Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть, будь ласка, систему „Рада”. Реєструємось. В залі зареєстровано 409 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Ми зупинилися з вами на законопроекті 5315 про внесення змін до Закону України "Про боротьбу з корупцією" [[щодо суб’єктів корупційних діянь]] [[друге читання]]. Будь ласка, Володимир Стретович.
Шановний пане голово, шановні колеги, на виконання постанови Верховної Ради України від 21 грудня минулого року комітетом доопрацьовано до другого читання проект Закону України про внесення доповнення до Закону України "Про боротьбу з корупцією" щодо визначення суб’єктами корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією керівників та інших посадових осіб державних, підкреслюю, державних підприємств, установ та організацій, внесене народним депутатом України Морозом. Даним законопроектом пропонується закріпити на законодавчому рівні суб’єктами корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією керівників та інших посадових осіб державних підприємств, установ, організацій, що сприятиме підвищенню як персональної відповідальності керівника за прийняття або неприйняття та реалізацію управлінських рішень, так і відповідальність за неправомірні службові правопорушення своїх підлеглих. При доопрацюванні законопроекту була розглянута пропозиція народного депутата України Кармазіна щодо незгоди з доповненням закону пунктом г), яка відхилена, оскільки це має концептуальний характер і була предметом обговорення і розгляду закону при першому читанні. До речі, Юрій Анатолійович під час обговорення законопроекту дотримувався протилежної точки зору і висловився за підтримку законопроекту. Розглянувши підготовлений до другого читання законопроект, комітет вважає за можливе внести його на розгляд у другому читанні та рекомендує Верховній Раді України прийняти його в другому читанні і в цілому як закон. Це була думка комітету. Я хочу висловити свою особисту думку. Я якраз вважаю, що таке доповнення недоречне до згаданого закону, оскільки керівники державних підприємств, якщо вони є державними службовцями та повинні відповідати як державні службовці, а як керівники підприємств вони не є носіями влади і вони не можуть бути суб’єктами корупційних діянь. Вони є керівника господарюючих суб’єктів. Тому ось склалася така колізія. Доводжу до відома Верховної Ради, що комітет підтримав. Я висловлюю свою позицію: що це робити недоцільно. Дякую.
Юрій Кармазін, поправка. І наполягає Юрій Анатолійович. Мікрофон. Да, Юрій Анатолійович? Ні, Юрій Анатолійович знімає. Шановні колеги, тому прошу змобілізуватися для голосування. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Шановні колеги, прошу уваги! Вноситься на голосування пропозиція комітету: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про боротьбу з корупцією” [[щодо суб’єктів корупційних діянь]]. Реєстраційний номер 5315. Прошу голосувати. [[16:07:11]] За-203 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Фракція комуністів – 51, «Регіони України» - 1, Народна партія – 24, „Наша Україна» - 3 Блок Тимошенко - 5, СПУ – 24, Українська народна Партія – 20, СДПУ(о) – 11, Народний Блок – 19, „Довіра народу” – 7, „Реформи і порядок” – 9, „Єдина Україна” – 9, Народний Рух України – 0, Партія промисловців і підприємців України – 4 і позафракційні – 11. Хто за те, щоб направити на повторне друге читання проект закону, реєстраційний номер – 5311. Прошу визначатись.
5315.
А? 5315. Вибачте, вибачте. 5315.
Голосуємо.
Ну, так може. За – 269. Рішення прийнято.
Дякую.
Так. Будь ласка, оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про боротьбу з корупцією" [[щодо суб’єктів корупційних діянь та інших правопорушень]]. Реєстраційний номер – 5315-1. Доповідач Володимир Миколайович Стретович – голова комітету.
Дякую, Володимире Михайловичу. Цей законопроект внесений народним депутатом Косовим і постановою згаданою 21 грудня 2004 року Верховна Рада доручила комітету допрацювати його і внести на друге читання. Цим законопроектом пропонується включити до кола суб’єктів корупційних діянь Прем’єр-міністра України, Першого віце-прем’єр-міністра, віце-прем’єр-міністрів, міністрів Кабінету Міністрів України та військових посадових осіб Збройних сил та інших військових формувань. При доопрацюванні законопроекту були розглянуті пропозиції народних депутатів України: Стретовича, Кармазіна та Оніщука. Пропозиція народного депутата України Оніщука по технічних причинах не відображена в таблиці, але по змісту вона аналогічна пропозиції, яку висловив я і вона врахована. Пропозиції народного депутата Кармазіна враховані частково. Щодо висновку Головно юридичного управління, слід зазначити, що згідно Регламенту питання об’єднання законопроектів вирішується лише Верховною Радою України, оскільки Головне юридичне управління пропонувало нам об’єднати їх на стадії підготовки до другого читання. Уразі прийняття законопроекту як закону пункт „г” необхідно узгодити з нумерацією пунктів статті законопроекту 5315 у зв’язку з чим пропоную пункт „г” рахувати пунктом „г” відповідно до алфавіту. Розглянувши підготовлений до другого читання законопроект, комітет вважає, можливим винести його на розгляд в другому читанні і рекомендує Верховній Раді прийняти його в другому читанні і в цілому як закон. Дякую.
Поправка Юрія Анатолійовича Кармазіна. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Дякую вам, Володимире Михайловичу. Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Тут не пронумеровані поправки, я першу поправку називаю. Пункт „б” частини першої статті 2 викласти у такій редакції: „Прем’єр-міністр України, інші члени Кабінету Міністрів України”. Поки що записано: „Прем’єр-міністр, перший віце-прем’єр, віце-прем’єр-міністр, міністри”. А інші члени, які входять, це голови державних комітетів і так далі, вони получається не охоплюються. Хіба що ви їх під державними службовцями, можливо, під пункт перший, можливо, підпадають. Тому я хотів, щоб ніхто не вислизнув, Володимире Миколайовичу, щоб ніхто вже не вислизнув, я хотів розширити це коло і так і написав: „інші члени Кабінет Міністрів”. Тобто ті, хто входять але не являються такими. Розумієте? Не являються міністрами. А так у вас тільки міністри написано. Тому я просив би вас погодитися, бо ви побачите, що дуже багато у нас прирівняних до члену уряду і так далі.
Юрію Анатолійовичу, шановні колеги, дозвольте довідку. Справа в тім, що до складу Кабінет Міністрів тільки входять Прем’єр, перший віце-прем’єр, віце-прем’єри і міністри все. Тому, якщо ви написали „члени Кабінету Міністрів” , ви звузили поле можливостей, поле діяльності цього закону. Можливо я помиляюся, але, будь ласка, Володимир Миколайович Стретович.
Я, Володимире Михайловичу, вас підтримую і хочу сказати для тих, хто нас слухає, і цій залі, що недаром називається Кабінет Міністрів. До цього кабінету входять лише міністри, ,., як кажуть латиняни, за посадою, і ніхто, крім них, не може входити. Тому перелік зазначений у пункті „б” є вичерпний: Прем’єр-міністр, віце-прем’єр-міністри та міністри Кабінету Міністрів. І на цьому ставимо крапку. А залу визначатися чи приймати поправку, чи ні. Дякую.
Юрій Анатолійович погоджується, знімає правку. Ваша друга поправка, Юрію Анатолійовичу, ви наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я хотів би нагадати, що поправка така. Перше речення я пропоную частини другої статті 7 викласти в редакції: „Вчинення корупційних діянь передбачених цим законом народним депутатом України, депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом або головою місцевої ради тягне за собою адміністративну відповідальність за рішенням суду у вигляді штрафу від 100 до 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян і дострокове [[наголошую!]] припинення депутатських повноважень або звільнення з виборної посади для депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів та голів місцевих рад, крім випадків, коли за вчинення таких дій за законом настає кримінальна відповідальність. Таким чином, ми чітко говоримо, що, будь ласка, вживайте всі заходи боротьби з корупцією, і це не треба додаткового рішення про усунення від посади, нічого. Автоматом якщо це рішення є, воно має бути застосовано. Я не знаю, з яких мотивів відхилив комітет, тому що висновки і обґрунтування, які передбачені в таблиці, чомусь.
Дякую, Юрій Анатолійович. Я дума, що члени комітету мають прогностичний дар передбачення, вони знали, що у вересні буде підписаний відповідний закон і така норма увійде в протиріччя з цим законом. Сьогодні, коли діє Закон про статус депутатів місцевих рад, який по суті є неконституційним, на моє глибоке переконання, вписувати сьогодні таку поправку, а це було зроблено задовго до того, я думаю, абсолютно недоречно. Нехай Конституційний Суд поставить крапку щодо депутатської недоторканості. А на другу частину вам поясню, чому адміністративна відповідальність залежить від суспільної шкоди, завданої цим корупційним діянням. Якщо там є склад кримінального злочину, то депутат місцевої ради, народний депутат, депутат Верховної Ради РК повинен нести кримінальну відповідальність в тому числі. І чим швидше ми в державі запровадимо такий норматив, я думаю, тим легше буде боротися з корупцією і суспільство відразу відчує зміни. Дякую.
Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на цій поправці? Вона суперечить чинним законам, в принципі. Ну хорошо. Я ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна такого змісту: вчинення корупційних діянь, передбачених цим законом, народним депутатом України, депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом або головою міської ради тягне за собою адміністративну відповідальність за рішенням суду у вигляді штрафу від 100 до 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян і дострокове припинення депутатських повноважень або звільнення з виборної посади для депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим депутатів та голів місцевих рад, крім випадків, коли за вчинення таких дій за законом настає кримінальна відповідальність. Прошу, будь ласка, визначайтеся.
Прошу підтримати. [[16:15:12]] За-73
Рішення не прийнято.
Так тут немає про що говорити. Шановні колеги, прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект закону, реєстраційний номер 5315-1 про внесення змін до Закону України „Про боротьбу з корупцією” щодо суб’єктів корупційних діянь та інших правопорушень. Будь ласка, визначаємося. За – 208. Рішення не прийнято. 208. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону, реєстраційний номер 5315-1. Прошу визначатися. [[16:16:22]] За-273 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам потрібно включити ряд законопроектів до розкладу нашого, до порядку денного. А потім. Ми мали б зараз розглянути питання про включення до порядку денного про внесення змін до Закон України "Про карантин рослин”. Автор просить перенести розгляд цього законопроекту. Немає заперечень? Тепер проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних з проведенням експерименту у житловому будівництві на базі холдингової компанії "Київміськбуд". Реєстраційний номер 8386. Я ставлю на голосування про включення проекту закону, реєстраційний номер 8386, до порядку денного. За – 212 Рішення не прийнято. Хто за те, щоб повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного проекту закону 8386, прошу голосувати. [[16:17:56]] За-268 Ми повернулися до розгляду питання про включення його до порядку денного. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту закону 8386. Прошу голосувати. За-267. Рішення прийнято. До доповіді запрошується голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Святаш Дмитро Володимирович. член комітету, вибачте, член комітету. Пропонується такий Регламент розгляду: для доповіді до трьох хвилин, відповіді на запитання – до трьох хвилин, обговорення і прийняття рішення, тут написано, 10 хвилин. Немає заперечень? Немає? Значить, працюємо. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Сьогодні я маю честь доповісти вам вкрай важливе і не пересічне питання, а саме проект Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних з проведенням експерименту в житловому будівництві на базі холдінгової компанії „Київміськбуд”. Наразі хочу відмітити, що цей законопроект направлений не тільки на удосконалення і поширення започаткованих експериментом економічних і правових механізмів і інструментів соціального захисту та фінансування житлового будівництва, так і і на вдосконалення великої кількості законодавчих актів, які прямо або опосередковано стосуються вирішенню цієї нагальної, а якщо прямо казати, кричущої соціальної проблеми – забезпечення громадян житлом. Нагадаю коротко проблематику законопроекту. Свого часу був експеримент започаткований відповідно до Закону України від 20 квітня 2000 року. Протягом 5 років було збудовано більше, ніж 3,6 мільйонів квадратних метрів житла, і щорічно ця кількість житла збільшувалася. І цей експеримент охопив вже не тільки Київ, але й цілу низку великих міст України, зокрема такі: Дніпропетровськ, Одеса, Полтава, Запоріжжя, Вінниця, Харків та тощо. Окрім законодавчого закріплення удосконалення та поширення на регіоні позитивних наслідків експерименту в житловому будівництві, а також фінансово-економічних механізмів та інструментів, які використовуються в ході його реалізації, цей законопроект направлений на вирішення широкого кола важливих і невідкладних питань, а саме: посилення захисту майнових прав неповнолітніх громадян шляхом запровадження обов’язкової згоди органів опіки та піклування на будь-які операції по розпорядженню та або інших право чинів щодо їх коштів або майна; розширення доступності іпотечного кредитування будівництва житла; усунення законодавчих колізій, які заважають запровадженню в обіг іпотечних сертифікатів, а також введення в обіг нового виду цінних паперів, сертифікатів фонду, операцій з нерухомістю, це надійний і доступний фінансовий інструмент; уточнення та доповнення деяких норм податкових законів, які на сьогодні є вкрай суперечливими і обтяжуючими цивільні та господарські операції із житлом та заважають застосуванню в повному обсязі правових механізмів, які застосовуються при будівництві чи куплі-продажу житла. Саме про необхідну зміну в податковій сфері не однократно згадувалось в сесійній залі. Загалом пропонується внести зміни до 25 законодавчих актів. Ви знаєте, це дуже великі закони, докладно і детально ці новації та обґрунтування необхідності їх запровадження викладені в пояснювальній записці до законопроекту. За висновком. комітет підтримав цей законопроект та рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу у першому читанні. Шановні народні депутати, прошу підтримати цей Закон у першому читанні і включитися до обговорення , щоб всім разом прийняти його в цілому. Це дуже велика користь для наших виборців. Дякую.
Так, Дякую. Шановні колеги, є запитання до доповідача? Будь ласка, запишіться , три хвилини. Будь ласка, записуємося. Так, на табло, будь ласка. Анатолій Оржаховський, будь ласка, ваше запитання.
Дякую, Володимире Михайловичу. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Шановний доповідачу, я розумію експеримент це добре, якщо в бюджеті є на це гроші, одначе. Я так зрозумів, що даний законопроект – це прерогатива і найкраще буде для жителів міста, а в селах, селищах, як завжди, нове будівництво не буде вестися, а ті недобудови, які довгі роки у нас існують, будуть руйнуватися. Як ви вважаєте, це відповідно до Конституції, взагалі, відповідно до моралі і так далі? Відповідає тим всім, тому всьому розумінню, що ми по відношенню до селян створюємо постійно колізії, немає ніякої рівності і так далі? І коли це все закінчиться, може трошки місто і всі ініціатори подібних експериментів поділяться із жителями сільської місцевості? Дякую.
Дякую за запитання. Ви знаєте, насправді. В цьому експерименті зараз вже приймають участь більше 30 000 громадян, які мешкають не тільки в містах, але і в селищній місцевості, в маленьких містах. Тобто цей експеримент вже поширений на сільську місцевість. Бо він запроваджено в Київській області, Полтавській області, тобто хоча в законі існує назва підприємство, яке розташоване в Києві, але вже цей експеримент, вже він поширений, тобто я вважаю, що конституційні норми жителів села не порушені.
Так, будь ласка, Ярослав Сухий, фракція „Регіони України”.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжі, „Регіони України”. Шановний Дмитро Володимирович, без всякого сумніву цей законопроект на часі і має свою логіку, як юридичну, як правову так і соціальну. І в даному контексті я, наприклад, вважаю, що краще щось реальне зробити для того, щоб побудувати житло чим просто моралізувати про те, як нам тяжко і важко живеться, особливо на селі. Скажіть, будь ласка, Дмитро Володимирович, якою мірою, яким чином ваш законопроект і поширення цього досвіду „Київміськбуду”, безумовно позитивного, будуть сприяти отриманню житла найбільш, ну, обездоленої сьогодні категорії населення, я маю на увазі молодь? Чи буде він сприяти реалізації тих молодіжних житлових програм, яких ми понаприймали так багато, але, на превеликий жаль, вони не рухаються з місця. Тобто яким чином він буде сприяти реалізації програми молодіжного житлового будівництва?
Дякую. Дякую за запитання, воно дуже вчасне. Ви знаєте, я хочу сказати, що цей експеримент, він поширюється на всіх мешканців України в незалежності від віку, бо те, що сприяє саме молодіжному будівництву, воно закладене в інші законодавчі акти, але саме через ці механізми, які закладені в цей закон, до них можуть прилучатися і молоді люди, і саме для них також буде зменшена вартість житла. Тобто я думаю, що він доцільний і з цієї точки зору також.
Так, дякую. Будь ласка, сідайте. Час вичерпаний. Шановні колеги, тепер переходимо до обговорення. Ми домовлялися 10 хвилин. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. А це від комітету ж був виступ. Це спільний був виступ з метою того, щоб якомога швидше прийняти рішення. Іван Заєць буде виступати наступним.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, мені дуже подобається те, що робить „Київмісьбуд”, мені подобається, що введено багато житла, скажімо, за перше півріччя 2005 року 297 тисяч квадратних метрів. Але мені не подобається те, що інші організації не можуть користуватися рівними можливостями з „Київмісьбудом”. Оце мені не подобається. Мені не подобається також те, що Конституція передбачає рівне відношення до всіх суб’єктів господарювання. А ми зразу визначили, що є один об’єкт господарювання. Тому в цьому плані є елементи невідповідності Конституції цього закону. Єй Богу, мені б хотілося, щоб в Києві більше будувалося, але від цього мені не хочеться, щоб менше будувалося чи то в Житомирі, чи в Вінниці, чи в Чернігові, чи в Одесі. Тому в мене викликає таке нерозуміння деякі норми. Наприклад, зміни, які йдуть до цілих кодексів, і вносяться зміни, причому без профільного Комітету з питань правової політики. Тому що це дуже серйозні речі: коли ми вносимо зміни рамковим законом, яким є цей закон, до таких серйозних законів. Саме через це я зараз боюся визначити своє однозначне ставлення до цього законопроекту. З одного боку, „Київміськбуд” і колосальні здобутки, починаючи з 2000 року введення, весь час ріст десь від 10 відсотків щороку – це дуже добре. Але я не бачу сьогодні в Києві дешевого житла, я не бачу сьогодні того житла, яке сьогодні забезпечує самих киян. Все це накручує, накручує на вартості. І я не сприймаю взагалі, скажімо, того, що записано в пропозиціях, стосовно цього підприємства викласти у такій редакції Закону „Про приватизацію”: „Стосовно цього підприємства припиняється дія норм Господарського кодексу України в частині такій-то і такій-то”. Немає жодного підприємства, щодо якого має припинятися дія жодного кодексу, який існує в нашій державі. Тому я думаю, що цей закон треба виносити на повторне перше читання. І зменшити кількість норм, які треба було б міняти отак просто, з огляду на те, що це потрібно для існування і розвитку одного, навіть найкращого.
Іван Олександрович Заєць, фракція Української Народної Партії. Підготуватися Надразі.
Іван Заєць, фракція Української Народної Партії. Шановні народні депутати, цей закон не такий простий, щоб його можна так легко взяти. З одного боку, у цьому законі є дуже багато позитивних моментів. Мова йде про те, що регламентуються формування фондів, які фінансують будівництва житла і управління ресурсами, які створюються для будівництва житла. І тут є великий, великий позитив. А, з іншого боку, як бачите, Кармазін переді мною виступав і говорив про те, що мова йде про якісь соціальні пільги для окремого суб’єкта. Тому нам треба оцінити наскільки цей суб’єкт є корисним для нашого суспільства. Чи справді він створив таку систему будівництва житла і, по суті, забезпечення житла, що його можна підтримати сьогодні цими преференціями. Чи, можливо, все-таки ми робимо ці преференції для того, щоб він був в кращих умовах по відношенню до інших, наприклад, комбінатів. З одного боку, я ж кажу, якщо подивитися, то створені ці всі фонди і з цих пенсійних фондів йде це фінансування. І ми маємо великі прирости будівництва житла. Але як це відбивається на, не на Києві, наприклад, а на інших містах? Як це пов’язується із проблемою, будемо говорити, будівництва житла соціальної природи? Бо тут багато питань і дуже мало відповідей. Тому, я думаю, що нам треба дуже добре обговорити цей законопроект. Особливо, я хотів би почути тих спеціалістів, які розбираються в цій проблемі, бо питання дуже важливе. По суті, мова йде про те, що раніше був такий експеримент і цей експеримент хочуть продовжити далі. От, який підсумок цього експерименту? Яка перспектива його, цього експерименту? От, про що йде сьогодні мова. Яким чином нам діяти? Бо, якщо ми не підтримаємо, з одного боку, то ми можемо зруйнувати той механізм, який вже діє. Якщо ми підтримаємо, ми можемо виростити монополіста, який задушить, наприклад, інші структури і інші сфери. Тому питання дуже і дуже складне. І я хотів би, щоб ми дуже уважно прислухалися до тих, хто розуміється в цій проблемі і приймали рішення. Дякую.
Василь Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги! Тут с трибуны звучал вопрос: «А что дал эксперимент «Київміськбуду” и Киеву?» могу сказать однозначно, я думаю, со мной присутствующие в зале согласятся. Это дало только одно – строительство жилья в Киеве сегодня составляет порядка 95 процентов от всего жилья, которое строится в Украине. То есть, в принципе, строительство жилья, как отрасль, в Киеве сохранилась. Сохранилась благодаря тому, что в рамках эксперимента эта холдинговая компания работает уже несколько лет. Что предлагается сегодня? Сегодня предлагается внести изменения в целый ряд законов, в частности, в Гражданский, Семейный кодексы, в Закон «О налоге с доходов физических лиц», «О финансово-кредитном механизме и управлении имуществом при строительстве жилья и операциях с недвижимостью», «Про ипотеку». То есть, в принципе, предлагается логика согласно которой элемент эксперимента, то есть, то, каким образом и в каких условиях существовала данная холдинговая компания, чтобы она в этих же условиях продолжала строить жилье. Правильно это или неправильно? Наверное, строительство жилья – это важная отрасль. Я думаю, вы со мной согласитесь, что сегодня Украина строит накануне строительного бума, потому что, судя по всему, строительство есть начало пути к возрождению экономики. Поэтому, говоря о том, нужно ли принимать данный законопроект, я могу сказать однозначно: нужно при одной маленькой составляющей, глубоко убежден, что в подобных условиях должны работать и строить иные строительные организации, которые хотят заниматься строительством жилья. Потому что в противном случае мы будем иметь одну организацию, которая будут строить в Киеве. Сегодня мы знаем, и уже не единожды сообщалось в средствах массовой информации, что подобные действия данная холдинговая кампания уже делает и в других, в том числе и областных, центрах на Украине. То есть, она начинает распространять свою деятельность. Представители иных территорий со мной согласятся. Есть строительные организации, которые тоже хотели бы на эту тему строить. И я думаю, что создание конкурентной среды дало б возможность немножко подправить все-таки строительство и, самое главное, ценообразование на жилье. Почему? Потому что по заключениям экспертов, квадратный метр независимо от места строительства стоит 300, ну максимум 400 долларов. Сколько стоит жилье в том же Киеве и в той же холдинговой компании, о которой мы говорим, я думаю, нет смысла говорить о подобных ценах. Оно уже измеряется тысячами тех же долларов. Поэтому исходя из логики, я думаю таким образом: мы должны продумать и, наверное, принять закон, согласно которого все строительные организации, занимающиеся строительством жилья, должны иметь условия, в рамках которого им выгодно будет находить ресурс и этот ресурс вкладывать в жилье. А при наличии конкуренции будет возможность и говорить о том, что жилье будет дешеветь в отличие от той ситуации, которая сегодня сложилась, когда уже и не просто богатые не могут себе купить, не говоря уже о среднем классе, а тем более о тех, кто имеет мизерные доходы. Спасибо.
Так, дякую. Шановні колеги, ми домовлялися 10 хвилин на обговорення. Якщо хтось наполягає із тих, хто записалися з мотивів, будь ласка. Хто наполягає? Юрій Соломатін? Нема? Коновалюк? Нема. Крук? Не бачу. Є Крук? Мікрофон, будь ласка, Юрія Борисовича Крука.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Фракция блока Юлии Тимошенко, народный депутат Крук. Закон, который сегодня рассматривается в зале Верховной Рады, он был принят в 2000 году и эксперимент, о котором мы говорим, который создала холдинговая компания «Київміськбуд”, он абсолютно очевиден. Это те цифры, которые были приведены сегодня по строительству жилья не только в городе Киеве. Юрий Кармазин говорит, что очень важно, чтобы этот эксперимент был распространен и в другие регионы. И я вам должен сказать, что этот эксперимент успешно уже работает в других регионах. Следует подчеркнуть, что жилье, которое строит «Київміськбуд”, оно является одним из самых дешевих за квадратный метр. И те цифры.
Так, будь ласка, позиція уряду.
Шановні народні депутати, я хотів би проінформувати про експертні висновки, які надавав уряд відносно цього законопроекту. Загальна оцінка була негативна до цих пропозицій, і уряд не підтримав цей законопроект з двох причин. Перша – це те, що даний законопроект створює, несе в собі ознаки дискримінації. Ми порушуємо основні норми, які забезпечуються Конституцією, відносно конкурентних умов різних суб’єктів. Якщо в Києві побудували мільйон квадратних метрів житла, то в Києві будують житло десятки будівельних компаній, які у других регіонах. Але лише одній компанії ми створили преференції. Ми створили привабливі умови інвестування цього житла за рахунок джерел замовників будівництва, які такі джерела не стимулюються іншими компаніями. Ми розуміємо, що це ідея добра і треба підтримувати. Ніхто не заперечує. Але ми категорично не підтримуємо ту позицію, де створюються преференції, у першу чергу податкові преференції. Ви подивіться на джерела формування фондів, які пропонується в законопроекті. Всі вони йдуть в режимі пільг і юридичних осіб, і фізичних осіб. При цьому формування недержавних пенсійних фондів, які на однакових практично умовах формуються, як і Пенсійний фонд, у „Київміськбуді”, але податкові преференції тут прописуються у загальному плані для фінансування не Державний пенсійний фонд, такі преференції не допускаються. Тому ми просили би вас, народні депутати, не підтримувати цей законопроект. Можна повернутися до нього в іншому плані, в іншому вигляді.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних з проведенням експерименту в житловому будівництві на базі холдингової компанії „Київміськбуд”. Реєстраційний номер 8386. Прошу голосувати. [[16:39:33]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного проекту постанови про заходи щодо вдосконалення системи надання державних соціальних послуг населенню на місцевому рівні. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту постанови, реєстраційний номер 8148. Прошу голосувати. За – 246. Питання включено до порядку денного. Так, слово для доповіді надається народному депутату Фоменко Катерині Олександрівні. Підготуватися виконуючій обов’язки голови комітету Супрун Людмилі Павлівні. Прошу дуже коротко.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Стан фінансування місцевих бюджетів із обмеженого поступово перетворюється в критично небезпечний, і ми всі про це знаємо. Із делегованих державою повноважень фінансується повністю тільки заробітна плата, фактично, не фінансується придбання медикаментів і продуктів харчування. Ситуація вимагає негайного втручання. Безумовно, стратегічним завданням є розробити нарешті ті соціальні стандарти, які будуть покладені в основу для формування нормативів бюджетної забезпеченості в охороні здоров’я, освіті, соціальному захисті. Але ми кожного року давали ці завдання Кабміну і він кожного року ігнорував наші пропозиції. Тому ще в червні місяці Головою Верховної Ради була створена робоча група, яка нарешті отримала завдання порахувати, скільки ж потрібно місцевим бюджетам в залежності від цих надання стандартів, якості, надання соціальних послуг. Я хочу сказати, що ми порахували ці видатки, і за нашими розрахунками видатки на освіту були занижені в півтора рази, на охорону здоров’я майже в два рази, на культуру, спорт – в 2,2 рази. Тобто, місцеві бюджети недоотримали 10,7 мільярди бюджетних коштів. Я хочу сказати, що ми не отримали підтримку від Кабінету Міністрів ні тоді. Коли Головою Верховної Ради ці розрахунки були направлені Прем’єр-міністру України, ні в першому читанні закону про Державний бюджет, ні в другому читанні. Я хочу сказати, що бюджетний комітет, я дуже вдячна своїм колегам, підтримав повністю розрахунки робочої групи, і до першого читання проголосовано Верховної Ради була внесена часткова сума в 5 мільярдів гривень на збільшення фінансування місцевих бюджетів. Шановні мої колеги! Я вас дуже прошу підтримати цю постанову, тому що вона, перше, наполегливо рекомендує Кабміну врахувати розрахунки робочої групи та бюджетного комітету і збільшити фінансування місцевих бюджетів до 5 мільярдів в 2006 році. Бюджетному комітету забезпечити проходження бюджетних висновків у 2 та 3 читанні, що збільшить суттєве фінансування делегованих державою повноважень. І третє. Робочій групі нарешті разом з урядом народним депутатам розробити ці державні соціальні стандарти, тому що їх на сьогодні у нас в державі немає. І коли ми звернулися до профільних міністерств, нам надали відповідь і Міносвіти, і Мінохорони здоров’я, що, „на жаль, шановна Катерина Олександрівна, як голові робочої групи вам відповідаємо, цих стандартів у нас не розроблено”. Тому ми пропонуємо проголосувати цю постанову, яка нарешті повинна як стратегічне завдання розробити ці соціальні стандарти і, як завдання ну таке, що. тактичного значення вже в бюджеті 2006 року значно підвищити фінансування саме місцевих бюджетів. Адже сьогодні там найгірше, і ми всі про це знаємо. Шановні народні депутати, я до вас звертаюся. Перший крок ми вже зробили, ми збільшили в бюджеті 2005 на півмільярда фінансування місцевих бюджетів, давайте зробимо другий крок – на 5 мільярдів збільшимо фінансування місцевих бюджетів в бюджеті 2006 року. Дякую.
Будь ласка, запитання. Шановні колеги, запишіться, якщо є. три хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Ярослав Сухий, будь ласка.
Ярослав Сухий, Запоріжжя, „Регіони України”. Я прошу передати слово Олександру Миколайовичу Пеклушенку, який розуміється на цій проблемі.
Уважаемая Екатерина Александровна, прежде всего, спасибо вам за такое патриотичное отношение к регионам, и меня удивляет Кабмин, который находит деньги на повышение собственных зарплат, а не находит деньги на то, чтобы село хоть чуть-чуть ожило. Прежде всего, я хотел бы, чтобы эти деньги направлены были на село, на сельские комунхозы. У нас не хутора, у нас целые районные центры, целые крупные населенные пункты без газа, без воды, без дорог. Поэтому большое спасибо за проект этого закона. И второе, я хотел бы посмотреть на депутатов, которые за него непроголосуют.
Спасибо большое за поддержку.
Олександр Бандурка, будь ласка.
Катерина Олександрівна, ви переконливо довели що за постанову треба голосувати. Але хотів задати таке запитання: який зміст вкладається в поняття „державні соціальні послуги” в постанові, за яку ми маємо голосувати? Дякую.
Дякую за питання. Справа в тому, що ще 4 роки тому був прийнятий закон Верховної Ради щодо державних соціальних гарантій і державних соціальних стандартів. Саме цей закон давав завдання нашим профільним Міністерствам розробити, нарешті, ці стандарти надання соціально-культурних послуг у кожній галузі: освіті, охороні здоров’я і так далі, і так далі. На жаль, ці завдання і до цих пір не виконано. Тобто кожен громадянин України повинен знати, скільки він як громадянин має право отримати послуг в закладі охорони здоров’я, скільки він має права отримати бюджетного забезпечення, в усіх бюджетних установах, саме про це ідеться і саме це визначається як стандарти надання соціально-культурних послуг громадянам України.
Юрій Кармазін, будь ласка, ваше запитання.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я хотів би таке питання дуже коротке запитати. Це постанова цікава, але є просто тиском, політичним тиском на Уряд, правильним політичним тиском, при прийнятті бюджету, який уже на нашому полі лежить, у нас лежить зараз. Як ви собі бачите механізми реагування і виконання цієї постанови, якщо фактично мова іде про тіло основного закону, мова іде про бюджет на наступний рік, про шляхи розвитку. Я абсолютно з вами погоджуюся і кажу, що навіть не в два і два треба спорт збільшувати, а в 10 разів. І медицину не в один і вісім, і освіту, і так далі, але тоді треба нам передбачити 10 мільярдів. Ви знаєте, що передбачаючи 10 мільярдів плюс, треба передбачити звідки їх взяти. Я хочу запитати, який механізм далі і для чого в постанові писати, що ми ще доручаємо, уповноважуємо групу.
Дякую за запитання, Юрій Анатолійович. Якраз зараз ми маємо право, зараз наскільки актуально прийняття цієї постанови, бо зараз згідно з Бюджетним кодексом між першим і другим читанням уряд надав нам можливість на 10 днів доопрацювати закон „Про Державний бюджет на 2006 рік” і 1 грудня ми його будемо голосувати у другому читанні. І саме за цей час уряд нарешті повинен визначитись чи він підтримає пропозиції і бюджетного комітету, і Верховної Ради, які були прийняті в першому читанні. І вони мають можливість разом за нами узгодити ці позиції і 1 грудня як спільну позицію бюджетного комітету, Верховної Ради і уряду закласти ці додаткові 5 мільярдів на фінансування місцевих бюджетів. Це перша частина вашого запитання. Друга частина, де взяти ці кошти? На сьогодні якраз є можливість у нас взяти ці кошти. Перше, урядом передбачено в законі про Державний бюджет на друге читання, що 3 мільярди буде як перехідний залишок коштів і саме за рахунок цього перехідного залишку буде формуватися так званий стратегічний фонд Кабінету Міністрів України. Ми задали питання, скажіть, будь ласка, хто визначив поняття, що це за фонд, хто буде ним, хто буде розпоряджатися ним і хто буде надавати кошти з цього фонду? Нажаль ми маємо відповідь, що це Кабінет Міністрів розробить тільки положення щодо використання коштів цього фонду. Це перше і я вважаю, що саме цей, це джерело могло би піти на підтримку наших місцевих бюджетів. Друга норма. Ви знаєте, що бюджет 2005 року буде перевиконано. За загальним фондом Державного бюджету сьогодні попередньо по розрахункам півтора десь мільярда, може мільярд двісті, півтора мільярда. Я думаю, що і це могло б бути джерелом наповнення і саме фінансування місцевих бюджетів. Тому, Юрій Анатолійович, у нас є на сьогодні джерела, нам тільки сьогодні потрібна політична воля нашого уряду для того, щоб підтримати пропозиції Бюджетного комітету, Верховної Ради – і нарешті зробити більш-менш забезпечене життя наших лікарень, наших шкіл, наших територій, наших сіл і селищ. Дякую.
Дякую. Катерина Олександрівна, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. До співдоповіді запрошується виконувач обов’язки голови Комітету з питань бюджету Супрун Людмила Павлівна.
Шановні колеги, проект Постанови Верховної Ради „Про заходи щодо вдосконалення системи надання державних соціальних послуг” була подана 15 вересня 2005 року. Це був період, який практично співпав з днем подання документу урядом України, проекту Закону „Про Державний бюджет на 2006 рік”. Тому можу сказати, що в наших бюджетних висновках міститься досить жорстка норма, яка не рекомендує Кабінету Міністрів врахувати пропозиції робочої групи щодо визначення бюджетного ресурсу для забезпечення делегованих повноважень, а чітко формулює більш точну пропозицію: визначити розмір фінансових нормативів бюджетної забезпеченості на основі вартісних та якісних стандартів надання суспільних послуг. Тобто практично повністю врахована пропозиція, яка була підготовлена робочою групою під керівництво Катерини Олександрівни Фоменко, яка у нас є в комітеті однією із найкращих фахівців в галузі місцевих бюджетів. Крім того, треба врахувати, що проект постанови розглядався на засіданні комітету до прийняття бюджетних висновків і також до отримання висновків Комітету з питань Регламенту, який зробив нам декілька додаткових пропозицій. Комітет підтримує прийняття постанови з метою визначення пріоритетів при прийнятті бюджету, тобто запровадження системи вартісних і якісних стандартів визначити пріоритетним завданням діяльності центральних та місцевих органів влади. Крім того, оскільки сьогодні у нас період між першим і другим читанням, додаткове доручення комітету – витримати цей пріоритет є також правильним. Пропонується зробити наступне, я думаю, що Катерина Олександрівна погодиться з цією пропозицію як автор такого проекту постанови. Прийняти цю постанову в редакції 1, 3 і 5 пунктів, тому що рекомендації Кабміну тут вже будуть менш жорстким формулюванням по зрівнянню з нашими бюджетними висновками, які ми проголосували в залі з кількістю фактично 270 голосів. Пропонується підтримати такий проект постанови і врахувати, Володимире Михайловичу, в ній 1, 3 і 5 пункти. Можу сказати, що уряд, на жаль, з нашими пропозиціями, які ми визначили в бюджетній резолюції, не погодився. Знову запроваджуються схеми так званих залікових оборудок і я впевнена, що, оскільки не збільшує ресурс місцевих бюджетів, ми будемо визначати до другого читання цифру не менше 5 мільярдів як принципова позиція всієї Верховної Ради. І думаю, що з цим зал погодиться. Дякую.
Так. Шановні колеги, може, тоді ми. Катерина Олександрівна, ви погоджуєтесь, щоб вилучити другий пункт? Будь ласка, мікрофон, тоді може проголосуємо і приймемо рішення.
Володимир Михайлович, я все-таки прошу, щоб другий пункт був залишений, я погоджуюся з тим, що 4 ми можемо вилучити. Адже робоча група, яка працювала, а це були представники органів місцевого самоврядування, це були 7 міст, областей і вони з нами разом працювали влітку, то саме вони наполягали на такому тексті цієї постанови. І я тільки із-за того буду просити підтримати ці пропозиції. Дякую.
Шановні колеги! Будь ласка, Людмила Павлівна.
Шановна Катерина Олександрівна! Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Можу сказати, що позиція Катерини Олександрівни Фоменко у нас є ключовою при прийнятті рішень щодо місцевих бюджетів. Але, коли закон уже знаходиться у нас, то ми їм не можемо нічого рекомендувати в даному випадку. Уже закон вони подали в другому читанні Якщо б це відбулося за декілька днів до подання закону в другому читанні, абсолютно правильна позиція, а зараз таке рішення буде означати, що нам треба його повертати на доопрацювання в Кабмін. Ви знаєте, що ми прийняли рішення – розглядати і готувати до другого читання без повернення у Кабмін, принаймні в комітеті. Тому, якщо ми зараз приймемо другий пункт, ми просто його напишемо Кабінету Міністрів, який вже не має ніякої влади над цим законом і не може впливати на цей закон. А ми з вами обов’язково врахуємо цю позицію при прийнятті документу у другому читанні.
Шановні колеги! Прошу уваги! Може напишемо: „рекомендувати не Кабінету Міністрів” і далі за текстом, а „доручити Комітету з питань бюджету”, оскільки у нас бюджет і відповідним чином врахувати. Немає застережень? От з врахуванням цього, шановні колеги, давайте приймемо рішення. Я ставлю на голосування пропозицію: „ з врахуванням уточнювання другого пункту доручити Комітету з питань бюджету” і далі за текстом прийняти цей проект в цілому, як постанову. Прошу голосувати. [[16:55:40]] За-278 Рішення прийнято Постанову прийнято. Шановні колеги! Нам потрібно включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України „Про телекомунікації” [[щодо безоплатного отримання рахунків за надані телекомунікаційні послуги]], реєстрацій номер 8255 для включення до порядку денного. [[16:56:32]] За-295 Рішення прийнято. Доповідач народний депутат України Віктор Горбачов. Будь ласка. Є Віктор Горбачов? Да. Підготуватися Миколі Кухарчуку від комітету. Прошу дуже коротко.
Уважаемые коллеги, уважаемый Председатель, в соответствии со статьей пять статьи 92 Конституции Украины исключительно законами Украины определяется основа организации, эксплуатации связи. Проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины про телекоммуникации относительно безвозмездного получения счетов за предоставленные телекоммуникационные услуги, направленный в первую очередь на защиту прав потребителей. Надо запретить устанавливать плату за расшифровку сумм за предоставление услуги оператором, провайдером телекоммуникации, как элемент защиты прав потребителей. Это – защита почти всех потребителей услуг. Сейчас потребителям «Укртелекома» поступает квитанция об уплате услуг, где одни и те же услуги описаны недостаточно. Есть только город и количество звонков по этому городу и соответственно сумма к оплате. А точную дату звонка, место, количество минут и оплату за те же минуты можно получить только за дополнительную плату. Если в «Укртелекоме» это довольно незначительная сумма, то у операторов других телефонных сетей, как стационарных, так и мобильных, чтобы получить расшифровку за предоставленные услуги, нужно оплатить около ста гривен. То есть, далеко не все потребители имеют возможность проверять правильность начисления платы за предоставленные услуги. Проектом предлагается новая редакция пункта 16 статьи 32 Закона Украины «Про телекоммуникации». В частности предлагается безвозмездное получение от оператора, провайдера счетов за предоставленные телекоммуникационные услуги. По требованию потребителя начисленная сумма за предоставленные услуги должна быть расшифрована. Согласно статье 18 пункт один Закона Украины «О защите прав потребителей» потребитель имеет право на получение необходимой доступной и достоверной, и своевременной информации о товарах, работ услуг, что обеспечит возможность их сознательного и компетентного выбора. Этой же статьей [[абзац шесть пункта один]] предусмотрено, что информация о товарах, работах, услугах должна содержать в частности данные о цене, условия и правила приобретения товаров, выполненных работ, предоставленных услуг. Принятие Закона о внесении изменений в Закон Украины «Про телекоммуникации» разрешит потребителям проверять правильность начисления платы за предоставленные телекоммуникационные услуги. Это усилит реальную защиту прав потребителей – миллионов наших соотечественников. Профильный комитет и научно-экспертное управление считают, что по результатам рассмотрения в первом чтении законопроект может быть взят за основу. Спасибо.
Дякую. Від комітету, будь ласка. Хто буде доповідати? Микола Кухарчук десь відійшов. Але є рішення комітету, який пропонує прийняти за основу. Будемо обговорювати цей законопроект? Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. 10 хвилин. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, вам слово.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати. Це надзвичайно важливий законопроект, який стосується сьогодні абсолютно кожної людини. Я хотів би підтримати цей законопроект. Я думаю, що захист споживачів якраз у даному випадку повністю відповідає Конституції України. І те, що зараз відбувалося, це є порушення прав кожного громадянина України. Тому я просив би і пропоную в кінці другого речення пункту 16 статті 32 проекту закону після слів "за вимогою споживача нарахована до оплати сума за надані послуги повинна бути розшифрована" додати слова " з описом адреси телекомунікаційної послуги дати часу початку і закінчення сеансу зв’язку, сума коштів до сплати". І ще. Ми зараз порадилися з народним депутатом Надрагою. І бачимо, що дуже багато питань виникає у людей, які говорять, ми вносимо аванс, а потім цей аванс, якщо ми не використали у цьому місяці, просто згорає, просто людей обкрадають. Тому ми пропонуємо таку пропозицію до статті 68, яка буде звучати так. Про порядок розрахунків за телекомунікаційні послуги. До пункту першого статті 68 додати абзац такого змісту. "У разі невикористання авансу протягом одного розрахункового періоду залишок суми переноситься на наступний розрахунковий період, якщо інше не передбачено договором. Списання оператором чи провайдером залишку суми коштів абонента забороняється." Саме введення до закону такої норми унеможливить у подальшому зловживань, а точніше обкрадання операторами своїх абонентів. Ви знаєте, що у нас штучно весь час стримувалася конкуренція на цьому ринку. Абсолютно штучно. І ми сьогодні платимо за багато які послуги приблизно на тому рівні, скільки платять в державах Центральної Європи, не маючи того рівня послуг, не маючи тих конкурентів. Коли малесенька Болгарія, я та має 11 операторів мобільного зв’язку. У нас же це все стримувалося тільки заради того, щоб тримати олігархічним кланам свої інтереси відстоювати. Тому прийняття саме такого закону з такими доповненнями, про які я зараз сказав, воно буде відповідати інтересам українського народу. І кожен з вас, прийшовши додому, скаже: „Я сьогодні не просто так просидів у Верховній Раді”. Дякую вам за увагу і прошу підтримати. А комітет потім прошу врахувати ті поправки, які я зараз сказав, вважати їх вже поданими до другого читання, тому що я переконаний, що ми зараз приймемо ці поправки, вони направлені на захищення прав наших громадян. І дякую Горбачову за внесення хорошого правильного закону. Дякую.
Дякую. Іван Заєць, будь ласка. Так, Івана Зайця нема. Леонід Черновецький, будь ласка.
Володимир Михайлович, я дуже дякую за те, що ви мені дали слово і пріветствую народних депутатів і тих, хто слухає нашу передачу. Для мене, до речі, сам законопроект має таке значення. Ну, по-перше, я не вважаю, що це сама головна проблема - з’ясовувати, скільки ми сплачуємо по мобільним телефонам, тому що мобільними телефонами користуються загалом люди, які мають гроші. Я маю на увазі телефони, якими користуються більшість громадян України – це звичайні телефони, і дійсно, це благородоний законопроект господина Пустовойтенка, лидера фракции, о том, чтобы «Укртелеком» обязательно расшифровывал, кто за что платит. Но главная проблема, уважаемые народные избранники и те, кто нас слушает, существует не в этом. Я думаю, что нам надо было бы срочно, Владимир Михайлович, немедленно подать законопроект, чтобы все жульнические городские службы обязательно расшифровывали для обычных людей, которые живут на зарплату и пенсию за что они платят вообще коммунальные услуги. Я владею информацией в основном по Киеву. И люди не отрымуют по диб горячей воды – да? – а. или по году. У меня есть случаи, когда не работают лифты – да? – и специально организации, которые являются собственниками этих домов, это на Оболони у меня такой случай, 8 лифтов не працюе. Да? Выкористовуют цю ситуацию, чтобы люди просто умирали. Три дня гроб лежит с телом бабушки – да? – ее не могут соседи вынести, потому что не работает лифт. В то же время эти несчастные люди платят за коммунальные услуги в срок. Это чистое безобразие! Обман народа. И я полагаю, что лидер НДП может запросто, немедленно подать законопроект, чтобы он не терял инициативу, о том, чтобы каждый жулик из ЖЕКа расшифровывал за что все-таки платит простой человек эти деньги. Ну и наконец мне сегодня дали такую интересную пораду. Я кожен раз звертаюся як лідер Християнської ліберальної партії до тих, хто слухає наші виступи, а це більшість населення України. Позвоните своим близьким! Но мне подсказали важную вещь, у многих и нет телефона. Напишите хотя бы им письмо, потому что это очень важно и самое важное что мы можем сделать.
Іван Заєць, будь ласка. Іван Заєць знімає. Юрій Соломатін. Знімає. Валерій Коновалюк. Знімає свій виступ. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України про телекомунікаціїщодо безоплатного отримання рахунків за надані телекомунікаційні послуги. Реєстраційний номер 8255. Прошу голосувати. [[17:06:55]] За-342 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, нам треба включити до порядку денного проект постанови про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування нападу на головного редактора газети „Комуніст Донбаса” Георгія Попова, пошкодження шляхом підпалу майна іноземного громадянина Валіза Арфуша та інші фактів тиску на представників засобів масової інформації. Тут є два номери, але я ставлю це як одне питання. Що? Але я ставлю як одне питання про включення до порядку денного, реєстраційний. Що? Ні, зараз одну хвилиночку, я тут розберусь, шановні колеги. А, шановні колеги, оскільки тут ідеться про дві різних, два різних документи, то я буду окремо ставити на голосування про включення. Ставиться на голосування про включення до порядку денного проект постанови, реєстраційний номер 8450 про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування нападу на головного редактора газети „Комуніст України” Георгорія Попова, пошкодження шляхом підпалу майна іноземного громадянина Валіза Арфуша.
„Комуніст Донбасу” я сказав. Та інших фактів тиску на представників засобів масової інформації. Є два документи: 8450 і 8450-1, які вніс Правденко. Тому я, з мотивів 3 хвилини, будь ласка, запишіться. 3 хвилини з мотивів. Якщо ми приймемо перший, то тоді будемо, поглинає і нема потреби буде розглядати. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів. Катерина Самойлик, будь ласка.
Прошу слово Симоненко передати.
Хорошо.
Шановні колеги, шановні радіослухачі. Продовжується подальша ескалація напруги з точки зору політичних переслідувань і знущань, а в даному випадку і фізичного побиття наших товаришів, членів нашої партії, в даному випадку мова йде про другого секретаря обласного комітету партії, нашого колегу минулого скликання, він же редактор газети, авторитетної у Донбасі газети „Комуніст Донбаса” Георгія Попопа. І також все те, що відбулося з громадянином іноземним Валізом Арфушем. Ми і запропонували один законопроект, один проект постанови 8450, щоб створити комісію, яка розслідує все те, що відбувається зараз у нас в державі. Тому, Володимир Михайлович, я і прошу вас поставити так як ми, автори законопроекту, цієї постанови внесли, поставити на голосування включення до.
Кирило Поліщук, фракція „Регіони України”.
Володимир Михайлович, дякую. Прошу передати слово колезі Пеклушенко.
Олександр Пеклушенко, будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, все, что связано со средствами массовой информации, должно быть под особым контролем парламента, поэтому, если наши коллеги-коммунисты, которым наша фракция всегда доверяла и доверяет, говорят и ставят этот вопрос, значит он имеет место. Нужно самым тщательным образом, внимательно рассмотреть, и, если это действительно имеет место, сделать так, чтобы в Украине четко понимали, что бить нельзя никого, а журналистов в первую очередь. И я хочу посмотреть на тех, кто не проголосует.
Олександр Бандурка, будь ласка, фракція Народної партії.
Олександр Бандурка, фракція Народної партії Володимира Литвина. Шановні колеги, мова йде про дві різні речі. Питання нападу на головного редактора газети „Комуніст Добаса” Георгія Попова – це політичне питання і його треба підтримати. Пан Валіз Арфуша пише про походеньки царського сина і це зовсім інші речі, тому давайте, на мою думку, приймемо першу частину, це розслідування побиття Георгія Попова, а по тій, другій, підпали автомашини і вияснення взаємовідносин Арфуша з сином Президента, це хай розслідує кримінальна справа у прокуратурі, чи де вона там, у міліції буде заволокічена.
Юрій Ключковський, будь ласка, фракція „Наша Україна”. Шановні колеги, прошу делікатно. дотримуватися, будь ласка.
Дякую дуже. Я, мабуть, розвину думку, яку тільки що висловив наш колега Олександр Маркович Бандурка. Я погоджуюся з тим, і підтримую, щоб була створена комісія щодо розслідування побиття редактора газети комуністів на Донбасі. Це питання, яке вимагає суспільної уваги. Однак я не можу зрозуміти, чому всяких папарацці треба зараховувати до політичних жертв, якщо вони просто займаються напівкримінальною або й зовсім кримінальною діяльністю. І найбільше моє застереження до назви питання і постанови. У назві постанови стверджується, що вже є факти політичних переслідувань. Я хочу задати запитання авторам проекту: а хто встановив ці факти? Якщо ви хочете щось розглядати, то давайте говорити не про факти, які може встановити лише суд, а про те, що є випадки, які викликають певні сумніву. І давайте називати прямо ці випадки, а не розслідувати все, що відбувається в державі. Це трошки забагато для такої.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Давайте таким чином: я в порядку цих надходжень і реєстрацій поставлю на голосування про включення до порядку денного. Немає застережень? Ставиться на голосування: про включення до. Що? Що? Ну, справа в тім, що є проект постанови один, в якому. Юрій Богданович! Є проект постанови - йдеться про два там факти і інші, а є другий проект постанови, де йдеться про один факт. Але в порядку реєстрації я буду ставити їх на голосування. Ставиться на голосування для включення до порядку денного проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 8450: про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування нападу на головного редактора газети „Комуніст Донбасу” Георгія Попова, пошкодження шляхом підпалу майна іноземного громадянина Валіза Арфуша та інших фактів тиску на представників засобів масової інформації. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного. [[17:14:22]] За-256 Включили до порядку денного, щоб зараз тут не збурювати політичних пристрастів. Я ставлю на голосування про прийняття цієї постанови, реєстраційний номер – 8450. Прошу голосувати. [[17:14:49]] За-260 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, для того, щоб уже прийняти рішення тут 150 голосів треба було так. що проблема технічного тут характеру. Фракція комуністів – 56, „Регіони України” – 52, Народна Партія – 22, „Наша Україна” – 4, Блок Тимошенко – 24, СПУ – 25, Українська Народна Партія – 7, СДПУ(о) – 19, Народний блок – 19, „Довіра народу” – 3, „Реформи і порядок” – 0, „Єдина Україна” – 14, Народний Рух України – 1, промисловців і підприємців – 1, позафракційні -13. Так. Що? А другу ми не можемо, тоді вона, бо перша. Будь ласка, Сергій Правденко мікрофон як автор проекту постанови. Що?
Дякую. Ми все-таки профільний комітет і є позиція комітету, я повинен її донести. Ми вважаємо в комітеті, що папараці – це не журналістика, це має відношення до свободи слова жодного, це підглядання в замочну скважину, про що сказав товариш Маяковський: „Щоб в скважину эту залесть ще на треть слюну глотая еле, смотреть без конца , без края смотреть в чужие дела и постели”. Тому комітет виступив майже одноголосно проти. Але ми за редакцією, яка Георгія Попова та інших фактів тиску на представників засобів масової інформації і продовжуємо вважати, що так правильно. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, рішення прийнято. Борис Ілліч Олійник, будь ласка, мікрофон. І зараз перейдемо далі працювати.
Уже? Дякую. Володимире Михайловичу! Володимире Михайловичу, шановний! Я хотів би нагадати вам, що спалили у Полтаві дитячу бібліотеку імені Панаса Мирного. Може б якось десь притулити , бо треба вияснити, хто це зробив. Дякую.
Дякую. Я думаю, що ми зараз підготуємо на основі вашого підпису звернення до відповідних правоохоронних структур з проханням приділити увагу цьому питанню і дати відповідну інформацію Верховній Раді України. Шановні колеги! Ставиться на голосування для включення до порядку денного проект постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань контролю за виконанням компанією Міттал Стіл - власником металургійного комбінату „Криворіжсталь” умов передбачених угодою з Фондом державного майна України. Для включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[17:17:47]] За-195 Рішення не прийнято. Будь ласка, запищіться з мотивів, 3 хвилини. Будь ласка, Петро Симоненко, потім Вадим Гуров, потім Лілія Григорович.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые товарищи! Первое. Фракция будет голосовать за то, чтобы создать эту комиссию, хотя я хотел бы попросить вас учесть и следующее. По фактам того, что будет расследоваться, это похоже на симуляцию активности. Потому что, кроме коммунистов городской партийной организации, никто не подымал рабочих завода «Криворожсталь» на борьбу зато, чтобы не продали этот завод и не предали национальные интересы. Я хочу предупредить рабочих завода, никто из вас увеличение заработной платы получать не будет. Сокращение неизбежно коллектива трудящихся, неизбежно сброс социальной инфраструктуры на местные бюджету, это уничтожит социальную инфраструктуру. Неизбежно то, что сейчас этому же владельцу пытаются продать ГОКОР, тогда пострадают все остальные металлургические комбинаты. Для этого у нас сегодня есть Фонд имущества, и пускай он несет персональную и уголовную ответственность за то, что не выполняются условия сегодня приватизации. Так же, как у нас есть Комиссия по приватизации.
Так, Вадим Гуров, будь ласка.
Уважаемые коллеги, вот для того, чтобы это не случилось, что говорил Симоненко только, и надо создать эту комиссию. Да, у нас есть комиссия по приватизации, но учтите, что она здорово перегружена, а эти вопросы, которые были вместе с договором, там есть и зарплата, там есть вопрос сокращения, там вопросы социальной сферы, там вопросы экологии, там вопросы производства. И поэтому я считаю, что парламент должен взять под жесткий контроль этот вопрос, и таким образом то, о чем мы сейчас говорили и то, о чем говорил Симоненко, мы должны поставить заслон, а не спокойно наблюдать за тем, что дальше будет. Сила парламента в том, чтобы любой инвестор, который у нас на территории Украины, подчинялся законам Украины. Это выписано в дополнительных требованиях по приватизации «Криворожстали». А вопрос зарплаты будет решен в ближайшее время. Спасибо.
Лілія Григорович, будь ласка. Я йду по списку ж. Я по списку йду. Ну що я можу.
Прошу передати слово Олександру Ткаленку.
Олександр Ткаленко, будь ласка.
Ткаченко, фракція Народного Руху України. Володимире Михайловичу, у нас починає діяти політика подвійних стандартів. На погоджувальній раді пару тижнів тому було вирішено впорядкувати кількість тимчасових слідчих комісій. По-моєму їх тоді було 42. Ми не знаємо, чи впорядкували їх, чи ні. Сьогодні ми розглядаємо дві комісії. Натомість фракція "Наша Україна", Народного Руху робили неодноразові заяви щодо поставити на порядок денний питання про утворення тимчасової комісії по Чорноморському флоту. Ми шукаємо кошти в зарплатах, пенсіях, відрахуваннях соціальних внесків, а за вісім років невпорядкованих відносин між Україною і Росією щодо перебування Чорноморського флоту, ми втратили біля 20 млрд. доларів Просимо це питання також поставити на голосування. Дякую.
Шановні колеги, шановні колеги! Ми сьогодні прийняли постанову, ми сьогодні прийняли постанову про впорядкування діяльності тимчасових слідчих і спеціальних комісій Верховної Ради. Ми там прийняли рішення, що ряд комісій припиняємо діяльність, інших заслухаємо, після того, як заслухаємо їх звіти, також припинимо їх діяльність. Інші, які зберігають всю актуальність, продовжують працювати. Якщо ви внесете проект постанови, і комітет розгляне, прийме будь-яке рішення, навіть негативне, ми його поставимо на голосування. Будь ласка, я прошу вас, внесіть проект постанови. Ми його вимушені будемо поставити на голосування, навіть якщо буде це не подобатися усім. Будь ласка. Що? Ми зараз обмінюємося з мотивів, а не виступи від фракцій, шановні колеги. Так давайте я розберуся. Внесено ж, ніхто, мабуть, не цікавився цією постановою. Ми обмінялися думками. Все? Ми ж три хвилини обмінялися. Ну, будь ласка, слово візьміть. Рудьковський, слово, будь ласка.
Рудьковський, фракція соціалістів. Шановні народні депутати, це питання виникло не на пустому місці. Ми маємо спеціальну контрольну комісію, яка зобов’язана контролювати дотримання законодавства у питаннях приватизації. Нехай вона контролює. А Гуров – людина, яка все зробила для того, щоб „Криворіжсталь” продали, зараз хоче відмити своє обличчя у Кривому Розі. І тому протягує цю комісію, говорить, я буду контролювати. Значить це Гуров зривав прийняття закону про заборону приватизації „Криворіжсталі”. Замість того, щоб прийняти закон і віддати 10 відсотків чесно для Кривого Рогу, він тягне лише один процент. Потрібно три мільярди, щоб відновити інфраструктуру у цьому місті. А слідуюче, потрібно все зробити, щоб „Криворіжсталь” залишилася державною, а не контролювати так, як ви хочете. Не обманюйте людей. Не робіть на чужому горі свою.
Дякую. Мікрофон. Будь ласка, Зубов. І будемо визначатися. Зубов, будь ласка. Валентин Зубов.
Валентин Зубов, фракция Блока Юлии Тимошенко, Всеукраинское объединение «Батькивщина». Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. Я Рудьковского понимаю. Он, очевидно, не все еще выжал из «Криворожстали», поэтому ему не хочется, чтобы были контролирующие органы и так далее. Есть две проблемы. Одна из них – контрольная комиссия Верховного Совета, которая обязана заниматься этими вещами, и есть предложение о создании комиссии специальной. Я полностью согласен с теми коллегами, которые утверждают, что учитывая очень серьезное значение этого вопроса для судьбы Украины и ее экономики, то мы должны создать такую комиссию обязательно, потому что все, что взял на себя обязательства. взяли на себя обязательства по реконструкции завода, они должны быть обязательно выполнены. Без нашего контроля, без контроля со стороны Верховного Совета этот вопрос становится проблематичным. Поэтому прошу поддержать этот проект постановы.
Шановні народні депутати, зараз Вадим Гуров, а потім репліка Рудьковського, і будемо визначатися. Вадим Гуров як автор проекту постанови, він має право на обгрунтування. Будь ласка.
Уважаемые друзья! Ну, обычно на ком шапка горит, тот об этом и говорит. Суть заключается в одном. Да, наверное, и было бы государственное предприятие, если бы государство в лице Фонда майна, и знаете, кто во главе стоял Фонда майна, руководило этим предприятием. А коль оно пошло вразнос, и в начале, и в снабжении, и в продаже пошло только на одну фракцию. Поэтому нельзя было допускать. И поэтому, если и дальше так будете себя вести в оскорбительном тоне, то будете отвечать за эти дела. Спасибо.
Рудьковський, репліка. Прізвище згадувалося Рудьковського. Прошу заспокоїтися.
Рудьковський, фракція соціалістів. Я надіюся, що ваші погрози залишите ви при собі і нічого далі вживати не будете. Це по-перше. По-друге, одному перебіжчику, який згадував моє прізвище, я хочу сказати, що соціалісти не впливали на господарську діяльність цього підприємства, а Прем’єр-міністр України Юлія Тимошенко давала особисті розпорядження як Прем’єр-міністр на те, якій компанії і який обсяг металу потрібно виділити. І ми не звертаємо уваги на те, що вона могла бути причетна до корупції. Тому потрібно говорити одне: якщо є державні підприємства, давайте ними ефективно управляти. І повинні забезпечити, щоб ці підприємства працювали на людей, які живуть у цьому регіоні, на розвиток інфраструктури, як це роблять всі державні підприємства, як це робив „Криворіжсталь”. А як продаємо підприємство, нічого цього не буде.
Дякую. Шановні колеги, уже ми обмінялися тільки що з мотивів. Прошу уваги! Тільки що з мотивів ми закінчили. Я ставлю – тут звучала пропозиція, - про повернення до розгляду питання: про включення до порядку денного проекту Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань контролю за виконанням компанією „Міттал Стіл”, власником металургійного комбінату „Криворіжсталь”, умов, передбачених Угодою з Фондом державного майна України. Реєстраційний номер 8369. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[17:27:52]] За-203 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 56, «Регіони України» - 10, Народна партія – 444, „Наша Україна» - 1, Блок Тимошенко – 24, СПУ – 0, Українська народна партія – 0, СДПУ(о) - 15, Народний Блок – 19, „Довіра народу” – 2, „Реформи і порядок” – 0, „Єдина Україна” – 10, Народний рух України - 0, промисловці і підприємці – 11, „Позафракційні” – 11. Шановні колеги, три хвилини, запишіться з мотивів. Будь ласка, три хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Олександр Масенко. Потім Людмила Кириченко буде.
Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненку.
Петро Симоненко, будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Спочатку після Майдану ми бачили з вами, хто є хто у владі, і кожний з них був вже і корупціонером, і олігархом. І створюючи коаліцію, націоналісти і соціалісти вже на конкретних прикладах показують як вони між собою скубуться хто більше бере, так скажемо, прибутки з того чи іншого підприємства. Я хочу навести і інший приклад, коли за ініціативою фракції комуністів підприємство „Металургійний комбінат імені Ілліча” якраз і був приватизований трудовим колективом. ось там вже самі соціалісти визнають, хоча нас критикували кілька років, знущаючись над правдою, вде визнають, що найкраще підприємство. Тому я звертаюся сьогодні до всіх. Давайте ми підтримаємо це рішення щодо створення комісії і врешті-решт сьогодні розберемося відносно національних інтересів із захисту прав трудових колективів. Інакше розтягнуть останнє. Розтягують через пограбування власності.
Будь ласка, Людмила Кириченко. Мікрофон ввімкніть. Потім Заічко.
Уважаемые Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вы знаете, смотря на вот весь спор, который произошел сегодня по созданию комиссии, я считаю, что все-таки разговор идет чисто популистский. Почему? Потому что статьей 10 закона, вы знаете, создана специальная контрольная комиссия по вопросам приватизации. Основной функцией этой комиссии и есть контроль за додержанням законодавства України по приватизації. Скажите, пожалуйста, что можно контролировать- да? – когда только 29 числа, согласно договору о купле-продаже будет первый транш. следующего 29 - второй транш. И только с марта месяца следующего года можно уже говорить о каком-то контроле со стороны покупателя. Я считаю, что это на самом деле чисто популистское заявление и создавать специальную контрольную комиссию по этому вопросу не целесообразно. Спасибо.
Так, Выктор Заічко, будь ласка, мікрофон. Фракція народної партії.
Надраге
Василь Надрага, мікрофон, будь ласка.
Василий Надрага, Народный Блок Литвина. Уважаемые коллеги! Мы сегодня с вами, есть свидетели, политического обмана. Не более того. 5 минут назад представитель Социалистической партии рвал на себе одежды и доказывал, что они за то, чтобы ни одна государственная и народная копейка не ушла на сторону, что они против приватизации, что они готовы контролировать. Мало того, было сказано, что они готовы поддержать эту комиссию. Я обращаюсь не к тем, кто в зале, они видели это по итогам голосования. Я обращаюсь к тем, кто возле телевизора и слушает радио, так вот, дорогие мои, фракция Социалистической партии Украины, не смотря на пятиминутной давности заявление о своем желании контролировать деньги, не дала ни одного голоса в поддержку этой комиссии. Ложь и демагогия здесь на месте, а не где бы то там. И поэтому мы обязаны вернуться к этому вопросу и создать.
Шановні, шановні народні, шановні народні депутати, шановні народні депутати, я просив би всіх вас говорити про свою, кожний про свою політичну лінію. Будь ласка, хто там буде? Хто репліку буде брати? Іван Бокий, будь ласка.
Шановні колеги, вже не в перше в цьому залі ми вислухуємо, я сказав би, такі напівграмотні, а взагалі-то дуже неграмотні виступи Надраги із нападками на фракцію соціалістів. Ми ясно і чітко заявили, чому не голосуємо ми. Через те, що у Верховій Раді є кому контролювати, розглядати приватизації „Криворіжсталі”. А пан Надрага, який страшенно, як видно, лізе із себе і хоче заслужити там певні дивіденди, я думаю, що він добре знає, як він попав, яким шляхом сюди, кому служив,. Кучми як був так і залишився, от. І хай собі із цією славою і живе. Я думаю, що тут народ добре розбирається: хто служить народові, а хто як був кучмістом, так і залишився кучмістом.
Я, шановні колеги, я прошу одну і іншу сторону, демонструйте толерантність, демонструйте, будь ласка, присутність розуму. Давайте будемо дружити з розумом. Будь ласка, тільки не називайте прізвищ, я вас дуже прошу, Надрага.
Василий Надрага, Народный блок Литвина, Луганская область, 104-й округ. Докладываю, уважаемые, служил и служу народу. І те, кто сегодня 5 минут назад клялся, что создаст комиссию как проконтролировать народные деньги, после этого не дал ни одного голоса. Прав был бютовец Зубов, сказавший о том, что вы обещаете одно, а делаете совсем другое. И об этом говорят и коммунисты, и все остальные. Постыдитесь, дорогие социалисты. Так нагло и цинично.
Так, дякую. Шановні колеги, дякую. Я хочу до вашого відома довести. Тут мені говорили про стандарти. Шановні колеги, шостого десятого ми розглядали питання про включення до порядку денного про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для вивчення виконання базових угод про статус та умови перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України. І рішення не було прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про статус слідчих" з пропозиціями Президента України, ну я прошу вас, будь ласка, від 29.10.2005 року, реєстраційний номер 4125. Будь ласка, Міністерство юстиції. Хто буде доповідати? Міністр юстиції Сергій Петрович Головатий. Поки йде Міністр юстиції до трибуни, я вас просив би, шановні колеги, всіх заспокоїтись, всіх дотримуватись толерантності. Нам потрібно ще доопрацювати цю каденцію. Нам потрібно прийняти відповідальні рішення, будь ласка, я закликаю до вашої толерантності, до порозуміння. Будь ласка, Сергію Петровичу.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, мова йде про закон про статус слідчих, який Верховна Рада ухвалила 4 жовтня цього року після повторного розгляду з пропозиціями Президента і він не був підписаний. Я зведу всі зауваження Президента до трьох груп, до трьох категорій. Сьогодні вранці були бурхливі дебати у Верховній Раді стосовно проблеми пенсій і соціальних виплат. Значить, у цьому законі, це дуже ілюстративний закон, з того, саме з цієї проблеми, бо він пропонує практично безграничні пенсії для слідчих. Він пропонує саме те, через що вже пройшли інші відомства, коли за останній місяць слідчий подає відомості про свій заробіток, включно з усіма надбавками, доплатами, включно з преміями. І ви знаєте як можна за місяць скласти суму і отримати собі пенсію у розмірі 80 відсотків від суми, що отримав слідчий за останній місяць. Я думаю, що навряд чи хтось в цьому залі буде такі ідеї далі підтримувати, а тим більше, що вони не забезпечені бюджетом. Друга група зауважень Президента – це те, що питання, які в цьому законі пропонується внести, вони вже врегульовані. Вони врегульовані, ми маємо 4 органи в Україні, 4 різні відомства, де працюють слідчі: в прокуратурі, в СБУ, в Міністерстві внутрішніх справ і в Податковій адміністрації. Одні з них – це військові, другі – цивільні. І всі ці питання вже врегульовані законами України відповідно: про прокуратуру, про податкову, про СБУ і так далі. Тому приймати закон, який уніфікує їх і, який зводить всіх до купи і щось робить середнє, не скасовуючи специфіку проходження служби слідчих в цих 4 інституціях, при чому не реформованих, коли немає самого органу слідства, який мав би бути, а навряд чи є не просто доцільним, а є, заплутує ситуацію, тому що він регулює ті питання, які вже врегульовані. А Конституція вимагає, щоб Верховна Рада, вона говорить про те, що Верховна Рада приймає закон, законом визначає організацію і порядок слідства, у нас цього немає, у нас це є в окремих законах. Це є дублювання і відтворення норм, які є в дуже багатьох законах, я їх не буду перераховувати. І останнє. Те, що саме цим законом.
Дайте можливість міністру завершити свій виступ. Будь ласка.
Саме цим законом, не скасовуючи те, що є в Кримінально-процесуальному кодексі, в законах, що регулюють оці органи, які я назвав, тут є норми, які заплутують ще більше ситуацію, крім того, що вони дублюють, такі є, вони разом з тим запроваджують інший порядок. І, не скасувавши ті, вводять ситуацію абсолютно незрозуміло, тому що будуть суперечити один одному. На цій підставі Президент запропонував відхилити цей закон. Дякую за увагу.
Дякую вам, Сергію Петровичу. Марія Андріївна Маркуш, заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка, позиція комітету.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний Голово! Шановні колеги! На ваш вноситься Закон України „Про статус слідчих” прийнятий Верховною Радою України від 4 жовтня 2005 року із пропозиціями Президента. Комітет з цього приводу прийняв два рішення. Перше рішення. Він рекомендує Верховній Раді України відхилити пропозиції Президента України до Закону України „Про статус слідчих” та повторно прийняти зазначений закон у редакції від 4 жовтня 2005 року неменше, як 2/3 голосів від конституційного складу Верховної Ради. А в разі не прийняття Верховною Радою України рішення, яке запропоноване комітетом, у пункті першому рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений закон у новій редакції. Шановні колеги! Я закликаю вас подолати вето президента з таких причин. Вдруге від імені Президента надходить по суті ветування цього закону. Дивно, в першу чергу, це тому, що особисто Президент підтримує цей закон. 23 вересня поточного року Президент України на робочій зустрічі з керівниками міністерств та інших центральних органів виконавчої влади наголошувалося на необхідності прийняття цього закону. Крім того, цей закон узгоджується з Перехідними положеннями Конституції України. Щодо необхідності його прийняття була також позиція Верховного Суду України висловлена в листі Голови Верховного Суду в адресу Президента. Має бути послідовність при декларуванні необхідності реформування правоохоронних органів України, а тут вона при ветуванні цього закону не відмічається. На виконання завдань, які були на Майдані, а тим самим ветуванням таким не реалізовується найважливіше завдання українського народу поставлене під час виборів. Крім того, ця непослідовність є дивна ще і тому, що відображення підпису на зауваженнях та на супровідному листі цих зауважень схоже на те, що вони повністю співпадають у найменших деталях і порівняння цих зображень з підписом Президента на інших документах свідчить про деяку відмінність у дрібних деталях. І така відмінність є цілком природною. Таким чином, найвірогідніше, при ветуванні цього закону було застосовано факсимільне зображення підпису Президента. Це є грубим порушенням Конституції, бо тоді навіщо Президентові факсиміле під час особистого ним розгляду цього закону? Шановні колеги, дуже рошу вас проголосувати за те, щоб подолати вето Президента. Якщо воно не буде подолане, тоді прошу прийняти закон у новій редакції.
Дякую. Марія Андріївна, дякую вам. Шановні колеги, ми будемо йти відповідно до. Будь ласка, Бандурка мікрофон. Марія Андріївна, сідайте, будь ласка.
Дякую.
Шановний Голово, шановні народні депутати, це той випадок, коли пропозиції Президента потрібно підтримати. Ми суттєво збільшуємо фінансування у проекті бюджету всіх правоохоронних органів, в тому числі і слідчих апаратів. Відомства можуть самі врегулювати питання доплати. Це одне. Друге. Ми завершили роботу над Кримінально-процесуальним кодексом, його підписали автори і передали сьогодні вже до Верховної Ради на розгляд, де ці питання, які ми намагалися розв’язати через Закон про статус слідчих, в значній мірі враховані додатково до того, що є вже сьогодні у чинному законодавстві. І ще одне. Слідчий апарат сьогодні не використовується за призначенням. Його треба повернути до того, щоб він розслідував злочини, а не працював на замовлення. Дякую. Тобто я ще раз наголошую – пропозиції Президента треба підтримати.
Будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович, фракція „Наша Україна”.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, шановні слідчі, хто нас чує. Ви, бідні, хочете відійти від тиску адміністративного, міністрів, голів податкової адміністрації, генеральних прокурорів? Ми бачили зараз бунт Такташова, який каже, що тиснули на мене, казали, так і так. Я був би незалежний процесуально, я діяв би отак. Ми з вами передбачили цю процесуальну незалежність. Не доповідаючи Президенту, зараз факсиміле ставлять, щоб покласти вето. Шановні друзі, я прошу вас, давайте або подолаємо вето, або зараз приймемо в новій редакції. Але закон про статус слідчих має бути. Слідчий має бути незалежним. Він має залежати тільки від Конституції і закону. Тоді не буде замовних справ. Ось тоді буде торжествувати диктатура Конституції і закону. Я закликаю вас всіх. Це кожного стосується, щоб не були застосовані слідчі по якимось політичним мотивам. Дякую вам.
Шановні народні депутати, відповідно до вимог Регламенту першою ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закон України "Про статус слідчих”. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[17:45:32]] За-74 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування друга пропозиція, пропозиція комітету. Про подолання вето Президента на Закон України "Про статус слідчих”. Реєстраційний номер 4125. Про подолання вето Президента. Іде голосування, прошу голосувати. [[17:46:05]] За-242 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування третя пропозиція комітету – про прийняття Закон України "Про статус слідчих” з частковим врахуванням пропозицій Президента. У новій редакції таким чином. Реєстраційний номер 4125. Прошу голосувати. Йде голосування, шановні колеги, прошу заспокоїтися. [[17:46:40]] За-249 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України" з пропозиціями Президента України від 24.10.2005. реєстраційний номер 4475-1. Доповідач – заступник міністра фінансів Віталій Васильович Лісовенко. Підготуватися Олександру Бондарчуку від комітету. Будь ласка, якщо можна, коротко, прошу вас.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Закон України "Про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України", який був прийнятий Верховною Радою 4 жовтня, на нашу думку, не в повній мірі відповідає Конституції України, а також деяким законам України. Наприклад, частиною другою статті 95 Конституції України визначено, що розмір і цільове спрямування коштів бюджету і видатків з Державного бюджету визначається виключно Законом про Державний бюджет України на відповідний рік. Таким чином, пропозиція, яка була проголосована в законі щодо цільової прив’язки деяких витрат Державного бюджету кожного року до відсотку ВВП не відповідає цій статті, на нашу думку. Крім цього, хотілось би зазначити, що в разі прийняття закону України у версії народних депутатів, в наступному році уже ми повинні визначити 11 мільярдів гривень для того, щоб виконати цю норму закону. Це призведе до того, що ми повинні будемо урізати значно соціальні виплати з зарплати, а також по попереднім розрахункам рівень інфляції може зрости до 15-20% в цьому році, в наступному році. Також положення закону і щодо можливості залучення Камбіном позабюджетних коштів і спеціальних податків теж не відповідає чинному законодавству. Мається на увазі Бюджетному кодексу України, який чітко визначає, що всі надходження до Державного бюджету повинні відображатися в Державному бюджеті. А також і видатки. Також не відповідає Бюджетному кодексу твердження, що цей закон повинен бути. набрати чинності з 1 січня 2006 року. Це теж не відповідає Бюджетному кодексу. Що пропонується? Пропонується доповнити чинний закон України такими наступними важливими речами. По-перше, зафіксувати обов’язковість внесення відповідних видатків Державного бюджету на погашення цих заощаджень в кожний рік, в кожному бюджеті. По-друге, зафіксувати, що ці видатки будуть захищеними. Це ми теж пропонуємо. Доручити Кабміну до 1 березня наступного року повністю зробити інвентаризацію і запропонувати Верховній Раді програму виходу з цієї ситуації. За скільки років ці заощадження будуть погашені. От такі пропозиції. Прохання – підтримати. Дякую.
Дякую вам. До мотивів ще не дійшов час. Будь ласка, Олександр Бондарчук, голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці.
Уважаемый председатель, народные депутаты! Наш спор с Президентом по поводу разрешения важной проблемы – возврата обесцененных вкладов - продолжается уже больше полугода. Я хочу напомнить, что в этом зале мы поддержали проект о внесении изменений в закон о возврате вкладов населения 2 апреля 284 голосами, был поддержан первый раз законопроект, который существенно увеличивает суммы , которые необходимо ежегодно возвращать населению. Президент тогда наложил вето. Потом повторно 4 октября мы с вами еще раз рассматривали этот вопрос, преодолеть вето не удалось, так как команда, которая поддерживала Президента на выборах, помаранчевые фракции, за исключением одной, и из-за этого, значит, мы не смогли преодолеть тогда вето. Но снова, в новой редакции, учтя в общем-то, практически, все предложения Президента, которые не влияли на суть предложений, мы его снова поддержали 284 голосами. Сегодня вашему вниманию предлагается проект постановления, разработанный комитетом по вопросам, по социальным, политике о том, чтобы преодолеть вето Президента. Наши аргументы: во-первых, нынешняя власть исполнительная обещала, когда рвалась к власти на Майдане, о том, что вторым указом Президента будет возврат вкладов населения. На сегодняшний день в бюджете деньгами возвращается ежегодно 600 тысяч гривень. Такими темпами, это зам. министра финансов, тут нужно знать просто арифметику, значит, это получается более 600 миллионов. Если такими темпами будем погашать, значит, задолженность перед гражданами – это более 200 лет. Тот законопроект, который сейчас вносится, он уменьшает этот срок где-то в 4-5 раз. 11 миллиардов – это еще раз ваши просчеты. Я не знаю, как вы считаете. У нас 10% ВВП, 0,5% ВВП – это 2,5 миллиарда плюс 10% прироста ВВП – это еще может быть 1. И того, мы максимум выйдем на 4 миллиарда, а не на 11. И то, в этом случае, это будет длиться более 30 лет, мы будем погашать. В конце концов, надо выполнять обещания на Майдане. Мы, вы собираетесь завтра отмечать или когда там, в ближайшие дни, годовщину Майдана, революции, давайте выполняйте его. И я призываю фракции помаранчевые, будьте последовательные. Обещали людям вернуть эти деньги - голосуйте за проект, который был внесен коммунистами - Симоненко, Цибенко.
Так, дякую. Час вичерпаний, сідайте, будь ласка, все. Так, Юрій Ключковський, будь ласка, представник Президента України просить слово. Мікрофон ввімкніть.
Юрій Ключковський, фракція „Наша Україна”. Я хочу звернутися до тих, хто ініціює такі пропозиції. Готуйте їх хоча би трішечки більш професійно, бо, якщо з трибуни Верховної Ради плутаються тисячі з мільйонами, то про який підхід можна говорити. Адже ж подивіться, законопроект пропонує абсолютно фантастичні джерела з фінансування цих речей. Я хочу підкреслити, Президент не відхиляє самої ідеї, більше того, він попрацював замість ініціаторів законопроекту і вносить пропозиції щодо реального механізму підвищення виплат по заборгованостях. Тому я закликаю тих, хто хоче дійсно, щоб були погашені заборгованості, а не хоче покрасуватися на трибуні, плутаючи тисячі з мільйонами, все-таки проголосувати за пропозиції Президента. Дякую.
Три хвилини. Запишіться, будь ласка. Три хвилини. Запишіться, будь ласка. З мотивів, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Чичканов, фракція комуністів.
. передать.
Так, будь ласка, Михайло Добкін, фракція „Регіони України”.
Я хочу напомнить нынешней власти, что одним из обещаний, которое было, одним из главных тезисов во время оранжевого путча, это было возврат людям их сбережений. Получили за «Криворожсталь» деньги, на возврат вкладов не отдали. И сегодня то, что пытаются народные депутаты законодательно сделать, чтобы хоть как-то обеспечить в обозримом будущем возврат денег населению, пытается рубиться. Поэтому я считаю, что мы должны преодолеть вето Президента.
Борис Беспалий, будь ласка.
Беспалий, Блок Ющенка „Наша Україна”. Ну, по-перше, перше, незаперечним фактом є, що нова влада значно збільшує виплати по знеціненим заощадженням і буде збільшувати. Друге. Іншим незаперечним фактом є, що якщо врахувати непродумані пропозиції наших шановних колег і дати 10, 20, 100 мільярдів зараз, то буде знецінення заощаджень-2. Це до відому виборців. Третє. Не треба йти рецептом, який запропонував Попандопало колись у фільмі „Весілля в Малинівці”, коли він роздавав розмальовані папірці і говорив: „Беріть собі, беріть, я собі ще надрукую”. Якщо ми зараз на споживчий ринок виникнемо мільярди, не забезпечені товарами, то всі ми чудово розуміємо, що буде: буде така фантастична гіперінфляція, що 90-й рік просто повториться. І тому, звичайно, продумані і відповідальні сили не можуть йти на такий варіант. І „Наша Україна” на це ніколи не піде. А знецінення заощаджень зараз погашається кращими темпами, ніж будь-коли інакше.
Валерій Асадчев, будь ласка.
Валерій Асадчев, Українська Народна Партія. Я хотів тільки привести деякі цифри. Ми 2004 рік закінчили приблизно 400 мільярдів, десь 404, а цей – 500 мільярдів, тобто 10 відсотків – це 10 мільярдів гривень. А 0,5 відсотків валового продукту –ц е складає два з половиною мільярди. Тобто, вибачайте, баланс між 10 мільярдами і двома з половиною мільярдами – це трошки якась різниця. Тому якщо ви пропонуєте, то ви пропонуйте, щоб було збалансовано. У даному випадку воно абсолютно незбалансовано. І другий момент. Яким механізмом автори планують взяти ці гроші? Як вони будуть з валового продукту брати? Є тільки один механізм: через бюджет. І ми це завжди говоримо: давайте через бюджет. Закладіть в цей бюджет, 2006 року, два з половиною мільярди на погашення заощаджень – і вирішіть цю проблему. Навіщо буде новий закон? Тільки ви повинні розуміти, яка при цьому буде інфляція і яка.
Дякую. Шановні колеги, тут, цілком очевидно, малося на увазі норматив відрахувань, який буде передбачено в бюджеті кожен рік на погашення заощаджень. Йдеться про 0,5 відсотків ВВП і про 10 відсотків на кожен рік приросту валового внутрішнього продукту. Так, що там загалом цифра невелика, але треба нам, дійсно, передбачити це в бюджет його і потім думати як зв’язати його. Але, шановні колеги. Шановні колеги, відповідно до Регламенту і процедури першим ставиться на голосування Президента про те. щоб викласти закон в такій редакції, який запропонований тут Президентом України. Я ставлю на голосування про те, щоб врахувати в законі пропозиції Президента україни. Будь ласка. [[17:59:43]] За-105 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. З, якої процедури? Комуністів, „Регіони України” , Народна Партія – 0, „Наша Україна” – 31, Блок Тимошенко – 1, СПУ – 0, Українська Народна Партія – 25, СДПУ(о) – 1, Народний блок – 1, „Довіра народу” – 10, „Реформи і порядок” 13, „Єдина Україна” - 7, Народний Рух України – 13, „Партія промисловців і підприємців України” – 3, позафракційні – 1. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето Президента України на закон України про внесення змін до статті Закону України „Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України”, реєстраційний номер – 4475-1. Прошу голосувати. Йде голосування. Прошу голосувати. [[18:00:45]] За-270 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів - 56, „Регіони України” - 52 , Народна Партія – 36, „Наша Україна” – 0, Блок Тимошенко – 20, СПУ – 24, Українська Народна Партія – 7, СДПУ(о) – 19, Народний блок – 19, „Довіра народу” – 12, „Реформи і порядок” - 0 , „Єдина Україна” - 8, Народний Рух України – 0, „Партія промисловців і підприємців України” – 12, позафракційні – 15. Таким чином, шановні колеги, законопроект відхилено. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую за роботу. Завтра ми продовжимо наше засідання о 10-ій годині за розкладом на п’ятницю.