Доброго ранку, шановні колеги! Прошу заходити в зал, приготуватися до реєстрації. Колеги, можемо проводити реєстрацію? Я прошу народних депутатів зареєструватися. Будь ласка. [[10:04:17]] Зареєстровано 306 депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження в нашого колеги Олени Олександрівни Матузко. Привітаємо її з днем народження. Привітаємо, колеги. [[Оплески]] Сьогодні в пленарному засіданні Верховної Ради України беруть участь члени уряду на чолі з Прем’єр-міністром України Володимиром Борисовичем Гройсманом. Привітаємо уряд, привітаємо Прем’єр міністра. [[Оплески]] Хочу нагадати, перших 30 хвилин, це є усні та письмові запитання і відповіді міністрів. Першим буде виступати міністр соціальної політики України Андрій Олексійович Рева, а потім – міністр культури України Євген Миколайович Нищук. Потім буде 30 хвилин запитань до уряду від народних депутатів України. Наголошую, не фракцій, а депутатів. Отже, я запрошую до доповіді міністра соціальної політики Андрія Олексійовича Реву. Андрій Олексійович. Будь ласка, Андрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні народні депутати, шановні присутні! Тема мого сьогоднішнього виступу стосується актуальної проблеми, яка широко обговорюється громадськістю України, а саме пропозиціями, з якими виступив Кабінет Міністрів України щодо підвищення розміру мінімальної заробітної плати в Україні вдвічі з 1 січня 2017 року. Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу, що це рішення було не спонтанним. Ще затвердженим операційним планом дій уряду 27 травня 2016 року у IV розділі "Соціальна і гуманітарна політика" було передбачено завдання з метою підвищення вартості праці та посилення соціального захисту працюючих громадян до ІV кварталу розробити нову методологію визначення мінімальної заробітної плати, яка б дала змогу встановити її на рівні, вищому від прожиткового мінімуму для працездатних осіб з метою стимулювання громадян до праці, легалізації відносин у сфері оплати праці та збільшення надходжень до бюджетів усіх рівнів та фондів соціального страхування. Таким чином, реформа опрацьовувалась з міністерствами, профспілками та роботодавцями протягом останніх 6 місяців. Особливо ретельно було проаналізовано стан оплати праці в країні під час укладання генеральної угоди зі сторонами соціального діалогу, адже ситуація, що склалась у цій сфері, є критичною. Так затверджений розмір мінімальної заробітної плати порівняно з фактичним прожитковим мінімум становить лише 47 відсотків, що (складає) сприяє поширенню масштабів бідності. Я прошу показати перший слайд, перший. Тобто, якщо у нас співвідношення у січні 2014 року затверджений законодавчо прожитковий мінімум відрізнявся від фактичного лише на одинадцять з половиною відсотків, то зараз співвідношення приблизно 50 на 50. В той час як мінімальна заробітна плата, порівняно з січнем 2014 року, в грудні поточного року змінилася лише на 31,4 відсотки. За прогнозами, розрахунками індекс зростання цін на споживчі товари та послуги становитиме 201 відсоток. Я прошу показати слайд 2. Подивіться. Коли ціни зростають майже втричі, середня заробітна плата зростає (ми зараз подивимося цей слайд), то мінімалка у нас виросла лише на 31,4 відсотки. Також про необґрунтований рівень мінімальної заробітної плати свідчить те, що середня заробітна плата з січня 2014 по вересень 2016 року зросла майже на 70 відсотків, а мінімальна – лише на 19. І відповідно співвідношення, яке в цивілізованих країнах складає не менше 50-60 відсотків між розміром мінімальної і середньої заробітної плати, в Україні сьогодні менше 30 відсотків. У проекті Державного бюджету України на 2017 рік, поданим урядом до Верховної Ради 15 вересня, передбачалося, що мінімальна заробітна плата зросте протягом наступного року на 10,1 відсотка при зростанні індексу інфляції на 8,1 відсотка. В цьому році, довідково, при зростанні індексу інфляції 12 відсотків мінімальна заробітна плата зросте на 16,1 відсотків. За даними Держстату індекс споживчих цін, індекс інфляції в вересні 2016 року порівняно з серпнем складав 101,8 відсотків, за період січень-вересень – 106,4. Тобто при запланованому індексі інфляції за рік – 12 відсотків, фактичний склав лише 6,4. Ці показники були розраховані на основі затверджених макроекономічних показниках на чинній законодавчій базі в сфері оплати праці. Але ми всі розуміємо, що тенденція така як ми її запланували зростання мінімальної зарплати не вирішує ті системні проблеми, які породжені низьким рівнем оплати праці. Тому до другого читання урядом України ініційовано врахування в проектів бюджету на наступний рік результату проведення реформи в сфері оплати праці, які можливо досягнути лише при схвалені Верховною Радою України. Цим можливим результатом є підвищення мінімальної заробітної плати до рівня 3200, тобто у двічі вищого ніж планувалося з січня 2017 року. Чому саме 3200 гривень? Були і продовжують лунати різні пропозиції: 2500, 4,5, 5, 7 тисяч гривень і так далі. Нагадаю, що згідно із Законом "Про оплату праці" розмір мінімальної заробітної плати не може бути нижчим від прожиткового мінімуму. Врахування цього соціального стандарту при визначенні мінімальної заробітної плати дає змогу забезпечити мінімальні соціальні потреби громадян у споживанні товарів і послуг. Урядом на своєму засіданні 11 жовтня поточного року затвердив оновлені набори продуктів харчування, непродовольчих товарів та послуг для визначення фактичного прожиткового мінімуму. До речі, це було зроблено вперше за останні 16 років з часу реалізації Закону України "Про прожитковий мінімум". Обрахунок вартісної величини цих наборів і визначив величину реального прожиткового мінімуму в 2017 році 3200 гривень. Тобто мінімальна заробітна плата відповідатиме фактичному соціальному стандарту, як цього вимагає закон. І це в Україні буде досягнуто вперше за роки незалежності. Що це означає? А те, що такий рівень дає змогу захистити працівників з низькими доходами, зменшити рівень бідності серед працюючих громадян та сімей з дітьми, стимулювати до праці тих працездатних громадян, які не працюють і отримують соціальну допомогу. Стоїть питання: де взяти ресурс? Заявляємо, що не потрібно буде друкувати гроші, робити запозичення, в тому числі зовнішні для покриття цих витрат, не будуть також підвищуватись ставки оподаткування. Для такого підвищення мінімальної заробітної плати ресурс є в економіці України, адже праця людей суттєво недооцінена. Мінімальна заробітна плата у нас найнижча в Європі, серед колишніх країн колишнього СРСР лише Таджикистан позаду нас. Тому основним ресурсом буде ефект від легалізації, виведення частини заробітних плат із тіні. Нагадаю, ми зробили перший крок у цьому напрямі у минулому році, знизивши для роботодавців єдиний соціальний внесок з 38 до 22 відсотків. Підприємства мали змогу зекономлений ресурс спрямувати на підвищення заробітної плати. Більша частина підприємців так і зробила, і ми глибоко як уряд вдячні їм за це. Але, на жаль, є такі, які проігнорували цю об’єктивну потребу. Близько 30 відсотків працівників отримують заробітну плату до 2 тисяч гривень. З них за даними Пенсійного фонду, вдумайтесь в цю цифру, колеги, 47 тисяч керівників приватних підприємств в Україні нараховують собі заробітну плату в розмірі 1450 гривень – 47 тисяч керівників. Я не кажу вже про головних бухгалтерів цих підприємств. Очевидно, що і всім своїм працівникам, в тому числі кваліфікованим, вони платять таку ж саму заробітну плату офіційно. Тому другим кроком у напрямку легалізації заробітних плат буде наближення мінімального рівня оплати праці до ринкової ціни робочої сили. Тепер щодо стану справ у бюджетній сфері. Лунають застереження щодо проблеми зрівнялівки в оплаті праці кваліфікованих і некваліфікованих працівників бюджетних установ після підвищення мінімальної заробітної плати до 3 тисяч 200 гривень. Урядом було озвучено, що при зростанні мінімальної заробітної плати пропонується підвищити розмір посадового окладу працівника першого розряду єдиної тарифної сітки до 1600 гривень, тобто до розміру затвердженого прожиткового мінімуму для працездатних громадян. Тобто посадовий оклад працівника першого тарифного розряду єдиної тарифної сітки буде підвищено порівняно з січнем 2016 року майже на 44 відсотки, і таким чином буде ліквідовано розрив в сумі 265 гривень, який існує між цим показником та затвердженим прожитковим мінімумом. Відповідно зростуть оклади працівників бюджетної сфери, в середньому зростання складатиме 50 відсотків. І ви можете побачити на слайдах, що посадові оклади працівників бюджетної сфери диференційовані, а, отже, рівень оплати працівників буде різним в залежності від кваліфікації та складності робіт. Наприклад, заробітна плата дільничного лікаря терапевта вищої категорії, віднесеного до тринадцятого розряду єдиної тарифної сітки, становитиме в проміжку від 4 тисяч 940 гривень до 8 тисяч 475 гривень з урахуванням розміру встановлених законодавством надбавок, а фельдшера вищої категорії з 3 тисяч 960 до 4 тисяч 230, оскільки його посада віднесена до десятого тарифного розряду. По працівниках освіти. В цьому році урядом, за ініціативою Міністерства освіти України, було підвищено тарифні розряди для вчителів на два розряди. І таким чином рівень зростання їхньої плати буде додатково враховувати підвищення з 1 січня цей показник. Зокрема, заробітна плата вчителя вищої категорії, який буде віднесено до 14 розряду, а в минулому році це був 12 розряд, з 1 січня 2017 року становитиме від 5 тисяч 266 гривень до 6 тисяч 841 гривні, вчителя без категорії від 3 тисяч 960 до 4 тисяч 853 гривень. Тобто заробітна плата буде вища у півтора, у два рази і більше ніж у тих, хто отримає мінімальну заробітну плату. Тобто мова про зрівнялівку, я думаю, тут не повинна йти. Тепер коротко, які законодавчі зміни необхідно внести для прийняття Закон про державний бюджет із встановленням мінімальної заробітної плати у 3 тисячі 200 гривень. Насамперед, це не застосовувати мінімальну заробітну плату, як розрахункову величину, коли збільшення мінімальної заробітної плати автоматично веде до перерахунку інших виплат і вимагає додаткових коштів. Тобто необхідно зняти всі штучні обмеження зростання мінімальної заробітної плати, визначити її основну роль, як нижньої межі оплати праці за відпрацьований повний робочий місяць. Саме такий підхід до мінімальної заробітної плати застосовується у міжнародних нормах та практиках усіх європейських країн. На сьогодні, наприклад, у нашій країні посадовий оклад судді місцевого суду, який встановлено і прив’язано до мінімальної заробітної плати, становить 10 мінімальних заробітних плат. У зв’язку з підвищенням мінімальної заробітної плати з 1 січня, автоматично оклад судді, якщо ми не відв’яжемо, збільшиться на 16 тисяч гривень. Тобто самі бідні отримують 1 тисяча 600, а суддя отримує зразу 16 тисяч додатку. Таким чином необхідно припинити практику застосування мінімальної заробітної плати при побудові схем посадових окладів окремих працівників, зокрема суддів, працівників НАБУ, прокуратури, Рахункової палати, державних службовців, Державного бюро розслідувань та інших. Крім цього, показник мінімальної заробітної плати широко використовується для визначення штрафів, надання адміністративних послуг, судового збору, суми податків тощо. Планується зняти також ці штучні обмеження. Якщо ми залишимо прив’язку до мінімальної заробітної плати, не відв’яжемо, то, наприклад, корупціонери, відповідальність для корупціонера, збільшиться сума для відповідальності в два рази. І це значить, що багато хто зможе просто уникнути відповідальності за свої дії. Цього допустити не можна. Далі, якщо ми не відв’яжемо від розміру судового збору, ми тим самим обмежимо право людей на звернення до суду, оскільки судовий збір, який вони мають сплатити, зросте вдвічі. Те ж саме стосується плати за ліцензію. Разом з проектом державного бюджету подано законопроект на зміну раніше внесеного законопроекту 5130, до якого включені пропозиції щодо зазначених змін у законодавстві. Шановні народні депутати, схвалення цих змін дасть змогу встановити в державному бюджеті на наступний рік соціальну гарантію в сфері оплати праці на рівні 3 тисячі 200 гривень, що реально вплине на ситуацію з бідністю в країні, захистить працюючих громадян з низькими доходами і дасть змогу проводити інші важливі соціальні реформи. Хочу зазначити, що ми продовжуємо працювати над тим, щоб підвищити рівень пенсійного забезпечення громадян. Встановити справедливість при нарахуванні пенсій залежно від страхового стажу та сплачених внесків, осучасненні пенсій, призначеннх в попередні роки. Прем’єр-міністром України дані відповідні доручення Міністерству соціальної політики, Міністерству фінансів, Міністерству економіки, і ми реально працюємо над цим і плануємо найближчим часом внести ці пропозиції. Тобто ми діємо покроково, розуміючи логіку цих дій, що спочатку ми піднімаємо заробітні плати працюючим, отримуємо необхідний ресурс, і потім цей ресурс використовуємо для підвищення інших соціальних стандартів. Уряд сподівається на вашу підтримку, шановні народні депутати. Позиція Президента.
Будь ласка, дайте одну хвилину – завершити.
Так, да. Позиція Президента, позиція коаліції озвучена публічно головою держави. Але ми вважаємо, що це справа не тільки більшості, це справа всього українського парламенту, це справа всього українського суспільства. Саме цього від нас з вами чекають громадяни України. Дякую вам за увагу.
Вам дякуємо, шановний пане міністре. І зараз слово для виступу надається шановному міністру культури Євгену Нищуку. А потім народні депутати України зможуть записатися для своїх запитань до всіх урядовців, в тому числі і тих, хто зараз презентує свої програми з нашої трибуни. Пане Євгене, будь ласка, просимо вас до слова.
Шановна президія, шановний Прем’єр-міністр, шановні члени уряду, шановні народні депутати, дорогий український народе! Маю честь в рамках 15 хвилин зачепити надважливу тему нашого культурного розвитку. І темою моєї доповіді буде нова філософія у формуванні культурної політики. Шановні, дорогі колеги, усі ми прагнемо змін у різних сферах, у тому числі, і у виробленні нових механізмів здійснення культурної політики. Зараз українська громада очікує від Міністерства культури послідовних, комплексних, системних дій на обраному шляху реформування країни. Але зміни в середині дій на обраному шляху реформування країни творять підґрунтя для яскравої презентації нас назовні, якими нас хочуть бачити, якими нас можуть бачити, якими ми є зрештою у світі. Я хотів би почати з прагматики, а не виголошувати в чергове, наскільки важлива культура та духовність, це очевидно і ніхто в цій залі не буде це заперечувати. Так само, як і важливість розвитку української мови, яка є основою нашої національної ідентичності та інструментом згуртування нації, це також очевидно. Я буду говорити про конкретні механізми, які вже імплементує Мінкультури для досягнення тієї самої духовності, для культурного розвитку, для всебічного розвитку особистості, естетичного виховання молоді, розвитку людського ресурсу, що призведе до покращання абсолютно в усіх сферах: економічній, соціальній. Називайте, яку хочете, усі сфери людського життя будуть розвинуті завдяки нашим зусиллям саме в галузі культури. Отож, для того, щоб змінити модель, закладену ще в радянські часи, нам треба реформувати систему врядування у культурній галузі. З чого починати? Ми почали з себе, як і належить. По-перше, ми провели реорганізацію міністерства, отримали нові функції, раніше міністерству не притаманні, але які за вимогою часу, вимогою суспільства треба виконувати. Ми змінили Положення про Міністерство культури, розширили рамки компетенції, активізували сферу впливів. Наступний крок – це реформування тих інституцій, які знаходяться у сфері нашого впливу. Трішки пізніше я зупинюсь на конкретних прикладах. І, звичайно, наступний крок, над чим ми ефективно працюємо, - це осучаснення культурних локальних інституцій. Усе це було і відображено в пріоритетних кроках Мінкультури, уряду, і усе ми намагаємося результативно здійснювати. Тобто відбувається трансформація згори донизу, при цьому горизонтальні зв’язки також актуалізуються. Трансформуються також і комунікації в середині системи управління, міжвідомчі стосунки, працює модель уряду "людина – громадянське суспільство". Принаймні цю прірву, яка намітилася в останні роки, ми намагаємося зшити. Афористично, усі актори, усі стейкхолдери суспільства задіяні в новому сценарії. Ми звернулися до міжнародних організацій про допомогу. І останнім часом ми, справді, відчуваємо реакцію позитивну. Це корелюється з нашими євроінтеграційними поступами. Перше. Ми звернулися до Ради Європи, і вже наступного року у нас буде проведено огляд культурної політики в Україні з фокусом на культурній спадщині і процесах децентралізації в культурній сфері. Ці навпіл академічні, навпіл практичні результати будуть використовуватись в роботі Мінкультури та місцевих органах влади для реформування системи врядування та здійснення культурної політики. Друге. Це наше звернення до Європейської комісії щодо процесного і функціонального аудиту самого Міністерства культури. Так, ми проводимо реорганізацію, але чи задовольняє усі ці потреби сьогодення? Чи це корелюється з кращими прикладами інших країн світу і ні однієї, а максимальної більшості, бо в одній країні добре зі спадщиною, в іншій – з театром, в третій – з цирком, ще в іншій – з кіно, а ще в іншій. Буквально наприкінці листопада ми підписуємо з Єврокомісією контракт, і я певен, ми його підпишемо, який відкриє вікно можливостей для проведення такого функціонального аудиту. До речі, ще один із наших пріоритетних напрямків у боротьбі з корупцією, і це корелюється з пріоритетами уряду в антикорупційній сфері. Якщо ми говоримо про приклади вже успішно реалізовані навіть в рамках нашої чинної структури і чинного законодавства, то це, безумовно, у усіх на слуху, і я пишаюся і хотів би це наголосити, це приклад Франкфуртського книжкового ярмарку, який нещодавно відбувся. Підкреслюю, такі події, міжнародні, масштабні, мають не тільки культурну, вони мають і економічну, і політичну складові. Отже, Франкфурт. Наступним кроком має бути Лейпцігський книжковий ярмарок. Це зовсім інші аудиторія, але ми маємо представити нашу культуру, наших видавців, нашу креативну індустрію, наші переклади. Але і тут ми знову впираємося в проблему компетенційних рамок Мінкультури, і суспільству важко пояснити, чому міністерство не має максимального мандату повноважень у видавничій та у літературних сферах. Так само участь України в бієнале сучасного мистецтва у Венеції. Це масштабна подія світового значення в сучасному мистецтві. Наступного року, як оголосила кураторка Венеційського бієнале, акцент буде зроблено саме на таких країнах, як Україна. Тому ми не маємо права схибити, ми маємо право тільки якісно представити національний павільйон і отримати "Золотого лева". Щоб це все було не так, як завжди, ми зробити так, як треба. Спочатку отримали усі необхідні погодження, провели відкритий публічний конкурс, на якому обрали проект кураторів і митців. Важливо, що під цей проект вдалося знайти позабюджетні кошти. Отже, сподіваюсь, участь України у наступній Венеційській бієнале стане ще одним успішним прикладом культурної дипломатії і дасть можливість просування сучасного мистецтва України. Це мистецькі ретрансляції європейських цінностей, які ми поділяємо, які збігаються з традиційними цінностями українського народу – свобода, справедливість і гідність. Якщо ми говоримо про напрями, які з одного боку проблемними є, а з іншого надважливими, то це створення інституту книги. Я вдячний депутатам Верховної Ради України, які проголосували за законопроект, який дозволив Міністерству культури стати відповідальним у сфері книговидання і культури читання. Але на шляху ще багато перепон. Недофінансування, фінансування, напевно, у цій залі ці слова звучать дуже часто і весь час ідеться про держбюджет, про недостатність коштів на той чи інший напрямок, але якщо ми хочемо, щоб українська книга була, щоб інститут функціонував для того, щоб не тільки інші країни пишалися, що вони найбільш читаючі країни Європи і щоб ми говорили так про Україну, ми маємо підтримати цей напрямок. І я знову ж таки звертаюся до вас з проханням підтримати наш поступ у формуванні пріоритетів розвитку інституту книги. Вони очевидні, підтримка сучасних авторів, підтримка перекладів української літератури іноземними мовами, участь у масштабних міжнародних і загальноукраїнських заходах також проектні роботи. Ще одна надзвичайно важлива ділянка нашої роботи, це інший погляд на наукові установи, які знаходяться у сфері підпорядкування Мінкультури, а також тих, чия тематика діяльності безперечно пов’язана з культурою і мистецтвом. Компетенція Мінкультури охоплює багато сфер. Це і театри, цирки, заповідники, музеї, захист прав нацменшин, релігійні питання, мистецька освіта. Безумовно всі ці напрямки важливі, ключові, дуже важко з них обрати якісь пріоритетні, бо всі вони є пріоритетними. Допоки акценти будуть ставитися виключно на проблемі фінансування, доти усі проблеми будуть пріоритетними і потребуватимуть першочергового вирішення. Але ж існують різні способи вирішення проблем. Я не певний, що всі уважно слідкують за діяльністю Мінкультури протягом останнього півроку. Очевидно депутати мають дуже широке коло питань, які ви маєте відслідковувати, але хочу сказати, що ті, хто спостерігає за діяльністю, бачать, що я з великим ентузіазмом, пристрастю до всього нового, до чого можу долучатись, і так само трапилось і після перемоги Джамали на Євробаченні. Мінкультури стало першим, хто включився в роботу, попри те, що саме Євробачення є в компетенції Національної телекомпанії України, розпорядником коштів є Держкомтелерадіо. Але для чого ми це зробили? Щоб якісно провести Євробачення в наступному році, тому я беру на себе цю відповідальність. Для того, щоб Україна прозвучала потужно, щоб цей конкурс став ще одним прикладом культурної дипломатії, приводом показати Україну не через призму дискримінаційних стереотипів, які намагаються закинути в суспільство певні деструктивні сили. Ми мирні, толерантні, талановиті, відкриті світу. Думаю, Євробачення – це потужний імпульс для промоції української держави. Також хочу від імені уряду України, якому ви, шановні народні депутати, довірили формувати і реалізовувати державну політику, працюємо в цьому руслі прозоро і відкрито. Ми зробили все, щоб не було ані фінансових, ані технічних проблем. Уряд надав фінансові та безпекові гарантії Європейській мовній спілці, які були обов’язковою умовою проведення Євробачення 2017 року в Україні. Також уряд прозоро обрав місто проведення конкурсу. Окремо зупинюсь на ідеї проектно-цільового фінансування. Що я маю на увазі? Нещодавно радою реформ при Президентові України схвалений законопроект про Український культурний фонд. Це перший крок до трансформації застарілих управлінських інституцій у нові проектні офіси. Це публічна прозора система розподілу коштів між усіма учасниками культурного процесу, в системі якої зможуть взяти участь культурні діячі з недержавного сектору. Це потужний процес, в якому візьме участь якнайширше коло експертів. Це світло в кінці тунелю для багатьох тих, хто зневірився у перспективі творчої реалізації на Батьківщині. Це практика, якою живе увесь прогресивний світ, і яку ми прагнемо запровадити у себе. Дуже часто доводиться говорити про брак людського ресурсу, про те, що нам бракує менеджерів культури, що, мабуть, за 10 років їх не буде. І, якщо ми не змінимо політику формування мистецької освіти, якщо ми не виплекаємо покоління людей, які не тільки займаються творчістю, а і знають, як організувати цю творчість, зробити її прибутковою. Прибутковою не тільки в економічному сенсі, а і у суспільному сенсі, в сенсі суспільного блага. Тому особливу увагу необхідно вкрай приділяти дітям і талановитій молоді, створювати для них спеціальні умови і для їх навчання. Якщо дитина талановита, вона має відчувати, що їй держава створює усі умови для розвитку таланту, можливості заробляти своїм талантом у житті і не прагнути виїхати з власної країни. Саме тому я вдячний своїм колегам, які дослухались і у проекті бюджету на наступний рік ми вперше за останні 5 років заклали стипендії молодим митцям і вперше за останні 10 років кошти на ремонти наших славетних національних дитячих мистецьких шкіл. Повертаючись до книги. Дитячу свідомість формує книга. А книга – це однозначно бібліотека. І цього року ми заклали абсолютно нову філософію в систему закупівлі книжок для українських бібліотек. Ми поважаємо наших класиків: Коцюбинського, Франка, Лесю Українку – але їх твори в бібліотеках віддавна широко представлені. Тому пріоритети на наступний рік, за якими ми здійснюємо закупівлі – це сучасна українська література, дитяча книжка, якісно перекладена іноземна книга. Ми відібрали те, що має бути представлено в наших бібліотеках, що хочуть читати, що своєю актуальністю формує і свідомість нації. Думаю, що одним із завдань Інституту книги разом з Міністерством культури стане новий порядок закупівлі книжок. Такий саме підхід має відбутися і до мистецьких проектів, які ми реалізуємо як в Україні, так і за кордоном. В цьому році функціонує експертна рада при Мінкультурі, яка відбирає проекти, на які виділяються кошти. Після запуску в дію Українського культурного фонду ці функції перейдуть до нього, і процес стане ще більш відкритим, прозорим та незалежним. Звичайно, важливим є створення ради сучасного мистецтва при Міністерстві культури. Ви можете сказати, що дуже багато рад. Так, їх багато, але ми розуміємо, що в оновленій політиці важливо спиратися на експертні думки. Маємо чути усі голоси і скомпонувати їх у злагоджений хор. Тому всі ради працюють, щоб йти у ногу з часом. Не можу не сказати про культурну спадщину. Коли ми говоримо про неї, ми часто думаємо лише про нерухомі об’єкти, наші замки, музеї, історичні будівлі. Але я хочу нагадати, що є і рухома спадщина, як матеріальна, так і нематеріальна. Я дуже радію за нашу країну, адже на сесії в Аддіс-Абебі в Ефіопії в листопаді буде розглядатися питання включення козацьких пісень до спадщини ЮНЕСКО, а функція Мінкультури полягала саме в розробці досьє і політичній підтримці подання цього до ЮНЕСКО. Коли ми говоримо про культурну спадщину, ми говоримо і про туризм. Тому ми прагнемо досягнути синергії з Міністерством економіки, місцевими і регіональними владами, бо культурних туризм – це один з чинників сталого розвитку громад. Тому ми ініціювали приєднання.
Будь ласка, хвилину додайте.
Тому ми ініціювали приєднання до часткової угоди "Культурні маршрути" Ради Європи в якості спостерігача безкоштовно. Це відбулося буквально декілька днів тому. Але ми вже маємо певні напрацювання маршрут Європи "режим тоталітаризму". Хіба це не стосується нас? Звісно, стосується. Королівські маршрути Європи, маршрути єврейської спільноти і багато інших. Адже ми шукаємо можливості співпраці і того можемо використовувати це для свого власного розвитку, як культурного, так і економічного. Я зараз у кількох словах намагався окреслити основні ідеї та ініціативи, які впроваджує міністерство. Звичайно, хотів би закцентувати увагу, що при формуванні бюджету Мінкультури на 2017 рік багато наших пропозицій було включено. Але я хотів би закцентувати, що все одно цей бюджет не відображає всіх потреб, які нам необхідні для реформування і стратегічного планування в галузі.
Дайте можливість закінчити, будь ласка.
Я хотів би попросити, щоб такі речі враховували депутати Верховної Ради. Бо йдеться не лише видатки споживання, а й про видатки розвитку, які нам потрібні і необхідні. Видатки на капіталку в нас є. Це ліквідації аварійних станів закладів, це пам’ятки національного значення. Але для того, щоб ми це не втратили, для того, щоб спродукувати щось, нам потрібно щось для майбутнього, нам потрібні видатки розвитку. Ще раз прошу вас звернути увагу, колеги, на законопроект про Український культурний фонд, який розроблений за участю Мінкультури і незабаром буде внесений до розгляду у Верховну Раду України. Бо він потрібен і мистецькій спільноті, українській культурі і українській державі. Дякую.
Дякую, пане Євген. Шановні колеги, зараз буде 30 хвилин запитань від народних депутатів. Наголошую, не від фракцій, не від груп, а від народних депутатів. Тому хто хотів би задати питання уряду, приготуйтесь до запису. Прошу провести запис на запитання до уряду, будь ласка, колеги. Андрій Іллєнко, будь ласка.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я прошу, будь ласка, шановні члени уряду, послухайте запитання. Там просто такий ажіотаж, я бачу, біля урядової ложі. Пане Прем’єр-міністр, можна хвилиночку уваги? Хотілося б задати питання з приводу того, що відбувається з покупкою вугілля з тимчасово окупованих територій. Я вже задавав це питання приблизно півроку тому, і тоді якась відповідь була неоднозначна. Я пам’ятаю, що це була одна з обіцянок уряду, що це ганебне явище фактично спонсорування війни проти нас, нашої держави, припиниться нарешті, і ми припинимо закупляти вугілля з тимчасово окупованих територій. І, власне, говорилося про те, що буде якась проба зробити заміщення через імпорт і так далі. Як зараз ця ситуація складається, що робиться, щоби від цієї ганебної практики нарешті відійти? Дякую за відповідь.
Дякую за запитання. Повинен сформулювати три основні групи питань, відповідей на це загальне питання. Перше. Україна споживає в теплових генераціях 24,5 мільйона тонн, з них 9,2 тонн – це антрацитова група, яка, на жаль, на сьогоднішній день на контрольованій території України не виробляється. Антрацитову групу вугілля, яке на сьогоднішній день Україна отримує із зони АТО, це вугілля із шахт, які зареєстровані і платять податки на території України. Але перший раз уряд і міністерство зробило широку програму щодо диверсифікації поставки антрацитової групи вугілля з інших джерел. Повинен вас проінформувати, що на сьогоднішній день зафрахтовано більше 560 тисяч тонн антрацитової групи, яка поставляється з альтернативних джерел. Зокрема, на сьогоднішній день поставляє антрацитову групу не тільки "Центренерго", який має вплив безпосередньо Фонд державного майна і, можливо, Міністерство енергетики, але і група "ДТЕК" і група "ТехНова". І, зокрема, хочу проінформувати і депутатів, і суспільство, що вчора прийшов транспорт 77 тисяч тонн, яку поставив група "ДТЕК". Крім того, уряд зробив все для того, щоб зменшити споживання антрацитової групи, зокрема на Зміївській ТЕС на другому і п’ятому блоці ми зробили програму і переробляємо систему подачі із антрацитової на газову групу. Це дасть нам можливість зробити все, щоб мінімізувати поставки антрацитової групи вугілля з зони АТО. Дякую.
Будь ласка. Шановні колеги, будь ласка, наступне запитання від представники групи "Відродження" Ільюка, народного депутата.
Добрый день, уважаемые коллеги! Артем Ильюк, город Николаев, партия "Відродження". Я хотел бы обратиться к Премьер-министру. Владимир Борисович, я уже направлял вам обращение по поводу бесчинств и нарушений "Николаевгаза" в городе Николаеве по поводу установки придомовых счетчиков, которые они пытаются установить в нарушение закона, тем самым ущемляя прав людей и нарушая закон. Они обязаны устанавливать поквартирные индивидуальные счетчики, но при этом им, конечно, это невыгодно и пытаются всячески обмануть людей, пытаясь навязать свою политику. Я хотел бы, чтобы вы лично взяли на контроль этот вопрос и прекратили бесчинство газовых монополистов. Это первое. И второе. Хотел бы, чтобы рассмотрели вопрос о присвоении статуса национального николаевскому зоопарку, который признан лучшим зоопарком в Украине, является одним из тех зоопарков, которые имеют самую огромную и лучшую коллекцию во всей Европе и в Азии. Спасибо большое.
Будь ласка, Прем’єр-міністр України.
Доброго дня, шановні колеги народні депутати! Пане Голово Верховної Ради! Пані віце-спікер! Шановні колеги, я почув запитання, я вивчу і дам вам вичерпну відповідь і щодо облгазу, і щодо іншого питання. Дякую.
Будь ласка, наступне запитання від народного депутата від "Блоку Петра Порошенка" Гудзенка.
Гудзенко Віталій, 92 виборчий округ, передаю слово Співаковському Олександру Володимировичу.
Будь ласка.
Шановний Володимире Борисовичу! Це питання особисто для вас. Перше. Я хочу подякувати вам за вашу особисту підтримку, пов’язану з відкриттям роботи Національного агентства з якості вищої освіти, за затвердження персонального складу національного агентства, за те, що ви фактично формує нову історичну епоху, коли НАЗЯВО буде виконувати фактично функції НАЗК, але у сфері інтелектуальної власності і формування людського капіталу. Залишився останні крок. У понеділок агентство було зареєстровано. Залишилось прийняти відповідну постанову Кабінету Міністрів і затвердити персональний керівний склад цього національного агентства. Звертаюся до вас з проханням виконати пряму імперативну норму цього Закону про вищу освіту. Ще раз дякую.
Будь ласка, Прем’єр-міністр відповідає. Далі. Наступний, будь ласка, народний депутат Гузь від "Народного фронту", ваше запитання.
Доброго дня, Володимир Борисович! Гузь, Нововолинськ. Повідходьте там від Прем’єра, дайте сказати. Володимир Борисович, 10-а шахта. Ваш колег міністр її закриває. Єдину шахту в країні, яка будується. Тому що передбачено 20 мільйонів. На жаль, пан Насалик не має бачення, як її спасати. Володимир Борисович, я прошу сказати відверто мені, жителям Волині, шахтарям Нововолинська, що з шахтою. Якщо уряд її закриває, їдьте до мене в Нововолинськ, збираємо віче, 4,5 тисячі шахтарів, і кажемо: ми закриваємо єдину шахту. Якщо ми її будуємо, то давайте скажемо, які кошти ми передбачаємо, її треба добудувати. В минулому році ми дали 148 мільйонів гривень державних коштів на добудову, в цьому році – 20 мільйонів і замороження, закриття. Ну, це ні в яку голову не лізе. Я дуже вас прошу і запрошую, приїжджайте, візьміть цей проект під своє керівництво і давайте.
Пане Ігоре, пане Ігоре, дякую за запитання.
Я в Гройсмана запитував.
Ні, дякую за запитання
Я в Гройсмана запитував.
Будь ласка, відповідь спочатку відповідь профільного міністра, потім – Прем’єр-міністра. Шановний колега, давайте будемо.
Я задавав питання до Гройсмана.
Шановний колего, є бажання в профільного міністра відповісти, потім – Гройсман.
Я задавав питання до Гройсмана, до Володимира Гройсмана.
Пане Ігоре, ви були. Пане Ігоре, ви були присутні на останньому засіданні, де були всі вугільщики, яке стосувалося реформування вугільної галузі, і ми піднімали питання по 10-й шахті прямо на цьому загальному засіданні. Мало того, ми з вами домовилися на цьому засіданні, що, можливо, більшість, ""БПП" з одної сторони, і "Народний фронт" виступить з пропозицією в бюджеті на 2017 рік закласти 200-250 мільйонів гривень, але передивитися той бюджет, який був на 2016. Я ніколи не повірю, що треба ще півтора мільярда для того, щоб закінчити 10-у шахту. Я більше ніж переконаний, що новий кошторис на 10-у шахту дасть можливість за 250-300 мільйонів повністю запустити. А разом ми, спільно попросимо Прем’єр-міністра, щоб були включені ці кошти на 2017 рік. Дякую.
Дякую. Я тільки додам. Я хотів, щоб прокоментував міністр те, що було зроблено. Дивіться, все дуже, в принципі, зрозуміло. В проекті бюджету на 2017 рік ми закладаємо 1 мільярд 800 мільйонів на реструктуризацію шахт і також на підтримку виплати заробітної плати там, де добування вугілля є нерентабельним. Давайте разом абсолютно відповідально скажемо: якщо ми можемо за 200-300 мільйонів добудувати цю шахту, я готовий це підтримати, і добудувати, і запустити її. Тому що я знаю, що це питання є важливим і навколо люди будуть мати заробітну плату. А ті шахти, які є нерентабельними, можуть бути закриті. Я це розумію. Тому давайте, у нас є 1 мільярд 800 мільйонів, давайте разом сідати, всі ті народні депутати, які представляють шахтарські регіони, і давайте розділимо так цей ресурс – ресурс цей є, - щоб ми змогли інвестувати не в проїдання, а в модернізацію самої системи. Я абсолютно вас, повністю закликаю долучитись до цієї роботи – і правильно розподілити цей 1 мільярд 800 мільйонів. Інакше у нас ніколи не вистачить грошей на наведення там порядку. Приймається? Дякую.
Вам дякуємо, шановний пане Прем’єр-міністре. І все-таки просимо колег шанувати один одного в цій залі, уряд теж. Ольга Бєлькова, будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка".
Дякую. Якраз з великою повагою передаю слово Оксані Юринець. Дякую.
Доброго дня. Шановний пане Прем’єр-міністре, звертаюся зараз до вас не як депутат, а від всієї групи "Львівщина", яка сьогодні хоче висловити таку проблема, яка склалася і вже впродовж трьох років не вирішується. Станом на зараз біля Верховної Ради стоїть 500 людей. Це працівники перинатального центру, які просять про те, щоб він був таки завершений. 70 відсотків там готові роботи. Станом на зараз ще на 3 місяці залишилося цих робіт. Я дуже прошу вас, і, знаючи, що ваш уряд, і Кабінет Міністрів швидко реагує на будь-які звернення сьогодні, які є виклики від суспільства, я вас дуже прошу, що дайте шанс у Львівській області народжуватися здоровим дітям. Бо, на жаль, кількість тих пологових будинків, які є, не справляються з цією ситуацією, і сьогодні у нас дуже багато людей, які переселилися зі сходу України, вони просто не можуть народжувати. Ця кількість кваліфікованих людей (зараз частина є на балконі), які просто відстоюють своє право приймати ці пологи.
Будь ласка, 30 секунд додайте.
І я вас дуже прошу, тому що 30 депутатів групи "Львівщина" – це великий аргумент до прийняття бюджету. І саме цей рядок буде переконливим, аби ми всі групою могли підтримати цей бюджет. Дякую.
Дуже дякую за ваше запитання. Я думаю, що таких проектів є не один в різних областях країни. І я з розумінням ставлюся до того, що треба створювати в регіонах сучасні перинатальні центри для того, щоби рятувати життя дітям. І в моїй практиці було. був досвід, коли я з своєю командою ми створювали такий перинатальний центр, і результати були просто вражаючими. Тому я вважаю, що це питання потребує вирішення. Значить, які у нас є з вами інструменти? У нас є на наступний рік Державний фонд регіонального розвитку, субвенція на соціально-економічний розвиток. І я думаю, що ми в рамках цього ресурсу знайдемо кошти для того, щоби при прийнятті бюджету з 1 січня відновити і завершити будівництво цього перинатального центру. Як мене проінформували, на це потрібно 107 мільйонів. Я думаю, що ми спільно – місто, область, плюс Державний фонд регіонального розвитку – це питання вирішимо. Ми про це з вами дискутували на фракції, і я вам сказав, що це питання буде вирішено. Тому дякую за запитання, і ми це підтримаємо. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Бригинець Олександр Михайлович.
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Шановні члени Кабінету Міністрів! Шановний Володимире Борисовичу! В мене питання, які стосуються моєї рідної Одещини, якою зараз керує суперреформаторська команда, але, як виявилося, це супербалакуча команда, і результати, на жаль, ганебні. І з цього приводу у мене три питання. Перше. Міністерство внутрішніх справ. Найгірша ситуація криміногенна в Одеській області. Які дії ви можете здійснити, щоб покращити ситуацію? Друге. Міністерство соціальної політики. Найгірша ситуація в країні щодо видачі субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг. Я дуже прошу міністра соціальної політики і вас, Володимир Борисович, особисто взяти це під контроль, втрутитись в цю ситуацію і змінити її найкраще, бо інакше ми отримаємо просто біду, бо найгірші райони, це ще і самі політично небезпечні райони Одеської Бессарабії. Дякую.
Хто буде відповідати? Будь ласка, включіть мікрофон Реві. Включіть мікрофон, будь ласка, шановні колеги.
Шановний народний депутат Гончаренко, я змушений повністю визнати вашу правоту. З точки зору соціальної політики Міністерство соціальної політики вашу інформацію абсолютно відповідає реаліям Одеської області, там з призначенням субсидій повний провал, починаючи від відсутності нормального затвердженого керівника обласного управління і закінчуючи всією вертикаллю, яка там є. Тому я вам обіцяю, що ми це питання беремо під особистий контроль, оскільки, якщо проблеми виникнуть, то саме там і ми зробимо все, щоб ситуація там була виправлена. Я створю спеціальну групу допомоги Одеській області, яка б дозволила активізувати роботу щодо призначення житлових субсидій населенню. До мене надходять десятки, сотні звернень від жителів Одеської області – Ренійський район, Білгород-Дністровський, інші, Овідіопольський, які свідчать про те, що робота там фактично провалена. Я беру під контроль це питання і сподіваюсь, що ми разом його найближчим часом виправимо.
МВС чи доповнить відповідь на питання.
Дякую за питання. Це, дійсно, дуже важлива проблема для нас, ми її повністю усвідомлюємо. Але потрібно розуміти, що нині Міністерство внутрішніх справ має великий некомплект в Національній поліції і ми працюємо над виправленням цієї ситуації. А також зовсім скоро, я думаю, що ми представимо вже оновлену стратегію, скажімо, оперативних дій, яка буде починатися від патрульної поліції, дорожньої поліції, закінчуватися кримінальним блоком. Тому ми працюємо над цим і усвідомлюємо, які кроки мають бути зроблені для того, щоб досягти великої ефективності, особливо в даному регіоні. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Лапін Ігор, "Народний фронт".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Так, дякую. Я, по-перше, хотів би подякувати міністру культури за якісну і змістовну доповідь, і за зміну в якості роботи Міністерства культури. І уряду подякувати за збільшення видатків на культуру, але звернути увагу на те, що у відсотковому значенні цей відсоток на культуру менший, ніж в бюджеті минулого року, хоча в абсолютному він є більшим. Хотів би поставити наступне запитання, вірніше, звернути увагу на необхідність збільшення і врахування фінансування по інституту національної пам’яті, по Мистецькому Арсеналу, який є закладом культури, хоча знаходиться в підпорядкуванні Державного управління справами. І хотів би запитати міністра: що відбувається з історико-культурним заповідником в Криворівні? Відповідне рішення прийняв наш комітет, мав підтримку міністерства, але здається, що цей процес зараз не рухається. Також хотів звернути увагу на необхідність все ж таки підписання Президентом Закону про державну підтримку кінематографії. Вдячний уряду за те, що він звертався до Президента. Хочу сказати, що принципово відстояти в цьому законі пункт, який.
Будь ласка, 30 секунд.
Пункт, який стосується захисту авторського права. Щодо фінансових видатків, очевидно тут можна йти на компроміси з урядом. Дякую.
Пане Євген.
Так, дякую, пане Миколо, за поставлені запитання. Ми їх частково і обговорювали. Правильно, так. Нагадує мені Прем’єр-міністр, що культура в нас є пріоритет. Насправді ви чули у виступі, що попри моменти, які дещо враховані, нас хвилює питання розвитку. Саме в частині Криворівні ми обговорюємо, тому що ви знаєте, 65 постанова забороняла навіть ініціювати надання статусу того чи іншого. Зараз вона відміняється. Зараз 710-а, яку ми опрацьовуємо і шукаємо. Воно, сам статус національного заборона є. Ми зіткнулися з такою проблемою і по іншому, і по Нагуєвичах, но як в порядку виключення по Нагуєвичах зрушилися з місця, і ми працюємо в цьому напрямку. Криворівні, ми також думаємо або робити як філію, наприклад, історичного музею, тобто шляхи ідуть. Ми озвучували на комітеті безпосередньо уряду, ну, іде процес, я буду тримати його на контролі і вам повідомляти. Що стосується "Мистецького Арсеналу", ви, дійсно, правильно зауважили, що воно є в окремому бюджетуванні Управління державними справами. Так само, як і палац "Україна", так само як і "Український дім", це є не в підпорядкуванні Міністерства культури, хоча тут є дискусії мистецького середовища, звичайно. Але, ну, в нашому спільному вироблені, напрацюванні, ми можемо робити певні звернення і вирішувати ці питання.
Дякую дуже вам. Євтушок Сергій Миколайович, "Батьківщина", будь ласка. Передає Кужель. Олександра Кужель, будь ласка.
Шановний пане Прем’єр, члени уряду! Дозвольте вам повідомити, я думаю, що ви все це знаєте, що доходну частину бюджету наповнює бізнес, незалежно який, державний або приватний, або комунальний. Але, мабуть, ви знаєте інформацію, що завдяки діям пані Гонтарєвой біля 400 мільярдів доларів виведено з ринку України. І всі ваші потуги і разом наші потуги покращити економічну країну в страні не можливо. І тому дозвольте вам до відома дати інформацію, що всі ошукані вкладники України об’єдналися і подали ультиматум до 18 листопада, звертаю вашу увагу і Прем’єра, особисто міністра фінансів, де вони наголошують на тому, що вони вимагають від Президента подання на звільнення з посади пані Гонтаревої. До вас, до Кабінету Міністрів, вимагають зняти з посади пана Ворушиліна, ще це з Фонду гарантування. Я хочу звернути увагу Прем’єра, що зараз.
30 секунд, завершуйте.
Зверніть увагу, що Фонд гарантування убрав українські біржі і дозволив продавати російському "Альфа-Банку" на Фонді гарантування. Зверніть увагу на Постанову 662, Кабінет Міністрів, яку вимагають зупинити і зупинити з Фонду гарантування Постанову 826. У вас до 18 грудня є можливість зробити гарні речі для свого українського народу, який ошуканий пані Гонтаревою. Дякую.
Будь ласка, хто буде відповідати з уряду?
Міністр фінансів. Дякую за запитання і за позицію. Насправді, як ви знаєте, є Закон про Національний банк, який дає досить високу ступінь незалежності Національному банку і керівництву Національного банку, зокрема голові Національного банку. Тому згідно цього закону там всі процедури виписані. Ми вашу інформацію беремо до відома, але все має бути в рамках закону. Дякую.
Дякую вам. Осуховський Олег Іванович.
Прошу передати слово Михайлу Головко.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". У мене запитання до Прем’єр-міністра Володимира Борисовича Гройсмана. Вчора у нас на засіданні комітету був міністр фінансів і міністр соціальної політики і розказували нам про необхідність підняття мінімальної заробітної плати. Звісно, "Свобода" підтримує підняття заробітних плат. Але у мене питання: за який рахунок ви це плануєте зробити? Я так і не почув відповіді від жодного міністра, де ви плануєте взяти кошти. Чи це ви просто плануєте включити верстати і друкувати гривню, в черговий раз знецінити національну валюту, де українці збідніють. Чи врешті-решт ви прислухаєтесь до наших пропозицій і включите в розгляд законопроекти, які би дали мільярди до державного бюджету – це Закон 4935, про ліквідацію фіктивного ПДВ, напівфабрикату шкіри, яєць; це Закон 2269а, про повернення державі контролю за лотереями, це більше десятка мільярдів до державного бюджету, це Закон про ліквідацію приватних монополій і так далі. "Свобода" ініціює.
Прошу. Ні-ні, в нас ще 8 хвилин. В нас ще є.
Дякую за ваше запитання. Шановні колеги! Уряд абсолютно професійно підійшов до питання збільшення мінімальної заробітної плати в країні з 1600 гривень до 3 тисяч 200 гривень. І це тільки перший крок. І цей крок відбудеться за рахунок справедливої оцінки праці українських працівників, за рахунок детінізації, за рахунок справедливості, яку ми відновлюємо, враховуючи економічну ситуацію в країні і можливості державного бюджету. Я чую сьогодні риторику про те, що починають людей лякати верстатами, друкуванням грошей і все інше. Я хочу ще раз запевнити весь український народ у тому, що рішення про підвищення заробітної плати до 3 тисяч 200 гривень є абсолютно збалансоване і не потребує жодних верстатів друкування грошей, і не призведе до будь-якого непланового розвитку інфляції в нашій країні. Ми вперше за багато десятків років приймаємо рішення, яке дозволить прирівняти мінімальну заробітну плату від 3 тисяч 200 гривень до реального прожиткового мінімуму. І це крок, який ми робимо для подолання бідності в нашій країні. Вистачить людям жити на копійки. І гроші ці, я відповідально заявляю, в економіці є, і жодного тиску на різні сектора не відбудеться. Сьогодні міністр соціальної політики вам привів приклад, як в інших країнах бувшого Радянського Союзу люди працюють і яка у них мінімальна заробітна плата. І в мене питання: а чому в українців така низька заробітна плата. І ми маємо це питання виправити, і виправимо. Більше того, з 1 грудня, вже через місяць, ми робимо невеликий крок, але ми його робимо, ми підвищуємо мінімальну пенсію для українських пенсіонерів. Наступний наш крок: ми працюємо над створенням справедливої системи пенсійного забезпечення. І ми це зробимо, тому що коли я неодноразово говорив з цієї трибуни, що уряд працює над тим, щоб внести пропозиції на справедливу оплату праці українських працівників, це була тоді обіцянка, а сьогодні ми це виконали. Тому я хотів би попросити всіх, шановні колеги народні депутати, шановні політики, я дуже просив би, не лякайте людей, не заводьте їх в стан просто безвихідності. Коли ви говорите про те, що тут піднімуть зарплату, завтра буде інфляція. Не буде, ситуація буде абсолютно контрольована. А той, хто говорить про те, що це призведе до негативних наслідків, потім нехай вийде на цю трибуну, коли люди почнуть отримувати реальну заробітну плату, і вибачиться перед українським народом. Вистачить лякати тим, чого не існує. Люди будуть отримувати нормальну заробітну плату, це тільки перші кроки і наше завдання, тут я абсолютно згоден з тим, щоб забезпечити економічне зростання, і для цього у нас є достатньо інструментів. І я переконаний в тому, що і в парламенті такі рішення будуть підтримувати, і надалі. Я вчора був на одному з вагоноремонтних заводів. Сьогодні люди починають відновлювати виробництво в країні, нам вистачить бути сировинним придатком економіки інших країн і фінансувати заробітну плату громадян інших держав. Маємо виробляти національний продукт в Україні, маємо створювати тут додану вартість, а люди мають отримати роботу і нормальну зарплату. І хочу ще раз наголосити, давайте відкинемо всі політичні там погляди на той момент, коли мова йде про підтримку українських громадян. Підтримайте бюджет на 2017 рік, який уряд подав чи не в перше вчасно, підтримайте супроводжуючі закони, які дадуть можливість встановити соціальну справедливість і з 1 січня 2017 року люди по-справжньому відчують нашу з вами підтримку, заради якої ми сюди обиралися і заради якої ми сьогодні працюємо у владі. Я надіюсь всі, хто абсолютно нормально ставиться до своїх функціональних обов’язків, може сприйняти такий підхід. Тому дякую, прошу вашої підтримки.
Дякую. У нас ще три хвилини. Підлісецький Лев Теофілович.
Я прошу передати слово Тарасу Пастуху.
Тарас Пастух "Об’єднання "Самопоміч". Володимире Борисовичу, можна попросити, щоб. Володимире Борисовичу, питання до вас і питання до Міністерства оборони. Зараз, поки ми тут сидимо з вами в залі, на Майдані Незалежності відбуваються похорони двох айдарівців. І очевидно, що ви будете мати можливість завтра, сьогодні перевірити причину, дійсно, загибелі цих хлопців. Офіційно це прилетіла ворожа міна, і хлопці загинули. Але в дійсності ситуація виглядає дещо інше. Питання моє стосується, власне, коли зупиниться бізнес на війні, на якому сьогодні заробляє Укроборонпром. І ми всі разом обіцяємо цивільний контроль над цим сектором. Ведеться мова про сьогоднішні міномети, які є великим досягненням "Укроборонпрому" "Молот". Ми маємо випадок, коли на полігоні Широкого Лану загинув командир розрахунку, і бійці поранені. З цього часу невідомо про проведення службових перевірок. І найголовніше. Коли в літаку загорівся "Самсунг".
30 секунд.
Знято повністю модель з використання. У нас від нашого виробництва нашого міномету загинули наші хлопці. Ці міномети продовжують далі використовувати у Збройних Силах. Питання виникає: чому ми далі дозволяємо, щоб за наші кошти виготовлявся непотріб, і потім далі гинули наші хлопці. Тому у мене вимога на сьогоднішній день, щоб, дійсно, було проведено службова перевірка цього виробництва. Хто поставив на озброєння ці міномети, чому далі від наших рук гинуть наші хлопці, і ми це фінансуємо.
Дякую за ваше запитання. Я дам сьогодні доручення про те, щоб створити незалежну групу і вивчити це питання. Ми надамо вам відповідь. Я зафіксував це. І я говорив це на минулому засіданні парламенту в "годині запитань до Уряду" і зараз хочу запропонувати. Давайте посилювати парламентський контроль за використанням публічних фінансів, зокрема і в сфері безпеки і оборони. Я закликаю вас до цього. І я як Прем’єр-міністр абсолютно відкритий. Будь ласка, контролюйте кожну копійку, кожну гривну, і це має бути абсолютно прозоро. Тому, будь ласка, я чекаю цих пропозицій, де ви вважаєте потрібно покращити ситуацію з контролем. Ви знаєте, що створений публічний ресурс "е-data", в якому є абсолютно всі проводки по всім коштам, всі закупівлі відбуваються через систему ProZorro, що дає можливість контролювати. Якщо треба посилювати контроль, я обома руками "за", тому що кожна гривня має бути ефективно використана. Будь ласка, вносьте пропозиції, я повністю їх підтримую. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, останнє запитання від депутатів, і Ірина Геращенко, заступник, буде мати питання до уряду. Отже, останнє запитання Гальченко. А, Гальченко передає Шурмі, коротко, і потім – Ірина Геращенко, і завершуємо "годину запитань до Уряду". Будь ласка.
Ігор Шурма. В мене запитання до Прем’єр-міністра Гройсмана, сьогодні минає сто днів призначення на посаду міністра охорони здоров’я пані Супрун. Рекомендую не відчитуватися за тих сто днів, бо той, хто буде це робити, стане посміховиськом. В мене запитання до вас, коли ви подасте в парламент на затвердження кандидатуру не на посаду міністра охорони здоров’я, раз? І чи ви особи сто або хтось з ваших працівників бачив оригінал диплому про освіту даної кандидатури Супрун? Основне запитання: пренатальний центр у Львові, безпека життєдіяльності породіль, вагітних, новонароджених, малюкова, материнська смертність, це все від функціонування пренатального центру. Львівський центр був перший на пострадянському просторі. Сьогодні сотні людей не мають роботи, сьогодні сотні жінок не можуть народити, потрібно всього-на-всього сто мільйонів. Володимир Борисович, дайте відповідь не мені. На балконі знаходяться представники колективу пренатального центру. Скажіть їм, дасте гроші в 2017 році 111 мільйонів чи ні, тільки не у фонд розвитку, а окремим рядком?
Дякую, шановний народний депутат Шурма, за ваше запитання. Я думаю, що все те, що стосується звіту діяльності уряду, якщо ви не помітили, ми декілька тижнів назад звітували за 2-й, 3 квартал, зокрема, і в систем і охорони здоров’я. Хочу сказати про те, що в системі охорони здоров’я, на превеликий жаль, накопичилась величезна купа проблем, які потребують вирішення, зокрема, і через прийняття необхідних законодавчих актів, законів України для того, щоб реформувати систему – це саме головне, що нам потрібно зробити. Насправді, стан справ є катастрофічним, і він є не перший рік. Викликів є достатньо багато. І в проекті бюджету на 2017 рік ви побачите, що ми закладаємо і підвищення заробітної плати лікарям, що забезпечуємо і придбання ліків, а також ми започаткуємо систему реінбурсації, створення центрів кардіосудинної хірургії в нашій країні. І ви знаєте, що це є надважливе питання. А тепер що стосується Львівського перинатального центру. Ви, напевно, не почули, я відповідав Оксані Юринець, народному депутату України, вона поставила це питання. Я думаю, що в рамках 107 мільйонів гривень ми можемо знайти ресурс, для того щоб завершити в 2017 році створення перинатального центру. Шановні колеги, присутні і працівники, я підтримую і все зроблю для того, щоб у Львові в наступному році постав сучасний перинатальний центр. Достатньо? Я думаю, що для вас не має значення: чи це буде окремим рядком, чи двома рядками, - але це буде зроблено. Домовились? Дуже дякую.
Дякую. І останнє запитання – Ірини Геращенко. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, у мене запитання, я думаю, що до Прем’єр-міністра України, але також до Міністерства внутрішніх справ і Міністерства закордонних справ. І стосується воно захисту територіальної цілісності України. Нещодавно в нашій сесійній залі були дуже бурхливі дискусії відносно того, чи можна допускати на українську територію тих шансоньєрів і лабухів з Російської Федерації, які до того збирали зали в окупованому Криму. І ми підготували відповідний запит до прикордонної служби, до Служби безпеки України. Як ці люди можуть після того, як вони незаконно відвідали Крим, знаєте, в’їжджати в Київ і намагатися виступати тут, в центральній залі, в палаці "Україна"? Так само ми підготували такий, дуже важливий запит: відносно тих персонажів, які дозволили собі брати участь як спостерігачі в так званих праймеріз на окупованих територіях. І, знаєте, те, що я отримала від прикордонної служби, просто вражає насправді, тому що там вказано, у відповіді сказано наступне, що " у зв’язку з тим, що ви, пані Геращенко, і інші народні депутати не вказали дати народження цих лабухів, або тих людей, які підозрюються в незаконному порушенні кордону України, в участі в цих праймеріз, і щоб вони вказали їх імена цих лабухів транскрипцією латинською. Ми не будемо перевіряти їх в базі даних. То в мене запитання. У нас Україна – це вже прохідний двір якийсь, що ми не можемо захистити її і створити в уряді відповідну структуру, яка буде дуже чітко моніторити, хто це має робити, хто порушував кордони України, незаконно перетинаючи їх, відвідуючи Крим чи окуповані території. Хто буде захищати наші кордони? Ще один приклад. Ми всі бачили ганьбу, коли людина, яка внесена в "чорні" списки СБУ і не має права заїжджати на українську територію, це так званий пропагандист "лайф ньюсів" Грем Філліпс знущався над українським полоненим в "сірій зоні", коли ми звільняли його. Скажіть, будь ласка, чи порушена кримінальна справа проти цієї людини за незаконний перетин знову-таки кордону України. Не порушена. Тому що від уряду ніхто не звертався з цього приводу. Так ось, я хочу запитати, хто у нас відповідає за захист кордонів України? Хто буде цим займатися? Дякую.
Пані Ірино, дякую за ваші запитання. Обов’язково розглянемо його знову і піднімемо на вищому рівні для вирішення. Я вважаю, що це, можливо, була якась, скажімо, бюрократична помилка, але ми, звісно, її спробуємо вирішити на рівні міністерства. Дякую.
Шановні колеги.
Я перепрошую. Я перепрошую, ми від Верховної Ради України просимо не чергову відписку нам надсилати, а насправді захистити українські кордони. Має бути створена структура в уряді, яка буде чітко моніторити порушників Українського кордону. І якщо якась там співачка чи циркачка співала в Криму, вона не має права виступати в палаці "Україна"! Потрібно просто виконувати закони України, розумієте? І це буде дуже важливо. А якщо ні, то я вважаю, що має бути відповідальність за тих людей, які ці закони порушують. Дякую.
Завершальне слово Прем’єр-міністру України Володимиру Гройсману. Будь ласка, пане Володимир.
Дякую. Ну питання захисту кордонів – те, що сказала Ірина Володимирівна – та без проблем. Ми цей список можемо ще раз актуалізувати, я просто не знав про це. Я, чесно кажучи, не дуже відслідковую події естради, не маю просто часу. Але якщо є питання про такі випадки – без проблем. Без проблем. Дайте нам цю інформацію, ми це все питання. Шановний пане Голово Верховної Ради України, пані віце-спікер, Перший віце-спікер, шановні колеги народні депутати, хочу перш за все подякувати вам від імені уряду за підтримку. Ще раз хочу підкреслити важливість бюджетного процесу. Вчора уряд затвердив до другого читання проект бюджету на 2017 рік, який передбачає збереження всіх тих пріоритетів, про які ми з вами говорили. Це і будівництво доріг, це і збереження децентралізації, це і підвищення заробітної плати вчителям на 30 відсотків від факту 16-го року, це і підвищення на 20 відсотків заробітної плати лікарям, це підтримка закупівлі ліків для українських громадян, створення пренатальних, створення центрів кардіосудинної хірургії, запровадження системи реімбурсації, підтримки в розмірі 5,5 мільярда, але ми зараз ще працюємо з аграріями, можливо, знайдемо можливості для збільшення до 10 мільярдів цього ресурсу, щоб підтримати мале фермерство, 8,1 мільярда на підтримку вугільної галузі. Ми підтримуємо українську дипломатію і українську культуру, про що було сьогодні сказано, забезпечимо видатки і підтримку національної безпеки і оборони. Тобто фактично ми збалансували цей бюджет, він є абсолютно реальним при 3-відсотковому економічному зростанні і помірній інфляції. Те, що ми зробили, і того рішення, якого у нас не було на 15 вересня, ми серйозно працювали над підвищенням мінімальної заробітної плати і прийняли рішення про те, що 3 тисячі 200 гривень, це абсолютно реальна мінімальна заробітна плата, яка може виплачуватись українським громадянам. Фактично це все абсолютно є збалансованим. Зараз цей документ вже буде знаходитись на полі українського парламенту. Я знаю, що є політичні сили, які все будуть робити для того, щоб цей бюджет збити, щоб не допустити прийняття бюджету на 2017 рік, тим самим запустити процеси і підвищення інфляції, і руйнацію національної економіки, і багатьох інших речей. Але глибоко вірю у те, що в українському парламенті абсолютна більшість депутатських фракцій і груп, і позафракційних депутатів, які все ж таки мають абсолютно державницьку позиці, давайте віддамо людям те, що заборгували десятиріччями, давайте віддамо людям те, на що вони заслуговують. Давайте ще раз скажемо, що ті роки, які вони зараз прожили останніх від початку російської агресії, важкі, були не напрасні. Що ті часи, коли треба було насправді витримати, вони витримали. І зараз ми можемо розпочати зовсім інший процес – процес і відродження національної економіки, і процес підвищення реальних соціальних стандартів. Ми попрацювали тільки півроку, і це наші перші кроки, які ми робимо. І можете собі тільки уявити, коли ми пропрацюємо декілька років, в якому піднесеному стані буде українська економіки, і наскільки ми зможемо збільшити і покращити умови життя українських громадян. Тому давайте зробимо просто це разом, один раз і на багато десятиріч наперед. Дякую і бажаю вам успіхів.
Дякую. "Година запитань до Уряду" завершена. Подякуємо уряду і Прем’єр-міністру за участь в нашій роботі. Дякую вам, колеги. Я хотів би сказати, що вважаю одною з важливих реформ, яку маємо провести в парламенті, це дебати з урядом, щоб зробити більше часу для таких розмов. Тому що вони дають і правильний діалог, і правильне вироблення рішень в цьому діалозі. Колеги, я хотів би зробити кілька оголошень, які надійшли в президію. Перше. Відповідно до статті 3. частини третьої статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про вихід зі складу депутатської групи "Воля народу" народного депутата України Шаповалова Юрія Анатолійовича. Наступне оголошення. Відповідно до частини третьої статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про входження до складу депутатської групи "Воля народу" народного депутата України Фельдмана Олександра Борисовича. І останнє оголошення. Відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За впровадження повного циклу публічної політики". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів: Мірошниченка Юрія Романовича, Сидоровича Руслана Михайловича, Попова Ігоря Володимировича, Солов’я Юрія Ігоровича, Дубіля Валерія Олександровича, Ємця Леоніда Олександровича. Фактично представники всіх фракцій, привітаємо їх. Вони ставлять амбітну ціль допомагати в реформі парламенту. І я впевнений, спільно ми зможемо провести цей шлях, плече до плеча, спільними реформаторськими зусиллями. Дякую, колеги. Згідно Регламенту у нас зараз є час зачитання депутатських запитів. Депутатських запитів прийшло 251. І я запрошую до зачитання депутатських запитів Першого заступника Голови Верховної Ради України Геращенко Ірину. Будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, ми маємо один запит на сьогодні, який направляється до Президента України. І як ви знаєте, при розгляді запитів до Президента спершу ми маємо поіменно голосувати підтримку запиту. Тому я прошу залишатися в залі. І я хочу поставити зараз на підтримку запиту. Запит від нашого шановного колеги Юрія-Богдана Шухевича до Президента України стосовно зняття грифу "опублікуванню не підлягає" та скасування усіх засекречених нормативно-правових актів Президента України, якими встановлені незаконні пенсійні привілеї для колишніх народних депутатів УРСР та СРСР, колишніх перших секретарів обкомів Компартії України тощо та членів їх сімей, котрим обчислюють пенсії, виходячи з посадового окладу міністра Кабінету Міністрів України, та припинення виплати пенсій цим особам. Я ставлю запит на підтримку. Прошу голосувати, шановні колеги. [[11:25:04]] За-85 На жаль, лише 85 депутатів підтримують це. І я переходжу до оголошення інших запитів. На сьогодні їх 251, шановні колеги. Отже, Віктора Развадовського до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я щодо забезпечення відділення денного перебування комунальної установи "Територіальний центр соціального обслуговування" Романівського району Житомирської області. Віктора Развадовського до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення санітарним автомобілем амбулаторію загальної практики сімейної медицини в селі Висока Піч Житомирського району, Житомирської області. Ірини Сисоєнко до Прем’єр-міністра України щодо проведення пластично-реконструктивної реабілітації військовослужбовців, що брали участь у проведенні антитерористичної операції. Сергія Ларіна до голови Київської міської державної адміністрації про розгляд звернення представників громади Шевченківського району міста Києва щодо невдоволення наказом №62 від 22 червня 2016 року керівництва комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги №1" Шевченківського району міста Києва. Ігоря Гузя до Генерального прокурора України щодо необхідності передачі приміщення колишнього дитячого дошкільного закладу у місті Нововолинську з власності Генеральної прокуратури України у комунальну власність територіальної громади міста. Ігоря Гузя до голови Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності щодо необхідності прийняття Верховною Радою Закону України "Про муніципальну поліцію". Анни Романової до голови Державного агентства України з управління зоною відчуження щодо вирішення проблемних питань відвідання Чорнобильської зони як туристичної дестинації. Михайла Бондаря до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України, міністра фінансів України щодо коригування суми освітньої субвенції для Буського району Львівської області на 17-й рік. Михайла Бондаря до начальника Управління СБУ України у Львівській області, начальника Державної фінансової інспекції у Львівській області, голови Бродівської районної державної адміністрації Львівської області щодо використання коштів на реконструкцію пологового відділення Бродівської центральної районної лікарні. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України щодо невідкладного проведення обстеження та забезпечення слуховим апаратом інваліда з дитинства за рахунок бюджетних коштів. Василя Яніцького до голові Державної служби України з безпеки на транспорті, голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо організації автобусних маршрутів загального користування через село Заболоття Володимирецького району Рівненської області. Я перепрошую, шановні колеги, за технічну паузу. Івана Мельничука до Національного агентства з питань запобігання корупції, Національного антикорупційного бюро України, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо запобігання корупції. Ірини Сисоєнко до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до наказу Міністерства оборони України від 14 серпня 2008 року № 402 "Про затвердження Положення про військо-лікарську експертизу в Збройних силах України". Групи народних депутатів (Величковича, Бондаря, Соляра) до директора Національного антикорупційного бюро України, голови Нацагентства України з питань запобігання корупції стосовно проведення в найкоротші терміни ретельної перевірки декларацій депутатів Верховної Ради України на предмет незаконного збагачення і внесення до них завідомо недостовірних даних щодо походження задекларованих коштів. Ігоря Котвіцького до Прем’єр-міністра України щодо пропозицій до проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік". Ігоря Котвіцького до Прем’єр-міністра України щодо перегляду норм проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік". Олега Мусія до Кабінету Міністрів України щодо пенсійного забезпечення військовослужбовців. Дмитра Колєснікова до Прем’єр-міністра України щодо фінансування державних житлових програм. Владислава Бухарєва до секретаря Ради нацбезпеки і оборони України щодо включення досліджень та розробок Сумського державного університету в оборонній та безпековій сферах до Державного оборонного замовлення, а також їх фінансування з Державного бюджету України у 2017 році. Владислава Бухарєва до Прем’єр-міністра України щодо електрифікації дільниці Південної залізниці протяжністю 239 кілометрів від станції Ворожба Сумської області до станції Люботин Харківської області. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України, тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо відкриття філії відділення екстракорпоральної детоксикації у Дунаєвецькому районі Хмельницької області. Групи народних депутатів (Батенка, Дубініна, інших. Всього 8 колег) до Прем’єр-міністра України щодо виділення членам сімей військовослужбовців, які виконуючи військовий обов’язок у ході проведення антитерористичної операції на сході України, були захоплені в полон або вважаються заручниками, чи зниклими безвісти, одноразової матеріальної допомоги у розмірі 100 тисяч гривень. Степана Івахіва до міністра оборони України щодо виплати грошового забезпечення сім’ї військовослужбовця Богайчука Павла Володимировича, зниклого без вісті в Іловайському котлі. Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра України щодо притягнення до відповідальності посадових осіб Міністерства охорони здоров’я України винних у незабезпеченні ліками дітей хворих на ювенільний ревматоїдний артрит. Ігоря Шурми до міністра внутрішніх справ України щодо визнання рішенням Печерського районного суду міста Києва протиправними дії інспектора роти № 4 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції та притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Олеся Довгого до Кабінету Міністрів України щодо неналежного зарахування плати за надання адміністративних послуг. Олеся Довгого до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо проведення лікування за рахунок бюджетних коштів. Руслана Сольвара до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін у відповідні постанови Кабінету Міністрів України та включення мосту через річку Сквирка на км 301+579 автомобільної дороги Р-32 Кремінець-Біла Церква-Ржищів до переліку об’єктів, на яких буде проводитися капітальний ремонт за рахунок коштів, залучених у попередні роки під державні гарантії Державним агентством автомобільних доріг України. Руслана Сольвара до Прем’єр-міністра України, Фастівського міського голови, начальника Фастівського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Київській області щодо наведення порядку та вирішення питання відновлення роботи дошкільного навчального закладу за адресою вулиця Правди, місто Фастів, на території якого знаходиться стихійне сміттєзвалище. Юрія Бублика до міністра аграрної політики та продовольства України, Голови Фонду державного майна України про порушення прав колишніх працівників Державного підприємства "Чутове" Полтавської області на земельну частку (пай) при приватизації підприємства, довготривале та неефективне проведення даної процедури Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Полтавській області, знищення рухомого та нерухомого майна державної форми власності. Юрія Тимошенка до голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо проведення перевірки дотримання законодавства під час здійснення будівництва над станцією Київського метрополітену "Героїв Дніпра". Юрія Тимошенка до Генерального прокурора України щодо забезпечення належного розслідування фактів передачі земельних ділянок комунальної власності в оренду з порушенням вимог земельного законодавства. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України щодо встановлення меж земельної ділянки між співвласниками житлового будинку та винесення відповідного рішення з цього питання органом місцевого самоврядування. Наталії Кацер-Бучковської до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та вугільної промисловості України щодо захисту енергетичних інтересів на міжнародній арені. Дмитра Добродомова до Прем’єр-міністра України щодо перевірки кандидатури Сергія Храпатого перед призначенням на посаду голови Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти. Дмитра Добродомова до міністра оборони України, тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України, голови Житомирської обласної державної адміністрації, Житомирської обласної ради, голови Новоград-Волинської районної державної адміністрації Житомирської області щодо ініціативи відновлення діяльності Новоград-Волинського військового госпіталю в комплексі з реабілітаційним центром. Івана Рибака до тимчасово виконуючого обов’язки міністра охорони здоров’я України, президента Товариства Червоного Хреста України, голови Чернівецької обласної державної адміністрації, голови Вижницької районної державної адміністрації Чернівецької області, голови Вижницької районної ради Чернівецької області щодо недопущення закриття Берегометської лікарні Червоного Хреста Вижницького району Чернівецької області. Івана Рибака до Прем’єр-міністра України, міністра оборони України, голови Чернівецької обласної державної адміністрації, голова Кіцманської районної державної адміністрації Чернівецької області, голови Кіцманської районної ради Чернівецької області про забезпечення житлом героя АТО, мешканця села Борівці Кіцманського району Чернівецької області. Групи народних депутатів (Кривенка, Матківського та інших - всього 30 депутатів) до директора Національного антикорупційного бюро України, Генерального прокурора України щодо притягнення до кримінальної відповідальності осіб, причетних до розкрадання бюджетних коштів у розмірі 331 мільйон 850 тисяч гривен. Андрія Білецького та Олега Петренка до Прем’єр-міністра України щодо компенсації виплат одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без установлення інвалідності працівників міліції, які загинули або померли, отримали інвалідність або таку втрату працездатності внаслідок безпосередньої участі у проведенні АТО. Василя Яніцького до Генпрокурора України стосовно бездіяльності під час розслідування злочинів щодо незаконного привласнення та розтрати державного майна державного концерну "Украгротехсервіс" в Кіровоградській області. Андрія Лопушанського до міністра аграрної політики та продовольства України щодо прискорення введення принципів децентралізації при реформуванні лісового господарства на Львівщині. Андрія Лопушанського до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я, міністра фінансів щодо забезпечення коштами на оплату праці працівників медичних установ Сколівського, Турківського, Старосамбірського районів та міста Самбора Львівської області. Олександра Супруненка до Прем’єр-міністра України, гендиректора Державного концерну "Укроборонпром" щодо вжиття організаційно-правових заходів для передачі будівлі дошкільного навчального закладу, що перебуває на балансі казенного підприємства "Радіовимірювач", до комунальної власності територіальної громади міста Києва. Олександра Супруненка до міністра екології та природних ресурсів України щодо дотримання вимог екологічної безпеки на полігоні твердих побутових відходів номер 5 у селі Підгірці Обухівського району Київської області. Валерія Давиденка до Прем’єр-міністра щодо потреби запровадження механізму прямих міжбюджетних відносин між новоствореними об’єднаними територіальними громадами та Міністерством фінансів України. Ірини Суслової до голови Державної служби України у справах ветеранів війни та учасників АТО щодо інформування про заходи, направлені на підтримку учасників АТО, у 2016 році. Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України про необхідність відновлення у розкладі руху дизельних потягів приміського сполучення за напрямком Сватове-Попасна та Сватове-Переїздна зупинок на пунктах Забіркіно, 933 км, Житловка, Волчеярська. Максима Бурбака до Генерального прокурора щодо розслідування незаконної вирубки лісів на території Чернівецької області. Валентина Дідача до Прем’єр-міністра, Генпрокурора щодо ситуації, яка склалася в місті Марганець Дніпропетровської області стосовно зриву опалювального сезону внаслідок відключення опалювальної мережі від централізованого теплопостачання міста, що призвело до повної відсутності тепла в оселях мешканців міста. Валентина Дідача до міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора щодо бездіяльності процесуального керівництва та покриття корупційних діянь працівниками органів прокуратури та органів досудового слідства у кримінальному провадженні номер 12015100060007551. Юрія Вознюка до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України, голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо сприяння в направленні Василюку та Ярощук хворих на дитячий церебральний параліч на реабілітацію до міжнародної клініки відновного лікування. Юрія Бублика до Прем’єр-міністра України, міністра внутрішніх справ про масове порушення прав колишніх працівників органів внутрішніх справ Полтавської області, пов’язане з невиконанням центральними органами влади законодавчих актів та не проведенням передбачених ними перерахунків пенсій даних осіб у зв’язку зі зміною розмірів грошового забезпечення утворених підрозділів Національної поліції України. Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра України, тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо звернення працівників патронажної служби Ніжинської міської організації Товариства Червоного Хреста України Чернігівської області. Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра України, голови Чернігівської обласної державної адміністрації щодо якості питної води в населених пунктах Ічнянського району Чернігівської області. Михайла Головка до Прем’єр-міністра України, віце-прем’єр-міністра України - міністра регіонального розвитку, будівництва та ЖКХ, міністра фінансів України щодо передбачення в проекті Закону України "Про Державний бюджет" видатків на фінансування державних житлових програм. Михайла Головка до Прем’єр-міністра України, міністра внутрішніх справ, міністра соціальної політики щодо фактів масового шахрайства в Збаразькому районі Тернопільської області. Івана Мельничука до Генеральної прокуратури України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, Прокуратури Вінницької області щодо незаконного виділення земель резервного фонду у власність на території Каришківської сільської ради Барського району Вінницької області. Ірини Констанкевич до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я щодо збереження функціонування терапевтичного відділення № 2 Любешівської центральної районної лікарні села Ветли Любешівського району Волинської області. Ярослава Дудбневича до начальника Генерального штабу - головнокомандувача Збройних Сил України щодо надання підтверджуючих документів про залучення громадянина до сил та засобів АТО. Романа Мацоли до Прем’єр-міністра України щодо розгляду питання забезпечення реалізації конституційного права на охорону здоров’я та надання життєво необхідної допомоги хворим на гемодіаліз в Хмельницькій області. Романа Мацоли до міністра оборони України, начальника Генерального штабу - головнокомандувача Збройних Сил України, заступника Генерального прокурора України - Головного військового прокурора щодо незадовільного реагування на депутатський запит з приводу забезпечення повного, об’єктивного та всебічного розслідування кримінального провадження за фактом смерті військовослужбовця, учасника АТО - Коваля Максима Олександровича. Ігоря Луценка до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України про використання в психоневрологічних інтернатах Одеської області препаратів аміназин та галоперидол, які являються психотропними засобами пригнічуючої дії. Ірини Єфремової до Прем’єр-міністра України щодо виплати учаснику бойових дій одноразової грошової допомоги у зв’язку з інвалідністю. Ірини Єфремової до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо надання роз’яснення про причини відмови молодому спеціалісту Онанко у направлені на роботу лікарем-методистом. Андрія Шипка до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо розгляду питання про можливість включення до переліку рідкісних (орфанних) захворювань хвороби Шарко-Марі-Тута. Андрія Шипка до Прем’єр-міністра України, тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо ненадання відповідей Міністерством охорони здоров’я України на запити народних депутатів України. Анатолія Денисенка до віце-прем’єр-міністра України - міністра регіонального розвитку, будівництва та ЖКГ України щодо реалізації державної політики в сфері забезпечення молоді житлом та молодіжного житлового будівництва. Анатолія Денисенка до міністра молоді та спорту України щодо здійснення державної політики в сфері забезпечення житлом дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Ігоря Попова до голови Київської обласної державної адміністрації щодо незадовільного технічного стану центральної автодороги та загальноосвітнього закладу в селі Лебедівка, Вишгородського району Київської області. Ігоря Попова до голови Київської обласної державної адміністрації щодо можливого порушення норм чинного законодавства посадовими особами під час виділення земельної ділянки та будівництва комплексу багатоповерхових будинків. Юрія Берези до виконуючого обов’язки голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо незадовільного стану автомобільних доріг, які з’єднують місто Пятихатки з селами Лихівка, Чистопіль, Долинське, містами Вільногірськ і Верхньодніпровськ. Юрія Берези до міністра оборони України щодо незавершеного будівництва казарм у місті Глухів Сумської області, а також з приводу недопустимих умов проживання військовослужбовців. Сергія Рудика до директора Товариства з обмеженою відповідальністю "СмілаЕнергоінвест" щодо негайного вирішення проблемного питання забезпечення мешканців міста Сміла Черкаської області централізованим теплопостачанням. Сергія Рудика до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо збереження фінансування патронажної служби Товариства Червоного Хреста України для забезпечення надання медичної допомоги, догляду, соціально-побутового обслуговування одиноких непрацездатних громадян похилого віку, інвалідів, ветеранів війни та праці, інших соціально-незахищених категорій громадян Кам’янського, Смілянського, Черкаського районів Черкаської області, а також міста Кам’янка та міста Сміла. Шановні колеги, продовжуємо запити. Вадима Кривохатька до голови Національного агентства України з питань запобігання корупції щодо правомірності не оприлюднення декларації голови Запорізької обласної державної адміністрації Бриля Костянтина Івановича на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції. Тараса Батенка до міністра інфраструктури, виконуючого обов’язки голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо встановлення світлофорів та освітлення на пішохідних переходах через трасу Київ-Чоп у селі Розвадів Миколаївського району Львівської області та трасу Львів-Тернопіль у селі Плугів Золочівського району Львівської області. Сергія Ларіна до Прем’єр-міністра України, голови Нацбанку України щодо вирішення проблемних питань пов’язаних із поверненням коштів по вкладам фізичних осіб-клієнтів ПАБ "Банк Михайлівський". Групи нардепів (Продан, Чумака та інших – всього 16 колег) до Генпрокурора України щодо стану досудового розслідування кримінального провадження за фактом зникнення керівника сумського обласного осередку партії "УДАР" Сергія Лихмана. Юрія Мірошниченка до Комітету Верховної Ради України з питань бюджету щодо фінансової підтримки Харківського національного академічного театру опери та балету імені Лисенка. Юрія Мірошниченка до Кабінету Міністрів України щодо встановлення оплати праці державних службовців відповідно до закону. Андрія Вадатурського до міністра оборони України щодо виділення 100 мільйонів гривень для будівництва військового містечка на території Широколанівського загальновійськового полігону. Андрія Вадатурського до Прем’єр-міністра України щодо недопущення створення додаткового податкового навантаження на суб’єктів господарювання, які здійснюють перевезення на річках, у вигляді річкового збору, що суттєво обмежить економічну привабливість галузі в Україні та призведе до втрат робочих місць і збільшення витрат бюджету на підтримку безробітних. Миколи Федорука до Прем’єр-міністра України щодо неналежного та поверхневого розгляду депутатського звернення у Міністерстві охорони здоров’я. Олександра Домбровського до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, міністра енергетики та вугільної промисловості, голови Вінницької обласної державної адміністрації, голови Вінницької обласної ради, Вінницької районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю "Газпостачсервіс" щодо забезпечення природним газом жителів села Переорки Вінницького району Вінницької області. Олександра Домбровського до Прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України, голови Козятинської районної державної адміністрації, голови Калинівської районної ради Вінницької області, голови Калинівської районної держадміністрації Вінницької області, голови Козятинської райради Вінницької області, голови Вінницької обласної ради, голови Вінницької обласної держадміністрації, Вінницької районної держадміністрації Вінницької області щодо забезпечення освітлення автомобільних доріг державного значення в межах населених пунктів. Вадима Кривохатька до Прем’єр-міністра України щодо прискорення погашення заборгованості по пільгах та субсидіях на тверде паливо та скраплений газ мешканцям Гуляйпільського району Запорізької області. Павла Кишкаря до Генерального прокурора щодо повторного звернення про притягнення посадових осіб Фонду державного майна України до кримінальної відповідальності за несвоєчасне відправлення листа орендарю про припинення договору оренди Дніпро-Бузького морського порту. Павла Кишкаря до Генерального прокурора України щодо зловживання слідчим слідчого відділу ФР ДПІ у Деснянському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві Понько під час досудового розслідування за кримінальним провадженням №32013110030000142 від 20 вересня 13 року стосовно прийняття рішення щодо вилучених у Товариства "Мега Ленд" речових доказів. Групи народних депутатів (Опанасенка, Соболєва та інших, всього 5) до голови Нацради України з питань телебачення і радіомовлення щодо дотримання вимог Закону України "Про систему іномовлення України" провайдерами програмної послуги. Олександра Бригинця до міністра енергетики та вугільної промисловості, голови Волинської обласної державної адміністрації щодо проведення робіт по електрифікації житлового масиву міста Рожище Волинської області. Олександра Бригинця до голови Одеської обласної державної адміністрації, тимчасово виконуючого обов’язки начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо ситуації, яка склалася навколо Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міської ради Одеської області. Андрія Шиньковича до виконуючого обов’язки голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо врахування в державній стратегії ремонту доріг потреби в твердому покритті між районами та великими сільськими радами, по яким везуть дітей в шкільному автобусі на навчання від дому та по яким рухаються машини швидкої допомоги. Олександра Гереги та Андрія Шиньковича до голови Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики, Голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, міністра фінансів України щодо необхідності повернення селам та селищним громадам, що не створили об’єднані територіальні громади, 25 відсотків податку на доходи фізичних осіб (ПДФО). Сергія Власенка до міністра Кабінету Міністрів України, міністра соціальної політики України щодо надання інформації про стан нормопроектної роботи профільних міністерств і відомств, підзвітних Кабінету Міністрів України, з формування нових наборів продуктів харчування, непродовольчих товарів, послуг для основних соціальних та демографічних груп населення. Сергія Власенка до Прем’єр-міністра України щодо рівня заробітних плат членів Кабінету Міністрів та інших відомств і підприємств, підконтрольних та підзвітних Кабінету Міністрів України. Олега Осуховського до Прем’єр-міністра України щодо збереження Дипломатичної академії України при МЗС України. Олега Осуховського до голови Рахункової палати, директора Національного антикорупційного бюро щодо можливого розкрадання державних коштів під час капітального ремонту автомобільної дороги державного значення М-09 Львів - Рава-Руська Жовківського району Львівської області. Андрія Іллєнка до голови Київської міської державної адміністрації, голови Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації щодо незадовільного стану асфальтного покриття на житловому масиві "Воскресенка" Дніпровського району міста Києва. Групи народних депутатів (Іллєнка, Марченка. Всього 5.) до Генерального прокурора України, голови Національного агентства України з питань запобігання корупції, Міністра юстиції України, голови Служби безпеки щодо порушення Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" та невиконання рішення суду органами державної влади в частині заборони діяльності Комуністичної партії України. Олександра Ревеги та Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України, голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, міністра фінансів, тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я щодо необхідності належного державного фінансування патронажної служби Товариства Червоного Хреста України у 16-му та 2017-му роках. Олега Кулініча до міністра соцполітики України щодо порядку призначення субсидій на індивідуальне опалення. Олега Кулініча до віце-прем’єр-міністра Павла Розенка щодо порядку виплати надбавки до пенсій та до їх індексації. Оксани Білозір до Прем’єр-міністра України щодо вшанування пам’яті видатного українця Богдана Гаврилишина та компенсацію державою коштів Благодійному фонду Богдана Гаврилишина, втрачених у зв’язку з банкрутством ПАТ "Комерційний банк "Хрещатик", внаслідок чого зупинено реалізацію програми Фонду Богдана Гаврилишина "Молодь змінить Україну". Сергія Капліна до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання питань, пов’язаних із необхідністю повернення коштів вкладникам ПАТ "Банк Михайлівський". Віталія Гудзенка до голови Таращанської районної державної адміністрації Київської області щодо будівництва дороги з твердим покриттям по вулиці Стадіонна в селі Лісовичі Таращанського району Київської області. Віталія Гудзенка до голови Київської обласної державної адміністрації щодо дієвого фінансування у 16-му році будівництва та капітального ремонту об’єктів соціальної сфери у Володарському району Київської області. Сергія Лещенка до голови Нацагентства України з питань запобігання корупції щодо можливого ухилення Президента України Петра Порошенка від декларування коштовних творів мистецтва та об’єктів нерухомості в Іспанії. Сергія Лещенка до Генпрокурора України щодо нібито незаконного заволодіння Житомирською кондитерською фабрикою ТДВ "ЖЛ" групою осіб, організованою народним депутатом України Сергієм Пашинським. Григорія Тіміша до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів для забезпечення продовження будівництва української частини міжнародних пунктів пропуску на україно-румунському кордоні Дяківці - Раковець та Красноїльськ - Вікову де Сус. Григорія Тіміша до Голови Служби безпеки України щодо ухвалення рішення про заборону в’їзду на територію України громадянину Республіки Молдова Додону Ігорю Миколайовичу 1975 року народження за висловлювання, що містять ознаки на посягання на територіальну цілісність та недоторканість України. Недоторканність України, вибачте. Віктора Кривенка до міністра екології та природних ресурсів України щодо порушення екологічних норм Узинським цукровим заводом. Групи народних депутатів (Ємця, Кривошеї, Сташука) до Генпрокуратури України, Міністерства внутрішніх справ щодо порушення прав мешканців та членів ОСББ житлового комплексу "Паркові озера" по вулиці Воскресенській у місті Києві. Руслана Демчака до тимчасово виконуючій обов’язки міністра охорони здоров’я щодо передбачення видатків на фінансування діяльності патронажної служби в Україні у Законі України "Про Державний бюджет України на 2017 рік". Руслана Демчака до Прем’єр-міністра України, начальника Служби автомобільних доріг у Вінницькій області щодо невідкладного проведення ремонту мосту, що знаходиться в аварійному стані, через річку Деснянка у селищі міського типу Турбів Липовецького району Вінницької області. Романа Семенухи до Генпрокурора України щодо перевірки фактів, пов’язаних з захопленням будівлі Затоківської селищної ради. Романа Семенухи до міністра аграрної політики та продовольства щодо сприяння проведенню перевірки дотримання протиепізоотичних заходів боротьби з африканською чумою свиней в Валківському районі Харківської області. Ірини Геращенко до Голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ, міністра культури щодо вжиття заходів правового реагування на факти порушення законодавства України при здійсненні гастрольних заходів в Україні діячами культури Російської Федерації. Олени Сотник до заступника Генпрокурора України - Головного військового прокурора щодо інформації про укладенні угоди про визнання вини в рамках кримінальних проваджень проти осіб, які вчинили корупційні злочини, злочини проти основ національної безпеки та злочини проти осіб під час Революції Гідності. Володимира Парасюка до першого віце-прем’єр-міністра України - міністра економічного розвитку і торгівлі, міністра внутрішніх справ, Генпрокурора щодо можливого розкрадання коштів при будівництві (створенні) Яворівського індустріального парку Філією ТзОВ "Золотий Лев". Роберта Горвата до міністра екології та природних ресурсів щодо гармонізації національних екологічних вимог до колісних транспортних засобів з міжнародними (європейськими) стандартами. Сергія Ківалова до Прем’єр-міністра України щодо необхідності збереження фінансування з державного бюджету дитячого спеціалізованого клінічного санаторію "Хаджибей". Дмитра Шпенова до Кабінету Міністрів України, Антимонопольного комітету України, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо вжиття невідкладних заходів з метою зупинення порушення прав споживачів газу та відновлення порушених прав. Павла Різаненка до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання питання підпорядкування випробувальної лабораторії Баришівського району Управління контролю якості насіння та садивного матеріалу Державної інспекції сільського господарства в Київській області. Павла Різаненка до голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо перевірки проектної документації проекту багатоквартирної житлової забудови по вулиці В’ячеслава Чорновола, у місті Бровари, Київської області на предмет дотримання державних будівельних норм та стандартів. Олексія Ленського до міністра екології та природних ресурсів України стосовно вжиття невідкладних заходів, спрямованих на припинення порушення охоронюваних Конституцією прав громадян Житомирщини на безпечне для життя і здоров’я довкілля, ліквідацію екологічної небезпеки у зв’язку із забрудненням вод річки Случ, забезпечення громадян якісною питною водою, проведення зариблення річки та перевірки щодо причин різкого погіршення стану річки та мору риби. Олексія Ленського до Прем’єр-міністра України щодо підвищення конкурентоспроможності сільськогосподарського виробництва житомирських фермерів на внутрішньому і зовнішньому ринках шляхом спрямування у Український державний фонд підтримки фермерських господарств коштів Державного бюджету України у достатній кількості, щоб підтримати біля 100 господарств. Андрія Гальченка та Костянтина Павлова до Прем’єр-міністра України, голови Державної казначейської служби України щодо врегулювання виплат гарантованих державою. Леоніда Ємця Київського міського голови щодо грубого порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "БЦ ДІАМАНТ ХОЛ" припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт за адресою місто Київ, вулиця Круглоуніверситетська 2/1. Групи народних депутатів (Червакової, Іонової, Суслової) до Генерального прокурора України, голови Національної поліції України щодо вчинення нападів на громадських активістів селища Коцюбинське Київської області, протиправної бездіяльності та неповної службової відповідальності співробітників Нацполіції в місті Ірпені і селищі міського типу Коцюбинське. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України щодо недопущення припинення фінансової підтримки з Державного бюджету України Товариства Червоного Хреста України. Юрія Дерев’янка до Кабінету Міністрів України щодо надання інформації про економічне обґрунтування встановлення з 1 січня 2017 року мінімальної заробітної плати у розмірі 3200 гривень. Юрія Дерев’янка до Прем’єр-міністра України, Міністерства фінансів України стосовно необхідності фінансування у 2016 році реконструкції з добудовою Яремчанської ЗОШ І-ІІІ ступенів № 1 за рахунок коштів Державного бюджету України, у тому числі, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій. Миколи Кучера до Прем’єр-міністра України, тимчасово виконуючій обов’язки Міністра охорони здоров’я України щодо сприяння вирішенню ситуації, що склалася на ДП "Ладижинський завод "Екстра" ПАТ "Укрмедпром" та стосується зміни керівника підприємства, та щодо ситуації, яка склалася в фінансово-господарській діяльності підприємства в частині реалізації готової продукції. Володимира Арешонкова та Олександра Ревеги до міністра внутрішніх справ України про вжиття дієвих заходів щодо дорожнього контролю за рухом сміттєвозів з Львівщини та запобігання подальшому засміченню центральних регіонів України. Шановні колеги, я продовжую наше засідання на 15 хвилин, щоб закінчити оголошення всіх запитів народних депутатів. Володимира Арешонкова до начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо захисту майнових прав та інтересів власників майнових паїв СТОВ "Дружба", села Ушомир Коростенського району Житомирської області. Олександра Вілкула до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо повідомлення про злочин в інтересах ошуканих вкладників ПАТ "Банк Михайлівський". Олександра Вілкула до Голови Верховного Суду України, голови Державної судової адміністрації України, Голови Вищого адміністративного суду України, голови Вищого господарського суду України щодо надання роз’яснення до якого суду слід звертатися ошуканим вкладникам ПАТ "Банк Михайлівський" для реалізації їх конституційного права на судовий захист з позовами до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов’язання вчинити певні дії (зокрема, про зобов’язання Фонду включити до реєстру вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду). Надії Савченко до міністра оборони України щодо надання інформації про наміри Міністерства оборони України розмістити державне оборонне замовлення на ДП "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені Морозова" на виготовлення великої кількості БТР-4Е. Едуарда Матвійчука до Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства інфраструктури України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства, Міністерства охорони здоров’я, Державного агентства автомобільних доріг, Одеської обласної державної адміністрації, Одеської міської ради стосовно необхідності підвищення безпеки дорожнього руху в Україні та виконання Резолюції Генеральної Асамблеї Організації Об’єднаних Націй "Десятиріччя дій із забезпечення безпеки дорожнього руху на 2011-2020 роки" та Резолюції Європейського Парламенту про європейську безпеку дорожнього руху на 2011-2020 роки. Едуарда Матвійчука до Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства фінансів України, Одеської обласної державної адміністрації, Одеської міської ради стосовно необхідності всебічного розгляду звернення комунальної установи "Одеська обласна станція переливання крові" та планування надання відповідної допомоги. Юрія Левченка до голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо захисту прав та законних інтересів громадського об’єднання "Всеукраїнське об’єднання учасників бойових дій" та усунення перешкод для отримання комунального приміщення в оренду. Юрія Левченка до голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо скасування містобудівних умов і обмежень та документів на право ведення будівельних робіт на перетині вулиці Борщагівської та проспекту Повітрофлотського у Шевченківському районі міста Києва, з огляду на незаконність відповідної забудови. Ірини Суслової та Ольги Червакової до Київського міського голови, директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо вжиття заходів для демонтажу незаконних прибудов в історичній частині міста Києва. Олега Петренка до Голови Служби безпеки України щодо проведення службової перевірки правомірності дій працівників Служби безпеки України відносно пасажирського літака авіакомпанії "Белавіа", який виконував регулярний рейс В-2-840 21 жовтня 2016 року Київ - Мінськ. Групи народних депутатів (Петренка, Голуба, Рудика) до Першого віце-прем’єр-міністра України - міністра економічного розвитку і торгівлі України щодо надання інформації про державні інвестиційні проекти, реалізацію яких передбачається здійснювати в Черкаській області у плановому 2017 році та наступних за планом двох бюджетних періодах. Павла Дзюблика до Прем’єр-міністра України щодо включення автомобільної дороги "Житомир-Виступовичі" в план ремонту на 2017 рік. Павла Дзюблика до Прем’єр-міністра України щодо відповідності займаній посаді керівництва Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Житомирській області. Ірини Геращенко до Прем’єр-міністра України щодо стану імплементації Національного плану дій з виконання резолюції Ради безпеки ООН 1325 "Жінки, мир, безпека" на період до 2020 року. Сергія Матвієнкова до Прем’єр-міністра України щодо виплати компенсацій у зв’язку із неможливістю проводити господарську діяльність через замінювання земельних ділянок у районах проведення АТО. Ігоря Луценка до голови Національного агентства України з питань державної служби про недопущення Дехтяренка Сергія до участі в конкурсі на посаду Державного секретаря Кабінету Міністрів України. Шановні колеги, і відповідно до Регламенту народні депутати України, які не задоволені тими відповідями, які прийшли їм від органів влади, вони мають право звернутися до нашого секретаріату з проханням надати їм слово під час оголошення запитів, для того щоб вони могли висловити свою позицію. На сьогодні ми маємо відповідно зареєстрованих два таких звернення через незадовільну відповідь міністерств. Це від народного депутата Ігоря Шурми та народного депутата Віталія Купрія. І згідно Регламенту я надаю їм по 3 хвилини до виступу (це частина друга статті 226 Регламенту). Але при цьому я хочу ще раз звернутися до колег, які хочуть використати це своє право, вчасно звертатись до відповідних структур парламенту, щоб ваше звернення на такий виступ було вчасно зареєстровано. Будь ласка, пане Ігорю. І потім – пан Купрій. Прошу.
Дякую, пані Ірино. Сьогодні я хотів би звернутися до громадян України з наступним питанням. Народні депутати мають право звернутися до уряду з роз’ясненням, як виконуються, як реалізовуються державні програми. На превеликий жаль, недолуге, неякісне фінансування галузі охорони здоров’я на 2016 рік, які проводив великий реформатор, представник коаліції Квіташвілі, призвело до того, що сьогодні в цілому ряді регіонів бракує коштів на заробітну плату для працівників охорони здоров’я. Для того щоб мати картину по Україні, ми проаналізували два таких регіони, які знаходяться в діаметрально протилежних сторонах, - це Львівщина і Харківщина. Що ми маємо на сьогоднішній день? По Львівщині до кінця року сьогодні, вдумайтесь, не на будівництво, не на якісь витрати, на заробітну плату не вистачає 100 мільйонів гривень. На Харківщині на заробітну плату не вистачає 140 мільйонів гривень. Я сьогодні звертаюся до уряду. Розгляньте питання фінансування заробітної плати медичним працівникам України. Чи повірить хтось сьогодні в Україні в гасла про підняття заробітної плати в 3200 гривень з 1 січня, якщо на сьогоднішній день є альтернатива: або додадуть грошей, або Львівській області треба скоротити 7 тисяч медичних працівників, а в Харківщині – 7,5 тисяч медичних працівників. це при тому, що питання мінімальної заробітної плати наразі не стоїть. Сьогоднішня очільниця з рюкзаком охорони здоров’я заявила, що Міністерство охорони не має зауважень щодо проекту бюджету. Я розумію, що в тому рюкзаку за плечима грошей нема, але вона говорить, що міністерство задоволено бюджетом, якому в цілому виділено коштів 2,7 відсотки ВВП. В той час, коли згідно з рекомендаціями Всесвітньої організації охорони здоров’я ЄС для того, щоб фінансування медицини було на якомусь мінімальному рівні, потрібно лишень 5. Якщо цей показник є менше 3 відсотків, розраховувати на будь-які тенденції в розвитку охорони здоров’я не доводиться. Саме основне. Це робота є системно негативною, тому що нема затвердженої урядом концепції стратегії розвитку Національної системи охорони здоров’я. Нам пропонують 1 січня елементи страхової медицини. Так це хто пропонує? Людина, яка сьогодні не може підтвердити оригінал диплому свого? Чи вона має вищу освіту? Чи цей диплом є нострифікований? Її завтра, в січні не буде, а хто буде виконувати цю програму уряду? Володимире Борисовичу, або призначайте міністра охорони здоров’я, або беріть персонально на себе відповідальність за стан справ в Україні. Дякую.
Дякую вам, шановний колего. І будь ласка, своє право на виступ використовує народний депутат Купрій відповідно до частини другої статті 226 Регламенту. Три хвилини.
Шановні колеги! Ще в кінці вересня я звернувся з запитом, з президії він був озвучений, щодо масштабної корупції в державному концерні "Укроборонпром". Ми тільки що послухали пана Гройсмана Прем’єр-міністра, який нам вказував: "Депутати, будь ласка, контролюйте куди витрачаються бюджетні кошти, вказуйте, якщо є там факти корупції, я буду розслідувати". Так от я от отримав від пана Гройсмана лист і я на семи сторінках описав всі корупційні схеми, 300 мільйонів гривень було вкрадено фактично в кошти цього підприємства і під ним дуже багато інших підприємств уходили на обнал прямий, просто на фірми одноденьки і не закуповувалися ні товари послуг і все робилося фіктивно. І ось я отримав один абзац відповіді на це все, пройшло більше місяця. Що в цій відповіді вказано, що надані вказівки і ви отримаєте всю потрібну інформацію від Міноборонпрому, Мінфіну, МВС, Мін’юсту, Мінекономрозвитку. Пройшло майже 2 місяці, я отримав з Державної фіскальної служби на п’яти сторінках підтвердження фактів корупції, навіть більше вказано, окремо моє звернення до Генпрокуратури, зареєстровані кримінальні провадження Житомирська область бронетанковий завод, Київський гарнізон, "Завод 410 цивільної авіації", Київський бронетанковий завод, реєстрація є, але наш уряд от практично не хоче звертати на це увагу, міністр оборони нуль реакції, взагалі все покрито мраком, пан Гройсман перекинув на кого, думає, що воно все помне. Да не помре воно, ці гроші крадуться на крові наших громадян, дітей наших і наших співвітчизників, які вмирають фактично в зоні АТО, не АТО, це війна, в зоні бойових дій. Тому я вважаю і я не погоджуюся з такими відписками на запити народних депутатів і буду продовжувати боротися за те, щоб не розкрадалися кошти в оборонпромі, і всю інформацію оприлюднюю зараз, і у мене на Фейсбуці вона є і буде додатково все. Прошу колег підтримати мене в такій боротьбі. Дякую.
Дякую вам, шановний колего. Шановні колеги, відповідно до Регламенту я оголошую перерву на 30 хвилин. А рівно о 12.40, ми бачимо по кількості присутніх народних депутатів, ми змушені відійти від того порядку денного, який був запропонований для розгляду законопроектів, і відразу перейти до виступів народних депутатів України. [[Шум у залі]] Народні депутати України наполягають на тому, щоб зараз скасувати перерву і перейти до виступів. Я маю це поставити тільки через голосування. Прошу поставити на голосування питання скасування перерви. Будь ласка, голосуємо. [[12:10:36]] За-44 Лише 44 депутати за скасування перерви. Тому 30 хвилин оголошується перерва, і потім – рубрика "Різне". Дякую, шановні колеги.
Шановні народні депутати переходимо до обговорення у "Різному". Прошу зайняти.
Де голови фракцій? [[Шум у залі]] Прошу шановних народних депутатів зайняти місця для того, щоб підготуватися до запису. Прошу провести запис для виступів у "Різному". Запрошую до слова народного депутата Вовка, якому передав слово Галасюк. Прошу.
Віктор Вовк, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Шановні колеги! Шановні громадяни! Прем’єр-міністр Нідерландів Рютте повідомив, що його країна може завершити ратифікацію Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом за умови, що Україна погодиться на новий компроміс. Від нас вимагають укласти додаткову декларацію, яка передбачить, що Угода про асоціацію не буде першим кроком на шляху членства України в Євросоюзі. Також в декларації має бути прописана відсутність питань військового співробітництва та фінансової допомоги з боку ЄС. Ми заявляємо, що такі умови фактично ставлять хрест на євроінтеграційних перспективах України. Виникає питання: а чи потрібна нам вихолощена угода, яка принижує Україну і українців та заперечує наше європейське майбутнє, прирікаючи нас на статус задвірок Європи. Може пан Рютте знає іншу країну, де люди гинули за європейські ідеали під прапорами Євросоюзу? Провал ратифікації Угоди між Україною і ЄС та відсутність обіцяного безвізового режиму – це реалізація плану Путіна. Проблема Євросоюзу – це відсутність лідерів, здатних бачити далі свого носа. Цінності, на яких створювалася об’єднана Європа – свобода, права людини, демократія – зараз грубо зневажаються очільниками ЄС. Минулого тижня ми з лідером Радикальної партії Олегом Ляшком та іншими колегами брали участь в дискусіях будинку батька-засновника об’єднаної Європи Жана Моне, того самого, щодо якого Президент Кеннеді писав, що він силою розуму зробив для об’єднання Європи більше, ніж усі імператори силою зброї. Багатьом нинішнім лідерам ЄС, зокрема і нідерландському Прем’єру Рютте не завадило б відвідати з екскурсією це історичне місце та послухати про ідеї, що покладалися в основу європейського проекту 70 років тому. Сподіваюсь, це б допомогло їм згадати про засадничі цінності та ідеали об’єднаної Європи та набратися лідерських якостей, так необхідних, щоб вести Європу в майбутнє, а не розгублено плентатися в хвості подій та бути маніпульованими ззовні, з Москви. Радикальна партія Олега ляшка заявляє: ніхто не може позбавити українців свого природнього права повернутися до європейського дому. Україна свою частину домовленостей виконала. Вимагаємо того ж від Європи без жодних нових умов та застережень! Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Володимира Литвина.
Шановні колеги, історія свідчить, що будь-яка виконавча влада схильна до зловживань. Людство нічого кращого не придумало, як інститут представництва – парламенти, які повинні контролювати владу і визначати параметри її діяльності. В принципі, тут у Верховній Раді, в сесійній залі, звучать правильно констатації щодо тих проблем, які обсідають основну масу громадян України. Зрозуміло, це проблема непідйомних тарифів. Але, як мені бачиться, і я думаю, що ми єдині в цій констатації, ключовою проблемою сьогодні є питання охорони здоров’я людей. Я думаю, що коли говорити про національну ідею, яка може об’єднати український народ, українське суспільство, українську державу, то це має бути ідея збереження українського народу від тотального вимирання. На превеликий жаль, всі розмови, які звучали щодо збільшення фінансування, залишилися виключно потрясінням повітря. У тому числі і не в останню чергу йдеться про фінансування 38 академічних медичних інститутів, які повинні надавати висококваліфіковану спеціалізовану медичну допомогу. У них сьогодні немає абсолютно нічого: немає бинтів, вати, шовного матеріалу і таке інше. І коли ми, і кожен з нас, шановні колеги, звертається до Міністерства охорони здоров’я, Міністерство охорони здоров’я за трафаретом направляє ці наші листи на місця. На місцях нічого немає, не можуть допомогти, немає медичних апаратів. Так, можуть надати онкохворому безоплатну медичну допомогу, але за умови, коли він принесе необхідні препарати для проведення відповідних ін’єкцій. І відтак, втрачається довіра, люди просто вимирають. Керівники медичних установ стверджують: люди приречені сотнями і тисячами на згасання і вимирання. Кабінет Міністрів України розглянув наші пропозиції до бюджету. Було б добре, якби на наступному пленарному тижні Погоджувальна рада прийняла рішення до розгляду в комітеті профільному, щоб Кабінет Міністрів доповів, які пропозиції Верховної Ради враховані і що він буде робити у цих ключових питаннях, зокрема у питаннях охорони здоров’я. Для інститутів Академії медичних наук ідеально потрібно 4 мільярди, мінімально, для того, щоб вони хоч на четверту частину опрацювали, це потрібно 1 мільярд 250 мільйонів. І ми повинні з вами, шановні колеги, відшукати ці кошти, адже йдеться про людей. Я дуже просив би, щоб ми не заговорили цю проблему. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного Кривошею.
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановна Україно! У своєму виступі я хотів би звернути увагу на те, в принципі, як досить позитивно і плідно попрацювали ми, зокрема, на вчорашньому нашому пленарному засіданні. Це стосується, в першу чергу, прийнятих цілого ряду законопроектів, які були опрацьовані у нашому профільному комітеті, Комітету з питань промислової політики. І я, як голова підкомітету з питань підприємництва та технічного регулювання, хотів би звернути досить велику увагу на законопроект, який вчора був проголосований у другому читанні, номер 3153. По-перше. Я хотів би подякувати всім політичним силам, без виключення, кожному депутату, який прийняв активну участь у голосуванні по цьому законопроекту. Даний законопроект стосується саме мораторію на проведення планових заходів із здійснення державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності. В чому заключається суть цього мораторію, навіщо він потрібен? Я думаю, це питання, мабуть, найменше цікавить сьогодні, найбільше цікавить сьогодні бізнес і найменше має цікавити тих, хто вчора за це тут голосував. Але було цілий ряд зауважень і мені дуже приємно, що наші колеги на них звертали увагу. Разом з тим, я хотів би ще раз для всієї України сказати, хто є ініціаторами даного законопроекту? По-перше. Я хотів би подякувати нашому голові комітету Віктору Галасюку, далі нашим колегам, Вікторе, дякую, далі нашим колегам Кіралю Сергію Івановичу, Єфімову Максиму, Розенблату Бориславу, моєму колезі Хмілю Михайлу, Олександрі Кужель, а також Дубініну Олександру. Це є комітетським нашим, цей законопроект є комітетським, це не значить, що якась окрема політична сила чи якийсь окремий політичний діяч ініціював даний законопроект. Він не є політичний, він є державницьким рішенням. Я надіюсь, що він буде підписаний Президентом України, я надіюсь, що в дійсності до 2017 року, якщо не помиляюсь, у нас буде діяти цей. До 31 грудня 2017 року. Дякую, Вікторе. Буде діяти мораторій. І я надіюсь, що ті мої колеги, а в першу чергу люди, яким я намагаюсь допомагати, а це підприємці в Богуславському районі Київської області, Миронівському, Рокитнянському, Кагарлицькому, в інших районах не лише області, а й України, і мабуть, в тому числі і в місті Києві столиці, де ми відчуваємо, зокрема, зухвалі, можливо, незаконні якісь рейдерські захоплення, і в інших областях, і в інших районах будуть відчувати в першу чергу підтримку в цьому законі (я надіюсь, що він стане законом), і це в дійсності буде показовим інструментом роботи і рішенням, які приймаються Верховною Радою України. Шановні колеги, я ще раз хотів би подякувати всім. Зрозуміло, я хотів би подякувати тим депутатам, які активно працювали над цим законопроектом. Я хотів би навіть подякувати Юрію Левченку окремо, який досить активно виступав по окремим поправках, і сказати.
Будь ласка, 10 секунд, завершуйте.
Я не буду забирати багато часу, я хочу ще раз їм подякувати. Спасибі велике. Геннадія Кривошея, фракція "Народний фронт".
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Галасюка.
Дякую. Шановна пані головуюча! Шановні колеги народні депутати! Українська наука сьогодні знаходиться в критичному стані, і рівень уваги з боку влади є надзвичайно недостатнім. За даними Державного агентства статистики в 2015 році загальний обсяг витрат на наукові дослідження і розробки склав лише 0,6 відсотка. В той час, як в таких країнах, як Фінляндія, Швеція, Данія, Австрія, це понад 3 відсотки ВВП. За часи незалежності кількість науковців в Україні скоротилося в п’ять разів. Ви тільки вдумайтесь в це. На 236 тисяч менше стало науковців в країні. Із 300 тисяч скоротилось до 64 тисяч. Що це таке? Це наукова катастрофа, яка задає тренд деіндустріалізації країни, який ми з вами просто зобов’язані виправити. Лише з 2010 по 2015 рік кількість молодих вчених, тим, кому до 39 років, скоротилася на чверть або на 5,5 тисяч дослідників. Що відбувається? Відбувається шалений відтік талантів з України, не тільки відтік робочих рук, а відтік світлих мізків, талановитих науковців, це є абсолютно неприпустимим, бо це веде до зменшення економічної активності, до втрати промисловості країни і відповідно до втрати суб’єктності держави, це потрібно виправляти і це наша з вами місія. Я хочу наголосити, що рівень безробіття серед молоді в країні, серед тих, кому до 24 років, в першому кварталі 2016 року склав 25 відсотків., тобто молодь не може собі знайти роботи. І ті, хто мають якісь наукові дослідження, то для них відкритий зелений коридор за кордон, а, на жаль, у нас існує залізний занавес для інвестицій в країну, це треба виправляти. Тому ми з вами просто зобов’язані відреагувати на звернення президента Національної академії Бориса Євгеновича Патона. Я знаю, що він звернувся до всіх фракцій і груп парламенту, до ключових комітетів і вчора Олег Валерійович Ляшко і ми спільно з колегами народними депутатами з різних фракцій звернулися до Прем’єр-міністра України, щоб підтримати звернення Академії наук щодо збільшення фінансування вітчизняної науки на 600 мільйонів гривень для забезпечення першочергових потреб проведення фундаментальних наукових досліджень, які мають світову перспективу, підтримку талановитої молоді в сфері науки, а також реформування Академії наук. Безумовно, Академія наук потребує радикального, системного, всеохоплюючого реформування. Але це не означає, що сьогодні треба довести українських науковців до голоду і до еміграції. Тому ми наполягаємо на розгляді Прем’єр-міністром України цього звернення, на збільшенні фінансування Академії наук і закликаю всіх колег долучитися до системного реформування цієї важливої наукової інституції. Вітчизняна наука – це майбутнє промисловості, а промисловість – це серце економіки.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Тетерука. Тетерук, народний депутат. Кириченко передав слово Галасюку.
Шановна пані головуюча, шановні колеги народні депутати, шановний український народе! Враховуючи увагу суспільства до всіх змін, які відбуваються в нашій країні, я не можу не звернути увагу знову на ті події, які відбуваються в нашій космічній галузі. Я неодноразово звертав увагу на те, що вона, дійсно, на півкроку під повного занепаду і руйнування саме через недбале керування проектами, які б мали навпаки вивести Україну на гідний рівень міждержавного співпрацювання і реалізації міжнародних космічних проектів. Натомість ми маємо безліч проектів, які, наприклад, як "Циклон-4", як "Сапсан", як реалізація супутника "Либідь" і так далі, які лише вивели з державного бюджету мільярди, просто мільярди грошей платників податків. І за це жоден з керівників космічної галузі не несе відповідальності. Більше того, вони намагаються через конкурси відновитись на посадах, для того щоб контролювати ті грошові потоки, на кшталт пана Дехтярьова, який в приватний банк "Новий" вивів півтора мільярда грошей платників податків і використовує їх на власний розсуд. Більше того, завдяки закону ми проводимо конкурси на займання вакантної посади. І перший етап показав, що ми маємо двох кандидатів, які в абсолютно прозорий для всіх спосіб мають бути долучені до другого конкурсу. Натомість абсолютно негативною поведінкою, примітивною поведінкою: маханням сумочок за 100 тисяч доларів і брутальною лайкою, - другий етап конкурсу був зірваний. І що ми бачимо? Кабмін, замість того щоб відновити, продовжити відбір в прозорий спосіб, законний спосіб генерального директора на посаду КБ "Південне", намагається це кулуарно провести через унікальне створення ситуації, що директора будуть призначати виключно голова космічної агенції, який на сьогодні призначений в порушення чинного законодавства. Він виконує обов’язки і призначений на державну службу в порушення всіх законодавств про державну службу, які ми тут в парламенті приймаємо. Чому я про це все кажу? Тому що це надзвичайно важливо: відповідальність за проекти повинна бути. Ми повинні визначати і контролювати саме з стін нашого парламенту, які проекти ми реалізуємо, і яку користь від цього отримає держава. Не окремі приватні інтереси окремих фінансових груп або окремих фізичних осіб, а насамперед які дивіденди з реалізації державних космічних програм отримає наша країна. Тому я буду тримати всіх в курсі подій, які будуть відбуватися, і закликаю не зменшувати увагу до величезної стратегічної космічної галузі, яку ми повинні втримати від руйнування і віддачі.
10 секунд, будь ласка.
І віддачі на розграбування некомпетентним, абсолютно безвідповідальним особам. Дякую за увагу.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ігоря Шурму.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Хотів би сьогодні зупинитися на темі охорони здоров’я. Сьогодні минає 100 днів з призначення на посаду виконуючого міністра Уляни Супрун. Людини, яка приїхала до нас в Україну, отримала громадянство, весь час закликає до європейських цінностей. Так от в європейських цінностях людина, яка приходить на таку посаду, за 100 днів відзвітовується за свою роботу. Передусім треба сказати, що не можна їй відзвітуватися як виконуючій обов’язки міністра, тому що вона не несе відповідальність за те, що робиться в галузі. Потрібно призначати міністра охорони здоров’я. Я вкотре від себе, від своїх колег по комітету звертаюся до керівника Кабінету Міністрів Володимира Борисовича Гройсмана: призначте керівника Міністерства охорони здоров’я. Якщо ви хочете все-таки нам пропонувати Супрун, то ви повинні передусім подивитися на оригінал диплому: чи є в неї освіта. Якщо в неї є освіта, потрібно зрозуміти, який її був вклад в систему реформування охорони здоров’я Сполучених Штатів Америки (цією темою там займався і Клінтон, і Обама), що вона там такого зробила, що вона, які новації вона може нам запропонувати тут в Україні. Передусім потрібно зрозуміти, що якщо і є диплом, можливо, не про вищу освіту, а про школу, бо я переконаний, що за плечима в рюкзаку такого диплому немає, там пусто, то потрібно зрозуміти, чи нострифікація стосується виключно якихось окремих людей, чи потрібно і легітимізувати її, освіту в Україні. З чим ми стикаємося за 3 місяці? За 3 місяці, навіть людина без освіти розуміє, що приходить осінь, це навіть розумів історик міністр, який працював в охороні здоров’я Квіташвілі, і треба вакцини проти грипу. Що вчора людина на прес-конференції говорить? У нас вакцини проти грипу не завозять, тому що виробники не мають гарантій, що її викуплять. Наступна тема. Сьогодні в Україну поступило одна вакцина, її викупили, її немає, 5 тисяч. Її викуповують, значить є потреба. Що ж ви робите? Будете дальше, як Квіташвілі, звертатися до маленької країни такої, як Литва, і просити гуманітарну допомогу у вигляді вакцин? На сьогоднішній день 3 місяці пройшло, люди добрі, що, ви ходите в темних окулярах Служби безпеки, Рада нацбезпеки, Кабінет Міністрів, Адміністрація Президента, жодних ліків не закуплено, жодного тендеру не проведено, люди хворіють з 1 січня 2016 року. Сьогодні вже треба говорити про 17-й рік, а ми нічого не закупили. І сьогодні виконуючий обов’язки говорить на прес-конференції, що 90 відсотків людей у нас купують ліки за свої гроші, а на 92 відсотки ми забезпечили поставку. Володимир Борисович, або призначайте її на посаду, хай вона несе відповідальність, або беріть повну відповідальність на себе за стан справ в охороні здоров’я.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Андрія Немировського.
Шановні колеги, шановна пані головуюча, шановний український народе. Хочу звернути, по-перше, увагу міністра МВД. МВС на провал реформи МВС та колосальний ріст злочинності та корупції не тільки серед населення, а й серед структурних підрозділів МВС. Хочу взяти за приклад один з підрозділів, це нині так розпіарені сервісні центри МВС, колишні МРЕВ. А саме сервісні центри у Дніпропетровській області візьму за приклад, тому що я з цієї області, яким керує людина, яка 25 років вже працювала саме на цій посаді, працювала саме в цьому підрозділі. Його заступники також усі не нові люди, а люди з тієї ж системи, які працювали в цих підрозділах. На даний момент порушено за цією людиною декілька кримінальних справ, але людина ходить, всміхається і каже всім навколо, що вона і далі буде купувати свою посаду, далі буде купувати, занесе 25-30 тисяч доларів у суд, у інші, у прокуратуру, в СБУ, і їй нічого не буде. Тому я хочу звернути вашу увагу, пане міністр, саме на цю проблему. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Борислава Березу.
В цій залі дуже часто лунає "Слава Україні! Героям слава!" Дуже часто звертаються до нас, і кажучи ім’ям Майдану, ім’ям Небесної Сотні. Але чи знаєте ви, що в Києві є сквер Небесної Сотні? Це місце, яке присвячене пам’яті загиблих людей. Людей, які загинули на Майдані, – це люди, завдяки яким ми сидимо в цій Раді. І якщо би залишався Янукович, більшість присутніх тут взагалі ніколи би не зайшли в Верховну Раду, ніколи! Так же би ніколи не став мером Києва Віталій Кличко, який колись пообіцяв, що ніколи не буде будівництва в сквері Небесної Сотні. Але що ми бачимо зараз? Це і далі приватна територія, яка належить колишньому зятю мера Києва Черновецькому. Я дивлюсь, що у мерів в Києві паритетна така домовленість: одні не чіпають, інші деребанять. Я все розумію: немає часу, немає сенсу чи якісь гроші. Але ким би були мер Києва та його поплічники, якщо би не Небесна Сотня? Чи стали би вони тими? Ні. Вони обіцяли, що там не буде ні гостинічного, ніякого комплексу. Але зараз там планується будівництво. Зараз пан Бондаренко, помічник і соратник Кличка, каже, що ніхто нічого не знає. Київська адміністрація відмовляється допомагати захищати пам’ять Небесної Сотні. Я хочу зараз звернутися до українців. Якщо люди, які на крові Майдану прийшли у владу, не відповідають своїм обіцянкам і вашим сподіванням, то навіщо ці люди вам у владі? Якщо ці люди не пам’ятають загиблих, якщо пам’ять в них здохла, то ви повинні нагадати їм, завдяки кому вони у владі. Я звертаюсь до мера Києва Віталія Кличка. І хочу, щоб це було як моє депутатське звернення. Зупиніть будь-яке будівництво. Залиште сквер Небесної Сотні. Тим більше, що він виграв конкурс у Берліні. Залиште пам’ять. І пам’ятайте, що люди, які загибли на Майдані, сподівались, що вони будуть жити в кращому суспільстві, в кращій країні. Поверніть українцям Україну. Поверніть киянам Київ. Досить його руйнувати.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Вадима Кривохатька.
Шановні колеги, я хочу довести до відома, до вашого відому ту складну ситуацію яка зараз існує в Запорізькому Держгеокадастрі, який очолює такий собі пан Шляховий. На сьогоднішній день із 6 тисяч учасників АТО землю отримали лише 200 чоловік. 1500 чоловік отримали дозвіл на виготовлення документації, що само по собі не гарантує, що ці люди отримають землю, бо існує така практика, що на один і той же клаптик землі видається дозвіл 2-3 людям. Коли я на зустрічі з паном Цвяхом запитав: а чого так, є один клаптик землі, а видається 2-3 дозволи? Мені відповіли: закон не забороняє, закон не забороняє це робити. Це є суттєва проблема. Цинізм ситуації дійшов до того, що буквально місяць тому відмовили в отриманні земельної ділянки матері загиблого воїна, прізвище Ушакова, хлопець загинув в окопах. І коли мати звернулася для того, щоб отримати земельну ділянку, їй відмовили, просто не розбираючись. На мою думку, коли я став розбиратися з цим питанням, на сьогоднішній день вона отримала дозвіл, я питаю: чого ви так зробили? У неї була неправильно в документації викладені там деякі речі. Що, на мою думку, повинен був зробити цей чиновник? Взяти за руку цю жінку, пройти з нею по кабінетам, і поки вона. Десь зранку до 12 вона повинна вже вийти була з дозволом на землю. Ні, їм це не потрібно. Я не буду передавати плітки, але є така ситуація, що вже зараз за те, щоб отримати землю, за гектар беруть до 500 доларів, до 500 доларів за гектар. Я не знаю, яка ситуація в других областях, але в Запоріжжі це так. Неодноразово в бесідах з людьми, які задіяні в агросекторі, я чув цю цифру. Друге питання. На сьогоднішній день ці люди настільки вже себе безнаказанно відчувають, що є в МінАПК система така, підприємство державне ДП "Конярство", 86-й Новомиколаївський кінний завод. Вчора люди, які проживають в селі Трудове, на базі якого розташований цей кінний завод, перекривали трасу, тому що якісь молодчики, якась така є спілка інвалідів. Одну хвилиночку, будь ласка. Спілка інвалідів, отримали дозволи на виготовлення документації на цю землю. Розумієте? Я спілкувався вчора з Тарасом Кутовим, він сказав, що це справу ми зараз в себе., вирішимо. Але до чого люди вже відчувають себе безкарно. Я прошу звернути увагу Мартинюка, Цвяха і пана Гройсмана, щоб навели на кінець лад, щоб поставили на місце цього Шляхового, для якого не існує ніяких правил, ніяких законі і він робить все, що хоче. Для нього не існує воїни АТО, для нього не існує матері загиблого воїна АТО, людини, доярки, яка 20 років пропрацювала.
10 секунд, будь ласка, завершуйте.
не може отримати землю. Тобто, цю людину треба поставити на місце, бо інакше буде біда. Дуже високий резонанс в суспільстві в зв’язку з цим.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Юрія Солов’я.
Юрій Соловей, 89-й виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шкода, що сьогодні не дуже багато залишилось народних депутатів в залі, я думаю, що їм би також було цікаво почути деякі цифри, які я сьогодні озвучу з цієї трибуни. Але я думаю, що хоча б українське суспільство отримає можливість почути ці цифри. Так от, я хочу сказати, що сьогодні Україна є найбільшою в Європі енергозалежною державою: приблизно 10 мільярдів доларів щороку виходять за кордон за імпорт нафто- та газопродуктів. Це найбільша в структурі українського імпорту величина, 22 відсотки в структурі імпорту займають енергоресурси. Це при тому, що розвідані запаси нафти, газу, газоконденсату на території України є третіми по величині в нашій країні. Очевидно, що до останнього часу серйозних інвестицій в нафтогазовидобувну галузь не здійснювалось, оскільки тарифи були неринковими. Але з останнього часу ми бачимо ринковий підхід до газової сфери, до нафтової сфери, і це дозволяє хоча б частково говорити про те, що інвестиції в цей сектор підуть. Але це тільки одна частина проблеми. Інша частина проблеми полягає в абсолютно іншому. Громади, на території яких знаходяться газові, нафтові свердловини, не отримують від видобутку цих енергоресурсів абсолютно нічого. Вдумайтеся, на території Косівського району близько 20 сіл, які мають на своїй території нафтові і газові скважини, але при цьому в цих селах розбиті дороги, в цих селах практично зруйновані ФАПи, в цих селах багатьох навіть немає елементарного дитячого садочку. Це при тому, що на території цих сил знаходяться нафтогазовидобувні свердловини. Саме тому ми з колегами, я дякую українську парламенту, зареєстрували і прийняли в першому читанні закон про розчеплення ренти від видобутку нафтопродуктів. Я звертаюсь до профільного комітету, як найшвидше розглянути даний законопроект, поряд з тим, я звертаюсь і до колег по залу, тому що на моє глибоке переконання та норма 5 відсотків, вона не є достатньою для того, щоб громади отримали реальний фінансовий ресурс і реальну віддачу від видобутку тих вуглеводнів, які видобуваються на їхній території. І тому поряд з тим, я звертаюся до парламенту все-таки, прийняти якнайшвидше в другому читанні цей законопроект. Поряд з тим, збільшити частку ренти, яка буде залишатися місцевим громадам, на території яких знаходяться свердловини нафти і газу. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Григорія Тіміша.
Шановні колеги! Народний депутат Григорій Тіміш, фракція "Блоку Петра Порошенка". Мій виступ стосується двох дуже важливих питань стосовно нашої співпраці з нашими європейськими країнами, з нашими сусідами і, взагалі, наших стосунків з ними. Насправді склалася дуже серйозна ситуація на кордоні України з європейськими країнами в контексті вивозу товару, товарообігу і, взагалі, співпраця з цими державами. Ми визначили для себе проєвропейський рух розвитку, переорієнтували свої потуги на співпрацю у фінансово-економічній сфери з країнами Європейського Союзу. І за перше півріччя у нас склалася дуже непогана динаміка, маю на увазі у 2016 році в першому півріччі є хороша динаміка щодо нашого товарообігу з європейськими країнами. Аналітики показують більше 100 мільярдів плюс по відношенню до минулого року. Але проблема залишилася проблемою саме в тому контексті, що ми не розбудували свої пункти пропуску настільки, щоб ця спроможність, пропускна спроможність вона належно виконувала ці вимоги щодо товарообігу. В прикордонних областях і Чернівецькій, Львівській областях склалася критична ситуація, напевно, і Закарпаття, і Одеса щодо забезпечення проходу цих товарів грузовим транспортом. Величезні черги на кордоні, п’ятикілометрові інколи не дозволяють нам виконувати ці зобов’язання перед нашими підприємцями. Просто ми не виконуємо нашу обіцянку, дану підприємцям. І, повірте мені, питання не в фаховості або компетентності митних органів, питання, напевно, в нашому несистемному підході щодо розбудови цих пунктів пропуску. Ми взяли для себе зобов’язання, а ми їх не виконуємо. Я просто скористаюся цією трибуною і звернуся ще раз до Володимира Борисовича Гройсмана, щоб він посприяв і дуже в терміновий строк вирішив питання щодо розбудови двох пунктів пропуску в Чернівецькій області, це Красноїльськ – Вікову де Сус, а також Дяківці-Раковець. Даним пунктом пропуску розвантажать, максимально розвантажать грузопотік. І навіть хочу додати, що румунська сторона вже планує побудувати новий автобан не в обхід України, а якраз через Україну з виходом на країни Балтії, і вони готові нам посприяти. Тому ще раз завертаюся до уряду фінансово посприяти в розбудові цих двох. у продовженні будівництва цих двох пунктів пропуску. Це дуже є важливим моментом для покращення.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Сергія Лещенка.
Доброго дня, друзі! Вчора відбулася подія, яку ми чекали два тижні – нарешті відбулося засідання Антимонопольного комітету, яке скасувало корупційний тендер ціною 1 мільярд гривень. Йдеться про одне поглиблення в порту "Южний" Одеської області. Цей тендер є класичним корупційним кейсом, це, напевно, в хрестоматіях треба описувати так, як виглядає політична корупція. Отже, в лютому цього року порт "Южний" оголошує тендер, подається голландська фірма на сто відсотків належить фірмі з Роттердаму, вона пропонує на 90 мільйонів гривень менше, але їх викидають з тендеру. А перевагу віддають фірмі, яка лише за назвою є бельгійською, а під час тендеру 55 відсотків, тобто контрольний пакет акцій переходить на користь двох кіпрських офшорних компаній, а директором цього підприємства стає помічник народного депутата від "Народного фронту" Сергія Фаєрмарка. Все це відбувається на очах держави в умовах, коли країна потерпає від війни, від відсутності коштів для державних підприємств, для державних замовлень, в умовах, коли не доотримують пенсії, не отримують стипендії, не отримують зарплати бюджетники. Тільки завдяки тому, що цей тендер було оголошено як корупційну схему на одному з засідань парламенту в присутності Прем’єр-міністра, він виніс політичне рішення про зупинку цієї корупційної оборутки. Два тижні нічого не відбувалося і знову лише завдяки політичному тиску. Завдяки заявам представників голландської компанії Антимонопольний комітет зрештою ухвалив рішення про те, що має бути новий тендер з системою ProZorro, де будуть змагатися на рівних умовах всі учасники, не залежно від того, чи є в них політичний дах, чи немає політичного даху. Взагалі цинізм політичної корупції в Україні зашкалює. Я слухав мого колеги Борислава Берези про сквер Небесної Сотні, це взагалі ганьба, про яку соромно навіть розповідати не лише з трибуни парламенту, а в оточенні своїх друзів або колег, але все це, справді, має місце в нашій державі. Сьогодні розповім про ще одну історію, яка сталася під час останнього засідання уряду, де виступав керівник "Укрзалізниці" пан Бальчун. Він розповідав про декілька випадків, вдумайтесь, 780 мільйонів гривень було списано з рахунку "Укрзалізниці" в Ощадному банку України як погашення зобов’язань та пені перед банком Рената Ахметова. При тому, що це було зроблено миттєво: програли апеляцію – і в той же день виконавче провадження, і в той же день гроші пішли за цим дорученням. Тоді як в інші, наприклад, банки йдуть на реструктуризацію, інші банки входять в становище державного підприємства, входять в розуміння того, що країна має стан війни, і вони йдуть на поступки. Тут за один день вся оборудка була провернута. Це мені нагадує так само, як в один день переводили гроші підприємствам родини Януковича і ДТЕКу за судовими рішеннями, коли було заборонено переводити кошти на зону АТО за спожиту електроенергію. Але це так само робилося, так само на очах всієї держави. Тобто корупція нікуди не зникла, і лише суспільним розголосом ми можемо час від часу її зупиняти. Але головна причина – це відсутність політичної волі в керівництва держави. Тільки в цих умовах ми можемо побороти.
10 секунд.
Сподіваюсь, суспільний розголос та об’єднання антикорупціонерів в парламенті зможуть побороти корупцію в нашій державі. Дякую за увагу.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Михайла Бондара.
Доброго дня. Бондар Михайло, 119 виборчий округ, голова підкомітету вугільної промисловості. Хочу звернутися в першу чергу до народних депутатів, до керівників обласних державних адміністрацій, до керівників районних рад, до керівників державних підприємств, до керівників профспілок і шахтарських колективів. 24 жовтня була колегія в Міністерстві енергетики, 1 листопада - нарада, 2 листопада – Комітет палива і енергетики. І всі вони пов’язані між собою одним питанням – це якраз реорганізація вугільної галузі. Анатолій Корзун, заступник міністра, представляв якраз проект цієї реорганізації, висловлювали, які там можуть бути проблеми в подальшому, якщо не реорганізовувати цю галузь. І на всіх цих колегіях, виступах, нарадах дійшли згоди, що на протязі двох тижнів будуть надходити від колективів, від всіх зацікавлених якраз пропозицій по реорганізації вугільної галузі. Я буду просити, в першу чергу, всіх керівників, як я наголошував, державних адміністрацій, районних рад, на території яких розташовані якраз шахти, вугільні підприємства, активно долучатися до внесення пропозицій не тільки на міністерство, а і особисто на мене, щоб в подальшому не було заявлено, наприклад, що ніяких пропозицій не поступало. Я, за своєї сторони, відповідно буду. є вхідним якраз в колегію і якраз в робочу групу, яка по реорганізації вугільної галузі. Я, відповідно, буду відстоювати всі пропозиції, які будуть надходити. Тому ще раз закликаю давати свої пропозиції. Я все-таки надіюся, що разом ми все-таки спасем нашу вугільну галузь. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ірина Подоляк. Прошу.
Дорогі колеги! Шановна пані віце-спікер! Маю до вас два повідомлення, два важливих повідомлення. Ознакою деградації культури українського народу включно з його найобранішими представниками, маю на увазі депутатів Верховної Ради, є те, що ми є голими популістами і критиканами. Я хочу відрефлексувати тут на неодноразові закиди і звинувачення в адресу виконувача обов’язки міністра закордонних справ. Мушу наголосити, що у нас уже були міністри охорони здоров’я, які були дипломованими медиками: у нас були терапевти, у нас були гінекологи, у нас були хірурги, у нас були фармацевти. Але мушу вам зазначити, що ефекту від їхньої діяльності не було жодного. Вони ставали частиною корумпованого мафіозного медичного клану, і жодних реформ, і реорганізацій в охороні здоров’я в Україні за весь цей час не відбувалося. І тоді, коли ми бачимо перед нами чергову спробу знайти людину інтелектуальну, знайти людину рішучу, знайти людину, яка не пов’язана жодними зобов’язаннями з цією мафією, яка, не секрет для українського народу, існує в державі Україна, ми починаємо вишукувати, чи має вона диплом вищої освіти лікаря. Мушу вам нагадати, якщо хто забув, що Президент Гавел не мав диплому юриста, не мав диплому економіста, не мав диплому політолога, але був найкращим і найвідданішим справі керівником держави. Він не єдиний приклад. Чим би я хотіла поділитися з вами, шановні депутати, і просила б звернути вашу увагу на те, що відбувається в ваших округах. На превеликий жаль, мушу поінформувати вас, що буквально вчора до мене звернувся директор Львівської національної картинної галереї, що йому випадково стало відомо, що один найкращих і найцінніших об’єктів на території Центрально-Східної Європи, а саме Підгорецький замок в якийсь спосіб передається в концесію. Мушу одразу зазначити для всіх тут присутніх і тих, хто слухає і дивиться, ми не є проти концесії, ми є проти способів і методів, якими це робиться, це робиться таємно, кулуарно, не прозоро під одного інвестора, якого не знають, не називають. І мушу вам сказати, що я особисто не для того прийшла в Верховну Раду, щоб грати методами і способами, які існували в часи розквіту "азарівщини". Тому, будь ласка, зверніть на це увагу, ми будемо теж пильнувати цей момент і давайте впроваджувати нові і прозорі механізми управління державним майном і національними пам’ятками. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Віктора Кривенка.
Шановні колеги, шановна головуюча, шановний український народе. Я хочу вам розповісти про боротьбу, яка триває за порядок в місті Одеса. Всього-на-всього два рішення, які приймає міська рада, міський голова так активно всіх переконує, виводять з міста понад 300 мільйонів гривень. Перше рішення, це придбання будівлі заводу "Краян" за 185 мільйонів гривень начебто для розміщення офісів. Занедбана будівля, яка всього-на-всього менше року тому була придбана за 11,5 мільйонів гривень 26-річним студентом, який працює на кафедрі. Ми сьогодні цей факт, озвучила і головуюча під час запитів до Генерального прокурора, до керівника НАБУ. Мені рекомендували цей факт поки що не озвучувати і на ньому так не акцентуватися, і дати можливість заплатити ці гроші, щоб це вже була конкретна справа. Так зараз їх можуть притягти тільки за підготовку в складі організованої злочинної групи, а так могли б уже притягати по зовсім іншій статті. Але краще ми припинимо зараз цей факт. І я звертаюся до міських депутатів, до міського голови. До міського голови нема сенсу, там совісті немає, а до міських депутатів – зупиніться! Цю ганьбу неможливо буде змити. Подивіться, по чому це приміщення було придбано, і як воно перепродавалося. Це ганьба на всю Україну. Другий факт теж дуже цікавий. Купівля 6 гектарів землі, яка і так місту належить, по підробленим документам, по підробленій оцінці під кладовище за 131 мільйон гривень. Нонсенс! Ця компанія понад десять років бігала по Одесі і пропонувала придбати весь комплекс, їхні будівлі там, права вимоги за 1 мільйон доларів. Зараз разом з будівлею, непотрібною місту, це придбали за 146 мільйонів гривень, фактично 6 мільйонів доларів, під час кризи земля, яка і так є міською. Подивіться, ні податків не сплачувалося на цю землю. Це ж знов-таки все білими нитками. Куди ми рухаємося? Тому я закликаю Генерального прокурора, закликаю керівника НАБУ ретельно перевірити. Понад 30 депутатів підписали це звернення. І багато ще людей приходило і казало, що: "Можна долучитися до підписання?" Тому в Верховній Раді це питання під контролем, в громаді проукраїнській Одеській це питання під контролем. "Народний рух України", який я представляю, це питання теж буде контролювати, і наші рухівці одеські цим будуть займатись. Закликаю всіх журналістів-розслідувачів от по цим двом фактам глибоко розібратися. Тому що у нас міський голова – спеціаліст розповісти як потрібно це місту, у міста лежать кошти на депозитах, завдяки фінансовій реформі децентралізації у міста набагато стало більше коштів. Але місто як тонуло так і.
Десять секунд.
Тому закликаю цю ситуацію тримати на контролі. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Павла Кишкаря.
Шановні друзі! Шановний народе України! Павло Кишкар, "Народний рух України". Так хочеться допомогти уряду бути успішним. Декілька разів і декілька питань, якими ми до них зверталися і звертали їхню увагу, але чомусь ці питання залишаються не вирішеними. У нас є фантастична можливість бути успішними, зокрема у галузі реабілітації інвалідів і в тому числі учасників АТО. У нас є комплекс, який будується у Львівській області у Великому Любені і потребує зараз консервації на зимовий період. Але чомусь за наявності коштів у спеціалізованому фонді соціального забезпечення інвалідів ці кошти не оплачуються. Чому? Звертаюся ще раз до пана Реви, звертаюсь ще раз до Прем’єр-міністра, виділіть необхідні кошти. Це той центр, який дозволить нам якісно реабілітовувати наших хлопців учасників АТО. Це той центр, який дозволить нам реабілітовувати інших людей, які мають відповідні потреби. Це той центр, який дозволить реабілітовувати людей зі всієї східної Європи адже у нас унікальні можливості, унікальна техніка розміщена в цьому центрі. Другий пункт, це ліквідація фактично рішенням суду Херсонського бавовняного комбінату, де за унікальною ситуацією, коли ми маємо інвестора, європейського інвестора з коштами ЄБРР, які готові туди вкладати кошти в найбільше підприємство Східної Європи, колись, звичайно, в легкій промисловості. Байдуже, Фонд державного майна виступає за його ліквідацію, за те, щоб знищити і не відновлювати те, чого вже в принципі не існує. По факту, якщо ви приїдете на ХБК, сьогодні це майданчик, обгорнутий забором, і кой де ви знайдете цеглу. Тому, що ми втрачаємо як держава? Ми втрачаємо робочі місця, ми втрачаємо перспективу повернути до себе виробництво бавовняних тканин та інших тканин, які колись вироблялися на цьому підприємстві. І коротко про ситуацію у військовій сфері, адже найбільше туди прикуто уваги. Питання з розміщенням особового складу. Ми неодноразово зверталися до пана Муженка про необхідність закупівлі рухомих, не рухомих, але тих речей, де можна розміщувати особовий склад, як на першій, так і на другій, на третій лініях оборони задля того, щоб це були людські умови. Тому що неможна в третьому тисячолітті розміщувати солдата, який мусить якісно відпочити і далі вести мову про бойові дії чи взагалі якесь відновлення його життєвих сил, коли це здійснюється взимку в холодній палатці. Ми в третьому тисячолітті, люди добрі, українська промисловість розробила унікальні продукти, які дозволяють.
10 секунд.
Дякую. Унікальні речі, які дозволяють розмістити особовий склад на відповідних лініях оборони і дозволити якісно людям відпочивати. Це забезпечить підвищення бойової готовності.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Юрія Левченка. Прошу.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Шановний український народе! Я хотів би сьогодні виступити з такою певною інформацією щодо роз’яснення діяльності місцевої влади, Верховної Ради, щоб люди знали, хто є хто, щоб люди знали, хто як голосує, щоб люди знали, хто якими злочинами займається. От дивіться, вчора Верховна Рада шляхом кнопкодавства "Опозиційного блоку", шляхом кнопкодавства групи "Відродження" проголосувала два забудовних закони 2418а і 3153. Закони, які для великих міст збільшать вакханалію забудовну, збільшать вакханалію будівельної мафії. Це було зроблено шляхом голосування через кнопкодавство відверте. І попри мої вимоги до спікера Парубія переголосувати ці питання, ця вимога не була виконана з порушенням Регламенту. Здавалося б, давайте нарешті зробимо кримінальну відповідальність за кнопкодавство. Ні, цього немає тому що тоді ж, бачите, треба було б самим себе карати. Але що цікаво? Те, що відбувається у Верховній Раді – це навіть квіточки. Тому що мало хто знає, але от в Київській міській раді минулого четверга, 27 жовтня відбулася взагалі така феноменальна річ, ноу-хау від коаліції пана Кличка і його друзів з "Єдності" (це така банда Пилипишина). Вони взагалі голосували, не депутати за когось голосували, а провели помічника депутата Київської міської ради, і він голосував замість депутата. Так? І, до речі, щоб ніхто не сказав, що це було голослівно, це все зафіксовано чітко на відео, видно який це помічник, видно чий це помічник. Так? Цього помічника звати В’ячеслав Боядін, це довірена особа пана Віктора Пилипишина, бандита-фальсифікатора, його багаторічний юрист. Сьогодні він помічник зятя Пилипишина, депутата Київської міської ради Костянтина Ялового. І от Костянтин Яловий його приводить в залу, садить на місце депутата Кисельова, приховує його, закриває широкою спиною, і той голосує замість Кисельова. Розумієте? Ну, це просто вже не те що абсурд і тиск, а це таке знущання над українським народом, що не знаю, мені важко уявити, що можна ще придумати. До речі, цікаво, що цей В’ячеслав Боядін є помічником, офіційним помічником на громадських засадах одного дуже "єврооптимістичного" народного депутата із фракції БПП, який сидить тут у Верховній Раді і розповідає про нові принципи, про європейську країну і так далі. Тому я наполягаю на тому. [[Шум у залі]] Я наполягаю на тому, я наполягаю на тому, що ці люди мають бути притягнуті до кримінальної відповідальності. Я подав відповідні звернення до правоохоронних органів з цього приводу. Тому що, як мінімум, там є стаття Кримінального кодексу, втручання в автоматичні системи, є стаття Кримінального кодексу привласнення владних повноважень. Будь ласка, прошу, Оксано, 10 секунд.
10 секунд.
А до шановних виборців, до шановного українського народу я звертаюся, зрозумійте, що жодні закони цих людей не зупинять поки ви їх обираєте. Будь ласка, розумійте хто є хто і не голосуйте за таких покидьків. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Кривошею.
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, по-перше, я хотів би звернутися до свого колеги, що якщо ми називаємо когось з помічників народних депутатів, то давайте будемо один одного поважати. Або ми звинувачуємо когось з народних депутатів в чомусь, тоді потрібно називати прізвище народного депутата, а якщо ні, то тоді про це не говорити. Тому що я, наприклад, з честю і гідністю відстоюю кожне ім’я свого помічника народного депутата і наша фракція готова відповідати за кожного із своїх людей. Я думаю, це стосується кожної фракції і кожного народного депутата, в тому числі і твого. Тому я про те говорю, що якщо є якісь докази, то потрібно про це говорити по факту, але тоді називати від початку до кінця. Я не почув прізвище, я говорю про те, що має бути прізвище депутатів. Дякую. Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на те, що в дійсності у нас наближається 2017 рік і на сьогодні досить активною стоїть проблема, і актуальною це формування бюджету 2017 року. Я не є мажоритарним депутатом, на відміну від інших моїх колег, які тут виступали переді мною чи виступають взагалі позаду окремих колег, які працюють по своєму окрузі. Але так склалося, що я родом, вже всі знають, з міста Богуслава, в цьому окрузі працював і був обраний депутатом Олександр Онищенко. Але, разом з тим, на сьогодні округ залишився без депутата і тому я з повною відповідальністю працюю по цьому округу, буду відкривати і відкриваю нові громадські приймальні. І, разом з тим, хотів би звернути увагу нового голови Київської обласної державної адміністрації стосовно бюджету 2017 року. Так склалося, що за останні два роки в ці районні центри, про які назвав, Богуславський, Миронівський, Кагарлицький і Рокитнянський райони, найменше виділялося коштів, зокрема з Фонду регіонального розвитку і взагалі на окремі програми. На сьогоднішній день мені відомо про те, що в принципі, дякуючи першому заступнику Леву Ревазовичу Парцхаладзе, пройшла програма, і фактично проводиться зараз, проведено конкурс і придбано чи будуть придбані автобуси, шкільні автобуси для доступу школярів із малодоступних сіл до шкіл в інші села. Я хотів би звернути увагу, що, наприклад, у Богуславнському районі є таке досить серйозне село, велике село – це село Медвин, до якого з інших приближаючих сіл ніяк не можуть добратися учні. Тому що є один старенький, поломаний автобус, який не може довозити цих учнів, який постійно зламується. І разом з тим, дане село в перспективі є, може стати об’єктом територіальної громади, територіальною громадою про це є попереднє рішення. Тому я хотів би на це звернути обласну адміністрацію. Разом з тим, я хотів би звернути увагу голови Київської обласної адміністрації на моє звернення, яке вже направляється на підставі відповіді Кабінету Міністрів, і включити цілий ряд об’єктів у програму Фонду регіонального розвитку. Це і мости, це і дороги, це і школи, які на сьогоднішній день потребують і капітальних ремонтів, і заміни. Вдумайтесь тільки, є такі об’єкти, в яких взагалі навіть не проводився ремонт, я не говорю про.
10 секунд.
В яких не проводився ремонт більше 30 років, ще з часів Радянського Союзу. Це міст, наприклад, у місті Богуславі. Міська рада не може його утримувати. Тому прошу підтримати мою ініціативу.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Соболєва Єгора. Замість Романової.
Я насправді хочу сьогодні звернутися до людей. Я бачу, що дуже багато людей, які обурювалися на початку тижня електронними деклараціями, зараз починають це витискати зі своєї свідомості. Вони хочуть забути, бо думають, що все одно нічого не зміниться, а краще себе не розстроювати. Це, насправді, найстрашніше, що може статися. Якщо ця прозорість не означатиме відповідальність, вона, не те, щоби не потрібна, вона, насправді, відкине нас назад. Суспільне розчарування – найстрашніше, що може нас всіх чекати. Цього дуже легко уникнути. Для цього кожна людина, кожен громадянин, кожна громадянка має собі сказати: в моїй державі не буде політиків, які нездатні мені пояснити майно. Найстрашніше в цих всіх деклараціях – не Ейфелеві вежі готівки, не мощі, не церкви, найстрашніше, дорогі мої українці, що ви їх вибрали, більше того, багатьох вибрали не один раз. І коли всі сміються над депутатом Добкіним, я би хотів побачити більше 20 тисяч виборців, які проголосували за цього депутата. На чесних демократичних виборах, які були виборені, в тому числі кров’ю людей, в тому числі не на одні революції. Тому величезне прохання, на кожній зустрічі з політиком починати з запитання: поясни свою декларацію. Кожен контакт в соціальних мережах, в таксі, де завгодно має обговорюватися: де ти взяв ці гроші, чому ти не можеш мені пояснити? Поза сумнівом, зараз дуже важливий час для антикорупційного прокурора і для всього антикорупційного бюро, вони мають унікальну можливість показати всьому суспільству, яка на них відповідальність, що вони готові цю відповідальність нести і що нові антикорупційні органи, справді, є кроком вперед. Але останнє, що мені хочеться сказати всім, не можна здаватися. Кожен політик, кожна кримінальна справа, тим більше, кожен вирок буде вириватися з м’ясом, легко не буде. Ми віддали цю країну людям, які її розкрадають. Для того, щоб повернути її назад, кожному треба дуже багато зробити.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Юрія Березу.
Друга інформаційна війна Росії проти України почалася зовсім недавно. Вона почалася в продовження першої. Першу ми, на жаль, програли. У 2013–2014 році, особливо під час страшних подій, серпневих подій 2014 року, тоді програла не українська армія, не українські добровольці, а тоді програла якраз інформаційна армія. Нас тимчасово в одній битві перемогла російська пропаганда. І коли вчора я спостерігав в кулуарах Верховної Ради це нещастя українського народу, це ганьба, позор українського народу – Олена Бондаренко, яка на всіх російських каналах, практично на всіх ток-шоу обливає брудом Україну, обливає брудом Верховну Раду, українську владу, український народ, а саме страшне – вона обливає брудом українського солдата, який насправді зупинив фашистів, російських, наголошую, фашистів. І, Єгор, я до вас звертаюся: насправді про е-декларації ми можемо говорити тоді тільки, коли ми переможем в цій неоголошеній війні, яка ведеться проти нас зі сходу. Ви знаєте, що саме страшне? Що в зал то її привели покидьки з "Опозиційного блоку". Партія регіонів, яка називає себе опозицією, але, на жаль, є п’ятою колоною. І, ви знаєте, коли такі бондаренки зараз відчувають себе спокійно в українському парламенті, то, мабуть, щось негаразд в нашому суспільстві. Я знаю чітко, що якщо по Києву будуть вести вогонь з мінометів, артилерії російські війська, нам буде не до декларацій. Нам не буде до економічного розвитку, нам буде не до цього. На жаль, після Майдану і Революції Гідності ми не зробили висновки, в першу чергу, ідеологічно-інформаційні. І ми продовжуємо терпіти цих покидьків. Ми не тільки продовжуємо, ми продовжуємо бути толерантними. Толерантними до ворогів України. Ви знаєте, справа в тому, що це не можна забути і це не можна замовчати, тому що від цього залежить виживання держави. Від цього залежить виживання України. Слава Україні! Дякую.
Дякую. Прошу, народний депутат Головко.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги, хочу звернути вашу увагу на те. що я вчергове вже ці питання неодноразово піднімав і знову буду наголошувати, що сьогодні дестабілізація України завдяки неадекватній політиці голови Національного банку загрожує національній безпеці і економічному суверенітету Української держави. За останні роки, дійсно, ми не нанесли. Україні нанесли такого збитку завдяки правлінню Гонтаревої, що нам ще довго потрібно буде багато років для того, щоби стабілізувати і відновити сили і фінансову стабільність в нашій державі. Знецінення національної валюти в три рази, закриття більше 80 банків, ліквідація їх практичним чином, це тисячі людей, обкрадених вкладників, це недовіра до банківської системи вчергове продемонстрували в тому числі і ті електронні декларації, це падіння виробництва, падіння експорту, падіння промисловості України завдяки, що не фінансується сьогодні бізнес, не фінансується малий, середній бізнес, не створюються робочі місця. Тому неодноразово звертали про таку негативну політику Голови Національного банку, я звертався у Службу безпеки, прокуратуру, НАБУ, щоб дійсно перевірили Гонтареву на співпрацю з Росією, адже сьогодні представництво російських банків зросло на фінансовому ринку в Україні з 10 відсотків до 40, ті ж самі "Альфа-Банк", "Промінвестбанк", Сбербанк Росії і інші банки сьогодні отримують рефінансування і вони, на жаль, підсилюють свій вплив і тим самим веде до загрози економічної безпеки нашої держави. Хочу наголосити, що за два роки Гонтарева дала, роздала більше 200 мільярдів рефінансуванням, з них 100 мільярдів практично не повернені, 80 мільярдів, це держава дотує Фонд гарантування вкладів, а зараз його, який очолює Ворушилін, а зараз його називають Фонд не гарантування вкладів, тому що люди не можуть забрати свої кошти, які сьогодні застряли в банках і які є свідомо знищені, так, як це було зроблено з банком "Хрещатик" і багатьма іншими. Тому, звісно же, хочу наголосити, що ми сьогодні як депутати не маємо бути байдужі до тої справи, але, на жаль, згідно Конституції, у нас позбавлено права відправити у відставку Голову Національно банку. Ми її погоджуємо, згідно Конституції цю норму, але відправити у відставку ми не можемо. Тому я ініціював звернення до керівників фракцій, до керівників всіх груп в парламенті, щоб дали по представнику кожен, щоб ми змогли зареєструвати тимчасову комісію в парламенті і розслідити діяльність Голови Гонтаревої, яка веде свою політику на знищення фінансової незалежності, на знищення економіки нашої держави. Замість того, щоб стимулювати український бізнес, замість того, щоб дати доступні кредити, знизити облікову ставку і таким чином розвивати нашу економіку, вона її знищує. Тому закликаю вас, представників всіх фракцій дати представника, щоб ми могли на наступному пленарному тижні зареєструвати постанову і розглянути цю злочинну діяльність Голови НБУ. Дякую. Слава Україні.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Кривошею. [[Шум у залі]] Це є час народного депутата Мепарішвілі, який він передав народному депутату Кривошеї.
Дякую. Шановні колеги, пан Мепарішвілі сидить в залі, він мені передав слово. Відповідно до Регламенту, це можна. Дякую всім. Дякую. Фракція "Народний фронт", Геннадій Кривошея. Шановні колеги, я дякую за те, що ви досить активно проти виступаєте того, щоб я не виступав, але все-таки я виступлю з тією проблемою, яка на сьогоднішній день турбує не тільки мене, а й цілий ряд учасників державних підприємств, яких, до речі, хочуть винести на продаж і приватизувати. Тому я говорю про державні підприємства у сфері стандартизації та метрології. Там, де Фондом державного майна серед об’єктів, які винесені на продаж, є 3 об’єкти, які працюють у сфері метрології і стандартизації. Це об’єкт Київський обласний, це Рівненське державне підприємство, а також Чернігівське державне підприємство. Тому я, шановні колеги, хотів би звернути увагу на те, що дані об’єкти виносяться з порушенням чинного законодавства. Тому що на сьогоднішній день дані об’єкти заборонено взагалі виносити як такі, зокрема державні підприємства виносити на продаж, які працюють у сфері метрології. Це в кожній області на сьогоднішній день є такі об’єкти, які працюють, які проводять повірку відповідних лічильників, різних апаратів, які повіряються від ще за часів Радянського Союзу. Тому на сьогоднішній день таких державних підприємств у нас в країні фактично є 25, і кожне з них має відповідні еталони, кожне з них має відповідні доступи в тій чи іншій сфері, чи в тій чи іншій галузі проводити повірку відповідних лічильників чи будь-яких інших засобів. На сьогоднішній день Фондом державного майна в даний перелік включено ці 3 об’єкти, про які я сказав. І тому я хотів би звернути увагу на те, що я виступаю за приватизацію, я ніяким чином не провокую і не виступаю проти неї. Але ми повинні для себе чітко вияснити, які об’єкти ми хочемо продати. Якщо об’єкти в дійсності є позитивними для держави, об’єкти, які сплачують 75 відсотків доходу свого отриманого до бюджету, є на сьогоднішній день прибутковими і несуть в собі фактично стратегічне значення, – тому я вважаю, без конкретного обговоренні і по суті прийнятих серйозних рішень просто так виносити їх на продаж неможливо. Тому я звертаюся ще, в черговий раз, до Міністерства економіки, до профільного заступника міністра економіки звернути на це увагу і зробити все так, як має бути по закону, для того щоб наші державні підприємства, зокрема в сфері метрології і стандартизації, не були просто наліво, направо розпродані незрозуміло кому і незрозуміло з яких інтересів. Я знаю, що Міністерство економіки мене в принципі чує. На сьогоднішній день я вже був в одному із цих підприємств. Найближчих декілька тижнів я зроблю поїздку в наступні два підприємства для того, щоби для себе зробити висновок. І як голова підкомітету з питань технічного регулювання хочу сказати, це знаходиться на контролі не лише моєму, а і нашого профільного комітету. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олега Березюка.
Вельмишановна пані головуюча! Вельмишановні пані і панове! Ми мали зустріч з Прем’єр-міністром України сьогодні і розмовляли про бюджет. Прийняття бюджету в цьому році має як економічне значення, так і велике політичне значення, бо неприйняття якісного бюджету приведе країну не тільки в політичний хаос, але в економічний хаос. Серйозна, важка, непроста розмова з Прем’єр-міністром, міністром фінансів, міністром соціальної політики, іншими міністрами і наші чіткі вимоги. Ми мусимо закрити діру, яка називається митниця. У фракції "Самопоміч" є дві суттєві пропозиції. Це виділення коштів на обладнання митниці відповідними засобами для догляду, вони просто порожні. Поки що в бюджеті тільки 200 мільйонів. 200 мільйонів це ніщо. Друге питання, це встановлення РРО на митницях для товарів, які підлягають страхуванню. Тільки цей маленький крок принесе декілька десятків мільярдів гривень в бюджет країни. Це прості речі, які дозволять наповнювати бюджет уже сьогодні. Наступна річ є дуже важлива, це військовий бюджет. Те, що робиться у військовому бюджеті, це немає меж цинізму. До речі, сьогодні, сьогодні хоронили хлопців з "Айдару", які загинули внаслідок того, що розірвався гранатомет, який був зроблений в Україні. З якої сталі? Скільки він коштував? Ми будемо вимагати поєднання бюджету голосуванням із створенням спеціальної комісії у Верховній Раді, яка буде контролювати як цивільний контроль з витрат бюджету на оборону. Це ми говорили ще два роки тому. Сьогодні в цьому є об’єктивна реальність. Виділяючи сотні мільярдів гривень на оборонку, ми повинні з вами, які це робимо, контролювати як вони використовуються. Бо далі волонтери забезпечують базовими потребами нашу армію напевно. Наступне – це енергоефективність, шановні пані і панове. Так, бюджет перекладає багато відповідальності на місцеві бюджети. Але ми вимагаємо, щоб Державний фонд регіонального розвитку мінімум на 50 відсотків згідно закону був використаний на засоби енергоефективності у школах, лікарнях і інших державних і комунальних установах, тому що це також діра, яка виводить з України дуже багато грошей. І останнє – пенсії. Не може бути різниця між найменшою пенсією 949 гривень і навіть підняттям мінімальної заробітної плати 3200. Це є ганьба для українського суспільства. Тому вимога підняття мінімальної пенсії.
Будь ласка, 10 секунд. завершуйте.
хоча б до 1480 є нашою вимогою цього року бюджету. Інакше ми не докажемо людям, що ми дбаємо про них. Дякую.
Дякую. І запрошую до слова, це останній виступ, пані Тетяну Ричкову, народного депутата.
Доброго дня, шановні колеги, шановні українці. Я хочу звернутися до Володимира Борисовича Гройсмана, тому що до Уляни Супрун звертатися марно, зверталась і письмово, і усно, і все це марно. У мене на окрузі 27 у місті Дніпрі є медичний ліцей. Його приміщення знаходиться на території медичної академії. По судах вони виграли договір і мають знаходитись на цій території. Але що робить Уляна? Підписує документ перевести дітей незнама куди. Діти не мають доступу до приміщень, дітей не розселили у гуртожитки, 60 дітей живуть по сім’ях волонтерів. Діти з області, більшість з області. О четвертій годині ранку вони встають, щоб з Жовтих Вод приїхати і навчатися в цьому медичному ліцеї. Це чудовий заклад. Там вихователі із медичної академії. Його не можна зничтожити, це асоційована школа ЮНЕСКО, вони на третьому місці по ЗНО. Якщо ми зараз будемо шукати приміщення, перевозити дітей, у нас не зможуть приїздити туди викладачі з медичної академії. Ми зничтожимо цей медичний заклад. Діти потім навчаються в медичній академії, 30 дітей зараз спасають життя нашим АТОшникам у лікарні Мечникова, в обласній лікарні. Тому я прошу дуже звернути на це увагу. Якщо нам непотрібна наша молодь і якщо нам непотрібні лікарі, яких більшість, 60 відсотків, вже повинні виходити на пенсію, тому давайте не будемо займатися популізмом і так і скажемо: нам непотрібна медицина. Дуже дякую вам всім.
Дякую вам. Ми завершили роботу в пленарному засіданні. Прошу. Шановні колеги, друга година, я ще раз повторюю. [[Шум у залі]] Відповідно до Регламенту Верховної Ради України ранкове засідання оголошую закритим. Наступне засідання відбудеться у вівторок, 15 листопада, о 10 годині ранку. Наступний тиждень є тиждень роботи у комітетах.