su poslanička pitanja. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad. 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama zakona o cariskoj tarifi po hitnom postupku, u skladu sačlanom 105. Poslovnika Dobili ste izvjetšaj o nastojanju za postizanje saglasnosti. Kao što ste vidjeli nije postignuta saglasnost. Stavljam zahtjev Azre Hadžiahmetović na glasanje u drugom krugu. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle, od 38 prisutnih, za je 21, protiv 15 i 2 uzdržana. Idemo drugi krug glasanja. Ko je iz Fedracije protiv? Ko je iz RS protiv? Federacija 9 – Republika Srpska 10, žao mi je ovaj zaključak nije usvojen. 23 Ad.4. Zahtjev Svjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o sprečavanju pranja novca po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Prijedlog ovog zakona, kao i prijedlog zakona po narednih pet tačaka dobili ste 15. marta. Predlagač zahtjeva da se razmatraju po skraćenoj proceduri u skladu sa članom 104. Poslovnika Doma. Otvaram raspravu o zahtjevu Savjeta ministara. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zahvaljujem. Izvolite gospodine Novakoviću.
Poslovnički Kolegij tumači Poslovnik, a da smo mi imali jednu dilemu na sjednici Ustvno-pravne komisije, ja bih molio Kolegij da da tumačenje te dileme.Naime, na dnevni red Ustavno-pravne komisije, prije dva dana se našlo ovih šest zakona, da se utvrđuje ustavno-pravni osnov, prije nego što je ovdje na domu utvrđena procedura. Pa me, dakle, zanima do sledeće sjedice, dakle, ne do danas nego do sledeće sjednice tumačenje Kolegija da li je moguće ući u komisijsku fazu bez utvrđivanja procedure po kojima će se zakoni razmatrati? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Dakle, nije moguće. Ukoliko se striktno držimo Poslovnika. Kad utvrdimo proceduru ide nadležnim komisijama. Bilo je, dakle, vrlo je bitno da je ostvaren napredak da ubrzamo proceduru i vođeni time, dakle, ne mislimo da je to, predm da sam protiv kršenja Poslovnika u bilo kojem slučaju, ali molim vas, dakle, da sad ne otvaramo raspravu. Gospodine Ćeman, molim vas, dobro je da je završeno, s obzirom da se radi o poslovanju, dakle, ukoliko se striktno držimo, kad utvrdimo Poslovnik, onda bi logično bilo da dajemo zakon proceduri kojoj nadležnoj komisiji ide, ali meni ne smeta što je ovo završeno. Mislim da je dobro i da će se mijenjati Poslovnik u tom smislu. Završen je posao.
Pozdravljam sve, Znate o čemu se radi? Većina u Komisiji je procijenila i ja želim, dakle, da se to shvati da, imajući u vidu naravno poslovničku odredbu i činjenicu da, bez obzira da li procedura išla, hajde da kažem po skraćenom ili u redovnom onom roku, Ustavno-pravna komisija daje mišljenje o ustavno-pravnom osnovu i intencija Poslovnika nije u tom pogledu da proceduru zaustavlja na tom mjestu. Prema tome, naravno, neka Kolegij kaže svoje mišljenje, ali ja lično sam u uvjerenju da ovakva procedura koju smo mi proveli nije suprotna, dakle, nije suprotna Poslovniku. Bila bli suprotno kada bi nadležna komisija raspravljala i kad bi nadležna komisija spriječila poslanike da u onom dužem roku mogu razmatrati zakon itd. ali to je vaš sad posao i vi, naravno, sad odgovorite kolegi Novakoviću. Ja poštujem njegovo mišljenje, ali želim da kažem da smo mi, barem 24 većina u Ustavno-pravnoj komisiji kad je o tome razgovarala, ono što kažu u dobroj vjeri i sa dobrom namjerom i razumijevala poslovničku odredbu i da se to ima u vidu. Hvala.
Zahvaljujem. Samo malo pojašnjenje. Ne mislim da je bilo šta loše urađeno. Dakle, bilo je, slučaj je bio i da je nadležna komisija raspravljala, ali, pošto Poslovnik ostavlja mogućnost različitog tumačenja, ja mislim nismo ništa učinili, učinili smo dobru stvar da procesi idu naprijed. U tom smislu da je Poslovnik tumačen na neki drugi način, koji usporava,čini opstrukciju i doći će do izmjene Poslovnika, odnosno jasnog tumačenja. Dajte molim vas da sad ne otvaramo raspravu. Moramo raspravljati o meritumu. Mi raspravljamo danas o postupku i dajte da sad ne vraćamo tačku na nešto drugo. Moglo je u okviru poslaničkih pitanja. Možete pitati Kolegij kad god hoćete, alli dajte da se držimo tačke dnevnog reda.Tražila je Seada, pa gospodin Belkić, pa, a ja vas molim samo da se držimo tačke dnevnog reda, pa Momo Novaković.
Ja se, zaista, držim tačke dnevnog reda. Imam poslovničku intervenciju u smislu da predsjedavajući kad treba da diskutuje treba da se prijavi i da diskutuje. Gospodin je tražio odgovor od Kolegija, predsjedavajući ga sam daje. Ja tražim riječ, predsjedavajući daje riječ onome kome hoće da politizira, a kad treba da se na to odgovori vi ne dajete riječ. Ja vas samo molim, držite se Poslovnika.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Gospodin Beriz Belkić.
Da se držimo Poslovnika, ali ne mogu da ne kažem, jednostavno da svo to držanje Poslovnika, odnosno tumačenje Poslovnika sami ste rekli da se može tumačiti ovako i onako. Interesantno uvijek ide u pravcu prolongiranja procesa zaustavljanja procesa. Ja hoću to da se zna. Tačno prepoznajem rezultate takvih tumačenja ili ne tumačenja procedura, ne procedura, na sonu je kašnjenje, zastoj i jednostavno čovjek počinje da sebe uvjerava, odnosno da sumnja da se to smišljeno radi. Onda treba reći, mi nismo da ovo usvojimo, nismo za ovo, ovo nam ne treba i nema problema da znamo. Da se ne iscrpljujemo oko ovog više.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Koristim pravo na repliku pošto me Seada Palavrić upozorila, evo najavljujem za repliku. Molim vas lijepo, mi danas imamo dnevni red, zato što je Kolegij postigao saglasnost tumačeći Poslovnik da taj proces ubrzamo i nemojte molim vas da nas optužujete zato što smo danas mogli i ovako i onako. Uradili smo kako je najbolje za 25 državu i sad ne mogu jednostavno da shvatim ovo o čemu govori gospodin Belkić da neko hoće, tačno je da ima nas različitih afiniteta, apetita u ovom parlamentu. Možda neki hoće da blokiraju, ali je Kolegij povukao potez, znajući da će biti ovakvih pitanja, da ovo budu današnje tačke dnevnog reda da se izjasnimo o proceduri, a kad budemo radili izmjene i dopune Poslovnika, moraju se neke stvari preciznije definisati da ne dajemo. Molim lijepo, Dom naroda se nije usaglasio, šta treba mi da se ubijemo koji smo se dogovorili. Za riječ se javio gospodin Bešlagić, pa Novaković. A, replika je gospodin Novaković.
Ma ja sam nekoliko puta ovdje molio kolege poslanike da ono što sam ja rekao tumače na način kako sam ja rekao. Mi ćemo svoj odnos prema ovim zakonima potpuno jasno i javno ovdje reći dizanjem kartice. Pa i prema zahtjevu da bude po skraćenoj proceduri. Što će, valjda dovoljno reći šta mi mislimo o brzini kojom treba ovi zakoni da se usvoje ili ne usvoje. Insuaciju gospodina Belkića, naravno da mogu biti. Čovjek može imati i svoje mišljenje i to je njegovo mišljenje. I on i ja treba da se pridržavamo Poslovnika. Ja nisam tražio ni tumačenje gospodina Belkića ni gospodina Špirića, ni gospođe Seade, nego sam tražio tumačenje Kolegija. Jer je Kolegij jedini taj koji može ovo tumačiti. Dakle, apsolutno ne prozivajući i ne prejudicirajući bilo koje rješenje. Mi da smo htjeli procese da usporimo, onda bih ja tad napustio tu sjednicu, smatrajući da njihovo tumačenje, odnosno tumačenje ostalih kolega nije dobro. Dakle, ja sam rekao svoje, ljudi su rekli svoje. Mi smo nastavili raditi. Ja vas molim da tako se, upravo na takav način se odnosimo prema diskusijama jedni drugih, a ne da neko tumači šta sam ja mislio ili šta sam kanio, a uradio sam nešto drugo. Ja vas molim da to, zaista na takav način, ja tako shvatam ostale kolege, tražim da i oni me na taj način shvate.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Prekidam ovu jalovu raspravu, vezano za, izvinjavam se kolega Bešlagiću. Može biti samo o suštini jesmo li za skraćenu ili nismo za skraćenu proceduru. Komisijska faza dolazi poslije. Dakle, imat ćemo, samo da govorimo o onome što je tačka dnevnog reda.
Zahtjev Vijeća ministara ovdje napisan je. Ja ne znam nikakvu komisiju. Zato tražim da se glasa za prijedlog Vijeća ministara da se usvoje zakoni po skraćenom postupku. A, ja ne moram biti član komisije da bih znao da je tamo bilo. Prema tome, ja vas molim, ovdje piše Vijeće ministara i dajte na glasanje. 26
Zahvaljujem. Je li se još neko javlja vezano za proceduru? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Ko je zato da podržimo zahtjev Vijeća ministara da Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca po hitnom postupku, u skladu sla članom 104. raspravljamo. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Dakle, jednoglasno smo prihvatili zahtjev Svjeta ministara da razmatra Prijedlog zakona o prečavanju pranja novca po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Dakle, 38 za. Ovo glasanje je pokazalo da smo vodili bespotrebnu raspravu u ovih desetak minuta. Ad.5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj agenciji zaistrage i zaštitu po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu, vezano za zahtjev. Je li se javlja neko? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je zato da prihvatimo zahtjev Savjeta ministara da ovo raspravljamo u skladu sa skraćenom procedurom člana 104.? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Dame i gospodo, konstatujem da smo sa 38 za ni jedan protiv, ni jedan uzdržan. Dakle, jednoglasno prihvatili zahtjev Svjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj agenciji za istrage i zaštitu po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad.6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za rije? Gospodin Potočnik, izvinjavam se.
Ja bih samo predložio da mi koristimo ovu tehniku koju imamo upravo ovako brze tačke kao što je ova će nam omogućiti da se osposobimo da radimo. Tehnika je ispravna. Hvala lijepo.
Ima vremena da se tehnika uvježba. Dakle, ko se dalje javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. 27 Ko je zato da podržimo zahtjev Savjeta ministara da Prijedlog zakona o policijskim službenicima BiH, razmatramo u skladu sa člano 104.? Ima li neko protiv? Uzdržan? Nema. Dakle, sa 38 glasova za, ni jedan protiv, ni jedan uzdržan prihvatili smo prijedlog savjeta ministara, da Prijedlog zakona o policijskim službenicima BiH razmatramo u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ad.7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o programu zaštite svjedoka u BiH, po hitnom postupku, također u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je zato da podržimo prijedlog Vijeća ministara? Ima li neko protiv? Ima li uzdržan? Nema. Zahvaljujem. Također smo jednoglasno usvojili prijedlog Vijeća ministara da Zakon o programu zaštite svjedoka u BiH razmatra u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ad.8. Zahtjev Svjeta ministara zarazmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Prijedloga zakona o džravnoj službi u institucijama BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je zato da podržimo ovaj prijedlog Vijeća ministara? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem.Dame i gospodo, konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog Vijeća ministara da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH raspravljamo u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ad.9. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se zjasniti o proceduri. Ko je zato da prihvatimo zahtjev Vijeća ministara za proceduru? Ima li neko protiv? Uzdžran? Nema. 28 Zahvaljujem. Dakle, jednoglasno smo prihvatili zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku u BiH, u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ad.10 Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o visokom sudskom i tužilačkom savjetu, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Ovaj zakon, kao i zakon iz naredne dvije tačke, upućen vam je 25. marta. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Gospodin Bešlagić. Izvolite.
Ja bih samo pitao. Da li je moguće uz ovaj zakon, pošto ova komisija već dugo radi da dobijem izvještaj rada komisije, jer znamo da je po pitanju imenovanja bilo izuzetno, izuzetno dosta primjedbi. Samo ako je moguće da se dobije izvještaj rada ove komisije.
Na znam na koju komisiju mislite? Ovo je tačka dnevnog reda u kojoj se odlučujemo o proceduri. Nemojte da komplikujemo molim vas. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo prijedlog Vijeća ministara? Izvolite. Počeli smo glasanje. Molim vas da budete u toku.
Dame i gospodo, Ovdje se radi o jednom vrlo važnom zakonu i mislim da je prava šteta što on nije doživio rasprave unutar, da kažem što nije išao u redovnu proceduru, u okviru Parlamenta. Ako se igdje radi o prenošenju nadležnosti, onda je ovo pitanje prenošenja nadležnosti. Koliko mi je poznato sudstvo je u nadležnosti, u isključivoj nadležnosti entiteta. IstinaVisoki predstavnik je prenio neke nadležnosti što se tiče suda na institucije BiH, kasnije je to verifikovano. No, međutim, ovdje se radi o visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine, koje uzima nadležnosti za čitav prostor Bosne i Hercegovine. Pod broj 1. Dakle, kada raspravljamo o ovom pitanju to moramo imati na umu. Drugo pitanje, koje zaslužuje posebnu pažnju, mislim ovog parlamenta u cjelini, a to je pitanje reforme pravosuđa. Pitanje reforme pravosuđa preuzeo je faktički OHR. Ali, mislim da je tu veoma, veoma, malo učinjeno. Učinjeno iz razloga što smatram da je 29 prihvaćena jedna pogrešna koncepcija, da je prihvaćena pogrešna koncepcija pogledajte imenovanje tužilačkog savjeta, gdje u stvari imate interesnu grupu, koja imenuje sudije i tužioce. Dakle, struktura, koja imenuje, imenuje ih, u stvari, iz svojih redova bez uticaja drugih institucija BiH. Bojim se da to nije na tragu nepristrasnosti i ne zavisnosti rada sudstva. Osnovni koncept koji je prihvaćen, to je podjela vlasti. Podjela vlasti zahtijeva međusobne kontrole vlasti. Dakle, i sudske, zakonodavne i izvršne, gdje jedna kontroliše drugu i, upravo, to je taj potencijal, koji je najvažniji za rad institucija države.
Dr. Kunić, ako mogu samo kratko. Ja poštujem stvarno vaše upute, ali ovo je stvar o proceduri. Dakle, biće prilike u skraćenoj proceduri.
Samo da kažem radi daljnje rasprave. S toga treba Parlament razmisliti da li su ove strukture pogodne koje imenuju svoje članove u Savjet tužilački, odnosno sudski savjet. Da li bi tu trebale vliše biti uključene nevladline organizacije? Da li bi tu trebao biti uključen više Parlament? Jer, ovdje kako vidite gotovo cjelinu ovih predstavnika imenuje Tužilaštvo, odnosno sudstvo i advokatske komore. Dakle, radi se o jednoj interesnoj grupi i radi se o razbijanju koncepta podjele vlasti unutar državnog, unutar državnog sistema. Stvara se jedna enklava, koja nije kontrolisana od ostalih institucija sistema. Što nije aplikativno za ove prostore. Hvala.
Zahvaljujem. Ja vas molim, molim vas da raspravljamo samo o proceduri, da ne raspravljamo o suštini. Izgubićemo ponovo pola sata pričama. Danas raspravljamo o proceduri. Neću nikom uzeti riječ, ali ubuduće ću uzimati svakom pravo na riječ ko se ne bude držao striktno tačke dnevnog reda. Gospodine Ćeman, izvolite, ali ja vas molim pomognite samo.
O proceduri je. Javljam se samo da kažem da podržavam razmatraje ovog prijedloga zakona po članu 104., ali imam prijedlog u vezi s tim da stručne službe, radi kvaliteta rasprave koja će uslijediti pod hitno pripreme uporedna iskustva pregled u jednom broju relevantnih zemalja, posebno zemalja iz kojih su učestvovali eksperti u pripremi ovog zakona, kakva su rješenja u njhovim državama. Tako da i komisija, koja će biti nadležna i poslanici to imaju u vidu kad budu razmatrali. Hvala lijepo. 30
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Je li se neko dalje javlja za riječ? Ne javlja nliko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo prijedlog Vijeća ministara da po članu 104. raspravljamo? Ko je protiv? Uzdžran? Molim poslanike da glasaju u skladu, barem sa pričom. Dakle, govorimo o proceduri. Dio poslanika nije glasao. Molim izvještaj. Dakle, od 35 prisutnih, odnosno 36 prisutnih, 35 je za. Niko protiv, niko uzdržan, jedan je uzdržan. Prem da sam ja vidio tri poslanika da nisu glasala. Bili su prisutni, ali nisu glasali. Usvojen je prijedlog Svjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o visokom sudskom i tužilačkom savjetu, u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo prijedlog Vijeća ministara? Ko je protiv? Uzdržan? Dame i gospodo, konstatujem da smo jednoglasno prihvatili prijedlog Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ad.12. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga Okvirnog ozakona o visokom obrazovanju u BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž, prvi zamjenik predsjedavajućeg
... zakona važnost za BiH, za kompletno visoko obrazovanje. Načlin na koji je zakon došao do Parlamenta, znači, dugo čekanje u Vijeću ministara i načinu odlučivanja o ovom zakonu, način glasovanja, koje, po mojim informacijama, ali to ne mora biti razlog, to ne mora biti relevantno za ovu odluku. Također, vrlo upitan zbog činjenice da se ovim zakonom predviđa u jednom dijelu BiH prenošenje nadležnosti sa onih koji 31 trenutno imaju isključive ovlasti a u drugom zadržava, smatram da zaslužuje potpunu parlamentarnu raspravu da bosanskohercegovačka javnost i sve relevantne institucije u BiH dobiju priliku da se upoznaju sa stajalištima svih zastupnika klubova i stranaka i naš prijedlog je da ovaj zakon ide u redovitu proceduru. Mislim da nismo stisnuti mi tu, neka nas nikakvim obvezama prema Vijeću Evrope u ovom dijelu u smislu rokova. Dajte da raspravimo i donesemo jedan kvalitetan zakon. Mislim da ima puno argumenata za redovitu proceduru.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem rapsravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to, da prihvatimo zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH po članu 104.? Ko je protiv? Uzdržan? Uzdržanih nema, Dakle, od 37 prisutnih, 29 za, 8 uzdržanih, niko nije protiv. 8 protiv i niko nije uzdržan. Idemo dakle na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem, Iz RS, ko je za? Federacija 16 za, RS 12 za. Dakle, prihvaćen je prijedlog Vijeća ministara da Zakon o visokom obrazovanju raspravljamo po članu 104. Poslovnika. Idemo na 13.tačku dnevnog reda, to je Ad.13. Zahtjev Izborne komisije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu također sa članom 104. Poslovnika, predlagač ovog zakona kao što ste vidjeli je Izborna komisija BiH Prijedlog zakona u Parlament je dostavljen u petak 26.marta. Vama je dostavljen danas na početku sjednice. Otvaram raspravu o zahtjevu Izborne komisije. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je za to, da prihvatimo zahtjev Izborne komisije BiH? Ima li neko protiv? Uzdržan? Nema, zahvaljujem 32 Dame i gospodo, konstatujem da smo jednoglasno prihvatili zahtjev Izborne komisije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad.14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni BiH, drugo čitanje, Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojili smo na 31.sjednici. Na Prijedlog zakona nije bilo amandmana ni u komisijskoj fazi. Nadležna komisija je jednoglasno podržala Prijedlog zakona. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Je li se javlja neko za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati. Ko je za to, da prihvatimo Zakon o državnoj himni BiH, izmjene i dopune zakona? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema Dakle sa 38 glasova za, ni jedan protiv, ni jedan uzdržan, dakle jednoglasno prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni BiH. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda to je Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu BiH, drugo čitanje Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojen je također na 31.sjednici. Nije bilo amandmana i dobili smo pozitivan izvještaj komisije da se ovaj zakon usvoji u drugom čitanju. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko za raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je za to, da u drugom čitanju prihvatimo Prijedlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o grbu BiH? Ima li neko protiv? Nema Uzdržan? Nema, zahvaljujem. Dakle, jednoglasno smo prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu BiH. 33 Idemo na 16.tačku dnevnog reda to je, Ad.16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona zastave BiH, drugo čitanje I ovaj zakon je jednoglasno prihvatila nadležna komisija. Na prvoj sjednici Doma usvojen je u prvom čitanju, amandmana u međuvremenu nije bilo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je za to, da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH, u drugom čitanju? Ima li neko protiv? Uzdržan? Nema, zahvaljujem. Jednoglasno smo prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sastavi BiH. Prelazimo dame i gospodo na 17. tačku, to je Ad.17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH, dguo čitanje Prijedlog zakona o Pravobranilaštu usvojen je u prvom čitanju na 31.sjednici. Nadležna Ustavno-pravna komisija usvojila je 5 amandmana. U plenarnoj fazi imamo amandmane koje je podnio Mirsad Ćeman, pozivom na član 94. stav 1 i 2. Dakle, gospodin Ćeman ima amandmane na amandmane Komisije i amandmane koje u plenarnoj fazi, ponavlja u plenarnoj fazi jeste. Otvaram raspravu. Je li se neko javlja za riječ? Dakle rasprava o amandmanima i zakonu, gospodin Ćeman izvolite.
Kolegice i kolege, ja sam prošli put govoreći o Prijedlogu ovoga zakona koji evo sad danas djelomićno ću ponoviti, napomenuo da je jedan od bitnih principa koji je u početnom prijedlogu, odnosno prijedloga Vijeća ministara, sadržavao brisanje principa rotacije pravobranioca i njegovih zamjenika iz važečeg zakona, što je po meni prihvatljivo, ali to naravno ne znači ignorisanje onih principa koji u radu jedne ove ovakve prije svega ja bih rekao stručne institucije kao i drugi treba da se u neku ruku podrazumjevaju, ali zaista ne mislim da je dovoljno razloga da se princip rotacije zadrži. Zbog toga, sam sporio amandman koji je sasvim korektno, legitimno, legalno Ustavno- pravna komisija kao nadležna komisija kao nadležna komisija usvojila i izmjenila Prijedlog zakona u odnosu na početni prijedlog Vijeća ministara. 34 Druga stvar, na koju želim ukazati jeste, da je prihvatanjem jednoga amandmana drugoga kolege poslanika, ustvari postalo bezpredmetno glasanje o mojem amandmanu koji se odnosio na član I čini mi se Prijedloga zakona. Naime, riječ je o da tako kažem objektu zaštite odnosno, šta štiti Pravobranilaštvo kao stručna institucija. U prijedlogu i Vijeća ministara je stajalo da Pravobranilaštvo štiti odnosno da je državni organ koji preduzima mjere i pravna sredstva radi pravne zaštite imovine imovinskih interesa institucija BiH. Ja sam predložio i ponovio, obnovio taj svoj amandman i ovo govorim da ustvari potaknem vas na podršku mom prijedlogu, da se riječ institucija briše. Zašto? Zato što najjednostavnije kazano, država BiH ima i može imati imovinu i imovinske interese koji nisu imovinski interesi institucija kao takvi. Institucije su od ovoga parlamenta do ne znam kojeg drugoga organa ali ima imovine i izvan imovine kojom raspolažu njene institucije. Zbog toga mi se čini pravno ustvari korektnim da se briše riječ – institucija jer uostalom imovina institucija su ja sam malo ne karikirao ali ukazao da mogu biti stolovi, stolice, kompjuteri i štošta, ali imovina može biti širi jeste, pojam i ona se kao takva daje nekad ili uvijek na upravljanje ovoj ili onoj instituciji. Zbog toga, evo sam se javio da ustvari sugerišem i zamolim za podršku jednom ovakvom pristupu prije svega dakle onom osnovnom kad je u pitanju vraćanje u zakon odredbe koja ne podrazumjeva rotaciju pravobranioca i njegovih zamjenika i drugo, proširivanje, ja bih tako rekao objekta zaštite ne samo na imovinu institucija nego u općem smislu imovinu BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Za riječ se javio gospodin Momčilo Novaković, izvolie.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi, odnosno Klub srpskie demokratske stranke, nećemo podržati amandmane gospodina Ćemana. Naime, mi smatramo da su amandmanom II usvojenim amandmanima II, III i V da smo dobili zakon koji prihvatljiv dakle i koji sa jedne strane ispunjava sve ono što je predlagač želio postići i s druge strane predstavlja kompromis sa onim što je naš klub smatrao važnim. Amandman I gospodina Ćemana je posebno neprihvatljiv imajući u vidu njegovu intenciju da praktično briše entitetska pravobranilaštva. Brisanjem naravno, brisanjem pojma institucija ustvari Pravobranilaštvo preuzima praktično zaštitu ovaj, u BiH dakle praktično posljedice usvajanja ovog amandmana bi bilo nestanak Pravobranilaštva na nivou entiteta protiv čega smo mi apsolutno. Hvala. 35
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ćeman izvolite.
Ja naravno se ne slažem sa interpretacijom moga amandmana koji se odnosi na član 1. osnovnog teksta zakona, zbog toga što i prije ovoga Zakona o Pravobranilaštvu i prije uopće zakona iz oblasti imovinskih prava i bilo kojih koji govore o imovini kojom raspolaže država, je bilo jasno da određenom imovinom su raspolagali kako da kažem državni nivo, republički ili već kako se u kojoj fazi ovaj, taj nivo mogao nazivati, tako i niži nivoi. Prema tome, prema osnovnim elementima imovinsko ovaj, principa imovinskog prava određeno pravo je imala i imovinsko i njime raspolagala kako općina tako i drugi ovaj, međunivoi tako i danas. Prema tome, ovo nikako ne znači eventualno hajde da tako kažem, podržavljenje ukupne imovine, sad samo ovim ovde se samo precizira i ja bih molio kolege da u tom pogledu ako ima argumentaciju ovaj, precizira da objekat odnosno zaštita imovine jeste i ono što nije samo bukvalno imovina unutar institucija kao takvih nego imovine u naopćijem smislu kojom, koju ima, može imati i treba da ima ovaj, država BiH. Uzmite recimo Zakon o koncesiji i ovaj zakon i Sporazum o sukcesiji itd. imate tamo imovine koja sad ne pripada ni jednoj insituciji. Ali, upravo će i Pravobranlaštvo i neki drugi organi ali i Pravobranilaštvo biti jedan od subjekata koje će štititi izmeđuostalog i ovaj, imovinske interese BiH u tom dijelu. Ja zaista dakle smatram da ovaj prigovor apsolutno ne stoji. Njegova ovaj, intencija moga amandmana nije to, nego je kao što sam rekao proširivanje. Ja koristim namjerno izraz objekta zaštite, dakle imovine u širem smislu shvaćene a ne samo bukvalno, jer ovako vjerujte ja ne mogu drukčije shvatiti nego imovine institucija. Imovina Parlamenta su stolovi i stolice ako ih ima, šta je drugo. Prema tome nije samo zadaća ovaj, Pravobranilašta da tako reduciran pojam imovine i imovinskih prava štiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Za riječ se javila gospođa Seada palavrić.
Dopustite da se pridružim ovome što gospodin Ćeman kaže i da potsjetim, da pravobranitelj BiH mora zastupati državu BiH uvijek kada je ta država tužena. Bilo da je riječ o pravu iz radnog odnosa, bilo da je riječ o pravu na imovinu, bilo da je riječ o bilo ćemu. Tužena je država. Nije tužena neka institucija, bilo koja od institucija nego upravo država BiH. Dakle, zaista kolegi Novakoviću kažem da nije uopće namjera uraditi ovo što se njemu čini da jeste. I pored toga, molim prije glasanja o amandmanima pauzu od 15 minuta u ime Kluba SDA. 36
Zahvaljujem, ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja se niko za riječ. Dame i gospodo, time smo zaključili, samo da se dogovorim zaključili raspravu o zakonu i o amandmanima. Imaćemo poslije pauze koju dajemo, može li pola sata da ručaju oni koji nisu iskoristili pauzu da ručaju? Pola sata pauze i poslije samo glasanje o amandmanima i o zakonu. Zaključujem raspravu, nastavljamo u 1:15. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Molim da se utvrdi kvorum. Kvorum imamo, barem ovo što ja letimično vidim. Dakle, na zahtjev Kluba SDA smo dali pauzu. Ima li potrebe za obrazloženje? Nema Dakle, zaključili smo dakle 28 je prisutno. Zaključili smo raspravu o amandmanima gospodina Ćemana. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da podržimo amandman I gospodina Ćemana? Ko je protiv amandmana I gospodina Ćemana? Ko je uzdržan? Nema uzdržanih, Dajte nam rezultate glasanja. Dakle, od 31 prisutnih, 17 za, 14 protiv, niko nije uzdržan. Ko je iz Federacije BiH, za? Zahvaljujem. Ko je iz RS, za? 15 za, 2 uzdržana, Dakle 15 iz Federacije za, 2 iz RS. Dakle ovaj amandman ide na usaglašavanje. Hoćemo li, moramo sačekati trećeg člana Kolegija za usaglašavanje. Je li on tu ili je odsutan, dolazi. Pa onda na kraju da idemo, važi. Idemo, dogovoreno. Ko je za to da amandman II gospodina Ćemana bude prihvaćen? Ko je za? Ko je protiv? Ima li neko uzdržan? Dakle 15 za, 15 protiv, 3 uzdržana. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Nema potrebe ići na entitetsku, molim da se ponovi glasanje. Molim vas lijepo, ko je a molim vas to je zato što je Šefik došao, je li. _______: [[nije uključen mikrofon]] 37 Ne, ne ne možete da vjerujete nego ste vidjeli da je došao Šefik, budite samo iskreni nije problem. Mi smo završili,
nije uključen mikrofon
Ali niste osporili maloprije nego sad. Zašto niste maloprije osporili. Zvaršeno je glasanje, molim vas lijepo.
Nemoj mi danas sve uskraćivati pobogu. Imam pravo na pojedinačno...
Molim vas lijepo hoćemo li ići na prozivanje ili ćemo
Može
Ponoviti glasanje, molim vas da ponovimo. Ko je za, za amandman II? Molim vas nemojte da se igramo ovde kao djeca. Ko je za? Kao da je neko ovdje od 2 godine a neko od 28. Ma dajte molim vas Seada evo ponovićemo. Ma nema ode niko nikog ne može prevatiti. Kad shvatite onda će vam biti svim lakše. Ko je protiv? Uzdržan? Dakle, od 36 prisutnih, 17 za, 16 protiv, 3 uzdržana. Idemo na entitetsko. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem, Ko je iz RS za? Dajte rezultate. Federacija 14 za, RS 2 za. Idemo na usaglašavanje. Maloprije je bilo na prvom glasanju 17, sad 14. Idemo na amandman broj III. Ko je za, za to, da se prihvati amandman broj III gospodina Ćemana? Ko je protiv? Ko je uzdržan? 38 Dakle, 17 za, 16 protiv, 3 uzdržana. Idemo dakle entitetsko. Ko je iz Federacije za? Ko je iz RS za? Dakle nema entitetsku većinu, ide na usaglašavanje i amandman broj III. 15 iz Federacije, 2 iz RS, nema entitetsku većinu. Idemo na amandman broj IV. Ko je za to da se prihvati amandman IV gospodina Ćemana? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle od 37 prisutnih, 17 za, 17 protiv, 3 uzdržana. Konstatujem da ovaj amandman nije IV nije prihvaćen. Molim vas samo malo da pokušamo usaglašavanje. Dame i gospodo, očito da nema saglasnosti po načinu glasanja, ste vidjeli. Idemo se izjasniti definitivno. Definitivno dakle idemo na glasanje. Ponavljamo glasanje je li za amandmane.
Jeste, ko je za, ko je protiv, suzdržan, ko je protiv?
Da, da, dakle idemo na amandman I. Ko je za ovaj amandman? Ko je za amandman I gospodina Ćemana? Zahvaljujem, Ko je protiv? Ko je uzdržan? 19 za, 17 protiv, 1 uzdržan. Idemo entitetsko. Ko je protiv iz Federacije? Ko je protiv iz RS? Zahvaljujem sve će biti demokratski završeno, nemajte brige. Dakle iz Federacije 5 protiv, iz RS 12 protiv. Amandman broj I nije prihvaćen. 39 Idemo na amandman broj II. Ko je za amandman broj II gospodina Ćemana? Ko je protiv? Uzdržan? ... 17 za, 17 protiv, 3 uzdržana. Dakle, nema potrebe ovaj amandman da ide u drugu, je li tako? Nema većinu. Dakle amandman broj II nije prihvaćen. Ne moramo nastaviti proceduru izjašnjavanja. Idemo na amandman broj III. Ko je za to, da se prihvati amandman broj III, gospodina Ćemana? Ko je protiv? Uzdržan? Zahvaljujem. Dakle 17 za, 17 protiv i 3 uzdržana. Dakle amandman broj III nije prihvaćen. Dame i gospodo, time zaključujemo raspravu za izjašnjavanje o amandmanima. Dakle ni jedan amandman nije prihvaćen. Idemo se izjasniti o Prijedlogu zakona izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH. Ko je za to, da prihvatimo ovaj zakon? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle 37 prisutnih, 24 za, a 13 protiv, 1 uzdržan. Idemo u drugi krug glasanja, prvi krug entitetskog. Ko je iz RS za? Malo miksano, zahvaljujem, Ko je iz Federacije za? Dakle, 12 iz RS za, 11 iz Federacije za. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH. Vidite kako vlast, većina i opozicija mogu raditi na dobrobit naše zemlje. Prelazimo na, zašto repliku?
nije izašao za govornicu 40
..... i vi gospodine Ćeman budete tako radili. Nemojte se ljutiti, što vam je mrsko, pa znate koliko ste puta prislonili poslanike iz RS uza zid. Zahvaljujem. Idemo na 19. tačku dnevnog reda, na 18. tačku dnevnog reda, Ad. 18. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanje za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o prekršajima BiH Izvještaj Komisije ste dobili je li tako? Dakle idemo na glasanje. Ko je za to da prihvatimo Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o prekršajima u BiH? Ko je za dakle? Ima li neko protiv? Ima li uzdržan? Nema. Dame i gospodo, dakle jednoglasno smo prihvatili Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma istovjetnog teksta Zakona o prekršajima BiH. Time smo usvojili taj zakon. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, to je Ad.19. Osnivanje zajedničke bezbjedonosno obavještajne komisije za nadzor nad gradom Obavještajno bezbjedonosne agencije, izbor članova Komisije U skladu sa Zakonom Obavještajno bezbjedonosne agencije, Predstavnički dom i Dom naroda osnivaju zajedničku bezbjedonosno obavještajnu Komisiju za nadzor nad radom Obavještajno bezbjedonosne komisije. U Komisiji se bira 12 članova, po 6 iz svakog doma, s tim što smo na Kolegiju raspravili i struktura bi bila ista kao Komisija za nadzor oružanih snaga. Dakle, 3 plus 2 plus 1 u nacionalnoj strukturi, dakle Predstavnički dom 3 Bošnjaka, 2 Srbina 1 Hrvat, a u Domu naroda 2 plus 2 plus 2, pošto se radi o zastupljenosti naroda. Mi smo u okviru Proširenog kolegija govorili o kandidatima. Ostalo je da predsjednici klubova, do ovoga zasjedanja i do ove tačke dnevnog reda razmisle i predlože kandidate. Dakle, SDS,HDZ i ostali klubovi SDP i ostali klubovi iz opozicije. Moram da vam kažem da je SDA predložilo svog kandidata. Molim Šefika da saopšti ime.
Bošnjaka 41
Bošnjaka, da Samo dakle SDA ako predlaže jednog, dakle ostale ili ako SDA hoće da predloži sva tri kandidata iz svog kluba, ja molim
Molim vas lijepo, ja dakle ovo je moj prijedlog kao člana Kolegija. Dakle mi smo predložili gospodina Hazima Felića da ide u tu Komisiju i pošto iz opozicije svakako treba da bude jedan od članova u toj komisiji ili više članova, jel tako čovjek iz opozicije će biti na čelu te komisije, ko će biti, to će vidjeti sama kasnije Komisija prema rasporedu. Hospodin Sead Avdić, je dakle predložen i ostavili smo Stranki za BiH da kaže Stranka za BiH i evo Stranka za BiH predložila gospodina Nijaza Durakovića. To su tri Bošnjaka, evo dakle koja su zadužena.
Zahvaljujem u ime kluba molim SDS samo, malo, samo malo molim vas SDS je trebao da predloži? Jovanović Miloš u ime opozicije Srba Nikola Špirić, HDZ Fili Andrić, molim vas lijepo, imamo li. Gospodin Moranjkić u ime Kluba sam ja dobio pisani prijedlog. Ja sam dužan da obavijestim je predložen ovaj, Potočnik Mladen. Molim vas lijepo, ima li još prijedloga? Gospodine Križanoviću, izvolite.
U ime Kluba SDP-a ja bih predložio kolegu Lagumdžiju Zlatka iz jednog razloga što je član samo do sada jedne komisije u Parlamentu. Ne znam da li bi trebao dalje da obrazlažem, ali mislim da me iznenađuje me da gospodin kolega Džaferović predlaže ovaj, u ime kluba kolege koji nisu iz njegovog kluba ili možda jesu, ali trebali bi znati to. Hvala.
Izvolite,
Ja bih zamolio kolege pa naravno i kolegu Križanovića da kada govore u ovom parlamentu, govore sa potrebnom dozom digniteta, dostojanstva i da ne čine ništa što može biti suprotno kodeksu ponašanja poslanika. Ja sam bio vrlo jasan dakle, kada sam kao član Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iz bošnjačkog naroda, to je dakle moja pozicija ovde. Moja ustavna pozicija, iznio prijedlog kandidata iz reda bošnjačkog naroda i iznio raspored po političkim strankama i kazao da je dakle 42 prijedlog da ispred opozicije, dakle ne vlasti, bude gospodin Sead Avdić, čija politička stranka nije u vlasti gospodine Križanoviću, vi to dobro znate. Ja vas molim da ne insinuirate bez potrebe.
Zahvaljujem kolegi Šefiku. Riječ ima gospodin Križanović, izvolite.
Ja zaista moram replicirati. Prvi put za godinu i po dana koliko sam u ovom domu, ja prvi put repliciram. Ja uopće ne znam čime sam ja ovaj, izišao iz izvan nekog kodeksa dobrog ponašanja zastupnika ovog doma. Ako sam izrazio čuđenje, jedno normalno čuđenje da se u ovom domu ne predlaže u ime naroda nego u ime političkih stranaka, u ime klubova. I molim vas lijepo, ja mislim da u tom ništa nema iznenađujuće i nepristojno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ja moram sada, mi moramo izaći iz ove situacije. Mislim da svako treba da vodi računa o načinu kako se jedni drugima obraćamo. Mislim da klubovi stvarno treba da predlože, to je moje viđenje. Klubovi treba da predlože svoje kandidate i da naravno Kolegij kad klubovi predlože može da ima svoj prijedlog da predloži Domu hoće li proći ili neće proći o tom po tom ali evo sada imamo situaciju iz koje moramo izaći. Dakle struktura komisije mora biti 3 plus 2 plus 1. Dakle, samo malo, dakle imamo stav Kolegija Hazim Felić, Sead Avdić, Duraković, Jovanović Miloš, Nikola Špirić i Filip Andrić. Imamo dva još prijedloga, naknadno koji su došli Potočnik Mladen i Zlatko Lagumdžija. Sad moramo vidjeti na koji način. Moramo idemo dakle, moramo glasati o prijedlogu Kolegija. Ukoliko ne prođe, idemo dakle i sa moramo glasati i ovim imenima. Žao mi je moramo izaći poslovnički. Ko je za prijedlog Kolegija, ko je za? Samo malo da završimo glasanje, molim vas gospodine Križanović. Ko je za, pa ćemo poslije, nema nikakvih problema da završimo krug glasanja. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle, od 37 prisutnih, 27 za, 5 suzdržano, 5 protiv. 43 Idemo u drugi krug glasanja. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem Ko je iz RS za? Zahvaljujem Iz Federacije 15 za, iz RS 10 za. Time smo dame i gospodo, završili, dakle donijeli odluku o formiranju 6 članova u komisiji i tu odluku ćemo proslijediti Domu naroda da oni izaberu 6 članova i time bi smo snažno poduprli proces imenovanja rukovodstva Bezbjedonosno obavještajne službe, a vi znate kakva su zakonska rješenja da mora i Komisija raditi, da mora raditi i Predsjedništvo i Vijeće ministara. Hvala lijepo. Prelazimo na, molim izvolite, izvolite,
Ja vas molim da se da podatak koliko se parlamentaraca nalazi u koliko komisija. Znam da se neki nalaze u po 7, 6 a neki evo na ovaj način se onemogućava da budu u 2 komisije. Prema tome, napravite spisak, pa ćete vidjeti zašto smo možda i ne efikasni.
Ja zahvaljujem, dobičete taj spisak. Moram reći za mene da je ovo prva komisija u kojoj sam član svih komisija. Ali evo dobićete podatak za sve.
Gospodine predsjedavajući, ja sam tražio riječ prije glasanja, pa mislim ovo što sada želim reći nema nekog efekta ali zbog istine, mislim da ste ishitrili glasanje i stavili ste na prijedlog glasanje Kolegija. To uopće ne odgovara istini, jer Kolegij nije izišao ovde sa konkretnim prijedlogom nego smo ovdje predlagali po klubovima kandidate u komisiju. Mislim da su svi prijedlozi koji su ovde bili izneseni danas, u kandidiranju bili ravnopravni i da se o njima trebalo ravnopravno izjašnjavati. Toliko.
Zahvaljujem, ali mi smo upravo imali ravnopravne prijedloge. Imali smo prijedlog Kolegija, to je ovaj kolegij koji je tražio da stranke dostave i imali smo dva naknadna prijedloga poslije ovog glasanja koje je stavljeno ad akta. Dakle da ovaj prijedlog nije prošao, izjasnili se jer je struktura takva da. Gospodine Križanović, vjerujte da nemam ni jednog razloga da ne postupim da svi imaju jednaka prava, prava i obaveze. Zahvaljujem. Zaključujem ovu tačku. 44 Ad.20. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma identičnom tekstu Zakona o važnosti javnih isprava BiH. Mi smo na kolegiju utvrdili listu. To su gospodin Ćeman, gospodin Gligorić i gospodin Lozančić. Stavljam na izjašnjavanje. Ko je za to, da podržimo ovu listu tri kandidata koji će usaglašavati tekst Zakona o važnosti javnih isprava BiH? Ima li neko protiv? Ima li uzdržan? 3 uzdržana, ostali za. Dakle, većinom glasova smo ustvari uz samo 3 uzdržana smo imenovali tročlanu komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona važnosti javnih isprava. Prelazimo na 21. tačku, to je Ad.21. Informacija Izborne komisije o problemima u obavljanju pripremnih radnji u vezi sa općinskim izborima koji se održavaju u oktobru 2004.godine Informaciju ste dobili danas na početku sjednice. Vidjeli ste Izboran komisija nas kao državni Parlament obavještava o poteškoćama sa kojima se susrećemo. Mi se zahvaljujemo Izbornoj komisiji. Čini mi se da je ovo ozbiljan pristup rada Izborne komisije, da državni Parlament upozna sa slabostima na koje nailazi, sa preprekama i problemima. I ja mislim da mi danas ne bi trebali voditi neku opširnu raspravu na bazi ovog izvještaja, nego jednostavno da imamo jednu preporuku, svim lokalnim zajednicama. Dakle, opštinama u BiH, ne možemo im naređivati ali možemo preporučiti da u dogovoru sa Izbornom komisijom u roku koji ne remeti normalan tok i normalno odvijanje lokalnih izbora, obezbjede sredstva u lokalnim budžetima. Dakle imaju opštine koje jesu obezbjedile, ima ih koje još nisu usvojile budžete, iama ih koje su usvojile nedostatan iznos budžeta za lokalne izbore. Dakle, da pošaljemo jednu preporuku Državnog parlamenta, u kojim ih pozivamo da u dogovoru sa Izbornom komisijom urade posao kako bi se lokalni izbori odvijali na jedan nesmetan način. Je li se slažete sa ovom preporukom? Ima li neko potrebu da govori? Ima gospodin Džedović Ibrahim, izvolite. 45
Problem koji se ne tiće općina nego nas, odnosno kolega koji su članovi te komisije, jer Komisija nije mogla raditi zbog njihovih ne dolazaka na sjednice. Pa trebali bi se i o tome očitovati u toj preporuci. Mislim da bi onda bili kompletni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Džedoviću. Čini mi se da je u pravu i mislim da može se naći jedna rečenica da dakle pozivamo lokalne zajednice da učine sve u dogovoru sa Izbornom komisijom da bi se izbori odvijali normalno i nesmetano, ali i poslanike iz Državnog parlamenta koji su zajejdno za Izbornom komisijom radili na poboljšavanju Stalnog izbornog zakona da svoje obaveze odrađuju na način da bi smo došli do poboljšanog teksta zakona. Ko je za to, da ovu preporuku prihvatimo? Ko je za? Ima li neko protiv? Uzdržan? Nema niko, dakle zahvaljujem. Dakle jednoglasno smo prihvatili ovu preporuku. Ja vam se kolege zahvaljujem. Prelazimo na 22. i posljednju tačku dnevnog reda, to je Ad.22. Izvještaj Vijeća ministara po zahtjevu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o moratoriju, zamrzavanju Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i zajednicom Srbije i Crne Gore do 01.01.2006.godine Pozdravljam uvaženog ministra spoljne trgovine Doku koji se evo odazvao zato što je ovo tačka dnevnog reda iz njegovog resora. Dame i gospodo, dakle otvaram raspravu, jer ministar Doko ima potrebu da obavjesti poslanike o aktivnostima koje je Vijeće ministara poduzelo. Izvolite gospodine ministre.
Zahvaljujem gospodo, predsjedavajući, uvaženi zastupnici, sporazume o slobodnoj trgovini koje je BiH potpisala u ranijim godinama sa državama sa kojima su stupile snagu dakle Slovenija, Hrvatska, Srbija Crna Gora, Makedonija i Turska, imamo još nekoliko sporazuma koji su u postupku ratificiranja. Kod tih sporazuma se vodilo dakle, računa o tomu da se postigne jedan kvalitetan status BiH u smislu da imamo asimetričan pristup da carine na robe koje izlaze iz BiH u države sa kojima smo potpisali Sporazum o oslobodnoj trgovini budu nula a da carine koje se naplaćuju na robe koje 46 dolaze iz zemalja sa kojima smo potpisali Sporazum o slobodnoj trgovini se postupno znači smanjuju i tu je situacija različita od države do države sa kojom smo potpisali. Što se događa ustvari 1. sjećnja je taj trenutak kada bi na temelju tih sporazuma sa Republikom Hrvatskom praktično taj asimetrični pristup prešao u simetrični, što znači da su stope koje se naplaćuju carinske i ostale dađbine na robe koje se uvoze iz Hrvatske isto tako bile nula, isto tako je situacija i sa Srbijom i Crnom gorom, sa Slovenijom je ta asimetrija 30% od 1.sječnja, sa Makedonijom je 40%. Problem je nastao u onom trenutku dakle kada su udruge poljoprivrednika, proizvođaća primarnih prerađivaća ukazale na negativne efekte primjene ovih sporazuma o slobodnoj trgovini. Stajalište Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je izrečeno u analizi koju ste imali priliku ja vjerujem i pročitati, gdje smo jasno rekli da stvarno u ovom segmentu ili poglavlju I, kada je u pitanju dakle carinska nomenklatura od 0 do 24 da ćemo stvarno imati negativne efekte zbog toga što evo možemo pojedinačno. Sa Hrvatskom znači imamo situaciju da oni, Hrvatska Republika isplaćuje oko 530 miliona maraka poticaj za svoju primarnu poljoprivrednu proizvodnju i da samim tim dakle kada postanemo jedno tržište, a na ovaj način od 1.sječnja to i jesmo, naši proizvođači bi bili automatski u jednom neravnopravnom položaju u smislu da ne bi bili konkurentni proizvođačima koji dolaze iz Repbulike Hrvatske. Što se tiće Srbije i Crne Gore, situacija je slićna. Istina poticaji u Srbiji i Crnoj Gori su nešto niži ali ako gledamo dakle njihove prednosti koje imaju u proizvodnju mlijeka isto tako za posljedicu na tržištu bi imali dakle jedan neravnopravan položaj. Vijeće ministara je donijelo ednu odluku koja je kasnije bila i predmetom, dakle rapsrave i na Parlamentu gdje smo produžili asimetričan pristup prema Srbiji i Crnoj Gori samo na neka poglavlja. Dakle, mi smo donijeli jednu vrlo ograničenu odluku za 6 glava carinske tarife ja mogu reći da su to žive životinje, meso, mlijeko, prerađevine od mesa, neki proizvodi od povrća i ulje. Nakon te odluke koja je bila ograničena i trajanjem dakle, ne samo time da se odnosila na svega 6 glava od ukupno 98, ta odluka je vrijedila 3 mjeseca. I upravo, evo danas je posljednji dan kada ta odluka praktično još uvijek vrijedi i od sutra bi trebala biti primjena Sporazuma o slobodnoj trgovini u punoj snazi. Od strane EU i Evropske komisije, puno puta nam je ukazano na dosljednu primjenu Sporazuma o slobodnoj trgovini. Prije svega mi ne možemo jednostrano mijenjati sporazume o slobodnoj trgovini, ne možemo mijenjati bez prethodno obavljenih konsultacija sa zemljama i podvučeno je na neki način da je to jedan od prioriteta i uvjeta koje BiH mora ispoštivati u svom procesu pridruživanja stabilizaciji, pridruživanja evropskoj zajednici. Ono što je bitno ovde reći, postavlja se pitanje što možemo uraditi. Dakle, BiH je država koja ima kontinuitet. Ministarstva ili ministri koji su sada, tu nisu bili oni koji su potpisivali, ali to uopće nema nikakve veze. Mi ne možemo sada se kritični osvrnuti na period kada ugovori potpisivani i zašto se sada tada nije pazilo jer je bilo jako puno 47 primjedbi u tom smjeru, naročito na poglavlje I opet skreće pozornost poljoprivrednih proizvoda i na praktično izgubljeno vrijeme od 3 godine, u kojem razdoblju nije se mnogo učinilo u smislu ustroja Ureda za veterinarstvo. Dakle, donošenja legislative, podzakonskih akata, formiranje institucija, laboratorija i svega drugog što je potrebno da bi smo uopće se pojavili kao jedna država koja može registrirati jedan objekat za izvoz u EU. I tu je upravo to kritičan faktor, koliko objekata neka država ima za izvoz u EU jer je to ono što je predviđeno ovim Sporazumom o slobodnoj trgovini. Da li se to moglo predviditi prije 3 godine ili ne, ja ne bih sad opet komentirao, ali je činjenica da mi moramo poštivati sporazume o slobodnoj trgovini, da moramo tražiti prostor u okviru tih sporazuma, dakle ne tražiti prostor kršenja ovih sporazuma i ova odluka koju je Vijeće ministara donijelo prošle godine 23.prosinca, je odluka koja je čak i u Parlamentu bila tema rasprave u smislu da takve odluke Vijeće ministara ne bi više trebalo donositi. Stajalište Vijeća ministara ili Ministarstva vanjske trgovine ekonomskih odnosa da ne trebamo više produživati, znači ne primjenu sporazuma iako je ona bila stvarno ograničena, ja vam mogu to reći i još jednim podatkom u procentualnom iznosu, svega 5% proizvoda koji se uvoze iz Republike Hrvatske, su bili obuhvaćeni ovom našom odlukom o izuzimanju naplaćivanja od carina, a sa Srbijom i Crnom Gorom, to je svega 3,5%. Dakle, iako tako limitirana odluka ona je u javnosti i u Evropskoj zajednici primljena kao vrlo nepopularna i nama je skrenuta pozornost da ovakve odluke jednostavno više ne možemo raditi. Što se tiče bilateralnih razgovora sa državama sa Republikom Hrvatskom i sa Srbijom i Crnom Gorom, ja sam osobno bio i u Zagrebu i u Beogradu i razgovarao sa resornim ministrima. Ono što oni žele i na čemu insistiraju naravno to je primjena sporazuma i kažu da su jako dugo čekali, bili su strpljivi, izašli su u susret u smislu jel razumjevanja za situaciju Bosne i Hercegovine i da su taj, tom asimetrijom ustvari na neki način pomogli da su poduzeća mnogo učinila u tom marketinškom smislu, investirala su na nastupe tržišta Bosne i Hercegovine i da je ustvari taj dan koji su čekali je prvi sječe kada oni mogu imati pristup na tršište Bosne i Hercegovine bescarinski dio. Ovdje se postavlja jedno isto tako ključno pitanje – zašto ova simetrija koju smo mi ugovorili, dakle u ovim sporazumima ima za rezultat praktično u praksi jednu sasvim drugu asimetriju što je stvarno ne prirodno. Bilo bi logično da ako mi imamo asimetriju u našu korist da isto tako to bude u toj trgovinskoj bilanci sa tim državama. Međutim taj podatak je opet poražavajući. On nije podatak koji se može promjeniti jednokratnom mjerom. To je jednostavno rezultat dakle niza aktivnosti ili situacije u ekonomiji i gospodarstvu Bosne i Hercegovine. Kada se uzme omjer pokrivenost uvoza izvozom između Bosne i Hercegovine i Hrvatske prije primjene Sporazuma o slobodnoj trgovini je bila negdje 1:9 dakle za marku izvoza mi smo 9 maraka uvozili. Nakon evo 1. sječnja znači zaključno sa 2003. taj omjer se istina smanjio i sada je 1:3,7. Dakle prepolovili smo ili povečali smo izvoz, smanjili smo uvoz, ali ako gledamo u apsolutnom iznosu povečali smo opet taj trgovinski deficit. Sve ovisi kako te podatke kompariramo. 48 Sa Srbijom i Crnom Gorom je situacija nešto drugačija. Primjena Sporazuma o slobodnoj trgovini je dala za rezultat ustvari povečanja asimetrije. Imali smo suficit, sada imamo deficit. Sada se postavlja pitanje kako ćemo objektivno dakle asimetrije, a sada simetrije poboljšati svoju poziciju na tim tržištima. Dakle, kada gledamo ukupnu bilancu, to su podaci koje sam sada iznjeo, ali ako samo pogledamo opet ovaj dio poljoprivrede, to su poglavlja od 0 do 24, onda su podaci još drastičniji. Primjer sa Republikom Slovenijom omjer pokrivenosti uvoza izvozom je 1:6, ali glave od 0 do 24 1:40. Mi smo izvezli svega 3 miliona maraka robe u 2003. godini, a uvezli smo 120 miliona, a imali smo i danas imamo još uvijek asimetriju, ali ne bih mogao, mnogo sada ovdje trošio vezano za Republiku Sloveniju, obzirom da za mjesec dana oni ulaze u Evropsku uniju. Onda svi naši odnosi će biti tretirani na način da su definirani u odnosu na Evropsku zajednicu. Ja sam imao istina juče razgovore sa resornim ministrom poljoprivrede Republike Slovenije i interesantan je podatak da je u Sloveniji resorno ministarstvo sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini bilo upravo Ministarstvo poljoprivrede. I to nije naravno slučajno, jer upravo na tom dijelu je najosjetljivija primjena Sporazuma o slobodnoj trgovini. Mi smo se upravo i uvjerili sada u takvu situaciju. Što se tiče dakle Hrvatske, omjer razmjene roba glava 0 do 24 je 1:10. Dakle opet izvozimo marku, uvozimo 10. Šta je osnovni razlog? Dakle jeste s jedne strane konkurentska sposobnost, ili u ovom smislu manja konkurentska sposobnost naših proizvođača na tržištima. Mislim da je država u odnosu na njihovu konkurentsku sposobnost na našem tržištu, ali je sigurno jedan veliki razlog i to što mi još uvijek kasnimo sa ovim aktivnostima oko donošenja zakona, oko uspostave jedinstvenih i certifikatijskih i laboratorijskih, inspekcijskih i svih drugih tijela na razini Bosne i Hercegovine. Nitko vas neće registrirati u Briselu, a upravo je to prihvaćeno kao kriterij. Dakle moramo se registrirati u Briselu. Posljednja stvar koja se gleda je objekat. Možemo imati savršen objekat. Ukoliko nemamo sve drugo složeno, jedan sustav kontrole inspekcije, nadzora nad tržištem mi ne možemo izvesti ništa. I to je ono što mi moramo osigurati našim proizvođačima u ovom prethodnom vremenu, mnogo aktivnosti vezano za donošenje upravo zakonskih, podzakonskih akata. Ne kažem da sve ide najbolje, ne kažem da sve ide i brzo iako nema mnogo vremena, jer naši poljoprivredni proizvođači i prerađivači ne mogu dugo čekati. Mislim da bismo morali donositi ove mjere što prije i hitnije da bismo im osigurali praktično izlaz na evropsko tržište, a time i na tržište zemalja skojima imamo potpisane sporazume o slobodnoj trgovini, jer bez toga oni praktično nemaju mogućnosti izvoza, bez obzira koliko bili konkurentni i koliko oni imaju uređene objekte za izvoz u EU. Isto tako registar i praćenje uvoza i kontrola kretanja životinja, jedan jako bitan zadatak u svom poslu, jer ni jedna namirnica praktično ne može se naći na policama zemalja EU, a iz zemalja skojima imamo sporazume o slobodnoj trgovini ukoliko kontrola praktično nije provedena, ono što se kaže od njive do trpeze. Znači moramo 49 imati kompletnu piramidu složenu i tek u tim uvjetima mi možemo razmišljati dakle o registraciji objekata, a onda kao posljedicu i izvoz itd. i ostalo. Vezano za pokretanje inicijative na proglašenju moratorija, primjeni Sporazuma o slobodnoj trgovini, dakle moramo gledati trenutak u kojem se nalazimo, okvir u kojem možemo djelovati, ukoliko imamo i on čvrsto opredjeljenje da idemo u proces i u smjeru pridruživanja EU i sve ove aktivnosti koje činimo, onda moramo jasno reći da ova aktivnost ili proglašenje moratorija u primjeni Sporazuma o slobodnoj trgovini je aktivnost koja ide u suprotnom smjeru. I sigurno da će izazvati jako puno problema ukoliko bi došlo do jedne takve odluke. Ono što smo, ja sam to na početku rekao sa EU vrlo jasno nam je rečeno da sporazume o slobodnoj trgovini moramo primjenjivati u cjelosti i da moramo tražiti dakle u onom okviru kako je ugovoreno i dogovoreno naše sljedeće aktivnosti. Mi smo u ministarstvu poduzeli te mjere. Ja vas želim informirati da smo imali u ovim bilateralnim razgovorima jedan takav dogovor da potpišemo protokol o suradnji u oblasti veterinarstva koji bi osiguralo opet našim proizvođačima mogućnost, pazite riječ je samo o mogućnosti izvoza. Do sada uopće nisu imali mogućnost. Dakle uopće nisu mogli nastupiti na drugim tržištima. Činjenica je da smo sa Srbijom i Crnom Gorom potpisali jedan protokol koji je otvorio vrata jednoj kvalitetnijoj suradnji, ali tu je proces sljedeći da moramo dakle izvršiti, mi naša veterinarska inspekcija nadzor i kontrolu objekata u Srbiji i Crnoj Gori za izvoz u Bosnu i Hercegovinu. Isto to će uraditi i susjedna država. Sa Republike Hrvatskom nismo uspjeli potpisati sporazum o suradnji u oblasti veterinarstva. Nismo imali usuglašen tekst. Radi se, Hrvatska je insistirala na jednom tipskom tekstu koji ne rješava suštinu problema. Dakle radi se o jednoj suradnji koja uopće u svom tekstu nema mjere, instrumente za rješavanje naše situacije u smislu da i naši proizvođači mogu izvoziti u Republiku Hrvatsku. Nakon toga donesena je odluka i ostvarena jedna kvalitetna suradnja sa entitetskim ministarstvima i mi smo od 1. ožujka praktično odluku o izdavanju rješenja za nepostojanje veterinarsko sanitarnih smetnji premjestili iz entitetskih ministarstava u državno Ministarstvo vanjske trgovine ili Ured za veterinarstvo i nakon toga izvoznici iz susjednih država više nisu mogli uvoziti u Bosnu i Hercegovinu i vjerojatno ste imali priliku čitati. U medijima je bilo takođe da njihovi proizvođači, izvoznici od 1. ožujka više ne mogu dakle izvoziti. Sa Srbijom i Crnom Gorom se promjenila situacija negdje sredinom mjeseca i taj izvoz je krenuo, ali to je opet jedna privremena mjera sve do onog trenutka dok mi ne odlučimo da mogu izvoziti samo oni objekti koji su registrirani za izvoz u EU i praktično bi to bila jedan mjera koja će vjerojatno i uslijediti u narednom periodu. Dakle, stajalište ministarstva je da se sproazumi o slobodnoj trgovini primjenjuju u cjelosti, da ne ulazimo ni u kakve rizike, jednostranog kršenja ovih sporazuma, a da u okviru potpisanog i dogovorenog tražimo prostor i interes za i proizvođače unutar Bosne i Hercegovine i za gospodarstvo Bosne i Hercegovine. Hvala. 50
Zahvaljujem gospodinu ministru na informacijama koje nam je dao. Mi sada dame i gospodo možemo voditi raspravu u skladu sa ovim što smo dobili, ili da jednostavno kažemo primili smo k znanju informaciju koju smo dobili od Vijeća, od uvaženog ministra, ili da vodimo raspravu. Vidim da se za raspravu javio gospodin Potočnik. Dakle gospodine Potočnik izvolite.
Ja sam očekivao od gospodina Doke kako je rastao izvoz i kako je rastao uvoz i kako se povečavao deficit Bosne i Hercegovine iz čega se potpuno jasno vidi da ova država sa ovakvom politikom Ministarskoga vijeća ide u propast. 2001. godine ukupni izvoz je bio milijardu i osamsto šest miliona. Sljedeće godine milijardu osamsto osamdeset osam miliona, što je za 4% više nego u 2001. godini, a u 2003. godini je to bilo za skoro 25% veći izvoz nego što je bio u godini 2002. Ali po drugoj strani je uvoz rastao. I to nije pitanje samo poljoprivrede, niti prerađivačke industrije, niti stočarstva, to je pitanje cjelokupne privrede Bosne i Hercegovine. Nije tačno da EU ne može i ne dostiže dogovore sa zemljama kao što su bile druge zemlje koje su ušle u EU i gdje su im dali 5 do 10 godina koje su ušle u EU i gdje su im dali 5 do 10 godina prelazni period. Nije tačno da mi ne možemo otkazati ove sporazume ukoliko se ne možemo dogovoriti sa susjednim zemljama. I još jedna vrlo bitna stvar je mi na ovaj način osakačujemo sve fondove od penzijskog, zdravstvenog, školstva itd. Ono što se proizvede u Bosni i Hercegovini iz toga se financira i penzijski i školski i zdravstveni fond. Ono što se uveze, od toga država ima 10% i naravno ima još 0 od bi rekao uvoza. Dalje, nije tačno da EU je nama dala da izvozimo po stopi carine 0, a mi iz EU uvozimo normalno po stopi od 10, 11%. Vrlo je nesmotreno bilo pustiti u ova prva tri mjeseca da Slovenija toliko uveze, jer su oni sasvim jasno znali da im ističe 1. maja i sasvim je logično bilo za očekivati da će ugurati toliko robe u Bosnu i Hercegovinu. Ne možemo mi upoređivati privredu, gospodarstvo Bosne i Hercegovine sa Srbijom i sa Crnom Gorom koji nisu doživjele razaranja ratna i u resursima opreme i u resursima ljudi i u resursima obrtnih sredstava. Mi na ovaj način puštamo zemlju u propast, ako nastavimo na ovakav način da vodimo politiku. A gospodin Terzić je na Krugu 99 izjavio da ne može 40 parlamentaraca da odlučuje o tome. Ja sam uvjeren da je ovaj parlament sa punom svješću i savješću i odgovornosti prema čovjeku Bosne i Hercegovine kao upravni odbor ove države koji predstavlja vlasnika ove države, a vlasnici ove države su stanovnici ove države zahtjevao i zahtjeva od Ministarskoga vijeća, odnosno menandžmenta ove države da ne vodi državu 51 u propast. Govorim o ekonomskoj propasti. I ako vi ne poštujete odluku Parlamenta Bosne i Hercegovine vi onda ne poštujete ni čovjeka Bosne i Hercegovine i uopšte ne poštuje zakletvu koju ste dali da ćete raditi u interesu i dobru čovjeka Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Moranjkić se javio za riječ, pa Fatima Leho.
Gospodine ministre, ja ne znam da li se vi sjećate da sam ja govorio na Plenarnoj sjednici, obratio sam se lično vama i pitao – da li vi stojite iza toga da ćemo za 3 mjeseca koji smo imali u prijedlogu od strane ministarstva, da ćemo koliko toliko prevazići naraslu problematiku vezanu za zaštitu domaće proizvodnje sa posebnim naglaskom na poljoprivredu poljoprivrednu proizvodnju. Ja koliko se sjećam, ja sam tada tvrdio i evo na moju veliku žalost i ako sam pogodio je to da mi kao država, vi kao minsitarstvo niste u za ta 3 mjeseca uspjeli po meni ništa uraditi u tom kontekstu da se stvore uslovi domaćoj proizvodnji, posebno poljoprivrednoj da se ona može nositi na ovom, na ovoj vjetrometini na kojoj se našla ova država. To je po meni bio i objektivan moj rezon, ali eto ja mogu da konstatujem da nije bio i sa strane ministarstva. Ono što ja vas pitam danas i što hoću da izrazim je sljedeće. Vi ste rekli, a to tako stoji, da u ovom problemu posebnu tangiraju dva različita problema, to je problem administracije i papirologije koja na određen način je sputavala izlasku naših proizvođača na svjetsku scenu. U ovom konkretnom slučaju na, radi se opet o poljoprivedi i na evropsku scenu. Dotakli ste se certifikata, dotakli se još nekoliko stvari. Ja vam kažem da je to čitava lepeza koja je kao urota stvorena protiv ovog čovjeka na tlu Bosne i Hercegovine, bez obzira u kom se entietu on nalazi, da on vrlo teško može da izdrži u borbi protiv administracije i birokratije, jer sam ja jedno takvo pitanje već poslaničko postavio kako se pljačka onaj ko želi da radi, a posebno u ovoj oblasti baš od strane ove države. Nikada mi niko nije odgovorio na to pitanje, nažalost evo godina dana i ispostavlja se da je to jedan vrlo važan segment koji onemogućava našem čovjeku da odradi taj dio posla. I druga jedna čitava problematika koja treba da se riješi, to su te nesretne ili sretne, kako hoćete beneficije ili ulog države u pomoći da se te aktivnosti na određen način pomognu da mogu biti konkurentne tom okruženju koji je danas našlo tezgu u ovoj državi koja se zove Bosna i Hercegovina. Sa sredstvima koje ste vi rekli, a koje i ja i ja mislim većina ovih poslanika zna da smo mi 12, odnosno 15 miliona za beneficije dali u prošloj godini u odnosu na 530, to je neuporedivo plus ono što je Bog dao onima što je prethodna struktura postavke privrednog i poljoprivrednog bavljenja u ovoj zemlji dala prednosti tom okruženju, mi smo dovedeni u poziciju, ova država i ti ljudi da se ne mogu nositi. 52 Pitam ja vas, pitam i Parlament da li će sutra, a one su već sutra 1. aprila najavljeni ponovno zatvaranje granica, kako ćemo izaći pred te ljude, hoćemo li izaći za policijom da ih tučemo, sa vojskom da blokiramo, ili neko će izaći sa argumentima? A ja mislim da sa ovim argumentima nemate mjesta da izaćete tamo, jer će odmah biti postavljeno pitanje – a što ste gospodo do sada čekali, što niste i te certifikate riješili, što niste i ovo uradili, ko je kome smetao? Ja smatram da ovaj parlament nije tu smetoa. Ja smatram. Možda griješim. Ja znam sve što je došlo iz te oblasti pred ovaj parlament, da je ovaj parlament vrlo brzo stavio u zakonodavnu registrativu i da je ...u život. To znači da je neko čekao, ili nije bio sposoban, ili je svjesno blokirao život na ovim tračnicama. Zato vam kažem, što se tiče poljoprivrednika, koliko sutra ću se naći u Orašju kao parlamentarac ove države i podržaću te ljudi i kazati da neko u ovoj zemlji stoji kome nije stalo da vi gospodo stanete i da ova država stane na ove noge. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Fatima Leho.
Predsjedavajući, poslanici zastupnici na Plenarnoj sjednici oba doma koju smo imali nedavno ovdje razmatrali smo Strategiju razvoja srednjoročnu Bosne i Hercegovine. U dijelu koji se odnosi na poljoprivredu na strani 176. piše ovako – usvojiti adekvatnu politiku zaštite i stimuliranja domaće poljoprivredne proizvodnje i osiguti instrumente za njenu primjenu. Pod 2. Na period od 2 godine odgoditi primjenu dijela sporazuma o slobodnoj trgovini sa Srbijom i Crnom Gorom i Hrvatskom o stupanju na snagu bescarinskog uvoza za one poljoprivredne proizvode koji su u BiH od strateške važnosti za razvoj ovoga sektora. Ako je Vijeće ministara nama u propratnom aktu napisalo da je ovo usvojilo ovu strategiju i ovaj tekst je sastavni dio te strategije, ja se sada pitam, a i oba doma su na određen način i podržali ovu strategiju, ja sada mogu samo da pitam ministra kako se njegova sada diskusija razlikuje od ovoga ovdje što piše da će se na 2 godine odgoditi? Ako je to Vijeće ministara usvojilo na sjednici i nama proslijedilo da damo podršku. Ovo se dvoje ne slaže. Ovdje piše doslovce ministre, u dijelu koji se odnosi na poljoprivredu pod 4.6 naslov – Osigurati adekvatan spoljno trgovinski režim za stimuliranje domaće poljoprivredne proizvodnje. U kontekstu ovoga potreban je 1., 2., 3., 4., 5. 6. Pod 2. je ovo. Ja sam razumjela da ćemo sada imati dvije godine kada smo o strategiji razgovarali, ja sam razumjela da ćemo imati dvije godine vremena da se daju određeni 53 impulsi našoj poljoprivrednoj proizvodnji da se prevaziđe ovo što nas sutra čeka na granici. Toliko.
Ja se izvinjavam gospodine ministre, ako ima još neko, pa da na kraju date. Okej. Izvolite gospodine ministre. Jeste vi završili gospođo Leho?
Jesam. To mi je pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle vezano za PRSP-i strategiju točno je da u strategiji je upisano da bi Bosna i Hercegovina trebala tražiti odgodu primjene Sporazuma o slobodnoj trgovini sa susjednim državama, ali i mi smo to i tražili u bilateralnim razgovorima, ali za jednu takvu odluku je potrebna i dobra volja i druge strane. Mi jednostrano to ne možemo raditi. Dakle mi smo pokušali i u razgovorima i sa predstavnicima i Hrvatske i Srbije i Crne Gore smo tražili odgodu primjene sporazuma za 2 godine. Međutim, nismo dobili razumjevanja. Znači sa suprotnih strana, ili partnerskih kako god da kažemo, prema tome ta odluka se ne može mjenjati na taj način. Jedini instrument koji možemo koristiti je instrument da 6 mjeseci ranije odjavimo sporazum ili dio sporazuma. Znači da ga odjavimo u cjelosti ili u poglavlju 1. Ali ga moramo odjaviti to je dakle definirano i precizirano sporazumima 6 mjeseci ranije. To je ono što mi možemo jednostrano uraditi. Za ovakve dakle namjere kakve su upisane u PRSP-i strategiji što je točno da je to bio pokušaj i da bi to Bosni i Hercegovini odgovaralo, nam je potrebna i stvarno volja i drugih država. Oni nisu imali razumjevanje za našu situaciju i nisu pristali na odgodu primjene sporazuma na dvije godine. Jednostavno nisu pristali. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Gospođa Leho, vi tražite repliku, pa i gospodin Potočnik, nadam se repliku. Izvolite.
Nisam zadovoljna odgovorom. Interesira me kada su tražili, ili poslije Plenarne sjednice ili prije. Ako su prije, onda su nam trebali to ovdje reći kada su obrazlagali o strategiji kao dokumenat koji će biti vodilja u srednjoročnom razvoju. Ako su poslije, onda su to kasno uradili. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, gospodo iz Ministarskog vijeća ukoliko Hrvatska i Srbija i Crna Gora nemaju razumjevanje, ja ne vidim zašto bi mi imali razumjevanje za njih. I ja ne vidim razloga da bi punili, saću ovako reći jednostavnim rječnikom njihove đepove umjesto svojih. Jer pazite nešto, ako vi hoćete da se dogovorite, ako oni nemaju razumjevanja znači, što da mi moramo imati razumjevanje prema njima? Naši fondovi se uništavaju, što ćemo to da radimo? I pogledajte malo u bilancu pa ćete vidjeti kako je naš izvoz počeo da raste i kako raste izvoz u EU, stisnimo, jer mi možemo deficit da smanjujemo na dva načina isključivo. Jedan je poticaj novca za to nemamo dovoljno i drugi je smanjivanjem uvoza. Pa ješćemo ako hoćete domaće jabuke umjesto uvoznih jabuka. Ništa nisu slabije. Mislim, nema opravdanja u tome ako vi nekome se ponudimo da nas razumije, a neće da nas razumiju. Šta bi mi njih razumjeli? Hvala.
Dame i gospodo ima li neko još da se javlja za diskusiju? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Vidite, zahvaljujem ministru koji je došao, dao informaciju, one koje može ministar da da, pa u ovom trenutku inače kada hoćemo neke ozbiljnije, hajd uslovno ozbiljnije rasprave, onda i oni koji traže tačke dnevnog reda moraju ih dobro pripremiti da bismo mogli imati dobre zaključke.Ali ovdje je bila tačka dnevnog reda – informacija i informaciju kao poslanicima usvojenu od ministra dobili. Ja vam se dame i gospodo još jednom zahvaljujem i zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Zahvaljujem gospodinu ministru Doku. Zaključujem ovo zasjedanje. Narednu sjednicu će voditi prvi zamjenik predsjedavajućeg, tada predsjedavajući Martin Raguž. Svima se vama zahvaljujem što ste mi pomogli za ovih 8 mjeseci da donosimo dobre zakone i zaključke. Oprostite ako sam nekada ne namjerno nekoga isprovocirao i da kaže ono što nije mislio, ali nije bilo tendenciozno, nije namjerno. Vi ste moji prijatelji. Živjeli. Kartice ostavite tu pa će služba da ih pokupi, vodi ih pod brojem i svaki put pola sata pre ćete zadužiti kartice. Živjeli. Sjednica je završila sa radom u 14,30 sati.