Доброго ранку, шановні колеги! Я прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Отже, прошу приготуватись до реєстрації. І прошу народних депутатів зареєструватись для участі в засіданні, будь ласка. [[10:04:17]] Зареєстровано 332 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, сьогодні день народження народних депутатів Олександра Івановича Дубініна, привітаємо його, і Віктора Миколайовича Остапчука. Вітаємо, колеги! [[Оплески]] Також нагадую, що сьогодні, в середу, ми маємо 30 хвилин виступів від народних депутатів, не від фракцій, а від народних депутатів. І тому я прошу всіх народних депутатів, хто хоче взяти участь в обговоренні, приготуватись до запису. Будь ласка, прошу приготуватись. Готові, колеги? Прошу провести запис для участі в оголошені заяв, повідомлень і пропозицій народних депутатів України. Прошу провести запис. Будь ласка. Павлов Костянтин Юрійович передає слово для виступу Вілкулу. Будь ласка.
Шановний народе України! Шановні колеги! Парламент ще має можливість зупинити масштабну фальсифікацію виборів і парламенту, і Президента, що планується. Саме фальсифікація є тим інструментом, на який розраховують провладні партії, що остаточно втратили повагу людей і мають мінімальні рейтинги. Що може відбутися: перше – це маніпуляція з кількістю виборців. Згідно сайту, офіційного сайту Держстату, населення України складає більш ніж 42 мільйони. Проте за різними підрахунками у нас сьогодні проживають щонайбільше 28 мільйонів. Реальну чисельність можна встановити під час Всеукраїнського перепису населення, що повинен був відбутися ще в 2017 році, але уряд переніс його на післявиборчий 2020 рік. Ви ж розумієте, що влада буде робити, маючи різницю задекларованих та фактичної чисельності населення більше ніж 10 мільйонів осіб. Друге. Блокується новий Закон про вибори, щоб наступного року знову половина депутатів обиралась за допомогою гречки та адмінресурсу. За рахунок цих людей влада хоче хоч щось зробити і хоч якось наповнити свої фракції. Третє. Формуються абсолютно підконтрольна владі Центральна виборча комісія. Кодекс незалежної практики у виборчих справах Венеціанської комісії Ради Європи говорить про те, що у цьому органі має бути забезпечено рівне пропорційне представництво всіх парламентських фракцій та груп. На цьому також наголошують посли країн "Великої сімки" у своїй резолюції. Таку саму вимогу містить резолюція ПАСЕ від 25 січня цього року. Цього добивалося багато політичних сил. Проте я знаю, що цього добилася Юлія Тимошенко, і це той випадок, коли я її підтримаю, адже виконання цієї норми є однією з найважливіших складових прозорого виборчого процесу. Розумні резолюції. Але що фактично відбувається? На 13 місць внесено 14 кандидатур членів ЦВК. Серед них немає жодного кандидату від "Опозиційного блоку". Хоча ми згідно з пропорційним принципом подали дві кандидатури: Сергія Румпу і Григорія Москаленка. Шановні колеги, які проти маніпуляції влади, ми маємо прийняти новий Закон про вибори та створити якісний склад ЦВК. Адже ЦВК, яка немає довіри, - це прямий шлях до невизнання виборів ані українським суспільством, ані міжнародним співтовариством. Це шлях до узурпації влади і тотальної ізоляції. А ми можемо змінити шлях країни, щоб люди жили по-людськи, а не в зубожінні. Дякую.
Наступний виступ від народного депутата Кривохатько. Будь ласка, шановний пане Кривохатько. Я зрозуміла, що ви передаєте слово народному депутату Дерев’янку. Юрій Дерев’янко просить 6 хвилин, тому що він п’ятий і поєднує ці два виступи. Будь ласка, пане Юрію, 6 хвилин.
Юрій Дерев’янко, "Рух нових сил". Шановні народні депутати, шановні українці, я хочу зробити сьогодні дуже важливу заяву, яку я робив на Погоджувальній раді стосовно того, що парламент зобов’язаний ініціювати процедуру письмового подання ініціювання питання про усунення Президента України Порошенка Петра Олексійовича з посади, з поста у порядку імпічменту. Мова йде про те, що із засобів масової інформації протягом останніх двох років ми отримали величезну кількість фактів, які потребують розслідування. Мова йде про те, що ми чули від засобів масової інформації, в тому числі і міжнародних, про так звані панамські офшори Порошенка; про афери при закупці палива для армії "Трейд Комодіті", про корупцію на закупках військової техніки, що виготовляється на заводах Порошенка, де він є безпосереднім бенефіціарним власником; про те, що впроваджена схема "Роттердам плюс", яка дає надприбутки, в тому числі, можливо, Президенту України Порошенку. Мова йде про закупку неякісних медичних автомобілів для армії в компанії, які пов’язані з Петром Олексійовичем Порошенком. Також про володіння можливого Президентом України незадекларованих зерновими і крохмальними бізнесами в країні агресора, ТОВ "Крохмалпродукт" у Липецьку. І в тому числі мова йде про всі ті факти, які персонально, один із його бувших партнерів, депутат Онищенко, який сьогодні переслідується за корупційні злочини, він сам говорить про те, що пан Порошенко від нього отримував гроші, хабарі в особливо великих розмірах – більше 10 мільйонів. В тому числі він був посередником, коли мова йде про екс-регіонала Злочевського. І ці всі факти мегакорупції, топ-корупції і злочинів вони всі є у засобах масової інформації. Шановні народні депутати, коли мова йде про розслідування можливих злочинів Президента Порошенка, то є єдиний орган, який здатен і може відповідно до Конституції і Регламенту розслідувати такі злочини – це є Верховна Рада. Тому, керуючись статтями 93, 111 Конституції України, статтями 171 і 172 Регламенту Верховної Ради України, ми, шановні колеги, зобов’язані як народні депутати, від яких, від кожного з вас, від кожного з нас залежить, чи будуть ці злочини можливі розслідуватися, чи не будуть, ми зобов’язані внести письмове подання, як це вимагає Конституція і Регламент, для того, щоб ініціювати питання про усунення Президента України з поста в порядку імпічменту. Цим не може займатися ні НАБУ, ні Генеральна прокуратура, ні Служба безпеки, ні Міністерство внутрішніх справ, це обов’язок парламенту. І народ України, який вибирав кожного з вас, кожного з нас, він покладав надії на те, що ми будемо також відповідно до Конституції виконувати свої обов’язки і у разі вчинення злочину будь-якою особою, в тому числі Президентом, будемо діяти відповідно. Тому, шановні колеги, від кожного з вас зараз залежить чи будуть ці злочини розслідувані, чи ні. Я дуже хочу подякувати тим народним депутатам, які вчора поставили свої підписи про письмове ініціювання питання про усунення Президента України Порошенка з поста у порядку імпічменту, і таких народних депутатів сьогодні вже є 37. Кожен народний депутат, який присутній зараз в цій залі, має можливість долучитися до підписання цього бланку підписів, підписання цього письмового подання для того, щоб кожний ваш виборець, а також виборець, який голосував за ту політичну партію, яка привела вас в парламент, сказав, що саме ви є відстоювачем інтересів народу, саме ви є тією людиною, тим народним депутатом, який не покриває злочини, а який намагається і робить все можливе від нього, залежне від нього, щоб розслідувати злочини. Шановні колеги! Ви знаєте, нас журналісти запитують про те, як ми ставимося до того, що треба ремонтувати дах у Верховній Раді. Я вам хочу сказати, що нам треба ремонтувати дах у нашої влади, а не дах у Верховній Раді. І цей перший важливий крок для ремонту даху нашої влади і зміни цієї системи, нам обов’язково сьогодні треба зробити. Не ховайтеся, будь ласка, за те, що начебто у нас щось не врегульовано, у нас дуже чітко Конституцією врегульовані кроки, які повинні ми зробити. Перше – це письмове подання, друге – це обговорення у Верховній Раді за повною процедурою, без включення в порядок денний цього питання, третє – це голосування за початок процедури імпічменту, за старт імпічменту, наступне – це створення тимчасової слідчої комісії. І, шановні колеги, законопроекти про ТСК, підписані вашими керівниками фракцій, вже чотири роки лежать у залі парламенту і не виносяться в тому числі. Тому давайте рухатися крок за кроком, не ховатися за тим, що начебто щось не врегульовано. Це роз’яснення дуже чітко дав комітет Князевича, який дуже чітко сказав, яким шляхом ми повинні рухатися крок за кроком. Я звертаюся зараз до громадян України. Шановні громадяни, це тест на справжність, це тест на те, хто є хто в цьому парламенті. Або ми стоїмо на позиціях, що ми розслідуємо будь-які злочини, або ми стоїмо на позиціях, що хтось хоче покривати ці злочини. Тому, шановні українці, запитуйте у кожного свого депутата, у кожної своєї політичної партії, за яку ви голосували, яка позиція депутата, чи є цей підпис, чи немає. Ми будемо оприлюднювати на фейсбук-сторінках, на сайті "Руху нових сил" і у всіх тих активних журналістів, які хочуть нам допомогти для того, щоб суспільство знало позицію кожного народного депутата. Запрошую вас приєднуватися, і обов’язково це треба розслідувати. Дякую за увагу.
Будь ласка, виступ від народного депутата Лапіна. Запрошую вас до слова.
Слава Україні! Шановні колеги! Мій виступ, можливо, буде комусь не зовсім сподобається, але тим не менше. Я хочу подякувати, дуже рідко я це роблю, але тим не менше нашим силовикам, зокрема, Службі безпеки України. За роботу проведену з російськими пропагандистською машиною і з диверсантами на території України, які називають себе. маскують себе під такими, знаєте, гаслами, що ми незалежні засоби масової інформації і так далі. Я зараз хочу поговорити декілька слів про справу, яка сьогодні набуває розголосу і звернути увагу Служби безпеки України, що не лише один керівник сайту РІА "Новости" міг зробити інформаційну диверсію на теренах України. Ви знаєте, зараз по всьому світі йде боротьба проти російських ЗМІ, які розповсюджують фейкову інформацію. На жаль, у нас в Україні таких є теж дуже багато, які не лише є дотичними до російських ЗМІ, але і нашими, нібито, проукраїнськими засобами масової інформації, які "грають на руку ворогу". Про те, я сьогодні, крім подяки Службі безпеки України хочу звернути увагу їхню на інші ганебні факти, які є у мене на Волині, зокрема, у місті Луцьку. Я звертаю увагу Служби безпеки на ганебні вчинки представників партії "УКРОП", які звичайно, можливо, підставляють свої політичних лідерів. Можливо, партійна організація не знає, що у них є такі люди, які їздять на "російські шабаші", які їздять в Росію на святкування Дня Перемоги і паплюжать в засобах масової інформації Російської Федерації нашу державу. Я звертаю увагу на те, що у нас на Волині проводиться розслідування Службою безпеки України по громадській організації, так звана "Варта порядку", і її керівник знаходиться під слідством. Ця громадська організація була дотична до політичної партії "УКРОП". Я звертаю увагу на те, наших силовиків і Службу безпеки України, що прес-секретар "Варти порядку", член політичної партії "УКРОП" займався цим шабашем і їздив на територію Росії. Я звертаю увагу представників партії "УКРОП" і Служби безпеки України на те, що в їхніх рядах (мається на увазі партія) є люди, які паплюжать честь нашої держави. Я також звертаю на те, що разом з паном Волянюком, представником "Варти порядку", партії "УКРОПу," їздив ще такий пан Корсач – це член міськвиконкому Луцької міської ради від партії "УКРОП". Я звертаю на те, що ці особи представляють владу у нас на Волині. Волянюк є головою громадської ради при облдержадміністрації. Шановна Служба безпеки України, займіться, будь ласка, не лише топновинними каналами на території міста Києва, зверніть увагу й на мою Волинь. А також звертаю увагу на той факт, що, можливо, в самій партії "УКРОП" стоїть засудити своїх членів, які підіграють агресору, можливо, це зробити в публічній площині і очистити свої ряди від людей, які прикриваються гаслами українських патріотів.
Дякую вам за ваш виступ, шановний колего. І я запрошую до слова Віктора Чумака, прошу. Зараз підійшов ваш час виступати, прошу пане Вікторе.
Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Віктор Чумак 214 виборчий округ, місто Київ. Знаєте, я дуже багато зараз зустрічаюсь з людьми, і в мене склалося таке враження, що ми тут робимо даремну справу, тому що ми приймаємо достатньо велику кількість законів, але закони, які приймаються просто так, для галочки і не виконуються, нікому не потрібні. Закони, які приймаються і виконуються абсолютно вибірково, теж нікому не потрібні. Більше того, я хотів би сказати, що такі закони вони наносять шкоди державі набагато більше ніж ті, які не приймаються. Ми просто втрачаємо час, сили й ресурси, а головне, що такі закони і їх невиконання приводить до величезної недовіри. Але я сьогодні буду говорити трохи про інше, не про корупцію, не про. Хоча про корупцію теж, не про імпічмент, не про погані виборчі правила, я сьогодні буду говорити про воду. Не секрет, що ми є країною з величезним водним дефіцитом, не секрет про те, що в нас немає взагалі нормальної кількості питної води. Тому збереження водного балансу річок, великих річок, які є в Україні: Дніпра, Дністра, Південного Бугу і маленьких річок, - є завданням національної безпеки. Це не абстрактне питання. Від його вирішення залежить від того, як будуть жити наші діти і наступні покоління. Війни наступних поколінь будуть за їжу і за воду. Я хочу сказати, що я минулої неділі. минулого тижня був у Дніпропетровській області. Там є така дуже красива річка – Оріль. Вона протікає територію Магдалинівського, Юр’ївського, Царичанського і Петриківського районів. Не так давно кожний, хто там був, бачив дуже красиві береги, велику ріку, бачив нормальні ліси, бачив дуже багато дитячих таборів та інше. А сьогодні там абсолютно інша картина. У 2008 році Президент України Віктор Ющенко видав Указ про розширення мереж і території національних парків, і це стало підставою створення Національного парку "Орільський". Минуло 10 років. У 2016 році Дніпропетровська міська рада прийняла ще одне рішення про створення парку "Орільський", але ніхто нічого не зробив. Навіть на сьогоднішній день не розроблена проектна документація на створення такого парку. Скажу вам так, що ще пару років, і зберігати буде нічого взагалі, річки Оріль не буде. Фактично річку захопили злочинці, тому що на сьогоднішній день на берегах Орілі незаконно розриваються луги, незаконно проводиться мисливство, незаконно перегороджується дамбами все. Я був на засіданні координаційної ради, яка уповноважила мене виступити з трибуни Верховної Ради і сказати про це. Більше того, я хочу сказати, що це питання незаконної діяльності на річці Оріль буде предметом розгляду і Генеральної прокуратури, і Кабінету Міністрів. Я зроблю відповідні.
Наступний виступ - від народного депутата Лозового.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Вчора парламент прийняв надзвичайно важливе рішення: в першому читанні законопроект про заборону пальмової олії. Це, без перебільшення, історичне рішення, яке дасть можливість врятувати життя сотень тисяч українців, щоб цинічні бариги не набивали кишені мільярдами за рахунок здоров’я людей. Але не менш важлива проблема для мільйонів людей – це недоступні ліки і недоступна медицина. Минулі три тижні я їздив по Україні. На кожній зустрічі люди, особливо пенсіонери, люди поважного віку, бідні люди піднімали питання недоступності ліків і як наслідок неможливості самим полікуватися і полікувати своїх дітей. Я пропоную українцям і Україні план, як зробити так, щоб ліки були доступними. Сьогодні вартість ліків в українських аптеках удвічі, втричі більша ніж у сусідніх країнах через те, що повний бардак, повна вакханалія і фармацевтична мафія заробляє на житті, на здоров’ї українців, останнє витягують і продають якийсь непотріб, на цьому заробляють мільярди. Ми пропонуємо і вимагаємо відновити державне регулювання цін на ліки для того, щоби рентабельність була не 200-300 відсотків річних, щоб не було такого, що в двох сусідніх аптеках інколи одні і ті самі ліки – різниця у 100, у 200 гривень. Відновлення державного регулювання цін на ліки, обмеження рентабельності дасть можливість суттєво знизити ціни на ліки. Друге – це скасування ПДВ на ліки, це також можливість знизити їх. Третє – це розширення програми безплатних ліків. Коли 2 роки тому ми вимагали безплатні ліки для мільйонів українців, нам казали, що це популізм і це неможливо. Сьогодні більше мільярда гривень у бюджеті на безплатні ліки, але перелік ліків, які надаються безплатно, недостатній. Сьогодні забезпеченість ліків по онкології за рахунок державного бюджету – усього 6 відсотків. Усе інше люди повинні купляти за свої гроші, останнє з хати виносять, в борги величезні влазять, продають хати, продають квартири, щоби полікувати онкологію. Ми пропонуємо, що ліки від онкології надавалися безплатно. І ключове – це відповідальність за продаж сфальсифікованих ліків. Коли людина приходить в аптеку, платить останні гроші, а їй продають крейду замість справжніх ліків, мінімум 5-7 років тюрми, щоб не заробляли на здоров’ї людей. Фармацевтична мафія, цей спрут мають мільярдні доходи за рахунок здоров’я українців, за рахунок того, що вони не мають можливості купити ліки. Ми зламаємо їм хребет. Я і моя команда. Ми оголошуємо хрестовий похід проти дорогих ліків, проти недоступної медицини, проти обмеження права українців лікуватися в рідній країні. Одиниці можуть поїхати по швейцаріях і лікувати своїх дітей, мільйони українців нікуди не поїдуть, далі свого села чи райцентру. Ми пропонуємо, щоб медицині і ліки були доступні. Ми оголошуємо боротьбу за право українців лікуватися в рідній країні за доступні ліки.
Наступний виступ від народного депутата Бондара. Прошу вас, пане Михайло, до трибуни.
Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ, голова підкомітету вугільної промисловості. Шановні колеги, до мене неодноразово звертаються представники вугледобувних підприємств, шахтарські профспілки, представники громадських організацій щодо ситуації навколо збагачувальної фабрики ПАТ "Львівська вугільна компанія" та так званого смотрящего Андрія Венгрина. Знищена на фабриці технологія збагачення рядового вугілля Львівсько-Волинського басейну призвела до екологічної катастрофи, яку спричинили горіння териконів. Також ПАТ "Львівська вугільна компанія" користується своїм монопольним становищем та свідомо блокує роботу Державного підприємства (ДП) "Львіввугілля". Весь вугільний концентрат ДП "Львіввугілля" виготовляється на. та збагачується на фабриці ПАТ "Львівська вугільна компанія" і від цього безпосередньо залежить відвантаження вугільної продукції на електростанції, а отже виконання встановлених задач та договірних зобов’язань ДП "Львіввугілля". Офіційне, не офіційне керівництво ПАТ "Львівська вугільна компанія" в особі Венгрина Андрія повністю ігнорує всі договірні обов’язки та створює умови, які унеможливлюють господарську роботу ДП "Львіввугілля". Натомість впроваджуються нові технології так звані збагачування громадянином Венгриним, і набрані ним люди з тимчасово окупованих територій, які офіційно не влаштовані на фабриці, займаються розкраданням бюджетних коштів та незаконним видобутком та збутом необлікованого так званого аргіліту, це є відходи, які остаються після збагачення вугільної продукції. Всі процеси видобутку, погрузки, відвантаження і збут незаконно виготовленої продукції, як повідомляють заявники, контролює безпосередньо громадянин Венгрин. Тому я ще раз хочу звернутися і до Генеральної прокуратури, і до Служби безпеки України, і до Міністерства внутрішніх справ розслідувати ці всі факти, а більш детальніше вони будуть викладені і в п’ятницю зачитані з цієї трибуни в моєму запиті. Дякую.
Дякую. Я прошу оформити виступ народного депутата Бондаря як депутатське звернення, а запит можна тільки зареєструвати, шановний колега. І зараз я передаю слово народному депутату Ігорю Шурмі. Прошу вас, пане Ігор.
Шановні громадяни України, шановні колеги, які сьогодні присутні в залі! Вчора на засіданні профільного комітету, на превеликий жаль, на вимогу депутатів ми не отримали відповіді від Міністерства охорони здоров’я стосовно того, яка є причина смерті дитини в Тернопільській області з підозрою як реакцію на вакцинацію проти кору. Ми не отримали відповіді і на те, що сталося з дітьми в Черкаській області, де було понад п’ятдесят дітей госпіталізовано, що відбулося в Новомосковську. Я цілком підтримую позицію наших колег організувати "христовий похід" за доступні ціни і відсутність роботи міністерства по ліках. Але мушу сказати, щоб ми не перетворювалися в хрестоносців, потрібно боротися не з причинами, не з наслідками, а треба усувати причину того всього. Яка є причина? От сьогодні в залі тут ніхто, навіть той, хто тиснув кнопку за так звану реформу, не відповість, яку модель системи охорони здоров’я ми будуємо. У нас нема на сьогоднішній день після трьох років роботи реформаторів концепції розвитку національної системи охорони здоров’я. У нас нема стратегічного плану впровадження цієї концепції. І як наслідок ми маємо точкові законопроекти, які на сьогоднішній день не працюють. Подивіться, йде широка така інформаційна агітація за те, що у нас масово люди підписують договори, по електронній системі охорони здоров’я це все буде реєструватися. Ніхто ж не говорить, що ця система є неліцензована. Що ті договори не несуть юридичної сили! І навіть коли будуть виникати спори, запитають: "А хто цей договір затвердив?" Ні Міністерство юстиції, ні Міністерство охорони. Зразок договору затвердила громадська організація. Я вчора з радістю спостерігав як Президент в Київській області відкрив ФАП. Він сказав, що це з півтора мільярдів, які повернуті в Україну, значить, за кошти держбюджету. Якби це зробила область – це одна справа. А у мене є запитання: а чому саме Київська область, а чому саме село Боденьки? Чому саме там поїхали? Чому з ними поїхали представники якоїсь партії? Вибори починаються. І я вам мушу сказати, що в чому є наслідок того всього. Якби міністерство сказало, скільки потрібно ФАПів, скільки потрібно лікарських амбулаторій, то тоді б інформації не писали, що там є житло, на ФАПі, де буде жити лікар. Чому т.в.о. міністра вчора там не було? І на сьогоднішній день ми вимагаємо одного. Це все відбувається через те, що немає керівника міністерства. Внесіть в зал Постанову 5642 про звіт роботи т.в.о. міністра. Голосуйте "за", призначайте міністра і несіть політичну відповідальність. І заходьте пізніше з агітацією від своїх політичних сил у кожний виборчий округ. Ми за те, щоб була реформа. Але вона повинна бути затверджена урядом і парламентом. Дякую.
Заставний передає слово для виступу голові фракції "Народного фронту" Максиму Бурбаку. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Бурбак Максим, "Народний фронт", 204 виборчий округ. Шановні колеги! Нам треба терміново посилювати відповідальність за фальсифікацію виборів, продаж та скупку голосів. Останні вибори до ТГ показали, що перемагають гречкосії та скупники голосів. Бачимо нові схеми махінацій, каруселі з підвозом виборців, зростання так званої ціни виборчого голосу. Фальсифікатори, щоб дістатися до влади, навіть у маленькому селі не гребують ніякими засобами. Опонентів залякують ще на старті передвиборчої кампанії і змушують відмовитися від участі у виборах або йти від їхньої політичної сили. Переможців, які всупереч всьому виграли і навіть без махінацій, намагаються знищити вже постфактум через суди, а то і фізично. Наведу приклад своєї Чернівецької області, 204-1 виборчий округ, місто Заставна. Обраному міському голові Василю Радишу, якому громада вдруге довірила керувати містом, спалили майно, яке належало його дружині. Але повернення в 90-і в Заставні, як і в країні загалом, не пройде. Тому надзвичайно важливо якнайшвидше законодавчо закріпити посилення кримінальної відповідальності за махінації під час виборів. В парламенті вже лежить урядовий законопроект розроблений разом з громадськістю за ініціативи міністра внутрішніх справ Арсена Авакова, де передбачені жорсткі покарання і за підкуп голосів, і за продаж голосів, за махінації з бюлетенями і так далі. Треба врешті започаткувати реальні механізми покарання за виборчі порушення і ввести реальну відповідальність тих, хто скуповує голоси і тих, хто продає майбутнє своїх дітей і нашої держави. Ще один приклад з життя Чернівецької області. Там є кілька молодих людей, які змарнували своє життя фальсифікаціями на виборах 2015 року. Кожному з них суд присудив по 3 роки. Ці діти, будучи на той час студентами університету, скуповували голоси для свого викладача ,який дуже хотів стати депутатом міськради. Махінацію викрили, викладач втік за кордон, а цих студентів вигнали з університету і засудили. Але через деякий час викладач поновився на роботі і навіть захистив дисертацію. Така ситуація в цивілізованій країні виглядала б абсурдом, але у нас, на жаль, ні. За 3 роки після обрання за рахунок куплених голосів справа цього махінатора нарешті в суді. І це заслуга громадськості, яка не дала злити справу та працівників Генпрокуратури, які сприймають цю справу як особистий виклик фальсифікатора. Але поки що цей депутат ходить на засідання Чернівецької міської ради, яку вже давно треба розігнати, бо сформована ця рада і корумпована більшість в ній, завдячуючи численним фальсифікаціям, що буде врешті-решт доведено в суді. Зараз ці так звані депутати роблять все для повторного сценарію 2011 року, коли банда прихвостнів Януковича усунула від виконання обов’язків міського голову Миколу Федорука. Такий самий сценарій ця купка намагається проштовхнути і усунути мера на черговій сесії міськради 31 травня. Дайте завершити.
Додайте 30 секунд, будь ласка.
Але громадськість міста і наші депутати стояти осторонь не будуть. Це вже не часи Януковича. Країна змінилася. Ніхто цей злочин проти чернівецької громади покривати і в цій сесійній залі не буде. Фракція "Народного фронту" буде стояти на захисті інтересів громади і чиного міського голови Олексія Каспрука. Для цього ми разом з вами і розпочинали в 14-му році процес децентралізації. Реваншу регіоналів і повернення часів Януковича в місцевих радах, як і взагалі в країні, не буде. Дякую.
Дякую. І заключний виступ Юринець Оксана Василівна. Будь ласка, пані Оксана.
Доброго дня шановний пане Голово, шановні народні депутати. Як звикло, депутат-мажоритарник, який представляє місто Львів, 117 виборчий округ, я хочу прозвітувати про зроблену роботу. Наша офіційна делегація вперше за три роки відвідала В’єтнам. Як голова групи дружби між Україною і В’єтнамом хочу прозвітувати про зроблену роботу, бо вважаю, що парламентська дипломатія є вкрай важливою для того, аби ми розуміли, наскільки важливо шукати ці пріоритети, де будуть відстоюватись національні інтереси нашої держави для просування наших товарів з втратою одних ринків. З сьогодні з війною на сході ми розуміємо, що Україна має розвиватися, і ми маємо шукати, інколи розвінчувати міфи про стосунки між нашими країнами. Чому В’єтнам сьогодні є важливий для України? Тому що це країна, яка динамічно розвивається, в якої сьогодні валовий внутрішній продукт складає 5,7 відсотків. Це країна, яка жодного разу в ООН не голосувала проти України. Ця країна, яка розуміє, що таке УПА і криївки, яка розуміє, що таке визвольна боротьба за свою державу. І тому вона сьогодні поважає те, що Україна відстоює. Дуже важливо, що цей візит був офіційно здійснений, і нас приймала асамблея на чолі в віце-спікером Національної Асамблеї В’єтнаму. Наступний візит був у Хошимін. Це, можливо, більш відомий для наших глядачів і слухачів як Сайгон. Місто, яке має 10 мільйонів, де сьогодні є український порт, який буде працювати на економіку української держави. Сьогодні є абсолютне зацікавлення В’єтнаму є у співпраці в оборонній галузі, легкій промисловості, інфраструктурі розбудови, в наших технологіях і в наших товарах. І абсолютно вони кожного разу наголошують, саме враховуючи національні інтереси кожної з держав. Ми розуміємо, що наша група у складі Валерія Карпунцова, у складі Ігоря Васюника і Миколи Кадикала – це була певна робота тижня, яка показала, що сьогодні випускники, які закінчили колись українські виші, харківські, київські, львівські, – це абсолютно потужні люди, міністри, заступники міністрів, урядовці. Це люди - підприємці і банкіри, які сьогодні хочуть інвестувати в Україну, для яких колись підтримка України була дуже потрібна нашій державі. А сьогодні вони готові абсолютно сюди відправляти своїх дітей на навчання. Так, навіть послугу, яку сьогодні освітню надає Україна, вона є не дуже дорогою, але дуже якісною і вони це розуміють. Тому кожного разу, розуміючи, наскільки важливо прозвітувати про зроблену роботу, ми написали і скерували до Міністерства закордонних справ, Адміністрації Президента. До речі, абсолютно в’єтнамська сторона дуже чекає цього візиту восени нашого Президента України, до В’єтнаму. Так само на Комітет у закордонних справах, з конкретними пропозиціями, з недоліками певної роботи посольства, я сподіваюся, що саме ця робота покладе новий шлях і це буде новий етап у розбудові.
Дайте завершити, 15 секунд, будь ласка.
До слова запрошується Перший заступник Голови Верховної Ради України Ірина Геращенко. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановні колеги! Я хочу продовжити ту тему, яку під час свого виступу вже підняв мій шановний колега Ігор Лапін. Дійсно, Служба безпеки України викрила ще одну історію, ще одних солдатів або й офіцерів гібридної війни проти України. І що в цьому контексті непокоїть, що так само вчора прозвучала заява ОБСЄ, які в свою чергу висловили занепокоєння відносно обшуків, які провела Служба безпеки України в так званому цьому агентстві РІА "Новости". Хоча сьогодні це є просто кубло пропагандизму проти України. Я би хотіла звернутися до наших шановних колег з ОБСЄ, а також до тих творчих спілок українських, які працюють в Україні, що, можливо, варто давати нашим колегам у Відні більше інформації про ті порушення прав журналістів, які відбуваються на окупованому Донбасі і Криму. Ми дуже рідко чуємо заяви, на жаль, відносно долі журналіста Асєєва, якого вже рік утримують окупанти у тюрмі в Донецьку. Ми чомусь дуже мало чуємо від наших закордонних колег слів підтримки українському журналісту Роману Сущенку, якого безпідставно два роки утримують в російській тюрмі. І от нещодавно я звернулася до Національної спілки журналістів України, до інших організацій, з проханням надати інформацію чи ведеться у нас моніторинг обстрілів, тих порушень прав журналістів, які були на Донбасі. На жаль, такого моніторингу немає. І тому я хочу подякувати колегам журналістам, які надали мені певні факти того, коли українські журналісти потрапляли під обстріли, були поранені, коли порушувалися їх права, коли їх навіть захоплювали в полон бойовики. Я хочу подякувати журналістам, які вже надіслали цю інформацію, зокрема і каналу "Інтер", і каналу "112", каналу "24", "Плюсам", "1+1", і закликати всіх інших колег: будь ласка, згадайте точні дати, надайте цей фактаж, він є дуже важливим для України, він є тим фактажем, який має піти і в міжнародні суди, і до міжнародних організацій, і які мають оперувати, в тому числі і Спілка журналістів України, в переговорах з нашими міжнародними колегами, захищаючи право наших журналістів на професію. Це жахливі факти, коли наші журналісти були поранені, контужені, коли водії, прості водії, які просто везли творчі групи знімати ці репортажі, були так поранені, що сьогодні мають групи інвалідності. І, власне, в цьому контексті мене дуже дивує позиція Голови Спілки журналістів України, який нещодавно підписав спільну заяву з пропагандистською Спілкою журналістів Російської Федерації, начебто з благородною метою, про те, що давайте звільнимо Асєєва. Але до кого це звернення? Там прізвища одного немає – Путіна. Путін сьогодні утримує і Сущенка, і Асєєва, і всіх інших заручників. І ще, що жахливо.
Прошу 30 секунд додати.
що в цьому зверненні, спільно підписаному Головою Спілки журналістів України, є заклик відвідувати окупований Крим. До кого це звернення? Тому дуже мені хотілося, щоб ми дуже чітко, захищаючи тут свободу слова, право журналістів критикувати владу, відрізняли це від загравань і такої нечистоплотності у боротьбі в гібридній війні. А ці факти я передаю в профільний комітет пані Сюмар.
Дякую. Прошу, включіть 15 секунд пані Ірині.
Це дуже важливо. Я передаю ці факти, я можу передати всім лідерам фракцій для використання в роботі, профільному комітету, міністерству профільному, Спілці журналістів, МЗС для використання в роботі. І для того, щоб в судах відповідали всі ті, хто порушують права українських журналів на професію. Дякую.
Дякую вам. Отже, ми переходимо до питань порядку денного. Першим у нас стоїть проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату". Парламентські слухання, які вже мали відбутись, але, на жаль, ми так до них і не дійшли, і тому дату буде запропоновано перенести. Але важливо, щоб ми змогли сьогодні цю постанову прийняти. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми розглянули постанову за скороченою процедурою. Прошу проголосувати і прошу підтримати, скорочена процедура. Прошу проголосувати. [[10:44:15]] За-78 78 – за. Це надто багато, щоб вийти на 150. підемо по повній, поговоримо про екологію. І я запрошую до доповіді секретаря Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Єднака Остапа Володимировича. Будь ласка, пане Остап.
Доброго дня, шановні колеги! Попри те, що в парламенті ще з 2017 року даний проект постанови знаходиться і дане питання не рухається. Але глобальні зміни клімату, на превеликий жаль, відбуваються кожен день, кожну секунду. Наша земля, наша планета наближається до дуже серйозних катаклізмів. І тому нам потрібно ці питання обговорити, я вважаю, на найвищому майданчику країни – на парламентському майданчику. Я дуже сподіваюсь, що сьогодні голоси для даної постанови знайдуться в повному обсязі. Отже, шановні колеги, на ваш розгляд пропонується внесений Комітетом з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи проект Постанови Верховної Ради про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату" (реєстраційний номер 6129). Верховна Рада України, і це дуже важливо, стала одним з перших парламентів світу, що 14 липня 2016 року ратифікувала Паризьку угоду, спрямовану на посилення виконання Рамкової конвенції ООН по зміні клімату. Принципово новим у Паризькій угоді є динамічна система зобов’язань, тобто на думку. тобто на кожну країну покладається зобов’язання визначити власний рівень обмеження обсягів викидів парникових газів і посильного його виконання. На конференції сторін Рамкової конвенції ООН про зміну клімату в місті Марракеш у листопаді 16-го року 48 країн світу оголосили про готовність перейти до використання сто відсотків відновлювальних джерел енергії до середини століття. У нас, шановні колеги, 2-3 відсотки на даний момент джерел відновлювальної енергії і, мабуть, до середини століття нам точно нічого не світить, і тому однозначно це потрібно обговорити в парламенті. Імплементація Паризької угоди може створити відповідні умови в Україні та сприяти оновленню енергетики, транспорту, сільського господарства переходу використання новітніх технологій та відмови від викопного палива на користь відновлювальних джерел енергії, які виключають викиди парникових газів під час виробництва. Імплементація глобальної міжнародної кліматичної угоди матиме загальнодержавне значення та вимагатиме відповідного до основних положень конвенції прийняття ефективного екологічного законодавства, екологічних стандартів, а цілі та пріоритети управління повинні відображати контекст навколишнього середовища та розвитку. Власне, в поточний момент Міністерством екології та природних ресурсів проводиться обговорення і підготовка до подачі в парламент проекту Закону про моніторинг, звітність та верифікацію викидів парникових газів. Якраз ту ж законодавчу ініціативу ми могли би додатково оговорити під час парламентських слухань, її прийняття і провадження. Проведення парламентських слухань сприятиме широкому обговоренню цієї проблематики в українському суспільстві, врегулюванню проблемних екологічних питань, пов’язаних зі зміною клімату, та за результатами всебічного аналізу, прийняттю виваженого рішення із зазначеного питання. Більше того, на даний момент в Україні реалізовується декілька міжнародних програм і від Світового банку, і від USAID, Агентства з міжнародного розвитку Сполучених Штатів Америки. І було би дуже цікаво і добре, і корисно запросити міжнародних експертів в Україну виступити на парламентських слуханнях з парламентської трибуни і донести останній прогрес в даних питаннях. Для всебічного розгляду зазначених питань пропонується провести 4 липня, шановні колеги, 2018 року в залі пленарних засідань Верховної Ради парламентські слухання на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату". Я дуже прошу підтримати відповідний проект Постанови Верховної Ради. І дякую вам всім за увагу.
Дякую. Прошу провести запис на запитання до доповідача. 3 хвилини. Гопко Ганна Миколаївна, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! В мене запитання до доповідача. Скажіть, будь ласка, що конкретного зроблено в Україні крім ратифікації дуже важливої Паризької конвенції щодо змін клімату для того, щоб ми ефективно запобігали антропогенним змінам клімату? Є також Стратегія сталого розвитку, які Україна взяла зобов’язання відповідно до ООН. Що конкретно зроблено? І як ви бачите, також у мене до вас додаткове запитання, зважаючи на родовища, які є в Україні літію, коли ваш комітет буде розглядати щодо цієї справи, оскільки ми розуміємо, що, з однієї сторони ми хочемо, щоби прийшли інвестиції в Україну, а з другої сторони ми бачимо щодо того надання в користування чи освоєння літієвих родовищ? Прошу відповісти на ці питання. Дякую.
Будь ласка, пане Остап.
Дякую, шановна Ганна Миколаївна. Якраз питання, що робиться Україною в питаннях запобігання зміни клімату, можна було б і потрібно обговорити на парламентських слуханнях. Україна розробила проект стратегії низьковуглецевого розвитку, Україна розробляє кліматичну стратегію, тобто Міністерство екології та природних ресурсів доволі активно працює, і в тому числі і розробляє необхідну законодавчу базу. Стосовно літієвих родовищ і інших, на превеликий жаль, і ми бачили нещодавно копії переписки втікача Онищенка з деякими нашими народними депутатами, природні ресурси України і не тільки літій, а газ, нафта і багато інших дерибаняться, на жаль, в Україні. І ми повинні розуміти, що це вичерпні природні ресурси, це значить, що наші внуки, правнуки вже не будуть мати цього природного багатства, яке ми маємо. ми з вами і, на жаль, неефективно і непрозоро використовуємо, зачастую із корупцією і зловживаннями. Тому особливо важливо і я сподіваюсь наш комітет на найближчому засіданні розгляне ці питання з керівництвом Держгеонадр, щоб не було зловживань в даній сфері. Дякую.
Дякую вам. Спориш Іван Дмитрович, будь ласка.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина, 15 округ. Я думаю, що дійсно сьогодні питання, які піднімає ваш комітет, і даний Закон 6129 є важливим, тому що ми бачимо дійсно питання, проблеми, ряду питань, пов’язаних із зміною клімату. Але я хотів задати питання. Чи не вважає ваш комітет, що одним із основних ще також питань, які. ми повинні мати державну програму – це озеленити нашу країну, висаджувати ділянки так, як це в європейських країнах. Де є вільна ділянка, ми повинні мати державну програму і озеленяти її. Це також повинно бути, мабуть, у вашій програмі. Як ви скажете на це питання?
Я вам дуже дякую за запитання. Власне, яким чином ми повинні діяти в даному напрямку, повинна визначати лісова політика України, яку повинно розробляти Міністерство екології та. Міністерство аграрної політики разом з Міністерство екології та природних ресурсів і з Державним лісовим агентством. Дана робота не робиться. Бездіяльність уряду, на жаль, розчаровує нас в даному напрямку. З хороших новин ми розуміємо, що не скорочуються в нас площі лісів, як, наприклад, катастрофічна ситуація зараз в Латинській Америці, в Малайзії, Індонезії, де, вирубуючи ліси, ці держави перетворюють ці території на сільгоспугіддя. У нас, на щастя, землі лісового фонду залишаються незмінними: те, що рубається, воно потім буде відновлене; у нас немає скорочення площ. Останнє десятиліття ми суттєво збільшували площі лісів, але, на жаль, на півдні України, де, можливо, це не було найкращим науковим рішенням, і куди ми вклали мільярди гривень. Для того, щоб не повторити помилок минулого, нам потрібно зважено підійти.
Заключне запитання від Іллєнка Андрія Юрійовича, будь ласка.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Надзвичайно важлива тема і навіть те, що ми бачимо останнім часом з тим, що відбувається з кліматом, це, звичайно, насторожує, і необхідно проводити подібні парламентські слухання. Я хотів би запитати, чи можна трактувати той факт, що у нас настільки слабо розвинена відновлювальна енергетика саме через те, що у нас, зокрема, тотально монополізований енергетичний ринок олігархічними угруповуваннями. Чи можемо ми вважати, що це одна з основним причин, якщо не головна, того, що сьогодні, як ви правильно сказали, 2-3 відсотки від сили у нас сьогодні відновлювальної енергетики в структурі нашої енергетики нашої країни?
Пане Остап, будете відповідати? Будь ласка.
Так, ви праві. Можливо, навіть краще, щоб цю ситуацію коментував Комітет енергетики, але ми, справді, через монополізацію та олігархізацію цього ринку дійшли до такої ситуації на енергетичному ринку, що, збільшуючи відсоток відновлювальних джерел енергії, нам потрібно збільшувати відсоток вугільної генерації викопних джерел енергії і, власне, це якраз. внаслідок того, що у нас не проваджувались реформи на ринку енергетики, шановні колеги. І знову ж таки одне з цим питань можна обговорити під час парламентських слухань, за які я агітую вас всіх проголосувати.
Дякую вам. Час для запитань завершений. І я прошу провести запис на виступи від фракцій. Будь ласка, прошу записатися. Пане Остап, дякую. Ви вже можете зайняти своє місце. Мосійчук Ігор Володимирович.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Звичайно, наша фракція підтримує постанову про проведення цих слухань, як і підтримує всі заходи, спрямовані на розвиток захисту екологічної безпеки країни. Але зараз, користуючись нагодою, хотів би поговорити трохи про інше, про тих, хто захистив країну від екологічної катастрофи, захистив людство від екологічної катастрофи. Я знову-таки хочу привернути вашу увагу до проблем чорнобильців, до проблем соціального захисту людей, які пожертвували власним життям і здоров’ям, захищаючи країну, захищаючи націю, захищаючи право на життя кожного українця. Законопроект 4442, який ганебно був провалений в цьому залі, авторами якого являється команда Радикальної партії Олега Ляшка, покликаний відновити справедливість, покликаний дати соціальні гарантії, дати соціальне забезпечення тим, хто рятував у далекому у 1986 році українців і все людство від цієї катастрофи. Зараз наш законопроект 4442 знаходиться на розгляді в комітеті. Я закликаю комітет якнайшвидше розглянути його і знову винести сюди, до сесійного залу. А вас, шановні колеги, не ховати голови, як страуси в пісок, а взяти, набрати мужності в проголосувати. Віддати шану тим людям, віддати належне тим людям, кому ви в тому числі завдячуєте життям. Поїдьте на мою рідну Полтавщину, на Лубенщину до Спасо-Преображенського монастиря. Поруч на Зажур-горі, на Кургані скорботи, там, де Меморіал жертвам Голодомору 1932-1933 років, Алея пам’яті чорнобильців, куди висаджуються берізки в пам’ять про чорнобильця кожного, який помирає на Лубенщині, де проживає найбільше ліквідаторів. Приїдьте, походіть серед цих берізок, усвідомте і проголосуйте. Віддайте належне тим, хто врятував українців від загибелі.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, запрошується до слова народний депутат Сергій Євтушок. Йому передає право на виступ його шановний колега Олександр Абдуллін.
Дякую, шановна пані головуюча. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дійсно, наприкінці 2016 року було започатковано новий етап міжнародного переговорного процесу щодо запобігання антропогенним змінам клімату. Я скажу, що зазначену угоду наша країна найперша, в числі найперших підтримала своєю ратифікацією. Це відбулося ще в липні, 14 липня 2016 року. А що ж пропонує нам Паризька угода? Паризька угода пропонує систему зобов’язань, які приймаються країнами на добровільній основі в рамках спільної відповідальності. Тобто на кожну країну покладається зобов’язання визначити власний рівень обмеження обсягів викидів парникових газів і посильного його виконання. Підтримку країн, що розвиваються, щоб запобігти змінам клімату. З урахуванням прагнення 48 країн світу перейти на використання 100 відсотків, я тут ставлю акцент, відновлювальних джерел енергії до середини століття. Імплементація Паризької угоди може створити відповідні умови в Україні та сприяти оновленню енергетики, транспорту, сільського господарства, переходу до використання новітніх технологій та відмови від викопного палива на користь відновлювальних джерел енергії, які виключають викиди парникових газів під час виробництва енергії. Для всебічного розгляду зазначених питань на основі рішення комітету від 7 листопада 2017 року пропонується провести 20 грудня 2017 року в залі пленарних засідань Верховної Ради України парламентські слухання на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату". Проведення парламентських слухань сприятиме широкому обговоренню цієї проблематики. Ось, шановні колеги, це наш дороговказ, це розвиток нашої України в контексті збереження кліматичних умов. І я скажу одразу, до автора, який тут доповідав, хотілося задати запитання. Скажіть, будь ласка, оці системи субсидіювання, які всіляко стимулюють наших власників облгазів, бідос-олігархів до субсидій, чи призведуть вони до того, що ми перейдемо на відновлювальні джерела енергії? Чи зможуть наші люди, громадяни України провести у себе утеплення власних будинків, тим самим скоротивши використання газу і все інше? На мою думку, це абсолютно ганебна практика і потрібно якраз в контексті цієї Паризької угоди переходити до відновлювальних джерел енергії, тим самим зберегти кліматичні умови в тому стані, які вони є зараз. Дякую.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат Кривошея. Прошу вас. Від "Народного фронту", він представить позицію "Народного фронту" щодо обговорюваного проекту постанови. Прошу.
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Шановні колеги! Шановні члени профільного Комітету з питань екології! Я хотів би звернутись до вас з одним проханням. Мені здається, що дане громадське слухання і громадське обговорення саме в парламенті має початися з досить серйозних слів, зі слів: "Люди, схаменіться, люди зупиніться!". Я хотів би, щоб на сьогоднішній день ми всі тут в парламенті, в першу чергу в парламенті, звернули на це увагу. Кожен з вас зараз вирішує свої якісь питання, але не задумується над тим, що робиться у нас в країні чи що робиться в світі. Люди добрі, якщо ми звернемо увагу, тільки за останні 10 років кількість катастрофічних надзвичайних ситуацій в світі збільшується фактично з кожним роком в декілька разів. Це пожежі, це стихійні лиха, це постійне затоплення певних територій. І це все. кількість територій в світі, кількість землі збільшується. І саме найстрашніше це те, що кількість людей які гинуть від цих надзвичайних ситуацій також збільшується. Що маємо ми з вами сьогодні робити? Мені здається, одними парламентськими слуханнями ми не вирішимо цієї проблеми. Кожен з нас, кожен українець, кожна людина в світі повинна звернути на це увагу. Ми повинні нести повну відповідальність за те, що ми видобуваємо з надр землі і як ми його використовуємо. Ми повинні з вами розуміти, що навіть збереження лісів, зменшуючи кількість друку паперу, який сьогодні нам роздають тут в парламенті, це також є збереження нашої землі. Ми повинні з вами зрозуміти, що від цього залежить майбутнє всього світу. Мораторій на вивезення лісу з України. Зменшення кількості автомобілів, які користуються дизельними двигунами в Європі, це тільки приклад і найменша, найменший приклад того, що на сьогоднішній день повинні зробити, мабуть, і ми у нас в Україні і в усьому світі. Ми повинні зрозуміти, що ці викиди знищують нашу планету. Я думаю, що на даному парламентському обговоренні, парламентських слуханнях, я думаю, що ми сьогодні це проголосуємо, ми повинні підняти суттєво цю проблему, і парламент повинен взяти прапор в свої руки і продовжити те, що Україна зобов’язалась робити, підписавши Кіотський протокол в 99-му році. Потрібно не просто посилювати, потрібно нести відповідальність і мати відповідні зобов’язання перед світом і перед своїми людьми, і перед собою. Тому що від цього ж залежить майбутнє всієї планети. Ми повинні берегти те, що нам дала природа. Дякую.
Дякую, шановний колего! Будь ласка, останній виступ в цьому блоці. Юрій Соловей. Прошу вас, пане Юрію.
Юрій Соловей, 89-й виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги! Шановний український народ! Я перш за все хочу зауважити, що, звичайно, немає не важливих законопроектів, які розглядає Верховна Рада України. Але на моє глибоке переконання, є важливі, а є найбільш пріоритетні закони, які ми давним-давно повинні були розглянути в стінах Верховної Ради України. І зважаючи на те, що ми сьогодні розглядаємо цю постанову, однозначно, її потрібно підтримувати. Але поряд з тим, я хочу зауважити, що за останні 3 роки український парламент хоч і зробив багато важливих речей в сфері оборони, для прикладу, чи в сфері децентралізації. Але на моє глибоке питання, найбільший пласт питань, які ми упустили і упускаємо в своїй роботі – це, власне, економічний розвиток української держави і реалізація саме економічних реформ. Я хочу зауважити, що ми за 4 роки так і не наблизились до вирішення питання ринку землі. За 4 роки у нас залишається понад 3 тисячі підприємств державного сектору економіки, надзвичайно глибкодепресивних і збиткових підприємств. За 4 роки ми так і не підійшли до питання введення страхової медицини. Це тільки ті невеликі структурні, глобальні економічні реформи, які вже протягом багатьох десятиліть очікує українська держава. Але поряд з тим, ми сьогодні близькі як ніколи до впровадження в Україні однієї з ключових соціально-економічних реформ – це впровадження накопичувальної пенсійної системи. Я хочу пригадати, що минулого року український парламент проголосував норму про введення з 1 січня 2019 року обов’язкової накопичувальної пенсійної системи. Ця реформа стосується абсолютно всіх українців. Хочу нагадати, що понад 60 народних депутатів виступили співавторами законопроекту 6677, законопроекту, який регулює механізм впровадження обов’язкової накопичувальної пенсійної системи в Україні. Більше того, цей законопроект вже вчора стояв у порядку денному, на жаль, стояв на непрохідній позиції. Саме тому з цієї трибуни я звертаюся до керівництва Верховної Ради України, поставити завтра даний законопроект, як один з пріоритетних до розгляду у стінах парламенту. Оскільки поряд з тими питаннями, які ми розглядаємо, ми повинні розглядати і надзвичайно важливі, і ключові соціально-економічні реформи, які потребує наша країна, а саме впровадження накопичувальної пенсійної системи – це одна з стратегічних і глобальних реформ, які вже давно очікує українська держава. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, перед тим, як ми з вами продовжимо обговорення цієї постанови, я хочу поінформувати вас, що з нагоди Всесвітнього дня матері, який нещодавно ми відсвяткували - і це дуже правильно, що повертається ця прекрасна українська традиція - вшанування Дня матері, - сьогодні до парламенту запрошено матерів наших загиблих героїв. І зараз ці жінки знаходяться на трибуні Верховної Ради України. Я прошу встати всіх вас, оплесками подякувати цим жінкам за те, що вони виховали гідних синів України. Ми дякуємо вам, ми вклоняємося вам, ми молимося разом з вами, ми співчуваємо вам, дорогі наші. [[Оплески]] І я прошу зараз вшанувати хвилиною мовчання хлопців, яких мами виховали і які поклали життя за Україну. [[Хвилина мовчання]] Ще раз дякуємо вам, дякуємо, дорогі!
Героям слава! І хто захоче підійти до наших чудових героїчних жінок, поспілкуватися в кулуарах, це буде дуже правильно. Ми продовжуємо нашу роботу, колеги, продовжуємо обговорення. І я прошу зараз провести запис народних депутатів України на обговорення постанови від депутатів. Дуже дякую. Дякую. Будь ласка, Сергій Каплін.
Питання, яке ми сьогодні обговорюємо, безумовно, має надзвичайну актуальність і наша команда останні вісім років своєї роботи присвятила темам енергозбереження. Нами було реанімовано, фактично, корпорація "Екологічні ресурси", яка займалася енергозбереженням території всієї країни, південної України. Нами було розроблена низка проектів, зокрема, використання низько-потенційного пару для електротехнічного забезпечення діяльності комунального господарства в Кривому Розі і таке інше. І, звичайно, можна сьогодні було підняти величезну лінійку доробок наших науковців. Всі досягнення інновації у сфері, в питаннях енергозбереження, але це точно не потрібно робити в рамках так званого забалакування на обговореннях, під час так званих слухань. Взагалі я вважаю, що подібний інститут парламентський потрібно реформувати, в певній мірі його рішення повинні мати обов’язків до виконання характер для Верховної Ради, Кабінету Міністрів України. Бо сьогодні це зводиться до чергового приступу популізму з боку окремих політичних сил, окремих політиків, які вдають себе великими борцями за енергонезалежність і енергетичний суверенітет нашої держави. Але я б хотів наголосити сьогодні на тому, які катаклізми відбуваються в житті простих, звичайних українців. Ви знаєте, що вже другу добу на коліях "Укрзалізниці" було організовано і відбувається страйк машиністів локомотивів. Хочу нагадати, що простий, звичайний хлопець машиніст доживає до 55-57 років. Це викликано нестерпними умовами праці наших хлопців. Температура у стані, нерухомому стані, в кабіні локомотиву складає приблизно 58 градусів, у рухомому вигляді складає приблизно 38 градусів. Це нестерпні, за висновками лікарів, умови для роботи. Я вже не кажу про стан наших локомотивів. Я вчора розмовляв із профспілками, які представляють машиністів локомотивів, і вони говорять наступне. Нам дуже прикро, коли ми бачимо локомотив російської залізниці тут, на території країни, який обладнаний гарними меблями, який обладнаний гарними умовами для роботи, кондиціонером, і порівнюємо з тим, як залізниця відноситься до наших простих хлопців, де немає кондиціонера, де людей фактично вбивають на їх робочих місцях. Ці питання потрібно розглядати. Ми не маємо часу і грошей, і права витрачати неймовірні кошти на утримання Верховної Ради України, розглядаючи ці питання без наслідків для національної економіки і нашої екології клімату в цілому. Хочу нагадати, що один день роботи Верховної Ради України коштує 15 мільйонів гривень. Вчора півдня роботи викинули під хвіст Верховної Ради України. Сьогодні цілий день праці Верховної Ради.
Будь ласка, наступний. Народний депутат Кишкар, вам надається слово. Прошу.
Дякую. Шановні колеги, питання, яке підіймається до обговорення на парламентських слуханнях і, безумовно, ми будемо підтримувати пропоновану постанову, вирішує декілька питань, де ми, певно, не є з вами суперфахівцями і мусимо дослухатися тих людей - спеціалістів, які будуть залучені, власне, до проведення цих парламентських слухань. Все в житті взаємопов’язано і дії уряду, які сприймають наші настанови і наші обговорення, в тому числі і проведення парламентських слухань, і наслідки у вигляді висновків за цими парламентськими слуханнями, це є вимогою до запровадження заходів енергоощадливості і, як наслідок, в подальшому відмова від субсидіарної системи. Адже за умов низького рівня споживання енергії в кожному домогосподарстві не потрібно буде субсидіювати і витрачати величезну кількість державних коштів на забезпечення субсидіарної системи. Власне, про це мова, про це спеціалісти мають говорити, про це мають бути певні інструменти до запровадження в державі, і ми їх маємо вислухати. Внаслідок цього, внаслідок цих проведення слухань будуть прийняті рішення уряду і запроваджені відповідні системи енергозбереження. Якими вони будуть, як вони будуть модернізуватися, які сучасні системи зараз існують заради того, щоби кожне домогосподарство було вільне у своїх витратах енергії, це ми будемо бачити. І прохання всіх народних депутатів долучитися до процесу обговорення таких систем на відповідних парламентських слуханнях. А цю постанову прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, ще матимуть можливість виступити в обговоренні народні депутати Данілін, Шахов і Іллєнко, тому що під час виступів від депутатських фракцій не всі групи змогли взяти слово. Будь ласка, народний депутат. Я прошу додати цей час. І зараз слово народному депутату Даніліну. Потім ще Шахов і Іллєнко. Дякую.
Прошу передати слово Геннадію Кривошеї.
Ще раз, будь ласка, народний депутат Кривошея запрошується до слова з цієї проблематики.
Дякую. Я не буду тоді забирати час у пана Шахова, але тоді я хотів би закцентувати увагу на таких речах. Шановні колеги, ми повинні звернути увагу, на сьогоднішній день Україна знаходиться, за даними міжнародних експертів, попадає в двадцятку до країн по викидам парникових газів. Це досить серйозна проблема. Ми повинні зрозуміти, що не дивлячись на територію, невелику територію нашої країни, ми фактично попадаємо у двадцятку таких країн. І тому, акцентуючи увагу, я просто хотів би, щоб під час проведення громадських обговорень звернули на це увагу і провели під час парламентських слухань якраз аналіз того, що потрібно зробити для того, щоб в дійсності ці показники стали найнижчими. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, народний депутат Шахов запрошується до слова. З місця, будь ласка.
Луганщина, Шахов, політична сила "Наш край". Шановні колеги, це важлива постанова, і я буду підтримувати особисто цю постанову, тому що планетарна проблема практично довкілля, і не тільки в країні. Подивіться, що робиться навколо, олігархи набивають свої кишені грошима. Я прошу звернути увагу не тільки партійних і особливо. особисто депутатів, які обиралися від мажоритарних округів. Сьогодні грабується електротранспорт і повністю знищується. "Зелена" енергія сьогодні так потрібна всьому світу, а в Україні знищується електротранспорт і мільярди доларів ллються в кишені олігархів за рахунок платників податків, за рахунок пенсіонерів. Саме електротранспорт перевозить сьогодні людей пенсійного віку, які не можуть сьогодні сплачувати в цих маршрутках. Під час обговорення прошу на це звернути увагу. І головне питання сьогодні: що ми залишимо нашим дітям у спадок? Повинні залишити зелені гаї, озера, повинні залишити нормальне повітря і чисту воду. Раніше ми купували. Раніше ми купували молока у дворах по 20 копійок, сьогодні купуємо воду, а завтра будемо купувати повітря в пакетах. Це головна проблема сьогодні світова і ми будемо підтримувати цю постанову. Дякую.
Дякуємо. Останній виступ в цьому блоці. Будь ласка, народний депутат Іллєнко, прошу вас.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Хоч пані головуюча уже про це сказала, перебуваючи зараз в залі, коли серед нас знаходяться матері наших героїв, я не можу ще раз не звернути на це увагу і сказати, що Україна перед вами у вічному боргу, перед вашими дітьми, які здійснили цей подвиг і віддали найдорожче, що в них було - своє життя заради України. [[Оплески]] Ми завжди будемо пам’ятати їх, вічна їм слава! І вічна слава кожному, хто сьогодні на фронті захищає Україну! По суті питання, я переконаний, що нам необхідно проводити парламентські слухання. Ми розуміємо, що антропогенні зміни клімату на сьогоднішній день – це дійсно величезна проблема. Ми всі розуміємо і бачимо, що вже відбувається з кліматом. Це велика проблема, це треба обговорювати, треба залучати науковців, треба шукати причини і знешкоджувати ці причини. Водночас, звичайно, ситуація з екологією в Україні, вона є, дійсно, катастрофічна. І це, безумовно, і наслідки страшної Чорнобильської аварії, але це і сьогоднішня ситуація, коли, на жаль, але олігархічний бізнес, він абсолютно не інвестує в екологічні технології, він не робить нічого для того, щоби убезпечити наших громадян від наслідків змін навколишнього середовища, негативних змін. І фактично сьогодні ми уже про це говорили, енергетика, зокрема українська, вона є лише на 2-3 відсотка складена з відновлювальних джерел енергії, тому що олігархічний бізнес, який повністю монополізував, зокрема, енергетику, він не зацікавлений в розвитку відновлювальних технологій, його не цікавить майбутнє цієї землі, його не цікавить те, щоби тут було максимально комфортно громадянам, щоби у них було нормальне здоров’я, нормальні умови для життя. Що відбувається в українських містах, особливо в великих індустріальних центрах, це просто жах, і ми розуміємо, що це необхідно змінювати. Тому "Свобода", зокрема, наполягає на ухваленні нашого антиолігархічного пакету докорінних перетворень, які ми вимагаємо, щоби парламент ухвалив, які, зокрема, стосуються і питання енергетики, тому що це є ключове питання. І так само ми вважаємо, що, безумовно, треба захищати наш навколишній природній простір, треба покращувати екологічну ситуацію, тому що, зокрема, вкрай низька якість життя і, власне, навіть велика смертність, і низька тривалість. невелика тривалість життя – це є одна з головних. один з головних наслідків жахливої екологічної ситуації, яка є в нашій державі. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, по суті, у нас завершилися виступи відносно проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату", і ми маємо переходити до прийняття рішення. Я бачу, що в сесійній залі ще не всі колеги повернулися з кулуарів. Я звертаюся до шановних народних депутатів з проханням повернутися на ваші робочі місця, за хвилину відбудеться голосування. Я хочу надати слово народному депутату, автору цього законопроекту народному депутату Єднаку. Будь ласка, заключне слово, 3 хвилини. І я прошу колег, повертайтесь до сесійної зали, щоби ми не провалили з вами через відсутність дисципліни цю важливу постанову. Дякую.
Шановні колеги, хочу ще раз нагадати, що даний український парламент, наше з вами скликання у липні 16-го року були одні з перших парламентів світу, які ратифікували Паризьку кліматичну угоду. Тоді це була велика перемога, але це лише був початок. Потрібно втілювати ті зобов’язання і використовувати ті можливості, які надає ця Паризька угода. Для цього нам в парламенті з вами потрібно обговорити дані питання, залучивши найкращих і українських, і міжнародних експертів, аби визначити майбутній політичний курс. Питання зміни клімату – це не лише питання екології. Це питання енергетики, це питання інфраструктури та транспорту, це питання сільського господарства, це питання енергоефективності, це питання того, як буде розвиватися наша країна наступні десятиліття, і це питання адаптації до змін клімату. Тому що в тих самих Сполучених Штатах Америки кожен мегаполіс, кожен штат, він вже готовий, він вже прогнозує, яким чино в наступні десятиліття буде мінятися клімат, буде мінятися рівень води в річках, яким чином будуть міста захищатися від підтоплень і тому подібне, і яким чином буде мінятися сільське господарство через кліматичні зміни. В Україні ще багато чого потрібно зробити. Правильно сказав пан Сергій Євтушок, що питання субсидій знижує мотивацію до енергозбереження та енергоефективності, і це в свою чергу не сприяє зниженню викидів парникових газів. І це теж потрібно обговорити на експертному рівні в стінах нашого парламенту. Тому, шановні колеги, я закликаю нас усіх зібратися зараз і проголосувати за проект даної постанови. Якщо так станеться, що не знайдеться достатня кількість голосів сьогодні, то я прошу не відкладати в довгий ящик, перереєструвати постанову і проголосувати за неї в прохідній частині порядку денного роботи парламенту. Дякую.
Дякую вам. Отже, ми завершили обговорення. Я прошу голів фракцій усіх запросити депутатів у зал. Буквально дві хвилини тому кілька депутатів вийшло з залу. Я прошу всіх повідомити, що ми переходимо до прийняття рішенні, і зайняти свої робочі місця. По інформації, яку надав Апарат, дану постанову підтримують всі фракції парламенту, важлива тільки мобілізація. Я прошу всіх приготуватись до голосування і зайняти робочі місця. Будь ласка, голови фракцій повідомте депутатів, що зараз буде голосування. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату" (№ 6129). Комітет пропонує прийняти постанову в цілому. Прошу проголосувати і прошу підтримати позицію комітету. Голосуємо, прошу підтримати. Голосуємо. [[11:26:16]] За-186 Не встигли. Я бачу, не всі були. Я прошу зараз, переконливо прошу всіх запросити в зал. Обговорення завершено. Ми приймаємо рішення. І я прошу, щоб всі депутати зайшли в зал і зайняли робочі місця. Отже, зараз я поставлю на повернення. Максимально змобілізуйте народних депутатів. Прошу, заходимо в зал. Отже, колеги, я ставлю пропозицію повернутись до розгляду проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату" (№ 6129). Я прошу всіх взяти участь в голосуванні. І прошу усіх підтримати і проголосувати. Голосуємо за повернення 6129. Кожен голос має значення, голосуємо, підтримуємо. Голосуємо, колеги. [[11:27:46]] За-208 208. Я ще раз поставлю. І я прошу зараз всіх, хто в кулуарах, зайти в зал. Я прошу Секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал. Колеги, ви ж бачите, кого немає поруч, кого немає зараз на місці, передзвоніть, запросіть, нам бракує не так багато голосів. Я зачитаю по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 70, "Народний фронт" – 54, "Опозиційний блок" – 22, "Самопоміч" – 13, Радикальна партія Олега Ляшка – 15, "Батьківщина" – 3, "Воля народу" – 3, "Партія Відродження" – 4. Давайте змобілізуємося і повернемось до проекту постанови. Отже, ще раз прошу усіх запросити в зал, приготуватись до голосування. І я ставлю ще раз пропозицію повернутись до проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реалізація в Україні міжнародних документів щодо запобігання антропогенним змінам клімату" (номер 6129), проголосувати за повернення. І прошу уважно кожен голос проголосувати за повернення. Я чекаю, так, я бачу заходять депутати. Будь ласка, займіть робочі місця і візьміть участь в голосуванні. Зайшли, так? Готові? Отже, голосуємо за повернення. Всі фракції підтримують, давайте проголосуємо злагоджено. Прошу проголосувати і прошу підтримати за повернення 6129. Голосуємо, колеги. Голосуємо. [[11:29:49]] За-224 Два голоси. Не встиг. Я бачу, що не встиг зайти пан Юрій і Острікова не встигла. Будьте чемні, Вікторія Сюмар. Отже, є голоси. Нам бракувало двох голосів. Зайшло четверо депутатів в зал. І прошу зараз, я поставлю на голосування, але кожен хай уважно бере участь в голосуванні. Колеги, не виходіть зараз із залу. Зараз я ставлю на голосування повернення до проекту Постанови 6129. І я прошу всіх уважно проголосувати. Не відходіть від робочих місць. Голосуємо за повернення 6129. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Уважно, кожен голос має значення. Голосуємо за повернення. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:30:53]] За-227 227. Повернулись. І, колеги, кожен голос має значення. Будь ласка. Я бачу, зайшов пан Сергій. Кожен голос. Я ставлю проект Постанови 6129 в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Ми повернулись. Кожен голос, колеги. Голосуємо. Всі фракції підтримають. Давайте проголосуємо і приймемо постанову. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. Уважно. [[11:31:29]] За-236 236-за. Рішення прийняте. Колеги, залишайтесь на місцях, будь ласка. Зараз, колеги, щоб не ставити під ризик ратифікації, я проведу по них рейтингове голосування. Проект постанови прийнятий. Зараз я, колеги, ставлю на рейтингове голосування дві ратифікації. Ратифікації ми не маємо права поставити під ризик. Отже, я ставлю на рейтингове голосування наступний проект Закону про ратифікацію Генеральної Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Польща (0145). Прошу проголосувати, прошу підтримати і взяти участь в рейтинговому голосуванні. Голосуємо. Підтримуємо. Прошу підтримати. [[11:32:22]] За-185 Ратифікація. Рейтингове голосування. Давайте ще раз. Я ставлю, щоб ми не втратили. Не виходьте з залу, будь ласка. Отже, я ставлю ще раз проект Закону про ратифікацію Генеральної Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Польща про співробітництво в сфері оборони, на рейтингове голосування (0145). Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:33:03]] За-190 Все одно голосів недостатньо. Наступний. Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Румунії стосовно співробітництва у сфері військових перевезень (0153). Я ставлю рейтингове голосування. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[11:33:37]] За-180 Голосів недостатньо. І таким чином я переходжу до наступного питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо підстав проведення експертизи (№ 8116). І, колеги, в нас лишається до перерви не так багато часу. Я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. 8116 - скорочена процедура. Прошу проголосувати. [[11:34:18]] За-186 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді автора народного депутата України Долженкова Олександра Валерійовича, будь ласка.
Шановні громадяни України! Шановні колеги! Цей законопроект є не політичним. Я сподіваюся, що навколо нього не будуть вирувати якісь політичні дискусії в незалежності від політичної належності того, чи іншого депутата. Він вкрай простий. Цей законопроект спрямований на уникнення тієї проблеми, з якою зіштовхнулися багато мільйонів громадян у своєму повсякденному житті з березня поточного року, коли після змін до Кримінально-процесуального кодексу дуже суттєво була ускладнена та забюрократизована процедура проведення судово-медичної експертизи, як було до 15 березня поточного року, коли людина за невизначених обставин, не дай Боже, помирає, відповідно зазначеної процедури, на місце події приїжджає лікар та слідчий, слідчий виносить постанову про порушення кримінальної справи за подією, за фактом смерті. І після того, для того, щоб з’ясувати чи була насильницька смерть, чи була природня смерть, слідчий відповідною постановою призначає судово-медичну експертизу. На підставі зазначеної постанови, особа, яка померла, направляється в морг і там проводиться судово-медична експертиза. На жаль, після внесення змін в березні поточного року до Кримінально-процесуального кодексу, проведення судово-медичної експертизи можливо лише на підставі судового рішення за ухвалою слідчого судді чи суду. Відповідно до того, як отримали відповідне судове рішення, люди не можуть доправити своїх, доставити своїх близьких, вже, на жаль, померлих до моргу і більше трьох діб вони знаходяться в підвищеному стані, тому що вони не можуть бути доправлені до моргу і відносно не можуть бути поховані. Я вважаю, що ми не маємо морального права ускладнювати зазначену процедуру та проводити в останній шлях зазначених громадян. Я просто закликаю.
Будь ласка, хвилину додайте.
Законопроект дійсно настільки аполітичний, він спрямований на усунення них прогалин та недоліків, які, на жаль, виникнули в цьому році. Я прошу вас проголосувати його за основу, якщо якісь зауваження юридичного характеру будуть у когось, з боку якоїсь фракції, ми можемо це доопрацювати, але дійсно питання є нагальне. Тому що дуже багато виступів було відносно того, що це стосується кримінальних справ. Але для того, щоб виключити можливість насильницької смерті, за процедурою в будь-якому випадку призначається судово-медична експертиза. А до цього часу, до отримання судового рішення, людина не може навіть потрапити у морг. І, відповідно, для того, щоб це прибрати ми ініціювали разом зі своїми колегами цей законопроект. Я дуже вас прошу виключити зазначені недоліки і підтримати цю зазначену законодавчу ініціативу. Дякую.
Дякую вам. Від Комітету з питань законодавчого забезпечення, правоохоронної діяльності Антон Геращенко. Будь ласка, пане Антон.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Шановний український народ! Дійсно, в жовтні минулого року Верховна Рада допустилася великих помилок при прийнятті процесуальних кодексів. Були прийняті правки, які призвели до певного колапсу в правоохоронній системі. Частково ми почали ці правки змінювати, ми вже викорінили питання, що райвідділи поліції з прокуратурою повинні були їздити кожен день до судів в обласні центри, це Закон 8151. І я дякую всім хто його підтримав. Президент підписав він вже вступив в дію. І є друге питання – це питання того, що зараз по кожній експертизі слідчий повинен звертатися до суду, а не прямо до експерта як це було раніше. Це призводить до того, що, наприклад, якщо загинула людина і є мотиви того, що вона загинула насильницьким шляхом. То раніше слідчий міг звернутися до експерта в той же день, а експерт наступного дня дати свою експертизу. Сьогодні, слідчий звертається до судді це займає 5-7 днів, тіло людини, яке хочуть поховати рідні знаходиться в моргах, які не завжди обладнані для цього. Це призводить до дуже великих страждань людей. Що касається цього законопроекту, не можу сказати, що він повністю досконалий, але особисто я проголосую за. Можливо за нього сьогодні не буде голосів, тому що не всі сьогодні є в залі. Але я хочу наступним законопроектом завтра попросити всіх вас підтримати законопроект 8336, який є аналогічним, але вирішує більший круг питань. І також підтримує вирішити питання експертиз і щоб ми цей законопроект проголосували і прийняли в цілому. І вирішили питання тих проблем, які ми самі создали.
Дякую вам. Ви завершили? Дякую. Отже, колеги, прошу провести запис для обговорення: два – за, два – проти. Прошу записатись на обговорення. Від фракції "Самопоміч" Зубач Любомир Львович передає слово Олені Сотник. Будь ласка.
Дякую головуючому за можливість виступити. Дійсно, ми продовжуємо історію з виправленням помилок, які були прийняті нами в цьому залі, точніше вами, під час голосування за Процесуальний кодекс. Я можу констатувати декілька речей, так крім побутової проблеми з проведенням судово-медичної експертизи, в тому числі щодо встановлення причин смерті, від якої страждають прості люди, вони навіть не могли собі уявити, що на рівному місці утворяться такі проблеми. Чомусь народні депутати не подумали про цілий ряд інших проблем. Що ми зробили? Ми зробили так, що жодна експертиза незалежно від того, вона є судово-медична, вона є дактилоскопічна або є економічна в корупційному злочині, незалежно від цього має йти слідчий і прокурор в суд і просити, щоб йому надали дозвіл на проведення даної експертизи. В результаті це призвело до надмасштабного завантаження судів. судів. суди сьогодні фактично заблоковані. Технічно суд може розглядати приблизно 20 справ на день. На сьогоднішній день вже Печерським, наприклад, районним судом міста Києва, Шевченківським судом міста Києва, в Харкові, у Львові суди на своїх нарадах прийняли рішення, що у них будуть відповідна ієрархія пріоритети розгляду клопотань. Вони спочатку будуть розглядати ці клопотання, які стосуються запобіжних заходів, а вже потім тільки медичні експертизи. Це означає, що окремі експертизи будуть чекати роки поки вони будуть призначені, я вже не кажу про тимчасові доступи і обшуки. Такими чином, такими змінами ми фактично заблокувати діяльність і слідства і не дали можливості суду нормально працювати і розглядати кримінальні справи. Тому даний законопроект, він, на жаль, не вирішує, дійсно, всіх проблем експертизи. Залишається монополія державних установ, яких у нас дуже мало.
Будь ласка, хвилину дайте.
Дякую. . яких у нас на сьогоднішній день дуже мало в Україні. Це означає, що навіть якщо ми вирішуємо питання з узгодженням клопотання в суді, все одно людям доведеться чекати в черзі, поки вони потраплять до державної установи, і вже на сьогоднішній день це може тривати, економічна експертиза, від року до півтора. Фактично це абсолютно нівелює будь-які слідства по антикорупційним злочинам, по економічним злочинам. І я розумію тих депутатів, які це ініціювали, які за це голосували. Ви хотіли поставити під контроль і управляти абсолютно точно призначення експертиз, особливо в корупційних і економічних злочинах, але тим самим призвели до тотального, просто нищівного. нищівної ситуації в судовій системі. Я не знаю насправді, які є рішення. Є законопроект, який також вже узгоджений комітетом за моєю.
30 секунд. Завершіть.
Дякую. .за моєю ініціативою, є законопроект Антона Геращенка, є законопроект "Опозиційного блоку". Можливо, це зараз задача якраз комітету – вийти на максимально оптимальну редакцію так, щоби цим парламентом вона все ж таки була проголосована і ми зняли цей "головний біль" судів, людей і слідчих. Дякую.
Дякую. Від Радикальної партії Ігор Мосійчук.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Я не хочу обговорювати зараз "соплі, сльози" європопулістів, які виступають з цієї трибуни і критикують норми, які є абсолютно європейськими і діють в більшості європейських країн. Натомість я хочу звернути увагу українців і присутніх в залі, що щойно під час рейтингового голосування було провалено надзвичайно дві важливих не. ну, не взялися розглядати надзвичайно дві важливих постанови про ратифікацію у військовій сфері, в тому числі та, яка стосується військової співпраці з Республікою Польща, але не тільки про військову співпрацю. Щойно до лідера нашої фракції Радикальної партії до Олега Ляшка звернулась Яворівська районна рада, Краковецька селищна рада, Новояворівська міська рада Львівської області з прохання посприяти в облаштуванні пішохідного переходу Краковець – Корчова. Я знаю, що це питання і голова парламенту нашого займається і обіцяє. І я, користуючись нагодою, хочу звернутися до відповідних міністрів. Сьогодні лідер нашої фракції Олег Ляшко буде зустрічатися з міністром інфраструктури і підніме в тому числі і це питання. Необхідно, дійсно, допомогти людям, не просто словами, а допомогти. І, шановні колеги, давайте не відвертатись від розгляду питань оборонних, питань, які є дійсно важливі для нашої нації і держави, а не обговорювати тут соплі і сльози.
Будь ласка. А, завершили, так? Дякую. Зараз від "Блоку Петра Порошенка" – Сугоняко. Включіть мікрофон, будь ласка. Потім я дам, потім буде від "Фронту" – Ємець, від "Опозиційного блоку" підійшов Юрій Мірошниченко, що буде виступати, а від "Батьківщини" – Іван Крулько. Така буде послідовність. Будь ласка.
Шановні колеги, мені як юристу, першою професією якого була – якраз слідчим працював прокуратури, дуже зрозумів і, безперечно, треба прийняти цей законопроект, який надає можливість. розвантажує правоохоронну систему, надає можливість, ну, певної спрощеної процедури призначення експертиз на підставі подання слідчих, там, де це не потребує, скажем так, або не є якимись складними кримінальними злочинами. Тому пропоную підтримати цей законопроект, який надасть можливість правоохоронним органам більш ефективно працювати і там, де це не потребує і не є підставою вважати, що це злочин, а, як раніше було, так звані отказні матеріали по більш швидшій процедурі призначати експертизу, щоб розвантажити роботу і Національної поліції, і прокуратури України. Дякую за увагу.
Дякую вам. Від "Народного фронту" Ємець Леонід Олександрович. З трибуни, будь ласка.
Леонід Ємець, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, на жаль. На жаль, мабуть це й за недолугості виборчого законодавства склалась ситуація, що ряд законопроектів, які є надзвичайно важливими для життєдіяльності держави, виходять, м’яко кажучи, не зовсім професійними в своєму фінальному варіанті. І та проблема, яка є сьогодні, це є проблема, яку варто було вирішувати ще на стадії, коли готувалися зміни до законодавства, які цю проблему запровадили. Сьогодні ми стикнулися з ситуацією, де реальна проблема з проведенням експертиз приводить до колапсу судової системи, слідчої системи, до колапсу з захистом прав людини, і ця ситуація є неприпустима. Ми зобов’язані виправити цю ситуацію. Є ряд законопроектів, які направлені на вирішенні цієї ситуації. В першому читанні ми будемо підтримувати даний законопроект. Єдине, ну як я бачу з присутності народних депутатів в залі, навряд чи ми знайдемо сьогодні голоси для цієї важливої. для цього важливого питання, яке необхідно виправити. Суди сьогодні не здатні працювати.
Я прошу, по дві хвилини. Пан Леонід, можна завершити, по дві хвилини всім виступаючим, мінімум. Будь ласка.
Отже, шановні колеги, по перших. Ну, я ще раз закликаю, давайте акумулюємо наші зусилля. Це питання, яке не носить політичного забарвлення, це питання, яке пов’язане з ефективністю роботи наших слідчих органів і судової системи. А все це потрібно для того, щоб наші громадяни знали, що їх права є захищеними і могли вимагати справедливості і від слідчих, і в суді. І, шановні колеги, знову ж таки давайте згадаємо, що у нас є Закон про відкриті виборчі списки, який має виправити ситуацію з якістю роботи парламенту, з присутністю депутатів у сесійній залі, з професійністю законопроектів, які будуть прийматися. І завтра, я знаю, відбудеться мітинг велелюдний під стінами парламенту саме з вимогою зміни виборчого законодавства і прийняття Виборчого кодексу. Дякую.
Дякую вам. Від "Опозиційного блоку" Мірошниченко Юрій Романович, будь ласка, 2 хвилини.
Дякую, Андрію Володимировичу. Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, "Опозиційний блок". Власне, всі присутні в цій залі, незалежно від фракцій, незалежно від того, хто в якому комітеті працює, напевно, цю тему, а тема з похованнями стала резонансною в нашій країні, вже так чи інакше обговорювали не один раз. І мажоритарники на своїх округах, і ті, хто прийшли до парламенту по списках на публічних зустрічах, – всі ми розуміємо, що сьогодні треба нам цю проблему вирішити. Саме тому з виступів наших колег, які ми вже почули, я сподіваюсь, ті, які ще будуть лунати з цієї трибуни, є спільна готовність підтримати цей законопроект у першому читанні. Звичайно, наш профільний комітет – Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, який включає в себе представників різних фракцій, підтримав цей законопроект для того, щоби ми вдосконалили ці процедури, щоби ми не шукали винних, щоби ми не намагалися робити на цьому політику, а зробили корисну для людей справу. Відкладати цього не можна. І безперечно, "Опозиційний блок", а ви знаєте, що авторами цього законопроекту є наші колеги Воропаєв, Долженков і Матвієнков, якраз і запропонували, на наш погляд, оптимальний варіант вирішення проблеми експертиз. І якщо ми зараз проголосуємо його за основу, то я впевнений, що найближчим часом, можливо, навіть на наступному пленарному тижні ми зможемо ухвалити його в цілому. Єдине, хочу звернутися до Андрія Володимировича як до спікера, провести, можливо, рейтингове спочатку голосування. Тому що, можливо, просто фізично не вистачить людей, присутніх в залі. Щоб ми не завалили цей закон. Дякую за увагу.
Дякую. Але це не буде жодного мати сенсу. Все одно маємо завершити розгляд, все одно маємо. Ми могли перед тим його зняти чи поставити. Отже, колеги, зараз буде заключний виступ. І через 2-3 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Тому я прошу всіх голів фракцій запросити депутатів в зал. Через 2 хвилини завершити обговорення і ми перейдемо до прийняття рішення. Я прошу повної мобілізації і запросити депутатів в зал. А зараз заключний виступ від фракції "Батьківщина". Крулько Іван Іванович з трибуни, будь ласка. І запрошуйте колег в зал.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Безумовно, що всі фракції в цьому залі будуть намагатися віддати за цей законопроект голоси. І безумовно, що його треба приймати. Тому що ми опинилися в ситуації колапсу, коли кожна експертиза, яку треба провести при розгляді в суді і розгляді слідчими будь-яких кримінально караних діянь, треба звертатися до суду за експертизою. Відповідно суди завалені цими справами по експертизам. І відповідно питання проведення експертиз серйозно затягується. Але я хотів би звернути зараз увагу на дві конкретні речі. Перша річ: хто цю проблему породив. Чи не цей сесійний зал? Цей сесійний зал проголосував Кримінальний і процесуальний кодекси. Коли ми говорили як "Батьківщина", що не можна голосувати одним скопом усі кодекси, не можна все продавлювати через парламент, взяли проголосували. Тепер ми героїчно намагаємося цю помилку виправити. І я вам даю гарантію, що зараз ми її не виправимо, а завалимо цей законопроект. І ще цю ситуацію відкладемо на наступну сесію, на осінь. І далі суди будуть потерпати від того, що до них будуть надходити експертизи, які раніше вирішуватися в позасудовому порядку і які мають вирішуватися без рішень судів. Тому у мене перше і ключове питання – це проблема нашого законотворчого процесу і проблема роботи в комітетах. Ми не мусимо тут штампувати закони як пиріжки, ми деколи з цим, значить, гулом і прийняттям законів приймаємо стільки речей не потрібних для країни, які потім доводиться тут так героїчно виправляти. Це один момент. І другий момент. Давайте подивимося на те, а чи може парламент дійсно ці закони нормальним чином приймати. Я привожу приклад вчорашнього дня. Вчора.
30 секунд, будь ласка.
Дякую. Вчора ми розглядали законопроект з прекрасною назвою, який називається: про покращення інвестиційного клімату в державі. І що в цьому законопроекті? Прийняли норму, якою засекретили кінцевих бенефіціарів, які будуть з офшорних зон скупляти облігації внутрішнього займу в Україні, а це буде російський капітал. І вчора в цьому залі проголосовано це питання на догоду олігархам і російському капіталу. І знову ми будемо потім героїчно цю норму виправляти, і не виправимо її.
30 секунд.
бо російський капітал і олігархи заборонять контрольованим депутатам голосувати за виправлення цієї справи. Тому давайте, перш ніж приймати, дуже добре читати документи, над якими ми голосуємо. А за цей законопроект треба голосувати. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершене. Я прошу зараз усіх зайняти робочі місця. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Щойно кілька народних депутатів вийшло, можливо, покличте їх. Колеги, я прошу зайти в зал, нехай Секретаріат повідомить тим, хто в кулуарах, що ми переходимо до прийняття рішень. О, вже повертаються. Повернулися. Добре. Отже, колеги, хочу наголосити, дане питання лишень за основу. Всі застереження, які були висловлені під час обговорення, ми зможемо коригувати до другого читання. Оля, не виходіть! Оля! Я прошу повернутися в зал. Запросити всіх в зал. І ми переходимо до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо підстав проведення експертизи (№ 8116) за основу, лишень за основу. І я прошу всіх проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Уважно прошу взяти участь всіх в голосуванні. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:58:02]] За-223 Три голоси. Зараз повернемося. Прошу зайти в зал і уважно брати участь в голосуванні. Будь ласка, колеги, це лишень за основу, ми зможемо скорегувати всі позиції до другого читання. Я прошу приготуватись до голосування. Я поставлю на повернення, а потім ще раз за основу. Будь ласка, не виходіть із залу під час голосування, коли ми кожен голос рахуємо. Отже, перша пропозиція: повернутись до голосування до 8116. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Кожен голос має значення. Прошу підтримати. Оля, голосуємо. [[11:58:49]] За-233 233. Повернулись. І тепер проект Закону 8116 за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати за основу. Голосуємо. Голосуємо злагоджено. Прошу підтримати. Голосуємо за основу. [[11:59:13]] За-218 218. Що відбулося, колеги? Будь ласка, 30 секунд. Не виходіть із залу, колеги, не виходіть. Це якась пропозиція, яка дозволить зібрати голоси, так? Будь ласка, Юзькова, 30 секунд. Репліка.
Ми пропонуємо у статті 243 Кримінально-процесуального закону у частині третій виключити останній пункт, який визначає обов’язковість призначення судово-медичної експертизи при встановленні причин смерті. І все. Ми проголосуємо за це. У такому випадку ми вирішимо питання щодо встановлення і термінів проведення судово-медичної експертизи трупів.
Колеги, дебати будуть довго. Ви просто скажіть, ви згодні, чи не згодні з тим? Згодні. Тоді нам це дасть голоси. Якщо згодні, тоді ставимо на голосування. Отже, спочатку знову повернення. Я прошу проголосувати за повернення. А потім я поставлю з правкою, яка була озвучена. Отже, прошу проголосувати за повернення до 8116. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[12:00:47]] За-227 Повернулись. Тепер я поставлю з правкою, яку озвучила Юзькова. Всі згодні з тим, так? Підтримується? Отже, я ставлю на голосування проект Закону 8116, з правкою, яку озвучила під стенограму народний депутат України Юзькова, за основу, лишень за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Колеги, голосуємо, кожен голос має значення. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[12:01:24]] За-235 Рішення прийняте. Колеги, тепер я хочу повідомити. Зараз я запрошую голів фракцій, усіх парламентських груп до себе на нараду з приводу кадрових питань. Я прошу зараз, після засідання, зайти до мене в кабінет. Кадрових, кадрових питань. Прошу голів фракцій зайти до мене. І, колеги, хочу вам нагадати, що завтра в Україні і у всьому світі День вишиванки. Українці по всьому світу одінуть свої вишиванки в знак солідарності і підтримки України. І тому за нашою доброю традицією запрошую всіх народних депутатів завтра вишиванками відзначити цей день. І це, я впевнений, дасть нам нових сил для роботи в парламенті. Зараз згідно Регламенту я оголошую перерву на 30 хвилин. О 12:35 я запрошую всіх в зал для продовження нашої роботи. Дякую.
Колеги, час відведений для перерви, завершений. Я прошу всіх заходити в зал і приготуватись до продовження роботи. Я прошу запрошувати депутатів в зал. Отже, шановні колеги, я хочу вам повідомити, що відбулася зараз у мене нарада з головами, представниками фракцій і груп стосовно кадрових питань. Під час наради більшість представників підтримали позицію, щоб кадрові питання, в тому числі і ЦВК, продовжити політичні консультації в зв’язку з тим, що алгоритм, як визначити із чотирнадцяти тринадцять, не було знайдено. "Блок Петра Порошенка" наполягає, щоб це питання було, але більшість, фактично всі інші фракції, вони висловились за позицію продовжити політичні консультації. І я для того, щоб орієнтувався і комітет, і для загальносуспільної інформації, власне, говорю вам про результати наради, що попросили фракції продовжити політичні консультації, в тому числі для зустрічі з кандидатами. І зараз хочу вам нагадати, що наступне питання в порядку денному це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони здоров’я та трансплантації органів та інших анатомічних матеріалів людини. Це дуже об’ємний, дуже системний закон. І ми свідомо прийняли рішення у зв’язку з тим, що він має багато правок, що ми сьогодні, в середу, розпочинаємо його розгляд, але на кінцеве рішення ми зможемо вийти завтра, під час ранкового засідання. Але поскільки дане питання має дуже великий суспільний резонанс, я прошу всіх народних депутатів, і я прошу авторів правок максимально взяти участь в обговоренні, щоб ми могли вийти на найбільш оптимальний варіант, який буде підтриманий залом, і по якому ми в залі зможемо прийняти позитивне рішення. Отже, я оголошую про перехід до розгляду проекту Закону 2386а-1 і запрошую до доповіді голову Комітету з питань охорони здоров’я Богомолець Ольгу Вадимівну. Хочу наголосити, що це друге читання, і форма розгляду – це буде обговорення поправок, які внесені до даного законопроекту. Будь ласка, Ольга Вадимівна.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати! До вашої уваги ми пропонуємо надзвичайно важливий законопроект 2386а-1, над яким комітет працював, готуючи його до другого читання майже два роки. Весь цей час закон не лежав десь на поличці, експерти збиралися майже щотижня, дискутували і намагалися знайти той оптимальний шлях, як систему трансплантології в Україні розвинути, щоб вона була сучасною, а головне безпечною для всіх наших громадян – і для потенційних донорів, і для потенційних реципієнтів. В розробці і підготовці законопроекту до другого читання приймала участь велика кількість експертів. Я хочу подякувати народному депутату Олексію Кириченку, який очолював робочу групу по підготовці цього законопроекту і наголосити, що в першому читанні розглядалося два законопроекти. В одному була презумпція згоди, в другому була презумпція незгоди. Власне, ключовим моментом є саме дозвіл або згода людини на вилучення органів посмертне. Так от, Олексій був автором альтернативного законопроекту, і йому доручена була почесна місія вести робочу групу саме для того, щоби консолідувати суспільство. І в тому законі, який вам пропонується, в цьому законі зафіксовано на рівні закону презумпція, яка не буде дозволяти вилучити органи у людини без її попередньої згоди. Закон надзвичайно важливий ще й тому, що вже через 20 років половина всіх операцій, які будуть робитися в світі – це будуть операції по трансплантації. Будуть пересаджувати органи 3D-структури, будуть пересаджувати маленькі латочки на серце для того, щоби людина, яка має інфаркт, не жила із серцем з рубцем, а щоб вона жила із серцем, яке буде повноцінно працювати. І сьогодні Україна відстала від всього світу на століття. Тому що ми є практично єдина країна європейської спільноти, яка не робить таких операцій. Нема в світі ні одної країни, власне, де трансплантація заборонена. Є країни. Шановний пане головуючий, в зв’язку з важливістю законопроекту і необхідністю пояснити сутність його прошу додати мені декілька хвилин.
Будь ласка, 5 хвилин додамо. І я думаю, це, власне, важливо, щоб зрозуміти суть і логіку цієї дискусії, яка була і на комітеті, і на робочій групі, і тому я прошу 5 хвилин додати пані Олі для виступу. Будь ласка.
Дякую. Власне, в Україні сьогодні проводиться лише 130 трансплантацій. Вони проводяться, і Закон про трансплантацію у нас є. Чого ж у нас нема? У нас немає баз даних донорів і реципієнтів, власне, немає механізму, який унеможливлює "чорну" трансплантологію, який унеможливлює несанкціоновану передачу органів чи систем. В цьому законопроекті зафіксовано, що система трансплантації буде розвиватися виключно на державному фінансуванні, тобто ніяких комерційних моментів, ніяких бізнес-структур, які будуть приймати в цьому участі, зафіксовано, що не може бути. Також в цьому законопроекті зафіксовано, що є люди, є групи людей, які не зможуть бути донорами. Це діти-сироти, це люди, особистість яких не встановлена, і це воїни, учасники антитерористичної операції. Таким чином, поставивши ці запобіжники, ми унеможливили ситуацію, коли "чорна" трансплантологія може стати ризиком в нашій країні під час війни. Хочу додати також, що сьогодні наша країна витрачає сотні мільйонів гривень щорічно на лікування пацієнтів за кордоном. За 10 останніх років витрачено було 12. вибачте, 2 мільярди гривень на лікування за кордоном. Тільки на цей рік заплановано 700 мільйонів. Таким чином, відправляючи наших дітей і людей за кордон на трансплантацію кісткового мозку по суті наша держава і наша система охорони здоров’я розписуються у власній неспроможності врятувати життя дітей тут в Україні. Чому сьогодні українські діти їдуть в Білорусію для трансплантацію кісткового мозку? Тому що наші лікарі не вміють це зробити. Це неправда. Наші лікарі мають всі навички для того, щоби робити це тут в Україні, і саме вони навчали білоруських лікарів для того, щоби розвинути цю систему трансплантології в Білорусії, яка, до речі, знаходиться під особистим патронатом Президента Білорусії. Так от. Чому сьогодні не проводиться трансплантація кісткового мозку від неродинного донора тут в Україні? Тільки тому, що не вистачає деяких паперів. І от наше завдання – зробити так, щоби закон було прийнято, для того, щоби міністерство профільне розробило всі підзаконні акти, щоби Кабінет Міністрів долучився до створення прозорої системи і тих баз даних, які можуть бути залучені також і до європейського співтовариства. Законопроект, як я вже наголосила, опрацьовувався комітетом майже 2 роки. Міністерство охорони здоров’я та уряд підтримують цей законопроект та вважають, що він відповідає вимогам міжнародного законодавства у сфері трансплантації та євроінтеграційним зобов’язанням нашої держави. При доопрацюванні цього законопроекту враховано майже вісімдесят відсотків наданих до законопроекту правок. Надано всього було 205 правок, з них: враховано – 167 враховано повністю – 46, враховано частково – 2, враховано редакційно – 119, відхилено 38 правок. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України висловило деякі зауваження до законопроекту 2386а-1, що стосуються уточнення механізму надання згоди на посмертне донорство членам сім’ї та близьким родичам померлої особи, та компенсації донорам саме гемопоетичних стовбурових клітин, витрат, пов’язаних з донорством. З метою усунення висловлених зауважень комітетом проведено узгоджувальну нараду за участі представників депутатських фракцій, у яких також були зауважень до цих положень законопроекту, за результатами якої буде пропонуватися внести деякі уточнення до законопроекту. Також хочу наголосити, що. і повернутися, власне, до можливості України. Що дозволить нам зробити цей законопроект? У нас є тисячі людей, які прив’язані до такої процедури, яка називається гемодіаліз, це ті люди, у яких відмовились працювати нирки. У нас є ті люди, які внаслідок захворювання печінки.
Будь ласка, 30 секунд, завершіть вже.
Так от, власне, за ті самі кошти, за які ми відправляємо людей закордон, наприклад, це було два з половиною мільйони доларів і півмільйона євро, у 13-15 роки було зроблено лише 6 трансплантацій кісткового мозку, 8 трансплантацій серця, 5 – печінки, 18 – нирок. А в Україні за ті самі кошти ми можемо врятувати життя і зробити понад тисячу трансплантацій серця, сотні трансплантацій печінки і понад 5 тисяч трансплантацій нирки.
Дякую вам. Отже, колеги, ми переходимо до обговорення правок. Я хочу нагадати, я буду зачитувати лишень ті правки, які відхилені. Якщо хтось з авторів чи будь-хто з народних депутатів захоче поставити підтвердження, він має повідомити мене шляхом підняття руки. Я називаю лишень ті правки, які були відхилені. 4-а, Мусій. Будь ласка, дайте мікрофон.
Доброго дня! Олег Мусій, 124 виборчий округ. У мене багато правок. Пане головуючий, я попрошу всі мої правки, які далі будуть, я буду наполягати і буду їх декламувати, тому, не запитуючи мене, надавати мені слово, по-перше. По-друге, шановна Ольга Вадимівна, у мене якраз питання принципове. На самому початку цей вказаний законопроект, який підтриманий комітетом і де в правках я є також, враховує саму принципову річ – презумпція згоди чи презумпція незгоди. Скажіть, чому ви як голова комітету вважаєте, що станом на сьогодні презумпція незгоди є важливішою за презумпцію згоди? Адже під час презумпції згоди, яка працює там в Іспанії, в Білорусії, дозволити і рятувати життя набагато швидше, простіше. І коли такий механізм функціонує, це є правильна європейська практика, з моєї точки зору. Поясніть чому?
Шановний Олег Степанович, дякую вам за ваші запитання. І ще раз хочу наголосити, що в світі існують дві презумпції – презумпція згоди і презумпція незгоди – і працюють вони однаково ефективно. Якщо ми порівняємо кількість операцій із трансплантацій, які робляться в тих країнах, де зафіксована презумпція згоди, і власне, які дозволяють вилучати органи з людей без їх попередньої згоди, то на прикладі Росії, на прикладі Білорусії і інший приклад – це Німеччина, це Британія, Сполучені Штати Америки, де, власне, працює презумпція незгоди, наголошую, Британія і Сполучені Штати Америки, то говорити про те, що розвиток трансплантації залежить від презумпції, ми не маємо права, тому що статистикою доведено, що кількість операцій по трансплантації не залежить від презумпції. Від чого залежить презумпція згоди чи незгоди.
30 секунд завершити дайте, будь ласка.
Прошу хвилину.
Будь ласка, хвилину завершити.
презумпція згоди чи незгоди, вона базується на традиціях країни. І, власне, хочу наголосити, що до нас було звернення Ради церков, які категорично не підтримали презумпцію, щоб без згоди людей вилучали органи. Навпаки, наша вся спільнота сказала, що. Рада церков сказала, що ми готові підтримати трансплантацію, якщо людина буде при житті давати свідому згоду на це. І це важливе рішення. Мало того, ми вважаємо, що знов-таки в той час, коли в країні йде війна, ми маємо максимально забезпечувати безпеку наших громадян. І саме надання свідомої, презумпції свідомої згоди на це воно дасть можливість людям бути свідомим того, що вони роблять. І хочу наголосити, що не так давно директор Інституту серця Борис Тодуров зробив офіційну заяву про те.
Ні, шановна пані Оля, я при всій повазі до вас, в нас є регламент хвилина-хвилина, я вже порушила, це на одну хвилину. Що? Добре. Ви обмінялися думками, ми не ставимо це на голосування. Також я прошу колег вкладатись в регламент. 5 поправка, Шипко, народний депутат. Не наполягає. Рухаємося далі. Я буду 30 секунд додавати, якщо не буде вистачати. Але. 7 поправка народного депутата Мусія врахована редакційно. Народний депутат Мусій наполягає на повному врахуванні. Будь ласка, слово вам.
Шановна Ольга Вадимівна, дозвольте вас запитати. Ви зацитували тільки що про звернення від Ради церков, але всьому суспільству і усьому світу відомо слова Івана Павла ІІ Папи Римського, який закликав людей, які мають бажання віддати свої органи і тканини, не забирати їх на той світ. Він казав, ну, майже, дослівно, "якщо у вас є можливість віддати свої органи і тканини, не чіпляйтеся за них при житті. Віддайте їх. Не забирайте їх на той світ, вони вам там вже не знадобляться". Тому апелювання, скажем, до Ради церков – це добре. Але існують традиції також трансплантології і в Україні. Тому питання тут є дискутабельне, тим більше, якщо є позиція світового лідера, думки в свій час папи Івана Павла ІІ, не забирати органи і тканини з собою на той світ, бо вони нам там точно вже не знадобляться. Дякую.
Будь ласка, роз’яснення комітету. Чому 7 поправка була врахована тільки редакційно. Нагадую, що народний депутат Мусій наполягає на повному прийнятті цієї поправки. Будь ласка, пані Оля.
Шановний Олег Степанович, ще раз хочу наголосити, що кожна людина має право приймати рішення і розпоряджатися власним тілом, власними органами. Тому на мій погляд, це є дуже правильно, що український парламент в першому читанні підтримав, маючи вибір підтримати і презумпцію незгоди, власне, презумпцію згоди, підтримав презумпцію незгоди. І ця правка підтримана була в першому читанні. Змінити ми її не маємо права. І я вважаю, що це абсолютно не доцільно. Щодо того, що стосується 7 правки. То ваша 7 правка врахована редакційно у правці № 6 Комітету охорони здоров’я в остаточній редакції першого закону запропонований головним комітетом, де власне, надається визначення терміну. І я ще раз хочу сказати про те, що у нас вже є заява директора Інституту серця Бориса Тодурова, який.
30 секунд завершити дайте, будь ласка.
який на весь світ заявив, що він готовий рятувати життя українців і після своєї смерті. І об’являє, що він готовий стати донором органів. Дякую.
Дякую. Будь ласка, ставлю на голосування поправку № 7 народного депутата Мусія. Вона прийнята редакційно комітетом, і ми почули тільки що обмін думками. Народний депутат наполягає на її прийнятті, у його редакції, повній авторській редакції. Прошу голосувати, колеги. [[12:59:54]] За-54 Не прийнята поправка в повному обсязі, але вона врахована редакційно. Так, колеги, були запитання щодо нашої роботи. Ми сьогодні рухаємося по поправкам, по поправкам цього важливого законопроекту. 8 поправка народного депутата Мусія. Врахована редакційно. Народний депутат Мусій не згоден з таким рішенням комітету. І, будь ласка, я надаю вам слово.
Шановна Ольга Вадимівна! Ця поправка стосується терміну, що є таке "взяття органу чи частини органу". Тут в запропонованій редакції комітету, звісно, вона врахована, моя правка, частково. Але в запропонованій редакції написано, що це хірургічна операція і маніпуляція. А в моїй правці написано, що це вся процедура. Тому, здається, навіть от з логічної точки зору, що все врахувати не можна, що це тільки операція, чи це тільки маніпуляція. Це ще і процедура згоди, процедура виїзду бригади, і так далі. Мені здається, що це більш ємке, слово "процедура" тому я попросив би повністю врахувати цю правку.
Дякую. Позиція зрозуміла. Ми зразу поставимо це на голосування, тому що тут мова йде, дійсно, про певні лексичні терміни, терміни, які пропонує більш чітко виписати автор цієї поправки. Прошу голосувати за поправку номер 8 народного депутата Мусія. [[13:01:33]] За-61 Не врахована ваша поправка. Наступна 11-а. Так само врахована редакційно. А народний депутат Мусій вимагає повного врахування. Прошу, слово.
Ця правка стосується теж, і далі декілька правок, будуть стосуватися саме визначень. Це стосується визначення, хто є живим донором в українському законодавстві. В моїй редакції. мені теж, з моєї точки зору, більш ємко враховано поняття того, хто може бути живим донором. Тому саме і це стосується навіть анатомічних матеріалів для трансплантації і виготовлення імплантів і біоімплантів. Натомість, запропонована комітетом редакція, вона звужує тільки матеріалів для трансплантації і біоімплантів не враховує. Тому я попросив, якщо буде воля залу, підтримати ширшу редакцію, щоб ми потім не вносили зміни до цього терміну. Дякую.
Дякую за роз’яснення. Будь ласка, позиція комітету щодо цієї поправки.
Шановний Олег Степанович, ваша правка є надзвичайно доцільною, важливою і у правці номер 6 комітет в остаточній редакції статті 1 закону, запропонованим головним комітетом, надається визначення всього терміну. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Отже, пані голова комітету наголошує, що в 6 статті є визначена термінологія, на якій наполягає пан Мусій, в 11 статті. Але я прошу сесійну залу визначитися, поправка стосується термінології, це редакційні поправки, але я прошу визначитися. [[13:03:28]] За-71 71 голос тільки підтримали цю поправку. Рухаємося далі. Наступна 12-а. Так само це поправка народного депутата Мусія, яка була врахована редакційно, але народний депутат Мусій наполягає, щоб йому надали слово і повністю представити свою поправку, будь ласка.
Шановні народні депутати, Ольга Вадимівна! Стосується визначення того, хто є померлий чи трупний донор. Насправді, якщо це законопроект має відношення до медицини, померлий – це таке загальне поняття, а трупний – це більш поняття медичне, з одного боку. З іншого боку, у моїй правці враховано, що обов’язково має бути той донор внесений в єдиний реєстр, а в правці, яку проголосував комітет, звісно, там, скажемо, дві третини враховано, а про єдиний реєстр чомусь не враховано, хоча далі по тексту цей єдиний реєстр існує. Тому було б логічним залишити єдиний реєстр. Тому я попрошу, по-перше, відповісти, чого випав єдиний реєстр, а, по-друге, проголосувати зал за цю правку в повному об’ємі.
Дякую, шановні колеги. Отже, ми почули роз’яснення народного депутата Мусія, який вимагає, щоб в цій, також новелі, це 12 поправка, мова йшла і про єдиний реєстр, а це зафіксовано в інших статтях закону. Я прошу визначитись залу по цій поправці номер 12. [[13:05:05]] За-72 72 народні депутати підтримали вашу поправку. Наступна поправка. тобто вона не проходить, але будемо сподіватися, що та, як ви і зазначили, і голова комітету, єдиний реєстр зафіксований в цьому законопроекті в інших статтях. Поправка номер 15, народного депутата Левченка, врахована частково, 15-а. Але народний депутат Левченко також завжди наполягає на повному врахуванні.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Я наполягаю, тому що насправді по суті вона зовсім не врахована. Справа в тому, що в законопроекті з’являється термін, запроваджується новий термін такий як "потенційний донор". Але коли ми говоримо про відповідну частину законопроекту, там, де визначається термінологія, то цей термін не розписується належним чином. І тому, власне кажучи, ми пропонуємо в цій поправці доповнити законопроект термінологічним визначенням особи, яка добровільно дала в установленому законодавством порядку згоду на взяття у неї після її смерті анатомічних матеріалів для трансплантації та/або видалення біоімплантів. Тому ми прописуємо, що саме вважається потенційним донором. Це важливо для юридичної визначеності законопроекту. Я взагалі хотів би зазначити, що, підтримуючи загалом ідею законопроекту, вважаючи, що він дуже потрібний і дуже правильний, нам все ж таки треба попрацювати по деяким юридичним невизначеностям, які можуть ускладнити його виконання в разі прийняття завтра Верховною Радою. Дякую.
Дякую, колега вам. І в тому числі за те, що визнаєте важливість цього законопроекту. Я прошу, будь ласка, голову профільного комітету прокоментувати цю статтю по термінології, де народний депутат Левченко пропонує, на його думку, більш точно термінології щодо донорства, потенційного донора. Прошу.
Шановний пане Юрію, я вам, по-перше, хочу подякувати за ваші завжди слушні зауваження і правки, які спрямовані саме на те, щоб покращувати наше законодавство, на те, щоби безпека наших громадян максимально дотримувалась парламентом. І дякую за ваш професіоналізм. Хочу зазначити, що Комітет охорони здоров’я розглядав цю правку і що. якщо ви подивитесь на поправку номер 6 комітету в остаточній редакції статті 1 закону, який запропонований головним комітетом, де, власне, надається визначення цього терміну. І ми готові максимально, якщо у вас будуть технічні зауваження, ми готові узгодити термінологічні зауваження і при потребі я можу з голосу, якщо у вас ще буде зауваження, можемо це доопрацювати і винести на голосування зали. Дякую.
Дякую. Колеги, на вимогу народного депутата Левченка я ставлю на голосування його поправку номер 15. Комітет наполягає, що вона частково врахована, але Юрій Левченко вважає, що навпаки комітет проігнорував його новелу. Я прошу голосувати за 15 поправку. Що? [[13:08:28]] За-65 65 голосів підтримали вашу поправку, пане Юрію. Вона залишається у вигляді комітету. Наступна -16-а. Будь ласка, народний депутат Мусій.
Визначення стосується слова "алотрансплантанти" – це анатомічні матеріали людини, призначені для трансплантації. Так було в попередній редакції і так чомусь залишилось в редакції тепер від комітету. Але справа в тому, що в моїй правці написано, що це анатомічні матеріали від живих чи трупних, ну, чи померлих, тепер уже (раз правка не пройшла) донорів. Бо насправді це не є матеріалами людини, це є матеріали, які вже взяті у донорів, і ця людина уже стала донором. Тому як би з точки зору абсолютної логіки, що ці матеріали, якщо вони вже взяті у донора, а в не будь-якої людини, то та людина вже стала донором. Було б логічніше все-таки написати, що ці матеріали від донорів, а не від людини загалом. Тому прошу повністю врахувати цю правку.
Будь ласка, пані Ольго.
Олег Степанович, ще раз дякую вам за надані правки і за ваше глибоке опрацювання даного законопроекту, який є надзвичайно важливий і має бути дуже чітким. Хочу зазначити, що, власне, ця правка була відхилена, і всі члени комітету проголосували за відхилення цієї правки. І стаття 1 Закону викладена у новій редакції, запропонованій головним комітетом, узгоджена з Головним юридичним управлінням. І у правці номер 6 термін "алотрансплантат" з цієї статті було виключено як такий, що дублює термін "анатомічні матеріали" і дозволяє, власне, цьому закону нормально функціонувати. Дякую.
Я прошу сесійну залу визначитися щодо поправки номер 16. Знову-таки, поки що ми обговорюємо той блок закону, який стосується термінології, і це поправка по термінології. Прошу визначитися. [[13:10:49]] За-60 Вона залишається в редакції комітету, ця поправка, тобто відхилена. Далі поправки 19-а, 20-а, Мусія, народного депутата, там просто йде як посилання, що вони враховані в 6 поправці. Тому, з вашого дозволу, я не буду тут вам надавати слово. Далі, 23-я, Ленський. Не наполягає. І ми рухаємося далі. Так само поправки 26-а, 27-а, 28-а, 29-а народного депутата Мусія, який найбільш активно долучився до доопрацювання Закону до другого читання, вони враховані у поправці 6-й. Тому ми перегортаємо ці поправки. 30 поправка, Гулій. Гуляєв! Вибачте, колеги, вибачте! Гуляєв. Не наполягає. Добре. Наступна, Гопко Ганна Миколаївна, 32 поправка. Не наполягає. Гуляєв, 33-я. [[Шум у залі]] Яка? 21-а. Зараз, хвилиночку, ми до неї повернемося, якщо. Так, Кириченка. Вона врахована редакційно у поправці шостій. Пане Кириченко, ви все-таки хочете взяти слово. Будь ласка, шановний пане Кириченко, вам мікрофон. І якщо я когось пропустила, просто піднімайте руку, я обов’язково звернуся. Будь ласка.
Я настоюю на своєму формулюванні, що таке біоімпланти, тому що я кажу, що це вироби, які вироблені відповідно до спеціальних технологічних регламентів з анатомічних матеріалів. А запропонована редакція комітету, вона каже, що це продукти. Я вважаю, що це вкрай невірне визначення цих продуктів, цих біоімплантів, тому прошу підтвердити голосуванням мою правоту.
Пані Ольга, будь ласка, ваше роз’яснення, тому що народний депутат Кириченко вимагає, щоб саме в 21 поправці було враховано термінологія що таке біоімпланти. Комітет, я, шановні колеги, хочу тут наголосити, наголошує, що всі відповідні терміни закладені в статті 6 відповідного закону і тут навіть це. з тим погодився народний депутат Мусій, який так само подав низку поправок, але вони враховані в 6 статті. Я прошу коментар пані Ольги до цієї ситуації.
Пане Олексію, дякую вам, ще раз дякую і за вашу роботу в робочій групі, яку ви, власне, очолювали, і за правки, подані до цього законопроекту, який був опрацьований Головним юридичним управлінням. І, власне, ви пам’ятаєте, що тричі ми цей закон виносили на засідання Комітету охорони здоров’я саме для того, щоби узгодити ті інколи непорозуміння, які виникають між медичним трактуванням і юридичним трактуванням. Саме тому для того, щоби не було ніяких у нас колізій в юридичній площині, саме тому, власне, Комітет охорони здоров’я врахував вашу правку редакційно. І у поправці номер 6 комітету, в остаточній редакції статті 1 закону, запропонованій головним комітетом, надається визначення терміну, яке підтримано Головним юридичним управлінням. Дякую.
Дякую. Пане Кириченко, ставити на голосування? Ви наполягаєте. Будь ласка, ми ставимо на голосування поправку номер 21. Народний депутат Кириченко наполягає на тому, щоби саме в цій поправці ми зафіксували термін "біоімпланти", які, як нам роз’яснив профільний комітет, зафіксовано в статті 6. Будь ласка, прошу визначитися. [[13:14:51]] За-54 Підтримали вашу поправку 54 народних депутатів. Залишається в редакції комітету. Далі. Народний депутат Ленський, 34 поправка. Не наполягає. Левченко. 35-а. Я бачу, бачу, шановний пане Юрію. Будь ласка, мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Пропозиція в законопроекті викласти тлумачення терміну "смерть мозку" в новій редакції, на нашу думку, недоцільна в такому вигляді. Запропоноване положення законопроекту не містить чітких медичних і юридичних критеріїв в смерті мозку, що можуть створювати передумови для вилучення органів ще у фактично живої людини. А тому чинна норма, згідно з якою людина. Цитую: "Людина вважається померлою з моменту, коли встановлена смерть її мозку. Смерть мозку означає повну і незворотну втрату всіх його функцій, момент смерті мозку може бути встановлено, якщо виключені всі інші можливі за даних обставин причини втрати свідомості та реакцію організму". Це діюча норма. На нашу думку, вона не потребує зміни, власне кажучи, тому що зараз пропонується вставити і інший варіант, пропонується замінити це на слова "що реєструється на фоні працюючого серця та примусової вентиляції легенів". Тобто цитую новий варіант: "смерть мозку, повна і незворотна втрата головним мозком людини всіх його функцій, що реєструються на фоні працюючого серця та примусової вентиляції легенів". Це скорочення недоцільне. Вважаємо, що логічно залишити діючу норму. Дякую.
Пані Ольга, будь ласка, ваш коментар на цю поправку.
Дякую, шановний пане Левченко. Ще раз дякую за вашу уважність до законопроекту. Хочу сказати, що у зв’язку з врахуванням поправки номер 191 комітету, де пропонується нова редакція статті 52 основ, які визначено як і на яких підставах має здійснюватися констатація смерті мозку людини, поправкою пропонується визначення "смерть мозку". Саме тому поправку номер 35 було відхилено. І хочу наголосити на тому, що фіксація того, що при смерті мозку мають продовжувати працювати інші органи – серце і легені людини, воно дозволяє унеможливити трансплантацію поза межами медичного закладу. Тому що тільки та людина, яка перебуває на штучній вентиляції легенів, після смерті мозку буде підтримуватись її життєдіяльність. Вона буде продовжувати дихати.
15 секунд, завершуйте.
Тільки в тому випадку, якщо людина знаходиться в медичному закладі, її життєдіяльність буде підтримуватись штучно після смерті мозку, що дозволить зберегти органи для трансплантації. Дякую.
Колеги, ми почули роз’яснення щодо 35 поправки. Я прошу визначитися сесійну залу. Комітет її відхилив, народний депутат Левченко наполягає на цій поправці. Прошу. [[13:18:08]] За-52 52 народних депутати, пане Юрію, підтримали вашу поправку. Вона не враховується. Ми рухаємося далі. У нас є низка поправок: 42, 43, 44-а. [[Шум у залі]] Добре-добре, значить, 40-а, це народний депутат Мусій. Будь ласка, мікрофон народному депутату Мусію. Поправка врахована редакційно.
Шановні народні депутати, це вже після визначення термінів щодо сфери дії цього закону. Насправді знов дві третини моєї правки враховано, а третина, яка стосується саме процедури перевезення забраних органів і тканин. Адже для того, щоби здійснити трансплантацію, всі ви знаєте, потрібно спочатку органи забрати і тканини, а потім їх пересадити. Так отой проміжок між забором і пересадкою є процедура доставки чи перевезення органів і тканин, і він теж потребує певних медичних маніпуляцій щодо збереження цього органу і тканини. І в світовій практиці процедура перевезення, яка є теж процедурою, входить в загальне поняття трансплантації, було би логічно її залишити. А в редакції кінцевій від комітету, яку ми зараз бачимо, випала процедура перевезення. Я би просив залишити і врахувати повністю це.
Дякую. Колеги, я хочу наголосити на тому, що ця поправка, ця норма врахована в поправці 39 комітету. Але народний депутат Мусій наполягає, щоб і в 40-й також про це йшлося. Прошу визначитися. [[13:20:01]] За-47 47 голосів підтримали вашу поправку. Я думаю, що це не є все одно така трагедія. Тому що в 39-й ця новела важлива зафіксована. Народний депутат Кириченко наполягає, щоб ми повернулись до 25 поправки. З вашого дозволу, пане Кириченко, я зроблю наступним чином. Я даю вам слово. Але ми вже знаходимось на 43-й вашій же поправці. Об’єднайте, скажіть про 25-у, про 43-ю і ми проголосуємо. Щоб ми все-таки рухалися, рухалися в темпі, в темпі. Дякую. Будь ласка, пану Кириченку слово.
Я хочу вернутися до визначення терміну, що таке ксенотрансплантанти – це анатомічні матеріали тварин. І в редакції, яка пішла від комітету, ми втратили "окрім органів". А ми знаємо, що пересадка органів тварин людині заборонена всіма можливими конвенціями. Профессор Преображенский – это была фантастика. І тому я наполягаю на тому, щоб була повернута формулировка "крім органів".
Це була 25 поправка, пані Оля, народного депутата Кириченка. Комітет врахував цю позицію в 6 статті. Пан Кириченко наполягає на тому, щоб і в 25-й його поправці це було враховано. Я прошу залу визначатись, будь ласка. [[13:21:35]] За-58 58 голосів, шановний пане Кириченко. Але ваша важлива новела врахована в 6 статті. Наступна. От, дивіться, у нас є поправка 42 народного депутата Мусія, 43-я Кириченка і 44-а Колганової. Вони ідентичні, вони всі враховані частково і редакційно, і комітет посилається, що вони, в принципі, враховані в 41 поправці. Я пропоную одному просто представнику дати слово, пані Колгановій, можливо, там, от і вона вашу спільну позицію от висловить, шановні колеги. Добре? Не будете заперечувати? Будь ласка, пані Олена.
Так, я пропоную, щоб текст. абзац 7 частини другої статті 3 закону викласти у такій редакції. Пункт 1 розділ І законопроекту: "Діяльність банків пуповинної крові, інших тканин і клітин людини згідно з переліком, затвердженим центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що проводять діяльність у сфері трансплантації та донорства". Це найбільш така об’єктивна оцінка. Дуже дякую.
Дякую, колеги. Хочу звернути увагу, що відразу три народних депутати: Мусій, Кириченко і пані Колганова – подали ідентичну поправку і вони вважають, що саме так має бути викладена ця норма, що стосується Банку пуповинної крові. Комітет наполягає, що це викладено в 41 статті. в 41 поправці відповідного закону. Я прошу визначатися сесійну залу, зараз ми голосуємо по правці 44 пані Колганової. Прошу. [[13:23:23]] За-60 60 голосів підтримано. Не набирає необхідної кількості голосів. Але ми пропускаємо і ті поправки, що я порахувала, бо вони ідентичні і, очевидно, наберуть стільки ж голосів. Далі. 48-а, Кириченка. Наполягаєте? Дякую. Пані Колганова, 49-а. Не наполягає. Пан Мусія, 50 поправка. Наполягаєте? Будь ласка. Будь ласка. це так само, вона редакційно врахована, але.
Да, воно враховано редакційно, але не до кінця. Насправді, ця поправка є важливою, вона стосується тих, хто буде займатися, ну, це так більше навіть для розуміння залу, хто буде займатися трансплантацією в Україні загалом. І тут дається відсилочна норма, що це буде повна компетенція держави. Я прошу Ольгу Вадимівну озвучити позицію комітету, бо це важливе для сприйняття потім всіма народними депутатами і суспільством про те, що будуть якісь, там, "чорні" трансплантологи, невідомо де, приватні фірми чи будь-хто. Хто, от за ідеологією законопроекту, буде виключно займатися трансплантаційною діяльністю в Україні? Надайте пояснення для того, щоб ми всі розуміли в подальшому, яка система буде створена цим законом.
Дякую. Будь ласка, пані Ольга, роз’ясніть і глядачам телеканалу "Рада", і в першу чергу і колегам в залі, все-таки яка буде працювати система в цій сфері.
Шановний Олег Степанович, шановні колеги, я дякую за ці надзвичайно слушні зауваження і хочу означити, що саме цей процес контролю і розвитку дуже довго обговорювався комітетом, всіма експертами, і нами було визначено, що має бути створено новий орган, який буде повністю контролювати і керувати діяльністю по трансплантації. Тому, безперечно, державний, виключно державний орган, який буде створений центральним органом виконавчої влади, і саме цей державний, назвемо його "центр трансплантології", який буде опікуватись і всіма реєстрами, і базами даних. Тому саме держава буде контролювати весь цей процес. Ніякої передачі повноважень – приватним, співпраці, партнерських – цим законом не пропонується. Трансплантація це – прерогатива держави, і контроль за базою реципієнтів, і контроль за єдиним реєстром донорів.
Дякую. Я так розумію, немає потреби голосувати. Просто народний депутат Мусій хотів скористатися цим моментом щодо своєї поправки, щоб і було озвучено роз’яснення щодо теми інституціональної, хто займатиметься трансплантацією. 53 поправка пана Мусія. Будь ласка. Не наполягаєте. Дякую. 55 поправка народного депутата Мусія. Також не наполягаєте. Дякую. 58 поправка народного депутата Олени Колганової. Будь ласка, пані Колгановій мікрофон увімкніть. І просимо колег.
Можна?
дискусію щодо трансплантації вести на робочих місцях.
Безумовно, саме з цього приводу. Прошу врахувати в наступній редакції. Частину першу статті 6 Закону викласти у редакції наступній: "Трансплантація здійснюється за принципами добровільності, безоплатності за винятком кісткового мозку та відшкодування та виготовлення біоімплантів в порядку, що затверджений Кабінетом Міністрів України". Саме в такій редакції. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, нагадую, пані Олена Колганова просить, щоб ми в її редакції підтримали поправку 58. Я прошу колег визначатися. Дякую. [[13:27:30]] За-59 Поправка відхиляється. Разом з тим, я маю зауважити, що більшість поправок пані Колганової комітет врахував. Це означає, що дуже якісно попрацювали до другого читання над законопроектом. 60 поправка. Народний депутат Левченко. Юрій Левченко, 60 поправка. А потім ви скажете, що я не надала вам вчасно. Не наполягаєте? Я вам дуже дякую. Дякую. 61-а, Гуляєв. Не наполягає. 62-а, Ленський. Не наполягає. 63-я, Мусій. Будь ласка, народний депутат Мусій, вам слово.
Насправді, ці правки зараз, блок правок, стосується згоди, чи незгоди, і хто буде вирішувати, коли реципієнт відмовляється від трансплантації. І це теж є важливе розуміння, має бути як би в суспільстві, і серед медичної громади. Про те, що людина , навіть якщо вона стоїть в базі даних, вона має право на відмову від трансплантації, за життєвими показами. І для того утворюється, не вирішує один лікар, чи хто не будь. А також утворюється ціла комісія, де має бути зафіксовано факт відмови від трансплантації чи за життєвими показами від лікарів, чи за бажанням реципієнта. Що це насильно теж ніхто, як і не забирає органи, так само насильно їх ніхто пересадити не може. Будь ласка, прокоментуйте цю правку для розуміння подальшого прийняття цього закону.
Будь ласка, пані Ольга, я прошу вас висловити позицію комітету, чому була відхилена поправка 63 народного депутата Мусія. І позицію з того питання, що він озвучив.
Дякую, шановний Олег Степанович! У зв’язку з врахуванням поправки номер 46 комітету, якою пропонується нова редакція статті 4 закону, власне, поправкою пропонується виключити норми щодо принципів трансплантації, саме тому цю вашу поправку було відхилено. Те, що стосується надання згоди чи не згоди, людина при житті може висловити як згоду стати донором так і не згоду, так само може змінити в будь-який момент свою висловлену згоду чи не згоду, її замінити так само як і трансплантація органів ніколи не може відбутися без згоди на це людини, і це зафіксовано нашим чинним законодавством. Дякую.
Дякую. Я так розумію, немає потреби голосувати, ви просто хотіли почути роз’яснення щодо того де саме зафіксовано, в якій нормі закону, дуже важливе питання згоди чи не згоди людини на те, щоб її органи після смерті були трансплантовані для врятування життя іншої людини. Далі у нас є кілька новел, які враховані редакційно. Це народного депутата Мусія, я так розумію, не наполягає на них, і врахована редакційно 67 поправка Кириченка, я так розумію, не наполягаєте. Дякую. Колганова не наполягає на 68 поправці, пані Олена. Кириченко, Мусій не наполягають на поправках до 71 включно. На 73-й теж. На 70-й наполягаєте. Зараз хвилиночку, я дивлюся. Так, дійсно, 70 поправка це поправка народного депутата Кириченка, вона врахована редакційно. Я прошу мікрофон пану Олексію.
Я у своїй поправці маю надати честь погоджувати з Національною академією медичних наук України ті матеріали, які можуть бути застосовані, в тому числі, і для трансплантації. Я вважаю, якщо ми маємо інституцію, яка є провідним фаховим інститутом в Україні з питань медицини, ми маємо рахуватися з його точкою зору і тому прошу підтвердити мою редакцію, в якій ми даємо можливість Національній академії медичних наук погоджувати ці матеріали.
Дякую. У висновках комітету зауважено, що відносно цієї норми зафіксована позиція щодо Нацакадемії в 106 статті, від комітету. Але ми, звичайно, з радістю послухаємо позицію комітету. Прошу пані Ольга, щоб ми визначились по голосуванню.
Дякую, шановний пане Олексію! Хочу зазначити, що ваша правка номер 70 врахована редакційно у поправці номер 106 комітету, в остаточній редакції статті 13 закону. Запропонованій головним комітетом, де визначені умови застосування трансплантації реципієнту. Дякую.
Я так розумію, немає потреби голосувати, ви просто хотіли почути, що ваша позиція зафіксована, але в іншій статті. Вона. Кириченко, народному депутату ввімкніть мікрофон, ви наполягаєте на голосуванні?
Так, я наполягаю на голосуванні.
Все, ми ставимо. Немає проблем взагалі. Пан Кириченко все одно наполягає, щоб ми, колеги, визначились по 70 поправці. Я прошу визначатися. Фіксую, що пані Ольга дала роз’яснення, що комітет цю норму зафіксував в 106 поправці, але є бажання нашого колеги. [[13:33:05]] За-43 43 депутати підтримали вашу позицію. Залишається в 106 статті ця новела зафіксована. 73 поправка, наполягаєте, да? Будь ласка, народний депутат Мусій наполягає. 73 поправка - вона так само редакційно врахована комітетом, але є потреба висловитися з цього приводу. Прошу.
Шановна голова комітету, ми от десь 20 поправок назад якраз ви не врахували повністю мою редакцію, де було слово "перевезення". Так, "перевезення органів і тканин", що це входить в процедуру трансплантації, а тільки забір і пересадка уже кінцева. А тут знову з’являється окремо "перевезення". То, може, варто було якось узгодити, бо вона стосується 73 правка, якраз перевезення органів і інших матеріалів, здійснюється уповноваженими працівниками і так далі? І йде ціла стаття, де знову застосовується слово "перевезення". А з визначення термінів слово "перевезення" ми прибрали. То, може, коли ми будемо узгоджувати в подальшому юридично термін, раніше, або тут його замінити, або добавити. Все-таки перегляньте, будь ласка, уважно, добавити його в вищезазначених термінах, і тоді це буде зрозуміло, і логіка закону буде відображена. Тому прошу це врахувати при кінцевій редакції і голосування кінцевої редакції, що процедура перевезення теж.
Позиція зрозуміла. Колеги, я ставлю тоді на голосування 73 статтю, де народний депутат Мусій вимагає більш точно зафіксувати норми перевезення органів. А якщо, на його думку, це не буде зараз підтримано, я прошу також потім комітету, можливо, провести коротку нараду, і коли ми вже будемо переходити до голосування в повній. за закон у другому читанні, і врахувати це в "Прикінцевих положеннях". 73 стаття, прошу, будь ласка, визначатися. Вона редакційно була врахована, але не повністю. [[13:35:17]] За-51 51 голос. Не набирає необхідної кількості. 75 поправка. Це теж народний депутат Мусій. 75-а. Не наполягаєте. Дякую. Я бачу, я бачу, Юрій Левченко наполягає на 76 поправці. Звертаю увагу, колег, що ця поправка редакційно була врахована комітетом. Прошу пане Юрію.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ місто Київ. Змушений наполягати, тому що вона насправді повністю не врахована. Наприклад, минула моя поправка 60 була справді редакційно враховано, і тому на ній я не наполягав, а на цій змушений наполягати. Справа в тому, що законопроект пропонує затвердити, "що трансплантацію та/ або діяльність, пов’язану з трансплантацією, здійснюють заклади охорони здоров’я і наукові установи, акредитовані в спеціальному порядку, визначеному Міністерством охорони здоров’я". Але це положення насправді не узгоджується з Законом України "Про основи законодавства України "Про охорону здоров’я", відповідно до якого заклади охорони здоров’я підлягають акредитації у випадках та в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Тому моя поправка стосується того, щоб змінити положення законопроекту, яке пропонує акредитацію відповідно проводити Міністерством охорони здоров’я. порядок затверджувати Міністерством охорони здоров’я, змінити на те, щоб цей порядок затверджував Кабінет Міністрів України. І тим більше, що мені здається, враховуючи, наскільки важливе це питання, я думаю, що це доречно, коли би весь Кабінет Міністрів з цього приводу мав можливість проголосувати, а не виключно питання, скажімо так, більш кулуарне Міністерство охорони здоров’я.
Дякую, колеги. Я прошу визначитися по 76 поправці народного депутата Левченка. Комітет її редакційно врахував. Пан Юрій наполягає, що його формулювання є більш точним, чітким і таким взаємоосяжним, повністю осяжним. Прошу голосувати 76 поправку. [[13:37:15]] За-51 51 народний депутат підтримали поправку. Вона відхиляється у варіанті Левченка, але залишається у варіанті комітету. 80 поправка народного депутата Кириченка. Будь ласка, мікрофон.
Я підтримую точку зору народного депутата Левченка про те, що це має регулювати Кабмін, і у своїй поправці наполягаю на такій самій редакції, але ми вже маємо результати. І я бачу недоречним знову ставити на голосування цей. цю тезу.
Дякую. Отже, ми просто почули роз’яснення, що народний депутат Кириченко так само, як і народний депутат Левченко наполягає тут на більш чіткому формулюванні щодо ролі Кабміну. Поправка 81 народного депутата Колганової також стосується цієї норми. Вона не наполягає, бо ми бачили результат недостатній на підтримку цієї новели в залі. 82 поправка народного депутата Кириченка. Будь ласка, мікрофон.
Я прошу пробачення, але я хотів би спочатку повернутися до 80 поправки, яка по суті каже, що трансплантація органів дозволяється лише у закладах охорони здоров’я при наукових установах державної або комунальної власності. Для мене це принципове питання, щоби не було інсинуацій на тему "приватної трансплантації", "чорних транплантологів" і всього такого іншого. Тому я наполягаю на голосуванні саме в цій редакції.
Дякую, колего. Можливо, ви не почули, але я оголошувала якраз попередньо вам саме 80 поправку і ви сказали, що ви не наполягаєте на голосуванні. Тому ми не голосували. Але, якщо ви наполягаєте, будь ласка, 80 поправка. Я прошу залу визначитися. Можливо, відбулося непорозуміння щодо номеру поправки. Прошу, 80-а, голосуємо. [[13:39:27]] За-54 Вона не підтримана. Ви будете 82-у коментувати? Не будете. Ну, це все поправки, дійсно, стосуються саме відповідальності і залучення Кабінету Міністрів до процесу відповідальності за трансплантацію. Далі є кілька поправок, які враховані редакційно. Я не бачу, щоб колеги піднімали руки, що вони хочуть по ним взяти слово, я тому передаю слово знову народному депутату Кириченку по 87 поправці, яка була відхилена комітетом. Ви наполягаєте на ній, 87-а? Не наполягаєте. Добре. 88-а, народний депутат Колганова. Не наполягає. Добре. Зараз наступна поправка. Мусій, народний депутат, 94-а. Будь ласка.
Так, це наступний блок, він стосується фінансування трансплантації. Справа в тому, що після прийняття закону, раз будуть займатися виключно державні і комунальні заклади трансплантологією, відповідно повинна бути державна програма фінансування цієї трансплантації, щоб не виявився цей закон мертвим, хороший приймемо закон, а фінансування знову Міністерство охорони здоров’я не передбачило. Саме тому ця правка стосується можливості залучення додаткових коштів чи добровільних внесків, чи благодійних внесків, чи якихось будь-яких інших ресурсних джерел надходження, де ми знаємо, що в державному бюджеті вічно не вистачає грошей. Окрім того, що я попрошу поставити на підтвердження цю правку, я хочу також для загального розуміння одразу звернутися до Кабінету Міністрів і до Міністерства охорони здоров’я. В бюджеті, якщо буде прийнятий закон, на 19-й рік обов’язково затвердити програму фінансування цієї трансплантології, тоді ми досягнемо бажаного ефекту з прийняттям цього закону. Прошу поставити правку вказану.
Дякую. Тільки не на підтвердження, а на голосування, бо вона була відхилена. Пані Ольга, дайте коментар по 94 поправці. А що стосується бюджетування сфери трансплантації, то дійсно нам потрібно спочатку прийняти закон і потім уже просувати цю тему в бюджеті на наступний рік. Прошу, будь ласка, пані Ольга. 94-а поправка.
Дякую, пані Ірино. Дякую, шановний пане Олеже. Хочу зазначити, що цей закон про трансплантацію. Всі питання фінансування і, власне, правка була відхилена, тому що питання фінансового забезпечення закладів охорони здоров’я з будь-яких незаборонених законодавством джерел здійснюються відповідно до бюджетного законодавства України. І транспортувати або вносити зміни, які не корелюють з бюджетним законодавством, це не відповідає як би направленню цього законопроекту.
Дякую. Прошу визначатися по 94-й поправці. [[13:42:41]] За-50 50 голосів, поправка не підтримана. Наступна 96-а. Народний депутат Мусій. 96-а. Не наполягаєте. Колеги, далі іде блок поправок, які враховані були редакційно. Я не буду їх оголошувати. Якщо хтось з колег не задоволений якимись нормами, що не враховані, ми мені дасте знати. А я оголошую тоді зараз поправку 110 Кириченка. До 110-ї немає ніяких ні в кого зауважень, заперечень, бажання, щоб повністю озвучили? Олексію Кириченко, 110 поправка. Ви шукаєте. Добре, чекаємо. Не наполягаєте? І до 110-ї, оцей блок, де редакційні тільки правки, у вас немає ніяких заперечень. Добре. Я тоді теж рухаюся тільки по неврахованим поправкам. Але якщо в когось є бажання, щоби озвучити поправку, яка врахована редакційно, то просто дайте знати. 124 поправка. [[Шум у залі]] 118-а? Зараз пані Богомолець хоче взяти слово по 118 поправці. 118 поправка, це поправка комітетська (Березенко, Богомолець, Корчинська, Мусій, Шипко, Яриніч), вона була врахована, пані Ольга. Да, будь ласка, слово пані Богомолець.
Ми отримали як би зауваження, уточнення до поправки 118 комітету, і просимо перше речення частини другої статті 15 закону викласти у такій редакції. "Вилучення у живого донора гемопоетичних стовбурових клітин проводиться безоплатно, відкрити дужки, (за бажанням донора), закрити дужки, або на умовах грошової компенсації державою живому донору гемопоетичних стовбурових клітин витрат, пов’язаних з донорством". Мова йде про те, що людина при житті може стати донором стовбурових клітин, це просто забір крові. І якщо держава зможе компенсувати потенційному донору, який схоче здати свої стовбурові клітини, компенсувати проїзд, дорогу чи щось, держава зможе це зробити. Таким чином ми даємо таку можливість держави уточненням до правки 118.
Дякую. Пані Ольга, в мене наступна пропозиція. Враховуючи те, що це по суті є узгоджене, наскільки я розумію, рішення комітету, зараз якщо я поставлю це на голосування, ми і завалимо саму поправку 118 узгоджену, і цю вашу новелу. В мене пропозиція, що під час переходу до голосування по закону в цілому ми повернемося до 118 поправки. Ви оголосите цю пропозицію, і зала її тоді підтримає. Добре?
Да.
Ми зафіксували, що 118 поправка нам буде потрібна. Наступна 124 поправка народного депутата Кириченка. Будь ласка, мікрофон йому ввімкніть.
Шановна Ольга Вадимівна, щодо вашого прохання долучити вказаний абзац, який ви щойно зачитали. Якщо ми звернемо увагу на цю ж статтю номер 15, але на 2 пункт, який звучить: "Вилучення у живого донора гемопоетичних стовбурових клітин проводиться безоплатно за бажанням донора або на умовах грошової компенсації живому донору гемопоетичних стовбурових клітин витрат, пов’язаних із здійсненням донорства", – з моєї точки зору, це те саме, що ви щойно пропонували. Тому я вважаю, що недоцільно пропонувати таку редакцію, змін до редакції цієї статті.
Це ви зараз про вашу 124-у говорили?
Так. Я щодо уточнення шановної Ольги Богомолець щодо поправки № 118, яка вносить зміни до статті 15.
Ну, дивіться, ми зараз 118 статтю не голосуємо. Це були. Просто пані Ольга зазначила, що є така думка. Але в будь-якому випадку ми. На цей момент 118 стаття є в тому варіанті, в якому вона прийнята комітетом. А перед голосуванням голова комітету має право виступу і тих уже позицій, які можуть підчистити законопроект під ключовим голосуванням. Ми зараз голосуємо по 124 поправці вашій чи ви не наполягаєте? Не наполягаєте. Добре. 125 поправка, народний депутат Колганова. Ні, не наполягає. Добре. 123 поправка, це поправка народного депутата Мусія, яка була врахована частково. Будь ласка, мікрофон пану Мусію.
Шановні народні депутати, це стосується повторного взяття відповідних органів від тканин, які регенеруються. Кров належить до тих органів і тканин, які регенеруються, відновлюються природним шляхом. І якраз ця моя правка, і оця частина, яка стосується тих органів і тканин, які регенеруються чи відновлююся без якихось особливих там втручань і потреб, стосується того, що повторно можна забирати такі органи і тканини для того, щоб потім їх пересаджувати. І в пропозиції комітету, чи там, де враховано воно повністю або частково врахована ця правка, якраз відсутня ця норма, що стосується органів і тканин, які регенеруються. Саме тому я думаю, ну, це якби дає розуміння і розширює для медичних працівників, які будуть займатися цим здійсненням, забором відповідних кровотворних, наприклад, органів для того, щоб вони абсолютно чітко знали, розуміли і не було двоякого трактування законодавства. Саме тому бажано було б все-таки підтвердити цю правку голосуванням повністю.
Дякую. Але я хочу наголосити колеги, що комітет цю норму важливу, про яку говорить пан Мусій, врахував в поправці 118-й комітету. Тим не менш, ми ставимо на вимогу народного депутата Мусія поправку 123-ю, в якій він просить врахувати його редакцію, що стосується цих органів, які можуть регенеруватися. Прошу, прошу визначитися по 123 поправці. [[13:49:25]] За-45 45 голосів підтримали вашу поправку. Отже, позиція щодо органів, які регенеруються, залишається зафіксованою у 118 поправці, а 123-я відхиляється. Наступна - 126 поправка. Це народний депутат Мусій. Не наполягаєте. Пані Колганова піднімала руку. 127 поправка. Прошу, мікрофон пані Колгановій увімкнути.
Дякую. Це стосується порядку взяття зберігання і використання кісткового мозку та інших здатних до генерації анатомічних матеріалів. Сам порядок, він встановлюється Кабінетом Міністрів. Я прошу, щоб ця теза була доповнена наступними словами. Частину п’яту статтю 14 закону доповнити словами "за поданням центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом, що провадить діяльності у сфері трансплантації та донорства". А я зрозуміла, що частково вона там редакційно буде врахована у 118 поправці, але оскільки ми зараз її не розглядаємо, а будемо, я так сподіваюся, що завтра це проізойде, щоб ми цього не упустили. Дякую.
Зрозуміла позиція шановної пані Олени. Вона наполягає на тому, щоб в її редакції була викладена стаття 127. Я прошу проголосувати зараз цю поправку 127. І, дійсно, завтра будемо визначатися по 118-й. Прошу, колеги, 127 поправка. [[13:51:11]] За-54 54 голоси "за". І тоді завтра треба дуже ретельно відслідковувати, в якому все-таки варіанті будемо голосувати за 118 поправку. 131 поправка. Народний депутат Мусій. Наполягаєте? Ні. Ви не наполягаєте на 131-й. Наполягаєте на 132-й, яка була врахована редакційно. Будь ласка, мікрофон пану Мусію.
Насправді це ще один дуже важливий блок щодо процедури констатації смерті мозку, про що народний депутат Левченко теж наголошував. В цій моїй правці детально розписано, що, окрім того, що ця процедура встановлюється Кабінетом Міністрів України, також, що дуже важливо для розуміння таких запобіжників, що не можуть одні і ті самі люди, одні і ті самі лікарі, які будуть називатися консиліумом лікарів, які констатують смерть мозку, бути тими, хто забирає органи і тканини. Бо відомо, чим більше людей задіяно в процедурі, особливо пов’язані з ризиком вбивства, тим менше такий ризик. Саме тому ця правка деталізує якраз, що цей консиліум лікарів, який констатує смерть мозку, він ніколи не має права, і не може бути, ніхто із цих осіб, тими, хто забирає органи і тканини. Тому вона як би більш ширша і більш ємка, і якраз є одним із запобіжників побоювань, що люди будуть розбиратись на органи і тканини. І вона є важливою тому.
Позиція зрозуміла. Будь ласка, пані Ольга. Як все-таки будуть розділятися функції консиліуму лікарів, який констатують смерть? І чи матиме цей консиліум право бути причетним потім до трансплантацій, до цих рішень?
Шановний Олеже Степановичу, повністю погоджуюсь з вашими застереженнями і Комітет охорони здоров’я, безперечно, розділяє і максимально зробив в законі, і заклав всі запобіжники для того, щоби функції діагностики смерті мозку. І прошу вас не використовувати слово "вбивство", бо воно не відповідає концепції цього законопроекту. У нас вже відбулась смерть мозку і лікарі мають констатувати цю смерть мозку. Так от функції тих лікарів, які констатують смерть мозку, вони ні в якому разі, відповідно до цього закону, не можуть бути тими лікарями, які виконують або займаються трансплантацією. Крім того у нас з’являються ще додаткові люди в цій системі, а саме трансплант-координатори, які, власне, відповідальні за узгодження позиції з родиною і узгодження всієї позиції. Тому з точки зору етичної, професійної і безпекової цей процес розбитий, і максимально можлива кількість людей.
Ми почули роз’яснення. Є потреба голосувати? Є потреба? Все одно є потреба, добре. Я прошу проголосувати, визначитися сесійну залу по статті 132, поправці 132 народного депутата Мусія, яка стосується розділення функцій консиліуму і того органу, який буде приймати рішення про трансплантацію. Прошу визначитися. [[13:54:43]] За-44 44 голоси "за". Поправка ця залишається відхиленою, але вона, ця ваша норма про розділення, зафіксована в інших новелах законопроекту, який ми обговорюємо. Колеги, далі до 154 статті. Яка? 136-а, це поправка народного депутата Левченка 136, яка була врахована частково. Будь ласка, пане Левченко, вам мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Насправді я хотів би, бачу у нас залишається буквально кілька хвилин до закінчення, власне кажучи, сьогоднішнього засідання, я не наполягаю на конкретно цій поправці, вона по суті була врахована, за що вдячний доповідачу. Але я хотів би наголосити у своєму виступі зараз, на мою думку, на найважливішу проблему, яка залишилися в цьому законопроекті, яку треба вирішити до завтра, до голосування в цілому. Проблема полягає в наступному, в законопроекті прописано зараз, що якщо людина не дає, якщо людина не залишала до своєї смерті ні заяву на згоду, ні заяву на заперечення щодо трансплантації органів, то вирішують це питання найближчі родичі, один з найближчих родичів і є перелік цих найближчих родичів. Але є проблемка, а що відбувається, якщо один родич каже – за, а інший каже – проти? І оцей момент абсолютно не врегульований. Я особисто вважаю, що потрібно зробити певну градацію родичів від, справді, найближчих, такі як батьки, подружжя, до дальніх родичів і щоб можна було переважати, що, наприклад, голос батьків важить.
Зрозуміла позиція. Зараз, будь ласка, 30 секунд завершити, немає проблеми, завершуйте, звичайно.
І що голос батьків, наприклад, важить більше ніж голос родичів, які далі, скажімо, по ланцюжку, по-перше;а по-друге, якщо між собою сперечаються родичі однієї ваги, наприклад, може бути і між батьками не згода, так? Тоді треба вважати, що ця людина не дала згоду на трансплантацію. Тому що ми не можемо вважати, що якщо є суперечка навіть серед родичів, що людина надала згоду на трансплантацію. Треба оце питання обовязково до завтра врегулювати тому що буде просто відвертий бардак. Дякую.
Дякую за. ми не голосуємо зараз поправку народного депутата Левченка, 136-у. Озвучена проблема, яка, як вважає народний депутат, не до кінця чітко сформована в законопроекті. Пані Оля, у вас є коментар до цієї. до цієї заяви, до цього застереження? Будь ласка, мікрофон.
Дякую, пане Левченко, дякую пані Геращенко. Хочу зазначити, що я завтра якраз планує узгоджену позицію і готова зараз долучитись до обговорення, щоб ми це зробили так, ні в кого не виникало питань, що діяти, якщо хтось заперечує, а хтось дає згоду? І повністю погоджуюсь з вашими застереженнями. Це потрібно, має бути зафіксовано в законі і відпрацьовано. Дякую.
Дякую. Колеги, у нас дійсно залишилось дві хвилини буквально до закінчення сьогоднішнього сесійного дня. На цю хвилину ми знаходимося на поправці 154 народного депутата Мусія. До 154 поправки я не озвучувала той блок, де враховано частково. Ми всі погоджуємося, що завтра ми розпочинаємо роботу зі 154 поправки народного депутата Мусія. Отже, я передаю слово нашому шановному спікеру і дякую всім колегам, які залишились в залі для обговорення цього, дійсно, важливого і такого делікатного дуже законопроекту. Завтра ми приймемо рішення в цілому по цьому законопроекту і розпочнемо зі 154 поправки. Дякую.
Дякую вам. Отже, зрозуміло завтрашній план роботи, поправок всього 200. Ми, очевидно, протягом, буквально 15-20 хвилин зможемо розглянути і вийти на рішення. Але у мене є звернення до комітету, я розумію, комітет це і усвідомлює сам, була проведена дуже масштабна, системна робота. Я хочу подякувати і пані Олі Богомолець, всім членам комітету, членам робочої групи. Але дуже важливо, щоб сьогодні під час засідання комітету владнати ті непорозуміння, які залишились. Ми не можемо по цьому закону вийти на нерезультативне голосування. Тому я прошу, щоб взяли і представники усіх фракцій, участь в комітеті, усі, які є застереження, що були озвучені. І я впевнений, що комітет зможе найти з усіх конфліктних позицій консолідоване рішення, і завтра ми зможемо проголосувати і вийти на позитивне рішення. Отже, колеги, час для нашої роботи завершений. Хочу нагадати, що завтра День вишиванки, усім народним депутатам. Завтра має бути важкий, насичений день, але, сподіваюсь, результативний. Дякую усім за сьогоднішню роботу. Ми прийняли два закони. Бажаю усім плідної роботи в комітетах. Велика кількість вчора була нами проголосована включення в порядок денний, буде напружений графік. Бажаю плідної роботи в комітетах. І ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 годині чекаю усіх в залі. Дякую вам.