Доброго дня, шановні депутати, представники Кабінету Міністрів, керівники інших установ, журналісти, телеглядачі, радіослухачі. Через хвилину ми почнемо нашу роботу. Я прошу зайняти місця депутатів у залі.Займайте місця. Займайте, будь ласка. Проводиться поіменна реєстрація. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:37]] Встигли зареєструватися 387 народних депутатів. Ранкове засідання оголошується відкритим. Шановні депутати, я би хотів аби ви всі дружно привітали із 60-річчям Степана Антоновича Давимуку і побажали йому добра, здоров’я, успіхів. І щоб він не журився, тому що в 60 років життя для політика тільки розпочинається. Тепер відносно порядку денного. Є пропозиція включити сьогодні до порядку дня питання про обрання заступника Голови Верховної Ради. Нема заперечень? Тоді я ставлю на голосування цю пропозицію. [[10:03:43]] За-102 Давайте ми зберемо керівників фракцій і розберемося з цим питанням. Все буде в порядку. Будь ласка. У нас на порядку денному проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України п’ятого скликання та обрання голови, першого заступника, заступника голови та секретаря Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради з питань приватизації”. Доповідає Кисельов Василь Олексійович. Будь ласка.
Шановні колеги,. пропонується замість трагічно загиблого нашого колеги Кушнарьова Євгена Петровича головою Комітету з питань правової політики обрати Ілляшова Григорія Олексійовича, народного депутата від багатомандатного загальнодержавного виборчого округу Партії регіонів. Фракція Партії регіонів рекомендує його обрати головою комітету, увільнивши від обов’язків заступника голови цього ж комітету. І другий пункт: пропонується заступником голови цього комітету обрати Зварича Ігоря Теодоровича, народного депутата України від фракції Партії регіонів, заступником голови цього комітету, Комітету з питань правової політики. Дякую за увагу.
До Василя Олексійовича є запитання? Немає. Сідайте, будь ласка. Єфремов, голова Комітету з питань депутатської етики, будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати України! Комітет розглянув на своєму засіданні проект постанови за номером 3046, внесений народним депутатом України Кисельовим, щодо обрання народного депутата України Ілляшова Григорія Олексійовича, члена депутатської фракції Партії регіонів, головою Комітету з питань правової політики, увільнивши його від обов’язків заступника голови Комітету з питань правової політики та про обрання народного депутата України Зварича Ігоря Теодоровича, члена депутатської фракції Партії регіонів, заступником голови Комітету з питань правової політики, увільнивши його від обов’язків члена цього. Регламенту Верховної Ради статті 7 Закону України „Про комітети Верховної Ради України та частини 7 статті 78 Регламенту Верховної Ради України комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати зазначений проект постанови. Просимо підтримати.
Запитання до доповідача є? Немає. Сідайте, будь ласка. Тепер я можу ставити на голосування, але я хотів би, щоб Ілляшов піднявся, щоб подивилися на нього депутати. Он подивіться, стоїть молодий спортсмен, юрист, комсомолець колишній. Я ставлю на голосування кандидатуру Ілляшова, будь ласка, про обрання його головою комітету. Вірніше, ставиться на голосування проект постанови відносно Ілляшова і Зварича. Будь ласка, 3046 – реєстраційний номер. [[10:07:37]] За-347 Рішення прийнято. Привітаємо їх, так сказать, із професійним зростанням і кадровим. Я ставлю на розгляд питання про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів.”, тобто до цієї ж постанови. Доповідає з цього приводу Єфремов Олександр Сергійович. Будь ласка.
Комітет розглянув заяву народного депутата України Ковалевської Юлії Сергіївни щодо поновлення розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України проекту Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 1159-10 від 10 вересня 2006 року стосовно обрання народного депутата України Ковалевської членом Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, увільнивши її від обов’язків члена Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування. Комітет на своєму засіданні 13 вересня цього року розглянув зазначений проект постанови. На час розгляду цього питання розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів Комітету Верховної Ради з питань екологічної політики природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи була не використана, про що комітет проінформував Верховну Раду України. Розгляд цієї постанови Верховної Ради було відкладено у зв’язку з проханням народного депутата України Ковалевської. Постанова Верховної Ради України від 14 вересня 2006 року за номером 130-5 обрано до зазначеного комітету народного депутата Присяжнюка. Враховуючи, що розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів в комітетах численністю до 20 осіб складає 7,2, а в Комітетів Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи працює від всієї фракції сім народних депутатів, то квота використана. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України не підтримувати зазначений проект постанови. 30 листопада 2006 року проект постанови повинен був розглядатися Верховною Радою, але на прохання депутатської фракції Партії регіонів розгляд перенесено. Після цього було доручення першого заступника Голови Верховної Ради України Мартинюк Адама Івановича повторно повернутися до розгляду цієї постанови після узгодження фракцією зазначеного питання. Фракція рекомендує обрати народного депутата України Ковалевську до Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Народний депутат Ковалевська наполягає на розгляді проекту постанови за номером 1159-10. Прохання до Верховної Ради визначитися.
Будь ласка, є запитання до доповідача? Немає. Тоді я цю пропозицію ставлю на голосування. Постанова 1159-10. Будь ласка, іде голосування. [[10:11:03]] За-231 Рішення прийнято. Далі, будь ласка.
Проект за номером 3099. Комітет на засіданні розглянув його, внесений народним депутатом Кисельовим на відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України. В проекті постанови пропонується обрати народного депутата України Кічатого Юрія Станіславовича, члена депутатської фракції Партії регіонів членом Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування. Розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів в Комітеті з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування перевищена. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді не підтримувати зазначений проект постанови, але народний депутат Кічатий наполягає на розгляді даного проекту. Крім цього щойно з даного комітету народного депутата Ковалевську обрано до іншого комітету. В зв’язку з цим просимо Верховну Раду також визначитися.
Запитання є? Будь ласка, Кисельов просить запитання.
Дякую. Шановний Олександре Олександровичу! Олександр Олександрович, я прошу, ставлячи питання на голосування, врахувати, що ми просимо підтримати перехід, вірніше, включення Кічатого, який сьогодні не являється членом ніякого комітету, до Комітету з питань місцевого самоврядування замість вибувшої тільки що з того комітету Ковалевської. І прошу колег підтримати це, цю пропозицію.
Я це зрозумів, а чи зрозуміли всі депутати? Давайте подивимося у голосуванні. Я ставлю на голосування проект постанови 3099, будь ласка, про обрання Юрія Кічатова. [[10:13:09]] За-247 Рішення прийнято. Спасибі.
Постанова 3110. Комітет розглянув заяви народних депутатів України Богатирьової Раїси Василівни, Римарука Олександра Івановича, членів депутатської фракції Партії регіонів, щодо обрання народного депутата України Богатирьової членом Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, увільнивши її від обов’язків члена Комітету з питань бюджету та обрання народного депутата України Римарука до Комітету з питань бюджету, увільнивши його від обов’язків члена комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Враховуючи те, що кількість народних депутатів України від депутатської фракції Партії регіонів означених комітетах не змінюється, комітетом прийнято рішення підтримати заяви народних депутатів України Богатирьової та Римарука та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Чи є запитання до доповідача? Немає запитань. Тоді я ставлю на голосування проект постанови 3110. [[10:14:28]] За-309 Рішення прийнято. Будь ласка.
Постанова 3111. Комітет на засіданні розглянув заяву народного депутата України Сокола Андрія Олексійовича, члена депутатської фракції Партії регіонів про обрання його членом Комітету з питань правової політики. Розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів в комітетах чисельністю до 20 осіб складає 7,1. А в Комітеті з питань правової політики працює від цієї фракції чотири народних депутати України, тобто квота не використана. Комітет прийняв рішення підтримати заяву народного депутата України Сокола та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Чи є запитання до Олександра Сергійовича? Немає. Я ставлю на голосування проект постанови 3111 про обрання Андрія Сокола членом Комітету з правової політики. Йде голосування. [[10:15:38]] За-323 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, розглядається питання про порядок денний. Вибачте, є заява керівників двох фракцій: соціалістів і Партії регіонів про перерву або слово на три хвилини. Я думаю, що краще дати слово, щоб не оголошувати перерву. Якщо так, то слово має Ярослав Петрович Мендусь, будь ласка.
Шановні колеги! Фракція Соціалістичної партії України у Верховній Раді України вимушена дати оцінку висловлюванням Міністра оборони України Анатолія Гриценка на адресу Голови Верховної Ради. 25 січня цього року міністр у хамській формі звинуватив Голову парламенту в лобіюванні чиїхось інтересів, у питанні передачі майна Одеського інституту сухопутних військ, одного з найстаріших військових ВУЗів України. Міністр оборони із небезспірних міркувань його ліквідовував і тепер має велике бажання реалізувати будівлі та майно цієї установи. Під час візиту до Одеси Олександра Мороза, і зустрічей з керівництвом області і міста, до нього офіційно звернулися з прохання підтримати ініціативу депутатів міської та обласної рад про передачу майна розформованого Інституту сухопутних військ у підпорядкування Міністерства освіти України. Відповідно до прохання міських і обласних властей Голова парламенту звернувся до Прем’єр-міністра України з пропозицією розглянути дане питання на засіданні уряду і прийняти рішення згідно з чинним законодавством. Викликає здивування, що рядове, рутинне питання державного управління, міністр оборони Гриценко раптом вирішив перетворити на скандал. Безпардонно, міністр кинув нічим необґрунтовані звинувачення на адресу Олександра Мороза. Чим пояснити неадекватну реакцію міністра Гриценка? Чи усвідомлює він як посадовець, про наслідки своїх дій і висловлювань? На засіданні уряду Прем’єр-міністр України зробив міністрові цілком справедливе зауваження. Проте, замість того, щоб визнати свою очевидну провину за безвідповідальні виступи, міністр раптом вигадав чергову байку, заявив, що ніби-то Голова парламенту Олександр Мороз виступив проти нього з якимись образливими звинуваченнями. Але ніяких фактів на підтвердження своїх слів не привів. Міністр оборони любить підкреслювати, що він здобув військову освіту в американському військовому ВУЗі. Так от, якби американські офіцери і міністр оборони почав нести подібну нісенітницю на адресу вищого керівництва або поширювати чутки про підрив обороноздатності своєї країни, при цьому, на протязі двох років відповідаючи за її зміцнення. Ймовірно, справа завершилася б не тільки його відставкою, але й медичним оглядом. Про яку честь офіцера може говорити людина, у якої не вистачає мужності відповідати за свої слова. Якщо Грищенко має у своєму розпорядженні факти про незаконне лобіювання посадовцями своїх інтересів, він зобов’язаний не базікати, а передати всі матеріали в компетентні органи. Фракція Соціалістичної партії України вимагає від Міністра оборони вибачень за наклепи на адресу Голови Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Розглядається питання про порядок денний третьої сесії Верховної Ради України п’ятого скликання. Репліка? Так вас ніхто ж не зачіпав. Будь ласка, дайте Турчинову слово на хвилину з мотивів голосування.
Шановні колеги, саме з мотивів. Олександре Олександровичу, багато депутатів з фракції не було, крім того, я розумію, що надто різко поставлено на голосування питання щодо обрання заступника Голови Верховної Ради. Я так бачу, що і ви, і Адам Іванович просто втомилися вдвох працювати. І ми все ж таки наполягаємо, як і раніше було про це домовлено, щоб на початку сесії, в перший тиждень, було проведено обрання заступника Голови Верховної Ради. Сьогодні у нас буде таємне голосування і щоб двічі не робити таємного голосування, ми дуже просимо, щоб не було ніяких ускладнень, зараз поставити це питання на голосування. Дякую.
Олександре Валентиновичу, по-перше, ми не втомилися, доповідаю вам, і тому будьте спокійні в цьому відношенні. А оскільки я оголосив зараз питання, то ми його розглянемо, а після того, я поставлю на голосування вашу пропозицію, я її підтримую. Отже, розглядається питання про порядок денний третьої сесії Верховної Ради України. Шановні депутати, на Погоджувальній раді це питання ви обговорювали відповідно до процедури, відповідного до того, як розглядати його тут в сесійному залі. І була внесена пропозиція, щоб свої міркування з приводу переліку питань, які стосуються порядку денного, ви внесли до четверга і можна було їх розглянути сьогодні. Вам запропонований сьогодні порядок денний, який складається з кількох розділів. По-перше, питання підготовлені до розгляду на пленарних засіданнях. Це ті питання, які розглядалися на минулій сесії і пізніше, але вони підготовлені повністю, розглянуті в комітетах, є висновки, пропозиції комітетів. Далі є перелік питань, що, які доручається підготувати і доопрацювати для розгляду на сесії. Вони у членів Погоджувальної ради також не викликали ніяких сумнів з цього приводу, не було навіть дискусії, депутати ознайомлені з цими документами, тим паче, що це все є пропозиції відповідних комітетів і вони погоджені депутатами, представниками різних політичних фракцій. Далі є перелік законопроектів в додатку першому, які за висновками попереднього розгляду комітету Верховної Ради не рекомендовані до включення в порядок денний третьої сесії та підтримані на засіданні Погоджувальної ради депутатської фракції. Цей перелік у вас теж є на руках і перелік не розглянутих, і не відкликаних законопроектів, щодо включення яких до порядку денного третьої сесії комітет Верховної Ради не визначилися. У мене була би така пропозиція, аби ми зараз проголосували за основу і в цілому два перші розділи, які не викликають ні в кого сумнівів з тим, почекайте, з тим, щоб можна було потім окремо ще розглянути глибше додатки і повернутися до цього питання, доголосувати їх, якщо буде згода на те парламенту. Тому я спочатку хотів би почути думку вашу із приводу моєї пропозиції. Ще раз її повторю. Перші два розділи порядку денного не викликають у Погоджувальної ради жодних сумнівів. Так, так. І комітети ще окремо позитивно визначилися. У вас довідка ця є, до другого додатку. Це законопроект, який комітети Верховної Ради пропонують включити до порядку денного. Мова йде там про Конституційний Суд, про політичні партії, про об’єднання громадян і так дальше. Цей документ у вас теж на руках. А потім моя пропозиція, почекайте хвилину, а потім моя пропозиція зводиться до того, що якщо ми наберемо базу, власне кажучи, буде з чого вести підбір питань для помісячного і потижневого планування роботи, ви ще окремо в комітетах розглянете ті додатки, котрі у вас викликають певні сумніви. І ми окремо повернемося до цього питання і включимо їх потім згодом, скажемо, через тиждень, на наступному сесійному тижні до порядку дня. Якщо, давайте ми ще голову Регламентного комітету, давайте, будь ласка, на трибуну. Висловіть. Єфремов Олександр Сергійович. Та почекайте, підождіть. З цього приводу, як визначається комітет? Ви Матвєєву доручаєте? Будь ласка. Немає? Будь ласка, запитання? Запишіться на запитання. Будь ласка, Куренной.
Володимир Куренной, Блок Юлії Тимошенко. Я прошу передати слово Олексанлру Турчинову.
Турчинов, будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні колеги! Ми ж маємо з вами досвід, який вже опрацював не один парламент. Те, що не включається зразу до порядку денного, то не включається взагалі. І саме тому, Олександре Олександровичу, мені здається, всі закони, які не протирічать Конституції, які не протирічать здоровому глузду, вони повинні включатися до прядку денного. І нехай Верховна Рада визначається з них. Зокрема, ми говоримо про закон 2079 про дітей, що народжені у неволі. Комітет підтримав, позитивне рішення, ми чомусь не включаємо. Закон 2487, 2856 щодо фермерський селянських господарство. Нам не зрозуміло, Олександре Олександровичу, чому вони не включаються. В той же час до порядку денного включені закони, які стосуються Центральної виборчої комісії, звільнення працівників Центральної виборчої комісії. Це прерогатива виключно Президента.
Кравченко.
Александр Алексеевич, не понятно почему законопроект 2640 – проект постанови Верховної Ради про створення слідчої комісії по ринку газа попала в раздел, що комітети не визначилися. На прошлой сессии он уже стоял в повестке дня, его просто перенесли. Не может быть такого, чтобы комитет не вызначився. И фракция при формировании повестки дня этот вопрос ставила. Поэтому я прошу законопроект 2640 перенести из додатка в основную часть повестки дня. Спасибо.
Самойлик.
Я прошу передати слово Матвєєву Валентину Григоровичу.
Дякую. Матвєєв, фракція комуністів. Олександр Олександрович, я, по-перше, за все прошу підтримати пропозицію, яку вніс Микола Васильович Кравченко. Дійсно, керівництво фракції вносило її на ваш розгляд. І щодо основного порядку денного чи проекту порядку денного нашої сесії. Ми підтримуємо, щоб зараз було проголосована основна наша уже визначена позиція щодо проекту порядку денного, який ви внесли, без інших додатків, включаючи тільки один із них, тобто той, який є сьогодні у розданій довідці, законопроекти, які комітети пропонують включити до порядку денного третьої сесії. Дякую.
Добре. Будь ласка, Томенко.
Прошу передати слово Олегу Ляшку.
Будь ласка, Ляшко.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Дякую, Миколо Володимировичу. Шановний Олександр Олександрович, у мене до вас кілька питань. Коли ми відкривали сесію, ми домовлялися, що на цьому тижні ми розглянемо проекти законів про зниження вартості житлово-комунальних послуг, проект закону про внесення змін до бюджету про підвищення мінімальної заробітної плати і прожиткового мінімуму. Чому на цьому тижні немає цих законопроектів?
Назвіть номери цих законів.
Це перше. Друге.
Почекайте. Назвіть номери цих законів.
Ну я не пам’ятаю номери. Я знаю про те, що ми домовлялися і що ви обіцяли.
Я вам ще раз кажу, назвіть номери цих законів, щоб їх проголосували.
Зараз я виясню і назвемо. І останнє. В додатку до проекту постанови, яку ми обговорюємо вказано, що проект Закону про тимчасовий порядок фінансування судової влади не рекомендований до включення. Це не відповідає дійсності. Ось рішення Комітету з правової політики, згідно якого цей законопроект рекомендований до прийняття.
Номер назвіть. Дайте йому слово, ще 5 секунд.
Номер законопроекту 0902. Комітет рекомендував до включення. В додатку він чомусь значиться як такий, що не рекомендований.
Давимука.
Прошу передати слово колезі В’ячеславу Кириленку.
Прошу.
Кириленко, „Наша Україна”. Шановний Олександре Олександровичу, ані в першому, ані в другому додатках немає дев’яти принципових законопроектів, які внесені депутатами від нашої фракції. З метою економії часу я просто зачитаю їхні номери, і ми наполягаємо на внесенні до порядку денного сесії цих законопроектів. Це наступні законопроекти: 2816, 2804, 2722, 2523, 2530, 2531, 1110, 2717, 2572 і 2198. Це все важливі проекти змін до законів або проектів постанов. І ми наполягаємо на включенні до порядку денного.
Дайте мені цей список. Сергій Володимирович, внесете пропозиції. Після першого голосування тоді проголосуємо. Спасибі за запитання, чи за пропозиції. Є потреба визначитися щодо таких питань. Сказав Олександр Валентинович, що не включається те потім, і не розглядається, і не включається. Але так само і те, що включене, не все розглядається. Мені здається, що ми повинні виходити з того, що остаточне рішення буде приймати парламент. Я думаю, що. Я поставлю окремо на голосування 2079, так, як він сказав. Я вважаю, що він правий, бо ми його багато разів уже обговорювали тут щодо включення. Він не викликає ніяких заперечень. Тепер відносно пропозицій Миколи Кравченка. Очевидно, це була технічна помилка, що він попав у другий розділ. Ми його проголосуємо 2640 разом із першою частиною. Тепер пропозиція Ляшка. Про три закони він правий абсолютно. Ми домовлялися і на Погоджувальний раді, і тут, в залі, що вони будуть включені. Він дасть мені перелік номерів і ми їх поставимо на голосування включено. І пропозиція Кириленка відновно дев’яти проектів окремо. Ми їх теж, Адам Іванович теж назве і ми проголосуємо. Так само, Сергій Володимирович, я поставлю на голосування спочатку за основу проект, а потім ми доголосуємо ті пропозиції, які у вас є.
Ну, 2079? Да, да. Я прошу, будьте уважні. Я прошу уваги. Я ставлю зараз про голосування за основу, підкреслюю ще раз – за основу пропозицію, яка зводиться до включення до порядку денного питань, які передбачені у першому і другому розділі цього документу. В ньому ж так само 2079 і 2640, і три законопроекти, які ми у вівторок, розпочинаючи засідання за пропозицією Блоку Юлії Тимошенко передбачили. Так, 3068 і інші. Три проекти там іде: 0902 і ще який? Та це не з голосу. Ми проголосували про це у вівторок. Почекайте хвилинку. І третій проект, який ми у вівторок розглянули. 3069. Ні, ні, це три, ті, що ми голосували за пропозицією Блоку Юлії Тимошенко у вівторок, домовилися, щоб вони були включені. Я повторюю ще раз: за основу названі мною законопроекти плюс перший розділ і другий розділ із документу, який у вас на руках, і перший розділ із додатку, який погоджений комітетами. Зрозуміло? Почекайте, я тоді забуду, що я сказав. Давайте за основу проголосуємо. Ставлю на голосування про голосування за основу. Будь ласка. Під час розгляду тоді визначимо позицію. [[10:36:36]] За-317 За основу. Тепер пропозиції окремо. Будь ласка. Зараз, хвилинку. З мотивів? Будь ласка, Петро Цибенко. Будь ласка.
Дякую, Олександре Олександровичу. Олександре Олександровичу, з самого початку ви внесли абсолютно правильну пропозицію щодо голосування двох основних розділів, а потім почали з голосу добавляти. Зокрема законопроект 2079. По ньому вчора комітет прийняв рішення про виключення його з порядку денного. Тому що, по-перше, пропонується реабілітувати людей, яких не засуджували. Їх не судили. І друге. Ця категорія людей, питання щодо них вирішено. Сьогодні, у мене є офіційна довідка Пенсійного фонду, в якій зазначено 20 тисяч людей в Україні отримують пенсії як реабілітовані і 80 – як члени сім’ї реабілітованих. Тобто це проблема врегульована. Кому і навіщо це треба тягнути, мені незрозуміло. А ми голосуємо.
Я думаю, давайте ми дискусії не будемо вести про зміст законопроекту. А в даному випадку мова, вирішується питання про включення чи невключення. За основу проголосували, я відверто суті і позиції комітету не знав. Але, якщо ви наполягаєте про виключення його, я поставлю на голосування. Хочу вам сказати. Я вже говорив Олександру Валентиновичу з цього приводу. Коли ми розглядаємо питання по суті, тоді вся ця аргументація буде взята до уваги, і тоді сесія відповідне рішення. Але, щоб, будь ласка, це автор проекту тут сидить Віктор Терен, візьме слово, і потім визначимося щодо цього питання. Будь ласка. Терен.
Да, Віктор Терен, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Олександр Олександрович, профільний комітет, перший комітет це Комітет з прав людини, це перший комітет. Рішення комітету, всіх членів комітету, в тому числі керує Комітетом Грач, член Комуністичної партії, фракції, він теж був за. Ми подали від комітету, який одноголосно підтримав цей законопроект подання до Верховної Ради з вимогою, з проханням його включити до порядку денного. Тобто інформація Цибенка, вона не відповідає дійсності стосовно першого комітету.
Беремо до уваги і цю інформацію. Я ще раз повторюю свою думку, яку висловив напередодні, тільки що висловив. Коли ми будемо розглядати питання по суті, тоді визначимося. Ну, є думка одного комітету така, іншого – інша. Давайте шляхом голосування тоді, під час розгляду цього питання знімемо дискусію, бо тоді з’ясуються всі деталі цієї справи. Давайте, але була пропозиція, я мушу її поставити на голосування, про вилучення із порядку денного цього питання. Я ставлю на голосування. [[10:40:05]] За-236 Так я не маю права не ставити, бо. Я пояснюю вам, Вікторе, я не маю права не ставити. Сергій Шевчук, будь ласка.
Сергій Шевчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Олександре Олександровичу, в перший день роботи сесії ви аргументовано сказали, що план роботи наш на цю сесію повинен бути обговорений в комітетах. І вчора пізно ввечері Комітет з питань європейської інтеграції розглянув це питання і прийняв рішення про доцільність включення двох проектів постанов Верховної Ради. Я зачитаю ці постанови і номера. Це №3112 про заяву Верховної Ради щодо започаткування переговорів між Україною та ЄС щодо укладання нового базового договору. А також номер 2878 про Постанову Верховної Ради про утворення Спільної парламентсько-урядової комісії з питань інтеграції України до Європейського Союзу. Авторами двох постанов є представники чотирьох фракцій в парламенті. Прошу включити їх в порядок денний сесії.
Я прошу підтримати пропозицію Сергія Шевчука про включення до порядку денного до основної частини цієї проекту постанови. Ставлю на голосування. [[10:41:46]] За-374 Включається. Тепер із тими змінами, які ми проголосували, давайте цю частину проголосуємо в цілому як постанову Верховної Ради, а потім. Ставлю на голосування, а потім ваше питання розглянемо. [[10:42:16]] За-356 Перелік законопроектів, що пропонуються до включення порядку денного третьої сесії п’ятого скликання. Тут дається. ви роздали ж цей проект, Анатолій.? Не роздавали. Тоді мова йде ось про що. Проект 2804 – це проект Постанови про інформацію Генерального прокурора щодо стану розслідування кримінальної справи за фактом перешкоджання законній і професіональній діяльності журналістів. Ініціатори внесення народні депутати. Катеринчук виступає. Проект 3019 – це проект Закону про внесення змін до Закону „Про місцеве самоврядування” [[щодо строків повноважень відповідних органах місцевого самоврядування]]. Ініціатори внесення народні депутати: Богашева, Ключковський, Цапюк. Проект закону 2305, проект Закону про затвердження Регламенту Верховної Ради України. Ініціатори внесення народні депутати Катеринчук. Хоч в Конституції це не передбачається, я до Катеринчука звертаюся. 2372 - проект постанови про внесення змін до додатку, до Постанови Верховної Ради „Про перелік і кількісний склад предметів відання комітетів 5 скликання ініціатори внесення народні депутати: Мойсик, Шевченко, Сінченко. 2432 - проект постанови. Вони пропонують тільки відзначені, тут їх не багато. Проект постанови про заслуховування звіту Генпрокурора щодо стану розслідування кримінальної справи стосовно загибелі героя України Чорновола та його помічника Павлова. Далі. Проект постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії з питань адміністрування податків на додану вартість: Катеринчук, Королевська, Воропаєв. Проект постанови про заслуховування звіту міністра палива та енергетики, ініціатори внесення народні депутати: Коваль, Танюк, Беспалий. Проект постанови про заслуховування звіту віце-прем’єра Рибака, ініціатори: Куйбіда, Беспалий, Лановий. Проект закону про попередження станів і захворювань, спричинених йодною недостатністю, ініціатори: Григорович, Сільченко, Бахтеєва. Проект постанови про результати звіту міністра оборони Гриценка. Відома тема і ми зобов’язані ставити цей звіт – Кінах. Проект закону про засади зовнішньої політики, ініціатори внесення: народний депутат Удовенко. І проект закону про внесення змін до Закону про політичні партії в Україні щодо впорядкування реєстрації партій та контролю за їхньою діяльністю. Я ще раз повторюю, будь ласка. Ще раз повторюю, інформації дві Генерального прокурора, далі постанова про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань податків на додану вартість і тільки що заслуховування звітів двох міністрів, тобто, те, що я тільки що прочитав. Ще раз повторюю назви, номери постанов: 2804, 2722, 2523, 2530,2531, 1110, 2717, 2572 і 2198. Я прошу вас, підтримайте цю пропозицію і я ставлю її на голосування про включення до порядку дня. Я прошу вас, треба проголосувати і підтримати. [[10:46:30]] За-197 Ми ще повернемося до цього питання на наступному пленарному тижні. Вноситься пропозиція від Комітету з питань правосуддя, щоб ми розглянули питання про особливості порядку фінансування і забезпечення діяльності суддів. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[10:47:21]] За-305 Те що запропонували комітети, те ж саме. Таким чином, ми розглянули питання ті, що передбачені до порядку денного в тій частині, яка не викликає сумнівів. А питання із другого і третього розділів основного документу і з додатку друга частина ми розглянемо на наступному сесійному тижні після того, як комітети ще визначаться щодо них і фракції визначаться щодо голосування. Я переконаний, що ми по більшості питань приймемо позитивні рішення. Я ставлю на голосування ще раз питання про включення до порядку денного сьогодні питання про обрання заступника Голови Верховної Ради. [[10:49:01]] За-342 Рішення прийнято. Спасибі. Тому я ставлю зараз на розгляд питання про обрання заступника Голови Верховної Ради. У нас до Погоджувальної ради, до керівництва Верховної Ради поступила пропозиція щодо однієї лише кандидатури Томенко Миколи Володимировича. Я запрошую його на трибуну, будь ласка. Він може робити програмну доповідь, а може просто відповісти на ваші запитання, якщо ви хочете з ним поспілкуватися. А? Давайте тільки запитання. Тоді я прошу записатися на запитання до Миколи Володимировича. Так. За практикою і попередньою 10 хвилин у нас. Тарасов, прошу, за ним Куренной.
Володимир Тарасов, Соцфракція. Шановний пане Томенко, скажіть, будь ласка, скажіть, будь ласка, на посту віце-спікера парламенту ви так же само будете приділяти більше уваги роботі з молоддю чи ні? Це дуже важливо, тому що я знаю скільки ви прикладаєте зусиль на цю тему.
У нас повноваження заступника Голови Верховної Ради визначені Регламентом в тій частині, що віце-спікер займається організаційною діяльністю, займається проблемами організаційної роботи і взаємодією з органами судової влади. Але, тим не менше, Регламент передбачає, що остаточний перелік обов’язків віце-спікера визначається Голови Верховної Ради України. В разі обрання мене віце-спікером я буду переконувати керівництво Верховної Ради, щоб я залишався куратором зокрема цього напрямку, який я веду сьогодні в комітеті, оскільки є дуже багато напрацювань, які стосуються молодіжної тематики і є дуже багато напрацювань, які стосуються фізичної культури і спорту. Сьогодні вперше в Україні ми маємо абсолютно нормальні ділові відносини між міністерством у справах сім’ї і молоді, і спорту, Національним олімпійським комітетом і нашим комітетом. Тому я думаю, що мені вдасться знайти механізм, щоб всі законопроекти, які ми розробляли, і далі я ними займався.
Тільки, Микола Володимирович, уже звикайте до конституційної назви посади – Заступник Голови Верховної Ради. Ніякого віце-спікера немає в Конституції. Будь ласка, Куренной.
Шановний Микола Володимирович, ми вас дуже добре знаємо і поважаємо, і бажаємо вам успіхів, якщо вас оберуть, а я сподіваюсь, що так це і буде. На роботі в комітеті сім’ї, спорту і туризму, і молодіжної політики ми працювали разом багато і напрацьовано і дуже доброго зроблено по тим напрямкам. Скажіть будь ласка, якщо вас оберуть, чи не залишите ви ці напрямки і чи будете підтримувати соціальну сферу і ту гуманітарну сферу, про, якою займається наш комітет? Дякую за увагу.
Якщо мене оберуть на посаду, як кажуть в народі, на посаду віце-спікера, а як написано в Конституції, на посаду Заступника Голови Верховної Ради, я зобов’язуюсь ті теми, проблеми і акції, які сьогодні веде наш комітет і я як заступник керівника БЮТ, а це здебільшого дійсно гуманітарно-соціальна складова, довести її до кінця. І я думаю, що ми знайдемо механізм співпраці з Комітетом з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму і у такий спосіб, щоби ті напрацювання і ті проекти найактивніше реалізувалися у сесійній залі. Я думаю, що посада заступника Голови Верховної Ради не заважає бути автором закону, співдоповідачем чи доповідачем по законах. Тому, я думаю, що та продуктивна робота, яка у нашому комітеті, суміжних, до речі, з ними комітетах, вона буде тривати і надалі.
Кирильчук, будь ласка.
Дякую. Миколо Володимировичу, я впевнений, що ви справитеся з дорученою ділянкою роботи, якщо вам її довірять, а я впевнений у тому, що люди підтримають, знаючи вас, але мене цікавить одна така деталь. Між Головою і заступниками, як правило, розподіляються обов’язки по впливу чи по контролю роботи за комітетами. Скажу, що ця ділянка роботи, дійсно, що кульгає на обидві ноги. Чи відомо вам, які приблизно комітети ви будете опікати? Дякую.
Я вже говорив, що згідно з нашим Регламентом це питання врегульовується відповідним розпорядженням Голови Верховної Ради України, і я, очевидно, буду пропонувати і Голові Верховної Ради, і першому заступнику Голови Верховної Ради займатися тими напрямками, якими я займався і у Верховній Раді попереднього скликання, і у Верховній Раді теперішнього скликання, це і гуманітарна сфера, це і проблема материнств, дитинства, фізичної культури і спорту, туризму, засобів масової інформації. Але ще раз кажу, що, очевидно, це є предметом розмови і відповідного рішення, яке появиться після голосування, якщо воно буде позитивним. Водночас, виходячи з тих дискусій і домовленостей і позиції нашої фракції, тепер заступник Голови Верховної Ради повинен мати ще одне завдання, він повинен забезпечувати активне включення опозиції до ухвалення рішень. І я сподіваюся, що в кінці кінців ми приймемо Закон про опозицію і це одне з завдань і віце-спікера активно включати в роботу опозицію.
Ну, це запитання було більш до мене, аніж до Миколи Володимировича. Євгене Іванович, все буде в порядку. Не переживайте. Сивульський, будь ласка.
Дякую. Шановний Микола Володимирович, ні для кого не секрет, що ви висуваєтесь на цю посаду як представник опозиції. Хотілось би почути вашу думку відносно перспектив законопроекту, над яким ви особисто багато працювали. Мова йде про закон про опозицію. Більш детально, будь ласка, як ви бачите перспективи доопрацювання і проходження цього законопроекту. Дякую.
Я переконаний, що нам можливо використати тут практику, якою ми скористалися при підготовці законопроекту до першого читання. Ми мали створену розпорядженням Голови Верховної Ради робочу групу, де були представлені ну практично всі фракції, мали серйозну 3-місячну дискусію і винесли узгоджений законопроект. Я свідомий того, що очевидно є кілька норм в цьому законопроекті, ухваленому в першому читанні, які не сприймаються однією чи іншою фракцією. Це означає, що над законопроектом ще треба попрацювати, але я так само свідомий, що такий закон треба ухвалити. І, до речі, в контексті того, щоб опозиція мала легальні інституційно передбачені законом механізми висловлювати свою точку зору. Закон має кілька новел, які, я думаю, після того, як ми ухвалимо, ми будемо гордитися всі, що ми це зробили. Це право співдоповіді від опозиції. Це право формувати порядок денний раз на сесійний. раз на пленарне засідання і так далі.
Ляшко.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Миколо Володимировичу, у мене до вас питання абсолютно конкретне. Скажіть, будь ласка, яких зусиль ви, у випадку обрання заступником Голови Верховної Ради, докладатимете до того, щоб наш парламент врешті перестав бути лобістською конторою кланів, щоб врешті парламент почав працювати на виборців, які нас сюди обирали? Ви подивіться, які законопроекти ми розглядаємо! Переважна більшість з них – це лобістські законопроекти, які додають коштів в ту чи іншу кишеню того чи іншого клану. Коли нарешті парламент почне розглядати ті закони, яких від нас чекають люди? Дякую.
Я думаю, що це проблема не лише цього скликання парламенту – проблема взагалі української політики. І коли ми розглядали тут блок законів про корупцію, я так само виступав з цієї трибуни і говорив про те, що ми повинні на законодавчому рівні достатньо чітко прописати те, що називається в світі лобізмом і корупцією. Чітко визначити, де межа, коли, наприклад, люди, які знаходяться в родинних зв’язках, чи люди, які пов’язані з певним, конкретним бізнесом, чи мають, чи не мають права вони, наприклад, займати відповідні посади або пропонувати той чи інший законопроект. Ми нарешті повинні описати, що таке конфлікт інтересів, тому що, я з вами абсолютно погоджуюся, у нас в Верховній Раді часто ми стикаємося з проблемою конфлікту інтересів, коли, наприклад, опосередкований чи реальний власник якогось конкретного бізнесу доповідає законопроект про пільги, преференції для свого бізнесу. Тому, звичайно, це серйозна проблема, і її треба вирішувати. І друга проблема, звичайно, це інша процедура, більш демократична - формування партійних списків, - до якої треба повернутися, для того щоб ми дійсно мали парламент українського народу, а не фінансово-політичних груп.
Ну, оскільки тут камінь і в город мій закинуто, то я хочу сказати. Олег, ви правильно ставите питання. Тільки, якщо ви сумніваєтеся відносно характеру законопроекту, то не голосуйте, бо ви особисто проголосували 78 процентів законопроектів в минулій сесії. Порахуйте – і скажете тоді, за що ви голосуєте, за що – ні. А то добре викидати такі гасла. Будь ласка, Козуб.
Козуб передає слово Сухому.
Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, „Регіони України”. Шановний Микола Володимирович, я думаю, що з обранням вас на посаду заступника голови Верховної Ради України Верховна Рада ще раз показує всьому світу, що процеси демократизації в українському суспільстві набули незворотного характеру, тому що представник опозиції по праву займає це місце в керівних органах Верховної Ради. У мене у зв’язку з цим до вас питання як до професіонала. Скажіть, будь ласка, які заходи, вважаєте ви, необхідно застосувати з тим, аби нової, вищої якості наші засоби масової інформації набули у виконанні своєї комунікативної функції - зв’язку народу і влади, тому що ми дуже часто бачимо і заказні статті, і однобічні висвітлення, і ці кривороті якісь коментарі, і роздування пристрастей. Чи будете ви і дальше вести ці аспекти зв’язку, не настанов над засобами масової інформації, а взаємозв’язку влади, – вищого законодавчого органу і засобів масової інформації? Дякую.
Я думаю, що парламент повинен повернути собі статус інституції, яка не лише визначає принципи діяльності засобів масової інформації, чим ми з вами займалися, і, зокрема, вчора. Я вважаю, вчора у першому читанні ми ухвалили дуже прогресивний європейський законопроект. Надіюся, що приймемо його в цілому, де нарешті читачі газет, слухачі телерадіопрограм будуть знати, хто власники реальні медіа, хто несе відповідальність, хто фінансує і таке інше. Але я думаю, що ми забули про контрольну функцію парламенту. І я абсолютно переконаний, що в парламенті ми повинні виконувати свої конституційні обов’язки в частині: Ми ще не заслухали звіт Національної ради з питань телебачення і радіомовлення за рік діяльності, ми, очевидно, мусили б заслухати керівництво Національної телекомпанії, яка з бюджету фінансується, що вона там робить, як вона витрачає бюджетні кошти, чи є там освіта, культура, просвітництво. Тобто парламент мусить виконувати свою контрольну функцію. Я буду ініціювати розгляд таких питань, щоб ці проблеми слухалися у Верховній Раді України.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні депутати! Тут є два варіанти. Ви можете висловитися зараз, якщо є бажання, а можете висловити своє ставлення до Миколи Володимировича бюлетенями. Я пропонував би другий варіант – це більш надійний і точний і остаточний. Тому я тільки попереджую про те, що це відбудеться після 12-ї години, після того, як Лічильна комісія нам скаже свої міркування, пропозиції відносно організації голосування, і ми там визначимося. Заодно нам потрібно буде шляхом таємного голосування і висловити своє ставлення до кандидатури Уповноваженого з прав людини. Я ставлю на розгляд це питання. І доповідає з цього приводу Леонід Іванович Грач. Я прошу.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Сьогодні ми розглядаємо дуже відповідальне і без перебільшення резонансне для суспільства питання. Лише втретє в новітній історії України Верховна Рада обиратиме Уповноваженого з прав людини. За такий короткий час існування, з 1998 року, ця інституція відбулася, набрала авторитету у суспільстві, стала відомою далеко за межами нашої держави. У нелегкий для держави і громадян так званий перехідний період, період накопичення капіталу, зубожіння значної частини населення, утисків прав громадян, діяльність Інституту Уповноваженого стала тією останньою інстанцією, де люди шукають правду. Усвідомлюючи відповідальність, покладену на наш комітет, у процесі підготовки до розгляду питання обрання Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ми дуже виважено підходили до розгляду запропонованих кандидатур. До предмету відання нашого комітету віднесено питання діяльності Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Відповідно до статті шостої Закону про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та 204 Регламенту Верховної Ради України на наш комітет покладено завдання подати до Верховної Ради висновки щодо кандидатів на посаду Уповноваженого, відповідності їх вимогам, передбачених Законом про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та про відсутність причин, які би перешкоджали зайняттю ними цієї посади. Інформую, що у відведений законом двадцятиденний термін для висування кандидатур на посаду Уповноваженого з прав людини, що розпочався 18 листопада минулого року після дострокового припинення діяльності Ніни Іванівни Карпачової, до комітету пропозиції у відповідності до чинного законодавства не надійшли. Таким чином з 8 грудня розпочався відлік нового строку для висування кандидатур. 13 грудня 2006 року до комітету надійшло подання Голови Верховної Ради України з пропозицією обрати Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини Карпачову Ніну Іванівну. 14 грудня 2006 року на своєму засіданні Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин розглянув кандидатуру Карпачової Ніни Іванівни, запропоновану на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини і ухвалив висновок, що її кандидатура відповідає вимогам, передбаченим Законом України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” та про відсутність причин, які би перешкоджали заняттю нею цієї посади. Члени комітету також відзначили активну діяльність Карпачової Ніни Іванівни на посаді Уповноваженого Ради України з прав людини за час з 1998 року по 2006 рік та її великі організаторські здібності у створенні і становленні інституції уповноваженого. 15 грудня 2006 року в комітет надійшло подання 121 народного депутата з пропозицією обрати Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини Захарова Євгенія Юхимовича. Хочу зазначити, що 3 народних депутата України пізніше подали заяви про відкликання своїх підписів на підтримку кандидатури Захарова Євгенія Юхимовича. Вони роздані вам в матеріалах. 20 грудня на своєму засіданні наш комітет розглянув кандидатуру Захарова Євгенія Юхимовича, запропоновану на посаду Уповноваженого з прав людини і ухвалив висновок, що його кандидатура відповідає вимогам, передбаченим Законом України про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та про відсутність причин, які б перешкоджали заняттю ним цієї посади. Хочу також зазначити, що в комітет надходили клопотання, звернення від окремих установ, громадських організацій та окремих осіб щодо висунення кандидатур на посаду Уповноваженого з прав людини, але вони не були оформлені відповідно до вимог законодавства. Статтею 6-ю Закону про Уповноваженого Верховною Радою України з прав людини чітко визначено, що пропозиція щодо кандидатури на посаду Уповноваженого вносить Голова Верховної Ради України або не менше однієї четвертої народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України. Таких кандидатур було внесено дві: Ніна Іванівна Карпачова і Євгеній Єфимович Захаров. 28 грудня минулого року термін для висування кандидатур сплив, хочу зазначити, що до комітету надходили десятки звернень від трудових колективів, громадських організацій і окремих громадян на підтримку обох кандидатур. Це переконливо свідчить, що суспільство не байдуже до процесу обрання Уповноваженого з прав людини і хоче, щоб його воля була почута. І тому, ми сьогодні маємо все зробити для того, щоб вибори Уповноваженого відбулись, і громадяни України отримали захисника своїх справ. Наш комітет свою важливу і відповідальну частину роботи зробив, тепер слово за вами, шановні народні депутати і Лічильної комісії. Дякую за увагу.
Чи є запитання до Леоніда Івановича? Немає. У вас є запитання? Будь ласка, два запитання я бачу. Запишіться. Перед тим я прошу, Володимир Миколайович, Олександр Валентинович, Олег Григорович, попросіть нехай розвернуться люди до доповідача. Я прошу уваги! Олександр Валентинович, попросіть, щоб розвернулися сюди люди до доповідача. Куди це годиться? Я прошу, шановні депутати, одночасно по телефону розмовляють 15-17 чоловік. Якщо у когось є якась потреба, вийдіть поговоріть по телефону, я не повинен чути про те, що він говорить по телефону йому заважає засідання, та він кричить так, щоб я чув про що йдеться. Увага! Антемюк, будь ласка. Тут запитань, хвилин 5-6.
Прошу передати слово Маньковському Григорію Миколайовичу.
Маньковський.
Уважаемый Леонид Иванович! Несколько лет назад ваш коллега Владимир Мишура представил с этой трибуны обстоятельный доклад о финансировании отечественных неправительственных организаций на зарубежные гаранты. Главный вывод этого доклада, то, что эти организации фактически являются проводником интересов иностранных государств, полностью подтвердился в ходе помаранчевой революции. Понятно, кто платит деньги, тот и заказывает музыку. В связи с этим, как вы оцениваете развернувшуюся в последние месяцы настырную кампанию [[нет звука]] а, что касается грантов, грантоедов и расследование Специальной следственной комиссии моего коллеги Мишуры Валерия Дмитриевича всем известно, что давным-давно на общественном теле Украины, есть не просто гранты, грантоеды, это, по сути, в данном случае, механизм вмешательства во внутренние дела Украины, влияние на общественно политическую, военно-политические все процессы на самом деле, собственно говоря, агентами, которые оплачивает западная часть Украины. Поэтому я очень просил бы, чтобы те, кто думают соискаться на государственные должности, в том числе, на должность Уполномоченного, были бы подальше от этих гранатоедов. И, за одно, хотел бы попросить гранатоедов: нельзя все.
Мельник. Я прошу з місця не вигукувати.
Депутат Мельник Станіслав. Хочу передати слово Євтухову Василю Івановичу.
Василь Іванович, будь ласка.
Шановний Леоніде Івановичу, в мене питання перекликається з тим, що було перше і хочу спрямувати його так. Однією з ознак суверенітету любої держави – це право самостійно формувати свої органи державної влади і управління згідно національного законодавства. В той же час, у пресі появилися публікації доповідачів ПАРЕ, які фактично є вказівки нашому спікеру, кого обирати на посаду Уповноваженого. Вчора ці ж самі мотиви появилися в телефоній розмові керівництва ПАРЕ із спікером, роздрукування якого роздали серед депутатів для ознайомлення. Вважаю, що спікер правильно себе повів, а питання до вас. Чи не є оце все втручанням ці заяви у внутрішні справи України, самостійної, незалежної України.
Я думаю, что тех, кого вы назвали, представляющих институции Европы, являются такими же грантоедами, только за пределами нашей страны. И совершенно однозначно, и я с вами солидарен, что все то, что было позволено: и высказываться в прессе, и в письмах, и в звонках Александру Александровичу – это ничто иное, как вмешательство в наши внутренние дела, давление на нас и недопустимо не из каких норм, в том числе и международного права.
Ландик.
Передается слово Цибенко.
Цибенко.
Дякую. Шановний Леоніде Івановичу, одна із центральний якостей Уповноваженого з прав людини має бути все-таки фахова підготовка, юридична освіта. Наскільки мені відомо, з двох кандидатів на цю посаду лише один кандидат має юридичну освіту і є кандидатом юридичних наук. То я хотів би задати таке запитання. Чи ви не вважаєте потрібним внести в Закон „Про Уповноваженого з прав людини” норму щодо того, що цими проблемами має опікуватись людина, яка має займатись цим професійно, а не аматорському рівні? Дякую.
Я думаю, что, по сути, вы правы и, собственно говоря, надо рассчитывать как обращение, внимание и замечание, и, наверное, следовало бы в закон внести такие изменении. Что касается конкретной ситуации, как я понимаю, что вы будете голосовать за того, кто имеет образования юриста.
Леонід Іванович, сідайте, будь ласка. Дякую за ґрунтовну доповідь і грамотні відповіді. Слово має претендент на посаду Уповноваженого з прав людини Захаров Євген Юлійович. Я запрошую його на трибуну. Євген Юхимович. Поки він йде, скажу, що він достойний чоловік, досвід має роботи і правозахисної в тому числі, кандидат наук, математик і, взагалі, пристойна людина. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Коли мені 17 листопада запропоновували взяти участь в кампанії щодо висунення мене на цю посаду, я не міг не погодитися, оскільки моя відмова означала б фактично, ну, я порівняв би це з висловлюванням футболіста, який каже: „Я люблю грати в футбол, але м’яч у ворота забивати не стану”. І я погодився на це, насамперед, тому, що вважав це, цю нагоду можливістю привернути увагу до проблем прав людини в Україні до інституту омбудсмена і взагалі, щоб була широка публічна дискусія щодо цих питань. Тоді я спочатку не думав, що таке можливе, що я буду висунений саме в парламенті і буду стояти перед вами тут. Я хочу сказати, що я вважаю, те, що я був висунутий, те, що 118 народних депутатів України почули голос громадськості, а мене підтримало 360 громадських організацій України і 144 організації закордонних, і, крім того, окремі правозахисники, відомі в світі, це означає те, що громадянське суспільство в Україні стає міцнішим, сильним і зможе, може привернути увагу до своїх інтересів, може вимагати те, щоб парламент його почув, і, власне, вчиняв так, як воно вважає за необхідне. Ваше голосування покаже, чи достатньо сильне це громадянське суспільство для того, щоб цей голос почули більше депутатів парламенту, ніж тільки одна четверть. Щодо себе, я хотів би сказати таке. Я справді доволі давно займаюся правозахистом. Так, приблизно 35 років. Спочатку це було неусвідомлено, потім свідомо. Я працював на різних посадах, писав розумні програми, мав складні математичні проблеми, вчив дітей математиці і програмуванню, видавав книжки. Але поступово ця діяльність – саме захист прав людини – витіснила всі інші мої інтереси і праці, і вже 15 років я професійно займаюся тільки цією діяльністю. Мушу сказати, що хоча це доволі складно, людина в Україні як була незахищена, так і залишається незахищеною, і потрібні дуже серйозні зусилля, щоб покращити ситуацію. Я це дуже добре розумію і маю в цій праці суцільні ре-мінор і ре-мінор. Але, тим не менше, я мушу сказати, що за ці 35 років я ще не втомився і готовий взяти на себе тягар і відповідальність, якщо буду обраний на цій посаді. У моїй програмі є тези, за кожною тезою є чіткий, ясний план того, що і як треба робити, щоби покращити справу із захистом прав людини в Україні. І якщо я буду обраний, я вважаю, що головне сьогодні для цієї посади – це створити систему захисту прав людини. Системи сьогодні не існує, вона має бути створена, і я чутко розумію, як це треба зробити. Дякую за увагу.
Дякую вам за лаконічність і переконливу аргументацію. Запитання є до претендента. Запишіться, будь ласка, на запитання. 10 хвилин. Григорович.
Лілія Григорович, „Наша Україна”. Шановний Євгене Юхимовичу! Я хочу сердечно подякувати вам за те, що ви, дійсно, не граєте у футбол, а дуже блискуче і добре впродовж багатьох років захищаєте права людини. І сьогодні, їй Богу, в інтересах прав громадян всієї України треба, щоби ви забили цей гол у ворота правозахисту прав громадян України. Бо у нас склалася така дивна практика, що, виявляється захист прав людини – це тільки перший омбудсмен. Я думаю, щоби вам вдалося за допомогою тих механізмів, які ви маємо робити те, що ви робите, то, очевидно, перші три томи, поки ви не були омбудсменом, були би в обмін на оцих трьох томів вашої діяльності, як, дійсно, громадського національного правозахисника, а наступні томи виглядали би цілою такою енциклопедією. Я це кажу до того, що сьогодні є дуже небагато речей і дуже небагато особистостей, якими може пишатися Україна. Я хочу подякувати вам і за вашу діяльність до цього часу, і за балотування на цю високу посаду.
Дуже дякую.
Тут не запитання, а скоріше підтримка. Я так розумію? Правда Микола Томенко грає у футбол, і він непоганий чоловік від того, але це вже деталь. Бокий, будь ласка.
Шановний кандидате! Під час прес-конференції в Інтерфаксі, що була присвячена вашому висуванню, ви дослівно заявили щодо Ніни Карпачової таке: „Я б радив їй не повертатися, бо її чекають, як на мене, на цій посаді досить багато неприємностей. У мене таке запитання. Які саме неприємності ви мали на увазі і чи можна цей ваш вислів розуміти так, що заради високої посади ви вдалися до відвертих погроз іншому кандидату. Якщо це дійсно так, наскільки така поведінка відповідає нормам людської етики та моралі? І як це кореспондується з такими вимогами до Уповноваженого з прав людини, для якого мають бути притаманними толерантність, повага до опонентів і врешті особиста висока порядність?
Дякую за питання. Ну, я хочу сказати, що ви взяли тільки частину фрази з того інтерв’ю, яке я давав чи вчора, чи позавчора, я не пам’ятаю точно. Цього інтерв’ю в друку ще не бачили. Я мав на увазі абсолютно конкретні речі. Якщо в перші роки діяльність Ніни Іванівни Карпачової не була під моніторингом громадського сектору, я особисто можу сказати, що я цього не робив свідомо, бо я вважав, що спочатку цей інститут має бути усталеним, він має наростити м’язи, він має бути впливовим і тільки після того його можна критикувати, його можна аналізувати і так далі. Поки він ще був слабкий, його не треба було критикувати. На сьогодні я вважаю, що в Україні склалася правозахисна спільнота, я вважаю, що цей інститут потребує реформування і абсолютно необхідний моніторинг щодо діяльності Уповноваженого Верховної Ради з прав людини.
Карпук. Немає. Тедеєв.
Александр Александрович, прошу слово передать Бондику Валерию Анатолиевичу.
Будь ласка.
Шановний пане Євгене, на жаль, не знаю вас особисто, не маю нічого до вас зайвого. От дивіться сюди, я тут. Але ж так от, слідкував за вашими деякими публікаціями і за вашою, так би мовити, правозахисною діяльністю. Ви знаєте, як на мене, такого правозахисника, як ви, ну, в Україні невідомо. Є знаменна річ академіка Сахарова, де згадувався генерал Григоренко, пан В’ячеслав Чорновіл. Але ж я читав, що ви колись виступали на Харківській міській раді проти мови, так би мовити, національної меншини, як ви казали, ви виступали від „Меморіалу”. І друге таке коротеньке запитання до вас, тобто, як по Біблії: „По делам его судят о нем». Скажите о своих каких-то делах, более знаменитых процессах, потому что, в отличие от вас, Нину Карпачову я знаю по ее делам и в Верховном.
Будь ласка.
Дякую за запитання. Хочу сказати, що я виступав проти того, щоб російська мова в Харківській області не була визнана офіційною мовою, оскільки це суперечить чинному законодавству. Саме так я виступав, так, я не заперечую, я не заперечую, зараз підтверджую цю позицію. Я саме так вважаю. Немає ніякої необхідності, на мою думку, в моєму рідному місті Харкові робити цю мову офіційною. Вона і так там панує, слава Богу. Це перше. Друге. Що стосується моєї діяльності і так далі, ви зайдіть в Інтернет, наберіть прізвище „Захаров” – і ви побачите сотні публікацій на ці теми. Почитайте їх, і тоді ви зможете розсудити, чи є це правозахист, чи немає.
Дякую. Карпук, я пропустив, прошу вибачення. Він присутній, хоче задати запитання. Будь ласка.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Шановний Євгене Захаровичу, на відміну від інших представників, ми добре знаємо ваші справи. І так само, як знаємо добрі справи в лапках членів Центрвиборчкому, які були раніше. Ви маєте дуже конкретну програму дій, в багатьох нову. Разом з тим, скажімо, от ці нові тарифи – це також є грубе порушення прав людини, який.вирішити проблеми. Ще одне запитання. Скажімо, ви даєте, усунути ті чи інші порушення, але і судові органи, і в адміністративній практиці часто оцих ваших вимог не дотримуються. Які ваші кроки будуть зроблені для того, щоб кожен знав, що є омбудсмен в Україні, це вища посадова особа і його вимоги витримуються в законодавчому плані.
Дякую за запитання. Я вважаю, що зусилля виконавчої влади щодо надання субсидій сьогодні є недостатніми для того, щоб захистити права на достатній рівень життя тих, хто сьогодні просто не в змозі платити за новими тарифами. Я вважав би, щоб Верховна Рада мала б прийняти закон про надання субсидій, в якому була б описана ясна і чітка процедура їх отримання і в якій були б зняті ті перепони, які існують на сьогодні. На сьогодні вони, на жаль, існують, а сама процедура отримання цих субсидій є принизливою і вона принижує гідність людини. Що стосується ролі омбудсмена, я вважаю, що необхідно покращити інформування про права людини загалом і про діяльність омбудсмена зокрема. Для цього необхідно частіше поновлювати сайт омбудсмена, щоб там були повідомлення і англійською мовою – вісім тисяч повідомлень на день, треба регулярно випускати бюлетень, щомісячно як мінімум, треба мати програму на одному з національних телеканалів із прямим контактом з глядачами. Було б дуже бажано організувати.
Дякую. Потім ще окремо розповісте. Автор запитання Гірник слово задає, запитання задає.
Прошу передати слово відомому правозахиснику депутату Борису Беспалому.
Будь ласка.
Я дякую. Я якраз не є правозахисником. А відомим правозахисником є Євген Юхимович Захаров, якому я хочу дуже подякувати, дійсно, за цю діяльність, і особливо також за видання Харківської правозахисної спілки, які служать і збереженню пам’яті про правозахисний рух, і взагалі на високому дуже такому рівні. І не випадково, що пана Євгена дуже широко знають, дійсно, в правозахисних колах і України, і Європи, і світу, в чому легко переконатися. І тим більше, що це важливо, що це зроблено не за освітою, не за дипломом, а за покликом душі, як це робили і академік Сахаров, і генерал Григоренко, і Мустафа Джемільов, які дійсно були і є захисниками прав людини. А у плані громадських організацій я маю ще таке запитання. От вас дійсно підтримує правозахисна громадськість. Скажіть, будь ласка, які конкретно форми співпраці з громадськими організаціями ви будете здійснювати.
Будь ласка.
Я вважаю, що має бути створена система захисту прав людини такими чином. Необхідно делегувати повноваження омбудсмена на регіональний рівень. Тобто в кожному регіоні має бути призначений представник омбудсмена, який буде працювати у співпраці з регіональними правозахисними організаціями. І саме там, де є ті організації сильні, там і буде ця співпраця ефективною, і там буде краще, будуть краще захищатися права людини. Крім того, ця співпраця має бути у підготовці доповіді. Оці представники Уповноваженого у регіонах мають готувати регіональні річні звіти про дотримання прав людини у регіоні, а національний звіт, який омбудсмен має видавати щорічно, буде узагальнення цих регіональних звітів. Крім того, це має бути співпраця в інформуванні про права людини, в інформуванні і широкої громадськості, і державних службовців, це має бути співпраця по спеціальних питаннях. Таких, наприклад, як утворення національних превентивних механізмів щодо факультативного протоколу до Конвенції ООН проти катувань і так далі.
Добре. Євгене Юхимовичу, можна я вам задам запитання невелике? Я не сумніваюся у корисності вашої правозахисної діяльності і поважаю вас за таку діяльність. Ми з вами були учасниками круглого столу у Президента, пам’ятаєте, так? Або я помилився, або у мене таке склалося враження про те, що ви хотіли би відмінити політичну реформу. Якщо це так, то поясніть чому. А, якщо я помилився, то скажіть, що я помилився. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, ви не помилилися, на круглому столі у Президента 27 липня я справді пропонував скасувати реформу Конституції, оскільки, на мою думку, ця реформа Конституції. Дайте мені договорити. Ця реформа Конституції.
Будь ласка.
Ця реформа Конституції призвела до втрати керованості країною великою мірою. Ті проблеми, які ми сьогодні бачимо, є наслідком цієї реформи. З другого боку, на сьогодні це питання, крім того, для мене є суттєвим те, що, коли приймалися поправки до Конституції, то була порушена процедура внесення змін до Конституції. Це мав би вирішити Конституційний Суд, але він не працював. На сьогодні, хочу зауважити, що ця проблема перейшла більше в політичну площину, оскільки, на мою думку, вже важко сказати, що буде краще, якщо ця реформа буде скасована, чи якщо ця реформа буде поглиблюватися, змінюватися буде далі Конституція. Але, на мою думку, в такому вигляді залишати Конституцію на сьогодні не можна, бо ті суперечності, які в ній закладені, створення двох центрів влади у одній гілці влади, виконавчій, перетягування повноважень, це є поганим.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Сідайте.
Дякую.
Дякую. Слово має Ніна Іванівна Карпачова, будь ласка. Я прошу і одному крилу, і другому не заважати вести засідання. Будь ласка, спокійно. Тримайтеся. Василь Андрійович. Сідайте. Ніна Іванівна, прошу, 5 хвилин.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати України, шановні представники засобів масової інформації, дорогі співвітчизники! Дозвольте подякувати мені насамперед депутатам попереднього скликання, які в 2003 році в умовах шаленого тиску з боку тодішньої президентської влади виявили мужність і патріотичну державницьку позицію, коли обирали Уповноваженого з прав людини. Саме тоді в умовах авторитарного режиму України був зроблений перший потужний крок до парламентсько-президентської республіки, адже 280 голосів проти волі чинних на той час Президента і його адміністрації продемонструвала силу українського парламентаризму, який попри різні політичні вектори консолідувався навколо найболючішої проблеми суспільства нашого захисту прав і свобод людини. Чому я зараз стою перед вами на цій трибуні? Коли термін моєї каденції ще майже два роки до завершення, я дам відповідь чесно. Коли поглибився розкол нашої країни, коли реальною стала загроза втрати її суверенітету, коли пів-України зазнало приниження людської гідності і масових переслідувань як громадянка України я не мала бути, я не мала права залишитися осторонь цих процесів і тому прийняла рішення, піти на вибори до Верховної Ради з найбільшою на той час політичною опозиційною силою і не шкодою про це. Адже утвердження поваги до людської гідності, побудова мостів між Сходом і Заходом були для мене і залишаються найголовнішим. За цей час, дійсно, Україна суттєво змінилася. Відображенням не простого шляху, чим займався Уповноважений з прав людини, є цей збірник, який ви сьогодні отримали. Крім щорічних доповідей, крім моєї спеціальної доповіді по надзвичайно гострій проблемі сучасності, яка торкається захисту прав трудових мігрантів, ви сьогодні маєте унікальний збірник, понад 700 сторінок документального підтвердження боротьби в Україні за права людини в умовах авторитарного режиму і навіть сучасності. Я би хотіла сказати про наступне. За цей час ми працювали з моєю командою абсолютно прозоро. До мене звернулося понад 750 тисяч осіб. І, до речі, хочу сказати, що 2,5 тисячі депутатських запитів і звернень, а це понад п’ять скликань Верховної Ради України, надійшло від шановних народних депутатів України. Розглядаючи ці звернення, я ніколи не захищала жодної політичної сили. Я ставала на захист прав виключно прав конкретної людини. Зазначу, що сьогодні інститут Уповноваженого з прав людини український інтегровано в європейський і міжнародний інститут. Зважаючи на те, що у суспільстві відбулися докорінні зміни і центр прийняття владних рішень перемістився в парламент, мною було прийняте свідоме рішення, - пройти процедуру переобрання на цю посаду. Адже, щоб зняти всі закиди до мого права очолювати цей важливий орган за нових умов. Якщо сьогодні я отримаю вашу довіру, шановні народні депутати, то зосереджу свої зусилля під час нової каденції на таких першочергових проблемах: максимально буду сприяти наближенню державної влади до людини. Адже, ні за старої це зрозуміло, ані за нової влади, це так і не відбулося – це моя стратегічна мета. По-друге. Я вважаю, що через можливості Інституції українського омбудсмена треба посилити захист прав конкретної людини. Йдеться в першу чергу, через удосконалення українського законодавства. В цьому сенсі я розраховую на вашу підтримку. Наступне. Розширення повноважень омбудсмена потрібне передусім для посилення захисту наших співвітчизників у таких болючих проблемах, як бідність, земельні правовідносини, повернення заощаджень, подолання тортур, обстоювання прав півтора мільйонів мешканців гуртожитків на житло, справедливе врегулювання цін на тарифи, житлово-комунальні послуги населення, про що йшлося в моєму поданні нещодавно на ім’я Прем’єр-міністра України. Особливої турботи потребує захист прав дитини, підтримка паритетної демократії, зокрема, щодо участі жінок у прийнятті управлінських рішень. І, безумовно, захист прав трудових мігрантів. Я розраховую на вашу підтримку, хочу подякувати Голові Верховної Ради за те, що він висунув мою кандидатуру і хочу подякувати мільйонам співвітчизникам, які об’єднані в громадські організації, профспілки, трудові колективи народним депутатам, депутатам.
Дайте закінчити думку. Чи ви закінчили?
Ні. Хочу подякувати мільйонам українських співвітчизників, які об’єднані в громадські організації, профспілки, трудові колективи, народним депутатам України, депутатам місцевих рад, міжнародним організаціям, які безпосередньо підтримали мою кандидатуру. Дякую за увагу.
Спасибі. 10 хвилин на запитання. Запишіться, будь ласка. Галуненко, прошу.
Прошу передати слово Мірошниченко.
Будь ласка, Юрій Мірошниченко.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановна Ніно Іванівно, по-перше, хотів би засвідчити вам свою повагу, оскільки всій Україні відомо, що ви є не лише принциповий, але й послідовний борець за права людини в Україні. Саме за вашою безпосередньою участю сам Інститут уповноваженого з прав людини проходив становлення. Ви були тією першою особою, яка йшла до чиновників, які сприймали свою владу, як приватну власність. Неодноразово ми з вами дискутували, як у виправних закладах зустрічали вас, як ви з десятками і тисячами людей працювали, допомагаючи їм. Скажіть, будь ласка, як ви бачите, от уже конкретно враховуючи і законодавчу свою діяльність, удосконалення розвитку Інституту уповноваженого. Чим Верховна Рада зможе вам допомогти? І яким чином зможете.
Дякую вам за ваше запитання і добрі слова. Шановні народні депутати, ми дійсно з вами зробили дуже серйозний і відповідальний крок, мається за увазі український парламентаризм в особі народних обранців в 1998 році. Попри те, що нам закидали, що Україна ще не готова до створення такого поза судового органу, яким є Уповноважений з прав людини і невідомо ще коли буде готова, адже дехто нас і досі вважає мабуть „банановою республікою”. Ми створили цей орган разом з вами і я вам за це дякую. Але сьогодні можу засвідчити з свого власного практичного досвіду на цій посаді протягом восьми років. Закон „Про Уповноваженого з прав людини” на жаль не дає Уповноваженому повною мірою сьогодні, особливо за нових умов парламентсько-президентської вже республіки, належним чином захищати права наших громадян. Дійсно, омбудсмен – це субсидіарний орган, тобто, допоміжний. Він не діє сам по собі, він обов’язково діє в співпраці з іншими структурами державної влади, які закликані.
Ніна Іванівна, ви, будь ласка, коротше пояснюйте, тому що часу на це не передбачається у Регламенті. Баранівський задає запитання.
Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановна Ніна Іванівна, я би хотів подякувати за розгляд тих багато чисельних заяв, до яких, з якими до вас зверталися і я звертався, як народний депутат, від жителів Рівненської і Житомирської області, і вони вам вдячні за їх розгляд. Ми розуміємо, і люди розуміють, що все від вас не залежить, адже, ще повинна тут діяти чітко і судова гілка влади, і вже і виконавча влада та й законодавча. Разом з тим, я хотів би вам задати таке питання. Скажіть, будь ласка, як ви бачите, все-таки я в продовження попереднього автора запитання, як ви бачите розвиток в цілому системи вашої? Справа в тому, що від людей Київ знаходиться дуже далеко. Чи не настав час відкрити відповідне відділення в кожному обласному центрі, можливо, даже у великих містах? Чи не настав час мати відповідне відділення, відповідний підрозділ, який би опікувався правами людей тих, які сьогодні знаходяться в місцях позбавлення волі, адже, ми знаємо, що там в силу різних причин багато людей є і безневинно.
Відповідайте, будь ласка.
Дякую за запитання. Я можу сказати, російський досвід мене переконав. Представники з прав людини в регіонах не мають можливості фактично відвідувати пенітенціарні заклади, адже, це прерогатива тільки федерального омбудсмена. Наш закон передбачає таку можливість створювати представництво або мати представників в регіонах. Проте, досі моє прохання, виділити конкретне фінансування для того, щоб омбудсмен міг це зробити досі жодний парламент, жодне скликання так і не зробило. Попри це, з центрального бюджету я виділила частину коштів для того, щоб мати таких представників в найбільших регіонах України, в найбільш проблемних, це, безумовно, Автономна Республіка Крим, де вже декілька років працюють наші представники, це Закарпаття, і це Донецький, Луганський регіон. На сьогоднішній день, знаючи, що багато наших трудових мігрантів знаходиться в Польщі і щороку 19-мільйонне перетинання тільки кордону, я призначила на громадських засадах відомого правозахисника, адвоката польського, який зараз безпосередньо розпочав цю роботу. Я сподіваюсь, що за умов
Кендзьор.
Я прошу передати слово Мустафі Джемільову.
Будь ласка.
Уважаемая Нина Ивановна, как вы помните, мы были соавторами постановления по увековечиванию памяти известного правозащитника Петра Григоренка. Но ваши, один из субъектов вашей коалиции, а именно коммунисты были решительно против этого постановления. Так вот, при рассмотрении в Верховной Раде вы не только не выступили в защиту этого постановления, но даже не проголосовали. Скажите, пожалуйста, вы всегда будете руководствоваться решением своей коалиции или же все-таки своими собственными убеждениями? Спасибо.
Мустафа-ага, вы знаете мою позицию в отношении поддержки вместе с вами разработанного постановления по генералу Григоренко, увековечиванию его памяти. Моя позиция существенно отличалась от позиции некоторых членов нашей коалиции. И я считаю, что это было подтверждение моей независимой позиции. Я абсолютно уверена в том, что нам удастся поставить вновь этот вопрос и добиться позитивного голосования. И я со своей стороны сделаю все, чтобы то постановление, которое мы с вами вместе внесли, было проголосовано в нашем парламенте.
Писаренко.
Шановна Ніна Іванівна, у мене є для вас два запитання. Перше, це, напевно, те запитання, яке на сьогодні цікавить багатьох депутатів в цьому залі, чи зможете ви нівелювати той політичний вплив тієї політичної сили, за якою ви прийшли в парламент? Це перше. І друге. В разі вашого обрання яким чином ви бачите подальший розвиток цієї інституції в світлі європейської інтеграції України? Дякую.
Я можу вам сказати, шановні колеги, що у Центрі Європи, у Відні, мої колеги, шановні омбудсмени, взагалі залишаються вже 30 років лідерами трьох політичних найбільших сил, які проходять до парламенту, але жодним разом Рада Європи або інші міжнародні організації ніколи не поставили це питання і не закидали шановній Австрії у тому, що омбудсмени Австрії, які є членами партії, навіть є залежними від цих партій, коли виконують конкретні повноваження і дають певну присягу. Ця відповідь моя, безумовно, в тому полягає, що була і залишаюся незалежною, адже я не є членом партії. Наступне. Я вважаю, що настав час надати право через зміни до Конституції, в першу чергу, право законодавчої ініціативи. І я намагалася, прийдячи в цей парламент, на жаль, немає мажоритарної системи, і це є певною мірою дискримінацією здебільшого наших громадян України, адже виключна пропорційна система на сьогоднішній день діє в Україні. Як би до цього не ставилися мої колеги, можу сказати, що, я вважаю, що мають бути зміни, по-перше.
Литвинов.
Депутат Литвинов, фракция Партии регионов. Прошу слово передать депутату Бахтеевой.
Тетяна Дмитрівна, будь ласка.
Спасибо большое. Уважаемая Нина Ивановна! Наконец-то вся страна и медицинские. , и медики, которых более миллиона, сегодня спокойны, что бюджет 2007 года внесено отдельной строкой закупка гамма-ножа. И все мы прекрасно знаем, в особенности медики и пациенты, которые нуждаются в этом лечении, что именно вы 6 лет назад начали благотворительный сбор населения Украины в помощь закупки гамма-ножа и сегодня эта сумма фонда составляет 4 миллиона 400 гривен. Я хочу вам выразить огромное спасибо от имени медиков, врачей нейрохирургов и тех пациентов, которые нуждаются в это помощи и задать вам такой вопрос. Это была именно просьба медиков или было очень много обращений пациентов. Еще огромное спасибо, что вы помогаете всегда всем людям, кто нуждается в правозащите, это ваша работа, это.
Говоріть.
Шановні друзі, я з цієї трибуни, Тетяна Вікторівна, дякую, що ви підняли одне з найболючих питань досі невирішених в Україні. Я просто вас прошу, вибачте, мабуть з протягнутою рукою до кожного з вас, сьогодні нам дійсно треба, конче треба мати принаймні один гамма-ніж для людей, хворих на ракові пухлини мозку, адже сьогодні Україна проводить трепанацію черепу досі і потім ці люди страждають до кінця своїх днів, якщо виживають. Якщо хто з вас в змозі або сам, або знайти таку підтримку, нам ще це необхідно, адже гамма-ніж один, на який сьогодні в бюджеті вже наше скликання виділило кошти, дякуючи підтримці, до речі, в першу чергу депутатам з Партії регіонів, не вистачить для всієї України. Кожен регіон повинен мати гамма-ніж, сучасне медичне обладнання. І я звертаю увагу і прошу вас сльозно, щоб ви підтримали цю громадську ініціативу простих громадян нашої держави. Дякую.
Сідайте, будь ласка. Чи є необхідність обговорювати кандидатури? Є, да? Запишіться. Запишіться від фракцій. Від фракцій, будь ласка. Будь ласка, запишіться хто хоче ще говорить. Дякую. 10 хвилин. Більше? А, 15 хвилин, вибачте. Кендзьор виступає від фракції "Нашої України".
Шановні колеги! Інститут представника чи Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини – надзвичайно важлива інституція у державі. І мені, як народному депутатові України усіх 5-х скликань, як кажуть, переді мною, як на листочку, вся діяльність Ніни Іванівни Карпачової у якості такого Уповноваженого. Якщо перший період, справді, Ніна Іванівна чесно і сумлінно виконувала обов’язки, то уже, починаючи із 2004 року – це факт незаперечний, тому що ми про це говорили і у Верховній Раді, - Ніна Іванівна повністю почала виконувати доручення тодішньої СДПУ(о). Це дуже чітко простежувалося на подіях, при розгляді подій, які вирували у Мукачевому. Ніна Іванівна відверто стала на бік тих бандитів, які знищували свободу, волевиявлення мукачівців на виборах, на пам’ятних виборах. І невипадково за Ніною Іванівною утвердилася думка, замість Уповноваженого, утвердилася назва: „дівчинка по політичному виклику”. Це також ми тут говорили постійно. І сьогодні, коли ми бачимо, що навіть на цій трибуні, коли Ніна Іванівна говорить, дякує нам усім, що ми всупереч Кучми, якого називає, так би мовити, яскравим деспотом, вона нам дякує, що ми всупереч тоді Адміністрації Президента її обрали, вона тут же пішла на вибори із ставлеником-висуванцем Кучми Януковичем у склад Верховної Ради. Де ж логіка? Отже, Уповноважений з прав людини, який сьогодні є виключно на побігеньках в однієї політичної сили, про яку ми знаємо, як вона ставиться до свободи слова, до прав людини, до поняття демократії, я думаю, що світ просто засвистає наше рішення сьогодні, яке ми, не дай Бог, приймемо. Дякую.
Будемо сподіватися, що. інтелігентніше, ніж дехто з наших депутатів. Не треба, давайте коректно обговорювати питання, по суті. Слово має Володимир Олександрович Яворівський від фракції Блоку Тимошенко.
Шановні колеги, шановні наші виборці! Я хочу нагадати вам і собі, що сьогодні у нас дуже відповідальне голосування. Хочу нагадати про те, що і нас уже тут не буде в цій залі, а обраний сьогодні правник, який має виконувати функцію, даруйте на слові, „сторожового пса” в охороні прав людини, буде залишатися. Через те це, справді, голосування дуже і дуже відповідальне. Ми маємо сьогодні два кандидати. Вони різні, різновеликі, навіть так я би сказав. Фактично, моє політичне життя постійно розвивалося паралельно із політичним життям Ніни Карпачової. Я хочу нагадати, пані Ніно, і ту ніч, коли ми приймали Конституцію. До останнього моменту дискутували за ту чи іншу статтю. Я хочу сказати, що Блок Юлії Тимошенко ставиться з великої симпатії до Ніни Карпачової як до особистості, особистості рішучої, іноді крутої, завжди яка вміє тримати позицію. Я хотів би навіть, завершивши цю частину мого виступу, привітати Ніну Карпачову з обранням її омбудсменом, я в цьому не маю жоднісінького сумніву. Але водночас, пані Ніно, я хочу сказати і інше для того, щоб залишатися чесним і перед вами, і перед виборцями. Я хочу вам сказати, що з моєї точки зору, звичайно, пік вашої діяльності, найвищий ваш злет уже відбувся. Це був той момент, коли ви, справді, тоді виступили і проти кучмівської влади. Я тут не зовсім зголошуюся з моїм колегою Кендзьором, який виступав. Саме пік. Він забув просто. Слава, про те, що саме тоді вона зайняла позицію дивовижну: вона привела оцього сержанта міліції і посадила отам. Це було дивовижно, і я, справді, тішився, що Україна має такого захисника людських прав. А захищати є що! А захищати є що! Тому що наші заробітчани по світах абсолютно безправні, тому що суд наш, європейський суд завалений справами із України. Але, Ніно Іванівна, я хочу бути абсолютно чесним і сказати: це була ваша помилка, ви були прекрасним омбудсменом, ми вас відстояли другий раз і ми б вас обрали третій раз. Те, що ви були п’ятим номером, - це навіть не просто у списку, а ви несли ідеологію. Для чого це вам було потрібно, я абсолютно не розумію. І кілька слів про Захарова. Я, ще раз кажу, ви будете омбудсменом і, дай Боже, щоб ви досягли ще одного піку. Але я переконаний, що він уже позаду. Захарову скажу, не переживайте. Для вас це теж зоряний час, про вас узнала Україна і те, що ви висунуті на цю посаду, це визнання тих заслуг, які вже у вас є. Дякую.
Спасибі. Герман. Ганна Герман виступає, будь ласка, увага.
Якби ви були з нами, казав попередній доповідач, ми би вас обрали і п’ятий, і третій, і десятий раз. Але. Ніна Карпачова була і з вами, і з нами, і завжди з українським народом. І, будучи висуванцем будь-якої політичної сили, вона завжди мала відвагу говорити правду і відстоювати права громадян. Перший раз я зустрілася з Ніною Карпачовою у 2002 року у самий розпал „Україна без Кучми”, цієї величезної кампанії. Ми зустрілися за кордоном на одному із засідань Парламентської асамблеї Ради Європи, де я працювала як журналіст. Подиву гідна була поведінка цієї жінки, яка приїхала з країни, де панував у той час такий жорсткий режим, і як вона відважно говорила в світі про порушення прав людини в Україні. Як відважно вона вийшла за цю трибуну парламентську і говорила про порушення прав людини в Україні, коли за гратами сидів Борис Колесніков, і уже панував інший режим, і інша влада уже порушувала права людини. Те, що Карпачова знайшла в собі мужність, маючи абсолютно комфортну ситуацію, піти у списках Партії регіонів, – це був мужній вчинок, вона показала, що вона в опозиції і в даний час, що вона в опозиції до порушень прав людини в Україні. Я вважаю цю жінку досвідченою, мудрою, не заангажованою і такою, яка завжди буде захищати права людини, хто би не був при владі, і яка би політична сила її не висувала. Вона це довела своїм життям. Я пропоную, шановні колеги, домогтися ще одного, щоб людина, яка захищає права людини в Україні, мала право законодавчої ініціативи. Дякую вам.
Слово має від соціалістів Богачук Василь Степанович, будь ласка. За ним Джемілєв.
Шановний голово, шановні депутати, я вийшов на цю трибуну, щоб ще раз заявити про свою підтримку Ніні Іванівні Карпачовій. Я вийшов заявити це від себе, щоб заявити від фракції Соціалістичної партії у Верховній Раді, щоб заявити підтримку від Всеукраїнського об’єднання „Правозахист”, співголовою якого я є і яке на своєму останньому засіданні ради одноголосно прийняло рішення про підтримку Ніни Іванівни Карпачової. Я вийшов, щоб звернутися до опонентів обрання Карпачової. В чому суть поваги до Ніни Іванівни? Коли її фотокартку, коли вирізку з газети з її зображенням я як професійний адвокат, як правозахисник бачив в багатьох підзахисних, обвинувачених, підсудних, багатьох СІЗО і за межами СІЗО. Це, в цьому і є повага, повага від найвищої і останньої людської надії. І кожен правозахисник знає справжню ціну цієї надії. До нас звернулася із листом людина, яка, яку знають в усьому світі, яка звернулася з листом-зверненням. Я процитую тільки декілька слів. „Мільйони нещасних людей в особі Ніни Карпачової знайшли добру, сердечну, чуйну людину, яка в найтяжчі часи для знедолених людей приходить на допомогу покинутим нещасним людям. Сотні людей звертаються до неї щоденно. Безкорисна, сердечна, чутлива до чужих бід для багатьох стала мамою, сестрою і надією”. Це слова Лесі Гонгадзе. І, зустрічаючись з нею, я хотів би ще сказати те, що вона передала, про справу Георгія не турбується ні Генеральна прокуратура, ні інші представники влади, турбується лише Ніна Іванівна Карпачова. І вона звернулася до Ніни Іванівни: не випускайте з під уваги справу Георгія Гонгадзе, доведіть її до суду. Закінчуючи свій виступ, я хочу закликати всіх народних депутатів підтримати Ніну Іванівну Карпачову і ми тим самим проголосуємо за людину, яка ніколи, а я в цьому переконаний, не зупиниться в боротьбі за правду, в боротьбі за справедливість, в боротьбі за права і інтереси кожного громадянина України. Дякую.
Джемілєв має слово. Будь ласка. Рефат Чубаров.
Шановні народні депутати! Шановні виборці! Маємо бути об’єктивними, Ніна Іванівна є однією з тим українських державних і політичних діячів, які внесли найбільший внесок в становлення такої важливої в нашій державі інституції, як Уповноважений з питань прав людини. Але маємо бути чесними, оскільки саме Ніна Іванівна своїм входженням в передвиборчий список однієї із політичних сил, і тут не важно якої, внесла сумніви у суспільство у спроможності зберігати таку інституцію, як Уповноважений з питань прав людини повністю незалежною від політичних розкладів, як у парламенті, так і у суспільстві. Я дуже часто їжджу метром і сьогодні у мене була така дивна, цікава бесіда з однією з тих, хто до мене підійшов, а це протягом десяти хвилин ми говорили. Проте ця людина намагалася мене переконати в тому, що оскільки, як він вважає, буде обрана Ніна Іванівна, то треба тепер внести в Інституцію як Уповноважений з прав людини коаліційний принцип прийняття на роботу співробітників, а я намагався йому сказати про те, що ні в якому разі не можна тепер отакий політичний розклад, який ми, який дуже став модним в нашому суспільстві як при формуванні уряду, при кадрових всяких таких перетрубаціях і таке інше, переносити і в інституцію як Уповноваженого з питань прав людини. Я, дійсно, не знаю, після останніх таких політичних процесів, тенденцій, в які була залучена в тому числі, і Ніна Іванівна, чи зможемо ми зберігати цю інституцію дійсно незалежною? Знаєте, і коли от я слухав ці всі обговорення, ви знаєте, я хотів би, щоб ми відходили від тих стереотипів, які панують тут іноді в залі. Тут звучали слова грантоєди, вплив державних інституцій. Ніна Іванівна, я думаю, як вам відомо і це дуже добре, що це ви робили, інституція Уповноваженого з питань прав людини, була одна із отримувачів достойних грандів для того, щоб розбудувати ту систему, в тому числі, від іноземних держав, в тому числі, від різних міждержавних фондів. Я це говорю про те, що треба бути часто відвертим і публічним не зважаючи на це, подобаються це тим, хто тебе слухає. Якщо ти впевнений в своїй правоті, це нам сьогодні продемонстрував пан Захаров Євген. Він розумів, що деякі його висновки вони є такими, які не приймаються більшістю в залі, але він про це говорив, бо оскільки він впевнений, що він правий, таким має бути Уповноважений з питань прав людини. Незважаючи від того, що ви, що ми тут хочемо чути.
Спасибі. Беспалий передає Левченко слово. Ксенія Левченко говорить, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні слухачі! Шановний Головуючий! Я хочу виступити на підтримку Євгена Юхимовича Захарова, який є представником громадських організацій, співголовою Харківської правозахисної групи, головою Української Гельсінської спілки і не тільки тому, що фракції "Наша Україна" і БЮТ висунули цю кандидатуру, але саме тому, що громадські організації, а їх майже 400, підписалися під цією кандидатурою. І я не думаю, що потрібно ділити тих двох кандидатів, які у нас є, на кандидатів від коаліції та кандидата від опозиції. Омбудсмен – це та посада, яка має належати громадянському суспільству. І саме прислухаючись до голосу громадянського суспільства, громадськості, і була висунута кандидатура Євгена Захарова. І давайте подивимося на ті програмні пункти, які він пропонує, як кандидат на цю посаду - це і створення інститутів спеціалізованих омбудсменів. Вже багато років ми говоримо про необхідність мати захисника з прав дитини, омбудсмена з гендерної рівності, омбудсмена з питань ув’язнених. Він говорить про необхідність розвитку Інституту регіональних уповноважених і така система працює в багатьох країнах і є позитивною. Він говорить про необхідність розробки національного, превентивного механізму з попередження катувань. Ми ратифікували цей договір, цей протокол ще в липні цього року. І саме Уповноважений з прав людини має відповідати за реалізацію положень цього документа і створювати незалежні превентивні механізми проти катувань в країні. Це і співпраця з громадськими організаціями, які є основою право захисту в державі. Будучи керівником однієї з правозахисних організацій, я хочу сказати, що ми мали добрий досвід роботи з Ніною Іванівною, але останні роки ми не отримуємо листів на запити щодо допомоги громадянам, які постраждали і від торгівлі людьми, і від домашнього насильства, і з питань захисту прав дітей. І я думаю, що сьогодні нам потрібно подивитися не стільки в минуле, бо багато було зроблено доброго чинним омбудсменом, а подивитися в майбутнє для того, щоб цей представник захищав саме суспільство, а не лише його частину. І тому, не дивлячись на результати сьогоднішнього голосування, звертаючись до всіх правозахисників, які слухають сьогодні це засідання Верховної Ради, я хочу сказати, що це сьогодні велика перемога українського громадського правозахисного руху. Тому що вперше, саме від правозахисних організацій висунута кандидатура на посаду омбудсмена. Давайте підтримаємо його для того, щоб Україна могла розвиватися як демократична чи цивілізована держава. Дякую.
Спасибі. Я продовжую засідання до 12.15. І на завершення цієї дискусії хочу тільки сказати, що сьогодні наш парламент знаходиться у привілейованому стані, бо він розглядає дві достойні кандидатури. І тому кожен депутат, голосуючи, може своє ставлення виразити конкретно, віддаючи голос за того чи за іншого кандидата. Це ваше право. А як це робити, скаже Ярослав Сухий. Будь ласка, голова Лічильної комісії. Як правильно голосувати, організувати голосування.
Шановні колеги, як голова Лічильної комісії Верховної Ради України, оголошую про збір членів Лічильної комісії в кулуарах третього поверху, кімната 5. Нагадаю. У зв’язку з тим, що трагічно загинув наш колега Юрій Оробець, внесені зміни в склад Лічильної комісії, дозвольте тільки прізвища назвати тих народних депутатів України, які обрані членами Лічильної комісії 25 травня 2006 року і 16 листопада 2006 року: Абдуллін, Бірюк, Бондаренко Олена Федорівна, В’язівський, Гнатенко, Жебрівський, Кирильчук, Козуб, Комар, Корсаков, Наконечний, Пеклушенко, Римарук, Стасів, Стоян, Сулковський, Сухий, Цибенко, Тарасов, Філіндаш, Чубаров і Шаго. Названих колег народних депутатів прошу на протязі 5 хвилин піднятися в нашу кімнату засідання Лічильної комісії. Олександр Олександрович, у мене прохання, ми через 10 хвилин для проведення, після проведення засідання і затвердження форми бюлетеня будемо готові доповідати тут. Я прошу дати доручення секретаріату продублювати це оголошення через засоби нашої інформації для членів Лічильної комісії про зібрання.
Тоді хвилиночку, ви пропонуєте провести засідання і голосування зразу? А як? Ще раз тоді поясніть, будь ласка.
Лічильна комісія зараз збирається для того, аби провести своє засідання і затвердити форму двох бюлетенів. Після того, я зійду вниз і ми з вами затвердимо ці форми бюлетенів, двох бюлетенів, і форми захисту цих бюлетенів і після того, ми оголосимо рекомендації Лічильної комісії по самій процедурі голосування. Дякую.
Ще одне оголошення.
Є ще одне. Шановний Голова Лічильної комісії, стаття 41 вимагає у нас процедурного рішення, оскільки у нас на посаду Уповноваженого є дві кандидатури, ми можемо прийняти рішення окремо по кожному бюлетеню, а голосувати списком, одним бюлетенем. Але за це треба проголосувати процедурно, тобто набрати не менше як 150 голосів. Тому треба проголосувати, щоб вони підготували саме в такому порядку бюлетені.
Шановні колеги, я просто звертаюсь до вас як товаришів по роботі. 450 бюлетенів, їх потрібно двом нам підписати, проштампувати. То я просив би вашої згоди, аби кандидатури двох претендентів на Уповноваженого в правах людини були в одному бюлетені. В іншому бюлетені – кандидатура на посаду Заступника Голови Верховної Ради України. Прошу підтримати пропозицію статті 41-ї Регламенту Верховної Ради України про надрукування двох бюлетенів.
Я тоді цю пропозицію ставлю на голосування. Тобто один бюлетень про двох кандидатів на посаду Уповноваженого і окремо бюлетень, в алфавітному порядку, так, і окремий бюлетень щодо Заступника Голови парламенту. Ставлю на голосування. [[12:14:12]] За-398 І відразу хочу попередити. Ярослав Михайлович, ви працюєте так, як потрібно за Регламентом. А сесія, парламент затвердить ваші протоколи через 30 хвилин, зібравшись після перерви. Оголошується перерва на 30 хвилин, до 12.45. Всі подивіться на годинник.
Слово має Голова Лічильної комісії Ярослав Сухий.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні колеги! Дозвольте вам продемонструвати рекомендовані Лічильною комісією форми бюлетенів для таємного голосування про обрання Заступника Голови Верховної Ради України та про призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Бюлетень для таємного голосування про призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини має такий вигляд: формат А4, такого кольору.
Назвіть якого.
Він блакитний, ну, такого кольору. Хто дальтонік, я не. морская. Я поясню ситуацію. Ми не можемо два бюлетені білого кольору, ми повинні, щоб відмінні вони були. Я закінчую. Форми захисту цього бюлетеня: підпис. [[це взірець, тут підпису немає ще]] підпис голови Лічильної комісії, секретаря Лічильної комісії. У правому кутку буде поставлений штамп при пред’явлені посвідчення, коли ви прийдете до столів реєстрації. Поки що я прошу на цьому затвердити цю форму. А потім дальше дасте мені слово, Олександре Олександровичу, щоби я пояснив форму голосування. Прошу у відповідності зі статтею 38-ю Регламенту пункту номер один Верховна Рада голосує затвердженими Верховною Радою взірцями. Я прошу затвердити два таких взірці. Тому що другий взірець для таємного голосування про обрання Заступника Голови Верховної Ради. Внесена кандидатура Томенка Миколи Володимировича. Він має таку форму - А4 в горизонтальному вигляді, два підписи – голова і секретар, це захист цього бюлетеня і штамп, який буде ставитися при отриманні при посвідченні на столах реєстрації. Прошу поставити на голосування про затвердження форм бюлетеня. Зразка.
Ляшко не задоволений, він не хоче за це голосувать. Будь ласка, дайте йому слово.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Шановний голова Лічильної комісії! От ви говорили з приводу обрання омбудсмена, що це має бути людина незаангажована, яка має служити в інтересах всього суспільства. Ви зараз нам пропонуєте бюлетень, кольору певної політичної сили. І таким чином, навіть підкреслюєте, яку мету ви переслідуєте. Я рекомендую вам зробити бюлетені на іншому папері, на іншому кольорі, щоб не навіювати непотрібних асоціацій. Дякую.
Зате, Томенко на кольорі Соціалістичної партії. Бачите, а так все у порядку. Я ставлю на голосування пропозицію про затвердження форми бюлетеню. Будь ласка. [[12:50:05]] За-351 Дякую. Будь ласка, сідайте. Далі.
Шановні колеги, порядок голосування слідуючий. При пред’явленні посвідчення народного депутата України на місцях нашої реєстрації, там де ми завжди голосуємо, буде стояти чотири столи, за ними будуть члени Лічильної комісії видавати ці бюлетені. Ви бачите тут затвердженій тепер уже вами формі, квадратик, в якому ви проставляєте відмітку. Томенко Микола Володимирович, ставите відмітку, значить „за”. Там де не підтримуєте кандидата, ставите птичку. Якщо дві відмітки, такий бюлетень вважається не дійсним, це ви пам’ятаєте. Я ставлю таку птичку, хтось хрестики, хтось що-небудь, не важно, Регламент Верховної Ради України не передбачає, сказано слово „відмітка”. Відмітка може бути любої форми. За кого ми вибираємо, за того ми і ставимо відмітку. Друге. Прошу бути всіх уважними. На столі буде лежати два списки: один список – що ви отримали бюлетень за Томенка, другий список – що ви отримали бюлетень за призначення на посаду Уповноваженого з прав людини. Будь ласка, не забувайте розписатися, бо після того ми, коли будемо підраховувати голоси і бюлетені, у нас може вийти неспівпадання цифр. Ще одне. Пам’ятайте, що там буде стояти штамп погашення. Якщо хтось з членів Лічильної комісії забув його проставити, вимагайте, щоб цей штамп.перерви на місцях голосування – перше, і закінчити згідно Регламенту, ми повинні голосувати не менше однієї години. Тому ми просимо вас дати можливість для голосування півтори години, з другої до 15.30. Отже, з другої. Це не потрібно затверджувати Верховною Радою. З другої до 15.30 буде.
Тоді з 14-ї до 15.30.
З 14-ї до 15.30 буде відбуватися голосування у місцях, відведених для цього Верховною Радою. В 13.40 Лічильна комісія збирається на нове своє засідання, з тим, аби прийняти надруковані бюлетені, перерахувати їх і роздати на столах, там, де буде відбуватися голосування. Ще раз нагаду: для отримання бюлетеня необхідно особисто, не через когось, пред’явити посвідчення. Доводжу зразу до вашого відома: є одна людина – важкохвора, його приведуть сюди. Ми прийняли рішення Лічильної комісії в повному складі: той стіл, на якому він зареєстрований, видасть йому бюлетень при пред’явленні посвідчення. Йому важко транспортуватися, підніматися. Ну, це одна кандидатура, ми прийняли окреме рішення. Дякую. Ще раз.
Запитань немає більше, так? Дякую, Ярославе Михайловичу. Сідайте, будь ласка. Ну так, хай працює над підготовкою голосування. А тим часом я хотів би вашої згоди одержати на таке рішення. У нас зараз розглядається питання про призначення членів Вищої ради юстиції, це теж таємне голосування. Але я щоб не травмувати кандидатів, які можуть не одержати необхідної кількості голосів,. згода всіх фракцій, треба ще це питання обговорити на Погоджувальній раді, я би просив вас перенести це питання на слідуючий сесійний тиждень. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу підтримати. [[12:54:14]] За-326 Це те, що стосується голосування таємного. А відкритим голосуванням розглядаються Постанови про призначення членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Також я прошу перенести на слідуючий сесійний тиждень, щоб порадилися голови фракцій і визначилися щодо кандидатур. Ставлю на голосування. [[12:54:50]] За-343 Дякую. Олексій Юрійович Кучеренко є в залі чи немає? Немає. Тоді розглядається проект постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 2 листопада 2006 року "Про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань перевірки фактів корупційних дій у Міністерстві внутрішніх справ”. Слово з цього приводу Малиновський Олексій Петрович. З місця просить. Будь ласка.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Проект постанови вноситься у зв’язку з діяльністю міністра внутрішніх справ Юрія Луценка. І враховуючи, те, що сьогодні ситуація змінилася, і Луценко не є сьогодні міністром, то я як співавтор цього закону пропоную зняти з розгляду цю постанову як таку, що втратила актуальність сьогодні. Дякую.
Що з цього приводу комітет Стретовича має, профільний комітет?
Дайте ще слово Малиновському.
Шановні колеги, я як член комітету можу доповісти, що комітет розглядав це питання двічі на своєму засіданні. Є рішення Регламентного комітету, який підтримує це рішення. І я вважаю, що, і комітет прийняв рішення теж підтримати мою пропозицію про зняття з розгляду як. актуальність цієї постанови. Дякую.
Мова йде про постанову 2476, я так зрозумів, да? Я ставлю її на голосування. Будь ласка, якщо немає бажаючих висловитися. Чи є бажаючі висловитися? Тобто мова йде про те, щоб зняти з розгляду це питання. Я ставлю на голосування цю пропозицію, будь ласка, підтримайте. [[12:57:42]] За-259 Приймається рішення. Пропонується у режимі другого читання розглянути проект Закону про внесення змін до статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посадових осіб, які мають право складати протоколи]]. Доповідає Олійник Святослав Васильович, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановні колеги, коротко нагадаю. Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до другого читання законопроект про внесення змін до статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення, який прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 28 листопада 2006 року. Цей законопроект поданий Кабінетом Міністрів України та спрямований на усунення прогалин в чинному законодавстві. Зокрема, законопроектом пропонується доповнити статтю 255 Кодексу про адміністративні правопорушення. і інших водних живих ресурсів та пунктом другим посадовим особам спеціального уповноваженого органу з питань ліцензування надати право складати протоколи про порушення порядку видачі документів дозвільного характеру. В цілому цей законопроект є нескладним, достатньо формальним і спрямований на усунення прогалин в чинному законодавстві. Жодних труднощів при підготовці і проблемних, спірних питань при підготовці до другого читання не виникало в комітеті, але слід звернути увагу на те, що вже після того, як цей текст другого читання був підготовлений до розгляду, набув чинності закон, який прийнятий Верховною Радою 11 січня 2007 року №2072, де в запропоновану редакцію статті уже внесені інші зміни. Через те у мене прохання уважно послухати з голоса редакцію, яка пропонується, у зв’язку з тим, що зараз вже діє трохи інша редакція статті, в яку вносяться зміни. А саме в пункті два запропонованого законопроекту викласти наступним чином. Спеціально уповноваженого органу з питань ліцензування, державної регуляторної політики та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та його територіальних органів додані вже у статті 166 із значком 11 та 166 із значком 12 тепер замінити цифрами 166-10, 166-12. Це пов’язано з тим, що після того, як вже був підготовлений цей законопроект, який зараз доповідається, до другого читання набув чинності закон, яким змінюється формулювання тієї норми, до якої вносяться зміни. Це технічна правка. Я прошу з врахуванням цієї редакції підтримати цей закон. Дякую.
Дякую. Тут справа така, що це навіть якби ви і не оголосили, то Юридичне управління зобов’язане було провести юридичну редакцію цього документу і зробити відповідні уточнення. Таким чином, ви абсолютно правильно доповіли. Є дві поправки до цього проекту і обидві враховані, інших не поступало, тому є всі підстави ставити на голосування цей проект закону в цілому. Я ставлю на голосування, враховуючи і уточнення, яке зробив доповідач. Будь ласка, визначайтеся. [[13:01:46]] За-332 Рішення прийнято. За процедурою другого читання розглядається проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про фізичний захист ядерних установок, ядерних матеріалів, радіоактивних відходів, інших джерел іонізуючого випромінювання". Доповідає голова підкомітету Комітету з паливно-енергетичного комплексу і ядерної безпеки Бронніков Володимир Костянтинович. Уважно слухайте.
Уважаемые коллеги! На предыдущей сессии в первом чтении нами был принят закон, который предусматривал возможность допуска иностранных лиц не граждан Украины на объекты ядерной энергетики. Это связано с тем, что на объектах ядерной энергетики и в частности на Чернобыльской АЭС много работ выполняется за зарубежные деньги, и привлекаются иностранные фирмы для выполнения этой работы. Напоминаю, что был один вопрос, который прозвучал при принятии: как быть с людьми без гражданства? Такие поправки к первому чтению были присланы депутатом Кальченко и депутатом Семиногой. После консультации с Министерством юстиции, в связи с тем, что допуск не только на объекты ядерной энергетики, не только допускаются по условиям гражданства, но и по условиям выполнения специальных требований и личным характеристикам человека, то есть, нет террориста, нет наркомана, нет в прошлом судимого и контроль. ответственность несет государственный орган по управлению ядерной энергетики, была принята редакция, что если человек допускается в установлено в национальном законодательстве порядке, то он может выполнять работу на объектах атомной энергетики. Такая поправка внесена и тем самым, учтены поправки и господина Кальченко, и господина Семиноги. Комитет предлагает принять законопроект в целом. Спасибо.
Дякую. Ще раз нагадую, що пропозиції депутатів, які мали суттєве значення, проголосовані, тобто підтримано комітетом. Інших не поступало. Тому я маю підстави говорити про можливість голосування цього проекту. Я ставлю проект, реєстраційний номер. Я, одну хвилиночку, я прошу вас, не заважайте вести засідання. Реєстраційний номер 2368 закон ставиться в цілому на голосування. Будь ласка. [[13:04:53]] За-288 Дякую. У нас в порядку дня передбачений Закон України "Про внесення змін до статті 1 Закону України "Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини". Він ставиться на розгляд після доопрацювання. Тому я пропоную слово заступнику голови Комітету з питань культури – Лесю Танюку. Яворівський буде сам доповідати. Надаючи значення цьому закону, голова комітету береться доповідати. Будь ласка, Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні колеги, шановні наші виборці, я хочу просто довести до вашого відома суть цього законопроекту. Був прийнятий Закон про те, щоб призупинити приватизацію тих об’єктів, які мають пряме відношення до пам’яток національної культури і архітектури. Це було зроблено ще в попередній каденції, це було дуже нормальне рішення, тому що почали буквально шматувати сьогодні ті зони, які справді дорогі для нашої культури, для нашої національної пам’яті і тому подібне. Після цього, також у попередньому скликанні Комітет з питань культури вніс законопроект, уточнення до цього закону про певні обмеження в приватизації. І треба віддати належне юридичній службі Президента, вони виловили пені суперечності між Законом про приватизацію житла і між цим законопроектом. І з’ясувалося про те, що фактично ми відсікли можливість приватизувати житло тих людей, які живуть, скажімо на території якоїсь історичної пам’ятки, але там є певний житловий сегмент, де люди мають квартири і тому подібне і вони не можуть їх приватизувати. Через те це зайшло в протиріччя із Конституцією і з Законом про приватизацію житла. Ми винесли цей законопроект уже в нашому скликанні, я доповідав вам тут з цієї трибуни про нього. Ми фактично прийняли значну частину зауважень, які вніс Президент, але тоді було виявлено таку потребу і Олександр Олександрович Мороз про це сказав, повернути цей законопроект згідно наших процедурних речей, повернути в комітет, щоб і комітет його розглянув, все в ньому втряс, розставив на свої місця. Саме такий законопроект ми зараз вам і пропонуємо. Суть його полягає в тому, що перед тим, як надати можливість приватизувати, скажімо чи житлову квартиру, яка перебуває на території пам’ятки, чи республіканського, чи обласного, чи навіть місцевого значення, цей законопроект вводить норму, що перед цим потрібно скласти попередню угоду про умови, як цей власник буде поводитися. Тобто ми його заганяємо в певні рамки і він повинен ці рамки виконувати. Чому? Тому що Закон про приватизацію житла говорить про те, що тільки з власником можна складати угоду. А ви самі розумієте, він ще не є власником, він ще тільки має намір стати власником. Через те, мені здається, цей двоступеневий період, значить, приватизації житлових приміщень, льохів там. І тому це стосується, звичайно, в першу чергу таких місць як Львів, Івано-Франківськ там, де є старовинні, різні, значить, пам’ятки такі як там: Жовква, Біла Церква і тому подібне. Через те, комітет пропонує вам, у нас цей законопроект пройшов буквально на ура от. І оскільки він уже один раз обговорювався у Верховній Раді і, фактично, ви дали на нього згоду, тільки щоб ми формально оформили деякі документи. Через те, Олександре Олександровичу, я не бачу зараз потреби забирати просто час, суть цього законопроекту я доповів.
Дякую. Я думаю, що переконливий був голова комітету. Можна ставити на голосування цей проект? Я ставлю на голосування і прошу підтримати цей проект. Реєстраційний номер 0817. [[13:09:03]] За-361 Прийнятий закон. Ну, у зв’язку з тим, що у нас розглядалося питання, в першій частині дня трохи графік був зламаний, тому є і пропозиція, щоб, питання про обрання і звільнення суддів розглянути після 16 години. Це не є зміною процедури, це просто послідовність і я маю право це робити, якщо ви не заперечуєте, а я бачу, ви не заперечуєте, значить, голосування не будемо проводити. Про призначення позачергових виборів окремих сільських та міських голів. Має слово голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Богашева Наталя Владиславівна. А голова комітету є? Віктор Миколайович, у вас є. Справа це така, що тут і доповідати нічого, йдеться про призначення позачергових виборів сільських голів. У вас є проект 3113, він обґрунтований повністю. Комітет розглянув, дав позитивну відповідь про обрання сільського голови. Бакланово-муравійського сільського голови. район Чернігівської області. Я ставлю на голосування цей проект. До мене? До кого? З цієї теми? Будь ласка, давайте. Дайте Ляшку слово, хай задасть мені запитання.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Олександр Олександрович, питання наступного змісту. Згідно Регламенту, кожне питання повинно доповідатися визначеним комітетом-доповідачем. Одні питання, наприклад, як учора законопроект Лук’яненка, якого не було, дуже важливий законопроект. Ви знімаєте лише з цієї підстави, що немає Лук’яненка. Сьогодні ви розглядаєте, не зважаючи на те, що нема доповідача від комітету. Зараз ви переносите питання розгляду суддів, хоча люди годинами сидять, чекають. Не почули моєї думки. А я хотів запропонувати розглянути законопроект якнайшвидше 2559 - про внесення змін до 77 статті Основ законодавства про охорону здоров’я, де мова йде про інтереси мільйонів людей. Ви розглядаєте, Бог знає, які питання, тільки не ті, які цікавлять суспільство! Дякую.
Спасибі, Олег Ляшко. Дякую йому за те, що він за суспільство потурбувався, бо я не знав, що суспільство все говорить вашими вустами. Тому ми розкладали, складали цей порядок і я відповідно до нього оголошую питання. Але у вас є можливість, ви ж там збираєте зараз підписи про відкликання мене з посади Голови, тоді ви будете сідати на це місце і вести так, як вважаєте потрібним. А я веду так, як передбачено в регламенті. Богашева є? На вимогу Олега Ляшка, будь ласка, ставайте на трибуну так само.
Шановні колеги! Ви знаєте, що ми, прошлий раз я робила звіт відносно того, скільки виборів позачергових було призначено і скільки повноважень сільських, селищних, міських голів було припинено достроково. Сьогодні наш комітет пропонує вам на розгляд 18 постанов, починаючи з 3113 і закінчуючи 3130, про призначення позачергових виборів сільських і одного селищного голови на 22 квітня, неділю, у зв’язку з достроковим припиненням їх повноважень в основному в 16 випадках за власним бажанням і у двох випадках у зв’язку зі смертю. Всі необхідні вимоги законодавства дотримані. І фактично що можна сказати. Географія сама широка – це Харків, Хмельницький – по 3 сільських голови; Кіровоград – 2; решта – Вінниця, Житомир, Івано-Франківськ, Миколаїв, Полтава, Тернопіль, Сумська область, Херсонська, Черкаська і Чернівецька – по одному сільському голові і у Полтаві Оржичського селищного голови також просимо призначити вибори у зв’язку зі смертю. Ще раз хочу попросити підтримати рішення Комітету державного будівництва, місцевого самоврядування про призначення цих виборів на 22 квітня 2007 року. Власне, це все.
Дякую за цю доповідь. Я думаю, що запитань немає. Немає? Немає. Тому ви сідайте, будь ласка, я буду ставити на голосування послідовно. Постанова 3113 вже оголошена, йде голосування, будь ласка. [[13:14:34]] За-380 Постанова про призначення позачергових виборів Василівського сільського голови Онуфріївського району Кіровоградської області, 3114, на голосування ставиться. [[13:14:57]] За-387 Прийнята постанова. Так само Високопільського сільського голови Валківського району Харківської області, 3115 постанова, будь ласка. [[13:15:22]] За-403 Прийнято рішення. Вербовецького сільського голови Мурованокуриловецького району Вінницької області [[3116 постанова]]. [[13:15:48]] За-404 Прийнято рішення. Вереміївського сільського голови, Чорнобаївський район Черкаської області. 3117 ставлю на голосування. [[13:16:11]] За-416 Рішення прийнято. Ганнівського сільського голови. Петрівський район Кіровоградської області. Постанова 3118 ставлю на голосування. [[13:16:37]] За-417 Рішення прийнято. Губарівського сільського голови. Богодухівський район Харківської області. 3119 постанова. [[13:17:00]] За-409 Прийнято рішення. Кам’янського сільського голови Городоцького району Хмельницької області. 3120 постанова. [[13:17:22]] За-417 Рішення прийнято. Катеринівського сільського голови Лозівського району Харківської області. 3121 постанова. Будь ласка. [[13:17:43]] За-421 Рішення прийнято. Кияницького сільського голови, Сумський район Сумської області. 3122 постанова голосується. [[13:18:04]] За-421 Рішення прийнято, 421. Миролюбівського сільського голови Братського району Миколаївської області. Ви зверніть увагу, які в нас красиві назви у населених пунктах. 3123 голосується постанова. [[13:18:30]] За-426 Рішення прийнято. Пархомовецького сільського голови Хмельницького району Хмельницької області. 3124 постанова голосується. [[13:18:53]] За-414 Рішення прийнято. Підлубівського сільського голови Емільчинського району Житомирської області. 3125 постанова. [[13:19:16]] За-420 Рішення прийнято. Преображенського сільського голови Чаплинського району Херсонської області. 3126 постанова голосується. [[13:19:39]] За-417 Рішення прийнято Сновидівського сільського голови Бучацького району Тернопільської області. Постанова 3127 голосується. [[13:20:02]] За-415 Рішення прийнято. Угорницького сільського голови, Івано-Франківська міська рада Івано-Франківської області. 3129. [[13:20:24]] За-417 Рішення прийнято. Старогутянського сільського голови Дунаєвецього району Хмельницької області, 3128 постанова. [[13:20:46]] За-418 Рішення прийнято. Оржицького селищного голови Оржицького району Полтавської області – 3130 постанова ставиться на голосування. [[13:21:11]] За-420 Рішення прийнято. Постанова прийнята, спасибі вам. Наступне питання в нас – про зміну меж міста. Віктор Тихонов, будь ласка, на трибуну йдіть.
Шановний Олександр Олександрович, народні депутати України! Я думаю, що всі ви неодноразово чули про острів Зміїний і про коло проблем, пов’язаних з цим островом.
Я прошу, Віктор Миколайович, спочатку треба розглянути питання про перенесення постанови про Ладижин. Будь ласка.
Так, є пропозиція питання 2781 зняти сьогодні з розгляду і замість цього внести питання про присвоєння найменування населеному пункту Кілійського району Одеської області – острів Зміїний і проголосувати за цю постанову. Зняти 2781.
Шановні депутати! Я прошу, Віктор Миколайович, я поясню: комітет ще додатково розгляне 2781, там є конкретні пропозиції, то ми проголосуємо у два, два голосування буде. Ми знімемо цю постанову із розгляду. А замість того перенесемо, тобто на наступний пленарний тиждень, замість того поставимо проект постанови 3135 про присвоєння населеному пункті, котрий розміщено на острові Зміїний назви, яка би дала можливість перенести його, включити в перелік адміністративно-територіальних одиниць України. Я думаю, що це всі розуміють, що це треба робити. Тому, перше, ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду постанови 2781 на наступний пленарний тиждень. Будь ласка, іде голосування. Підтримайте, будь ласка. [[13:23:33]] За-415 І ставлю на голосування про включення до порядку дня проекту постанови 3135 про присвоєння найменування населеному пункту Кілійського району Одеської області. Ставлю на голосування. [[13:24:01]] За-419 Рішення прийнято. Вікторе Миколайовичу, два слова по суті.
Тепер по суті. Шановний Олександре Олександровичу, народні депутати. Я думаю, що всі ви неодноразово чули про острів Зміїний, про коло проблем, пов’язаних із цим островом. Сьогодні на ваш розгляд пропонується вирішити тільки одну з цих проблем, пов’язану з утворенням на острові населеним пунктом. Отже, 5 липня 2006 року Одеська обласна рада у повній відповідальності до чинного законодавства прийняла рішення утворити на території острова Зміїний сільського населеного пункту селище Біле. За територіальною належністю селище знаходиться у юрисдикції Вилківської міської ради і утворена з метою забезпечення життєдіяльності на території острова, посилення охорони кордону, розвитку морської економічної зони України, освоєння наукового, історичного, господарського, туристського потенціалу острова, розвитку господарської діяльності. Залучення інвестицій, розбудови комунальної сфери. Уже сьогодні на острові створено достатню інфраструктуру для забезпечення життєдіяльності мешканців і персоналу острова. Нині тут створений надійний цифровий електрозв’язок, мобільний зв’язок та Інтернет, функціонують поштові відділення, фельдшерсько-акушерський пункт, магазин. В населеному пункті видобувається і очищується питна вода, побудовано 4 будинки загальною житловою площею 800 квадратних метрів, введений в експлуатацію причальний комплекс, налагоджене постійне сполучення з островом протягом навігаційного періоду, впорядкована територія, встановлено освітлення, облаштовані тротуари, проведені інші роботи. Згідно з економічним планом розвитку острова передбачається будівництво пункту з первинної переробки морепродукції. Протягом періоду активного лову риби на шельфі острова постійно знаходиться до 20 риболовних суден, які зацікавлені в реалізації продукції вилову прямо у відкритому морі без додаткового переходу до материкового порту призначення. Отже ці та інші факти свідчать про обґрунтованість рішення Одеської обласної ради про утворення на острові Зміїний населеного пункту. Шановні народні депутати України, у відповідності до пункту 29 статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України віднесено найменування і перейменування населених пунктів, тому Одеська обласна рада звернулася з клопотанням до Верховної Ради України про присвоєння новоутвореному населеному пункту найменування селище Біле. Питання по присвоєнню найменування населеному пункту схвалено на загальних зборах мешканців, населення, розглянуто, підтримано Білківською міською, Кілійською районною та Одеською обласною радою. Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування розглянув дане питання на своєму засіданні учора, схвалив рішення про підтримку клопотання Одеської обласної ради про присвоєння утвореному на острові Зміїний населеному пункту Вилківської міської ради Кілійського району Одеської області найменування селище Біле. Комітет просить народних депутатів України підтримати дане рішення і проголосувати за відповідну постанову Верховної Ради України. Дякую за увагу. Постанова з двох буквально речень. Верховна Рада України постановляє присвоїти населеному пункту Килійського району Одеської області, що знаходиться в межах Вилківської міської ради, найменування селище Біле.
Немає запитань до Віктора Миколайовича. У Шевченка запитання? Будь ласка, дайте йому слово.
Просто прошу пояснити, чому цей населений пункт буде входити до Вилківської міської ради?
Тому що він входить туди.
Він розміщений територіально.
Територіально розміщений.
Будь ласка, ви хотіли просто до Одеської міської чи як? То далеко трохи. Більше немає запитань? Сідайте, будь ласка. Обговорювати ніхто не хоче. Всім зрозуміла суть питання. І я ставлю на голосування проект постанови 3135 про присвоєння найменування населеному пункту Кілійського району Одеської області. Йде голосування. [[13:28:48]] За-417 Рішення прийнято. Давайте побажаємо цьому населеному пункту доброї і тривалої, вічної історії в межах території України. Спасибі. Почекайте я трошки сам, а тоді вже з вашою допомогою. Розглядається проект Закону про затвердження Загальнодержавної програми протидії захворюванню на туберкульоз у 2007-2011 роках. Доповідає заступник міністра охорони здоров’я Бідний Валерій Григорович, прошу.
Шановний Олександр Олександрович! Шановні народні депутати! Дозвольте доповісти вам, що на сьогодні склалася вкрай загрозлива ситуація із захворюванням на туберкульоз як у світі, так і в України. За даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, в світі щороку виявляється від 8-9 мільйонів хворих осіб, помирає 1,7 мільйонів. Загальна кількість хворих становить 60 мільйонів. Туберкульоз займає перше місце в структурі смертності від інфекційних та паразитарних хвороб і становить понад 80 відсотків. Епідемія туберкульозу в України за оцінкою Всесвітньою організацією охорони здоров’я розпочалася з 1995 року. На сучасному етапі Україна віднесена до груп країн з високим рівнем захворюваності на туберкульоз і має вищий рівень захворюваності сьогодні, аніж в більшості країн Центральної та Схід Європи. За визначенням ВОЗ Україна займає друге рейтингове місце в Європі після Росії по тягарю туберкульозу. Щогодини реєструється чотири нових випадки захворювання на туберкульоз та один випадок смерті від цієї хвороби. За 15 останніх років показник захворюваності на туберкульоз збільшився в 2,4 рази, а смертність у 2,7 разів і становив в 2005 році відповідно 84 та 25 осіб на 100 тисяч населення. У 2006 році, вперше за останнє десятиріччя, захворюваність на туберкульоз зменшилась на 1,1 відсотків і склала 83,2 на 100 тисяч населення. Однак, такий оптимізм не зменшує тривоги щодо цього захворювання. Ми вимушені констатувати зростання останні роки захворювання на туберкульоз серед дітей віком від 0 до 14 років на 7,9 відсотків, 9,6 на 100 тисяч дитячого населення проти 8,9 в 2005 році. На сьогодні питання боротьби з туберкульозом є одним із пріоритетів державної політики у сфері охорони здоров’я і соціального розвитку. Це ще раз підтверджується Указами Президента України від 30 листопада 2005 року про вдосконалення державного управління у сфері протидії ВІЛ-інфекції СНІДу та туберкульозу в Україні. Та від 14 лютого 2006 року під № 132 „Про рішення Ради національної безпеки та оборони України” від 18 січня 2006 року „Про заходи щодо підвищення ефективності боротьби з небезпечними інфекційними хворобами”. Привернення уваги до цієї проблеми Президента України, парламенту та уряду України свідчить про те, що туберкульоз, як глобальна проблема, стосується всього суспільства, кожного громадянина зокрема. Пріоритетними заходами в напрямку подолання епідемії туберкульозу в Україні держава бачить покращення соціального благополуччя населення та суттєві збільшення фінансування протитуберкульозних заходів. Схвалення проекту Закону України „Про затвердження загальнодержавної програми протидії захворюванню на туберкульоз у 2007-2011 роках дозволить закріпити ті позитивні тенденції, які намітилися в епідемічному процесі: Забезпечити щорічне зниження на один процент показників захворюваності та смертності від туберкульозу серед населення. Запобігти розвитку хіморезистентного туберкульозу. Підвищити ефективність лікування. Удосконалити підготовку та перепідготовку медичних працівників. Покращення діагностики туберкульозу. Особливе значення має соціальне забезпечення медичних кадрів в цій галузі. Нова програма враховує міжнародні стандарти контролю за туберкульозом, ключовими положеннями яких є: Удосконалення підготовки медичних працівників з питань фтизіатрії та до і після дипломному рівні і забезпечення високопрофесійними кадрами протитуберкульозних закладів. Досягнення достатнього рівня щоденної системи інформування населення з питань профілактики і лікування туберкульозу. Соціальні реклами здорового способу життя. Встановлення управлінської підпорядкованості протитуберкульозних закладів єдиному органу державного управління. Координація роботи міністерств, інших органів виконавчої влади та місцевого самоврядування, громадських організацій в сфері протидії поширенню туберкульозу. Забезпечення своєчасної лабораторної діагностики хворих та туберкульоз, проведення. мазка мокротиння. Застосування стан.тизованих режимів лікування хворих під наглядом медичного працівника, забезпечення протитуберкульозних закладів та установ антимікобактеріальними препаратами. Характеризуючи програму, необхідно зупинитися на питанні запровадження доцстратегії, адаптованої до традиційної системи протидії та особливостей епідемії туберкульозу України. Цитую концепцію загальнодержавної Програм протидії захворювання на туберкульоз у 2007-2011 роках, схвалено розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.06.2006 року за номером 354Р. Процес створення дійової системи протидії лікування туберкульозу повинен базуватися на диспансерному принципі надання протитуберкульозної допомоги населенню. Що ж до доцстратегії, то вона має бути в місці, у закладах боротьби з туберкульозом в тільки адаптованому та до існуючої традиційної системи протидії та особливостей епідемії туберкульозу в Україні і в. Враховуючи актуальність проблеми епідемії туберкульозу в Україні, та майже жалюгідний матеріально-технічний стан протитуберкульозних закладів прийнят Закон України „Про затвердження загальнодержавної Програми протидії захворювань на туберкульоз у 2007-2011 роках” дасть можливість покращити організацію виявлення та лікування хворих на туберкульоз, що ефективно подіє на основну ланку епідемічного процесу в джерело інфекції. На сьогодні питання боротьби з туберкульозом є одним із пріоритетів державної політики в сфері охорони здоров’я. Дякую за увагу.
Чи є запитання до доповідача? Запишіться, будь ласка. Я прошу уваги у всіх. Тема, я розумію, що дискусію розвертаються в залі, бо тема важлива. Але все-таки тихіше ведіть ці дискусії, щоб слухали доповідача. 6 питань. Ключковський. 6 хвилин я сказав.
Прошу передати слово народному депутату Лілії Григорович.
Будь ласка.
Лілія Григорович, „Наша Україна”. Шановний Валерію Григоровичу, дозвольте насамперед привітати вас на цій трибуні в якості заступника міністра охорони здоров’я і причому, з такою надзвичайно актуальною програмою по подоланню проблеми, яка, на превеликий жаль, має місце в нашій країні. Детально ознайомившись із пропонованими заходами, я хотіла, щоб ви оприлюднили насамперед для медичної громадськості, для широкої громадськості, яка сьогодні нас чує, факт, про який запитували нас при підготовці і при розгляді комітет з питань охорони здоров’я цієї програми. Тому що всі знали, що буде ДОЦ. Але десь до певної міри виникало запитання у наших медиків, наших пацієнтів стосовно профілактичних оглядів, стосовно профілактичного напрямку як такого, який є одним з первинних у попередженні цього захворювання. Дякую.
Дякую, Лілія Степанівна шановна. Я хочу сказать, що ті традиційні методи лікування, які прийняті в системі боротьби з туберкульозом, являються основою. Система ДОЦ – це стратегія, яка об’єднує собою п’ять факторів лікування сьогодні туберкульозу. І основні із них – це бистра, швидка лабораторна діагностика, доступність медикаментозного забезпечення, і особливо - це сьогодні диспансерний нагляд. Но, звичайно, першочерговий напрямок було направлено на профілактичні забезпечення боротьби з туберкульозом.
Скубенко.
Шановний Валерій Григорович, скажите пожалуйста, вот в этой программе, вы знаете, что самое главное, одно из самых главных – это не столько лечение следствий, сколько устранение причин. Насколько мне известно, ни один противотуберкулезный диспансер в Украине не оборудован автономными очистными сооружениями. И все те отходы, которые получаются в сфере деятельности этого диспансера, сбрасываются в общую канализацию, и, естественно, таким образом происходит распространение его. Я не увидел в программе никаких мероприятий, связанных с устранением этой причины. Пожалуйста, этот вопрос.
Дякую. Відповідайте.
Дякую. Дійсно, це є так. Тому що на Україні сьогодні мережа лікувальних установ, які занімаються лікуванням туберкульозу, находяться в незадовільному стані, і за останніх 15 років пройшло скорочення лікувальної мережі, лікувально-профілактичних установ, то якраз у цій програмі, враховуючи те, що це є основний закон, будуть підрозділи і згідно рішень постанов Кабінету Міністрів, наказів міністерства, де будуть враховані всі фактори, і покращання матеріально-технічної бази, у тому числі утилізація тих продуктів, відходів, які є сьогодні у цих лікувальних установах.
Карпук.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Шановний Валерію Григоровичу! Перша програма по боротьбі з туберкульозом, яка закінчиться у 2005, попри і фінансове, і матеріальне забезпечення все ж таки не досягла свого успіху, і ви це знаєте. Були скорочені і ліжка, скорочені дитячі санаторії, особливо розміщені у гарних місцях Криму і Одеси. Чи не вважаєте ви, що таки самий успіх чекає і цієї програми з одного, що не буде достатнього контроль, насамперед, парламентського контролю, насамперед, розуміння, що це є загальнодержавна програма, тому що той гул, який стоїть у цій залі, вже свідчить про те, що народні депутати не мають зацікавленості у вирішенні цього важливого завдання, і за ефективним використанням коштів, тому що там кошті чималі, але, познайомившись із цією програмою, я бачу, що там дуже багато треба прийняти уточнень?
Я повністю згоден с вами. Хочу сказати, що якраз при затвердженні цієї програми це дасть можливість створити вертикаль, як знизу доверху, так і зверху донизу звітність. І це дасть можливість контролювати, як сьогодні виконання цієї програми на рівні органів самоврядування, так і сьогодні інших виконавчих органів. І якщо говорити сьогодні про забезпечення, то в цьому році, як ніколи, у Державному бюджеті виділено 200 мільйонів 181 тисяча на виконання цієї програми, із них: 100 мільйонів 181 тисяча на обладнання для забезпечення швидкої діагностики і 100 мільйонів забезпечить лікування хворих на туберкульоз.
І ви не переймайтеся, депутати гудуть, значить обговорюють цю проблему, тому така реакція. Удовенко Геннадій Йосипович, будь ласка.
Шановний Валерію Григоровичу! Я хочу також приєднатися до своєї колеги Григорович і щиро поздоровити вас з призначенням на цю високу посаду. Ви великий хірург, фахівець, уролог і від імені чоловіків, які під ваш ніж попадали, хочу всім порекомендувати, якщо щось у вас не так буде до чоловіків, звертайтесь до Валерія Григоровича.
Краще не попадайте.
Не хотілося, щоб ви свій талант хірурга дуже багато витрачали на організаційні методи. Але. роботу. Але запитання таке. Головне джерело туберкульозу в Україні – це тюрма. Україна займає 8 місце в світі по кількості засуджених на 100 тисяч населення. От Олег Ляшко просив, щоб я йому слово передав, він також про це хотів сказати. Що ця програма передбачає? Як боротися з туберкульозом в тюрмах?
Дякую. Надзвичайно актуальне питання. Маючи досвід в місті Києві, ми зробили спільну структуру з міським управлінням внутрішніх справ і сьогодні якраз на території Пущи-Водиці на 1 туберкульозній лікарні якраз така структура знаходиться, де люди тимчасового перебування. позбавлення волі якраз і обстежуються і приймають лікування, якщо це потрібно. Хотя надзвичайно актуальне питання, і ми будемо розглядать і врахуємо в цій програмі, щоб це було також в межах України.
А, вже всі задали запитання хто хотів. Будь ласка, сідайте, Валерій Григорович. Я теж приєднуюся до тих слів і тільки аби нікому не було потреби потрапляти до вас як до лікаря. А до зам.міністра – будь ласка. Бахтеєва, співдоповідь, Тетяна Дмитрівна. Прошу.
Уважаемый Александр Александрович! Уважаемые народные депутаты! Представленный сегодня на рассмотрение проект Закона о Программе противодействия заболеваний на туберкулез имеет чрезвычайно важное значение для Украины. Как известно, впервые эпидемия туберкулеза в Украине была объявлена с января 1995 года. И с тех пор ежегодно мы имеем тенденцию роста заболеваемости и, к сожалению, роста смертности туберкулезом в Украине. Считается, что туберкулез – это есть социальная болезнь и является зеркалом социального и экономического благополучия страны, отображает также уровень образованности народа. Поэтому борьба с туберкулезом представляет очень важное значение. И согласно высказыванию эксперта Министерства здравоохранения Всемирной организации здравоохранения считается, что 90 процентов борьба с туберкулезом зависит от действий правительства и только 10 процентов это зависит от медицинских работников. Поэтому очень важно понимать, что реализация таких государственных программ для страны очень и очень важная. Хотелось бы очень отметить, что программа, которая была предыдущая, это был 2002-2006-е годы, наметились некоторые положительные сдвиги в борьбе с туберкулезом, и удалось закрепить некоторые показатели. Прежде всего, это снизился рост заболеваемости туберкулезом у детей. Налажено бесплатное снабжение больных медикаментами, расширено использование современных методов диагностики, и также улучшилось значительно качество лечения больных туберкулезом. Новая программа выписана достаточно детально, в ней предусмотрен ряд безотлагательных и первоочередных мероприятий, которые охватывают не только медицинские, но и социальные аспекты, а также вопросы материально-технического и финансового обеспечения. Реализация мероприятий программы возложена на центральные органы исполнительной власти, Академию медицинских наук, Совет Министров Крыма, областные, Киевскую и Севастопольскую городские государственные администрации. Высказанные Научно-экспертным управлением замечания совершенно не влияют на содержательную часть программы и будут учтены в практической работе по ее реализации. Законопроект поддержан Комитетом по вопросам бюджета, а замечание, которое касалось относительно источника финансирования на 2007 год, уже учтено, поскольку в Государственном бюджете на текущий год эти деньги уже заложены. При рассмотрении этого проекта на заседании комитета, все народные депутаты, члены комитета, единогласно поддержали необходимость его скорейшего принятия и рекомендуют Верховной Раде Украины принять Закон об утверждении общегосударственной программы противодействия заболеваний на туберкулез на 2007-2011 годы номер 2501 за основу. А если у коллег и народных депутатов не будет возражений, то принять его в целом как закон. Хотелось бы также несколько слов сказать статистических. К сожалению, что каждый час в нашей стране регистрируются четыре новых случая туберкулеза, и каждый час погибает один пациент от туберкулеза. Поэтому важность данного законопроекта, я думаю, всем совершенно ясна и необходима нашей стране. Спасибо большое.
Є запитання до Тетяни Дмитрівни? Є. Запишіться, будь ласка. Шість хвилин. Іванов.
Шановний доповідачу! Ясно, что проблема борьбы с туберкулезом и принятие программы, не смотря на то, что программа, которая закончила свое действие в 2005 году, хоть ей и дают, в принципе, негативные оценки, но тогда это была первая попытка сконцентрировать усилия. Скажите, что в программе, которые мы будем утверждать сегодня, а в необходимости принятия такой программы я абсолютно уверен, есть такое, что кардинально будет отличать ее от программы, которая закончила свое действие в 2005-м? Спасибо.
Спасибо большое. Я обратила внимание о том, что предыдущая программа, она тоже имеет положительные сдвиги, и то, что у нас заметно уменьшилось количество заболеваемости туберкулеза среди детей. Поэтому мы говорим, что она работала нормально, что есть такие сдвиги. Что касается новой программы, то здесь, конечно, большую роль играет финансирование, которое мы имеем на 2007 год, а это 200 миллионов на приобретение медикаментов и 200 миллионов на приобретение оборудования. Практически оборудование будет иметь возможность обследования всех пациентов наших, граждан Украины, во всех уголках нашей страны. Сегодня всем тоже не секрет, что сделать флюорографическое обследование невозможно, рентгенобследование сделать невозможно. Для этого там, где работают аппараты, нужно купить рентгенпленку. И рентгенаппараты это не ранее 1978, 1980 года выпуска. Поэтому это максимальный расход бюджетных денег будет именно туда направлено на приобретение оборудования, которое будет заниматься профилактикой туберкулеза. То есть рентгенобследование будет.
Дякую. Карпук.
Володимир Курпук, „Наша Україна”. Шановна Тетяно Дмитрівно, у минулому році було виділено десятки мільйонів гривень на закупівлю медикаментів і обладнання. Але ви знаєте, що за підсумками 2006 року мільйони цих коштів не використані. Є неоднорідність у забезпечення певних областей виконанню цих планів. Наступне. Як ви відноситеся до пропозиції про закупівлю не централізовано протитуберкульозних засобів, як і інших, а перенести це на рівні регіонів?
Спасибо большое. Мы с вами неоднократно рассматривали этот вопрос совместно с академией, с Министерством здравоохранения. И решили, что на сегодняшний день нужно централизовано делать закупки и медикаментов, и оборудования, касающихся таких государственных программ. Последующая централизация, она обязательна, она должна быть. Но для этого нужно пройти этап, который сегодня уже должен показать, что закупаются только медикаменты нужного направления и закупается оборудование только высококлассного выпуска оборудования. Что Китай, мы уже будет вместе, Владимир Григорьевич, и с вами препятствовать, чтобы в тендере вообще китайское производство ни оборудования, ни медикаментов не было в нашей Украине завезены. Чтобы были только Германия, Франция, достойное оборудование. Поэтому мы будем работать, чтобы централизованная закупка контролировалась тоже комитетом. И, я думаю, что мы с вами выполним эту работу. Эту работу сегодня очень прекрасно понимают и само Министерство здравоохранения, и очень многие народные депутаты будут в этом участвовать, поэтому я думаю, что будет только так, как оно должно быть.
Мойсик.
Олександре Олександровичу, передайте слово Катерині Левченко.
Будь ласка.
У мене питання до вас. Я, на жаль, вас не бачу за стоячими депутатами. Туберкульоз це страшна проблема в місцях позбавлення волі, і не лише в слідчих ізоляторах, але і в ізоляторах тимчасового тримання, в тюрмах. І існує також серйозна проблема при переведенні людей, які затримані і мають лише 10 діб знаходитися в ізоляторах тимчасового тримання до слідчих ізоляторів і вона не вирішена сьогодні. І тому у мене питання до вас. Яким чином планується вирішувати цю проблему, а також покращити лікування людей, хворих на туберкульоз, які знаходяться в місцях позбавлення волі, які потім виходять з цих місць і розповсюджують інфекцію в суспільстві. Дякую.
Спасибо огромное. В четвертом созыве Верховная Рада, лично мной был подан такой законопроект, он сегодня есть и он сегодня в жизни, что каждый заключенный, он будет обследован и до пребывания в местах лишения свободы и после выхода он тоже должен обязательно обследован именно на флюорографическое обследование с целью не распространения туберкулеза. Это уже выполняется у нас. Спасибо. Это мой законопроект. Это очень строго, это уже есть.
Лук’янчук.
Дякую, Олександр Олександрович. Прошу слово передати Ляшку Олегу.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Ми підтримуємо законопроект і будемо голосувати за прийняття цієї програми, оскільки для „Блоку Юлії Тимошенко” дуже важливо, щоб люди мали можливість лікуватися. Але не менш важливо, щоб люди мали права. Тому, шановний Олександре Олександровичу, я сподіваюсь, що Тетяна Дмитрівна підтримає мене, я прошу одразу після цього питання розглянути законопроект №2559 про внесення змін до статті 77 Основ законодавства про охорону здоров’я, адже йдеться про повернення законних прав десяткам тисяч сільських лікарів і колишніх медичних працівників, які станом на сьогоднішній день позбавлені цих прав. І тому пропоную розглянути його негайно, десятки тисяч людей ждуть нашої допомоги. Дякую вам.
Спасибо. Есть ж в повестке дня?
Тетяна Дмитрівна, я розумію всі питання будуть розглянуті обов’язково.
Спасибо.
Тільки не підряд, а так як передбачено в порядку. Ми не встигнемо, зараз перерва буде, так що не хвилюйтеся. А якби ми у вівторок дві години чи чотири години витратили б марно, то був би вже інший результат, вже б розглянули, бачте, ви згадали коли. Чи є бажання обговорювати цю тему, тому що в запитаннях-відповідях було зрозуміло, що треба приймати цей проект. Хочуть голосувати депутати. Тоді я ставлю в першому читанні проект закону, який автоматично ставить і в першому голосуванні і програму. Ставлю на голосування. [[13:56:11]] За-432 Була пропозиція голови комітету Тетяни Дмитрівни, щоб остаточно прийняти цей закон як закон, але якщо немає заперечень. Є заперечення? Тоді на друге читання будемо переносити. Будь ласка, питання розглянули це. Шановні колеги. Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, народні депутати України! Нагадую вам, рівно о 14.00 цією печаткою будуть опечатані дві скриньки для голосування. Ще раз нагадую вам, дійсними будуть визнані ті бюлетені, де в бюлетені стоїть одна відмітка, наприклад, або за Томенка, або не підтримую Томенка. Дві відмітки – бюлетені не дійсні. І білі, невідмічені бюлетені, також не дійсні. Так само в другому. Або за Карпачову, або за Захарова, або проти обох. Там, де дві відмітки, не збивайте мене, або там, де дві відмітки, бюлетень вважається не дійсним. Невідмічені зовсім відмітками рішення депутата вважається не дійсним. І останнє. Прошу прийняти до відома, згідно статті 39 нашого Регламенту, народному депутату України дозволяється один раз зайти у відведене місце для голосування, щоб у нас не було потім проблем і нарікань. Шановні колеги! Шановний Олександре Олександровичу! Я запрошую всіх о 14.00 підходити до місця голосування, приймати участь в голосуванні по визначених нами питаннях. Дякую.
Все зрозуміло? Зрозуміло. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Наступне вечірнє засідання початок о 16-ій годині. Зараз прохання взяти участь в голосуванні по тих питаннях в таємному голосуванні з тих питань, які ми обговорювали. Голосування буде, як говорив голова Лічильної комісії, з 14 до 15.30.