Шановні колеги! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:10]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 401 депутат. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на вівторок 21 лютого. Пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають азартними іграми]] [[реєстраційний номер 8266]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Нема заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію і прошу підготуватися Юрію Одарченко як доповідача. [[16:02:03]] За-178 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Віталійович Одарченко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Владислав Забарський. Будь ласка.
Шановні колеги! На жаль, серед населення України поряд з такими бідами як алкоголізм та наркоманія існує така проблема, як зловживання азартними іграми. Даний законопроект направлений на випадки, які Всесвітня організація здоров’я називає "патологічна схильність до азартних ігр". Основна різниця людей, які не мають залежності від азартних ігор та тих, хто захворів на манію до азарту, дуже суттєва. Якщо перші грають заради отримання задоволення, гарно проведеного часу, ніколи не програють останню копійку і взагалі ставляться до програшу не як до втрати, а як до плати за гарно проведений час, ігромани задоволення від гри не отримують. Лікарі тлумачать, що коли людина не може відірватися від гри, навіть маючи на те бажання, не отримує від гри задоволення, а лише приглушує безперервний внутрішній дискомфорт, вкладає у гру останні гроші, бере у борг, продає своє майно, при сукупності усіх цих факторів ця людина називається хворою і підлягає лікуванню. По суті, різниця між ігроманією та простою грою така ж, як різниця між хронічним алкоголіком та людиною, яка випиває на честь свята чи з друзями на полюванні. Хронічні алкоголіки можуть бути обмежені у цивільній дієздатності, суд має можливість захистити їхні сім’ї, заборонивши хворій людині самостійно продавати нерухоме та особливо цінне майно. Але, на жаль, сюди нічим не можуть допомогти сім’ям, де батько чи мати продають останнє, залишають своїх близьких на вулиці заради ще однієї партії у карти чи ще одного вечора біля гральних автоматів. Цей законопроект додає патологічну схильність до азартних ігор у перелік підстав для обмеження цивільної дієздатності.
Будь ласка, завершуйте.
Шановні друзі, у більшості країн світу, в тому числі і в Росії, така норма існує. Тому прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Владислав Валерійович Забарський, будь ласка, рішення комітету. Сергій Міщенко, голова Комітету з питань правової політики, будь ласка. Підвищуємо статус – питання важливе.
Дякую. Володимир Михайлович, шановні колеги, я хочу звернути увагу до цього законопроекту. Комітет його підтримав. Хочу сказати про суть його. У всьому світі в класифікації діагнозів і хвороб існує така хвороба, як гемблінг, тобто у всьому світі цю хворобу лікують вже давно. У нашій кваліфікації діагнозів і хвороб з’явилося таке поняття, як залежність від гри, тобто люди, які залежать по тих чи інших причинах, ходять до казино, до гравих автоматів, їх потребують лікувати. Тому що людина залежна, вона для себе хоч і отримує задоволення, але сім’я і діти страждають від цього, тому що така людина не приносить заробітну платню до сім’ї, вони виносить з своєї хати і квартири все, що там є і напризволяще свою сім’ю і своїх дітей відправляє. Тому на сьогоднішній день таку людину треба позбавити. поки його не вилікують, судом як і наркоманів, як і алкоголіків, як психічно хворих, поки його не вилічать, можливості, щоб він не виніс остатки від того, що в нього є в сім’ї. Тому я прошу підтримати цей законопроект. Науково-експертне управління позитивний висновок зробило по цьому законопроекту, ні одного зауваження, крім зауваження по назві. Тому я думаю, що ми можемо врахувати зауваження Науково-експертного управління і в цілому його прийняти. Комітет його теж просить підтримати, цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, якщо є потреба висловитися з приводу цієї законодавчої ініціативи, прошу записатися. Так, прошу прізвища народних депутатів. Валерій Камчатний, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово моєму колезі по депутатській групі "Реформи заради майбутнього" Курилу Віталію Семеновичу. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Курила Віталія.
Шановні народні депутати, поданий народним депутатом України Одарченком та Міщенком проект Закону має на меті обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають, на їх погляд, азартними іграми, зважаючи на надзвичайно поширену участь фізичних осіб в азартних іграх на гроші. Шануючи шляхетну мету даного проекту постанови, слід зазначити про декларативність даного питання і як наслідок відкладання проблеми шляхом простої заборони. Не дослідивши, не проаналізувавши дану проблематику, не можна її вирішити простою забороною. Це по-перше. По-друге, яким чином проводити аналіз рівня ігрової залежності? Це можна дійти до того, що чоловік з друзями грає у преферанс і його дружині це не сподобалося, і що далі? Обмежили дієздатність людини. Дана ініціатива доволі суперечлива. На мій особистий погляд дане питання повинно вирішуватися шляхом розроблення та запровадження нового законодавства у питанні ігрового бізнесу. Необхідно забороняти ті ж ігрові автомати, той же ігровий бізнес, але ми так можемо звести проблему до побутової і до того, що зводити будуть рахунки на рівні побутовому через обмеження такого роду дієздатності. Тому я вважаю, що даний законопроект необхідно відхилити. Дякую за увагу.
Так, Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Те, що зловживання азартними іграми є не просто зловживанням, а є хворобою, це є факт. І суб’єкт законодавчої ініціативи і той, хто виступав, пан Одарченко, очевидно, правий у тому, що це є проблема соціального формату, адже менш за все, можливо, можна приділяти увагу тому, що людина є своєрідна, що у неї багато виділяється адреналіну, коли він грає в азартні ігри. Але шкоду це приносить, перш за все, не йому самому, а приносить сім’ї, звідки вилучаються гроші. І часто така залежність на рівні психіки від азартних ігор призводить до того, що людина скоює правопорушення, у тому числі, і кримінального характеру, тобто злочинність, зокрема, крадіжки, грабіж часто є похідними від такої фізіологічної залежності людини, підкреслюю, фізіологічної, очевидно, психічної залежності людини від того, що він бере участь в азартних іграх. Але я згоден із попереднім оратором в якому контексті, в тому, що дуже важко виділити, які є критерії, за якими визначалося, чи людина зловживає азартними іграми чи ні, скільки разів на тиждень або скільки разів на місяць ця людина має грати в азартні ігри для того, щоб кваліфікувати її як таку, що зловживає азартними іграми. Але мені здається, що не це є важливо. Є важливе бажання убезпечити сім’ї, убезпечити дітей від таких [[як правило, це не жінки, це особи чоловічої статі]], від таких людей, які діють на шкоду своїм дітям і своїй сім’ї. Законопроект, як мінімум, в першому читанні сьогодні можна підтримувати. Дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Мене перед тим, як виступати, хотів би задати аудиторії: а чому виникла необхідність у прийнятті цього закону. Всі ви пам’ятаєте, що у 2009 році Верховна Рада, подолавши президентське вето тодішнього Президента Ющенка, заборонила ігорний бізнес або бізнес, який з грою пов’язаний на кошти. Чому ж виникає питання в цьому плані, що зараз потрібно розглядати закон, де необхідно визначити те, що в нас є ця проблема, що це проблема є, що такі люди є і що вони мають дійсно так звані ознаки хвороби. А саме тому, що, на мій погляд, який закон забороняє ігорну діяльність на Україні на сьогодні, не функціонує в повному обсязі. Є цілий ряд підпільних казино, які покриваються тими чи іншими чиновниками, в обов’язки яких входить, в компетенцію слідувати саме, щоб не допустити цей ігорний бізнес, з однієї сторони. З іншої сторони, ви знаєте, що на сьогоднішній день функціонує, так сказати, через комп’ютерні ігри казино, які функціонують під тими чи іншими серверами. І тут необхідно давати доручення правоохоронним органам перевірити, а хто саме через комп’ютерну систему організовує гру на гроші, і відповідно це є всі признаки, що це казино. Я думаю, що Верховна Рада, коли прийняла закон, вона убезпечила наше населення від тої хвороби, яка називається у світі ігроманією. І саме вона, завдяки цьому закону значна частина наших сімей, так сказать, залишилися їх статки, залишилися в тому, що вони не винесли в казино всю свою заробітну плату і залишили її в сім’ях. Тому я, Володимире Михайловичу, прошу вас, якщо Верховна Рада проголосує за перше читання, доручити відповідно оформити депутатське звернення до правоохоронних органів в компетенцію яких входить і заслухати тут при можливості або нехай на "дні Уряду".
Мікрофон, завершуйте, будь ласка.
Коли буде "день Уряду", дати відповіді, а як цей закон виконується на території України і які треба внести зміни, якщо вони недостатньо сьогодні ці питання регулюють. Дякую.
Дякую. Я думаю, що з приводу останнього можна підготувати лист, що під час. одну хвилину, що під час "години запитань до Уряду" і на це запитання урядовці дали відповідь. Князевич, а потім Шишкіна, так? По одній хвилині у вас, одну хвилинку спочатку Князевич, а потім Шишкіна.
Дякую Володимир Михайлович! Шановні колеги! Тут справді останній доповідач з трибуни абсолютно логічно задав питання: як же таке може бути? Ми начебто як явище його ліквідували, але до сих пір ми маємо людей, які страждають від такого роду хвороби. Це якраз була і причина того, що опозиційні депутати намагаються ініціювати це питання. Бо говорити, що прийняттям закону про заборону азартних ігор ми викоренили явище, це собі брехати і обманювати. Насправді ситуація, дійсно, продовжує розвиватися в той спосіб, як намагається врегулювати автори законопроекту. Спеціальні кваліфікатори психічних хвороб введено ігроманію як поширене явище, яке набирає обороти в Україні незважаючи на те, що начебто воно не існує. Тому, я розумію, що немає настрою зараз голосувати за цей законопроект, але ідея правильна, давайте будемо її використовувати чи під час відповідного напрацювання, яке було щойно запропоновані, або вносячи зміни в той законопроект основний в тій частині, бо на превеликий жаль, ми тільки породили проблему, адже.
Завершуйте, будь ласка, свою думку.
Адже в тому випадку, коли насправді все перейшло в підпілля ми нездатні проконтролювати за визначенням поширення такої соціальної біди як.
Дякую. Будь ласка, мікрофон Шишкіній.
Шановні колеги, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", безперечно, буде підтримувати вказаний законопроект, оскільки він перш за все спрямований на убезпечення сімей, близьких людей, тих гравців, які годинами сидять в казино, які годинами грають в одноруких бандитів. І мова йде не про преферанс чоловіка на очах у дружини, а мова йде саме про психологічну залежність гравців, це хвороба і вже мої колеги про це говорили. Цивільна дієздатність передбачає здатність фізичної особи розуміти і усвідомлювати свої дії, і керувати ними, це найголовніше. Гравці в азартні ігри, які по 20 годин сидять за гральними автоматами, вже не усвідомлюють того, що вони залежні від гри. Саме тому це корисний і дуже потрібний законопроект. І, безперечно, ми будемо його підтримувати і закликаємо зал його підтримувати. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Тому давайте таким чином поступимо, якщо Верховна Рада підтримає прийняття за основу, далі будемо радитися щодо остаточного рішення з приводу цього законопроекту. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають азартними іграми]] [[реєстраційний номер 8266]]. Прошу голосувати. [[16:17:23]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги, була пропозиція з урахуванням рекомендацій Головного науково-експертного управління прийняти його в цілому. А пропозиція стосувалась і рекомендація Науково-експертного управління щодо необхідності уточнення назви даного законопроекту і викликати його в такій редакції: про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають азартними іграми]]. Так, Сергій. голова комітету Сергій Міщенко? Ми можемо поставити, Сергій Григорович, з уточненням, з урахуванням пропозицій Науково-експертне управління для прийняття в цілому. Міщенко, мікрофон, будь ласка
Я розумію, що ті, хто зараз кричать про те, що зараз проти цього закону, це значить ті люди, які, чи ходять в заборонені місця грають, чи вони "кришують" азартну гру. Я вдячний залу за те, і тим депутатам, які таким числом підтримали цей законопроект. Зауважень ніяких не має, всі виступали, крім тих, хто "кришує", чи грає, за цей законопроект. Тому я прошу врахувати зауваження Науково-експертного управління в назві, те що ви сказали, Володимире Михайловичу, і проголосувати його в цілому.
Шановні колеги, про які уточнення йдеться. У проекті закону автор пише: "законів України". А Науково-експертне управління пропонує: "законодавчих актів України", так буде точніше формулювання звучати. Тому, шановні колеги, оскільки ви не заперечуєте проти прийняття закону в цілому, нам спочатку треба проголосувати назву проекту закону. У разі підтримки, я тоді поставлю на голосування про прийняття рішення остаточно. Пропозиція приймається? Ставлю на голосування пропозицію про викладення назви законопроекту в такій редакції: "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають азартними іграми]] ". Прошу голосувати. [[16:20:01]] За-353 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмеження цивільної дієздатності осіб, які зловживають азартними іграми]]. Прошу голосувати. [[16:20:37]] За-354 Закон прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до статті 37 Закону України "Про виконавче провадження" [[щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування]] [[8508]]. Пропозиція була - за скороченою процедурою. Я ставлю її на голосування. Будь ласка, голосуйте. [[16:21:16]] За-233 Рішення прийнято. Доповідач – Сухий Ярослав Михайлович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань правосуддя Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні заборгованість по сплаті внесків до Фонду соціального страхування пересягнула цифру 22 мільярди гривень, що являється надзвичайно критичним. Хочу вам всім нагадати, що страхові внески – це форма резервування заробітної плати, яка забезпечує матеріальні виплати та надання соціальних послуг в разі настання страхового випадку. Це не податок. Тому і відноситися і ставитися всім суб’єктам господарювання до сплати внесків до фондів соціального страху, соцстраху потрібно акуратно. Хочу вам нагади, в Україні є чотири фонди, чотири види соціального страхування. Шановні колеги, вдумайтеся, бюджет фондів 240 мільярдів гривень. І як би не було цих фондів, звідки ми би взяли в 380-мільярдному бюджеті України кошти для виплати народження і поховання, матеріальні допомоги по безробіттю, матеріальні допомоги в разі виникнення нещасних випадків на виробництвах так званих регресів. Тому ми на початку 2011 року прийняли з вами законопроект, Президент його підписав, який мав на увазі збільшення і стабілізацію бюджетів фондів соціального страхування. Ми з колегою Шевчуком вносимо цей законопроект, який говорить коротко: встановлюється. у встановлених законом випадках заборона державному виконавцю зупиняти виконавче провадження за рішеннями про стягнення заборгованості з оплати єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування до органів Пенсійного фонду і заборгованості з оплати внесків до фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування. Хочу вам також наголосити, що в цьому законопроекті ми категорично відійшли від тої норми, коли стягнення заборгованості по рішеннях суду з того чи іншого суб’єкта господарювання зупиняло виробництво. Тому по нашому закону стягнення на основні засоби, що використовуються у процесі виробництва, не звертаються. Головне науково-експертне.
Завершуйте, будь ласка.
Головне науково-експертне управління, профільний комітет, який буде зараз доповідати, і я від автора іншого також вас запрошую підтримати цей законопроект в першому читанні. Він дозволить нам стабілізувати бюджети фондів соціального страхування. Дякую.
Дякую. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань правосуддя.
Юрій Кармазін. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні проект поданий народними депутатами Шевчуком та Сухим. Законопроект внесено в порядку частини восьмої статті 90 Регламенту Верховної Ради України з метою усунення колізії законодавчих норм в частині врегулювання особливостей звернення і стягнення на майно боржника, юридичної особи, що запропоновані іншим проектом Закону про внесення змін до деяких законів України щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування. Це номер 6115. Запропоновані зміни передбачають встановлення у визначених законопроектом випадках заборони державному виконавцю зупиняти виконавче провадження за рішеннями про стягнення заборгованості з оплати єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування до органів Пенсійного фонду України і заборгованості з оплати внесків до фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, яка виникла до 1 січня 2011 року. Проектом пропонується скасувати дію мораторію на рішення про задоволення вимог органів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування та Пенсійного фонду України. Необхідно зазначити, що на сьогодні існує проблема невиконання значної частини рішень у зв’язку з існуванням законодавчих норм, які встановлюють заборону щодо звернення стягнення на окреме майно чи кошти боржників. Найбільш негативний вплив на виконання судових рішень чинять закони України про введення мораторію на примусову реалізацію майна та про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу. За даними Міністерства юстиції України, внаслідок дії цих мораторіїв на даний час не виконуються рішення про стягнення заборгованості на суму близько 22 мільярда гривень. В зв’язку з цим комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу в першому читанні проект Закону України про внесення змін до статті 37 Закону України про виконавче провадження щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового соціального страхування, поданий народними депутатами Шевчуком та Сухим. І Головне науково-експертне.
Завершуйте будь ласка.
І експерти Інституту законодавства Верховної Ради, Національної академії правових наук, Національного університету Одеської юридичної академії, Київського національного університету імені Шевченка погоджуються з необхідністю узгодження законодавчих норм в частині врегулювання особливостей звернення і стягнення на майно боржника-юридичної особи та підтримують прийняття законопроекту у запропонованій редакції. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Дорогие друзья! Президент страны Виктор Янукович с этой трибуны обратился и к правой, и к левой части зала в части того, что нам нужно забыть распри и консолидировать усилия в направлении экономического оздоровления страны, разработки законопроектов, направленных на подъём экономики, на повышение благосостояния людей. И я рад, что мы, призыв Президента о консолидации был услышан. Сегодня утром на разминке вы слышали, как руководитель партии Арсений Петрович Яценюк попросился на приём к Президенту с тем, чтобы помочь ему в выполнении серьёзных проблем, которые стоят перед страной и вместе с Президентом работать на государство. Было приятно, когда предыдущий законопроект, который шёл от "Батьківщини", но он действительно написан в стиле Партии регионов и в стиле большинства, где абсолютно нет никаких лоббистских устремлений, он был поддержан залом. И я думаю, что предыдущий автор, он вполне заслуживает того, чтобы уже войти в большинство, ну, как минимум, во фракцию "Реформи заради майбутнього". Ну, и я смотрю, что и этот законопроект, то же самое, поддерживается залом. И представитель оппозиции, Юрий Анатольевич, тоже, как говорится, поддерживает Президента в его консолидирующих устремлениях и поддерживает этот законопроект. Поэтому я предлагаю поддержать Юрия Анатольевича Кармазина в части голосования за этот законопроект. А в целом, мы на правильном пути, поскольку мы поддерживаем консолидирующую, объединительную позицию Президента, направленную на экономический подъём и процветание Украины. Спасибо!
Андрій Шевченко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Сушкевичу Валерію Михайловичу прошу передати слово.
Валерій Сушкевич, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги! Сушкевич, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Ви знаєте, я хотів би підтримати не тільки Юрія Анатолійовича Кармазіна, а наших пенсіонерів. І Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, розглянувши цю законодавчу ініціативу, підтримує цей законопроект. Я хотів би звернути увагу на два аспекти суттєвих у цьому законопроекті. На те, що мова йде про збалансованість Пенсійного фонду і про долю наших пенсіонерів, шановні друзі. Тому що реально ті цікаві пільги, які виписані в Законі "Про виконавче провадження", вони фактично дають можливість ухилення від сплати до Пенсійного фонду багатьох підприємств ПЕК. На сьогодні можу сказати, що реально заборгованість по сплаті страхових внесків на 2011 рік рахується сотнями мільйонів. Більше того, кожна не застрахована людина – це втрата пенсіонерів можливості отримати пенсійні виплати. Тому вважаю, що цей законопроект повинен бути прийнятий в першому читанні. Але, я хотів би звернути увагу на те, що сьогодні півтора мільярди гривень, по списку номер один і номер два, підприємства ПЕКу недоплачують до Пенсійного фонду, як відшкодування цими підприємствами сплати застрахованим особам. І це суттєве доповнення, яке я особисто від фракції "Блоку Юлії Тимошенко" буду вносити цей законопроект, щоб поправити справи Пенсійного фонду, тому що та пенсійна реформа, яка відбулася, по суті, не враховувала надзвичайно великі резерви, суттєві резерви, які повинні бути використані, по суті, для наповнення пенсійного фонду. І в цьому законопроекті у другому читанні, безумовно, потрібно подумати над тими проблемами пільг паливно-енергетичного комплексу.
Завершуйте, будь ласка.
які є і фактично вони дизбалансують Пенсійний фонд. Пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект можна приймати до подальшої роботи. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 37 Закону України "Про виконавче провадження" [[щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування]] [[реєстраційний номер 8508]]. Прошу голосувати. [[16:32:01]] За-309 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення зміни до статті 10 Закону України "Про Вищу раду юстиції" [[щодо приведення у відповідність із Законом "Про судоустрій і статус суддів"]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Доповідач – Шпенов Дмитро Юрійович і співдоповідач. [[16:32:31]] За-227 Рішення прийнято. Будь ласка.
Даний законопроект Комітет з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 21 вересня минулого року. Він пропонує усунути у Законі України "Про Вищу раду юстиції" посилання на нормативно-правовий акт, який давно втратив чинність. Три члени Вищої ради юстиції обираються з’їздом суддів. При цьому у чинній редакції статті 10 Закону України "Про Вищу раду юстиції" зазначено, що порядок скликання з’їзду суддів України визначається Законом України "Про органи суддівського самоврядування". Цей закон втратив чинність ще в червні 2002 року у зв’язку з набранням чинності Закону України "Про судоустрій України". У свою чергу Закон України, який набув чинності 30 липня 2010 року. Порядок скликання з’їзду суддів на сьогоднішній день регулюється статтею 124 даного нового закону, на який і пропонується встановити посилання у частині 4 статті 10 Закону України "Про Вищу раду юстиції". Комітет з питань правосуддя прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект за основу і в цілому. Прошу підтримати рішення комітету. Також Головне науково-експертне управління законопроект підтримує і зауважень не висловило. Дякую.
Тоді все? Шановні колеги, будемо голосувати? Наполягають. Треба тоді записатися на виступ. Будь ласка, мікрофони. Бондаренко Володимир, Партія регіонів. Так, будь ласка. Відмовляється. Андрій Шкіль, будь ласка.
Я прошу передати слово пані Олені Шустік, нашій колезі з фракції "Блок Юлії Тимошенко".
Олена Шустік, фракція "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Потім Карпук.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Олена Шустік, "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Проект закону, дійсно, носить технічний характер, але давайте вдумаємося в те, що ми зараз збираємося корегувати той закон, який не відповідає Конституції і міжнародним стандартам. До речі, саме зміни до цього закону були першим кроком до так званої судової реформи. І ці зміни стали першим пунктом у наступному знищенні судової влади в Україні. Тоді у 2010 році більшість безконтрольно звільняла суддів за найменший непослух, а Вища рада юстиції, яка і зараз на дві третини складається із представників владної команди вирішує долі суддів, які за законом мають бути незалежними. І саме Вища рада юстиції, її склад, я наголошую, і неконституційні повноваження чи не найбільше сьогодні хвилюють Парламентську асамблею Ради Європи. У своїй Резолюції останній ПАРЄ звертає увагу на те, що склад Вищої ради юстиції суперечить принципу розподілу влади та підриває незалежність судової системи України, висловлює занепокоєння щодо численних достовірних повідомлень про ініціювання дисциплінарних заходів та звільнення суддів Вищою радою юстиції на базі скарг від прокуратури, тому що загадані судді прийняли рішення, що суперечили думці прокуратури у конкретній судовій справі. Вища рада юстиції перетворилася на орган інквізиції не вірних владі суддів, і саме через страх і залежність слуги Феміди стають на бік беззаконня і приймають політично вмотивовані рішення, такі як у справі Тимошенко і Луценко, проводять судові засідання у камерах СІЗО, незаконно кидають людей за грати і в тюрми. Наша фракція не буде підтримувати названий законопроект. Дякую за увагу.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна". Я хотів би продовжити виступ пані Шустік і з такого з принципу записувався до виступу. Тому що принципи, які сьогодні діють у формуванні Вищої ради юстиції, дійсно, не відповідають принципу розподілу влади, адже до Вищої ради юстиції, яка практично є караючим органом для всіх суддів, входять представники від Президента, від Верховної Ради, від прокуратури і так далі. І в Резолюціє ПАРЄ, дійсно, вказано на цю несумісність з принципами демократії і з принципами формування судової системи, що не відповідає європейським принципам. Тому що Вища рада юстиції, яка вирішує долю багатьох суддів, ми бачимо, що дуже часто діє під впливом політичних симпатій чи антипатій. І Вища рада юстиції, дійсно, перетворюється на орган, який дуже багато впливає на судові рішення в країні, а там представлені практично представники однієї політичної сили. Тому як раз треба було б розпочинати, щоб привести Вищу раду юстиції, законодавство, що стосується Вищої ради юстиції, відповідно до міжнародних стандартів, відповідно до вимог резолюції ПАРЄ. Дякую.
І Гривковський. Відмовляється? Відмовляється. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому. Пропонується, нагадую вам, внести лише одну зміну, а саме: порядок скликання з’їду суддів України визначається Законом України про органи суддівського самоврядування, а пропонується в законі передбачити: порядок скликання з’їзду суддів України визначається Законом України "Про судоустрій і статус суддів". Пропозиція зрозуміла? Заперечень щодо неї немає? Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону як закон про внесення зміни до статті 10 Закону України "Про Вищураду юстиції" [[щодо приведення у відповідність із Законом "Про судоустрій і статус суддів"]] [[реєстраційний номер 8771]]. Прошу голосувати. Як закон – пропозиція. [[16:39:15]] За-270 Закон прийнято. Дякую. Вношу на ваш розгляд, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до статті 29 Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо посади інструктора з фізичної культури у сільській місцевості]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, а ще краще – давайте приймемо закон. [[16:39:52]] За-231 Рішення прийнято. Доповідач – Микола Томенко. Співдоповідачем буде виступати Іваненко Володимир, голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановні колеги, ми мали попередню дискусію стосовно даного законопроекту, коли розглядали питання про включення до порядку денного. Ще раз хочу сказати, що я формальний ініціатор даного законопроекту, оскільки йдеться про те, що спортивна спільнота, зокрема, ті люди, які працюють у фізичній культурі і спорті, їх ініціатива, вони звернулися до мене і до нашого між фракційного об’єднання "Здорова і спортивна Україна" для того, щоб ми подумали, які інституційні і людські ресурси у нас є для того, щоб повернути фізичну культуру, не стільки спорт, як фізичну культуру в сільську місцевість. Вам хоч нагадати, що протягом останніх десятиріч в сільській місцевості, я маю на увазі село [[селище]], було дві відповідальні особи, які опікувалися здоровим способом життя фізичної культури і спорту: був вчитель з фізичної культури і спорту і інструктор з фізичної культури і спорту, який працював у системі сільських рад. На сьогоднішній день в Україні 10 тисяч 278 сільських рад і 749 інструкторів сільських [[селищних]] рад. Тобто за останні десь 20 років ми втратили порядка 9-9,5 тисяч інструкторів, це підготовлених людей, які могли працювати з молодими людьми. Враховуючи те, що цей рік, до речі, проголошений роком спорту та здорового способу життя, і ми проводили тут зібрання, у Верховній Раді, і з’ясувалося, що в силу різних обставин на фізичну культуру і здоровий спосіб життя, практично, нічого не закладено у бюджеті, ні грошей на жоден плавальний басейн, ні на якусь спортивну інфраструктуру, то мені здається, хай не в цьому році, бо зрозуміло, якщо ми ухвалимо законопроект, це вже не буде стосуватися теперішнього року, треба думати, як у наступному бюджетному році планувати цю систему. Але ми мусимо зупинити концепцію футболізації країни за бюджетні кошти, бо в нас скоро, значить, уже вся Латинська Америка буде тут жити і отримувати нормальні кошти, виступаючи за футбольні команди. Парадокс ви ж знаєте, який: у дитячих спортивних школах ми за бюджетні кошти готуємо молодих людей, потім вони безплатно переходять у футбольні клуби, а ті їх потім продають. А потім купують футболістів з інших країн світу. То щоб ми вкладали гроші у здоров’я людей, в молоде покоління, а не лише в футбольний бізнес. Ми пропонуємо зробити просту і елементарну річ – почати відродження інфраструктури тих людей, які би займалися фізичною культурою і спортом. На першому етапі я готовий з урядом дебатувати. Це, можливо, буде навіть по якихось позиціях на півставки це робити, тому що я розумію, що це фізичне навантаження, треба подумати, може вчитель фізичної культури і спорту десь буде, йому будуть доплачувати за це. Але якщо еволюційним шляхом піти, я думаю, за кілька років ми можемо таку інфраструктуру відновити, і тоді зникне ситуацію. Я думаю, що ви їздите в сільській місцевості, сьогодні зорганізувати людей на спортивний майданчик надзвичайно складно. Не тільки тому, що немає майданчика, а тому що і великого бажання немає. Тому просив би підтримати в першому читанні, до другого ще з урядом попрацюємо і ухвалимо законопроект в цілому.
Володимир Іваненко, голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму на засіданні 19 жовтня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 29 Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо посади інструктора з фізичної культури у сільській місцевості]] [[реєстраційний номер 9102]], поданий народним депутатом України Томенком. Запропонованим законопроектом пропонується запровадити посаду інструктора з фізичної культури в складі виконавчих комітетів сільських і селищних рад та/або в сільських фізкультурно-спортивних клубах. Затвердження автора – реалізація положення законопроекту не призведе до зменшення надходжень до Державного бюджету України та не потребує додаткових видатків з Державного бюджету. Водночас комітет Верховної Ради України з питань бюджету зробив висновок, що реалізація положень законопроекту потребуватиме додаткових бюджетних коштів – щонайменше 278 мільйонів гривень щорічно. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не підтримує даний законопроект. Але члени комітету цей законопроект підтримали, оскільки сьогодні існує велика проблема з розвитком спорту в сільській місцевості. Спортивна інфраструктура частково або повністю відсутня, сьогодні на селі в Україні проживає близько 15 мільйонів осіб, більшість з яких позбавлена можливості займатися фізичною культурою. Відсутність спорту в сільській місцевості спричиняє цілу низку проблем, це і ранній дитячий алкоголізм, наркоманія, хронічні захворювання, злочинність. Необхідно зрозуміти, що спорт єдина альтернатива цим згубним, негативним явищам, які я окреслив. Якщо бажаємо мати здорову націю, то в першу чергу маємо забезпечити кожному громадянину можливість займатись спортом, оскільки саме спорт і забезпечує гармонійний фізичний розвиток, дозволяє людині розкритися як особистість. Не потребує підтвердження аксіома, що там де розвивається спорт, знижується рівень злочинності. Адже дуже часто підлітки йдуть на.
Завершуйте, будь ласка.
через велику кількість вільного часу і енергії, яку вони не мають куди спрямувати. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект в першому читанні та прийняти його за основу. В разі позитивного рішення комітет під час підготовки законопроекту до другого читання врахує пропозицію Головного науково-експертного управління, щоб надати сільським, селищним радам право запроваджувати в апараті виконавчого комітету посаду "інструктора з фізичної культури". Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякуємо вам також. Шановні колеги, будь ласка, запишіться для виступів з приводу цього законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів. Юлія Ковалевська, Партія регіонів, потім - Марина Перестенко.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! На моє глибоке переконання покращення здоров’я нації має бути одним з пріоритетів державної політики. Саме людина, її здоров’я є найбільшим скарбом сучасної України. Крім того, я впевнена, що фізична культура повинна бути невід’ємним супутником здорової людини, з народження і на все життя. Нагадаю, що 2012 рік проголошено в Україні роком спорту та здорового способу життя. Потрібно вирішити нам таку важливу проблему як викорінити у людей байдужість до власного здоров’я. І вже зараз в загальноосвітніх школах проводяться уроки спорту та здорового способу життя. Згідно з планом організаційних заходів, в цьому році передбачено також проведення всеукраїнського конкурсу на створення кращих умов для занять населення спортом у регіонах. Будуть проведені: масові спортивні заходи серед дітей, серед молоді до Євро-2012, масові спортивні змагання серед учнів та студентів, спартакіади школярів тощо. Але жодні заходи не будуть дієвими, якщо люди будуть самі байдужі до власного фізичного здоров’я. Тому, на мою думку, завдання кожного громадянина турбуватися не тільки про своє власне самопочуття, а і заохочувати всіх оточуючих до здорового способу життя. З огляду на те, що в сільській місцевості умови для занять фізичною культурою і спортом дітей, юнацтва, молоді є найменш сприятливими, я вважаю, що це дуже гарний законопроект, який треба підтримати в першому читанні, доопрацювавши його до другого. І я закликаю всіх, насамперед, засоби масової інформації, пропагувати спорт та здоровий спосіб життя. Дякую за увагу. Ми будемо підтримувати цей законопроект в першому читанні.
Марина Перестенко. Сергій Гордієнко, будь ласка, мікрофон, потім – Юрій Кармазін.
Фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, 20 років реформування агропромислового комплексу, а точніше розвалу, дуже болюче вдарило по соціальній сфері, особливо воно було дошкульним для міжгосподарських організацій. Однією з таких громадських організацій було сільське спортивне товариство "Колос", на базі якого виховалося багато олімпійських чемпіонів, чемпіонів світу. Це спортивне товариство мало надзвичайно розгалужену базу матеріальну, а також мало багато спеціалістів, одними з яких були інструктори по спорту. Але першими загинули під сокирою реформ міжгосподарські організації і це спортивне товариство "Колос". Сьогодні на селі практично з фізкультурно-спортивною роботою нема кому зайнятися. Тому сьогодні, на нинішній час, фракція Компартії України буде підтримувати цей законопроект і вона вважає єдиним виходом із цієї ситуації запровадження посади інструктора по спорту на базі сільських, селищних рад. Тут же ми пропонуємо і звертаємо увагу, що необхідно зробити все для збереження спортивної бази сільського спортивного товариства "Колос", не дати її розбазарити. Ми також привертаємо увагу до того, що сьогодні кажуть: "А де взяти кошти на це?". Давайте подивимося, які кошти не надходять до державного бюджету, хоча б за нищення наших природних ресурсів і тих ресурсів, яких є на селі, це є суттєвим резервом. І те, що ми виділимо з бюджетом, це втратимо менше, ніж ми втрачаємо від алкоголізму, наркоманії, коли молодь кинули там на, не має кому займатись цією проблемою. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу подякувати Миколі Томенку за те, що він піднімає цю тему і вже неодноразово піднімає, і, на кінець, вона відображена зараз в законі. Безумовно, коли подивишся, що ми зараз витратили, "вбухали", в прямому розумінні цього слова в підтримку, ніби-то спорту. Будівництво стадіонів, які в нас обійшлися дорожче, ніж з нуля зроблені, це я маю на увазі і київський стадіон, і інші тобто це відмивання колосальних грошей. Держава могла б просто так, запросто, ввести цих інструкторів і 10 років їх фінансувати, держава могла. Зараз же Томенко пропонує, щоб виконавчі органи сприяли цьому. Що ж у нас написано в заключенні Науково-експертного управління? Там написано, що фактично зобов’язує ці комітети, хоча ніякого зобов’язання немає. Через це, висновок комітету є неправильний. Я просив би, щоб пан Бординюк провів би службове розслідування, чому висновок абсолютно є не фаховий. І на кінець, шановний пане Голово, я хочу звернутися зараз до вас у зв’язку зі зверненням до мене інвалідів шахтарських регіонів Кривбасу, Донбасу, Луганської області, Львівської, Волині, які зараз знаходяться на 19 поверсі Міністерства праці і соціальної політики, які добувають вугілля, залізну руду і все інше і не можуть попасти на прийом до Тігіпка Сергія Леонідовича. Ці люди в каталках, на костилях доїхали. Я вас прошу, Володимир Михайлович, підніміть трубку, зобов’яжіть, Азаров не приймає депутатів. Ну, ці мерзотники не приймають навіть інвалідів. Там сидить зараз 40 інвалідів внизу на першому поверсі, 11 – в конференц-залі. Хай прийме цю делегацію з 11 чоловік. Хай проявлять людяність. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Литвин, фракція Народної Партії.
Прошу передати слово Олегу Зарубінському. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, в нас помилково пов’язують здоров’я з двома речами – фізкультурою і професійним спортом. Причому через кому кажу: фізкультура і професійний спорт. Я і ми всі за професійний спорт. Це реклама України. Це імідж України і так далі. Але запитайте хоч одного літнього пенсіонера в колишньому, в минулому професійного спортсмена, чи він є здоровою людиною. Тому давайте не плутати. Професійний спорт ще нікого здорового не зробив. Давайте це чесно скажемо. І немає людей здорових фізично – ті, які по-справжньому займалися і мають досягнення в професійному спорті. Чому я про це кажу? А тому що правильно сказано в законодавчій ініціативі, що мова має йти не про інструктора з фізкультури і спорту. А інструктора з фізкультури, з того, що дійсно може давати здоров’я, в тому числі і мешканцям сільської місцевості. Тому законодавча ініціатива є абсолютно гуманною, я би так сказав, гуманітарно-гуманною. Але, можливо, Микола Володимирович подумає при другому читанні, читанні, вибачте, і внесе пропозицію, що ми все-таки вирішили, а у всіх сільських радах має бути інструктор з фізичної культури? Бо є сільські ради, в яких є, крім бабусь і, вибачте, п’яти біля сільпо чоловіків вже літнього або не дуже літнього віку, які фізкультурою ніколи займатись не будуть, чи там треба теж автоматично. Не автоматично треба підходити до цього питання. Має бути градація, в яких сільських і селищних радах має бути інструктор з фізичної культури і не спорту – фізичної культури. Дякую.
Віталій Курило, одну хвилину. Віталій Курило, ну, одну хвилинку. Ну, я оголосив Курило, а потім – Костенко. Ну, одну хвилину.
Шановні колеги, якщо ми заборонили грати в "дурака" в селі, так давайте хоч зробимо так, щоб спортом можна було займатися. Пропонований законопроект, на наш погляд, групи "Реформи заради майбутнього", достатньо позитивний, хоча і потребує деяких уточнень. У той же час у нас в більшості випадків село залишилося поза межами нормального розвитку та функціонування: освіта, культура, спорт. Подивіться, якщо в місті є спортивні товариства, в місті є ДЮСШ, в місті є якісь гуртки, то в селі немає нічого. Ні дитина, ні доросла людина нічого не можуть зробити. Для того, щоб спорт хоча б жеврів, необхідно, щоб був організатор всього цього. І ми пам’ятаємо, в старі часи у нас таке було. Тому.
Будь ласка, Костенко, фракція "БЮТ", 1 хвилина. Костенко, фракція "БЮТ", будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, розглядаючи цей законопроект, ми повинні розуміти, що сьогодні вирішується не питання запровадження посади інструктора з фізичної культури у сільській місцевості, а питання здорового способу життя дітей та молоді на селі. Я повністю підтримую автора законопроекту і рішення комітету в тому, що існуюча мережа дитячо-юнацький спортивних шкіл, фізкультурно-спортивних клубів не доходить до села, що позбавляє сільських дітей права займатися спортом. Я впевнений, що до другого читання Міністерство фінансів знову скаже: "В бюджеті немає коштів на реалізацію законопроекту". Проте, якщо держава не дає дітям можливості розвивати себе в спорті, їм залишається хворіти, споживати алкоголь і наркотики, порушувати закон. Невже дешевше витрачати кошти на лікування наших дітей, невже запровадити посаду інструкторів в селі? Правильно казав автор законопроекту, ми втратили 9,5 тисяч місць за роки незалежності. Тому пропоную підтримати.
Дякую. Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 29 Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо посади інструктора з фізичної культури у сільській місцевості]], [[реєстраційний номер 9102]] Прошу голосувати. [[16:58:20]] За-321 Рішення прийнято. Я дякую і прошу комітет доопрацювати і найти якусь, там критерії для того, щоб установити відповідні посади. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему Суспільного телебачення і радіомовлення України" [[нова редакція]]. Разом з тим, шановні народні депутати! Звернулися автори законопроекту з пропозицією відкласти розгляд цього питання. І у зверненні зафіксовано, що ця пропозиція знайшла підтримку у фракції БЮТ, Партії регіонів, Народної Партії і Компартії. То немає заперечень, щоб ми не голосували, а відтермінували розгляд цього питання? Немає? Тоді питання. розгляд питання відкладається.
І "НУ-НС" приєднався.
І "НУ-НС" приєднався? А! Для протоколу зафіксуйте. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[щодо уточнення сфери застосування Закону та удосконалення окремих положень]]. Доповідач і співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Бондаренко. Зважаючи на ваші настійні вимоги, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[17:00:15]] За-224 Рішення прийнято. Так, будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Даний законопроект спрямований на розвиток рекламної галузі, удосконалення відповідної законодавчої бази та має вирішити декілька важливих завдань у системі взаємовідносин рекламного бізнесу, держави та споживачів реклами. Пропозиції, які містяться у законопроекті, охоплюють досить широке коло запитань. Так, на законодавчому рівні пропонується уточнити сферу дії Закону "Про рекламу", уточнити законодавчі терміни "реклама на транспорті", "зовнішня реклама" та деякі інші. З метою захисту здоров’я дітей положеннями проекту встановлюється заборона на розповсюдження реклами дитячого харчування без зазначення інформації про вік дитини, з якого дозволяється споживання цього продукту. А у випадках рекламування дитячого харчування, призначеного для дітей грудного віку, без зазначення інформації про необхідність попередньої консультації лікаря. Законопроектом також пропонується доповнити законодавчі вимоги щодо обсягу обов’язкової інформації, яка має наводитись під час рекламування лікарських засобів. Пропонується уточнити перелік обов’язків органів державної влади, на які покладено контрольні функції в сфері реклами. Встановлюється єдиний триденний термін, у який органи влади зобов’язані повідомляти рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справ щодо порушення законодавства про рекламу. І на нашу думку, в результаті прийняття цих змін більшої правової визначеності отримають відносини між рекламною галузою та органами державної влади. Тому, шановні колеги, хочу зазначити, що даним законопроектом ми намагаємося наздогнати реальну практику рекламної індустрії, від якої почало відставати наше вітчизняне законодавство. Мені також доручено доповідати даний законопроект від імені комітету, тому скажу, що у зв’язку з цим Комітет з питань свободи слова та інформації розглянув на своєму засіданні 5 жовтня проект закону і рекомендує за результатами розгляду у першому читанні прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління пропонує за результатами розгляду у першому читанні відправити законопроект на доопрацювання, однак, комітет вважає за можливе виправити недоліки, на які вказало науково-експертне управління, при підготовці законопроекту до другого читання. Тому прошу підтримати. Дякую за увагу. І ще раз зауважу, що рішення рекомендувати прийняти законопроект 8569 за основу було схвалено під час засідання комітету одноголосно.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба обговорювати цей законопроект, прошу записатися. Микола Кульчинський, кому, вам передає? Микола Кульчинський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступний Андрій Шкіль буде виступати.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Мені здається, що законопроект у першому читанні справді треба підтримати, він логічний, у більшості уточнень, доповнень, нових статей він не викликає заперечення. Мене особисто єдине, що хвилює, – це, здається, 12 стаття. Йдеться про пільги для соціальної реклами. Мені здається, тут треба точніше виписати, тому що не тільки, коли є замовлення від органів місцевого самоврядування чи державної влади, соціальна реклама має право на пільгу. А якщо це соціальна реклама від громадських організацій і не має державного замовлення? Я, наприклад, як голова Полтавської обласної "Просвіти" часто даю соціальну рекламу щодо тих чи інших великих діячів української культури чи щодо української мови,і, звичайно, очевидно, логічно в цьому контексті також мати пільгу соціальну. І будь-яка інша громадська організація, яка дає соціальну рекламу: чи то питання збереження довколишнього середовища, чи то боротьби з курінням та алкоголізмом та наркоманією, - всі ці недержавні організації, неприбуткові організації мають право на пільгу при соціальній рекламі, а не тільки ті, що мають замовлення від органів місцевого самоврядування чи державної влади. Також хотілося б, оскільки сучасна гуманітарна політика української влади на сьогодні є вкрай агресивною щодо української мови та культури і опирається вона на дуже вузьке коло людей з расистськими чи російським націоналістичним світоглядом, то хотілося б, щоб автори законопроекту також попрацювали над.
Завершуйте, будь ласка.
збільшенням відповідальності за порушення мови реклами згідно Закону "Про рекламу" в Україні. Пропоную підтримати в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Андрій Шкіль, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Дякую, Володимир Михайлович. Я прошу передати слово Миколі Томенку, будь ласка.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я би хотів вас привернути до важливого законопроекту, оскільки щоденно виникає низка конфліктів, пов’язана з різним тлумаченням використання носіїв зовнішньої реклами. І тут є добрі новини, вони пов’язані з тим, що автори законопроекту шукають варіант, як максимально спростити взаємини бізнесу, який працює на ринку зовнішньої реклами, і місцевої влади. І я це все підтримую, хоча ми свідомі того, що, на жаль, імперативні норми закону не завжди виконуються місцевим самоврядуванням. Ми можемо привести приклад, коли кілька місяців назад на сіті-лайтах в Києві появилася реклама одного друкованого засобу масового видання, де була фотографія Юлії Тимошенко – і написано: "Невинна". Місцева влада сказала, що, або вона викопає ці сіті-лайти разом з кабелями і засновниками, або вони знімуть цю рекламу. Реклама провисіла, ну, десь 12-14 годин, власники вирішили, що краще бізнес збережеться, а Тимошенко і журнал обійдеться без реклами. Натомість інші політичні діячі, от можна проїхати по всій Україні, собі нормально рекламуються і щось ніхто не звертає на неї увагу. Тому, друзі, подвійні стандарти в розміщенні комерційної політичної реклами – це факт, який має місце, і звичайно на це треба реагувати, тому що провіряючі органи це не роблять. Але є погана норма, про яку казав колега Кульчинський. Мені здається, що в статтю про соціальну рекламу йде спроба легалізувати фактично політичну рекламу комерційну посадових осіб під виглядом соціальної реклами. Я опублікував недавно інформацію, яку мені передали журналісти із Черкаської області, де районні адміністрації інформують голову обласної адміністрації скільки вони щитів повісили з Президентом, з Партією регіонів і так далі, і так далі. Ми свідомі, що це безплатно робиться під егідою соціальної реклами. Якщо ще ми узаконимо право органів державної і місцевої влади займатися соціальною рекламою, то у вас хіба нема сумніву, що соціальна реклама – це буде поздоровлення голови обласної адміністрації із 12-а християнськими святами і з 7-а державними. До речі, принагідно хотів би звернуть увагу місцевої влади, уже весна скоро починається, а на біг-бордах Віктор Янукович з Новим роком і з Різдвом всіх поздоровляє, може освіжити трошки цю рекламу. Тому я переконуюсь, що соціальна реклама. влада не повинна мати жодного відношення до соціальної реклами. Соціальна реклама – це пропагування суспільних цінностей, де не підписано хто це робить. Це якщо душа у тебе болить, ти повинен написати: "Я за здоровий спосіб життя!", а підпису там немає. Тому я ще раз кажу, є добрі тут ідеї, але до другого читання треба максимально де політизувати законопроект і не писати його під владу, а написати, щоби бізнес собі впевнено почував, незалежно хто буде при владі, хто розміщує цю рекламу, тому що сьогодні, на жаль, ми на першому місці по кількості зовнішньої реклами. Я думаю, це теж проблема, і в законопроекті добре, що ми на 100 метрів хоча би від доріг це все робимо. Тому ще раз кажу, є дуже багато зауважень, треба їх відпрацювати до другого читання.
Дякую. Шановні колеги, завершимо розгляд питання? Будь ласка. Каплієнко? Задирко, будь ласка, мікрофон. [[17:09:53]] Задирко Г.О. Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає актуальним удосконалення законодавства про рекламу, однак вважає за необхідне звернути увагу на недоліки законопроекту. Є неприйнятним створення спеціального робочого органу, відділу чи управління, на який буде покладено місцевою радою функції щодо регулювання діяльності з розміщення реклами. Це не узгоджується із частиною третьою статті 40 Конституції, відповідно до якої місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку встановленому законом. Тому використання в тексті проекту терміну "робочі органи", який не вживається ні в Конституції, ні в Законі про місцеве самоврядування, є неприйнятним. Крім того, запровадження такого робочого органу означатиме встановлення подвійної процедури видачі дозволу на розміщення реклами і призведе до більшої корупції. Є необґрунтованою також норма статті 16 щодо встановлення семирічного терміну дії дозволу на розміщення зовнішньої реклами, неврегульовані питання запрова.
Дякую. Шановні. Будь ласка, Ландік, одна хвилина.
Шановні колеги, хоча законопроект має певні недоліки, зокрема потребує вдосконалення його термінологічної бази, ускладнюється процедура видачі, продовження строку дії, переоформлення та відмову у видачі дозволу на розміщення реклами, доопрацювання в частині розміщення вимог до реклами дитячого харчування, тощо, вважаю за можливе виправити ці недоліки при підготовці законопроекту до другого читання. Пропоную підтримати пропозицію нашого комітету. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальну рекламу" [[щодо уточнення сфери застосування закону та удосконалення окремих положень]] [[реєстраційний номер 8569]]. [[17:12:21]] За-284 Рішення прийнято. І щодо інформації, яку озвучив Юрій Анатолійович Кармазін, я, шановні колеги, інформую вас, що вже протягом двох годин 30 хвилин із шахтарями-інвалідами працюють працівники відповідальних міністерств на рівні заступників міністра. Я думаю, що вони знайдуть прийнятне рішення. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інформацію" [[щодо забезпечення належних умов для здійснення журналістами, працівниками засобів масової інформації професійної діяльності]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю цю пропозицію на голосування. [[17:13:18]] За-222 Рішення прийнято. Доповідач – Ірина Геращенко, співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Бондаренко.
Шановні виборці, шановні журналісти! Законопроект 8666 було розроблено Тимчасовою слідчою комісією з питань розслідування випадків цензури за конкретними фактами перешкоджання журналістської діяльності з боку охорони вищих державних посадовців журналістів***. Ми всі добре знаємо ці випадки, коли журналістів просто не допускали до висвітлення заходів тільки на тій підставі, що в них брали участь Президент України, Прем’єр-міністр, інші особи, щодо яких здійснюється державна охорона. І в таких випадках ми під час роботи комісії отримали майже сорок скарг, а це була одна п’ята частина всіх тих скарг, які приходили на адресу Тимчасової слідчої комісії від журналістів, що від них вимагали додаткових беджів, додаткових якихось знаків впізнання журналістів на такі заходи, в яких, ми вважаємо, просто іноді виражалися якісь фобії нинішньої влади часто щодо охорони. І це було абсолютно перешкоджання журналістській діяльності. Ми пам’ятаємо ці ганебні випадки, які ми розглядали в сесійній залі, коли журналістів клали навіть і на асфальт охорона керівників держави під приводом того, що вони складали якусь небезпеку для керівництва держави. Ми вважаємо, що насправді ніщо не може звужувати повноваження журналіста для виконання його професійних обов’язків і діяльності, навіть те, що він висвітлює заходи за участю глави держави. І тому в цьому проекті ми пропонуємо законодавчо закріпити положення, якими просто забороняється звуження прав журналістів на доступ до приміщень у випадку, коли в заходах беруть участь охороняєми особи, тобто такі, до яких здійснюється державна охорона. Ми вважаємо, що прийняття цього законопроекту позитивно буде сказуватися на забезпеченні прав громадськості на одержання інформації через ЗМІ, і оскільки це працюватиме і на прозорість реальну, а не таку декларативну органів влади і керівництва держави. Ми вважаємо, що цей законопроект є.
Завершуйте, будь ласка.
Ми вважаємо, що цей законопроект є особливо актуальним і сьогодні, напередодні старту виборчої кампанії, і коли всі ми говоримо про необхідність реального посилення прозорості влади. Над ним працював авторський колектив, і прошу його підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Олега Бондаренко, перший заступник голови комітету.
Шановний голово, шановні народні депутати! Автори проекту пропонують внести змін до статті 26 Закону України "Про інформацію", у яких передбачається встановлення додаткових гарантій для ЗМІ та журналістів. Відповідні законодавчі пропозиції мають запобігти практиці, коли державна охорона, державні органи, які здійснили акредитацію, створюють штучні перешкоди професійній діяльності журналістів та працівників ЗМІ. Згідно з положенням проекту орган влади має завчасно сповіщати про місце і час проведення сесії, засідань, нарад, брифінгів та інших публічних заходів, створювати умови для здійснення запису та передачі інформації, проведення інтерв’ю, отримання коментарів посадових осіб. Комітет з питань свободи слова та інформації на своєму засіданні 16 листопада 2011 року розглянув цей проект та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні законопроект прийняти за основу. Головне науково-експертне управління даний законопроект не підтримує, але я прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую.
Будь ласка, запишіться, шановні колеги, на обговорення питання. Прізвища народних депутатів виведіть на табло. Гривковський, фракція Народної Партії. Олег Зарубінський, будь ласка, потім – Ландік.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Зрозуміло, що я думаю переважна більшість в залі проголосує за цей законопроект, бо він гарно називається і гарну тему піднімає. Але я хотів би звернути увагу шановних представників медіасфери до того, що законодавство має залишатися законодавством. І якщо хтось подивиться у зміст цього законопроекту, дивіться що відбувається, вносяться зміни до статті 26 Закону України "Про інформацію", але ці зміни не узгоджуються з самою цією статтею, в якому плані? Стаття 26 Закону "Про інформацію" встановлює порядок акредитації журналістів, працівників засобів масової інформації, а законопроектом, насправді, фактично передбачені гарантії, правильно передбачені гарантії діяльності засобів масової інформації і журналістів, а вони якраз встановлені статтею 25 Закону "Про інформацію". Треба ж вносити туди, куди треба вносити. Другий момент. Частина 4 і 5 статті 26 Закону "Про інформацію" не передбачає перелік заходів, а в законопроекті йде посилання на ці статті 4 і 5, точніше пунктів статті 25 щодо переліку заходів. Тобто правильна ідея і треба, можливо, за основу проголосувати, але ж треба матеріальну частину дивитися, вносити зміни не туди куди треба вносити. Дякую.
Володимир Ландік, будь ласка, ваше слово.
Дякую. Шановні колеги! Я хочу ще раз наголосити, цей законопроект, внесений народними депутатами України Геращенко, Ландіком, Курпулем та іншими народними депутатами за результатами роботи тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України, що розглядала питання перешкоджання журналістській діяльності під час виконання ними службових обов’язків. Метою законопроекту є забезпечення права громадськості на одержання інформації через засоби масової інформації шляхом закріплення на законодавчому рівні додаткових гарантій, які мають унеможливити випадки невиконання органами державної влади та місцевого самоврядування своїх обов’язків, визначених статтею 26 Закону України "Про інформацію", запобігти практиці створення суб’єктами владних повноважень, які здійснювали акредитацію, штучних перешкоджань в професійній діяльності журналістів та працівників ЗМІ з мотивів участі у відповідних заходах осіб, стосовно яких здійснюється державна охорона. Тому я підтримую моїх колег Олену Бондаренко, Ірину Геращенко і пропоную цей законопроект проголосувати за основу.
Андрій Шевченко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановні колеги, фракція "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Чому? Я думаю, що Верховна Рада повинна з повагою поставитися до напрацювань Тимчасової спеціальної комісії на чолі з Іриною Геращенко. Ми бачимо, що це рідкісний випадок консенсусу між представниками різних фракцій, які працювали в комісії, і нам варто було б дослухатися до цієї ініціативи. Я нагадаю, про що йдеться в цьому законопроекті. Він говорить про дуже просту річ, коли охороняють Президента України чи інших керівників держави, це не повинно заважати нормальному життю країни і нормальній роботі журналістів. Чому з’явилася ця ініціатива? Я нагадаю, було кілька кричущих випадків, коли журналістам заважала працювала охорона Президента або інших посадових осіб. Була історія з кореспондентом телеканалу "СТБ" Сергієм Андружком, проти якого охорона Президента застосувала силу. Ми нагадаємо історію, коли не просто перекривають половину міста для проїзду Президента чи інших керівників держави, а журналістам прямо забороняли виконувати їхні обов’язки, знімати пересування Президента. Пам’ятаємо абсолютно анекдотичну історію, коли в Страсбурзі охорона Президента Віктора Януковича не давала пройти до туалету Президенту Європарламенту пану Ромпею. Я думаю, це одна з причин, чому українській владі не вірять через те, що з’являється ця стіна між керівниками держави і між простими, простими смертними. Справді, в законопроекті є речі, над якими треба ще попрацювати, треба подивитися, щоб ми не розбалансували цим законопроектом новий Закон про інформацію, де і так дуже сильні гарантії для роботи журналістів. При всьому цьому, я думаю, що сам факт, що тимчасова слідча комісія, яка вивчала перешкоджала журналістам в їхній роботі, звернула увагу на цю проблему, і всі члени цієї комісії, незалежно від фракційної приналежності, стали співавторами цього законопроекту, це дуже серйозний сигнал для нашого залу. З поваги до цієї праці, я думаю, що варто підтримати цей законопроект за основу. Так буде голосувати наша фракція.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, по-перше, хотів би сказати, що як би ми сьогодні законодавчо не виписували повноваження журналістів, чи народних депутатів України, де-факто ці закони не виконуються. Що треба сказати, коли народних депутатів України на День Незалежності не пропускають пройтись! Про що ви говорите?! І хто? "Беркут" і компанія на чолі з Могильовим, якого, я думаю, буде чекати суд як і весь режим цього Президента. Через це треба писати, якщо незрозуміло. І я бачу, що не зрозуміло сьогодні деяким, для них приходиться і голос підвищувати. Тому що вам незрозуміло, для цього вам пояснюю, щоб ви не застосовували силу проти журналістів і, я маю на увазі, ті люди, які стоять за вами. Щоб ви при нас, пане Сухий, щоб ви знали, ніколи не можна було, щоб допустити, подумати навіть, пане Сухий, я вам повторюю, щоб ви мали право на репліку! Щоб ви захищали свою ганебну владу! Так от, абсолютно правильна пропозиція, щоб не застосовували силу проти журналіста. Не зважаючи на те, що встановлена кримінальна відповідальність статті 171 "за перешкоджання законній діяльності". Але склад злочину є і в тих людей, які не пропускали депутатів, бо їм теж не можна було перешкоджати діяльності законній, і журналістам. Тому це уточнення, яке робиться, що не можна за годину попереджати журналістів, що треба прийти до пам’ятника Шевченку, за годину, в мороз! Що ж ви робите! Схаменіться, охоронці, ніхто не вкраде вашого Президента!
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Каплієнко. А потім – Ярослав Сухий.
Дякую, Володимир Михайлович. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" завжди послідовно виступає на підсилення законодавчих гарантій свободи слова в Україні. Якщо вона гарантована нам Конституцією України, то давайте зробимо все для того, щоб ці свободи були дотримані в реальному житті. Дійсно, починаючи з 1999 року ті чи інші випадки ми бачили на теренах нашої держави, коли журналісти потерпали, навіть у тих ситуаціях, коли мали акредитацію в органах державної влади при проведенні тих чи інших заходів. Цей законопроект не несе серйозного законодавчого навантаження саме через те, що врегульоване це питання 171 статті Кримінального кодексу. Але сама пропозиція щодо внесення додаткових змін в 26 статтю в частину четверту чи п’яту щодо підсилення відповідальності за перешкоджання діяльності журналіста, вважаємо слушною. Будемо голосувати за неї і в першому читанні і в цілому. Ми за свободу слова в Україні. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, якщо в народного депутата України є якісь проблеми з логікою чи з аргументацією, чи з головою, то не потрібно демонструвати тут своє чорне піднебіння на весь зал. Шановний, від вашого безтямного крику і реву - голова болить. І голосувати за ті законопроекти, за які ви ніби тут агітуєте – не хочеться, тому що ви не поважаєте зал. Ви не поважаєте народних депутатів України. Якщо ви від народження глухуюватий***, то зверніться до лора, там вам нададуть допомогу.
Дякую. Шановні колеги, я розумію, що завершується робочий день, всі тут наелектризовані, я просив би всіх дотримувати елементарної етики. Ми завершили розгляд питання. Шановні колеги, в мене є така пропозиція, яка співпадає з пропозицією комітету – прийняти законопроект за основу, враховуючи, що він потрібний. Але, говорячи про наших колег, які гаряче як автори обстоюють цей законопроект, я просив би, щоб ви заглядали в святці, трохи щось читали. Я маю на увазі, законодавчі акти, коли ви формуєте неграмотні пропозиції. До речі, підставляєте Президента, який вимушений буде нам давати вето, і після вето ми будемо тут знову демонструвати любов до журналістів. Я розумію, що перед виборами вже готові задушити їх в обіймах. Але давайте приймати рішення, які були б грамотні з елементарного, з точки зору законодавчої техніки. А ці ваші всі крики, поголоси і скиглення толку ж не дають. Тому я пропоную прийняти за основу і доручити серйозно доопрацювати з урахуванням тих зауважень і рекомендацій, які мають місце в висновках Головного науково-експертного управління. Ставлю на голосування цю пропозицію – про прийняття за основу проекту закону. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 8667. [[17:28:08]] За-129 Рішення не прийнято. Шановні колеги, зараз буде по фракціях. Я прошу, я прошу вас, давайте. інакше буде стільки взаємних звинувачень, приймемо за основу його, повернемося назад, потім доопрацюємо і тоді приймемо остаточне рішення. Ну, ми працюємо на пониження один одного. Вже стали на таку колію. Тому я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду цього питання. [[17:29:02]] За-128. На жаль, не підтримано. Ладно, по фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, "БЮТ – "Батьківщина" – 59, "Наша Україна - Народна самооборона" – 26, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 3. Так, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення наглядових повноважень Національною радою України з питань телебачення та радіомовлення, [[реєстраційний номер 8667]] Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:29:56]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – Ірина Геращенко. Співдоповідач – Андрій Шевченко.
Шановні колеги! Я говоритиму максимально спокійно, щоб ні в кого не боліла голова, вуха і таке інше. Але, все ж таки, щоб ми почули одне одного. Я хочу сказати, що законопроект, який я зараз буду представляти, так само є законопроектом колективу депутатів різних фракцій, які працювали в Тимчасовій слідчій комісії щодо розслідування фактів цензури та тиску на журналістів. І нам дуже хотілося, щоб результатом роботи нашої комісії були реальні законодавчі акти, які би допомогли і сприяли покращенню роботи журналістів. І просто прикро, що влада, яка так багато говорить про захист журналістів, створює якісь там наради і органи спеціальні при Президентові України, насправді не робить жодного жесту і сьогодні, в такий медійний день, щоби підтримати журналістів. Так само, на засіданні ТСК ми розглядали конкретні скарги від медійників. Зокрема, Організації "Незалежна асоціація телерадіомовників на незаконні перевірки каналів, проведенні представниками Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. І ми вважаємо, що сьогодні потрібно нам унормувати здійснення наглядових повноважень Нацрадою, яка дуже часто вільно трактує законодавство України і використовує свої повноваження для того, щоб просто своїми такими перевірками, часто які виходять за межі закону, тиснути на телеканали. Не рідко Нацрада просто ігнорує вимоги законодавства щодо держконтролю і тому є чимало скарг в цьому напрямку. Тому, насправді, ми разом з колегами розробили законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення наглядових повноважень Нацрадою України з питань телебачення та радіомовлення для того, щоби унормувати її діяльність і щоби Нацрада не використовувала своєї функції для тиску на засоби масової інформації через не унормовані ось ці перевірки. Ми пропонуємо включити Національну раду до переліку тих органів, на які поширюється.
Мікрофон, будь ласка.
Ми пропонуємо включити Нацраду до переліку органів, на які поширюється дія Закону "Про основні засади державного нагляду у сфері господарчої діяльності". І розробляти цей законопроект нам допомагали експерти в галузі електронних медіа. Прошу підтримати.
Дякую. Андрій Шевченко від комітету має слово, будь ласка.
Колеги, Комітет свободи слова пропонує підтримати цей законопроект, проголосувати його за основу. Що було для нас ключовим аргументом. Цей законопроект є ще одним напрацюванням Тимчасової слідчої комісії, яка вивчала факти перешкоджання журналістам у їхній роботі. І знову ж таки, це один із рідкісних випадків консенсусу, коли представники різних політичних фракцій, які працювали в комісії, вивчили питання і разом зареєстрували цю законодавчу ініціативу. В чому були сумніви, на які ми теж звертали увагу. Як ви знаєте, цим законопроект пропонується завести Національну раду з питань телебачення і радіомовлення в сферу дії Закону "Про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності". В принципі, цей закон, у першу чергу, розрахований на органи виконавчої влади. Як відомо, Національна рада з питань телебачення і радіомовлення – це особливий орган, який не входить до системи виконавчої влади, і з цим були певні сумніви, які були озвучені під час обговорення цього законопроекту. Тим не менше, як засвідчує практика, Національна рада у своїй роботі здебільшого керується не вимогами закону, а вимогами підзаконного акту – Інструкції "Про порядок здійснення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги. Тому, виходячи з усього цього, комітет прийшов до висновку, що варто підтримати цей законопроект, проголосувати за основу. А ті сумніви, які я щойно згадав, до них варто повернутися при підготовці законопроекту до другого читання. Від імені Комітету з питань свободи слова та інформації пропоную підтримати.
Дякую. Будемо голосувати, шановні колеги? Будь ласка, запишіться тоді. Прізвища народних депутатів виведіть на табло. Андрій Шевченко, потім – Володимир Карпук. Відмовляється? Не бачу, покажуть, просигналізують.
Колеги, я просто коротко додам вже, представляючи фракцію "Блоку Юлії Тимошенко – Батьківщина", скажу, що фракція планує підтримати цей законопроект. У складі ТСК на чолі з Іриною Геращенко працювали наші колеги Степан Крупіль, Олена Кондратюк, і ми часто говорили про те, що зараз у нас Національна рада з питань телебачення і радіомовлення стала, знаєте, таким царством, яке живе саме по собі. Один з прикладів кричущих – це історія з розподілом частот на цифрове мовлення. Конкурс був проведений Національною радою з питань телебачення радіомовлення минулого року у серпні. Я нагадаю, що фактично вже розподілені ліцензії на цифрові частоти. Це телекомпанії, які зможуть працювати, починаючи з 2015 року. Без цих ліцензій не можна буде працювати. Так от, до цих пір абсолютно не з’ясованими залишаються ті критерії, за якими Національна рада з питань телебачення і радіомовлення розподіляла частоти. Незрозуміло як відбувався цей конкурс, якісь окремі нюанси процедури. Ми знаємо, що тоді не отримали ліцензії такі потужні регіональні мовники як Чорноморська телерадіокомпанія в Криму, як телерадіокомпанія "Рівне-1", телекомпанія "ТВ-4" в Тернополі, телекомпанія "Чернівці". Натомість отримала ліцензію на цифрове мовлення новоутворена компанія "Банк ТВ", яка заснована Національним банком України. Я думаю, що всі такі ситуації вони нас зобов’язують ще раз і ще раз піднімати планку прозорості і відкритості у роботі Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Наша фракція буде голосувати за це напрацювання ТСК Ірини Геращенко.
Володимир Карпук. Руслан Князевич, да? будь ласка.
Да, да. Прошу передати Руслану Князевичу.
Мікрофон.
Шановний Голово! Шановні колеги! Ну це взагалі унікальне явище, воно тільки напевне Україні може бути притаманне, коли конституційний орган може діяти в неконституційний спосіб. Адже ви знаєте, що є стаття Конституції, яка говорить, що всі державні органи можуть тільки діяти в той спосіб, який передбачений законом. А у нас немає. як правильно каже Юрій Анатолійович, 19-а стаття Конституції, а у нас, виявляється, для конституційного органу немає законодавчо прописаних повноважень. Це означає, що він повинен діяти в неконституційний спосіб поза законом. Звичайно, він на власний розсуд буде діяти так, як він діє і може діяти. Зрештою це суб’єктивна воля тих людей, які засідають в конкретній Національній раді. Сьогодні – одні, завтра – інші, післязавтра – ще треті. Мова йде про те, що, знаєте, тривогу викликає щойно сказане і автором законопроекту, і представником комітету. ви собі уявіть, мова йде про Національну раду, яку ми так щиро наділили низкою надзвичайних повноважень під час виборчої кампанії. І зараз це той регулятор, який буде здійснювати особливі повноваження щодо всіх засобів масової інформації, фактично дозволяючи чи не дозволяючи їхнє мовлення. Адже в тому випадку, якщо вони вбачатимуть за доцільне припинити повноваження чи трансляції, скажімо, призупинити на певний період часу, відповідно до закону вони наділені такими повноваженнями. І як тоді цей орган буде здійснювати свої повноваження, якщо зараз навіть в таких нюансах він собі дозволяє діяти, закриваючи очі на закон, на Конституцію? Тому нам треба буде ще не раз, напевно, навіть до початку виборчої кампанії повернутися до повноважень цього органу і дуже ретельно відслідкувати не тільки в тій царині, яка сьогодні розглядається, а комплексно, щоб це не стало для нас несподіванкою під час виборчої кампанії, коли Нацрада стане каральним мечем для тих засобів масової інформації, які собі дозволять мати незалежну точку зору, бути самостійними, об’єктивними і, не дай Бог, такими, чия позиція, скажімо, на якийсь період часу співпадатиме з опозиційними політичними силами. Це ганьба для України, яку треба негайно припиняти.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування. Зараз переконаємося за результатами голосування: завершено чи не завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення наглядових повноважень Національною радою України з питань телебачення та радіомовлення [[реєстраційний номер 8667]]. Прошу, голосуйте, будь ласка. [[17:39:11]] За-101 Рішення не прийнято. Таки завершили розгляд питання. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – нуль, "БЮТ – "Батьківщина" – 59, "Наша Україна – Народна самооборона" – 20, комуністів – нуль, Народна Партія – нуль, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – три. Шановні колеги.
Шановні колеги. Я прошу вас. Вже почули, почули. [[Шум у залі]] Шановні колеги, нам потрібно розглянути три питання в режимі повторного першого читання. Я просив би, щоб ми оперативно пройшлися по них і прийняли остаточне рішення, а саме, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[щодо вдосконалення системи управління житловим фондом та вирішення окремих питань у сфері надання послуг]]. Доповідач – народний депутат України Валерій Бондик, співдоповідач – голова підкомітету Сергій Майборода. Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу за це проголосувати. [[17:40:26]] За-209 Рішення прийнято. Будь ласка, Валерій Анатолійович.
Шановні колеги, шановна президія, метою законопроекту є унормування і, так би мовити, надання інших послуг, якісних послуг другими підприємствами, які є спроможні надавати якісні послуги в житлово-комунальній сфері. Споживачі зараз не мають достатніх механізмів, щоб дозволити самостійно визначати виконавців цих послуг. Але забезпечення та підтримання багатоквартирного житлового фонду у належному технічному стані, якісне обслуговування будинків та прибудинкових територій потребує вдосконалення механізмів та сприяння розвитку системи управління багатоквартирними будинками. І даний законопроект сприятиме реалізації основних положень та уникає монополізму у сфері житлово-комунальних послуг. Тобто споживачі, ми з вами, повинні визначатися і мати рівні, як і вимагає того ринкова економіка, рівні умови щодо отримання якісних послуг. Прошу підтримати.
Дякую вам. Сергій Федотович Майборода, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики. Будь ласка, рішення комітету.
Уважаемые народные депутаты, Комитет по вопросам строительства, градостроения и жилищно-коммунального хозяйства и региональной политики на своем заседании 11 января 2012 года рассмотрел этот законопроект. Главное научно-экспертное управление в выводе Ответ: 14 декабря прошлого года отмечает, что законопроект за результатами рассмотрения в первом чтении может быть принят за основу со следующим учетом выраженных замечаний и предложений при подготовке к рассмотрению во втором чтении, в частности, относительно определения конкретного перечня услуг управления домом, дополнения законопроекта четким содержанием договора относительно предоставления услуг по управлению многоквартирным домом, необходимости определения требований к управлителю. Министерство регионального развития строительства и жилищно-коммунального хозяйства Украины письмом от 15 декабря прошлого года рекомендует принять данный законопроект за основу в первом чтении и в дальнейшем его доработать с учетом высказанных замечаний. За результатами рассмотрения комитет принял решение предложить принять за основу законопроект номер 8391 и доработать его к рассмотрению во втором чтении с учетом замечаний и предложений субъектов законодательной инициативы. Прошу поддержать решение комитета.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечень, щоб. Це вже повторне перше читання. Обговорювати, да? Будь ласка, запишіться тоді. Прізвища народних депутатів. Володимир Каплієнко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект за основу. Ми вважаємо, що цей законопроект цілком слушний, він в принципі на часі. І той перелік послуг і взагалі новітніх дефініцій, які вводяться на терени, які мали до сьогоднішній дня лише одну абревіатуру – ОСББ, ми бачимо, що це позитивні зміни. Серед позивів цього законопроекту ми бачимо, що дійсно з’явиться щорічне закладання коштів за рахунок державного та місцевого бюджету щодо ремонту цих багатоквартирних будинків. Дійсно, це проблема на сьогоднішній день існує. Проте є негативна сторона. До неї можна віднести можливі зловживання при визначенні тієї установи, яка буде називатися управителем. Я нагадаю вам, що цей законопроект дає можливість обрати дві процедури керування цим будинком. Перша процедура – це той склад ОСББ, який ми знаємо до сьогоднішнього дня за відповідним рішенням. А друга – визначення управителя на конкурсних засадах. Це єдина вада цього законопроекту, на наш погляд. Але вона може бути виправлена до другого читання. Тому депутатська група буде підтримувати цей законопроект за основу.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Потім Володимир Бондаренко буде виступати. Продовжуємо вечірнє засідання на 15 хвилин.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, закон нужен и закон нужно принимать. Но есть несколько серьезных замечаний. И если те замечания, которые были озвучены комитетом, их можно будет учесть на процедуре подготовки ко второму чтению, то есть одно принципиальное замечание, не учтя которое сейчас, мы просто не проголосуем его даже в первом чтении. Речь идет о том, что нужно и можно проголосовать в первом чтении при одном условии, если мы исключим "Прикінцеві положення". Потому что цена питання не влазит в 10 миллиардов гривен, я еще раз повторяю, цена питання не влазит даже в 10 миллиардов гривен. Где мы будем набирать эти деньги? Поэтому я еще раз повторяю, для того, чтобы было позитивное голосование в первом чтении, просьба проголосовать данную версию закона без "Прикінцевих положень" в первом чтении. А предложение и пропозиції комітету профільного можна буде врахувати в процесі підготовки до другого читання. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Безумовно, будь-яку ініціативу у сфері житлово-комунального господарства можна було б підтримувати, але, на мій погляд, порядок дій повинен бути визначений від найскладніших або базових положень до більш дрібних. Сьогодні в цьому законопроекті розв’язується питання про управителя там, деякі проблеми системи організації управління будинком. Але давайте подумаємо чи вирішені в нас базові питання, зокрема, таке питання як безгоспність частини мереж. Приблизно третина мереж у місті Києві та в кожному іншому місті очевидно є безгоспною, тобто, вони нічиї. Тому будь-яка аварія на цих мережах, буде управитель там чи не буде, буде розглядатися тими, хто надає цю послугу, як додаткова робота, за яку треба подвійно платити. Без усунення безгоспності ми далі рухатися не можемо. Друге. Тарифна політика, ми створили спеціальний орган за моїм законопроектом, тут було проголосовано, але до цього часу він не розгорнув свою діяльність і НКРЄ продовжує регулювати тарифну політику в системі житлово-комунального господарства. Ми не можемо сьогодні терпіти безлад в тарифній політиці, коли незрозуміло хто, що і як установлює. Облік. А чи налагоджений сьогодні облік? Ні. Іде ідіотська, вибачте мене, розрахункова схема по площі житлових будинків, по кількості мешканців, а не по спожитій воді, по спожитій тепловій енергії і так далі. В Києві, наприклад, придумали схему, за якою розраховують по гігакалоріям, не по кубічним метрам води, а по гігакалоріям і так далі. Тому, на мій погляд, така ініціатива, вона могла бути підтримана, тільки не як базова, а треба братися за житлово-комунальні господарства з базових позицій, це Міністерство повинне зробити і, якщо хоче, то нинішня влада, а вона цього не робить, а управителі нічого не вирішать. Тому навряд чи треба підтримувати цей законопроект.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу законопроект. Головне науково-експертне управління погоджується з такою пропозицією комітету. Ставлю на голосування пропозицію, яка тут і підтримується урядом, щоб поставити на голосування про прийняття за основу з вилученням "Прикінцевих положень", за винятком позиції, де йдеться про введення в дію закону. Так же ж? То я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. Так вже ж ця пропозиція звучала. [[17:49:18]] За-250 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо заявниць кого принципу державної реєстрації припинення діяльності і фізичних осіб-підприємців. Доповідач – народний депутат Крайній Валерій. І співдоповідач – член Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Олег Тищенко. Ставлю на голосування пропозицію комітету про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:50:00]] За-231 Рішення прийнято. Будь ласка, Валерій Григорович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Мета законопроекту [[№ 9048]] – істотно полегшити процедуру припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. А саме, пропонується ввести заявницький принцип припинення діяльності фізичних осіб-підприємців. Нам усім відомо, наскільки складною та обтяжливою є в нас процедура припинення підприємницької фіз.осіб-підприємців. Вона включає не лише заяву підприємців, але й публікацію, повідомлення в друкованому виданні і збір численних довідок, і довге очікування відповіді після подання довідок реєстратору. Буває, що процес затягується на місяці. Як ви знаєте, у травні цього року ми ухвалили Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедур припинення юридичних осіб і підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців за їх рішенням. Але цей закон, на жаль, не вносить істотних змін у процедуру припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. Процедура так і залишилася складною і багатоступеневою. Ви, звичайно, розумієте, що спрощення процедури припинення підприємницької діяльності життєво важлива проблема, особливо для тих дрібних підприємців, які вирішили закрити свій бізнес і шукати роботу чи зареєструватися в якості безробітних. А ви знаєте, що їх стає все більше, тих, чий бізнес перестав приносити навіть дуже скромний дохід, і вони змушені припиняти підприємницьку діяльність? Що конкретно передбачається в законопроекті? У проекті пропонується кардинально полегшити процедуру припинення підприємницької діяльності для підприємців і знизити терміни такої процедури до одного дня. Після ухвалення законопроекту підприємцю досить буде лише заявити реєстратору про припинення підприємницької діяльності і таке припинення негайно буде зареєстровано. На чому базується ідеологія пропонованих змін? На тому факті, що фізична особа, яка припиняє свою діяльність, нікуди не зникає, на відміну від випадку ліквідації юридичної особи. Фізична особа і після припинення підприємницької діяльності продовжує відповідати за свої борги. А обсяги її відповідальності жодним чином не змінюються. Це стосується.
Будь ласка, завершуйте.
зокрема і сплати податків і зборів. Ухвалення законопроекту не лише кардинально полегшить припинення підприємницької діяльності фіз. осіб-підприємців, але й дозволить покращити місце України у світових рейтингах з легкості ведення бізнесу, підвищить інвестпривабливість України. Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Олег Іванович Тищенко, будь ласка, рішення комітету.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва на засіданні 15 листопада 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців, [[реєстраційний номер 9048]] доопрацьований і поданий народним депутатом України Королевською. Метою зазначеного законопроекту є істотне полегшення процедур, що застосовуються під час припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 2.12.2011 року до законопроекту визначило, що за результатами розгляду в першому читанні, проект Закону України може бути прийнятий за основу. Розглянувши та обговоривши законопроект, члени комітету зазначили, що прийняття проекту Закону України істотно полегшить процедуру припинення підприємницької діяльності фізичними особами-підприємцями та буде сприяти підвищенню інвестиційної привабливості України. Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняли рішення проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу. Комітет просить підтримати цей законопроект. Крім того, ми на фракції розглянули цей законопроект і фракція дійшла висновку, що його теж треба підтримати. Тому прошу підтримати. Спасибі за увагу.
Так, шановні колеги, запишіться на обговорення цього питання. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Прошу передати слово захиснику малого підприємства від олігархів – Олегу Ляшку.
Дякую, шановний Володимире Георгійовичу! Коли Радикальна партія Олега Ляшка прийде до влади, Володимир Карпук буде міністром охорони здоров’я України. ([[Шум у залі]]) І при ньому українці будуть безплатно отримувати медичну допомогу, а не так, як при нинішній владі, якщо,не дай Бог, захворів, хату продати треба, майно все віддати треба, щоб отримати медичну допомогу. Повертаючись до теми нашого законопроекту щодо припинення діяльності підприємництва, підприємців малих. Шановні колеги, от ви тут розглядаєте законопроект про спрощення процедури припинення діяльності. Я вам розкажу, як припиняють діяльність малих підприємців у Києві. Вчора о 5-ій ранку 150 "беркутівців" приїхали на ринок "Юність", побили нещасних жінок, чоловіків і позносили їхнє майно. Ви смієтеся. Я розумію, чого ви смієтеся, держиморди. У вас мільйони на рахунках, мільйони на рахунках, а людей, яких 20 років тому вигнали із заводів і з фабрик, поскорочували, позакривали школи, яким немає чого їсти, для яких ота ятка – то останній спосіб заробітку і можливість нагодувати свою дитину. Вони у 5 ранку захищають своє майно. А ви смієте, вам дуже смішно, бо ви не на їхньому місці, бо ви не знаєте, що таке копійку заробляти, що таке гнуться зранку до вечора, стояти на 30-градусному морозі, щоб заробити 20 гривень, щоб принести додому босим, голодним, холодним дітям копійчину, кусок хліба без масла! І ви смієтеся! Над ким смієтесь? Над народом смієтеся. Тому припиняйте сміятися, а треба ліквідовувати всі дозвільні процедури, щоб малий і середній бізнес мав можливість займатися спокійно, без рекету, без податкової, а працювати, заробляти собі на життя. І не смійтесь на людьми!
Геннадій Задирко, група "Реформа заради майбутнього".
Шановні колеги, депутатська група "Реформа заради майбутнього" послідовна в своїх діях – і буде підтримувати законопроект 9048 як такий, що є слушний і актуальний, на часі. Законопроект вносить зміни, спрямовані на значне спрощення процедури припинення фізичної особи, підприємства. На сьогодні цей процес в кращому варіанти триває більше півроку, а даний проект зводить вказану процедуру до подачі підприємцем заповненої реєстраційної картки та проведення реєстрації і припинення підприємства. Сама процедура реєстрації припинення підприємства у такому випадку скорочується до одного дня, що є особливо актуально зараз для малих підприємців, коли їх бізнес перестає приносити хоч якісь невеличкі доходи. Крім того, ми всі знаємо та добре розуміємо, що швидка реєстрація припинення необхідна для оформлення безработным та пошуку роботи. На сьогодні процедура реєстрації припинення підприємства – це дуже тривалий процес, що починається з подачі заяви, публікації повідомлення, процес збору чисельних довідок із різних органів, можливих позачергових перевірок контролюючих органів та подання зібраних документів держреєстратору. Черговий раз наголошуємо, багато країн світу вже давно відмовились від такого поняття як "фізична особа підприємець". Підприємництвом може займатися будь-яка фізична особа, саме головне, щоб вона сплачувала податки. Чому ж ми не можемо для наших підприємців зробити крок назустріч і зробити більш-менш привабливі умови. Тим більше це, дійсно, поліпшить рейтинг України стосовно введення бізнесу. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього", безумовно, буде підтримувати законопроект 9048 і ми пропонуємо підтримати залу цей законопроект, як дуже і дуже слушний і потрібний для наших підприємців. Дякую.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців [[реєстраційний номер 9048]]. [[18:00:11]] За-91 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка: Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 36, "Наша Україна – Народна самооборона" – 9, комуністів – 22, "Народна Партія" – 4, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 2. Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмежень використання допоміжних репродуктивних технологій]] [[8282]]. За скороченою процедурою – пропозиція розглянути питання. Прошу голосувати. [[18:00:58]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юлія Ковалевська, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Катерина Лук’янова.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Законопроектом пропонується внесення змін до Сімейного кодексу України та основ законодавства України про охорону здоров’я, метою яких є захист прав дітей шляхом запровадження обмежень у застосуванні лікувальних програм допоміжних репродуктивних технологій. Репродуктивна медицина набула визнання у світі та в Україні, і 2011 рік був відзначений 20-річчям народження першої такої дитини в Україні після застосування допоміжних репродуктивних технологій. Без перебільшень, такі медичні технології можуть зробити щасливими багато сімей, які за станом здоров’я одного з подружжя не можуть мати дітей. Але будь-яке втручання у природні процеси повинно бути виваженим. Випадок народження в нашій країні дитини після процедури донації ембріонів у жінки 66 років, коли поставало питання, чи зможе ця літня особа здійснювати догляд за немовлям, виростити його, а також програма сурогатного материнства для іноземних громадян вимагають врегулювання таких питань на законодавчому рівні. Слід зазначити, що у багатьох країнах світу застосування сурогатного материнства заборонено законом. Причини різні: морально-етичні, релігійні та інші. Нагадаю ще один прикрий випадок. Спробу громадян Франції, де законом заборонено застосування сурогатного материнства, вивезти контрабандою двох дітей, які для них були народжені в Україні сурогатною матір’ю. Держава Франція не визнавала цих дітей, не надавали жодних документів для їх легалізації. І таких випадків у нас в Україні вже декілька. Подібні ситуації негативно впливають як на імідж України в світі, принижують заслуги репродуктивної медицини в цілому, а головне – страждають діти. Останнім часом Україна фігурує в таких скандальних справах, пов’язаних з порушенням прав дітей. Тому ми вважаємо за доцільне врегулювати це питання. Також хочу зупинитись на встановленні граничного віку жінки, до якої можуть застосовуватися ці допоміжні технології.
Будь ласка, завершуйте.
За визначенням ВОЗу репродуктивний вік жінки становить від 15 до 49 років, а найбільш оптимальним періодом є вік від 20 до 35 років. Метою введення обмеження за віком є насамперед турбота про здоров’я жінки та народження здорової дитини. Отже, шановні колеги, прошу вас підтримати наш законопроект в першому читанні, а ми до другого врахуємо всі зауваження. Дякую.
Катерина Лук’янова, голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Комітет на засіданні 22 грудня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмеження використання допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8282]], поданий народними депутатами Лук’яновою та Ковалевською. Метою законопроекту є захист прав дітей шляхом законодавчого запровадження обмежень у застосуванні допоміжних репродуктивних технологій, в тому числі при використанні результатів цих технологій іноземними громадянами. Законопроект не суперечить Конституції України. Комітет з питань бюджету зробив висновок, що у запропонованій редакції законопроект не має впливу на показники бюджету. Головне науково-експертне управління зробило висновок: за результатами першого розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Члени комітету підтримали законодавчу ініціативу народних депутатів, оскільки, відповідно до Декларації прав дитини, дитина внаслідок її фізичної та розумової незрілості потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи правовий захист її як до так і після народження. Запропоновані обмеження сприятимуть захисту дітей, в тому числі дозволяють уникнути проблем при їх реєстрації на батьківщині біологічних батьків. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект в першому читанні та прийняти його за основу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, запишіться, коли є така потреба, для виступу. Сергій Міщенко, фракція "БЮТ - "Батьківщина". [[Шум у залі]] Сергій Міщенко. Немає? Значить Володимир Каплієнко тоді.
Дякую,Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ну, почну свій виступ, від імені депутатської групи з наступного. Ми вносили два рази, навіть три, комплексний Закон про сурогатне материнство чи допоміжне материнство, який мав 46 статей. Він не був прийнятий в залі, але повністю регулював це питання, вносячи зміни до 6 законів України, зокрема і Сімейний кодекс. Друге питання. На сьогоднішній день для того, щоб регулювати це питання, не можна обмежитися лише Сімейним кодексом. Нам треба приймати 2 ключові закони, які треба, будуть це регулювати – це Закон про допоміжні репродуктивні технології, так званий Закон про ДРТ та Закон про підтримку допоміжного материнства. Якщо ви звернетеся до МОЗ і не будете лукавити, то ви побачите, що МОЗ сам володіє цим питанням. Третє питання. Сурогатне материнство, яке зачіпляється в чотирьох правках, які внесені до Сімейного кодексу, в першості повинно регулювати не вигоду отримувачів як тут вказано, то іноземна особа або будь хто інший, вони повинні, ці норми повинні захищати саме права тих сурогатних допоміжних матерів, які надають своє черево для іншої., яку туди вносять. Цього тут не має. Третє. Головна проблема ДРТ в Україні – це не те, що регулюється цим законом, а якість послуг, які надаються та відсотковий результат, якого нема в Україні, даруйте, навіть в умовах державної підтримки. Наступне питання. Жодним чином не враховується взагалі питання обмеження стану здоров’я: в який спосіб, що? Ми регулюємо віковий ценз, ми регулюємо там іноземні чи не іноземні походження, але що далі? Наступне. Дивіться, на сьогоднішній день всі ці питання щодо ДРТ регулюються підзаконними актами саме МОЗу, як вони відображені тут. І останнє. Чому лише іноземні громадяни можуть мати право на отримання цих послуг? І саме головне – чому на сьогоднішній день відсутнє взагалі посилання на той закон. Тобто тут присутнє посилання на закон, якого нема.
Так, завершуйте, будь ласка,
Дякую, Володимир Михайлович. На наш погляд, приймати такий закон в цій сесійні залі не треба і неможливо. Ми голосувати не будемо.
Дякую. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Володимир Карпук. Дійсно досить вагомі законодавчі речі ми розглядаємо, дуже тонкі, можливо, на рівні моралі. І можна погодитися з тією частиною закону, де мова йде про обмеження, скажімо, згідно віку. Ми маємо той приклад, коли провели запліднення жінці понад 60-64, здається, роки, і скільки виникло багато запитань, як же ж вона може виховати таку дитину? Є експерименти своєрідні, 80 років проводили. Але де чітко встановлено законодавство, в інших країнах таких ситуацій не відбувається. В цій частині я законопроект підтримую. Але щодо виступу попереднього захисника, який думає про реформи заради майбутнього України і в даному законі, проти чого я категорично не згідний, те, що в наше законодавство намагаються ввести чи окремий закон, чи з положення диспозиції, в законодавство про допоміжне або сурогатне материнство. І якщо розглядати пильно ці диспозиції чи ті законодавчі акти, то тут є якраз намагання зробити Україну тією країною, де іноземці будуть використовувати наших жінок для сурогатного материнства, і соціальний захист, і лікарняні, і так далі. Тому в цій частині з цими пропозиціями ми не погоджуємося. На комітеті, дійсно, кілька разів розглядали ці закони досить детально, з залученням фахівців, і в цій частини це ми не підтримуємо. Тому я би пропонував направити, ну, вже раз розглядали, це повторний перший розгляд, ще доопрацювати цей законодавчий акт. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Бондаренко, одна хвилина.
Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Ну, коли я дивлюся по кількості людей в цій залі, то створюється враження, що основна маса пішла займатися не допоміжними репродуктивними технологіями, а основними. Але поряд з цим хотів би сказати, що мені довелося дуже детально вивчати діяльність однієї клініки Федора Дахна. І я вам скажу, що щасливі очі тих жінок, які там стали матерями завдяки таким технологіям, змушують нас дивитися на цю проблему, як на дуже гостру соціальну проблему. Мене в цьому законі одне хвилює. Що ми обмежуємо все таки дуже жорстко вік жінки, яка може стати матір’ю. Ну, давайте подивимося на середній вік сьогодні жінок, до якого віку вони доживають. І те, що вони можуть дитину підняти там до 25-и приблизно років, це дає надію і іншим жінкам. Тому я би вніс пропозицію розглядати питання жінок старшого віку через спеціальну медичну комісію, можливо, в Інституті акушерства і генікології, що дасть можливість і іншим стати матерями. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Ми завершили розгляд питання. Я просив би лише не проводити аналогій. А то може скластися враження, що тут залишилися в сесійній залі вже ті, що не можуть нічим займатись, жодними технологіями. А це неправильно буде. Тому, шановні колеги, обговорення завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмежень у використанні допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8282]]. Прошу голосувати. [[18:12:10]] За-264 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ми розглянули всі питання, які були визначені розкладом на вівторок 21 лютого. Я дякую вам за роботу. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу у пленарному режимі з 10-ї години ранку за розкладом на вівторок 22 лютого, на середу, перепрошую, за розкладом на середу 22 лютого.