Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Ministarstva, kolegice i kolege. Pa evo pred sobom imate Prijedlog zaključaka koje je uputio u proceduru Klub Hrvatske seljačke stranke. Dozvolite mi da kažem nekoliko rečenica i pojasnim naš prijedlog. Naime vrlo često smo svjedoci situacije u kojoj se dovodi najviše zakonodavno tijelo ove države, Hrvatski sabor kod donošenja velikog broja zakona. Moram reći da svi mi mnogo puta znamo reći da je Hrvatski sabor najviše zakonodavno tijelo i mi koji ovdje sjedimo da na određeni način kreiramo određenu politiku, dajemo određene zakone, a po njima se onda na taj način postupa. Mislim da je to osnova od koje treba krenuti. Temeljem ovlasti u određenim zakonima, a u najvećem broju slučajeva se tek provedbenim propisima i aktima koje donosi Vlada ili ministri određuje pravi sadržaj konkretnog zakona a da Hrvatski sabor na to nema utjecaja. Što to najkonkretnije znači? Znači da mi ovdje u Parlamentu izglasamo pojedini zakon, a onda kada se određenim uredbama ili određenim podzakonskim aktima, pravilnicima to sprovede u praksu izgleda potpuno drugačije, ponekad gotovo neprepoznatljivo. Tim provedbenim propisima se određuju uvjeti, obveze, troškovi za građane, krajnje korisnike, domet i težinu koju Sabor ne može sagledati u trenutku kada donosi određeni zakon. U najvećem broju slučajeva u ocjeni stanja niti u obrazloženju predlagatelj nema podataka, aproksimacija o sadržaju samog zakona koji će se konačno vidjeti tek kad se u određenom roku donesu provedbeni propisi. Ono što nas je potaknulo da u proceduru pošaljemo ovaj zaključak i da otvorimo rekao bih ozbiljnu raspravu o ovom problemu je situacija koja se dogodila u svezi Zakona o izmjenama i dopunama o financiranju vodnog gospodarstva te donošenjem temeljem istog provedbenih propisa tj. uredba prvenstveno uredbe o visini vodnog doprinosa. Kada je krajem 2005. godine donosio navedeni zakon vjerujem da skoro nitko od zastupnika Hrvatskog sabora nije znao koliko će on biti financijski težak za naše građane i kako će se to odraziti na ukupno gospodarstvo. Spornu uredbu o visini vodnog doprinosa Vlada je donijela 2. veljače 2006. godine. Nakon toga smo upozoravali da će to negativno se odraziti na sve a dali smo i okvirne izračune kako će se to odraziti na poljoprivredu, konkretno na izgradnju farmi. Došli smo do ogromnih cifri. Uputili smo nakon toga u proceduru prijedlog ovog zaključka ali smo na tragu istog uputili u proceduru Izmjene i dopune Zakona o financiranju vodnog gospodarstva. U svom mišljenju koje je dala na Prijedlog ovog zaključka Vlada navodi da se spornom Uredbom pojednostavljeno rečeno sve dobro napravljeno, ali ipak što posebno naglašavam nakon toga valjda pod pritiskom javnosti Vlada u ožujku mjesecu znači 22.3. donosi izmjene i dopune sporne Uredbe gdje iznose smanjuje. Ovo je samo jedan vrlo konkretan i direktan primjer gdje evo vidimo uredbama, mogu reći se ovom najvišem zakonodavnom tijelu, Hrvatskom saboru gotovo smanjuje njegova konkretna uloga kojom on donosi određene zakone, a ti zakoni onda na kraju ispadaju potpuno drugačiji. Mislim da ovaj Sabor se mora ozbiljno pozabaviti problemom provedbenih propisa koje temeljem ovlasti iz materijalnih zakona donosi izvršna vlast i koji na određeni način izigravaju zakonodavca koji u trenutku donošenja zakona nije znao kakve će njegove reperkusije u konačnici biti. Možda bi bilo dobro u sklopu ove rasprave predložiti donošenje zaključaka kojim se Vlada obavezuje o podnošenju određenog izvješća Hrvatskom saboru o provedbi zakona sa detaljnim obrazloženjem od sadržaja do rokova odnosno propuštanju rokova za donošenje provedbenih propisa i zbog čega se to propušteno na određenim područjima. Mislimo da jedan sličan zaključak o tome je već bio donesen vezan uz provedbu određenih zakona i to već prije nekoliko godina također u ovom Parlamentu. Ovdje još posebice da naglasim da evo ovo je bio jedan konkretan primjer, možete i svi mi … [[Govornik se ne razumije.]] mišljenju Vlade koje je stiglo 16. ožujka i gdje se gotovo tvrdi da sve ono što je Uredbom doneseno je dobro, kvalitetno, izuzetno detaljno i analitički učinjeno a da bi onda 22. tj. samo nakon 6 dana, 6 dana nakon što je stiglo mišljenje na ovaj naš Prijedlog zaključaka Hrvatska Vlada promijenila Uredbu koja je donesena. Mislim da je puno opravdanje da Klub Hrvatske seljačke stranke, a vjerujem da će nas podržati i mnogi drugi klubovi, traži ovakav zaključak. Jer ako se uredbama mijenja bit stvari u pojedinom zakonu, ako se uredbama ili pravilnicima donaša nešto što nitko od zastupnika kada je dizao u ruku i glasovao nije mogao ni razmišljati. Kada se uredbama direktno, ovdje se radi o financijskim obvezama ide na građane Republike Hrvatske, kada se gotovo bili smo svjedoci zaustavljaju investicije mjesec dana, mjesec i pol dana gotovo da prestaje gradnja onda mislimo da je ovaj zaključak nešto što ne bi smio ni jedan zastupnik u ovom Parlamentu odbiti nego bi to trebala biti gotovo praksa. Praksa u kojoj bi Vlada kada ide sa zakonom morala imati ako ne u samom zakonu, a onda barem u obrazloženju zakona nešto što bi nama zastupnicima dalo mogućnost da procijenimo kakva će uredba ili pravilnik biti donesen, koju će uredbu donijeti Vlada, kakav će biti pravilnik kojeg će nakon toga donijeti ministar i da možemo na osnovu toga odlučiti se da li ćemo podržati takav zakon ili ćemo se takvom zakonu usprotiviti. Kada to ne znamo onda se na žalost nađemo u situaciji u kojoj smo se našli ovdje. Ova situacija nije bila dobra niti za nas u Hrvatskom saboru, a ne mogu reći da je bila dobra i za hrvatsku Vladu. Ako netko misli da je bila dobra za hrvatsku Vladu onda će morati hrvatskoj javnosti pojasniti kako to da se samo nakon 2 mjeseca donosi drugačija uredba, sa drugačijim sadržajem jer onda moramo reći da ono pojednostavljeno rečeno da je Vlada pogriješila, uvidjela je pogrešku i onda je to ispravila što se ne može usuditi. Može se pohvaliti, ali ako imamo vremena, ako mi ovdje raspravljamo o određenim stvarima onda bi bilo dobro da mi ovdje ne budemo na neki način zloupotrebljeni, nego da nam se detaljno pojasni što zakon donosi, što nakon tog zakona slijedi, što će se dogoditi, pa onda vjerujem da ćemo i mi u samom donošenju pojedinog zakona znati na pravi način sugerirati određene stvari. Zato moram još jedanput napomenuti ovo, smo željeli da bude na 19. sjednici. No, međutim poznavajući evo već moram to reći ustaljenu praksu u ovom Saboru da određene stvari baš i ne idu na vrijeme u tom dijelu, ali meni je drago što je to danas na dnevnom redu. Mislim da jedan opći zaključak mora biti donesen, zaključak koji će uvijek obvezivati Vladu kada ide s određenim uredbama da dođe evo na određeni način ponovno ovdje u parlament, da se pojasni određena situacija da mi možemo dobiti detaljno izvješće o politici kojom Vlada takvim uredbama o određenim pravilnicima koje se donašaju u određenim segmentima rad pojedinog ministarstva i Vlade u cjelini. To je zaključak kojeg predlaže Klub Hrvatske seljačke stranke. Ne tražimo ništa posebno. Želimo samo da ovaj Parlament dobije na značaju, da ovaj Parlament ne bude samo ja bih rekao puka formalna mašinerija ponekad kod izglasavanja određenih zakona, nego da stvarno sudjeluje u njima i da se ti zakoni koje mi ovdje donesemo ne izvitopere, da ih izvršna vlast na određeni način ne pretvori u nešto što saborski zastupnici ovdje kod izglasavanja nisu željeli da se dogodi. Zato vjerujem da će evo klubovi zastupnika podržati svi ove zaključke i da svi zajedno dobijemo detaljno izvješće o svemu onome što Vlada radi, što ona politikom donošenja ovakvih uredbi, što ministarstva politikom donošenja pojedinih pod zakonskih akata provode i što se događa sa zakonima koji su doneseni ovdje, a poslije se izvitopere kada se donašaju uredbe i određeni pravilnici. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora? Ne. Imamo problem. Po našem Poslovniku istupati pred Saborom mogu ministar ili državni tajnik. Kako sam obaviješten da su na putu svi, ovdje su dva pomoćnika ministra. Ako bude kasnije trebalo neko objašnjenje, a za sada ćemo se držati Poslovnika. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSP-a gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub HSP-a pozdravlja pojavljivanje ove točke na dnevnom redu i pokretanja pitanja u Hrvatskome saboru u vezi zakonodavnog stampeda, nedorečenosti zakonskih propisa, nonšalantnog odnosa Vlade i ministarstava na pravovremeno donošenje, odnosno uopće na donošenje pod zakonskih propisa i vezano za stvaranje dodatne pravne nesigurnosti ovakvim načinom rada. Prvo što moram kazati u ime Kluba HSP-a predlagatelju smatram da ste bili preblagi u ocjeni stanja na ovome području u odnosu kako to stanje je, stoga ću ja u ime Kluba Hrvatske stranke prava nastojati se osvrnuti na sve ove probleme u kojima vi ističete u prijedlogu zaključka svrstavajući ih u slijedeće tri skupine. Prva skupina se odnosi na donošenje zakonskih propisa u Hrvatskome saboru i tu trebamo odmah jasno kazati da mi sami proizvodimo zakonodavni stampedo i to tako jer smo preko 82% propisa u ovome sazivu, znači petom sazivu Hrvatskoga sabora donijeli u hitnome postupku. Što znači donošenje zakona u hitnome postupku vidimo i sami nakon toga što se ti zakoni izglasaju i objave u Narodnim novinama. U tima zakonima je još nazočniji problem da nema simulacije primjene takvih zakonskih odredbi, odnosno procjene kakve će oni pravne učinke proizvesti neposredno na području za koji se ne donose. Drugi problem vezano za donošenje zakona je onaj kada se radi o zakonskim propisima koji imaju oznaku P.Z.E. znači usklađivanje sa pravnim stečevinama Europske unije, da smo dobivali u ovome sazivu Sabora, a i dalje dobivamo zakonske prijedloge koji su bukvalni prijevod direktiva i smjernica Europske unije, pa tako onda Vlada kad skuži kakve je propuste napravila, a da to skuži tek nakon sjednica odbora mjerodavnih ili zakonodavstvo ili za pravosuđe ili drugih nadležnih odbora. Onda ide tolikim brojem amandmana i to ih podnosi nakon saborske rasprave, što dalje otežava situaciju. Sad treći problem kod zakona na kojeg konačno, što mi je drago, jučer ukazao i Ustavni sud Republike Hrvatske odnosi se na situaciju znači Prijelazne i završne odredbe vezano uz vremena stupanja na snagu zakona i podzakonskih propisa i početka njihove primjene. Tu je totalno nesređena situacija. Jer imamo situacije, znači zakon stupa veli na snagu 8. dana od dana objave u "Narodnim novinama" onda se nakon toga kaže da će odredbe tih i tih članaka se početi primjenjivati za 6 mjeseci, godinu dana. I tako da se proizvodi totalna pravna nesigurnost, a da ne govorimo o odredbama podzakonskih propisa koje isto na taj način jedne odredbe bivšeg podzakonskog propisa ostavljaju na snazi, nove ne kažu kad će stupiti na snagu. A najgora je stvar koju sam vidio da će taj zakon, imate tu pred sobom, odnosi se na Konačni Zakon o kazalištima gdje su uveli još jednu novinu koju sam ja nazvao "vrijeme bezakonja". Znate zašto? Zato što su rekli da vrijedeći zakon prestaje važiti stupanjem na snagu novoga Konačnog Zakona o kazalištima, a za njega se kaže da stupa na snagu 8. dana od dana objave u "Narodnim novinama". Dok novi zakon će se početi primjenjivati od 1.1.2007. godine. Reko, sad smo točno ste propisali ono što se događa u praksi, a to je tzv. "vrijeme bezakonja". E sad idemo na onu drugu varijantu koja je ovdje nazočna, a to vam je uvijek poznato kad postoje prijepori ili kad se ne zna kako i na koji način će se pojedina pitanja u zakonu riješiti, onda se kaže da će se to riješiti podzakonskim propisima, bilo da je riječ o podzakonskim propisima koje će donijeti Vlada Republike Hrvatske ili ministri. Ali svemu tome je zajedničko da mi u Hrvatskom saboru to određujemo u kojem, u Prijelaznim i završnim odredbama, u kojem roku Vlada, odnosno mjerodavna ministarstva, ministri, moraju donijeti te podzakonske propise. I normalno to je onda instruktivni rok. Naime, pogledajte u mnoge zakone pa ćete vidjeti da iz njega proistječe da se mora donijeti znatan broj podzakonskih propisa. Problem je u tome što pojedini podzakonski propisi uopće do dandanas uopće nisu doneseni, a zakoni su na snazi recimo 4, 5 godina. To je jedna varijanta. A druga je varijanta da je jako mali broj općenito donesen u roku koji je zakonom propisan i automatski na taj način se stvara pravna nesigurnost i nema mogućnosti provedbe i primjene u djelo takvih skupina zakona. I sad dolazimo još na treći problem, a to su tzv. uredbe sa zakonskom snagom. I sad Vlada onome intermecu kad vidi da ne može nešto riješiti na sjednicama Hrvatskoga sabora jer nema dovoljne većine ili ostaloga, onda će ona u onima situacijama kad to Ustav dopušta pokušati i rješava mnoge stvari koje ne bi smjela rješavati na taj način uredbama sa zakonskom snagom, ali to tako da i mijenja sama načela na kojima je zakon zasnovan. I na kraju ću vam samo reći, vezano za cijeli taj dio predlagatelju da morate izmijeniti i ovaj dio vezano za prijedlog zaključka, jer vi ste očito mislili da će ovo doći daleko prije na raspravu. Kaže, obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u tijeku 19. sjednice podnese detaljno izvješće. Ovi … [[Govornik se ne razumije.]] kako stvari stoje neće nikad podnijeti. I završit su na načelom iz Rimskoga prava koji kaže: "Dobar zakon će biti loš ako ga provode loši ljudi.". To je načelo Rimskoga prava. A loš zakon, loš zakon može biti dobar ako ga provode dobri ljudi. E sad vi ocijenite u ovome dijelu gdje mi jesmo. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja, gospodin Božidar Pankretić. Molim vas.
Gospodine potpredsjedniče, dozvolite moram reagirati vezano uz, evo dozvolite da tako kažem ovo što ste vi predložili, uvažavajući ovo što ste rekli da nema ovdje predstavnika Vlade koji bi kompetentno neka mi ne zamjeri gospodin pomoćnik ali naš Poslovnik je vrlo jasan. Ali sada pogledajte u kojoj smo mi situaciji gospodo. Ovdje je ja bih rekao, naš zaključak se ne odnosi na Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva sa ovom iznimkom koju trebamo učiniti on govori o Vladi Republike Hrvatske i da ona mora podnijeti detaljno izvješće. Ovdje imamo pomoćnika iz Ministarstva poljoprivrede i šumarstva. Nažalost, moram reći da je ovo definitivno pokazatelj da ako mi sada nemamo nikoga tko bi mogao ovdje ispred Vlade nam odgovoriti na ova pitanja zbog čega smo uopće i podnijeli ove zaključke i ako već sada je stav Vlade takav onda moram jasno reći da se bojim da onda i ovi zaključci koje smo predložili i ova cijela rasprava nisam siguran da će imati smisla. Zato bih vas zamolio gospodine potpredsjedniče ako je ikako moguće bilo bi izuzetno dobro da osiguramo predstavnika Vlade koji bi mogao ovdje s nama ako ništa drugo barem porazgovarati o ovim zaključcima. Hvala.
Obavijestio sam Sabor da nema ministra i državnih tajnika koji bi bili po Poslovniku ovdje da daju objašnjenja. No, Vlada je dala svoje mišljenje i ovo, ako donesemo zaključak, upućen je prema Vladi. I nije nužno da ovdje netko sjedi i odgovara na neka pitanja ako zauzmemo stajalište da treba ovo što ste vi predložili onda će se to odnositi na cijelu Vladu. Prema tome, nemojte dramatizirati oko ove situacije da nema ovdje državnog tajnika jer smo mnogo puta nažalost raspravljali bez nazočnosti onih koji su bili po Poslovniku. Ja vas molim da u okvirima onoga što smo započeli da se nastavi ova rasprava i da se ne koristi ova situacija za nekakva dodatna dramatiziranja koja nisu potrebna. Evo. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke podržat će ovaj prijedlog zaključaka kluba HSS-a, jer smatramo da je zaista bilo krajnje vrijeme otvoriti raspravu u odnosu Vlade spram Parlamenta, a posebice u dijelu zakonodavne regulative. Kada je Sabor raspravljalo zakon temeljem kojeg je dana ovlast Vladi da uredbom nažalost utvrđuje financijske obaveze građana, u ime kluba upozorili smo prvo da model vodnog doprinosa nije dobar, da je nepotreban. Upozorili smo da sustav solidarnosti i financiranje vodnog gospodarstva je daleko primjereniji, socijalniji, pravedniji, ali zakon usvojen i onda je Vlada svojom uredbom utvrdila te visine, nakon kritike javnosti ga mijenjala, ali nije odustala od koncepta da uredbom utvrđuje financijske obaveze građana. Bilo bi dobro kada bi mogli barem za prve dvije godine mandata dobiti izvještaj koliko je provedbenih propisa koji su zakonima propisani, donijeto u roku kojem su zakoni propisali, a koliko ne. Znate to su one odredbe zakona u kojima piše da će ministar nadležan za, recimo rad, donijeti pravilnik u roku od tri mjeseca, pa šest mjeseci, pa će onda drugi ministar donijeti u roku osam mjeseci i ta kontrola donošenja provedbenih propisa očito nije bila ni na sjednicama Vlade jer bi vjerojatno premijer primijetio da više od 50% tih propisa nije donijeto u zakonom predviđenom roku, a da istovremeno Vlada nije tražila od Sabora produženje roka koje je Sabor usvajajući zakon propisao. I onda smo u situaciji da oni koji trebaju provoditi zakone, tijela s javnim ovlastima, upravna tijela, državna uprava, lokalna i regionalna samouprava, zakone ne mogu provoditi. Pa vas podsjećam na jedan takav primjer kada smo mijenjali Zakon o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, da je ovaj Sabor donio zakon po kojem izdavanje građevinski i lokacijskih dozvola više nije posao državne uprave nego regionalne samouprave, županija. Je li dakle izdavanje lokacijskih i građevinskih dozvola prenijeto na županije kao tijela regionalne samouprave? Nije. Jer u prijelaznim i završnim odredbama je bilo propisano da će se ostali propisi i podzakonski akti donijeti u roku šest mjeseci. Prošlo je dva puta šest mjeseci, nema ni drugih zakonskih promjena ni provedbenih podzakonskih propisa i imamo jednu čudnu situaciju da jedan zakon govori jedno o lokalnoj samoupravi, a Zakon o građenju drugo. Imamo dva nadležna tijela. Jesmo li promijenili Zakon o komunalnom gospodarstvu i dali ovlasti građanima, gradovima da provode Zakon o lokalnoj samoupravi? Nismo. Jesmo li promijenili Zakon o cestama po kojem upravljanje i održavanje gradskih cesta je nadležnost grada? Nismo, a prošlo je godinu dana i više od toga. Bilo bi dobro da dobijemo izvješće o broju i sastavu odluka, sadržaju odluka, odnosno akata koje donašaju ustanove s javnim ovlastima uz prethodnu suglasnost Vlade ili ministra pa bi vjerojatno tada bili vidjeli da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u ovih dvije i pol godine je donio točno 85 pravilnika i odluka, upravno vijeće zavoda, uz prethodnu suglasnost Vlade ili ministra zdravstva kojim se najdirektnije uređuju zdravstvena prava osiguranika i obaveza ustanova, u koje se najdirektnije uređuju odnosi, način financiranja bolnica. Pa bi tada vjerojatno vidjeli da bolnički proračuni ne izviruju iz Zakona o zdravstvenom osiguranju članka 87. točka 1. na kojem se ugovori s bolnicama odnose i pozivaju nego da je sadržaj ugovora zdravstvenim ustanovama zapravo temelj odluka upravnog vijeća Zavoda za zdravstveno osiguranje koje je donijeto uz prethodnu suglasnost ministra. Pa bi onda shvatili da bruto plaće ustanova jesu u proračunu ustanova temeljem te odluke, a ne zakona pa bi onda shvatili da možemo utjecati na hrvatski zavod da se bruto trošak zaposlenika izdvoji iz proračuna ustanova i isplaćuje direktno iz riznice kao što je to u prosvjeti slučaj. Pa vjerojatno sada ne bi imali milijardu i pol dugova bolnica, veledrogerijama. Ali Sabor na žalost nema nikakav utjecaj, jer je razvlašten u tom dijelu. A kada se traži izvješće i odnos Vlade prema tim propisima, Vlada veli da nije ni potrebno o ovome razmatrati što su kolege iz HSS-a predložili. I na kraju činjenica da nema nitko tko ima pravo govoriti u ime Vlade kada o ovome raspravljamo, mene iznenađuje. Jer primjerice 6. listopada prošle godine Hrvatski sabor je donio zaključak kojim je Vladu obavezao da svakih šest mjeseci Saboru podnese izvješće o tome kako Hrvatska povlači sredstva iz predpristupnih fondova. 6. listopada prošle godine, jel' se sjećate takvog izvješća, koliko smo novaca iz predpristupnih fondova povukli. Kakva je situacija o tome, koliko smo spremni i novaca iskoristili. To je zaključak Sabora. 15. prosinca prošle godine Sabor na prijedlog kluba HDZ-a donosi zaključak, da obavezuje Vladu da u roku od 90 dana Saboru predloži novi Zakon o privatizaciji. 15. prosinac i 90 dana. Novi Zakon o privatizaciji i Zakon o javnom privatnom partnerstvu. Jesmo ga dobili? Nismo. Ovo je zaključak Sabora. Vlada nije molila produženje roka. 19. studenoga 2004. godine Sabor donaša zaključak da obavezuje Vladu da u što kraćem roku izradi cjelovitu analizu materijalnog položaja invalida rada, posebice sa aspekta njihovih mirovina i način pretvaranja tadašnjeg statusa u invalide u mirovini. 19. studeni 2004. u najkraćem mogućem roku. Sad sam shvatio da najkraći mogući rok znači barem više od dvije godine. Očito će jedini način da Sabor utječe na ono što Vlada provodi ili ne provodi provedbenim propisima, uredbama i pravilnicima biti taj da više ne usvojimo ni jedan zakon u kojem piše da ministar ima bilo kakve ovlasti u njegovom provođenju nego da sve to mora biti sastavni dio zakona. Jer smisao, svrha i suština zakona vidljiva je onda očito tek kada ministri donašaju provedbene propise. Zbog primjene propisa, zbog ocjene kvalitete potrebne promjene, izuzetno korisno za Parlament bi bilo da dobijemo pregled donijetih propisa koji nisu u roku, da produžimo rokove ili da ih natjeramo da konačno to naprave. To su razlozi zbog čega ćemo podržati prijedlog kolege iz HSS-a, glasati za ovaj prijedlog zaključaka uz zaista žaljenje da odnos Vlade spram Parlamenta je vidljiv da nikog tko bi se i mogao obratiti Parlamentu u ovom trenutku nema i to nije dramatiziranje nego zahtijevanje i poštivanje Parlamenta od strane izvršne vlasti. Hvala.
Obavijestio sam Sabor da nisu nazočni ministar i državni tajnik i konstatirao da je to nažalost bilo puno puta do sada samo neki su, zahvatila ih je amnezija pa se ne sjećaju toga. To nije opravdanje, naravno, da danas nisu ovdje predstavnici ministarstva kompetentni, ali to što vi to ponavljate jest dramatiziranje. Klub HSS-a gospodin zastupnik Željko Ledinski. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, doministri, kolegice i kolege. Evo, dozvolite nekoliko riječi u ime Kluba HSS-a o prijedlogu ovoga zaključka. Na početku bih ponovio ovo što je rekao gospodin potpredsjednik, da nije prvi puta da nam se to dešava da nema predstavnika Vlade kod nekih točaka i to nije nikakvo dramatiziranje, to je samo konstatacija koju ćemo morati, izgleda, sve češće ponavljati svaki put kad nam se desi da nema ovlaštenih predstavnika Vlade ovdje. To smo neki dan konstatirali i na Odboru za zakonodavstvo kad je bila jedna od točaka koje se ovdje spominje, to smo konstatirali i puno puta prije. Ja zahvaljujem gospodinu potpredsjedniku što je to evo već ponovio već dva puta i nije to dramatiziranje, ali stvarno pokazuje u kojem smo odnosu mi kao zastupnici kada govorimo o nekim temama, bez obzira da li je riječ od predstavnika Vlade, da li od opozicije, a imali smo slučajeva da smo o važnim temama, da nismo imali čak nikoga ovdje u redovima. To su stručni ljudi koji mogu obrazlagati određene stvari, ali mi smo imali slučajeva važnih kao što je pitanje razminiranja o kojem smo jučer govorili, zadnji put, predzadnji put kad smo o njemu govorili nije bilo nikoga. I mi smo odradili tu točku, a onda se čudimo nakon godinu dana kad vidimo da smo malo napravili, da taj posao ne ide onim tempom kojim bi išao. I zbog toga prihvaćam prijedlog Kluba HSP-a da smo možda bili preblagi u ocjeni ovih zaključaka i prijedlog zaključka. Što znači kada donosimo većinu zakona po hitnom postupku pogotovo one zakone koji imaju oznaku "P.Z.E." koji se moraju donijeti zbog usuglašavanja sa Europskom unijom. U svakom slučaju, sigurno da je potrebno njih donijeti na vrijeme, ali nama se dešava da po mjesec dana radimo ostale zakona, a onda nam dođe na jednom jedna hrpa prijedloga europskih zakona. To znači da nismo u tajmingu koji je predložen i koji je trebao biti, koji je usuglašen o tome kada ćemo razgovarati o kojem prijedlogu. Što znači kada donesemo jedan zakon kao što je bio slučaj sa Zakonom o šumama prije par mjeseci, a sada koji ima oznaku ".P.Z.E.", a nakon toga dobijemo izmjene i dopune za par mjeseci koja nema tu oznaku. Da li, evo pozdravljam državnog tajnika koji nam se priključio, evo imamo sada i ovlaštenog predlagatelja, u ime Vlade ovlaštenu osobu koja može govoriti. Što znači kada taj zakon dođe u izmjene i dopune bez oznake "P.Z.E."? Znači da nije usklađen. Što znači da nismo uskladili sa potpisanim konvencijama i potpisima međunarodnih ugovora koje smo u međuvremenu imali. Takve prijedloge vjerojatno ne bi trebali dostavljati u proceduru prije nego što budu usuglašeni. Što znači da će neki pravilnik u nekome zakonu biti donesen za 2 godine kao što je neki dan bio prijedlog Zakona o dobrobiti životinja. Za 2 godine će biti vjerojatno biti izbori, bit će nova Vlada, vjerojatno će biti i novi zakon u proceduri od neke druge Vlade koja će biti tada na vlasti. Takav način donošenja odluka, zakona u Parlamentu gdje će se poslije podzakonskim aktima to sve mijenjati mislim da je sa naše strane i kao zastupnika neodgovorno. Jer mi na taj način nismo odgovorni prema svojim biračima koji su dali glas za nas, a često mijenjanje odluka, uredbi koje se kasnije donose, pa onda nakon određenih pritisaka za 10, 15 dana njihovo mijenjanje kao što je to bio slučaj sa uredbom o financiranju, koja je vezana za Zakon o financiranju vodnog gospodarstva gdje smo ukazivali da ta uredba je jedan dodatni namet prema svim građanima. Ponovio bih, u prvo uredbi koja je donešena nakon Zakona koji smo ovdje odglasali, ta naknada je bila strahovito velika. Nakon određenih pritisaka koji su bili u to vrijeme, koji su se slučajno poklopili sa neisplatom nekih poticaja i ostaloga, ta uredba je smanjena u jednom dijelu samo. Ali uvjeravam vas da je i dalje to veliki namet, da i dalje treba izdvojiti za jednu normalnu obiteljsku kuću samo za tu naknadu, 20-ak tisuća kuna, da za jedan proizvodni pogon od nekakvih tisuću kubika zapremnine treba izdvojiti preko 30-ak tisuća kuna. Da isto tako i za gradnju crkve treba izdvojiti oko 30-ak tisuća kuna, itd. Iako je smanjena ta naknada, iako je omogućeno da se obročno plaća, ali to je jedan izdatak koji otprilike možemo usporediti sa vrijednošću svih dozvola koje su potrebne i izgradnje projekta za takvu jednu građevinu. Otprilike je to tu negdje. Znači, Vlada je sa jednom uredbom donijela jedan propis koji automatski poskupljuje vrijednost tih objekata za negdje od 3 do 5% koliko je vrijednost nekakvih radova projekte dokumentacije. Pa mi koji trenutno nešto radimo, nema kolege Borasa, neki dan smo o tome raspravljali na Odboru za zakonodavstvo smo se složili da je to dodatno povećanje troškova. I ne može me nitko uvjeriti, klimati glavom da to nije. To je dodatno povećanje troškova gradnje. Ja ne dvojim da treba te propise rješavati na drugačiji način, ali njihovo donošenje i nakon 10-ak dana mijenjanje govori da kod samog donošenja te uredbe nismo vodili brigu, nismo imali izračun jer kako je moguće da smo za 10 dana promijenili mišljenje. Znači da nismo pravilno postupali kod donošenja toga, da nismo valorizirali sve momente koje smo trebali da bi se takva jedna uredba mogla donijeti i da je ne bi morali onda mijenjati. A samo njeno donošenje zaustavlja u većem broju investicije, tjera ljude da rade dijelom bespravno, da pokušaju eskivirati na neki način tu naknadu, a to nije bio cilj ni intencija zakona. Prema tome, na takav način jednostavno ne bi trebali donositi uredbe i upravo Prijedlog zaključka koji je ovdje predložen bi obavezao Vladu i možda bi ga čak trebalo i proširiti da se redovito ovdje donesu izvješća se redovito ovdje donesu izvješća što je predložio klub HNS-a čini mi se da Vlada redovito izvješćuje koje dopise koji su zakonima doneseni, a trebali su donesti se da li su donšeni u određenom roku ili su doneseni kasnije i da nas izvijesti o tome. Jest da se to objavi u "Narodnim novinama", ali bilo bi dobro imati pregledno stanje svakih 6 mjeseci što je donešeno, što nije i u kojem roku će biti doneseno. A drugo je pitanje onda da li na osnovu takovih zakona koje mi ovdje donosimo, da li i uredbi koju poslije donese Vlada, da li državna uprava može provoditi sve to što bi trebala? Osobno znam iz iskustva dok sam bio župan u Bjelovarskoj županiji da smo često puta dobivali zakone koji su samo prenosili neke ovlasti, a financijska sredstva su ostajala negdje drugdje i na taj način se stvara opterećenje prema upravi lokalnoj dolje da ona provodi neke stvari, to kolege evo župani znaju koji su bili evo, da smo imali uvijek problema oko toga da dobijemo naputak šta moramo raditi, ali sredstava za to nema, pa onda mi nastojimo to popravljati sa svojim odlukama, županijskih skupština. Ima čitav niz od vatrogastva nadalje jel'. Prema tome, bilo bi dobro upravo da redovitošću izvješća koje bi Vlada dostavljala pred Sabor ovdje dobijemo mogućnost da pratimo što se sve donijelo, što se nije donijelo i u kojem roku će se donesti. A s druge strane kad govorimo o tome, recimo imamo slučajeva da neka imovina države se ne vodi danas u bilanci nigdje. Navest ću primjer da vrijednost imovine šuma i šumskog zemljišta koja je procjena nekakvih 40 milijardi kuna se vodi samo vanbilanično u bilanci Hrvatskih šuma d.o.o. To je pitanje i nama šumarima, mijenjali smo zakon, ali nismo naveli gdje će se ta imovina voditi. Nepojmljivo je da danas, … [[Govornik se ne razumije.]] da 40 milijardi kuna se ne vodi u bilanci nego vanbilanično. To nije u redu jel'. Prema tome, o tome bi trebalo isto tako kad se donose određene odluke, uredbe Vlade pogotovo reći koja je ta institucija koja će voditi takovu vrijednost, jer nepojmljivo je da to, tako velika vrijednost se ne vodi u službenim statistikama nego van toga. Zbog toga jasno svega što sam naveo ovdje klub HSS-a podržava Prijedlog ovog zaključka koje su naši kolege ovdje predstavili i očekujemo da ubuduće imamo bolje, jasnije određenje, da imamo na vrijeme donešene uredbe, odluke Vlade, da one ne mijenjaju smisao zakona, nego da možemo pravilnije provoditi sve ono što smo ovdje u Hrvatskom saboru donijeli. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče budući da ste mi dali primjedbu na moju intervenciju dužan sam dati obrazloženje. Prvo, Vlada nije predložila ovu točku dnevnog reda. Drugo, Vlada je dala mišljenje o ovoj točki dnevnog reda i na taj način su se stekli uvjeti za raspravu u Hrvatskom saboru u skladu sa Poslovnikom. Naravno da ja ću biti jedan od onih koji će sigurno odgovarajuću primjedbu dati Vladi ako nije kompetentan predstavnik Vlade na sjednici Hrvatskog sabora. Ono se raspravlja u skladu s Poslovnikom i utoliko ja smatram da je nepotrebna dramatizacija. Hvala lijepo. Obavještavam članove Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu da je predsjednik Odbora gospodin Petar Selem sazvao sjednicu Odbora u 13 sati u dvorani "Ante Starčevića" 149. Na redu je klub IDS-a i gospodin zastupnik Valter Poropat. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče s kolegama iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom da su kolege iz HSS-a kao predlagači vrlo detaljno objasnili ove kratke zaključke klub IDS-a podržati će ovaj Prijedlog zaključaka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na podnošenje detaljnog izvješća o politici koju donošenjem, odnosno nedonošenjem pojedinih podzakonskih akata provodi. I mi u klubu IDS-a smatramo da uredbama, pravilnicima i ostalim podzakonskim aktima Vlada Republike Hrvatske i ministarstva mogu donositi odredbe operativne i tehničke, ali ne i financijske naravi posebice ukoliko su one teške nekoliko stotina milijuna kuna. Ta činjenica ukazuje da je uloga Hrvatskoga sabora u odnosu na izvršnu vlast zanemarena, a s obzirom da su neki zakoni neodređeni ili nedorečeni, a podzakonskim aktima Vlada donosi suštinske odluke, a time se krše uredbe Ustava Republike Hrvatske. Dakle, s ovakvim Prijedlogom zaključaka koji je dat sa obrazloženjem i poslije potanko obrazloženim od strane predlagača klub IDS-a u svakom slučaju će podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na raspravu od 10 minuta. Prva je gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Istodobno zahvala gospodinu državnom tajniku što je ipak došao na sjednicu ovoga Sabora kako bi čuo ovu raspravu i što nije na službenom putu kako nas je izvijestio potpredsjednik Sabora obrazlažući kao razlog vašeg izostanka. Pa evo raspravljamo o prijedlogu zaključaka koji možda nisu uobičajeni u ovom Hrvatskom saboru i ako sam u mandatu u prethodnom bila i ovom i ovo mi je šesta godina nismo do danas raspravljali o ovakvim prijedlozima zaključaka i dobro je da se raspravlja jer na njihovu potrebu i raspravu je ukazivalo već sam postupak donošenja zakona. Mi smo u zadnje vrijeme posebice donosili zakone koji su u pravilu biti načelni, koji su bili nedorečeni, za koje smo ukazivali da su neprovedivi, da su u sukobu sa nekim drugim zakonima, da stvaramo jednu konfuziju sustava i ta konfuzija sustava štetno će se odraziti na svekoliki život u Republici Hrvatskoj od gospodarskog, društvenog, političkog itd. Unatoč našim primjedbama nikada se to nije poslušalo nego je uvijek obrazloženje bilo da će Vlada riješiti podzakonskim aktima, pravilnicima, poslovnicima, uredbama itd. To nije novost u zakonodavnoj praksi. Zakonodavna praksa svakog sustava poznaje podzakonske propise, međutim nigdje se u svijetu ne događa da ti podzakonski propisi zapravo predstavljaju nešto što je izvan zakona a takovim ponašanjem Vlada Republike Hrvatske zapravo preuzima zakonodavnu ulogu ovoga parlamenta. To nigdje nema u svijetu, međutim nažalost u Hrvatskoj se to događalo. Pa sam naziv, mi smo zakonodavna vlast, Vlada je izvršna vlast koja odgovara parlamentu naprosto govori o tome da je naprosto nemoguće brkanje nadležnosti. Ja znam da bi možda netko htio i opovrgnuti točnost ovoga što sam izrekla, međutim evo danas već spomenuta uredba o visini vodnog doprinosa zapravo najslikovitije pokazuje kako se zloupotrebljava nakana, namjera zakonodavca i kako Vlada sebi uzima ovlasti koje formalno pravno po zakonu ima jer mi smo izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva izmijenili članak 8. i rekli da će visinu vodnog doprinosa odrediti uredbom Vlada. Međutim, tada nitko nije napravio ni simulaciju zakona, nitko nije mogao pretpostaviti da će s toliko bezosjećajnosti za realnost u kojoj žive i građani Republike Hrvatske ali i s kojom se bori gospodarstvo Republike Hrvatske Vlada donijeti odluku čije je posljedice biti zaustavljanje, potpuno zaustavljanje svih investicija, investicija u poduzetništvu, investicija baš ako hoćete u privatnom sektoru. Pri tome mislim na građane Republike Hrvatske. Ono što se dogodilo, ono što se propisalo tom uredbom bio je direktni udar na građane koji su sada za vodni doprinos prije početka građenja morali plaćati po nekoliko desetaka tisuća kuna a o gospodarstvenicima da i ne govorim jer tu su se iznosi kretali do nekoliko stotina tisuća kuna. Paradoksalno je da se vodni doprinos plaća i na izgradnju dječjih vrtića, da se plaća na izgradnju bolnica, da se plaća na izgradnju staračkih domova, da se plaća na izgradnju crkvi, cesta, infrastruktura itd. I čak se išlo tako daleko u toj bezosjećajnosti da se zanemarilo da Zakon o područjima od posebne državne skrbi prepoznaje u Hrvatskoj neka područja koja su sa otežanim uvjetima gospodarenja. Ova uredba nije izuzela ni ta područja nego visina vodnog doprinosa je bila jednaka za sve. I onda se pitamo a čemu nekim drugim zakonima donositi poticajne mjere kojima smo stimulirali gospodarstvenike da dođu u područja od posebne državne skrbi kako bismo na tim područjima zadržali stanovništvo. Nažalost, ova uredba je bila bezosjećajna, ova uredba nije pravila razliku. I nakon što smo dobili mišljenje na ove prijedloge zaključaka Vlada promjenom svoje uredbe zapravo pokazuje da je pogriješila i da su napravili loš potez. Međutim, taj loš potez je imao štetne posljedice. I ja se pitam na koji način će inozemni ulagači smoći hrabrosti, doći ulagati u Hrvatsku kad su u Hrvatskoj suočeni sa potpunom nesigurnošću. Pa zašto se u Hrvatskoj ne provode zakoni? U svijetu se zakoni provode, međutim u Hrvatskoj zakoni se ne provode jer kad snimimo, kad uskladimo naše zakone sa zakonima Europske unije onda ćemo utvrditi da su oni vrlo slični, da ne kažem da je najveći dio prepisan i da imamo jednake zakone. Ti zakoni su u Europskoj uniji primjenjivi, u Hrvatskoj nisu primjenjivi. Pa zbog toga što zakone donosimo izmjene i dopune zakona donosimo prečesto, ne ostavljamo prostor da praksa i običajno pravo iskristaliziraju određenu praksu. Takav košmar zakona više ne može srediti ni oni koji su dužni te zakone provoditi. A koja je posljedica? Posljedica je pravna nesigurnost naših građana, ne samo građana nego pravna nesigurnost i poduzetnika. I dokle god se bakćemo s tom pravnom nesigurnosti, dokle god nećemo pogledati istini i realnosti u oči da moramo napraviti jedan sustav koji je potpuno jasan, koji je za sve primjenjiv, za koje ne treba ne znam kakova filozofija i nemoguće ga je tumačiti u svakom pojedinom slučaju na specifičan način do tada se nećemo moći nadati nikakvim hrabrijim poduzetničkim aktivnostima u Republici Hrvatskoj. I sad pazite, ovdje temeljem Zakona o financiranju vodnog doprinosa Vlada vrlo brzo u roku od čini mi se mjesec i šest dana, znači 36 dana donosi uredbu, ta uredba je ogorčila i građane i poduzetnike. Znate kolege tko je bio kriv pred građanima? Mi smo bili krivi jer je rečeno da je taj zakon donio Hrvatski sabor, i vi i ja kao zastupnici suočeni smo sa ogorčenjem građana. Ni vi ni ja nismo htjeli kad smo donosili takav zakon da takav zakon optereti naše građane u tako velikim iznosima. Mi jesmo bili za plaćanje vodnog doprinosa ali. … [[Upadica se ne čuje.]] Govorim sada kolegama. Dakle, mi jesmo bili za plaćanje nekog vodnog doprinosa, međutim ne na tako neprimjeren i visok način. Dakle, ovdje Vlada brzo intervenira i vrlo brzo donosi uredbu a znate negdje u jedanaestom mjesecu 2004. godine je donesen zaključak da se obvezuje Vlada Republike Hrvatske da donese uredbu o prodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske i te uredbe nema do danas. A zašto smo mi donijeli takav zaključak? Pa donijeli smo zbog toga što smo htjeli da svi oni poslovni prostori koji su u vlasništvu Republike Hrvatske a sada su neiskorišteni i uglavnom devastirani i svakim danom sve više propadaju. Htjeli smo ga staviti u funkciju poticanja gospodarstva. Takove uredbe nema. Što to znači? One uredbe koje su korisne za gospodarski život u Republici Hrvatskoj pa korisne i za građane, te uredbe nažalost Vlada ne donosi. Uredbe koje samo pune državni proračun a jedna država ne može i ne smije razmišljati samo na način kako će napuniti državni proračun jer ona prije svega mora razmišljati o općem dobru svojih građana, e te uredbe se vrlo brzo donose. Te uredbe doduše ne traju dugo. Pod pritiskom javnosti, pod ogorčenjem javnosti tada se te uredbe mijenjaju. Pa zašto ne bismo sa malo manje žara, sa više osjećaja donosili podzakonske akte na vrijeme, u roku, ali podzakonske akte koji će dati život zakonima i koji će, koje će olakšati i kontrolu provedbe tih zakona. I zbog svega ovoga što sam izrekla zbog toga ovaj Prijedlog zaključaka je potreban i iz tih razloga i sama podržavam donošenje tih zaključaka kako bismo dali doprinos stvaranju jednog sigurnog sustava koji će biti privlačan za sve one koji su nam itekako potrebni.
Hvala lijepa. Gospođo Lalić vi ste mi prigovorili da sam obavijestio Sabor kako su na putu državni tajnici i ministar. Kao što znate ja ne potpisujem putne naloge i ne kontroliram kad tko ide na službeni put. Takvu sam obavijest dobio i takvu sam obavijest vama ovdje prenio. Dakle [[Upadica: Ali to nije bio prigovor.]] Tako sam vas obavijestio i mislim da nema, nije isključeno da se gospodin upravo vratio sa službenog puta, ne znam [[Upadica: Dobro, sve u redu.]]
Ja nisam prigovorila, ja sam samo zahvalila.
Na redu je gospođa Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Do kojeg apsurda se može dovesti pojedini zakon, podzakonskim aktima i pravilnicima ja ću probati prikazati na jednom drugom primjeru. Prikazat ću to na mostarinama. Da, nisu samo Turci naplaćivali mostarine već i u Republici Hrvatskoj naplaćujemo mostarine. Konkretno radi se o Zakonu o javnim cestama gdje je podzakonskim aktima propisana naknada za korištenje cestovnog zemljišta i propisane su prateće djelatnosti. No prateće djelatnosti nisu samo benzinske crpke uz auto-ceste, nisu samo moteli, kafići već su to postali sve što se priključuje na javnu cestu. I propiše vam se da morate izgraditi most takve i takve veličine a most nije ništa drugo nego dio koji spaja javnu cestu sa vašom građevnom česticom da biste u nju, na nju uopće mogli doći i onda vam se prepiše mjesečna naknada po kvadratnom metru. Mjesečna naknada koja možda na jednoj auto-cesti i za jednu benzinsku crpku koja plaća 1500 kuna i nije velika. Ali u jednom području od posebne skrbi kao što je Grubišno polje kad morate platiti mostarinu od 1500 kuna sa još k tome PDV-om a usput ću reći da je to više nego što se tamo plaća najam poslovnog prostora zasigurno je to nešto što će onemogućiti investicije i izgradnju na tom području. Odnosno želim to do kraja karikirati na slučaju gdje je mladi poduzetnik podnio zahtjev upravo za priključenje u smislu da dobije odobrenje, da može napraviti most i dobije odluku da zaista treba plaćati 1500 kuna mostarine mjesečno što je on izračunao za njegov životni vijek za tih 6 metara puta 5 znači 30 kvadrata, za njegov životni vijek bi to iznosilo 400 tisuća kuna, a cijela investicija za 5 radnih mjesta trebala je iznositi 300 tisuća kuna. Normalno da se zahvalio na takvoj investiciji jer nelogično je da Hrvatska ubire mostarine. Ovo je još tragičnije i još se može daleko više karikirati kad se zna da to pojedine županije i pojedine hrvatske ceste na pojedinom području primjenjuju, na drugom ne. Dok vi u jednoj županiji zaista da biste dobili priključak, uopće da biste dobili i građevnu dozvolu morate imati i ugovor da ste već sa Hrvatskim cestama sklopili i spremni platiti mostarinu druge županije za to ne znaju. I tako jedan možda i dobar zakon upropaštava i isto tako onome što je govorila Ljubica odbija naše investitore. Samo dok ovdje se radi o vodoprivrednom doprinosu i nekoliko tisuća kuna što opterećuje investiciju, ovdje se zaista radi o iznosima mjesečnim koji iznose vrlo često kažem i visinu jednog osobnog dohotka jer ja moram reći da područja od posebne državne skrbi pored nezaposlenih imaju prosječne plaće između 1500 i 2000 kuna. Prema tome zaista ponovo smo optuženi mi u Saboru da smo mi donijeli takav zakon da se plaća mostarina. Međutim ne, mi smo donijeli Zakon o javnim cestama. Donijeli smo da će se plaćati naknada za korištenje cestovnog zemljišta ali i za prateće djelatnosti. Prepustili smo upravo Hrvatskim cestama da odluče što su prateće djelatnosti pa je za njih prateća djelatnost i svaka trgovina sa prehrambenim namirnicama u svakom naselju, najmanjem naselju. A nemojmo zaboraviti da državne ceste prolaze i kroz mala naselja negdje i da tamo jednako tako mora platiti mostarinu kao što ju plaća onaj uz auto-cestu i ne, nije mi jasno kako može biti trgovina sa živežnim namirnicama, sa prehrambenim artiklima koja snabdijeva samo naselje i prateća djelatnost jedne državne ceste i prema tome doveli smo to do apsurda. I vjerujte upravo se obraćaju nama zastupnicima, nas krive za mostarine i prema tome mislim da bi država daleko ozbiljnije trebala se pozabaviti i podzakonskim aktima koji su često u kontradiktornosti ili koliziji sa osnovnim, temeljnim zakonom, a da ne govorim o tome koliko kasne ili koliko kad se donesu bivaju neprihvatljivi i nisu odraz onoga što smo mi temeljnim zakonom ovdje u Saboru trebali postići. Prema tome zaista se pridružujem ovom zaključku da Vlada bi morala biti obzirnija i da bi trebala podnositi izvješća o tome kako pojedini pravilnici saživljavaju na terenu i koje probleme stvaraju. I kako se općenito pravilnici primjenjuju na teritoriju cijele Hrvatske, a ne u pojedinim županijama što kažem ponovo još izaziva i razlike, ali i opterećuje nove investicije, opterećuje poduzetništvo za koje stalno tvrdimo da ga nema dovoljno u Hrvatskoj, a evo sami, ne mi ovdje u Saboru, ali sami naši akti su ti koji su često vinovnici zbog kojega se obustavi jedna investicija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Jakša Marasović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice, ovdje se otvorila tema kompetencije prisutnih dužnosnika što ja mislim da uopće nije tema i to ne treba postavljati kao problem. Dakle, niti to ja sam shvatio da je netko postavio taj problem. Ali ako recimo pročitate prijedlog zaključka koji glasi ovako. Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u tijeku 19. sjednice Hrvatskog sabora Hrvatskom saboru podnese detaljno izvješće o politici koju donošenjem, odnosno nedonošenjem pojedinih pod zakonskih akata provodi. I ako pogledate Vladin odgovor, obrazloženje, onda ćete vidjeti da se razgovara zapravo, da se ovdje govori gluhim telefonima. Vlada je u svom obrazloženju napisala sve što je vezano odnosno Vlada napisala, napisale su ministarstvo i Hrvatske vode sve što je vezano za vodni doprinos, dakle prepisali su obrazloženje kada se donosio zakon i neka još, i vjerojatno neka dodatna obrazloženja vezano za samu uredbu, na dakle postavljanje pitanja zastupnika u Saboru, a nije odgovorilo se na ono što je Klub HSS-a predložio. Naime, o čemu se radi? Cilj, čini mi se da bi cilj svake Vlade biti što manje uredbi, što manje pod zakonskih akata i što definiranije, kompletna materija što definiranija samim zakonima. A što mi imamo? Mi imamo baš suprotno. Nedefinirane zakone koji se definiraju poslije raznim pod zakonskim aktima. Donose se uredbe koje ja ne znam, nisam ja pravnik a da vam pravo kažem nisam ni birokrat pa ne znam koliko one mogu uopće trajati. Ali recimo vi imate sad jednu uredbu koja evo dvije godine pune skoro do kolovoza 2004. Uredba o prostornom uređenju, koja ima težinu jaču od bilo kakvog zakona, po njoj se, koja na neki način negira sve ono što je bilo definirano prijašnjim zakonima ili zakonima, a onda u njoj se definira je li linija od morske crte 70 m, gdje je zabranjena bilo kakova izgradnja, u njoj se definira kilometar od obalne crte, dakle ne možete ni na jednom otoku ni bilo gdje u primorju jer je to kilometar je sve iza Velebita, iza Mosora, iza Kozjaka. To je kilometar zračne linije. Dakle, ne bi se ništa moglo raditi bez, osim onih koji su imali dozvole lokacijske ili građevinske prije same uredbe. I nitko ne zna dokle će ta uredba trajati. Ja ne znam. Moguće da netko i zna, ali samo u glavi zna. Sad o vodnom doprinosu. Ja ću ponoviti ono što sam i do sada govorio. Zamislite da mi živimo u nekakvoj obećanoj zemlji u kojoj nema više ni izgradnje vodovoda, ni izgradnje kuća, ni izgradnje stanova, gdje smo svi, svi živimo onako kako bi svi željeli živjeti. Dakle, imamo ono sve što nam treba. Teče med i mlijeko, ali investicijske izgradnje nema jer ste sve izgradili. Ali isto vam teku rijeke, padaju kiše i ti nasipi koji su uz rijeke, koji zaštite od poplava isto trebaju biti održavani i sad po ovoj logici koju ste vi ovdje postavili nemate ni kune jedne za održavanje tih nasipa. Jer investicija nema. Ali isto treba štiti i izgrađene ceste, izgrađena naselja i ja samo ovo iznosim kao jedan ekstrem koliko je ovo nelogično i koliko god to ja ponavljao ja nemam iluziju da ću ja to promijeniti. Jer hvala Bogu, demokracija funkcionira po načelu većine i većina ima pravo i najveću glupost postaviti u zakon i uredbu i to je njihovo pravo. Snosite vjerojatno odgovornost na izvorima, ali da se vratim još samo na ovu točku. Dakle, da je ovdje premijer došao i da je on odgovorio, a ovaj vodni doprinos je samo povod na štošta što. Zastupnicima nije jasno vezano na ove pod zakonske akte i uredbe. Onda bih ja, ne bih ni diskutirao, ne bih ni riječi progovorio, ali ne. Niti se je shvatilo što Klub HSS-a hoće, a još se manje shvatilo i ušlo u problem da se pokuša obrazložiti kako treba. Meni se čini da je to jedan stil, jedna bahatost koja je meni nerazumljiva. Ali dobro. Ja ću je prihvatit jer nema nikakvu ponavljam iluziju da nešto mogu promijeniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik Vlade uzeti riječ? Državni tajnik, gospodin Herman. Herman Sušnik, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupnice i zastupnici. Evo nakon ovih diskusija mogu ponoviti mišljenje, iznijeti mišljenje Vlade Republike Hrvatske koja predlaže Hrvatskome saboru da ne prihvati prijedlog zaključaka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na podnošenje detaljnog izvješća o politici koji donošenjem, odnosno ne donošenjem pojedinih pod zakonskih akata provodi koji je podnio Klub zastupnika HSS-a u Hrvatskom saboru iz slijedećih razloga. Navod da je sadržaj uredbe o visini vodne naknade ovdje se u biti odnosi na uredbu o visini vodnoga doprinosa izuzetno štetno za sve investitore u Republici Hrvatskoj jer će izazvati izostanak bilo kakvih investicija u Republici Hrvatskoj, imati za posljedicu bespravnu gradnju, te navod da Vlada Republike Hrvatske ne može pod zakonskim aktima donositi uredbe financijske naravi nisu prihvatljivi. Vlada Republike Hrvatske donijela je uredbu o visini vodnoga doprinosa, a kasnije izmjene i dopune sukladno svojim zakonskim ovlaštenjima koji proizlaze iz Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva koji je donesen u prosincu prošle godine. Pri određivanju tarifa Vlada Republike Hrvatske vodila je računa o tome da se najmanje optereti nova izgradnja stambenih prostora, izgradnja proizvodnih pogona uvela je još posebnu, povoljniju tarifu za izgradnju stambenog prostora za stalno stanovanje na otocima, a najviše opteretila izgradnju poslovnog prostora koji nije u funkciji proizvodnje. To je uslužni sektor i za izgradnju kuća i apartmana za odmor. Podjela na tri zone proizlazi iz činjenice da određena područja Republike Hrvatske imaju veću zaštitu od poplava i bujica. Samim time potrebna su veća sredstva za održavanje sustava obrane od poplava, a time i povećana vrijednost nekretnina na tim područjima. Nadalje, ministar nadležan za vodno gospodarstvo donio je i pravilnik o obračunavanju i plaćanju vodnog doprinosa kojima je omogućeno plaćanje vodnog doprinosa u obrocima. Vodni doprinos je jedini izvor sredstava potrebnih za održanje sustav i objekata obrane od poplava, a koji je jedan od najučinkovitijih u Europi. I svaki zastoji u redovitom održavanju istih bio bi krajnje neodgovoran odnos prema jednom od najvećih materijalnih bogatstava ove države. Isto tako vezano uz ovaj navod o nedonošenju uredbe o prodaja poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske Vlada Republika Hrvatske izvještava da je ista u proceduri i ubrzo će biti donijeta. A ista bi ovo što je gospođa zastupnica rekla o javnim cestama i ovo o naplati mostarine. Ako ima takvih slučajeva ja za njih ne znam. Neka se kažu i Vlada će sigurno preispitati takve odredbe ukoliko iz ovoga izlaganja vidimo da i postoje.
Hvala. Zaključno, gospodin Božidar Pankretić u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima. Pa evo na kraju ove rasprave ja ću konstatirati ovo što je na kraju rekao državni tajnik. Gospodine državni tajniče vi ste pročitalo mišljenje Vlade koje je mišljenje na obrazloženje i na neki način razloge, ali ne mišljenje o zaključcima. Naši zaključci su jasni i oni traže da Vlada podnese izvješće, da nas ovdje u hrvatskom Parlamentu izvijesti, pojasni, odgovori. U obrazloženju se govori objektivno o uredbama na koje se mi pozivamo, kolege zastupnici su ovdje govorili o niz drugih podzakonskih akata u kojima bih rekao se dogodila slična situacija. No nažalost moram reći da nemamo odgovor Vlade, da Vlada ne želi izvijestiti Sabor, da misli da to nije potrebno, da su zakoni koji su doneseni dobri, da se u njima vidjelo to što će se naknadno dogodili ili da smo mi kod donošenja ovog zakona već znali kakva će uredba biti. Rekao bih da i u ovom mišljenju je evidentno da se Vlada i pozivala na ispravnost donešene odluke koju je 6 dana nakon poslanog mišljenja promijenila. Kada smo ovdje također moram reći imamo primjerice, ja ću spomenuti jedan ali mislim da je izuzetno bitan i mislim da bi stvarno o tome trebalo povesti računa, krovni zakon Zakon o poljoprivredi bio je vrlo jasan i odredio je da je svake godine potrebno ovom hrvatskom Parlamentu dati izvješće o stanju u poljoprivredi. Popularno izvješće nazvano "Zeleno izvješće" i nažalost dvije godine ga već nema ovdje u Parlamentu. Koliko imam informacija ono se priprema, priprema. Iskreno se nadam da će se izvršiti obveza koja stoji u zakonu. Znači mi imamo s jedne strane obveze koje proizlaze iz zakona, koje su podzakonski akti, koje su pravilnici, a koje se ne izvršavaju. S druge strane imamo uredbe, podzakonske akte koji se izvršavaju, a suštinski mijenjaju ili donose se određene stvari koje nisu dobre. Ovdje bih rekao namjera Hrvatske seljačke stranke je bila i dalje ostaje da stvarno stavimo u pravi odnos hrvatski Parlament i Vladu Republike Hrvatske za ovo vrijeme sada i za sva buduća vremena. Nije sporno da Vlada, izvršna vlast ima pravo, ima zakonsku mogućnost donositi uredbe, da ministri imaju trebaju donositi podzakonske akte. Ali mislim da se svi ovdje slažemo bez razlike koji su diskutirali ili oni koji nisu diskutirali da bi ovaj Parlament barem zavrijedio izvješće o postojećim stvarima koje se odnose na takve uredbe, na takve pravilnike i da bi o njima i mogli na određeni način raspravljati. Zato vjerujem da će evo ovaj naš zaključak dobiti podršku i da na neki način evo stvarno stavi na svoje mjesto odnos između Vlade, izvršne vlasti i ovog najvišeg zakonodavnog tijela, a to je Sabor Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem predstavniku predlagatelja. Zaključujem raspravu.
Interpelacija o radu odgovornosti Vlade Republike Hrvatske za stanje društva "Vjesnik" d.d., "Vjesnik Naklada" d.o.o. Sukladno prijedlogu Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Odbija se Interpelacija odgovornosti Vlade Republike Hrvatske za stanje društva "Vjesnik" d.d. i "Vjesnik Naklada" d.o.o. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 66 za zaključak, 2 suzdržana, 18 protiv. Sa tom većinom donesen predloženi zaključak. Prijedlog zaključka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na podnošenje detaljnog izvješća o politici koju donošenjem, odnosno ne donošenjem pojedinih podzakonskih akata provodi. Predlagatelj zaključaka je Klub zastupnika HSS-a. Sukladno prijedlogu Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog zaključka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na donošenje detaljnog izvješća o politici koju donošenjem odnosno ne donošenjem pojedinih podzakonskih akata provodi zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 75 za i 15 protiv donesen predloženi zaključak.
I kad se steknu uvjeti o tome ćemo odlučivati, glasovati. Prelazimo na - Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o osnivanju Europskog laboratorija za molekularnu biologiju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 505 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. A kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik, gospodin Dražen Vikić Topić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Samo vrlo kratko ću vam reći. Naime, radi se o jednoj izvanrednoj situaciji da smo mi predloženi kao 19. članica European Molekular Biology Laboratories. To je jedan zapravo, jedna organizacija, jedan projekt koji je isteko iz European Molekular Biology Conferency, te ima jedan cijeli niz zapravo organizacija koje se bave molekularnom biologijom u Europi. Nama je to značajno zbog više razloga. Jedan od razloga je naše ulaženje u Europsku zajednica i ta suradnja je naravno ovo će pomognuti tu jaču suradnju akademske zajednice znanstvenika i ljudi koji se bave tehnologijama i primjenama. Druga stvar da postoji jedna velika šansa da mi dobijemo jedan takav laboratorij. A kad govorimo o laboratoriju to je zapravo jedan cijeli institut istraživački u području molekularne biologije. Takvih instituta ima 5 u Europi ovog trenutka, u 5 zemalja članica. I ovo je sad potpuno neslužbeno, ali ako bi ga dobili to bi možda onda išlo u kampus u Rijeku jer tamo je sad ovog trenutka naj, kako bih rekao najjači zamah u molekularnoj biologiji ovog trenutka u Hrvatskoj. Tako da je to zapravo bio razlog da se ide na hitni postupak jer sada u 7. mjesecu u Heidelbergu će biti konferencija NBC-a gdje će se onda razmatrati šta je Hrvatska napravila u smislu, budući da je predložena njezina kandidatura prošle godine u studenom, šta je napravila od tog perioda, jel. I to je razloga zašto se ide na taj hitni postupak, ne. Sredstva su osigurana u budžetu. To je ta članarina od 85 tisuća eura, cca, i ona su osigurana u budžetu Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Evo, to bi bilo ukratko. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a će apsolutno podržati ovaj Prijedlog zakona no dozvolite nam da prokomentiramo neke dijelove iz uvodnog obrazloženja koje smo dobili na klupe kako se ne bi stekao dojam da mi u ovom području stvarno ništa ne znamo i da ne želimo korektno sudjelovati u ovom cijelom procesu. Naime, može najprije prokomentirati činjenicu da idemo sa ovim Zakonom po hitnom postupku. Kolegice i kolege, ako ste imali vremena prelistati materijal primijetili ste da je Europska konferencija za molekularnu biologiju osnovana davne 1969. godine. Dakle, prije punih 37 godina, još i više, i par mjeseci. Prema tome, na dušu svih dosadašnjih ministara znanosti ide činjenica zašto nisu do sada intervenirali već 2006. godine kad se nalazimo pred vratima Europske unije, sada je sve po hitnom postupku. Naime, radi se o jednoj tehnologiji koja je izuzetno korisna za gospodarstvo ovih 10 zemalja koje su i osnovale tu konferenciju, oni su to već shvatili 69. godine, da će primjena u praksi, u njihovom gospodarstvu tih tehnologija, molekularne biologije biti vrlo značajna i one kreću u taj zajednički veliki projekt. Ja sam davne 1981. godine boravio u Francuskoj na godinu dana, radeći na jednom znanstvenom projektu, i tada je francuski ministar znanosti i obrazovanja imao 3 znanstvena područja za koje je smatrao da su prioritetna. Za koga? Prioritetna za francusko gospodarstvo. To su bili fibro-optička vlakna jer nisu mogli tada amplificirati signal kroz vlakna pa ih je trebalo amplificirati. To su bili polu-vodiči za elektrotehničku industriju i to je bio genski inženjering, dakle, ovo o čemu mi ovdje raspravljamo. Dakle, francuski ministar znanosti je još prije 25 godina shvatio prioritet ovog područja i poticao ova istraživanja, a mi evo, ponavljam, 2006. godine odjednom po hitnom postupku o nečemu što se davno zna i nešto što je izuzetno korisno. Drugo, navodi se da ćemo ovime jasno više ulagati u područje znanosti. Kolegice i kolege, Hrvatska danas u istraživanja ulaže 1,1% svog bruto društvenog proizvoda. Slovenci 1,7%, Njemačka 2,5%, a Švedska čak 3,5%. Europska unija u koju ćemo ući uskoro zahtijeva od zemalja članica da do 2010. godine izdvajaju za istraživački rad 3% GDP-a. To je za Hrvatsku apsolutno nedostižan cilj. Bez obzira na sve ovo što piše i što govorimo i što činimo. Jer jasno, mi smo davno prije krenuli u ono što je Europa prepoznala, mi nažalost ni dana, čini mi se, ne možemo shvatiti značaj ovih pojedinih istraživanja, posebno ovakvih primijenjenih. Koji su prvenstveni ciljevi da se izbjegne dupliranje u istraživanje? To zajedničko europsko istraživačko područje želi štedjeti, dakle, da ne ponavljamo istu priču na raznim mjestima već da se dogovorimo tko će što istraživati i nakon toga izvršit ćemo brzu razmjenu informacija da bi svi u Europi mogli koristiti te informacije. Da bi, treće, radili na poduci znanstvenog podmlatka, posebno kroz brzu mobilnost znanstvenika, posebno onih mlađih koji će na taj način moći u svoje zemlje prenijeti te nove tehnologije, nova otkrića. I četvrto, možda najvažnije, to je implementacija, dakle, primjena u gospodarski život, u praksu ovih novih tehnologija. Bilo je i drugih zemalja koje su činile greške ili nisu prepoznale značaj ovih istraživanja. Recimo, u doba Regana u Americi on je čak zabranio istraživanja u području genskog inženjeringa. Međutim, trebalo im je svega nekoliko godina da shvate grubu grešku koju su učinili i da jasno krenu loviti Europu i danas znamo što znači ovakva jedna tehnologija posebno u farmaceutskog industriji. Prije 40-ak godina otkriveni su enzimi koji omogućuju da jasno možemo intervenirati i pocijepati genom, da možemo ubaciti u taj genom gen iz nekog drugog organizma, neku bezazlenu bakteriju npr., možemo u njen genom ubaciti gen humanog inzulina koji determinira humani inzulin i ta će bakterija početi proizvoditi inzulin. Isto tako možemo proizvoditi bezbroj drugih bioloških proizvoda za potrebe biomedicine, farmaceutske industrije i u drugim područjima. Prema tome, obzirom da zaista ne možemo, vi sami već znate da na ovaj tekst međunarodnog ugovora mi ne možemo intervenirati, ne možemo mijenjati ni jednu jedinu riječ. Možemo prihvatiti ili odustati od toga da ga prihvatimo. HNS predlaže da ga prihvatimo samo ostaje ono gorko pitanje zašto tek sada nakon 37 godina otkad je ta konferencija osnovana. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodinu Doriću i kako me nema tko zamijeniti ovdje za predsjedničkim stolom inače bi snažno podupro u ime Kluba HDZ-a ovaj Prijedlog jer mi imamo sjajne znanstvenike, imamo vrhunskog gospodina Radmana koji nažalost, evo nije izabran kao član akademije. Imamo dakle, vrhunske znanstvenike i ovo pristupanje Hrvatske mislim da je više i krajnje vrijeme, što je gospodin Dorić istakao. I naravno, svi se slažemo da ovo možemo podržati. Evo, ja sam, se ispričavam jer bi trebao to govoriti za govornicom, ali evo sad, u redu. Želi li gospodin predstavnik Vlade završnu, nešto reći? Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o osnivanju Europskog laboratorija za molekularnu biologiju, hitni je postupak. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za i 2 suzdržana donesen je predloženi zakon.
i prelazimo na – - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije za regulaciju kitolova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 498 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili su primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona. Prijedlog akta primili ste u pretince sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu kulture gospodin Jadran Antolović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dozvolite samo da ovom Prijedlogu dodam još nekoliko napomena. Naime, ova Konvencija je, predstavlja završnicu u komponiranju svih međunarodnih pravila o zaštiti prirode u hrvatski pravni sustav. Dakle, u ovom trenutku jedina konvencija koja nije potvrđena od strane Republike Hrvatske. I još jednu napomenu. S obzirom da često pita kakve mi imamo veze sa kitovima i kitolovom da samo napomenem da u Jadran zalazi 10 vrsta kitova, a svega 2 zavičajne vrste su, a to je dobri dupin i mali dupin i upravo zbog zaštite tih vrsta ratificiramo ovu Konvenciju. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Gospodin zastupnik Marko Širac u ime Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice zastupnici, gospodine državni tajniče. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravio je na 40. sjednici održanoj 1. lipnja 2006. godine Prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije za regulaciju kitolova sa Konačnim prijedlogom Zakona uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi Zakon donese po hitnom postupku. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabor raspravio je predmetni Zakon kao matično radno tijelo. Odbor je jednoglasno podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora predloženi Zakon donese po hitnom postupku. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja napomenuo je kako pristupanjem ovoj Konvenciji Republika Hrvatska izražava svoj stav o potrebi suradnje na globalnoj razini po pitanju zaštite svjetski prirodnih resursa ugroženih uništavanjem vrsta i staništa. Istaknuto je kako se u Jadranskom moru pojavljuje 10 vrsta kitova od kojih su neki povremeni gosti iz Mediterana dok su svega 2 vrste dobri i mali dupin naše zavičajne vrste. Vijeće Međunarodne komisije za kitolov mogu pružiti značajnu pomoć i suradnju hrvatskim znanstvenicima i državnim institucijama angažiranom na zaštiti kitova i dupina u Jadranu te upravljanju populacijama i divljih i ugroženih morskih životinjskih vrsta. Naime, kroz Vijeće se mogu realizirati vrlo kvalitetni znanstven programi i koristiti sredstva koja stoje na raspolaganju. U raspravi na Odboru postavljeno je pitanje zaštite i očuvanja sadašnjeg stanja i brojnosti naših zavičajnih vrsta dobrog i malog dupina. Predlagatelj je istakao da je u pripremi rješenje nadležnog ministarstva o preventivnoj zaštiti lošinjskog akvatorija kojim bi se za razdoblje od 3 godine preventivno zaštitilo ovo stanište dobrih dupina. U tom dijelu značajna suradnja s upravom ribarstva u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. U narednom periodu od 3 godine proveli bi se sve potrebne aktivnosti izrada stručne podloge, sudjelovanje javnosti, postupak javnog uvida i slično za proglašenje lošinjskog akvatorija u kategoriji posebnog rezervata u moru. Istaknuto je da se upravljanje posebnim rezervatom provodi na temelju plana upravljanja te bi njime i djelatnost ribarstva bila uređena uz uvažavanje potreba lokalnog stanovništva. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o regulaciji kitolova. Gospodine potpredsjedniče, hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva. Što se tiče ovog Prijedloga hitnog zakona o Međunarodnoj konvenciji za regulaciju kitolova s Konačnim prijedlogom Zakona nema se što reći ni dodati, mislim da je to potrebno, da Hrvatska treba ići u to potpisivanje. Međutim, ja sam htio ovdje naglasiti neke stvari kojih nema ovdje u ovom Prijedlogu zakona, a koje mislim da bi mi trebali ne samo u Hrvatskom saboru nego i šira javnost znati. Naime, na Jadranskom moru postoji projekt za dupine i najduže rezistencije zajednice dobrih dupina u Sredozemnom moru jedina je poznata u Jadranu. Projekte koje vodi "plavi svijet", a znanstveno istraživanje provodi se u suradnji s Hrvatskim prirodoslovnim muzejom. Cilj projekta je istraživanje dupina koji obitavaju u lošinjskom, creskom arhipelagu te zaštita dupina i morskog okoliša kroz podizanje ekološke svijesti javnosti putem predavanja, nastupa u medijima, suradnji s ostalim ekološim … [[Govornik se ne razumije.]] organizacijama i pojedincima. Projekt obuhvaća različite aspekte od svakodnevnog istraživanja na moru do organiziranja Dana dupina u Velom Lošinju. Sad u ovom momentu imamo situaciju da u samom središtu budućeg zaštićenog područja nikne marina što bi rezultiralo kompletnim uništenjem obitavališta dupina u okolici Lošinja, a samim time i takoreći nestajanjem dupina iz našeg područja a znamo da je Državni zavod za zaštitu prirode predao zahtjev za proglašenje preventivne zaštite rezervata za dupine na tom području. Znači, u ovom momentu imamo situaciju da postoji realna opasnost od toga da jedini dio u Hrvatskoj gdje se vodi evidencija i gdje se vodi računa o zaštiti dupina dovedemo u samu opasnost. Ako znamo da na jugu Jadrana nema uopće istraživanja niti se zna koliko bi ta dupina i koliko vrsta onda možemo shvatiti da je to realna opasnost koju bi mi svi skupa trebali ukazati na nju i nadležna ministarstva zamoliti da požure sa regulacijom zakona koji bi stvarno napravili rezervat za dupine. To je jedna stvar i mislim da bi trebalo u sklopu ove točke, ja bih predložio da se na svim brodovima, jahtama i onim koji polažu za vožnju brodica da se dade obavezno uputstvo kako se ponašati u blizini dupina, na koju blizinu im se treba približavati itd. tako da ne bi došlo do toga da se oni zaplaše i sa mladima idu u veće dubine. I ako znamo da im brodovi smetaju, naročito ljudi koji voze te brodove a ne znaju se ponašati dešava se to da dupini koji obitavaju uz otoke moraju ići u dubine a u tom momentu baš ljeti oni imaju mlade. Prema tome, zamolio bih nadležna ministarstva ili tko je već za to zadužen da se da program za ponašanje u blizini dupina kad se brodom naiđe na njih. To je vrlo kratko uputstvo. Mislim da to ne bi bio problem. Ja ga neću ovdje čitati, međutim mislim da bi tim činom pomogli da ne donosimo samo zakone i konvencije reda radi nego da to na terenu saživi i da se počnemo u skladu s tim i ponašati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Da li želi gospodin Antolović? Ne. Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću točku. Objašnjenje zašto preskačemo Zakon o športu. Zato što nema uvjeta jer matični odbor nije raspravio. A onda isto tako je sa Zakon o sprječavanju nereda o športskim natjecanjima i Prijedlog zakona o kazalištima, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije za regulaciju kitolova. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 92 glasa za donesen je predloženi zakon.
pa prelazimo na sljedeću točku. - Prijedlog zakona o Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 497 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Državni tajnik u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodin Tomislav Ivić. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođa i gospodo saborski zastupnici! Pred vama je prijedlog zaklade hrvatskih branitelja. Ovaj prijedlog zakona je usko povezan uz Zakon o fondu hrvatskih branitelja. Naime, odredbom zakona fonda hrvatskih branitelja određeno je da će se jedna trećina neto dobiti fonda ulagati u humanitarne i socijalne programe i upravo to je temeljni razlog osnivanja ove zaklade odnosno svrha poboljšanje materijalnog, ekonomskog i socijalnog položaja najugroženijih hrvatskih branitelja, dakle financijska pomoć za životno osiguranje, za socijalno ugrožene obitelji, za zdravstvenu skrb, liječenje, pomoć nakon smrti hrvatskih branitelja, za stjecanje prvog zanimanja, prekvalifikaciju, zapošljavanje, samozapošljavanje i drugo. Drugim riječima, ova zaklada će itekako pomoći hrvatskim braniteljima koji nemaju odgovarajuće pravo po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja. Osnivač zaklade je Republika Hrvatska a osnivačka prava i obveze ima Vlada Republike Hrvatske. Zaklada ima status pravne osobe. Zakladom će upravljati upravni odbor koji će imati sedam članova. Članove imenuje Vlada a na prijedlog Upravnog odbora Fonda branitelja četiri članova, jedan član Odbora za ratne veterane, jedan predstavnik Ministarstva branitelja i jedan predstavnik Ministarstva za socijalnu skrb. Mandat članova upravnog odbora traje četiri godine. Osnovna imovina zaklade je 100 tisuća kuna a zaklada će se financirati od osnovne imovine, dijela trećine neto dobiti Fonda hrvatskih branitelja, darovnica i drugih prihoda. Drugim riječima, nije potrebno osigurati nikakva financijska sredstva za provođenje ovog zakona obzirom da su ona već osigurana kroz jednu trećinu neto dobiti Fonda hrvatskih branitelja a odlukom Vlade po Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja utvrđeno je da će se 60% od te jedne trećine neto dobiti usmjeravati u zakladu hrvatskih branitelja, u ovom trenutku je riječ o 25 milijuna kuna. Naravno, i svake iduće godine će se iz te jedne trećine neto dobiti 60% usmjeravati u zakladu hrvatskih branitelja. Dakle, temeljna svrha i cilj ovog zakona, prijedloga zakona je poboljšanje materijalnog, ekonomskog i socijalnog položaja najugroženijih hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Evo toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Tri odbora su raspravili. Ne. U ime odbora? Dobro. U ime Odbora za ratne veterane gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, Prijedlog zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata te Prijedlog zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji Odbor za ratne veterane Hrvatskoga sabora na svojoj 22. sjednici održanoj 1. lipnja 2006. godine razmotrio je Prijedlog zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. I Prijedlog zakona o Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske svojim aktom od 17. svibnja 2006. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno članku 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je po ovim točkama dnevnog reda proveo objedinjenu raspravu iz razloga što oba prijedloga zakona obrađuju sličnu problematiku a i financiranje je predviđeno iz istih izvora. Sjednica, sjednici Odbora nazočili su predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Prema riječima predstavnika predlagatelja zakona osnivanjem Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata ostvarit će se pretpostavke za bolji socijalni status učenika, studenata, polaznika postdiplomskih studija koji ostvaruju pravo na stipendiju ukoliko je ispunjavaju zakonske pretpostavke za dobivanje stipendije tj. ukoliko im mjesečni prihodi po članu kućanstva ne prelaze dvostruki cenzus od 30% utvrđene proračunske osnovice. Tj. iznos od 1995 kuna po članu obitelji. Osnivanjem Fonda ispunjava se i zakonska odredba iz članka 55. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Osnivanjem zaklade hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji omogućit će se poboljšanje materijalnog i socijalnog statusa socijalno ugroženih hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Samim Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji nisu riješeni neki specifični problemi dijela braniteljske populacije kao što su: nezaposlenost kod višečlanih braniteljskih obitelji, suočavanje sa teškim oboljenjima članova obitelji. Premošćivanje dostatnosti sredstava kod samozapošljavanja branitelja. Nezadovoljavajuća stambena situacija koja se ne može riješiti kroz zakon i slično. Financiranje će se uglavnom vršiti kroz raspodjelu trećine neto dobiti Fonda za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i to na način da će 60% namijeniti Zakladi, a 40% Fondu. Trećina dobiti Fonda za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu iznosila je oko 42 milijuna kuna što znači da će u Zakladu prenijeti 25 milijuna kuna, a u Fond 17 milijuna kuna. Predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata podržali su oba prijedloga zakona naglasivši da su kriteriji razrađeni u suradnji s njima. Vlada Republike Hrvatske treba što bržom privatizacijom javnih poduzeća dati svoj doprinos uspješnom radu Fonda odnosno zaklade. A nadležne institucije trebaju i dalje izvršavati svoje zakonske obveze prema braniteljima i stradalnicima istom dinamikom. Sa donošenjem obaju zakona treba požuriti da bi se oni počeli primjenjivati početkom jeseni odnosno početkom nove školske godine. Dio predstavnika udruga koji nisu u republičkoj koordinaciji udruga izrazio je nezadovoljstvo slabom informiranošću o izradi prijedloga te svojim nesudjelovanjem o predlaganju rješenja. Naglasak treba biti na jasnim i nedvosmislenim kriterijima, utvrđenim prioritetima te na odabiru kvalitetnih ljudi u upravne odbore fonda odnosno zaklade. U svojoj raspravi članovi Odbora podržali su oba prijedloga zakona te su izrazili zadovoljstvo pozitivnim mišljenjem predstavnika udruga o prijedlozima zakona. Ovi prijedlozi predstavljaju operacionalizaciju kako Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji tako i Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Vlada Republike Hrvatske treba nastaviti sa privatizacijom javnih poduzeća te prijenosom 7% dionica u Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji što će pridonijeti uspješnim radu i fonda i zaklade. Sa donošenjem provedbenim propisa te imenovanjem članova upravnog odbora treba požuriti, a postupak treba biti transparentan i dostupan svim zainteresiranim udrugama. Naglasak je stavljen na žurnost u proceduri donošenja zakona kako bi cijeli postupak bio dovršen do početka nove školske godine te na jasne kriterije i prioritete. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno predložio Hrvatskom saboru donošenje sljedećih zaključaka: prihvaća se Prijedlog zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Pod 2. Prihvaća se Prijedlog zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Pod 3. Sve primjedbe, prijedloge i mišljenja iznijete u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnih prijedloga zakona. Za svoga izvjestitelja na sjednici odredio je gospodin predsjednik Vlado Jukić mene. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče. Pred nama su dva zakona, mislim da mogu govoriti o oba; Prijedlog zakona o zakladi hrvatskih branitelja i o fondu o stipendiranju hrvatskih branitelja. Odmah na početku mogu reći da će Klub SDP-a podržati ove zakonske prijedloge među ostalim i zato što se radi o nastavku rada na provedbi Zakona o fondu o hrvatskim braniteljima koji je donijet negdje 2003. godine u prošlom sazivu Sabora i čini mi se jednoglasno. Taj Zakon o Fondu hrvatskih branitelja jednom smo ovdje mijenjali ali radilo se o više kozmetičkim promjenama tako da je taj Fond i startao ove godine. Sam, sami ovi zakoni još jednom naglašavam nisu sporni. Do drugoga čitanja eventualne sugestije i nekih udruga moguće je unijeti ali ono što je u raspravi i na Odboru za veterane bilo vidljivo, a i ono što se može i pročitati u našim medijima to je da pojedine udruge, braniteljske udruge nisu u potpunosti involvirane u ovaj proces zaživljavanja Fonda o hrvatskim braniteljima, a samim tim onda su bili na repu događanja u vezi formiranja navedenih zaklada tako da je naša sugestija da se iznađu dodatni napori prije svega od strane Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti da i te udruge budu uključene da bi se izbjegli svi mogući problemi koji su vidljivi oko rada Fonda o hrvatskim braniteljima. Ono što će biti ključno, ono što ne piše u ovim zakonima, a to već će pisati u provedbenim njihovim aktima, to će biti kriteriji koji moraju biti transparentno postavljeni gdje je jedan od kriterija sigurno kada govorimo o zakladi za hrvatske branitelje mora biti socijalni cenzus. Znači, socijalno ugroženi hrvatski branitelji koji najčešće nemaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida koji su nezaposleni ili koji imaju minimalna primanja trebaju dobivati ukoliko naravno ostvare i određene preduvjete određeni novčani iznos, s tim da razlozi za davanje tih jednokratnih pomoći što je do sada i bio slučaj u Ministarstvu branitelja. Razlozi trebaju biti bolest, kako njega samoga, znači hrvatskog branitelja ili člana obitelji. Najčešće se tu barem do sada radilo o bolesnoj djeci. Ukoliko to tako bude postavljen rad same zaklade problema neće biti. Međutim, ukoliko zakladu budemo shvatili kao kasu samo pomoći gdje će se po političkim, rođačkim, stranačkim i ostalim vezama dijeliti novac, onda sama smisao zaklade bit će kompromitirana na samome početku. Takvih slučaja i do sada je bilo, tako da bi bilo dobro da odmah u startu kada budemo radili taj, kada se bude radio taj pravilnik da ih otklonimo, a naravno onda ljudi koji budu sjedili u upravnome odboru zaklade, a gdje će većinu imati braniteljske udruge treba u samoj provedbi voditi računa da takvih slučajeva ne bude, već da novac uistinu ide onima kojima je i najpotrebniji. A kada govorimo o ovome fondu, o stipendiranju hrvatskih branitelja ili više stipendiranju djece hrvatskih branitelja, onda pored toga imovinskoga cenzusa, odnosno socijalnoga položaja članova obitelji toga hrvatskog branitelja sigurno jedan od kriterija mora biti i uspješnost. Mi moramo pomagati djecu koja će imati najbolje mogućnosti i da završe srednje škole, da završe fakultete i da se normalno natječu na tržištu radne snage, a ne opet da novac dijelimo radi mira u kući i onima za koje nema šanse da te škole privedu kraju. Znači, kriteriji moraju biti transparentno postavljeni. U provedbi ne smije biti politike, ne smije biti ovih elemenata koji nisu strani čovjekovim slabostima i na taj način onda ćemo izbjeći sve ono, sve one greške koje činimo i danas. A to se najbolje može vidjeti i na ovome Zakonu o, odnosno na provedbi Zakona o fondu, odnosno o načinu rada Fonda za hrvatske branitelje, gdje smo vidjeli da je bilo problema oko utvrđivanja bodovanja, pa je sada formirana nova radna skupina koja bi trebala možda izraditi i novi pravilnik. To ostavimo njima da ove greške ili određene nedoumice budu razriješene. Ali ono što je najveća slabost koja rađa dodatne probleme i nezadovoljstva kod hrvatskih branitelja jeste činjenica da Vlada nije dovoljno otvorena prema javnosti i da ne ide sa informacijama sa istinskim informacijama prema hrvatskim braniteljima, odnosno svim građanima Republike Hrvatske. Pa onda od strane Vlade ne možemo niti čuti koliko će svaki hrvatski branitelj otprilike uz sve moguće ograde dobiti novca za te svoje udjele, odnosno danas sutra dionice, već se kaže da je to u ovome trenutku nemoguće taj iznos izreći. Međutim, to jednostavno nije točno, a nije dobro da oporba ili članovi oporbe govore ono što bi trebala biti zadaća hrvatske Vlade. Znači, treba reći da je prosjek novca koji će svaki hrvatski branitelj, odnosno član obitelji dobiti negdje oko 4000 kuna. Ali kažem kada bi svatko dobivao jednako, ali da će taj raspon biti od nekoliko kuna, pa do 15000 kuna ili 20000 kuna. Jer je to ono što hrvatske branitelje interesira, a nitko od strane Vlade ne želi izaći sa tom činjenicom, kao da će za godinu ili dvije dana novca biti daleko više. Neće, jer dolazimo do slijedećega pitanja na što Vlada opet ne daje odgovor, a vezano će biti opet i u rad zaklade i Fond o stipendiranju hrvatskih branitelja, a to je činjenica da privatizacije velikih javnih poduzeća u slijedećih nekoliko godina gdje bi se trebalo tih 7% dionica sliti u fond, a samim tim i u zakladu, da privatizacije neće biti jer što slijedi? Slijedi privatizacija Hrvatskih šuma, slijedi privatizacija Hrvatskih voda, HEP-a i drugih poduzeća, a prave rasprave o tome da li želimo privatizirati ono što je najvrednije i jedino što nam je ostalo, jedini pravi prirodni kapital koji držimo u svojim rukama ta rasprava još nije uslijedila, a znamo kako je, koliko dugo je tekla privatizacija INA-e i HEP-a čije dionice jesu u fondu čitav niz godina. Tako da hrvatskim braniteljima i čitavoj javnosti treba reći da ovih 2 milijarde i 200 ili koliko milijuna kuna u fondu da je to novac koji će biti i slijedećih nekoliko godina bez bitne mogućnosti povećanja toga iznosa, osim dividenda INA-e i HEP-a koje će sjedati svake godine. Kao što jasno treba i glasno reći i u vezi onih nesretnih dividendi HT-a u iznosu od 200 ili 300 milijuna kuna o čemu smo već nekoliko puta raspravljali u ovome Saboru da hrvatska Vlada taj iznos nije uplatila u Fond hrvatskih branitelja, a sami tim i ova zaklada i Fond o stipendiranju hrvatskih branitelja će biti zakinuti za trećinu toga iznosa. Znači da je Vlada uplatila tu dividendu, taj ostatak dividende HT-a više novca bi bilo i za zakladu Hrvatskih branitelja, a samim tim i za fond o stipendiranju hrvatskih branitelja. Znači to su sva pitanja na koja bi Vlada trebala jasno i glasno dati odgovor da bi jednostavno hrvatski branitelji i čitava javnost mogli znati na čemu su da, a onda samim tim lišit ćemo se i politizacije čitavog ovoga pitanja. Jasno da SDP na svim ovim otvorenim pitanja ne želi voditi političku utakmicu. Za razliku možda od nekih drugih stranaka ranije, jer uistinu želimo da ovo što je postignuto koncencuzom da jednostavno i zaživi. Jer sve ovo radimo ne radi skupljanja političkih bodova, već jednostavno da hrvatski branitelji od svega toga imaju nekakvu korist. Pa evo, u ime kluba SDP-a nadam se da će i koristi od ove zaklade za hrvatske branitelje i koristi o Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja ipak biti. I stoga klub još jednom naglašavam SDP-a podržava ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, klub HDZ-a podupire ovakovu namjeru da se i dodatno pomogne hrvatskim braniteljima u rješavanju njihovih nagomilanih problema, u rješavanju njihove socijalne situacije. A sve to za one koji nisu opskrbljeni i koji nisu kroz zakona, kojima kroz Zakon o pravima hrvatskih branitelja nije omogućeno da učestvuju u bilo kakvim načinima sufinanciranja da li školovanja ili drugih oblika pomoći, socijalne ili stambene naravi. Naime, zakon koji je donesen u fondu nužno je bilo promijeniti jer on tehnički nije mogao biti proveden. Struka je rekla da se onakav zakon koji je bio predložen i donesen nije mogao upotrebljavati, nego morale bitne izmjene se učiniti kako bi on mogao biti funkcionalan i kako bi pravno imao utemeljenje. Stoga je i donesen novi, nove izmjene Zakona o Fondu hrvatskih branitelja u kojem sve definirano. Pa tako iz njega proizlazi i ovaj fond i ova zaklada i ova podjela 60% od 1/3 neto dobiti i 40% za fond, a 60% za zakladu. Naime, o ovim točkama, kao što ste čuli učestvovale su u raspravi i udruge proizašle iz Domovinskog rata. Tako da je predstavnik koordinacije 18 udruga i još 8 udruga koje su bile nazočne, ona neslaganja o kojima smo govorili bilo je samo iz jedne ili dvije udruge koje nisu bile informirane o tome. No bitnih primjedaba niti općih primjedaba na donošenje ovakovih zakonskih formi nisu imali. Znači zadovoljni su svi da se ovo događa i odigrava. Zadovoljni su bili i sa Fondom hrvatskih branitelja. Zadovoljni su bili i donošenjem u početku i raspodjele po pripadnosti i po tijeku Domovinskog rata, no onda kada se dogodi neiformiranost ili ne čitaju se odrednice koje govore o tomu u kojem periodu tko je dobio koliko i kada se te glavne aktere koje su najviše prozivali u raspodjelu uključi u sam rad radne skupine onda se događa nešto sasvim drugo. Točno je da uvijek treba raditi da bude pošteno i pravedno raspodijeljeno ono što kome pripada. Da oni koji nisu bili u borbenom sektoru ne mogu biti u njemu. Pa tako smatramo da će i ta radna skupina popraviti ili zaključiti da je i ovako dobro. No to ćemo vidjeti. Naime, pored korištenja propisanih braniteljskih prava jedan dio branitelja nije opskrbljen, kao što sam rekao, jedan dio populacije je ostao na razini nižeg životnog standarda i ovo je forme zaklade i fonda su sigurno namijenjene baš njima. Stoga je i cenzus koji je upotrijebljen u ovim prijedlozima zakona jedna normalna stvar kao bi stvarno oni koji nemaju dovoljno sredstava mogli naći sebe kroz ovakove reforme koje su stvarno dobre i kroz ova sredstva koja su namijenjena u 2006. godini, a to je 25 milijuna 298 tisuća 321 kuna i 8 lipa. Svrha ove zaklade je pružanje financijske pomoći za životna osiguranja hrvatskih branitelja, pružanje financijske pomoći za teško socijalno ugrožene obitelji hrvatskih branitelja i članova njihove obitelji, pružanje financijske pomoći za zdravstvenu skrb i liječenje teško oboljelih hrvatskih branitelja i članova njihove obitelji i pružanje financijske pomoći nakon smrti hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Pružanje financijske pomoći hrvatskim braniteljima i članovima njihove uže obitelji za stjecanje prvog zanimanja, prekvalifikaciju, dokvalifikaciju u sustavu izvanrednog školovanja ili pohađanja tečaja za osposobljavanje za određena zanimanja, pružanja financijske pomoći hrvatskim braniteljima i članovima njihove uže obitelji za zapošljavanje i samozapošljavanje. Pružanje drugih vrsta financijske pomoći hrvatskim braniteljima i članovima njihove obitelji kojima se ostvaruje svrha ove zaklade. Vjerujemo da i upravni odbori i zaklade kao i fonda će biti odabrani ljudi koji će časno i pošteno odlučivati o namjeni sredstava i stvarnim potrebnim korisnicima odobravati. Naime, nadzor nad time vršit će i upravni odbor samoga fonda, kao i Vlada Republike Hrvatske kojoj je nužno podnijeti izvješće. O ovim osnovnim pitanjima koja proizlaze, a to je sam početak rada fonda i iznos imovine osnovne koju treba imati zaklada, to je 100 tisuća kuna koje će na račun zaklade uplatiti društvo za upravljanje fondom. Tako da je i taj iznos osiguran i nema nikakvih spornosti. Nadalje, smatramo da ova sredstva jesu velika ali sigurno nisu dostatna da se opskrbi svi oni kojima je to najnužnije potrebno i mislimo da će sve jedno privatizacija ići ili će 7% iz dionica, iz vrijednosti firmi 7% dionica sigurno biti u fondu pa u ove naredne tri godine ili bar od većine hrvatskih tvrtki da će se iznaći model kako će se one i transferirati. Fond za stipendiranje djece hrvatskih branitelja on je definiran i člankom 54. stavkom 1. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihove obitelji tako da djeca zatočenih, djeca nestalih hrvatskih branitelja, djeca smrtno stradalih, djeca hrvatskih ratnih invalida imaju pravo na stipendiju tijekom redovitog srednjoškolskog obrazovanja, redovitog diplomskog studija te prava na naknadu dijela troškova školarine postdiplomskih studija na visokim učilištima jer im redoviti prihodi mjesečno po članku kućanstva ne prelaze dvostruki cenzus koji proizlazi članka 88. stavka 1. točke 5. ovog zakona. Tako da i u ovom Fondu o stipendiranju djece definirano je sve i možemo biti i izraziti zadovoljstvo da je došlo do ovoga te i nadu da ćemo skoro ga imati u drugom čitanju kako bi što prije bio donsen i još jedanput mogu reći da klub Hrvatske demokratske zajednice s punom potporom podržava ove prijedloge ovih dvaju zakona i očekujemo da će stvarno i hrvatski branitelji koji su ispod ovih cenzusa i koji su socijalno nezbrinuti ovim sredstvima biti riješeni. Evo toliko, hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Budući da znamo da je ova zaklada samo nastavak dijela koji moramo odraditi što se tiče hrvatskog fonda, mislim da tu nema nejasnoća, da svi podržavamo to, da ustvari ovo trebao bi biti šlag na torti, znači sredstva koja će biti iz fonda ona se trebaju dalje ažurirati, oni trebaju naći svoje krajnje korisnike, a to su branitelji koji su ugroženi i njihova djeca. Roditelji poginulih, djeca poginulih itd. širu populaciju ovo predviđa. Ja bih samo što se tiče ove zaklade pročitao o čemu ovaj zakon predviđa osnivanje zaklade hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji čiji bi prihodi trebali pomoći u rješavanju materijalnih problema hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, odnosno doprinijeti njihovoj socijalnoj sigurnosti, a u slučaju kada to nije moguće postići primjenom odredbi zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihove obitelji kao i primjenom drugih propisa. Posljedica donošenja ovog zakona je poboljšanje materijalnog i ekonomskog položaja, dijela socijalno najugroženijih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Mislim da ova formulacija govori sve sama za sebe da je ovo jedan human zakon i da ova zaklada treba i trebaš to prije se napraviti tako da prije sljedeće školske godine ova zaklada bude u funkciji i na korist onim ljudima zbog kojih se ovo sve i radi. Ja bih samo uz ova pitanja koje treba ova zaklada riješiti, to je prijedlog zakona uređuju se sljedeća osnovna pitanja. Svrha zaklade, zakladna tijela, osnovna imovina zaklade, financiranje, financijsko poslovanje i nadzor nad radom zaklade, odgovornost zaklade i statut zaklade. Ja bih dodao jasne kriterije da ne bi došlo do zloporabe zakona sa čim bi ovu krasnu i dobru namjeru pretvorili u nečiju prčiju i veliko nezadovoljstvo branitelja. Taj strah realno postoji, zbog toga smo i na samom Odboru za ratne veterane na kojem smo svi zdušno podržali ovu zakladu i ovaj prijedlog, razmišljali na način da je vrlo bitno da se propisi i zakoni donesu u najširem konsenzusu i zbog toga su pojedine udruge bile nezadovoljne ne da nisu podržale ovu zakladu nego su izrazile nezadovoljstvo što nisu bile upoznate sa radom ove zaklade, sa njihovim sudjelovanjem u radu iste. Mislim da je potrebno što sam ja osobno isto naglasio na Odboru za ratne veterane, da kada se neki Zakon o hrvatskim braniteljima, naročito bitniji zakoni koji zadiru u ovakve stvari gdje su financije i sredstva u pitanju, da trebamo najširu braniteljsku populaciju uključiti u stvaranje tih istih zakon, samim tim činom ne možemo, tj. možemo postići jedan konsenzus da nitko ne može sutra vikati i galamiti da je nešto rađeno ispod žita. Znači javnost rada, čestitost i poštenje i mislim da ovaj dio posla uopće ne može nitko koristiti u političke svrhe nego ovo je jedna humana, dobra i poštena namjena i ovaj fond se radi u više vlada, više ljudi je u njemu učestvovalo, sami branitelji su inicirali ovaj fond i mislim da je ovo jedna humana i gesta na neki način oduživanja države prema braniteljima u doduše malom dijelu, ali i taj mali dio je jedna satisfakcija da ljudi imaju i branitelji osjećaj da se netko brine o njima i da se uopće netko njih sjetio. Što se tiče 60% za zakladu od ovih sredstava 40 za Fond za doškolovavanje, ja sam zamolio državnog tajnika da nam reče kriterije po kojim je taj omjer stavljen i izglasan, tj. neizglasan u Saboru nego je stavljen u ovaj prijedlog zakona pa bi molio do drugog čitanja da ti kriteriji zbog transparentnosti, zbog istine i zbog toga da ne bi bilo nikakvih sumnji budu nam dostavljeni u drugim materijalima tako da imamo kompletni uvid i sliku stanja zašto je taj omjer. Zaklada u 2006. godini iznosi 25 milijuna 298 tisuća 321 kunu i 08 lipa. To nisu mala sredstva i možemo mnogim obiteljima branitelja pomoći, naročito ako znamo da je veliki broj branitelja koji su sad u statusu prava svog na invaliditet, da žive na granici ljudskog minimuma dostojanstva. Mislim da će ova, koliko god bila mala svota kad se preraspodjeli, da će bar moći ugasiti neke požare gdje je to najpotrebnije. I zato mislim da kriteriji moraju biti osnova ovog Zakona, ove Zaklade i da ti kriteriji stvarno moraju ići u najširu raspravu svih udruga, svih branitelja tako da ne bi bilo sutra da je bilo zlouporabe ili nečeg drugog. Što se tiče da bi u roku od 3 godine Vlada trebala sva ova druga poduzeća koja se predviđaju za privatizaciju, Fond za branitelje dobiti 7% iz tih istih poduzeća, ja sam to rekao i na Odboru za ratne veterane, reći ću to i ovdje na ovoj sjednici. Ja nikad neću dignuti ruku, ispred kluba HNS-a to govorim, da se privatiziraju Hrvatske šume, da se privatiziraju hrvatski autoputevi, da se Hrvatska elektroprivreda privatizira. Ja nikad neću dignuti ruku za to. Ako hrvatski branitelji trebaju od toga dobiti 7% da bi ta privatizacija lakše išla, hvala vam lijepa nama ne to ne treba jer mi nećemo biti sutra robovi u svojoj državi. Ako infrastrukturu ovu države mi rasprodavamo zato da bi dali braniteljima 7% ja iza tog nikad stati neću, a vjerujem ni hrvatski branitelji. Prema tome, ako postoji neki način da 7% od tih poduzeća branitelji dobiju, dividende 7% od tih poduzeća da branitelji dobiju bez privatizacije ja ću to zdušno podržati, a sve drugo što će ići u smjeru rasprodaje Hrvatske, ja to sigurno neću podržati. I ispred Kluba HNS-a ja podržavam ovu Zakladu, ali ovo su jedna razmišljanja koja smo mi imali na Odboru za ratne veterane i ja ih želim ovdje jasno reći. Neka se zna, nek hrvatska javnost zna i nek mi tu u Saboru znamo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub HSP-a, gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Klub Hrvatske stranke prava također, normalno, podržava Prijedlog zakona o Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Smatramo da će se ovim Zakonom pokušati riješiti znatan broj problema koji danas tište hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji. Posebno se to odnosi na one hrvatske branitelje koji su nezaposleni, koji nemaju nikakvih prihoda, a veliki broj među njima je da su istinski i pravi dragovoljci Domovinskoga rata. I nažalost, do dan danas ne mogu riješiti pitanje svoje, odnosno egzistencije prije svega svoje obitelji i sebe. I nadamo se da cilj ovoga Zakona neće biti s jedne strane i pravdanje neprovedbe vrijedećih zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Prije svega, vezano za prvenstvo hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji u vezi zapošljavanja. Mi smo, kad je bilo riječ o zakonu, upozoravali, kod donošenja znači vrijedećeg Zakona o pravima hrvatskih branitelja, da su odredbe nedorečene. I događa se ono što nam je rekao i u svome izvješću pučki pravobranitelj. Da oni koji bi trebali i morali poštivati prvenstvo kod zapošljavanja, a to se znači misli na tijela Središnje državne vlasti, javna poduzeća, županije, gradove i općine, da oni sustavno diskriminiraju, odnosno ne provode te zakonske odredbe i to tako da svaki put poništavaju natječaje i mijenjaju uvjete kako bi isključili hrvatskog branitelja ili člana njihovih obitelji da ne mogu. Znači, to vam, gospodine Đakiću, stoji u izvješću pučkoga pravobranitelja. Ima veliki broj primjera, a vi sad možete mene i hrvatsku javnost uvjeravati da to nije tako, ali nažalost, to je tako. Takvih primjera ima mali milijun, ima vam primjera kod zapošljavanja vezano uz sustavu Ministarstva pravosuđa, ima vam vezano i u sustavu javnih poduzeća, ima vam u sustavu vezano carine, ima Porezne uprave. Dođite u Klub HSP-a pa ćemo vam sve pokazati. Znači, ogroman je broj problema i mi nećemo zatvarati oči kao što je ogroman broj problema vezano i za primjenu zakona. Recimo, situacija vezano za mirovinu koja je zajamčena, starosnu mirovinu, to je članak 31. Odnosi se nažalost prema službenim tumačenjima samo za one koji idu u mirovinu nakon stupanja na snagu Zakona. A ne odnosi se na hrvatske branitelje i dragovoljce koji su otišli u tu mirovinu i ne mogu ostvariti pravo na onih 45% zajamčene mirovine. To je odgovor Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, to je odgovor i ministarstva, a među njima su i ona dvojica što su srušili onaj zrakoplov jugoslavenske vojske u Šibeniku, s tim da je ovaj drugi u međuvremenu umro. Znači, oko tih dijelova znači ima puno problema, ali to ćemo više kod izvješća. Znači, tražimo da se i ovome odnosu, znači svrha zaklade stvarno izrade točni i određeni kriteriji kako bi Zakon, odnosno Zaklada imala tu svrhu. Sad moramo govoriti o jednom po meni i po ocjeni Kluba Hrvatske stranke prava, prijepornom pravnome pitanju, a to je ova varijanta, Vlada znači elegantno osniva Zakladu i to zakonski osniva Zakladu, ali novac se osigurava iz Fonda. To je pravo prijeporno pitanje zbog činjenice što je prema Zakonu o privatizaciji, a i prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji kazano da se izdvajaju po 7% vezano kod privatizacije, odnosno od javnih poduzeća i svega ostaloga. I sad je to, i diskutabilna i ona odredba vezano za Zakon o fondu i posebice vezano za ove kriterije i odluke Fonda. Je li to pravno moguće da se, znači fakat se svi koji imaju određene udjele, odnosno koji imaju pravo sudjelovati u Fondu oni ne ostvaruju to svoje pravo u punome opsegu nego država znači to njihovo pravo ograničava. Znači, to je čisto to govorimo da se to pravno razjasni da ne bi bilo situacija, spora oko upravnog, hoćete dopustiti da govorim, gospodine Đakiću, niste na sastanku HDZ-a. Prema tome, taj dio treba pravno točno razjasniti da se vidi kakva je tu situacija. Znači, to očekujemo za drugo čitanje i, a oko ovih drugih prijepornih stvari također se slažemo sa ocjenom i kluba HNS-a koje smo odavno izreknuli, a to je da se pod krinkom privatizacije svega ostaloga što još vrijedi u Hrvatskoj, a kao da to radi se u interesu hrvatskih branitelja ne bi se već prodalo nekome koji već računa da će dobiti recimo i HEP i Hrvatske vode i Hrvatske šume i sve ostalo pa će se onda to obrazlagati i govoriti eto to radimo u interesu hrvatskih branitelja. Daleko će veći biti interes da hrvatski branitelji mogu raditi u takvima firmama, a ne da se to privatizira pa nakon toga postanu tehnološki višak. Prema tome, puno je problema u ovome području i kažem klub HSP-a će podržati ovaj Prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ispravit ću netočan navod gospodina Pere Kovačevića gdje je ustvrdio da se ne primjenjuje Zakon o pravima hrvatskih branitelja naročito u onom segmentu zapošljavanja hrvatskih branitelja, djece smrtno stradalih hrvatskih branitelja, djece invalida. Naime, i sami ste vjerojatno mogli puno puta intervenirati i nadzirati u takovim slučajevima i siguran sam, a iz prakse znam da svaki natječaj gdje nije bilo dijete primljeno pod istim uvjetima koji su u natječaju tražili, da je natječaj bio poništen od strane upravnog nadzora i raspisan ponovo. Ja mogu reći za našu sredinu Virovitičko-podravsku županiju da smo maksimalan broj djece smrtno stradalih zaposlili i ostalo nam je još 3 ili 4 djeteta i sigurni budite da tako i svim sredinama gdje se zdušno brinemo tamo se to i ostvaruje. Ne može se dogoditi da netko zanemaruje zakonske odrednice i taj koji zanemaruje mora biti i sankcioniran. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Naravno da je za pozdraviti ovaj Prijedlog Zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i člana njihovih obitelji kako bi i kroz zakladu ostvarili ona proklamirana prava pa iz mnogobrojnih drugih zakona. Međutim, odmah ono što želim napomenuti jeste da ocjena stanja i razlozi za donošenje ovog Zakona su dobro obrazloženi, precizni su i da onda zbunjuje sama činjenica da je sam Zakon koji govori pojedinačno dakle kroz pojedine članke suhoparan i da ne govori u biti o sadržaju i o meritumu. Oni su više, ove norme samog Zakona su birokratske, kako se bira upravni odbor, kako će to učiniti Vlada, na koje vrijeme, što upravni odbor donosi, koje akte itd., a upravo kroz odredbe Zakona, odnosno kroz pojedine članke trebala bi biti inkorporirana upravo ova ocjena stanja da se vidi na koje se to branitelje odnosi, odnosno koje su to osobe kojima je to pravo zakonom zagarantirano. A zašto ovo govorim? Upravo da bi se izbjegla netransparentnost, da bi se izbjegla mnogobrojna razočaranja, a to imamo velikih iskustava uvijek kroz hrvatsku našu povijest i kroz zaklade. Hrvatska se nije proslavila zakladama, a nismo se proslavili ni ostvarenjem prava branitelja. Na to branitelji stalno upozoravaju. Na žalost veliki broj takvog nezadovoljstva rezultira i tim najtužnijim i najsramotnijim činom za čitavu Hrvatsku i sve nas, samoubojstvima branitelja. Dakle, ono što mi se čini da je jako važno to je da se ne bi dakle zakoni, odnosno određene norme izigravale da bi ti zakoni kojima se reguliraju prava bili što transparentniji, što izračunjiviji, da ne bi nastupila razočaranja. Malo je naših općenito građana razočarano zašto ima ili nema neko pravo, nego kako se to pravo ostvaruje i taj voluntarizam, ta netransparentnost koja može bit ponekad je i samo stvar percepcije, a ne i stvarnosti, ali onda kažem nema nikakvog razloga pa da i u ovom Zakonu kako o zakladi tako jednako i u Zakonu o fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja bi se izbjegla takve, bi se izbjegle takve stvari, a na kraju krajeva i oni koji provode zakon, pa i velike su ovlasti ovdje i resornog ministra, odnosno ministrice da bi upravo im se olakšao taj rad. Zato ja ne vidim nikakvog razloga da se to ne učini. Ovo je prilika da napomenem da iznos koji će dobiti iz udjela fonda, dakle kroz prodaju, odnosno kroz učešće dividenda, u dividendi jeste maksimalni od 15 do 20 tisuća kuna, a da branitelji već sada računaju na 15 do 20 tisuća eura i da im se podgrijava takvo jedno razmišljanje i mišljenje, a potvrđeno je upravo od čelnog čovjeka fonda da takav maksimalni iznos bi mogao biti negdje od 15 do 20 tisuća kuna. Danas možemo pročitati u novinama da je jedan od većih uspjeha Vlade vraćanje dostojanstva braniteljima. Još uvijek ne znamo o čemu se u biti radi. Da li je to dostojanstvo inkorporirano kroz donošenje ovih zakona, a još veći je problem koliko se oni provode i kako će se oni provoditi ili kroz ja bih rekla jedno bespogovorno ponašanje u smislu apsolutne primjene što je … [[Govornik se ne razumije.]] Ustavnog zakona o suradnji sa Haškim sudom kad eto ova Vlada transportira branitelje, generale što domaćim, a što međunarodnim sudovima.
Možete se javiti za repliku ispravaka, dobacivanje nije u redu. Izvolite.
Da li se radi o tom i takvom dostojanstvu? Isto tako napominjem još jednom da svaki čovjek ima dostojanstvo neovisno od koje vlasti, ali time se dosta baratalo pa se onda govori i dan danas, ali bilo bi bolje da se u fond pa onda bi time bila bogatija i sama zaklada za jednu trećinu tih sredstava i iznosa od 3 stotine milijuna kuna na ime dividende za koju je uskraćen sam fond a onda ne indirektno nego direktno izravno i sama zaklada jedne trećine već iz tih takvih sredstava s obzirom da ta sredstva su trebala biti namijenjena i otići u sami fond onog trenutka kada je zakon donesen a ne kada je nakon godine, godine i pol dana i sam fond formiran. Prema tome, ostavimo se imaginacije i metafizike i dostojanstva nego vratite, još uvijek imate mogućnost, vratite 3 stotine milijuna kuna koje fondu pripadaju i koje pripadaju ovoj zakladi. Ali puno lijepih riječi a evo oštećena je već u samom startu i sama zaklada za taj iznos. Ono što posebno želim napomenuti, dobro možda ima vremena da se u tom smislu i nomotehnički zakon popravi jeste jer su pojedine odredbe koje govore o savjesnosti odnosno o načinu obavljanja ljudi koji će raditi u samoj zakladi. Već imamo vrlo negativna iskustva koja proističu iz primjene mnogih zakona koji imaju ovakvu jednu kaučuk normu da će Vlada razriješiti predsjednika odnosno zamjenika predsjednika ili članova upravnog odbora ako svoju dužnost ne obavlja savjesno. Postoji mogućnost i još jednom govorim da sam ovaj zakon taksativno nabroji koji su to uvjeti, kada se smatra da on nesavjesno obavlja svoju dužnost. Dakle, moraju biti smatram taksativno navedeni ti kriteriji. Jednako tako, ono što je najvažnije da bi se izbjegla ta jedna netransparentnost i jedno nezadovoljstvo branitelja upravo zbog toga da li pojedina tijela državna ona koja ostvaruju primjenjuju zakon rade to zaista na adekvatan način da se u ovoj zakladi odredi koji bi to branitelji odnosno članovi njihovih obitelji imali pravo na ovu pomoć. Kažem, time bi puno bio olakšan posao i samom upravnom odboru i predsjedniku zaklade, članovima samog upravnog odbora a i resornom ministru. Na taj način bi se izbjegla opravdana kritika a i sumnja da se ne radi na transparentan način odnosno da se netko favorizira bez konkretnih kriterija. Ovo govorim i zbog toga što unutar našeg sustava postoji eto i taj institut jednokratne pomoć kad zakažu odnosno kad je nemoguće da branitelj i članovi njegove obitelji ostvare pomoć temeljem pozitivnih propisa a njemu ona zaista je toliko potrebna i dobro je da postoji taj institut jednokratne pomoći … [[Govornik se ne razumije.]] negdje u iznosu oko 12 tisuća kuna ali je loše što ne postoje odnosno nekada su postojali ti kriteriji ali sada više nisu. I onda branitelji s pravom govore ja nisam dobio pomoć iako su mi isključili struju, vodu a netko je dobio pomoć jer je prokockao ili upao je svojom vlastitom krivnjom u nekakvo dugovanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvi je gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, ispravit ću netočan navod kolegice Antičević gdje je ustvrdila da su problemi hrvatskih branitelja u povećanju i da ih je sve više i zbog toga i ovi događaji itd. Ja mogu reći da naprotiv, sve je manje neriješenih problema kod hrvatskih branitelja ali ipak je teško riješiti sve nagomilane probleme koje ste učinili donošenjem vaših zakona, vaših prozivki, vaših vrijeđanja i vašeg oduzimanja dostojanstva hrvatskim braniteljima koje je bilo stalno i učestalo.
Povreda poslovnika gospođa Antičević.
Kolega Đakić je povrijedio odredbu članka 209. Poslovnika jer je ispravljao nešto što ja uopće nisam rekla iako se slažem što je on to sada rekao ali je meni imputirao da sam prvotno rekla. Radi se o tome, kolega Đakiću, da se vrate novci koji braniteljima pripadaju a koje ste im vi oduzeli.
Ne znam u čemu je to povreda poslovnika. Treba se kontrolirati kad se govori pa neće biti toga. Gospođa Božica Šolić također povreda.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Gospođa zastupnica Antičević rekla je u svojoj raspravi da ne vidi gdje ova danas Vlada vraća dignitet hrvatskim braniteljima. To nije točno. Ili niste u toku. Ova danas Vlada donijela je niz izmjena zakona koje ste vi donijeli u prošloj, u svojoj Vladi i koji su bili za hrvatske branitelje ponižavajući. A podsjetit ću vas samo na onaj dio zakona o braniteljima, ono nesretno prevođenje kada se izvršili niz revizija nad hrvatskim braniteljima, kada ste živim braniteljima kidali proteze sa ruku i nogu. To je točno, to je činjenica i to hrvatska javnost dobro se sjeća i zna. Hvala lijepa.
Povreda poslovnika gospođa Antičević.
… [[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] da je kolegica Šolić ustvrdila da sam ja rekla … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] i gramatički neispravno, ja tako i ne govorim a i netočno je općenito. Ja sam govorila o tome da nijedna Vlada ne može nikome oduzeti dignitet jer po nama svaki čovjek pa i branitelji naravno imaju svoj dignitet sami po sebi a ako ste malo bolje slušali ja sam rekla da je ova Vlada oduzela novce braniteljima koji im pripadaju fondu i ovoj zakladi.
Niste se pozvali na koji je članak poslovnika povrijeđene. Zlouporabili ste po drugi put povredu poslovnika pa vam zbog toga izričem opomenu. Ispravak netočnog navoda gospodin Marko Širac. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora! Kolegica zastupnica Antičević je u svojoj raspravi navela da hrvatskim braniteljima pripada dio dividende od firmi od kojih dionice i dividenda idu u Fond hrvatskih branitelja od dana donošenja zakona. To je naravno netočno. Kolegica Antičević je u ovom Hrvatskom saboru valjda već 10 puta politički pokušala poentirati na tu temu. Hrvatskim braniteljima pripada dividenda od trenutka kad je Zakonom osnovan Fond i Vlada Republike Hrvatske je osigurala ta sredstva odnosno prebacila je na Fond hrvatskih branitelja.
Povreda Poslovnika gospođa Antičević-Marinović.
Povrijeđen je član, odredba članka 209. našeg Poslovnika jer zakon izričito govori kada stupa na snagu i kad se ima primijeniti. Prema tome ja sam točno rekla jer to u Zakonu piše. Prema tome ne može kolega smatrati da je to netočno. Neka se izvoli informirati u tom Zakonu i još jednom pročitati taj Zakon. A žao mi je da ga tako restriktivno i pogrešno tumačite na štetu branitelja.
Gospođo zastupnice po treći put ste povrijedili Poslovnik. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste uopće ničim pokazali i dokazali da je gospodin Marko Širac povrijedio Poslovnik pa ste vi po treći put povrijedili Poslovnik i to je izgleda vaša praksa. Ja ću morati nažalost pribjegavati i drugim mjerama ako se to više ponovi. Dobili ste jednu opomenu za dvije pogrešne primjene. Ovo je treći put. Suzdržat ću se da vam dam drugu opomenu ali vas molim i zbog vašeg digniteta i digniteta ovog Sabora i onog tko predsjedava Saborom da to više ne radite. Imamo također i repliku, gospodin Ivica Pančić. Izvolite.
Kolegice Antičević, a vjeorojatno i ostale kolege ovdje u Saboru vjerojatno ćete se složiti da treba biti oprezan kada se govori u terminima dostojanstvo, a posebno kada se govori o dostojanstvu hrvatskih branitelja. A to smo danas mogli i pročitati. Jedno od najvećih dostignuća ove Vlade je vraćanje dostojanstva hrvatskih branitelja. Bivša Vlada, da podsjetim napadana je da ruši to dostojanstvo hrvatskih branitelja, da kriminalizira Domovinski rat zbog suradnje sa Međunarodnim sudom u Hagu. A sada bezpogovorna suradnja ove HDZ-ove Sanaderove Vlade sa istim tim sudom u Haagu je vraćanje dostojanstva. Znači locirati, uhititi, isporučiti generala Gotovinu Haagu je vraćanje dostojanstva hrvatskih branitelja. Zaključak se sam po sebi nalazi. Ali ja ću reći da nije dobro da je jedna osoba ili jedna stranka mjerilo istinitosti. Pa to smo imali i u komunizmu. Nemojte nas vračati u komunizam.
Odgovor na repliku, gospođa Antičević-Marinović.
Da, kolega. To Vlada smatra. Vraćanje dostojanstva jeste «one way ticket» odnosno karta u jednom pravcu, prema Haagu, a kad eto su već i te karte potrošene onda i pred domaćim sudovima. To je očito vraćanje dostojanstva ove vlasti braniteljima. I to je jedna tragikomična situacija, ako se malo prisjetimo što su govorili u svojim oporbenim danima ali si valjda smatraju dakle kad to oni čine dakle na ovakav način da si oni to mogu činiti. Da oni to mogu činiti. Ali pustimo sada to po strani. Tužno je i zabrinjavajuće da je jako veliki broj samoubojstava. To ova Vlada negira umjesto da svi zajedno na tom tužnoj i pretužnoj činjenici učinimo. I još nešto što je također tužno, dakle dok kako Vlada kaže sama vraća dostojanstvo, oduzima im stanove. Nije rijedak broj slučajeva koliko mi se obraćaju građani kako moraju iseliti iz stanova MORH-a a nemaju riješeno stambeno pitanje. Dakle vraćanje dostojanstva je oduzimanje krova nad glavom po mišljenju ove Vlade i ja ću još jednom pomenuti ovih 300 milijuna kuna za koji je osiromašen i Fond i Zaklada.
Ruka u zraku ne znači ništa bez tablice neke. … [[Upadica se ne razumije.]]
Pazite, oprostite ovdje se u Saboru, meni nije jasno da li smo mi izglasali ovaj Sabor donio još 1996. godine Međunarodni sporazum da ćemo sporazum da ćemo surađivati, Ustavni zakon u suradnji sa Sudom u Haagu. Ja sada vidim da je na djelu revizija toga, te odluke i da ovdje … … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, oprostite … … [[Upadica se ne razumije.]]
Dajte molim vas.
Kolegice Antičević, kolegice Antičević to što sam ja vidio to je moj problem i o tome doista vi imate, najmanje možete o tome suditi tko je što vidio. Pa na kraju valjda su bili neki članovi vaše stranke u Osijeku i također su nešto mogli vidjeti pa se ne sjeća da su nešto vidjeli. Oprostite. Ovdje je na djelu revizija jedne odluke koju je donio ovaj Visoki dom i to se tako lijepo, divno ponavlja [[Upadica: Gospodine]] i traži se o tome, da se u tome sudjeluje. Ja u tome ne želim sudjelovati i molim vas stanku.
Gospodine, gospodine Kramariću. Ovdje je bez razloga ponovo zaoštrena situacija koju je zaoštrila svojim istupima gospođa bivša ministrica pravosuđa koja dovodi u pitanje provođenje Ustavnog zakona o suradnji sa Haškim sudom. I prema tome ja vas molim da povučete vaš zahtjev za prekid sjednice. Ovo ništa nije nova. Ovo se stalno ponavlja. Prema tome ništa nećemo dobiti nikakvom pauzom. Nastavimo i završimo ovu sjednicu kako bi mogli u 15 sati glasovati. Ja vas molim da povučete vaš zahtjev.
Samo zbog vas ću to učiniti.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Mi smo često svjedoci da se javljaju problemi u ostvarivanju prava hrvatskih branitelja. To je nekad iz formalnih razloga. Nekad je iz nedostatka zakona što bi neki rekli čak i rupa u zakonu, pa su onda zakinuti i branitelji i članovi njihovih obitelji i djeca i oni ne mogu ostvariti neka prava koja oni ipak trebaju imati. Takvo stanje onda izaziva nezadovoljstvo, opravdano nezadovoljstvo i dolazi do vrlo često neprimjerenih reakcija, pa nekada i sa tragičnim posljedicama. Znate, PTS nije fikcija. To je na žalost stvarnost i o tome itekako treba voditi računa. Zasluge branitelja su neupitne i nedvojbene, pa onda slijedom toga ni prava branitelja ni u kom slučaju i ni na koji način ne mogu dolaziti u pitanje. Svjedoci smo isto da se često zaključke donosi na osnovi nekih izuzetaka, neprimjerenih izuzetaka, pa se onda kažem na temelju toga stvara neko, da ne kažem javno mnijenje. Uvaženi kolega Pančić je spomenuo način, pardon način raspodjele i da tu ne smije biti nikakvih ostataka, nikakvih po babu i po stričevima, nego da način raspodjele sredstava po za ove stipendije koje ovaj zakon predviđa mora biti izuzetno pravedan i pravičan. I dobro je još nešto, što su kriteriji sada ovim jedinstveni za cijelu državu, jer vi ste imali po određenim jedinicama lokalne samouprave da se iz nekih fondova ili iz nekih sredstava krpalo da tako kažem te rupe koje nisu bile riješene u zakonu, a slijedom toga su onda neki ostajali zakinuti. Tu su i određene udruge koje se ovdje spominju i koje su podržale donošenje ovih zakona imali neke svoje kriterije od udruge do udruge, ali kažem uvijek je netko ostajao po strani i nije mogao svoja prava ostvariti. Jer ovaj prijedlog, odnosno prijedlog ova dva zakona dokazuje da se Ministarstvo skrbi, da živi s ovim zakonima i ako je moguće i neka sugestija ili preporuka da se i dalje intenzivno prati ako se jave određeni nedostaci, pa da se predloži onda i nije teško onda donijeti izmjenu zakona da bi se sve te nepravde što prije ispravile. U svakom slučaj podržavam prijedlog donošenja i jednoga i drugoga. Hvala.
Hvala lijepa. U 12,20 je prošlo vrijeme za prijavu od 10 minuta. Gospodin Marko Širac je na redu. Izvolite. Oprostite, ranije je pa sam malo zaboraviti to zatražiti, državni tajnik da se obrati. Izvolite gospodine Iviću.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Meni je žao što se ova rasprava oko ove zaklade gdje je očigledno iz izlaganja predstavnika klubova vlada konsenzus kada je u pitanju opravdanost donošenja ovog zakona pretvorila u politikanstvo i žao mi je kažem zbog toga i jednostavno moram odgovoriti na neke netočnosti koje su iznesene u raspravama. Ne znam odakle nekim zastupnicima informacije o vrijednosti udjela u Fondu hrvatskih branitelja, o iznosima koji će dobiti kada taj podatak u ovom trenutku nitko ne zna i ne može ga znati jer čitav proces nije završen, niti je do kraja za svakog branitelja poznato koliko će imati bodova zbog evidencije koja je takva kakva je. Ja moram spomenuti i to da smo na žalost registar hrvatskih branitelja dobili 10 godina po završetku rata, kada još sve dionice koje trebaju biti prenesene nisu prenesene u Fond hrvatskih branitelja otkud onda iznosi koji se ovdje spominju i odakle informacije o tim iznosima. Prije svega, to je neozbiljno i to može stvarati zabunu na terenu kod hrvatskih branitelja umjesto da odavde šaljemo jasnu poruku hrvatskim braniteljima ne prodajte te udjele, jer su to udjeli najvrednijih hrvatskih poduzeća koji itekako dobro kotiraju na tržištu jer ih već sada obilaze razno razni emisari nudeći im naravno po itekakvim diskontima mogućnost otkupa tih udjela itd. Dakle, nitko u ovom trenutku ne zna kolika je vrijednost udjela u Fondu hrvatskih branitelja, ni koliko će koji hrvatski branitelj dobiti na osnovu tih udjela izraženo u kunama i neozbiljno je odavde slati takve poruke. Druga stvar, kada je u pitanju dividenda koja se također ponovo ovdje spominje Vlada je jasno i glasno rekla svoje mišljenje potkrijepljeno stavom struke o dividendi, ne o 300 milijuna kuna kao što to iznosi uvažena zastupnica, nego 200 milijuna kuna, da pravo na dividendu se ima od trenutka prijenosa dionica u Fond hrvatskih branitelja i to je jasno stajalište Vlade potkrijepljeno stavom struke. Zna se na koji način se to pitanje može onda eventualno osporiti. I ova Vlada je i u protekle dvije i pol godine djelima, a ne riječima i parolama pokazala da joj je itekako stalo do statusa hrvatskih branitelja i kroz zakonske propise poput novog zakona, pa evo i ova dva zakona, Zakona o Fondu hrvatskih branitelja, ali i onim što se zove vraćanje duga hrvatskim braniteljima na osnovu prošlog zakona i prijašnjeg zakona. Samo da podsjetim da je u 2004. godini isplaćeno stotinjak milijuna kuna duga hrvatskim braniteljima na osnovu zakona iz '96. godine. Da je evo u prva ova 4 mjeseca isplaćeno oko 140 milijuna kuna duga na osnovu zakona iz 2001. godine, da će ova Vlada osigurati u proračunu za 2007. godinu još 180 milijuna kuna duga na osnovu zakona iz 2001. godine. Dakle, konkretnim stvarima, ne riječima i parolama itekako ova Vlada pokazuje da joj je skrb od, skrb o hrvatskim braniteljima jedna od temeljnih zadaća. Isto tako apsolutno je netočno da ova Vlada negira pojavu samoubojstava, da skriva broj samoubojstava. Ova Vlada je prvi puta javno progovorila upravo o toj temi, a nije se ponašala kao prijašnja koja je to sve gurala pod tepih, iako su imali studije i analize o broju samoubojstva kod hrvatskih branitelja. Nedavno je održano jedno savjetovanje u organizaciji Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti na tu temu gdje su hrvatskoj javnosti predočeni svi pokazatelji o broju samoubojstava i u 2005. godini ali i u svim prijašnjim godinama. I činjenica je da 2005. godina ni po čemu značajno ne odskače od nekakvog prosjeka. Dapače broj samoubojstava je u 2005. godini bio manji od onih godina u kojima je zabilježena najviša stopa samoubojstava hrvatskih branitelja. Dakle, apsolutno je netočno optuživati ovu Vladu da ne vodi skrb o hrvatskim braniteljima. Ona itekako vodi računa i skrbi o hrvatskim braniteljima. A najbolji pokazatelj su i ovi zakonski prijedlozi koji su danas ovdje pred Saborom, koji će značajno doprinijeti poboljšanju tog socijalnog i materijalnog statusa braniteljske populacije.
Hvala lijepo. Gospodin Marko Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice zastupnici, gospodine državni tajniče. Poboljšanje materijalne i socijalne sigurnosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i njihovih obitelji stalna je zadaća politike Vlade Republike Hrvatske, ali ja bih rekao ne samo Vlade Republike Hrvatske, nego je to stalna zadaća i svih ostalih institucija u Republici Hrvatskoj, pa i našeg Hrvatskog sabora. U obrazloženju ovoga prijedloga zakona s kojim Vlada za istinu želi riješiti bitna pitanja naših branitelja, kako socijalna pitanja tako i određena materijalna pitanja naših branitelja i njihovih obitelji. Predlagač, predlagatelj, odnosno Vlada Republike Hrvatske istakla je da i pored Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je osigurao određene izvore prihoda za socijalnu i materijalnu sigurnost tih naših građana i tih naših obitelji ipak ostaje činjenica da jedan dio naših građana koji se svrstavaju u branitelje ili njihove članove obitelji danas skromno živi na jednom niskom nivou standarda. Ja iz svoga poznavanja problematike na terenu u Republici Hrvatskoj za istinu možem istaći da se, da je takva situacija kod obitelji koji imaju viši broj članova, u kojima nitko ne radi, ili obitelji u kojima je, imaju više broj članova pa samo jedan radi, ili samo jedno malo skromno primanje po osnovni mirovine, a pogotovo kod onih koji nisu stambeno zbrinuti, a nalaze se u takvoj situaciji. Stoga mislim da donošenje ovoga Zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji će se riješiti jedan dio problema. Ne trebamo biti preoptimisti pa reći da ćemo sve riješiti. Ali će se riješiti jedan dio problema u tim obiteljima. Pogotovo u onima koji i kod onih branitelja koji su imali hrabrosti pa su krenuli u osnivanje neke vlastite svoje djelatnosti sa velikim optimizmom. Čak su izgradili i neke pogone i onda im je nedostajalo još malo novaca da im se osigura obrtni kapital, da krenu dalje. Ljudi su se doveli u situaciju da ne mogu raditi, da nemaju obrtnog kapitala, da moraju zatvoriti te svoje pogone ili djelatnosti koje su, u kojima su započeli raditi. I opet se jave je li bilo na Zavodu za zapošljavanje ili ostaju i dalje nezbrinuti. Mislim da će se donošenjem ovog zakona poboljšati materijalna i ekonomski položaj dijela tih naših ljudi koji su socijalno ugroženi, a branitelji su, ili članovi njihovih obitelji iz Domovinskog rata. Ja bih bio slobodan gospodine potpredsjedniče i nekoliko riječi reći i o ovom zakonu koji, s kojim se osniva Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Mislim da ćemo stvoriti preduvjet i pretpostavke za bolji socijalni status učenika, studenata, polaznika postdiplomskih studija koji ostvaruju prava na stipendiju, ukoliko ispunjavaju određene uvjete koji će biti propisani za ostvarivanje tih stipendija. Ja podržavam donošenje tog zakona, pogotovo što za provedbu tog zakona nije potrebno iz državnog proračuna osiguravati posebna sredstva. Sredstva za provedbu ova dva zakona se osiguravaju iz dijela sredstava koji se ostvaruju kroz Fond hrvatskih branitelja i naravno ovim putem, ovim zakonom otvorena je mogućnost da se u zakladu ili u Fond za stipendiranje slijevaju i druga sredstva iz donacija. Pa ja možem reći sljedeće, da nije to prepreka državnom proračunu da stanovitu sumu novaca bilo zakladi, bilo Fondu za stipendiranje osigura da bi mogli rješavati pitanje evo našim braniteljima kojima je ta pomoć potrebna, djeci njihovih branitelja kojima je potrebna za školovanje da od njih danas sutra stvorimo ljude koji imaju naobrazbu, koji mogu biti građani, dostojni građani ove zemlje i ispunjavati zakonske i druge obaveze. Gospodine potpredsjedniče i kolege i kolege i gospodine državni tajniče ja podržavam evo obadva zakona. Mislim da su to dobri i kvalitetni zakoni, a život će pokazati da smo bili u pravu kad smo predložili donošenje Zakona o zakladi i o Fondu za … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice zastupnici i zastupnice. Prijedlog zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata veliki je prinos rješavanju problema braniteljske populacije. Ovim Prijedlogom hrvatska Vlada rješava jedan gorući problem i ispunjava svoja obećanja da će raditi na dignitetu Domovinskog rata i na brizi prema braniteljima i njihovoj djeci, kao i na brizi za djecu čiji su roditelji založili svoje živote za ovu Hrvatsku državu. U donošenju Zakona o fondu hrvatskih branitelja sudjelovali su predstavnici udruga branitelja iz Domovinskog rata, raspravljajući o Prijedlogu u radnoj skupini pri Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Prijedlog zakona koji je pred nama za svoju sadržajnu podlogu ima odredbu članka 29. stavka 2. spomenutog Zakona koji propisuje da se trećina neto dobiti od ulaganja namjenjuje za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u suglasnosti s Vladom Republike Hrvatske odlučio je da će se od spomenute trećine neto dobiti usmjeriti 40% u Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Mislim da nema nikoga među nama tko ne podupire namjeru ovog Zakona. Sjetimo se tisuća mladića i djevojaka koji su napuštali školske i fakultetske klupe i otišli na bojišnicu braniti domovinu. Kada su se nakon 4, 5 godina vratili kućama promijenjena su bili zdravlja. Povratak učenju za mnoge je bio nemoguć. Sada se u zemlji mijenja gospodarska situacija, Hrvatska se žuri da postane zemlja znanja i u toj utrci država mora pomoći onima koji su izgubili godine, a dobili su neovisnu Hrvatsku državu. Još su jači razlozi da država preuzme brigu za stipendiranje djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata koja su višestruko zakinuta u normalnom školovanju. Trebat će puno napora i sredstava da za takvu djecu se stvore uvjeti koji će im omogućiti uključenje u državu znanja. I na kraju glasovat ću za ovaj Prijedlog zakona, mislim da je on veliki iskorak Hrvatske socijalne države, da se pomogne onim kategorijama našeg pučanstva koja su podnijela veliki teret u Domovinskom ratu. I dozvolit ću si jednu malu opasku na kraju. Mislim da je ipak trebalo propisati jednu adekvatnu obvezu budućeg stipendiste. Kako tijekom školovanja, odnosno, studiranja tako i nakon stjecanja diplome. Doduše, u članku 21. Prijedloga zakona ovlašćuje se ministar znanosti, obrazovanja i športa da se donesu provedbeni propisi no mislim da ne bi bilo suvišno da o tome riječ kaže i zakonodavac. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Zdravko Sočković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Prijedlogom zakona o Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i njihovih obitelji kao i Prijedlog zakona o fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata imaju za cilj pomoći popraviti status hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Ovdje je bitno naglasiti da su predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata podržali oba prijedloga zakona i da su i sami učestvovali u razradi kriterija. Dosadašnjim zakonima nismo dostatno riješili razinu materijalne i socijalne sigurnosti, te rješavanje specifičnih problema u kojima se i pored korištenja propisanih braniteljskih prava nalazi jedan dio braniteljske populacije koji ostaje na razini nižeg životnoga standarda. To se pogotovo odnosi na višečlane obitelji gdje nitko nije zaposlen ili je zaposlen samo jedan član obitelji, vrlo često sa niskim i neredovitim primanjima, a osobito gdje su pojedini članovi teško bolesni, a vrlo često uz sve to nemaju riješeno niti stambeno pitanje. Puno puta dio braniteljske populacije nastojao je svoj problem razriješiti samo zapošljavanjem, ali kako korištenje državnih poticajnih sredstava često nisu uspjela, to se ponovno javlja na evidenciju nezaposlenih i dalje mogu vrlo teško se normalno uključiti u život jer jednostavno poduzetnički nisu uspjeli. Zato ovaj Zakon predviđa osnivanje Zaklade hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji čiji bi prihodi trebali pomoći biti garancija u rješavanju materijalnih problema hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i to u slučaju kada to nije moguće postići primjenom odredbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji. Prijedlog zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata ostvarit će se pretpostavke za bolji socijalni status učenika, studenata i polaznika postdiplomskih studija koji ostvaruju pravo na stipendiju ukoliko ispunjavaju zakonske pretpostavke za dobivanje stipendije, ako im mjesečni prihodi po članu kućanstva ne prelaze dvostruki cenzus od 30%, utvrđene proračunske osnove koja iznosi tisuću 995 kuna po članu. Osnivanjem Fonda ispunjava se i zakonska odredba iz članka 55. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Oba ova prijedloga zakona rješavaju sličnu problematiku, a i njihovo financiranje predviđeno je iz istih izvora. Samo financiranje uglavnom će se vršiti kroz raspodjelu trećine neto dobiti fonda za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i to tako da će se 60% namijeniti zakladi, a 40% fondu. Trećina dobiti fonda za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji za 2005. godinu iznosi oko 42 milijuna kuna što znači da će se u zakladu prenijeti oko 25 milijuna kuna, a u fond oko 17 milijuna kuna. Vrlo važno je da se sa donošenjem obaju zakona treba požuriti da bi se oni počeli primjenjivati početkom jeseni, odnosno početkom nove školske godine. Neophodni su i jasni i nedvosmisleni kriteriji prilikom odabira ljudi koji će i rukovoditi fondom, odnosno zakladom i mogu reći da dolazim iz Brodsko-posavske županije gdje imamo jako veliki broj branitelja i mislim da će se sa prijedlozima ovih dvaju zakona pomoći u rješavanju njihovoga materijalnog statusa. Hvala.
Zahvaljujem. I 5 minuta u ime kluba Hrvatske stranke umirovljenika, doktor, profesor i doktor, ajde kad sam već rekao gospodin Josip Sudec.
Dame i gospodo, napor koji je učinjen da ova dva zakona dođu u Sabor hvale je vrijedan. Mi smo očekivali da će ova dva zakona pošto su prethodno razriješila pitanja od ključne važnosti za branitelje da će doći po hitnom postupku. Mi bi podržali hitni postupak, ovako ćemo još jedanput kazati u raspravi da se slažemo da se materijalni položaj branitelja poboljša, posebno njihove djece i da je to način zahvalnosti prema braniteljima. Ovdje se danas mnogo govorilo oko toga da li smo mogli učiniti više. Sigurno da smo mogli učiniti više, možda i ranije, međutim mislim da nam gospodarske mogućnosti odražavaju ono što bi u datom momentu željeli učiniti. Zaklada je samo nastavak napora društva i nas sviju da se i ovom formom prikupe dodatna sredstva, sredstva iz domaćih izvora, međunarodnih izvora, pa i naše dijaspore i mislim da je to prikladna mogućnost da se osiguraju sredstva za najteže materijalne slučajeve hrvatskih branitelja. Kriteriji su vrlo bitni, oni su ovdje u načelu istaknuti, to su zdravstveni i socijalni položaj i sigurno da će se podzakonskim aktima razriješiti. Bit će to još jedna prilika da sve udruge iz Domovinskog rata sudjeluju u onome što je najosjetljivije, a to je izrada i prijedlog kriterija. Što se tiče stipendije i djece hrvatskih branitelja mislim da oni moraju biti razvidni i vidi se iz prijedloga zakona da će oni biti razvidni, da će to biti i socijalni faktori i elementi, a i rezultati učenja. To znači neće se održavati svi bez ikakovih kriterija i taj minimum uspjeha je pozitivno da se riješi bez obzira da li će se riješiti zakonskim ili podzakonskim aktima. Klub ocjenjuje da su ova dva zakona nastavak rada na poboljšanju materijalnog položaja branitelja i njihove djece i to podržavamo. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu
Prijedlog Zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se prijedlog Zakona o zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za, 3 suzdržana donesen je predloženi zaključak.
i prelazimo na 17. točku – - Prijedlog Zakona o fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, prvo čitanje P.Z. br. 496 Ja se najprije ispričavam Saboru što nisam spojio ove dvije točke, ali ste vi u svojim raspravama zapravo raspravljali i spominjali i to. Predlagatelj je Zakona Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste u pretince, kod donošenja ovog Zakona … [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika koji se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja? Ne želi. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne želi. Otvaram raspravu. Hvala. Želi li gospodin Gavran? Izvolite.
Pojedinačno ću raspravljati.
Pa evo klubova nema nitko, pa onda možete pojedinačno.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Mada je sve rečeno i o jednom i o drugom zakonu i uvodno od strane predstavnika klubova, a i kroz raspravu dozvolite mi samo nekoliko opservacija na ovu temu. Priključujem se svima onima koji su rekli da je ovo logičan slijed svih ovih zakona, da je u biti operacionalizacija Zakona o Fondu hrvatskih branitelja, pozdravljam donošenje i ovoga Zakona i naravno kao i moj klub i osobno ću ga poduprijeti. Jučer kad smo raspravljali na Odboru za ratne veterane mislim da nije bilo niti jednoga člana Odbora, a isto tako niti predstavnika udruga, predstavnika iz Domovinskog rata koji se nisu priklonili svima nama i nastojanju da se što prije ovaj Zakon stavi u funkciju, odnosno da do konca godine već ugleda svjetlo dana na radost i zadovoljstvo svih onih koji će biti korisnici kako zaklade tako i ovoga Fonda za stipendiranja hrvatskih branitelja i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Ja bih i danas htio iskoristiti priliku i naprosto pozvati predlagatelja da u podzakonskim aktima, dakle onom što slijedi sam siguran da će ovaj Zakon vrlo brzo doći u drugo čitanje, dakle da u podzakonskim aktima maksimalno jasno budu naznačeni kriteriji, da uvjeti i pravila budu što precizniji, a napose da budu što pravedniji i što pošteniji. Mislim da je to želja svih branitelja jer iz tih razloga najčešće i proizlaze veliki nesporazumi pa i određena negodovanja. I jučer na Odboru skrenuta je pozornost pa ću ja i danas još jednom ponoviti u svojoj raspravi. Na potrebu pravodobne i kvalitetne informacije ili informiranosti svih braniteljskih udruga bez obzira da li su u koordinaciji ili nisu držim da ćemo i na taj način spriječiti razno razne dezinformacije ili nepovjerenje u samu provedbu ovih dobrih zakonskih rješenja. Dozvolite mi a ponukani raspravama pojedinih kolegica i kolega prije mene da se osvrnem i na ovdje često puta pominjano dostojanstvo branitelja. Ono se ne može čuvati, ne može se stvarati, ne može se održati velikim i čestim međusobnim optuživanjem, međusobnim omalovažavanjem, međusobnim vrijeđanjem. I ja pozivam sve nas koji smo ovdje u Hrvatskom saboru da povedemo i o tom računa. Držim da smo svi odgovorni pred javnošću a naročito pred braniteljskom populacijom. Oni očekuju kao i svi građani Republike Hrvatske da iz ove sabornice dobiju vrlo jasan, vrlo precizan stav, vrlo precizne zakone koji će omogućiti svima da živimo kvalitetnije i bolje sutra no što smo živjeli jučer. Često puta međusobnim optuživanjem na vaše i naše Vlade, na vaše i naše zakone idemo u suprotnom smjeru i to mislim da nije dobar put pa evo ako mogu i osobno pozvati i apelirati naročito kad su u pitanju osjetljive teme a ovo je jedna od osjetljivih tema na kojoj naprosto ne vidim nijednog razloga za bilo kakvu politizaciju da povedemo računa o tome i da se suspregnemo kako bi sutra ili u nekom novom sazivu svi skupa živjeli kvalitetnije i bolje a imali manje problema ili manje rasapa energije kao što imamo sada. Dakle, zaključujući podržavam donošenje ovog zakona, očekujući da ćemo vrlo brzo dobiti zakon u drugom čitanju i da će provedbene mjere omogućiti i djeci hrvatskih branitelja i njihovim obiteljima ali i hrvatskim braniteljima da uživaju u plodovima ovoga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, prvo čitanje. Rasprava je. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se prijedlog Zakona o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme končanog prijedloga zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 90 glasova za prihvaćen je predloženi zaključak.
Predlažem da još jednu točku dnevnog reda za koju imamo uvjete da još završimo. - Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode "Lastovsko otočje", prvo čitanje, P.Z. br. 495 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Državni tajnik u Ministarstvu kulture gospodin Jadran Antolović. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, dozvolite mi da uz ovaj zakonski prijedlog naglasim tri napomene. Naime, ovaj prijedlog, do ovog prijedloga dakako nije došlo slučajno, on je još u Strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske u ovom domu 1997. godine utvrđen kao strateški cilj i također ponovno potvrđen strategijom i akcijskim planom biološki krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske koja je utvrđena 1999. godine. Vrijednost ovog područja dakle prepoznata je dosta ranije prije jedno dvadesetak godina i slijedom utvrđenih vrijednosti u elaboratima prijedlog je da se zaštiti Lastovsko otočje koje čine 44 otoka, otočića i hridi i zbog ne samo zbog njihove biljne raznolikosti nego i zbog životinjskih vrsta koji imaju staništa na ovom području. Ovim proglašenjem zaštite koja se predlaže neće se stvoriti samo uvjeti za zaštitu prirodnih vrijednosti već će se vrlo određeno omogućiti razvoj u smislu i turizma, i pojačat će se socijalna komponenta razvoja. Dakle, omogućit će se stanovništvu ovog područja da svoje gospodarske aktivnosti a osobito one koje su usmjerene u području turizma poboljša kroz i ovaj vid zaštite prostora. Evo toliko. Hvala vam.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora? Izvolite! Gospodin Marko Širac u ime Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolege i kolegice zastupnici, gospodine državni tajniče! Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskoga sabora raspravio je na 40. sjednici održanoj 1. lipnja 2006. godine Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode "Lastovsko otočje". Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je predmetni zakon kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istakao je da je svega 9,1% kopnenog teritorija Republike Hrvatske zaštićeno u različitim kategorijama zaštite. Proglašenje Lastovskog otočja parkom prirode predviđeno je programom Prostornog uređenja Republike Hrvatske koji je ovaj Hrvatski sabor donio još tijekom 1999. godine i Strategijom i Akcijskim planom zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske također zakonom koji je donijet 1999. godine. Predloženom kategorijom zaštite sačuvati će se iznimne vrijednosti ovoga otočja uz dopuštenje gospodarskih i drugih djelatnosti koje neće ograničiti bitne prirodne značajke i ulogu ovoga prostora. U roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovoga zakona vlada Republike Hrvatske osnovat će javnu ustanovu za upravljanje parkom prirode. Time se ostvaruju pretpostavke za donošenje plana upravljanja. Ujedno će se donošenjem ovog zakona stvoriti pravne pretpostavke za donošenje prostornog plana Parka prirode "Lastovsko otočje". U raspravi na odboru podržano je predloženo proglašenje lastovske otočne skupine parkom prirode. Ocijenjeno je kako zaštita otočja i kategorije parka prirode omogućuje obavljanje gospodarskih i drugih djelatnosti što je od posebnog značaja za lokalno stanovništvo. Stoga je istaknuta važnost, pravovremenost donošenja plana upravljanja od strane javne ustanove koja će upravljati ovim zaštićenim područjem. Na tekst Prijedloga zakona iznesene su sljedeće primjedbe i prijedlozi. Predviđeno je da se u članku 2., stavku 3. tekst koji glasi: «koja priliježi ovom Zakonu» zamijeni tekstom koji glasi: «koja je prilog ovog Zakona.» U članku 4., stavku 4. uz navedeno Ministarstvo kulture, Državni zavod za zaštitu prirode potrebno je navesti i Hrvatski sabor. Time se odredba usklađuje sa člankom 24., stavkom 2. Zakona o zaštiti prirode iz 2005. godine kojim je regulirano da kartografski prikaz sa ucrtanim granicama odnosno sa oznakom lokacije čuva donositelj akta o proglašenju, a da se jedan primjerak akata i kartografskog prikaza obavezno dostavlja Ministarstvu i zavodu. Podržano je planirano povećanje ukupnog postotka zaštićenog teritorija Republike Hrvatske daljnjim proglašenjem zaštićenih područja. Istaknuto je kako je to način da se u, da se proglašavanjem različitih kategorija zaštite ovisno o značajkama pojedinog područja omogući ravnoteža u zaštiti prirode uz njezino istodobno korištenje. Izraženo je mišljenje da bi u nastojanju da se poveća postotak zaštićenog kopnenog teritorija Republike Hrvatske trebalo označiti optimalna rješenja posebno kad je riječ o gospodarenju šumama. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: «Prihvaća se Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode Lastovsko otočje». I drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesene na raspravi u Odboru uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Nitko se nije prijavio ni od klubova ni od pojedinaca. Zaključujem raspravu. Želi li predstavnik predlagatelja? Ne želi. Sa ovom sjednicom smo danas završili. U 15 sati je glasovanje i prijedlog uvrštavanja nekih točaka u dnevni red pa vas molimo da u 15 sati točno budemo ovdje i završimo ovotjedno zasjedanje Hrvatskog sabora. Hvala lijepa. STANKA U 13,03 SATI.
Prijedlog Zakona o proglašenju parka prirode "Lastovsko otočje". Dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se prijedlog zakona o proglašenju parka prirode "lastovsko otočje". Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 90 glasova za prihvaćen je prijedlog ovoga zakona. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom na 20. sjednici Hrvatskoga sabora. Na dnevnom redu je - Prijedlog Nacionalne strategije razvitka zdravstva 2006.-2011. godina Predlagatelj zakona je Vlada. Odbor je za rad, socijalnu politiku i zdravstvo proveo je raspravu. Predstavnik predlagatelja, ministar zdravstva i socijalne skrbi, Neven Ljubičić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite ministre.