Mødet er åbnet. I dag er der følgende anmeldelser: Martin Henriksen (DF) og Pia Kjærsgaard (DF): Beslutningsforslag nr. B 10 (Forslag til beslutningsforslag om forbud mod maskering og heldækkende beklædning i offentligt rum). Højere!) Jamen jeg kan godt tale højere, men det var måske på bænkene, man skulle tale lavere. Kan man høre mig nu? Ja!) Det hjalp? Godt. Pernille Skipper (EL) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 11 (Forslag til folketingsbeslutning om en forsøgsordning med kropskamera på politifolk). Martin Henriksen (DF) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 12 (Forslag til folketingsbeslutning om opløsning af Grimhøjmoskeen i Aarhus). Beslutningsforslag nr. B 13 (Forslag til folketingsbeslutning om ændring af asyl- og udlændingepolitikken). Nikolaj Villumsen (EL) og Pernille Skipper (EL): Forespørgsel nr. F 5 (Hvad kan udenrigsministeren oplyse om den foreløbige status på kampen mod ISIL, herunder Tyrkiets relation til ISIL, formodningerne om en mulig tyrkisk fangeudveksling med ISIL og den konkrete sag om den danske statsborger mistænkt for attentatforsøg, samt Danmarks relation til Tyrkiet og støtte til progressive kræfter, der kæmper mod ISIL og for demokrati, ligestilling og mangfoldighed?). Titlerne på de anmeldte sager vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jf. ovenfor).
Søren Espersen (DF), Jeppe Mikkelsen (RV), Annette Vilhelmsen (SF), Henning Hyllested (EL) og Thyra Frank (LA) har søgt om orlov fra den 22. oktober 2014 på grund af midlertidig udsendelse i offentligt hverv. Hvis ingen gør indsigelse, vil jeg betragte det som vedtaget, at der meddeles orlov som ansøgt, og at stedfortræderne indkaldes som midlertidige medlemmer. Det er vedtaget.
Fra Udvalget til Valgs Prøvelse har jeg modtaget indstilling om, at 1. stedfortræder for Socialdemokratiet i Københavns Storkreds, Yildiz Akdogan, godkendes som ordinært medlem af Folketinget fra og med den 21. oktober 2014, hvor Karen Hækkerup nedlægger sit mandat. Jeg har endvidere modtaget indstilling om, at følgende godkendes som midlertidige medlemmer af Folketinget fra og med den 22. oktober 2014: 1. stedfortræder for Dansk Folkeparti i Københavns Omegns Storkreds, Kenneth Kristensen Berth, i anledningen af Søren Espersens orlov; 1. stedfortræder for Radikale Venstre i Østjyllands Storkreds, Mie Bergmann, i anledningen af Jeppe Mikkelsens orlov; 1. stedfortræder for Socialistisk Folkeparti i Fyns Storkreds, Karsten Hønge, i anledningen af Annette Vilhelmsens orlov; 1. stedfortræder for Enhedslisten i Sydjyllands Storkreds, Sarah Nørris, i anledningen af Henning Hyllesteds orlov; og 1. stedfortræder for Liberal Alliance i Nordjyllands Storkreds, Peter Laigaard, i anledningen af Thyra Franks orlov. Er der nogen, der ønsker ordet? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om udvalgets indstilling. For stemte 108 (V, S, DF, RV, SF, EL, LA, KF og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Udvalgets indstilling er enstemmigt vedtaget med i alt 108 stemmer.
Forhandlingen er åbnet. Hr. Jakob Engel-Schmidt, Venstre, værsgo. Så skal man nok enten forlade salen og tie stille eller sætte sig ned og tie stille – eller gøre begge dele.
Mine damer og herrer, det glæder mig, at der er interesse for behandlingen af det her lovforslag, forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik, og at den tiltrækker så mange tilskuere og allerede giver anledning til så højlydte kommentarer fra salens ærede medlemmer – og en særlig velkomst til den nye beskæftigelsesminister; jeg ser på vegne af Venstre frem til samarbejdet. Lovforslaget skal sikre, at personer, der får efterbetalt en social ydelse efter at have vundet en sag ved Ankestyrelsen om retten til f.eks. sygedagpenge, ikke efterfølgende mister deres uddannelses- eller kontanthjælpsydelse på grund af de nuværende formue- og fradragsregler i kontanthjælpslovgivningen. Det skal i øvrigt siges, at jeg i dag står her på vegne af den gode hr. Hans Andersen, så I skal forestille jer, at det er Venstres sædvanlige spydspids på arbejdsmarkedspolitikområdet, der står heroppe. Forslaget indeholder en række emner som en ændring af formue- og fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen. Personer, der ikke har fået udbetalt den korrekte ydelse, og som derfor kan have stiftet gæld, skal have mulighed for f.eks. at anvende efterbetalingen til at tilbagebetale gælden; der skal ses bort fra efterbetalingen i 2 år efter udbetalingen. En samlet økonomisk konsekvens af forslaget skønnes at udgøre en offentlig merudgift på omkring 8 mio. kr. om året – det er penge, som vi i Venstre naturligvis er klar til at bruge på at rette op på den her urimelighed. Vi har forståelse for problemstillingen, og vi støtter lovforslaget med de fremlagte ændringer af kontanthjælpslovgivningen. Vi støtter, at kommunerne fremover ser bort fra efterbetaling af offentlige ydelser ved opgørelse af indtægter. Det er også vigtigt for mig at sige, at ...
Lige et øjeblik. Der er stadig væk, selv om der ikke er så mange medlemmer til stede nu, meget uro i salen. Tak.
På baggrund af denne slagkraftige irettesættelse fra formanden vil jeg så fortsætte med talen; tak for det. Jeg var ved at redegøre for den meget spændende del af kontanthjælpssystemet, som jo er det nederste sikkerhedsnet for de borgere i Danmark, der enten ikke har noget job, eller som døjer med sociale problemer. Der mener jeg sådan set, at det er et spørgsmål om både moral og også om rimelighed, når man går ind og laver den foreslåede ændring, og det vil vi gerne hjælpe regeringen med. Vi skal derfor anbefale lovforslaget. Det sidste, jeg vil sige – og det skal ikke opfattes som en kritik, men måske i virkeligheden mere som en opfordring til den nytiltrådte minister – er, at det jo er sørgeligt, at kommunerne i relativt mange tilfælde faktisk træffer en forkert afgørelse, som får nogle utilsigtede konsekvenser for de borgere, der mister deres ydelse. Jeg forestiller mig også, at der ligger en del mørketal på området, da det jo ofte er de lidt svagere borgere, der oplever at blive ramt både af sygdom og af at blive viklet ind i det offentlige klagesystem. Derfor kunne man måske med rette bede ministeren om at kigge på, om problemets omfang er rimeligt dokumenteret, og hvad vi kan gøre i fremtiden for at undgå, at kommunerne gang på gang træffer en urigtig afgørelse. Med det skal jeg sige tak for ordet.
Tak til ordføreren. Og den næste ordfører er hr. Lennart Damsbo-Andersen, Socialdemokraterne, værsgo.
I foråret kunne vi i dagspressen læse om Pia Laursen fra Vejle, der var på kontanthjælp. Hun havde vundet en klagesag over Vejle Kommune og fik efterbetalt sine sygedagpenge. Det skulle vise sig at være en dyr fornøjelse, for det betød, at kommunen kunne modregne efterbetalingen i Pia Laursens kontanthjælp i 3 ½ måneder. Ifølge avisen kostede det Pia Laursen 39.000 kr., at Vejle Kommune havde truffet en forkert afgørelse, og for Vejle Kommune kostede det ingenting. Som reglerne er i dag, bliver en kontanthjælpsmodtager nemlig modregnet i sin kontanthjælp, hvis vedkommende har fået en ydelse, på baggrund af at man lige har vundet en klagesag i forhold til det offentlige. Det er ikke i orden. Det er Socialdemokraternes holdning, at det ikke skal lægges en kontanthjælpsmodtager til last, fordi der eksempelvis er sket en fejl i kommunens sagsbehandling, og det skal heller ikke være gratis for kommunen at lave fejl eller træffe en forkert afgørelse. Af den grund er det glædeligt, at vi i dag behandler L 13. Med L 13 udmønter vi en aftale om en ændring af formue- og fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen ved efterbetaling af sociale ydelser, som regeringen og Enhedslisten og SF indgik den 8. maj i år. Lovforslaget betyder, at personer, der får efterbetalt en social ydelse, ikke efterfølgende mister deres uddannelses- eller kontanthjælp på grund af formue- eller fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen. Forslaget vil også have betydning for en person, der ikke har fået udbetalt den korrekte ydelse, og som derfor kan have stiftet gæld. Vedkommende vil med lovforslaget få mulighed for at anvende sin efterbetaling til at tilbagebetale gælden. Ligeledes vil lovforslaget få betydning for personer, der modtager ressourceforløbsydelse, hvor reglerne om fradrag af indtægter i kontant- og uddannelseshjælp finder samme anvendelse. Samlet set betyder lovforslaget, at personer, der modtager kontanthjælp eller uddannelseshjælp, i fremtiden ikke bliver straffet økonomisk for, at det offentlige laver fejl i sagsbehandlingen, og det giver for os Socialdemokrater rigtig god mening. Fejl i det offentliges sagsbehandling skal ikke lægges borgeren til last, og derfor skal kontanthjælpsmodtagere ikke modregnes i kontanthjælpen, hvis de får efterbetalt en ydelse med baggrund i, at de har vundet en klagesag i det offentlige. Med L 13 sikrer vi, at den situation, som Pia Laursen og mange andre har stået i, fordi der var fejl i behandlingen af deres sag, ikke sker igen. Det er både sund fornuft og helt retfærdigt. Så Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Bent Bøgsted, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Tak, formand. Det forslag, der ligger her, synes vi i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt. Det er ikke rimeligt, at man, hvis man klager over en afgørelse og vinder sagen, så bliver modregnet de penge, man får udbetalt, i kontanthjælp og uddannelseshjælp. Og ligesom det er blevet fremført fra både Venstres og Socialdemokratiets side, finder vi også i Dansk Folkeparti, at det er totalt uretfærdigt, at selv om man vinder en sag i kommunen om en afgørelse, hvor man egentlig har mistet sin ydelse, så bliver det hele modregnet. For hvis man var fortsat på den ydelse, havde man fået en højere ydelse end kontanthjælp, og så er det ikke rimeligt, at det hele bliver modregnet. Den difference, altså det, man egentlig skulle have haft mere, er det ret og rimeligt at man får. Så i Dansk Folkeparti kan vi støtte det her forslag.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Nadeem Farooq, Radikale Venstre. Værsgo.
Tak for det. Det her lovforslag, L 13, er ikke en stor arbejdsmarkedsreform. Det her forslag vil ikke stjæle al opmærksomheden i medierne, men ikke desto mindre er det et meget vigtigt forslag og et meget vigtigt tiltag for den enkelte ledige og for den enkelte borger i det hele taget. For det handler om retssikkerhed; det handler om, hvad der er ret og rimeligt. Nu vil jeg ikke gå ind i mange af de ting, som mine kære kollegaer allerede har sagt, men det helt afgørende er, at hvis man vinder en retssag mod f.eks. en kommune eller en myndighed, skal man ikke straffes for det. Det er helt essentielt. Som radikal kæmper jeg for retssikkerhed for en lang række aktører, grupper og borgere i det danske samfund – og også virksomheder. Og det er rigtig vigtigt, at retssikkerheden også gælder for ydelsesmodtagere og ledige, som vinder en retssag, og som efterfølgende oplever at blive trukket i forhold til de penge, de har. Det mener jeg ikke er rimeligt, og derfor handler det om ret og rimeligt. Det handler om retssikkerhed for den enkelte, og det handler selvfølgelig også om økonomi for den enkelte, og derfor støtter vi det her forslag. Tak.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Eigil Andersen, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
Fra SF's side vil vi også byde velkommen til den nye beskæftigelsesminister, og vi glæder os til samarbejdet. Lovforslaget her retter op på en stor uretfærdighed og absurditet, som SF og også jeg personligt har kritiseret stærkt ved flere lejligheder. Et eksempel på de hidtidige regler er: En borger får stoppet sine sygedagpenge af kommunen i en periode, hun klager til Ankestyrelsen og vinder sagen over kommunen. Men på tidspunktet for udbetalingen er hun kommet på kontanthjælp, og så siger kommunen: Efterbetalingen af dine sygedagpenge betyder, at nu har du formue, og så stopper vi udbetalingen af din kontanthjælp, indtil du har spist det meste af efterbetalingen op. En kontanthjælpsmodtager må jo kun have 10.000 kr. i banken. Det betød efter de hidtidige regler, at borgeren fik en dobbeltstraf. Først var det forkert, at vedkommende skulle miste sygedagpengene; dernæst fik borgeren ingen som helst glæde af det beløb, som vedkommende havde ret til og fik efterbetalt, for nu trak kommunen så i kontanthjælpen. Det er simpelt hen at trække folk – og i mange tilfælde meget syge mennesker – totalt rundt i manegen. Systemet kørte fuldstændig rundt med den enkelte på en kafkask måde. Den enkelte borger blev simpelt hen umyndiggjort og magtesløs, samtidig med at kommunen faktisk kunne tjene penge på at begå en fejl gennem en besparelse. Alt i alt har det været en hundrede procent uretfærdig og helt uholdbar situation, og derfor er det godt, at det nu bliver rettet op gennem den aftale, som SF, Enhedslisten og regeringen som nævnt indgik i begyndelsen af maj. Efterbetaling af offentlige ydelser betragtes fremover ikke som formue, der fører til fradrag i kontanthjælpen, inden for 2 år efter, at efterbetalingen er sket. Til sidst vil jeg lige understrege, at den her regel faktisk trådte i kraft allerede den 1. juni i år gennem et aktstykke i Finansudvalget, men nu bliver det så fulgt op med en lovændring, som SF støtter meget varmt.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Per Clausen fra Enhedslisten. Værsgo.
Jeg skal også huske at sige velkommen og tillykke til den nye minister. Jeg skal dog også tilføje, at det ikke har ført til, at Enhedslisten har udskiftet sin arbejdsmarkedsordfører. Jeg er her kun som en ydmyg vikar i denne sag for hr. Finn Sørensen, men det ændrer ikke noget ved, at jeg da sådan set er meget glad for at være ordfører på det her lovforslag. Det er jo, som adskillige talere har været inde på, et godt og rimeligt og retfærdigt lovforslag. Det eneste, man kan undre sig over, er, at der skulle gå så lang tid, før dette helt åbenlyse og indlysende retfærdige og rimelige lovforslag blev fremsat. Det er en tilstand, der har eksisteret i flere år, men lad nu det være. Det her forslag udmønter en aftale, som regeringen, SF og Enhedslisten indgik i maj 2014, om, at der ikke skal ske modregning af den efterbetaling, som borgeren får, når han eller hun har vundet en sag. Som adskillige har påpeget heroppefra, er det jo helt indlysende rimeligt. Det her forslag lever op til de hensigter, vi havde med aftalen, og det kan man se af det beslutningsforslag, B 92, som vi fremsatte i april 2014, og som vi trak til fordel for den her aftale. Det var jo, som det er sagt, sådan indtil den 1. juni i år, at der fik mange borgere reelt ikke noget ud af at vinde en ankesag. De fik efterbetalt deres manglende sygedagpenge eller anden social ydelse, men hvis de efterfølgende skulle have kontanthjælp, blev hele efterbetalingen modregnet i kontanthjælpen, fordi efterbetaling blev betragtet som enten formue eller indtægt, som skulle modregnes fuldt ud i kontanthjælpen. Det vil sige, at den kommune, som havde begået fejlen, blev belønnet, og den borger, der var ramt af den forkerte behandling, blev straffet. Nu bliver der rettet op på den her åbenlyse urimelighed, og vi får genoprettet retssikkerheden for borgere, der får medhold i deres klagesag. Jeg synes, at man skal rette mange tak til Kræftens Bekæmpelse, Danske Handicaporganisationer og Den Sociale Retshjælp, som har arbejdet meget hårdt på at få ændret loven. Og jeg vil da også godt benytte lejligheden til at sige tak til den tidligere beskæftigelsesminister, for at ændringen kunne træde i kraft den 1. juni i år. Vi har dog stadig væk den opfattelse, at der er elementer i det her lovforslag, der godt kunne gøres bedre. Det vil vi vende tilbage til i løbet af udvalgsarbejdet. Men der er ingen tvivl om, at det her er et rigtig godt lovforslag, som vi støtter.
Tak til Enhedslistens ordfører. Den næste er hr. Leif Mikkelsen, Liberal Alliance. Værsgo.
Tak for det. Selv om jeg også er vikar her i dag og kan byde velkommen til den nye minister, skal jeg ikke ødelægge den gode stemning, som det her forslag åbenbart aftvinger, og det kunne tyde på, at et enigt Folketing kan pege på, at det sådan set er helt rimeligt at få rettet op på de her urimeligheder, som jo gik på, at der var borgere, som kunne komme i en situation, hvor man ikke kunne sige, at det her var særlig hensigtsmæssigt, i forhold til at vi er i et retssamfund. Men det er der så nu rettet op på. Jeg skal ikke forlænge debatten eller gentage de argumenter for det, som er fremsat her, men kun sige, at det betyder og fører til frem, at Liberal Alliance også kan støtte forslaget.
Tak til ordføreren. Sidste ordfører er fru Mai Mercado, Det Konservative Folkeparti. Værsgo.
Tak, formand. Og det er et enigt Folketing, som kommer til at bakke op om det her lovforslag. For af og til kan vi godt undre os over systemet, når de her sager popper op, og vi finder ligesom de øvrige partier det ganske problematisk, at man altså kan blive trukket i ydelse som eksempelvis sygedagpenge, når man har vundet en sag ved Ankestyrelsen eller kommunen har ændret sin afgørelse. Når kommunen begår fejl, skal det ikke være borgeren, der betaler for den her fejl. Når vi sætter mennesker først, kan vi også støtte det her lovforslag. Og til sidst vil jeg bare ønske hjertelig velkommen til den nye beskæftigelsesminister, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Tak til ordføreren. Så er det beskæftigelsesministeren, værsgo.
Tak for det. Må jeg først benytte lejligheden til at sige tak for velkomsten. Jeg kan sige, at jeg glæder mig meget til samarbejdet med udvalget og ordførerne på området. Jeg synes, det er et vigtigt område, som jeg glæder mig til at give mig i kast med, og jeg skal gøre mit bedste, for at det samarbejde, som jo trods alt er så vigtigt i Folketinget, også fortsat skal gælde beskæftigelsesområdet. Så jeg tager de venlige ønsker med videre i arbejdet. Jeg synes, at ordførerne på glimrende måde har skitseret, hvad det her lovforslag egentlig handler om, så det skal jeg ikke gentage. Jeg skal bare sige, at jeg sådan set er meget glad for, at det første lovforslag, jeg har som ny minister på området, er et lovforslag, som er med til at øge retssikkerheden for den enkelte borger. Det kan vel næsten ikke, havde jeg nær sagt, være ret meget bedre. Jeg synes, som også ordførerne har givet udtryk for, at vi med det her forslag har fundet den balance, som er vigtig – specielt for den enkelte borger, som skal være i centrum. Så jeg vil sådan set bare her takke for førstebehandlingen og sige til udvalget, at jeg selvfølgelig vil gøre, hvad jeg kan, for at vi fra ministeriets side får besvaret eventuelle spørgsmål og debatter i udvalget så hurtigt som overhovedet muligt.
Tak til ministeren. Da der ikke er flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Beskæftigelsesudvalget, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet. Hr. Jakob Engel-Schmidt, Venstre. Værsgo.
Tak for det. Endnu en gang må mine ærede kolleger nøjes med mig i stedet for hr. Hans Andersen, men jeg håber da, at jeg kan redegøre for Venstres holdning på en fornuftig og forståelig måde. Så vidt jeg læser det, drejer det sig om, at EU-Domstolen har været på spil igen og med sin aktivistiske politik tvunget os her i Danmark og i Folketinget til at rette ferielovgivningen, og det er egentlig ikke usympatisk, det er faktisk ganske sympatisk, da lovforslaget handler om at sikre, at folk under sygdom kan få ret til at optjene minimum 4 ugers ferie. Implementeringsudvalget under Beskæftigelsesministeriet og arbejdsmarkedets parter har drøftet forslagene, bl.a. med det formål at begrænse arbejdsgivernes merudgift, som beløber sig til omkring 30 mio. kr. om året, og samtidig finde en løsning i overensstemmelse med arbejdsmarkedsdirektivets artikel 7, stk. 1. Forslaget lægger op til, at arbejdsgivernes betaling for Feriepengeinfo kan ske via en fælles opkrævning, der administreres af ATP. Lovforslagets økonomiske konsekvenser, dog med en betydelig usikkerhed, er 30 mio. kr. om året. Og det vurderes at medføre mindre udgifter til feriedagpenge på ca. 5 mio. kr. årligt for det offentlige. Med de bemærkninger skal jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget, så vi bringer ferieloven i overensstemmelse med EU-retten.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Jens Joel, Socialdemokraterne. Værsgo.
Tak for det. Som min kollega hr. Jakob Engel-Schmidt allerede har redegjort for, handler det her jo om at sikre, at alle har ret til en ferie. Selv om folk er ansat i en stilling, hvor de ikke optjener feriepenge under sygdom, så skal de alligevel have mulighed for at holde i hvert fald 4 ugers ferie med løn. Det er, som det også er blevet sagt, en konsekvens af en EU-dom. Man kan sige, at det, som EU sagde, var, at vi skulle sikre vores lønmodtagere bedre. Det er vi selvfølgelig enige i, og derfor har vi heller ikke noget problem med, at det er blevet indskærpet, og vi har fundet en god model for det. Det er også vigtigt at sige, at det jo stadig væk er sådan, at hvis arbejdsmarkedets parter, som jo her i Danmark står for de vigtige forhandlinger på det her område, bliver enige om at fravige det, så kan man selvfølgelig i en overenskomstforhandling lave en aftale om, at man kan stille lønmodtagerne endnu bedre. Så med baggrund i de ting, som altså handler om at stille lønmodtagerne endnu bedre, støtter Socialdemokraterne selvfølgelig op om lovforslaget.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Bent Bøgsted, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Tak, formand. Jeg skal lige rette lidt op på noget, for ved det forrige lovforslag fik jeg ikke lige budt velkommen til den nye minister. Det er så den fjerde beskæftigelsesminister i den periode, jeg har siddet som beskæftigelsesordfører. Det siger måske mere om mig, for jeg er den eneste tilbage i udvalget, der har haft med beskæftigelse at gøre siden 2001. Så kan man altid diskutere, hvor godt det er. Men erfaringen har man jo. Det har ministeren også, for det er en gammel, kendt minister fra andre områder. Men velkommen til. Det her lovforslag drejer sig om optjening af ferie for folk, der er syge, og det finder vi egentlig i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt. Vi har også indført, at kontanthjælpsmodtagere kunne få ret til at holde en ferie uden at skulle stå til rådighed; hvor de kunne tillade sig at slappe af, uden at de skulle være i kontakt med kommunen. Og for dem, der er syge, er det også ret og rimeligt, at de har en periode, hvor de kan sige: Her holder vi ferie, her kan vi hellige os familien. Det er også ret og rimeligt. Det har så de konsekvenser, at der er lidt udgifter for arbejdsgiverne – 30 mio. kr. om året fordelt på alle de private arbejdsgivere. Det tror jeg ikke er så stort et beløb for hver enkelt arbejdsgiver, når det kommer til stykket og de får nogle tilfredse medarbejdere, der så kan være klar til at komme tilbage. Man rekreerer sig måske også lidt i ferien; det kan være med til at give en lidt styrke. I Dansk Folkeparti kan vi bakke op om forslaget.
Tak til ordføreren. Næste ordfører er hr. Nadeem Farooq, Radikale Venstre. Værsgo.
Tak for det. Jeg vil også gerne lige benytte lejligheden til at byde den nye beskæftigelsesminister velkommen. Det er jo helt naturligt for mig som radikal veteran inden for arbejdsmarkedspolitikken. Vi plejer som regel at have andre rum til at gøre det i, når det er inden for regeringen, men nu er det gjort. Det forslag, L 14, som handler om at sikre, at lønmodtagere, som ikke har ret til fuld løn under sygdom, optjener sygeferiegodtgørelse fra den anden sygedag, har fuld radikal opbakning.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Eigil Andersen, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
Som det er nævnt, betyder det her forslag en forbedring af de rettigheder, som en syg lønmodtager har, når vedkommende ikke har ret til fuld løn under sygdom, og som det også er nævnt, er det en dom fra EU-Domstolen, som fremtvinger denne forbedring. Det vil jeg gerne opholde mig lidt ved, fordi jeg synes, at det er tankevækkende. EU-systemet er jo på nogle punkter et problematisk system. Vi kan bare tænke på de store problemer, som det giver os med hensyn til social dumping, men vi må også konstatere, at EU-systemet på nogle punkter fører til noget godt, og her har vi altså et eksempel på en forbedring, som ikke ville være blevet gennemført i Danmark, hvis EU ikke havde været der. Derfor vil jeg da gerne starte med at sige EU tak for hjælpen. FTF, Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, kritiserer, at der kun er tale om en minimumsimplementering af de 4 ugers ferie, som arbejdstidsdirektivet fra EU rummer, og deres kritik skyldes, at den danske ferielov jo ellers giver ret til 5 ugers betalt ferie. Derfor mener FTF, at det er misvisende, at syge må nøjes med 4 ugers betalt ferie, og det mener jeg at de har ret i. Her taler vi altså om syge, som ikke har ret til fuld løn under sygdom – det skal understreges. FTF, Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, foreslår en arbejdsgruppe, der skal gennemgå fejl og mangler i ferieloven i al almindelighed frem for den lappeløsningsmodel, som man kører med for øjeblikket. Jeg kan kun sige, at jeg også synes, at det ville være en god idé, at man nedsatte en sådan arbejdsgruppe. Hovedorganisationen LO peger på, at der ved denne lejlighed også burde rettes op på andre skævheder i den retspraksis, der er opstået. F.eks. er der mange arbejdsgivere, der allerede ved ansættelsen – i anførselstegn – aftaler med lønmodtageren, at i tilfælde af, at vedkommende skal fyres, forkortes eller bortfalder varslet for at holde ferie i opsigelsesperioden. Det vil altså sige, at man fraviger ferieloven til ugunst for lønmodtageren. LO peger på, at der på denne måde ikke er tale om en frivillig aftale, men i virkeligheden er der tale om et diktat fra arbejdsgiveren, i en situation hvor lønmodtageren ikke kan sige nej, fordi det bliver en betingelse for at blive ansat. Det er også en kritik, som jeg mener LO har ret i, og jeg mener også, at man burde se på det aspekt. Men tilbage til det foreliggende lovforslag: De her kritiske punkter, som FTF og LO peger på, mener jeg som sagt at de har ret i, men det rører ikke ved, at det her lovforslag er et fremskridt, og derfor vil SF stemme for det.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Leif Mikkelsen, Liberal Alliance. Næh, der var jeg lige ved at springe hr. Per Clausen over. Værsgo, hr. Per Clausen, Enhedslisten.
Godt nok vikarierer jeg kun, men når Finn Sørensen nu har haft arbejdet med at udstyre mig med nogle taler, må jeg hellere få dem holdt. Ellers får jeg sikkert vrøvl med ham. Jeg vil starte med at sige, at formålet med det her forslag jo er at bringe den danske ferielov i overensstemmelse med EU-retten. Det kan man jo mene mange ting om, men det er jo så heldigt, at forslaget samlet set indeholder en forbedring af de nuværende regler om sygeferiegodtgørelse. Det handler om, at en række betingelser for retten til sygeferiegodtgørelse bortfalder: Det er betingelsen om, at sygefraværet skal vare mere end 3 dage, at lønmodtageren har været ansat i mindst 12 sammenhængende måneder forud for sygefraværet, og at der højst kan betales feriegodtgørelse for 4 måneder inden for et kalenderår. Så når man fjerner de ting, er der jo helt klart tale om forbedringer. Der indføres så en ny bestemmelse om, at lønmodtageren først optjener sygeferiegodtgørelse fra anden sygefraværsdag, og det er så en mindre forringelse, som dog ikke på nogen måde skygger for, at der samlet set er tale om en forbedring. Det, man gør her, er, at man opfylder EU's minimumskrav, så her er der i hvert fald ikke tale om nogen overimplementering af EU-regler, kan man sige. Det kunne der måske ellers godt være god grund til at gøre. Vi er enige med SF i, at man burde følge den del af den danske ferielov, der faktisk taler om, at man sikres ret til 5 ugers betalt ferie, og at lønmodtagerne skal have ret til sygeferiegodtgørelse fra første sygefraværsdag. Vi har ikke nogen bemærkninger til, at arbejdsgivernes indbetaling til Feriekontos administration skal indgå i ATP's fælles opkrævning af arbejdsgiverbidrag. Vi er positive over for lovforslaget, men vil stille nogle opklarende spørgsmål især for at få afklaret, om der skulle være grupper af lønmodtagere, der oplever en forringelse af deres vilkår. Så ud fra det, at der her er tale om en samlet forbedring, har vi en klar forventning om, at vi kan stemme for lovforslaget ved tredje behandling.
Tak til ordføreren. Så er det hr. Leif Mikkelsen, Liberal Alliance. Værsgo.
Det her lovforslag drejer sig om optjening af feriepenge under sygdom, og det er sådan set meget rimeligt, at det er sådan. Det kan vi sådan set sagtens støtte. Det har så bare en bagside, nemlig at det så også øger omkostningerne for arbejdsgiversiden. Uanset at det er nævnt herfra, at det sådan set er ret beskedent, kan vi godt have brug for at sige, at der sådan set aldrig er brug for, at vi øger erhvervslivets omkostninger, som vi så også gør her. Uanset at det er nævnt, at det er i småtingsafdelingen, er der vel ikke nogen her i salen, der ikke kender det gamle ordsprog om, at mange bække små til sidst giver en å. Det skal vi være opmærksomme på. Hver eneste gang man øger omkostningerne, så svækker vi sådan set konkurrenceevnen osv., så uanset hvor uskyldigt et enkelt lovforslag kan se ud, synes jeg bare, at det er værd at gøre opmærksom på. Vi sammenlægger altså ulemper og fordele hos os, og det ender så ud med, at vi på trods af det, jeg her har nævnt, vil støtte lovforslaget. Tak.
Tak til ordføreren. Så er det fru Mai Mercado, Det Konservative Folkeparti. Værsgo.
Det her lovforslag retter jo op på, at Danmarks ferielovgivning ikke er forenelig med EU-retten. Men hvis man kan høre på mit toneleje, at jeg ikke er så begejstret for lovforslaget, er det jo, fordi vi er gladest, når det er arbejdsmarkedets parter, som bliver enige om de danske vilkår og om den danske model. Så er vi naturligvis også bekymrede over den ekstraomkostning på 30 mio. kr., som altså bliver pålagt erhvervslivet, men vi har også forstået, at det er den mildeste model, der er valgt, altså en minimumsimplementering, så der kan rettes ind efter EU-retten, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren. Beskæftigelsesministeren.
Jeg vil endnu en gang takke ordførerne, og jeg skal skåne Tinget for at gennemgå indholdet – det synes jeg ordførerne har gjort ganske glimrende. Det var hr. Per Clausen, der egentlig formulerede det meget rammende ved at sige, at det her samlet set er en forbedring for lønmodtagerne, og det er det jo. Det fremgår helt tydeligt af det, som ordførerne, som har været heroppe på talerstolen, har sagt. Der har så været nogle ønsker om at gå længere nogle steder osv. osv., og det er en debat, som man jo altid kan tage. Men når jeg hører, hvad der siges om selve det lovforslag, der ligger her til Tingets behandling, så tror jeg, at alle er enige om, at den måde, vi håndterer det her problem på, er ret og rimelig. I øvrigt hjulpet på vej af EU, som også er blevet konsulteret.
Tak til beskæftigelsesministeren. Da der ikke er flere, der har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår at lovforslaget henvises til Beskæftigelsesudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet, og den første ordfører er hr. Jacob Engel-Schmidt, Venstre. Værsgo.
Tak for det. Lovforslaget har to formål. Det ene formål er at sørge for, at Arbejdsretten får kompetence til at behandle sager, som vedrører overholdelse af vikarloven, og for det andet at Arbejdsretten får mulighed for at være enekompetent, når det kommer til ligebehandlingsprincippet. Det handler om, at nogle virksomheder i dag behandler vikarer på en måde, så de ikke har samme rettigheder og vilkår som fastansatte i private virksomheder. Baggrunden for lovforslaget er, at der i forbindelse med implementeringen af vikardirektivet – hvis nogen kender det – er blevet fremsat et ønske fra arbejdsmarkedets parter om, at visse sager om overholdelse af vikarloven kunne behandles af Arbejdsretten. Et udvalg med deltagelse af arbejdsmarkedets parter har arbejdet med problemstillingen, og lovforslaget er en udmøntning af deres anbefalinger. Jeg synes – og det gør Venstre også – at det er rigtig fint, at Arbejdsretten i fremtiden kommer til at behandle de her sager, og at man ikke nødvendigvis er nødt til at gå ud i det civilretlige system. Venstre kan anbefale lovforslaget, og vi ser frem til, at Arbejdsretten med sit særlige kendskab til arbejdsmarkedets parter, forhold på arbejdsmarkedet og overenskomstsystemet vil kunne sikre en ensartet og saglig behandling af de her spørgsmål og praksis ved anvendelse af vikarloven. Tak for ordet.
Tak til ordføreren. Næste ordfører er fru Ane Halsboe-Jørgensen, Socialdemokraterne. Værsgo.
Tak for det. Med vikardirektivet sikrede vi en større ligestilling mellem fastansatte og vikarer på vores arbejdsmarked. Vi har i stigende grad et problem med, at virksomheder bruger vikarer i stedet for fastansatte, som har ordentlige forhold og kan være sikre på at have en opsigelse osv. Efterfølgende har der så været et arbejde i gang, herunder at arbejdsmarkedets parter har set på det og nu er kommet med den anbefaling, som min ordførerkollega fra Venstre så fint har redegjort for her. Den tilslutter Socialdemokraterne sig, og vi kan støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren. Næste ordfører er hr. Bent Bøgsted, Dansk Folkeparti.
Det her forslag går simpelt hen ud på, at Arbejdsretten fremover kan behandle sager om overholdelse af ligebehandlingsprincippet, hvis en virksomhed har overtrådt virkarloven. I dag er det sådan, at vikarer er henvist til et civilt søgsmål, hvis der sker noget, men hvis de er omfattet af en overenskomst, er det ret og rimeligt, at de kan få deres sag behandlet i Arbejdsretten, og vel at mærke at vikarbureauet også er omfattet af en overenskomst. I Dansk Folkeparti synes vi, det er ret og rimeligt, men det skal siges, at vikarer, der ikke er omfattet af en overenskomst, stadig væk skal ind til civile søgsmål. Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Nadeem Farooq, Radikale Venstre. Værsgo.
Tak for det. Det er da lidt pudseløjerligt, at der her, hvor vi taler om vikarlovene, er en del af ordførerne, som er vikarer på området i dag. Nå, det var bare en lille konstatering. Men lad mig sige med det samme, at Radikale Venstre støtter lovforslaget. Man kan sige, at en forløber for det her jo var vikarloven. Og jeg mener, at vi i forbindelse med vikarloven fandt en passende balance mellem på den ene side hensynet til vikarerne og på den anden side hensynet til vikarbureauernes konkurrencekraft og konkurrenceevne. Man kan sige, at det her lovforslag er i medfør af vikarloven, og det handler om, at Arbejdsretten skal have muligheder for at kontrollere, at tingene sker, som de skal ske. Det forslag kan vi støtte.
Tak til ordføreren. Næste ordfører er hr. Eigil Andersen, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
Tak. Når man ser på antallet af vikarer på ordførerposterne, tror jeg, at det i virkeligheden er meget godt udtryk for, at antallet af vikarer på det danske arbejdsmarked i det hele taget netop er meget stigende, og det giver visse problemer, som det også er blevet nævnt. Selve vikarloven er ikke på ethvert punkt skrevet, præcis som SF havde skrevet den, hvis det var os, der alene havde ført pennen. Men det er ikke det, vi diskuterer i dag. Vikarloven er vedtaget, og derfor synes vi, at det er fornuftigt, at Arbejdsretten får den kompetence, som bliver foreslået i lovforslaget. Det er også et forslag, der støttes af LO og FTF, og SF vil altså derfor stemme for forslaget.
Tak til ordføreren. Så er det hr. Per Clausen, Enhedslisten. Værsgo.
Det er jo hurtig ekspedition her i dag. Det her lovforslag har jo været et ønske fra fagbevægelsen, hvor man kraftigt har tilkendegivet, at man ønsker at udvide Arbejdsrettens kompetence, således at visse tvister om overholdelse af vikarloven, også når der ikke er overenskomst i vikarbureauet, skal kunne behandles i Arbejdsretten. Det ønske deler Enhedslisten med fagbevægelsen, og for en gangs skyld kan vi konstatere, at vi også enige med arbejdsgiverne. Det fagretlige system er alt andet lige bedre til at vurdere, om et vikarbureau omfattes af eller har tiltrådt en kollektiv overenskomst, om den er landsdækkende og om overenskomsten er indgået af de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter frem for de almindelige domstole. Så Enhedslisten støtter en vedtagelse af L 15.
Tak til ordføreren. Næste ordfører er hr. Leif Mikkelsen, Liberal Alliance. Værsgo.
Tak for det. Nu ved jeg jo ikke, om ministeren har valgt nogle meget lette lovforslag i dag, for man må sige, at det jo er noget af en dåb at få herinde i Folketinget med tre lovforslag i træk. Jeg ved ikke, om det tenderer en anelse kedelighed, men det kan jo komme senere. Det er jo ikke det samme, som når vi slås om veje, skinner og sådan noget. Nå, men det her lovforslag adskiller sig jo i hvert fald ikke fra vores synspunkt. Selv om det altså omhandler tvister og uenighed, er vi sådan set enige her og kan sige, at der vel kan komme forslag i høringssvarene, som er værd at følge op på, men det kan vi så gøre i udvalgsarbejdet. Og så vil jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Tak til ordføreren. Sidste ordfører er fru Mai Mercado, Det Konservative Folkeparti. Værsgo.
Det er et lovforslag, som nyder bred opbakning, men man kan måske også sige, at det ikke er et af de mest sexede lovforslag, vi har haft endnu. Det er et lovforslag, som altså tager stilling til, hvor henne tvister for vikarbureauer skal placeres, altså om det skal være i Arbejdsretten eller de almindelige domstole. Det, vi lægger vægt på i Det Konservative Folkeparti, er jo, at arbejdsmarkedets parter er blevet enige om den anbefaling netop at give Arbejdsretten den kompetence til at kunne afgøre tvister på vikarområdet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Tak til ordføreren. Så er det beskæftigelsesministeren. Værsgo.
På nogle måder er det her måske sådan den første egentlige arbejdsdag for mig som ny minister på området, i hvert fald den første dag, hvor Folketinget er samlet til behandling af lovforslag. Og så er det da rigtigt, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen, at tre ud af tre med et enigt Folketing bag sig jo ikke er så dårligt. Det synes jeg der er grund til at takke Folketinget for, for det, min forgænger har tilrettelagt her, er jo tre indlysende rigtige lovforslag, som man også som ny minister på området kunne se at der var fornuft i. Og så viser det samarbejdende Folketing jo her, at så står vi også sammen om det. Så det vil jeg sådan set kun takke for. Så vil jeg endnu en gang sige, at det udvalgsarbejde, som nu går i gang, skal vi selvfølgelig igen bidrage til går så nemt og smidigt som overhovedet muligt.
Tak til ministeren. Da der ikke er flere, der har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Beskæftigelsesudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Der er ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes i morgen, onsdag den 22. oktober 2014, kl. 13.00. Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.