… [[Govorniku isključen mikrofon ne razumije se.]] izmjene i dopune Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Zakona koji je jučer prošao jednu uistinu dobru raspravu na Odboru za zakonodavstvo i Odboru za Ustav i Poslovnik i temeljem te rasprave su iznjedreni i neki amandmani pravno-tehničke i sadržane prirode koje će predlagatelj i prihvatiti kada budu na vašim klupama, o njima ćemo se izjasniti. No što je bit ovoga zakona? Ustvari je on koncepcijsko usklađivanje sa novim ustrojstvom i djelokrugom, preslagivanje ustrojstva u više djelokruga ministarstava i drugih središnjih tijela. I tako je on sadržajno poprilično opsežan, a jedan dio normi jest usklađivanje s krajnje pravno-tehničkog karaktera dok je drugi usklađivanje u preuzimanje ili dopuna poslova u meritumu. Evo nekoliko važnijih stvari. Prije svega na početku ovim prijedlogom zakona kao Središnje tijelo državne uprave predlaže se utvrditi Državni ured za Hrvate izvan RH. Mala intervencija no značajna i sa intencijom da se ustrojavanje svih tijela Središnje državne uprave radi pravne sigurnosti, prepoznatljivosti jednostavno pravne korektnosti bude utvrđeno istim zakonom. Redefinirana je i propisana nadležnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom kad je uočeno da je nadležnost Državnog ureda djelomično se preklapa sa nadležnošću Agencije za upravljanje državnom imovinom i ured će predlagati Vladi odgovarajuću politiku i kriterije upravljanja državnom imovinom dok će agencija prooperativno provoditi poslove za koje je zakonom zadužena. Isto tako Vlada će u relativno kratkom roku, i to je prijelazna norma ovoga zakona, ponuditi novu koncepciju upravljanja državnom imovinom u vlasništvu RH. Ministarstvo branitelja preuzima dio poslova dosadašnjeg Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Radi se o pravima ostvarenim temeljem Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata i time se jedna pravna praznina isto tako popunjava. Dvije norme u koje se praktički ide delegacija djelokruga sa Državnog zavoda za mjeriteljstvo na Hrvatski mjeriteljski institut, odnosno Ministarstva zdravlja sukladno Zakonu o lijekovima i Zakonu o suzbijanju zlouporaba droga na Agenciju za lijekove i medicinske proizvode. Niz je normi koje usklađuju djelokrug rada i pobliže preciziraju što nazivlje što njegov djelokrug. Tako kod Ministarstva vanjskih poslova, tako kod preuzimanja Ureda za središnju javnu nabavu od strane Državnog ureda za središnju javnu nabavu, odnosno njegovih poslova, tako i u praktički gašenju Ureda za socijalno partnerstvo i preuzimanju njegovih poslova od strane Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Važna norma jest i dopunjavanje djelokruga Ministarstva gospodarstva koje i dalje ostaje upravljačko tijelo vezano uz provedbu odluke Vlade RH o strateškim dokumentima još iz listopada 2010. godine. Sjetite se radi se o korištenju sredstava fondova EU i ostalih međunarodnih izvora. U Ministarstvu uprave briše se obavljanje poslova koji se odnosi na objedinjavanje nabavke informatičkih resursa. Za tijela Državne uprave mala norma velikog dosega. Sve to ide u Državni ured za javnu nabavu kojemu se isto tako proširuje djelokrug, odnosno nadležnost vezano uz nabavu vezano uz Vladu RH, a po amandmanima i predsjednika Republike i Hrvatskoga sabora, javne nabave ne'. Važna norma jest i dopunjenje djelokruga Ministarstva financija gdje se njegov nadzor nad provedbom Zakona o koncesijama širi na nadzor nad drugim propisima koji uređuju sustav koncesije tako da imamo jedan integralni nadzor nad ovim važnim, važnim sustavom koji uistinu mora, vjerojatno očekuje se jedan progresivniji nadzor sustava koncesije ne samo kod nas nego to je i trend u svijetu. Uređuje se i djelokrug Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa i to na jednostavan, prepoznatljiv, a čini nam se i vrlo koristan i pravno utemeljen način time da se provođenje upravnog stručnog pedagoškog nadzora prebacuje u stručne ruke Agenciji za odgoj i obrazovanje. A ono što je prijeporno bilo dugo vremena, a to je obavljanje poslova inspekcijskog nadzora nad visokim učilištima praktički brišu se te norme, ustavna kategorija autonomije sveučilišta, time se dodatno i u potpunosti afirmira. Inspekcijski nadzor nad provedbom Zakona o športu isto tako jest norma koja pojačava ingerencije Ministarstva znanosti. I pored toga utvrđuje se da je Državni hidrometeorološki zavod nadređen ministar zaštite okoliša te da se nad nadzor nad njegovim radom obavlja Ministarstvo zaštite okoliša, a ne ministar znanosti, obrazovanja i športa. Opsežne izmjene, izmjene koje praktički koncepcijski uređuju način i funkcioniranje, način i ustroj Središnjih tijela državne uprave i zbog toga se pošto slijedi i u tijeku je izrada novih uredbi novoga ustrojstva državne uprave, novoga ustrojstva ministarstava državnih ureda i ostalih tijela potrebno je ovaj zakon donijeti po hitnom postupku. Naime, Vlada namjerava 26-oga ovoga mjeseca većinu uredbi i usvojiti i krenuti u postupak izrade pravilnika, odnosno završiti postupak izrade pravilnika o unutarnjem redu kako bi Središnja državna uprava u potpunosti počela provoditi svoje zadaće. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa predstavniku predlagatelja. Žele li izvjestitelji Odbora i radnih tijela Sabora? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Idemo sa raspravom po klubovima. Prvi za riječ javio se Klub Hrvatskih laburista, stranka rada poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite gospodine Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ovo bi trebao biti tehnički Zakon i on se tako i predstavlja. Naime, Vlada ima pravo organizirati sebe unutar vlasti i svoje organe onako kako misli da je to racionalno i daje to dobro, i onako kako misli da će postići najbolje uvjete rada. Uz tome Vlada nema pravo u organizaciji se ponašati nesuvislo i propustiti učiniti ono što je najracionalnije najjeftinije i najbolje za normalno funkcioniranje vlasti. Nisam siguran da je u ovom Zakonu to uvijek napravljeno, pa ponešto primjera. Na primjer, u članku 4. Zakona iza riječi "novih tehnologija" dodaju se riječi "sudjeluje u politikama razvoja iz područja prerađivačke, drvno prerađivačke i prehrambene industrije" na stranu što su sada drvno prerađivačka i prehrambena industrija dio prerađivačke industrije. Ali pitao sam na Odboru zašto drugih industrijskih grana, skupina ili kako već, velim ovo nisu grane ovo su tako neke nasumice određene kategorije, zašto njih nema unutra, pa su mi rekli ima ih unutra u ostatku teksta. Onda sam poslije Odbora pogledao ostatak teksta, nema ih unutra, dakle u tekstu Zakona su ove tri industrijske skupine poduzeća kako hoćete. Bilo bi mi jako drago da je to namjerno napravljeno, pa da se Vlada očituje tako da kaže da upravo ove skupine poduzeća, grane kako god ih hoćete nazvati su nama od prioritetnog interesa to je ono na čemu ćemo mi jahati ubuduće, to je ono na čemu ćemo osnovati razvoj Republike Hrvatske, tu ćemo napraviti sve moguće, pomoći ćemo i drugima ali ovdje ćemo napraviti sve moguće. međutim, to nije tako. Pitao sam pomoćnika ministra da li je to istina rekao mi je da nije, nego se to unutra našlo zato što ima intervencije od ponekih ministarstava da bi se to unutra trebalo naći. To je prestrašno, jer to govori o potpunom pomanjkanju kompasa, usmjerenja i ideje kuda se ide, zašto se ide i kako se ide. U članak 11. Zakona, članak 23. temeljnog Zakona govori o Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta, i na jednom mjestu se spominje riječ "tehnologija", što me veseli ali više bi se veselilo da se spominje u nadležnostima i ono što Vlada ima namjeru raditi na više mjesta. Naime, nekada se ministarstvo, bila su drukčije organizirana ministarstva, u jednom trenutku se Ministarstvo zvalo Ministarstvo znanosti i tehnologije, ne bez razloga. Tehnologija je primjena onoga što su u svijetu već naučili, napravili i izmislili i na što mi ne trebamo trošiti naše temeljne resurse a to je ono na čemu počiva budući razvoj Hrvatske. Ako to nećemo znati vrlo malo znanstvenih otkriča koja bi dovela do Nobelovih nagrada i sličnih ćemo uspjeti napraviti. zato bi me veselilo da ima više tehnologije unutra ali očito i to nije smjernica što se događa. U istom članku Zakona govori se da Ministarstvo obavlja upravne i druge poslove koji se odnose na razvoj sporta. Kod formiranja ove Vlada ministar se obrušio svim oruđem i oružjem artiljerijskim i ostalim na korupciju u sportu. Obrušio se i zašutio. O tome više ni slova, a predsjednik Nogometnog saveza kada ga pitaju da li je razgovarao sa Jovanovićem, odgovara, a koji vam je taj? To je posljedica činjenice da se o tom poslu, a to je posao, težak posao, da se o tom poslu zašutilo i da se s tim poslom stalo. Neke stvari su nejasno rečene, za ljude koji će eventualno čitati to i pokušati vidjeti što ima unutra. U članku 10. spominje se potrošnja droga, psihotropnih tvari i prekursora. DA napravimo anketu tko zna što znači riječ "prekursor". Vjerojatno ne puno ljudi je li? Postoje normalne hrvatske riječi kao poluproizvod ili sirovina ili tako nešto, sasvim je nepotrebno nešto raditi jako mudrim što nije tako jako mudro. Članak 13. govori o Državnom uredu za upravljanje imovinom. Očekivao sam da će ovdje na vrhu stajati Državni ured za upravljanje imovinom, završiti će postupak popisa državne imovine, koji je počet u prošlom mandatu Vlade. Nikada nismo čuli da je završen, a bilo bi zgodno da prije nego što počnemo upravljati državnom imovinom ozbiljno, da znamo što unutra ima. Sa čim to gazda upravlja. Jer gazda koji ne zna točno detaljno što u kući ima, pa teško da je dobar gazda, po definiciji ne može biti. S druge strane kada se ovih dana vidi na koji način se imenuju upravna i nadzorna tijela državnih tvrtki da se radi o čistoj podijeli ratnog plijena po strankama onako kako je to bilo dogovoreno i da ta tehnologija koja je usvojena pred desetljeće i nešto više i dalje funkcionira savršeno. Jasno je i taj popis nije zapravo najbitnija stvar. Jučer se je pojavila u medijima odluka Vlade da u nadzorna tijela državnih tvrtki, tvrtki od posebnog državnog interesa onih koliko ih ima na popisu, mogu ući i ljudi koji su pravomoćno, nepravomoćno i na svaki drugi način osuđeni za kriminal u nekoj drugoj tvrtki, jer primjenjuje se Zakon o trgovačkim društvima gdje to tako stoji. Upozoravali smo i s ove govornice da Vlada treba napraviti nekakvu uredbu nekakav popis uvjeta koji će biti drugačiji od Zakona o trgovačkim društvima, oštriji jer se ne radi o privatnoj imovini članova Vlade. Radi se o državnoj imovini, o našoj imovini, o imovini poreznih obveznika. Takva uredba nije donešena nego se direktno primjenjuje Zakon o trgovačkim društvima i moguće je da nadzorni odbor bude sastavljen od svih ljudi svi članovi nadzornih odbora da budu iz redova pravomoćno i nepravomoćno osuđenih osoba za raznorazna kaznena djela. To je posljedica podjele ratnog plijena. Kada se to vidi i ako je to stvarno tako ako je nakana takva onda je možda i bolje to što imamo brzo prodati. Bolje da brzo prodamo nego da nam takvi ljudi sjede u upravama i nadzornim odborima društava u narodnom, državnom kakvom hoćete vlasništvu. Na kraju zakona ne piše koliko će ovaj zakon koštati. Obično to piše u zakonima, ovdje ne piše. Pretpostavka je da neće koštati ništa. Nije istina, koštat će. Sve ove institucije koje mijenjaju imena moraju promijeniti table, moraju promijeniti adrese, moraju ljude odjaviti s jednog mjesta prijaviti na drugom mjestu. Sve će to koštati vremena i truda i novaca, pitanje je samo koliko ima smisla. Hvala.
Hvala. Sljedeći za raspravu je Klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Da, točno je da i građani kao i svi mi očekujemo i ne samo zbog predizbornih obećana negoli iz općih pojmova o situaciji u kojoj se nalazimo o racionalizaciji. Očekujemo svi skupa racionalne suvisle, održive i isplative odluke o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, a o čemu piše i o čemu je riječ danas ovdje u ovom zakonskom prijedlogu. No, već kada počnemo o samoj o najvišem tijelu o Vladi RH jednom davno jedan bivši predsjednik vlade je rekao da je on "Primus inter pares" ili "Prvi između jednakih", a evo danas i gotovo je služeno već u upotrebi i u medijima i svuda prvi potpredsjednik Vlade. U ovom materijalu ovdje ja ne vidim u ustroju Vlade da postoji takav iako nije prije postojao koliko ja znam … bivša premijerka ni prvi potpredsjednik. To se spominje u medijima jasno kaže prvi potpredsjednik Vlade je rekao to i to. Tko su drugi, treći ili četvrti potpredsjednici Vlade ja ne znam? Da li su oni poredani rednim brojevima, jel to po važnosti, po ingerencijama, po plaći ili po čemu? Ja ne znam. Iz ovog materijala se to ne nadzire. Tko je "Primus inter pares" tko je drugi inter pares o tome ovdje nema riječi. Nadalje, kada se govori o ministarstvima kojih ima više nego prije, negoli je imala prijašnja vlada, onda ova riječ racio ili racionalno sasvim sigurno ne drži vodu. Svako ministarstvo, novo ministarstvo kako reče kolega koji je prije mene govorio prethodnik u govoru, iziskuje barem ako ništa promjenu pečata, promjenu table i niz drugih tehničkih stvari koje su naizgled sitne ali koštaju, tj. onaj minimum koji košta. Evo jučer je formiran, ja nisam znamo znao sam da postoje uredi, agencije, zavodi, instituti, a jučer je osnovan novi oblik centar. Centar za energetiku. I to mi doznajmo iz novina danas, zanimljivo. Ne bih htio biti kao kolega Kajin da iz novina govori ovdje za govornicom, ali piše Centar za energetiku s dva člana nadzornog odbora. Koliko znam kada se negdje odlučuje onda je uvijek nekakav neparan broj pa se može balansirati glasovima većine dakle demokratski, ovdje su dva člana nadzornog odbora u centru za energetiku, tako se nekako zove, u kojoj bi bio upravo predsjednik navodno taj prvi potpredsjednik Vlade. U ovom materijalu nema centra za energetiku niti ga nalazimo. Dakle, i to je ono čega nema u ovom materijalu. Da li će biti naknadno ovdje u Sabor dostavljen materijal o osnivanju centra za energetiku ja to ne znam. E sada o onome što piše. Ovo je bilo što ne piše. U ovome zakonu ustrojava se pod broj 1 središnji državni ured za Hrvate izvan RH ili državni ured, pardon, ovaj središnji je brisan iako ne vidim jeli državni ili središnji, tako svejedno, on je državni, on je ured za Hrvate izvan RH tako i tako. Mi smo o tome već raspravljali i u prošlom mandatu pred sam kraj mandata u svezi problematike Hrvata izvan Hrvatske dakle sve tri skupine i manjine, Hrvati kao manjine u susjednim državama pa onda iseljeni Hrvati u dalekim zemljama i na kraju Hrvati koji kao autohtoni narod, kao narod koji živi u Bosni i Hercegovini od pamtivijeka. Pa smo konstatirali tada da postoje na tri mjesta pa čak možda i nešto više tijela državna kao što je npr. Matica iseljenika Hrvatske, pa postoji u Ministarstvu vanjskih poslova odjel za poslove u svezi iseljene Hrvatske ili Hrvata izvan Hrvatske itd. Sad se osniva državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske i evo uskoro će biti na dnevnom redu Sabora u svezi, bit će imenovanje i predsjednika kako se zove već ureda za Hrvate izvan Hrvatske. Svi oni koji su bili zaposlenici i u Ministarstvu vanjskih poslova i Matice iseljenika Hrvatske biti će dakle ona materijalna sredstva i osoblje i sve ostalo pripast će ovom državnom uredu, a jučer smo čuli ovdje u raspravi da takvi državni uredi pa onda jedna od agencija ima čak 500 zaposlenih. To su ogromni da kažem aparati, a evo i kunemo se odnosno ova Vlada je donijela i ovako barem, pustila jedan balončić da će smanjivati broj zaposlenih u državnoj upravi. govori se o brojki od 5000 itd. Po ovom materijalu koji je ovdje donesen to se ama baš ne vidi smanjenje ni za jedan, a kamoli za 5000. Iz ovog materijala je razvidno da su s obzirom na diobu određenih prije svega već u nazivu se vidi što se čime i koje ministarstvo se čime bavi, da je došlo do podjele nadležnosti u gospodarstvu, u nekim financijskim poslovima itd. Pa kako je već kolega primijetio da postoji poseban dakle naglasak na drvno-prerađivačku i prehrambeno-prerađivačku industriju kojoj pripadaju i stavljen je naglasak da one pripadaju Ministarstvu gospodarstva. Drvno-prerađivačka industrija je nastavak zapravo i logični slijed zapravo šumarstva. Kada čitate koliko to Ministarstvo gospodarstva i ministar ima prinadležnosti i obveza, plus što je u nadzornom odboru ili nadzornim odborima, eto počevši od Centra za energetiku, dakle govorim o prvom potpredsjedniku Vlade, onda pomalo postaje i nejasno, možda i nesuvislo da i drvno-prerađivačka industrija kao logični slijed nakon šumarstva pripada Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Ili pak prehrambeno-prerađivačka industrija da nema neću reći veze sa Ministarstvom poljoprivrede. Pa što prerađuje prehrambeno-prerađivačka industrija, dakle ono što je sirovina, što proizvode, nažalost više se uvozi nego što proizvode naši seljaci, u tome i je problem, u tome i je danas slavonska zatvorena kod Dukata. Dakle malo su čudne dakle prinadležnosti koje su ovdje izmiješane ovakvim načinom i odlučivanjem ili pak postoji poseban interes određenog ministra baš za određeno područje. Ili je to baš njegova, eto on to voli, voli se bavit sa drvno-prerađivačkom i prehrambenom industrijom. Zanimljiva je i konstatacija da djelokrug Državnog ureda za središnju javnu nabavu kaže da se utvrđuje da Državni ured obavlja poslove koji se odnose na središnju javnu nabavu, osim za središnja tijela državne uprave i Vladu Republike Hrvatske. Urede i stručne službe Vlade Republike Hrvatske, a ovdje je još dodano valjda i Ured Predsjednika Republike. Zašto je iz odlučivanja o nabavi i iz nadležnosti Državnog ureda za središnju javnu nabavu ovo isključeno? Molim? Nije? Pa piše tako da je, piše osim pa ja ako sam pismen valjda piše osim, onda ja ne znam šta to znači. Piše osim gospodine u obrazloženju ovoga zakona, piše osim. To znači da će Vlada Republike Hrvatske, dakle sva ministarstva, uredi i stručne službe sami valjda obavljati javnu nabavu, informatičke opreme itd., bez kontrole Središnjeg državnog ureda. A … [[Ne razumije se.]] stranica 6 drugi stavak odozgo piše lijepo. Piše, piše, samo vi čitajte. E sad ovi prekursori ili prethodnici opojnih droga, to su ovako, medicinari se nekad vole zaigrati pa medicinsku našu terminologiju upotrijebiti, iako ajde tako je nevažno je li netko uživao prekursor ili je uživao gotovu drogu, gotovi proizvod. Ja mislim da je potpuno u redu da ta prinadležnost pripadne tome kako se god to zvalo, droga ili psihotropne tvari ili njihovi prekursori. To je tako svejedno, to je čista terminologija koja je ovdje u upotrebi i možda nekom sporna, evo meni kao medicinaru i nije. Dakle, ovdje se radi o tome da ovaj ustroj Vlade koji je određen dolaskom nove Vlade se zapravo ovim tehničkim zakonom ustrojava, ustrojava se i djelokrug ministarstva, dakle i nadležnosti po pojedinim granama i gospodarstva, kulture, športa i svega onoga što ovo naše društvo čini društvom. Ima jedna stvar koja je još zanimljiva, a to je da također na stranici 6. u stavku 5. da se predlaže dopuniti djelokrug Ministarstva zaštite okoliša i prirode i to u zadnjem redu toga stavka s ciljem poticanja stvaranja dodane vrijednosti u sektoru energetike, transporta i turizma. Posebno je zanimljiva ili poglavito je zanimljiva riječ, odnosno dvije riječi stvaranje dodane vrijednosti u sektoru energetike. U sektoru energetike. A upravo sam na početku svoga izlaganja govorio da postoji i Centar za energetiku, a doznajemo da je predsjednik Nadzornog odbora predložen evo prvi potpredsjednik Vlade. Gospođa ministar Holy možemo jasno i glasno reći ona je ministrica zaštite okoliša i prirode pa onda gospođi Holy zapravo pripada i po ovome što piše ovdje poticanje stvaranja dodane vrijednosti u sektoru energetike, a zapravo se radi o poticanju investiranja u energetska postrojenja, u energetiku RH. Baš me zanima kako će to sve skupa funkcionirati kada budemo imali ovo što piše, dakle ovu bi nadležnost u Ministarstvu okoliša i zaštite prirode i ovakav sastav nadzornog odbora. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Stajalište kluba HDZ-a o ovom prijedlogu zakona iznijet će poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite poštovani kolega.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnice i zastupnici, gospodine zamjeniče ministra. Vjerojatno će se kolege iz vladajuće koalicije iznenaditi kad kažem, ali klub HDZ-a neće podržati donošenje ovog zakona, a probat ćemo objasniti razloge zbog kojih to nećemo učiniti. Dakle, nažalost hitni postupak je pokazao se opet u punoj svojoj snazi jer smo ovaj zakon donosili 22. prosinca. Nismo uspjeli proslaviti ni dva mjeseca da bude zakon na snazi bez izmjena, a sada ga se ponovno mijenja. Možda da je bio u redovnoj proceduri možda bi to sve drugačije izgledalo. Naravno i ovaj puta Vlada predlaže da se i ove izmjene donose po hitnom postupku jer vremena za čekanje nema. A zašto ga nema? Može se shvatiti kada se malo uđe u suštinu ovih izmjena koje ovaj zakon donosi koje su vjerojatno bile predlagateljima poznate s obzirom da su se dugo pripremali pa su možda te promjene koje sada predlažu mogli ugraditi u tekst zakona koji je donesen 22. prosinca. Ono što mislim da je važno reći i što su naše suštinske primjedbe gospodin zamjenik ministra je rekao da je dio primjedbi iznesenih na odborima predlagatelj prihvatio pa se na njih nećemo u ovom našem izvješću ili prijedlogu kluba osvrtati govorit ćemo o onima što mislimo da su suštinski problemi i ovako malog zakona jer zadire u neke stvari tako da ispada da potpuno gubimo principe osobito u sustavu državne uprave. Pa ću ja prvo o tome nešto reći. Dakle, ovaj zakon u svojem obrazloženju, a onda i u pojedinim člancima govori kako kod nekih ministarstava, primjerice kod Ministarstva financija, treba pojačati kontrolu provedbe zakona, dati dodatne ovlasti inspekcijskog nadzora nad koncesijama, odobrenjima što pozdravljamo i mislimo da se i dosada u praksi pokazalo da je primjena zakona često puta bila lošija od samih zakona. Pa onda s te strane se jačaju centralizirane inspekcije Ministarstva financija. Međutim istovremeno taj zakon kaže kako se odustaje od toga da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta ima inspekcijski nadzor nad sveučilištem zato što sveučilište ima svoju autonomiju pa je dovoljno da ministarstvo nad sveučilištem, odnosno nad visokim učilištima i znanošću vrši upravni nadzor i da će upravni nadzor polučiti dovoljno rezultata tako da se inspekcijski nadzor iz tijela državne uprave prenosi na regulatorna tijela ili na tijela javne uprave što je sasvim drugi sustav i de facto ta inspekcija izlazi iz sustava državne uprave. Dakle predlagatelj u ovom zakonu gdje de facto regulira svega nekoliko djelokruga, odnosno djelokrug nekoliko tijela uspio je odustati od principa koji u jednom slučaju podržava, u jednom slučaju traži dodatne ovlasti za središnja tijela, a opet s druge strane drugim tijelima to pravo uskraćuje. Mi smo mišljenja da upravni nadzor onako kako je predviđen Zakonom o državnoj upravi, kako se provodi na temelju Zakona o općem upravnom postupku ne može nadomjestiti inspekcijski nadzor i mislimo da time činite još jednu veću štetu, vi ministrima koji su odgovorni za stanje u svojem resoru uzimate jedan od bitnih instrumenata za provedbu zakona, a to je taj inspekcijski nadzor koji kod nekih postoji, a kod drugih sada smatrate da to trebaju raditi neka druga tijela. To naravno nameće onda daljnje probleme Ustavom zagarantirano pravo žalbe. Tko će i kada rješavati po žalbama koje će se iskazivati s obzirom na inspekcijski nadzor nekih regulatornih tijela koje bi takve ovlasti dobili itd., itd. I time mislim da dodatno umjesto da pojašnjavamo kompliciramo sustav državne uprave, a ujedno i miješamo sustav državne uprave s nečim što je de facto izvan sustava državne uprave nešto što je sklop regulatornih tijela koja imaju neku sasvim drugu funkciju. Ono što je posebno rekao bih opasno to je članak 13. novoga zakona kojim se mijenja dosadašnji članak 27. i kojim se ustanovljen prije dva mjeseca Državni ured za upravljanje državnom imovinom proglašava koordinacijskim tijelom i mislim da je zbog javnosti bitno iščitati koji je djelokrug tako novoustrojenog tijela koje dijeli neke poslove s Agencijom za upravljanje državnom imovinom. Mi znamo da smo se 20-ak godina snalazili i tražili najbolje rješenje od Agencije za upravljanje državnom imovinom ili imovinom pa Fonda za privatizaciju do toga da se prije ni godinu dana osmislio sustav kroz Agenciju za upravljanje državnom imovinom koja je trebala preuzeti sve te poslove. Sada ponovno radimo novi trošak, sada ponovno dijelimo nadležnosti, ali na vrlo interesantan način. Dakle, ono što je posao državnog ureda za upravljanje državnom imovinom prema Prijedlogu zakona je sljedeće: da on obavlja koordinaciju i harmonizacija kriterija za upravljanje državnom imovinom, da on sudjeluje s nadležnim ministarstvima i drugim tijelima u utvrđivanju smjernica, da on predlaže Vladi donošenje odluke o utvrđivanju trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Da daje mišljenje vladi na prijedlog resornog ministra za imenovanje predstavnika vlasnika u skupštinama trgovačkih društava, predlaganje kandidata za predsjednike skupština trgovačkih društava, kandidata za članove nadzornih i upravnih odbora, kandidata za članove i predsjednika uprava trgovačkih društava te drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Daje mišljenje Agenciji za upravljanje državnom imovinom na prijedlog resornog ministra, za imenovanja predstavnika vlasnika u skupštinama trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa ali koji nisu u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske, daje Agenciji sada odjednom prethodno mišljenje, na predložene planove restrukturiranja trgovačkih društava u poteškoćama, daje prethodno mišljenje ministarstvima i agenciji kod stjecanja prodaje, darovanja i zamjena dionica, daje Agenciji prethodnu suglasnost na zahtjeve i mišljenje Agencije kojima Agencija sudjeluje u postupku izrade dokumenata prostornog uređenje, Državni ured obavlja nadzor korištenja i upravljanja državnom imovinom u smislu Zakona kojim se uređuje upravljanje državnom imovinom. Dva puta godišnje razmatra izvješće Agencije i obavlja i druge poslove. Moram priznati da smo se mučili dešifrirati da bi konačno utvrdili što ustvari taj Ured radi osim što on stvarno koordinira nekoga, pitanje kako, s kojim obvezama u kojim rokovima i uz to harmonizira nešto što ne možemo dešifrirati što znači harmonizirati kriterije za upravljanje državnom imovinom, tko to predlaže da bi oni harmonizirali. Ovo je dakle, možda nije primjereno reći, više prodavanje magle nego stvaranje jednog djelokruga tijela državne uprave koje bi trebali još u recesijsko vrijeme sada novoosnovani obavljati poslove od interesa za Republiku Hrvatsku, a da pri tom znamo da pola od tih poslova koji su ovdje pobrojani obavljaju i druga tijela, a da sve ono što se tiče upravljanja državnom imovinom radi Agencija za upravljanje državnom imovinom koja je ostala i uz nju se pojavili jedno koordinativno i harmonizirajuće tijelo koje će sve to raditi. Ovako predložen djelokrug moram priznati nikada u zakonu nisam vidio, ovakav opis to je jednostavno nedostatak mašte predlagatelja, jer vjerojatno na posebne ambicije nekih krugova nitko nije bio dovoljno vješt da bi to mogao sačiniti i napisati u kvalitetnijem obliku da ovaj djelokrug ima neki smisao i da se može pogoditi što će ovo središnje tijelo raditi. Ali je vrlo interesantno i ponavlja se u dva stavka ovog članka 27. da će taj Državni ured davati mišljenja uvijek na prijedlog resornih ministara, Vladi što može da i ne piše u ovom Zakonu i mislim da je ovo nedopustivo loše napisan djelokrug ovog tijela i da bi to predlagatelj trebao povući i probati napisati nešto što se može smatrati stvarnim poslom ovog Ureda. Na žalost mi smo probali bojim se da će to biti ponovno vapaj malobrojnih, probali smo to i na odborima ukazati na neodrživost ovakvog opisivanja djelokruga, ali na žalost, predlagatelj vjerujem da po definiciji taj Zakon mora braniti Ministarstvo uprave a da je vjerojatno najmanje krivo da se ovako opisuje djelokrug ovog tijela, ovo je nekakav sustav želja članova Vlade koji bi na ovaj način željeli imati alibi propis da bi formirali novo tijelo i iz ovih nesuvislih i … odredbi sebi davali zakonsko pravo ponovno onoga o čemu smo pričali da bez puno kriterija i bez transparentnog načina imenuju sve uprave trgovačkih društava, da imenuju nadzorne odbore, da imenuju predsjednike uprava, a sve ovo ostalo je ovako više čini mi se zamagljivanje i prodavanje magle nego što je suština rada ovog Središnjeg tijela. Ono što smo također rekli, protivimo se principu da se inspekcijski poslova iz središnjih tijela državne uprave prenose na regulatorna tijela tim više što nije to opće pravilo, niti opći princip nego on vrijedi u slučaju nekih ministarstava, a kod drugih dapače jačamo inspekcijske poslove, mi se zalažemo za to da se inspekcijski poslovi ojačaju da se uvedu u dva stupnja jer su sada centralizirani i da se prvi stupanj inspekcijskih poslova spusti tamo gdje se to može najbolje kontrolirati a to su uredi državne uprave po županijama, a da onda ministarstvo ima drugostupanjski postupak odlučivanje po žalbama i time zadovoljavamo i kriterije, propisane Ustavom o pravu na žalbu, time zadovoljavamo i ono što propisuje Zakon o općem upravnom postupku, na ovaj način mislim da dodatno narušavamo jedan princip koji bi trebalo zadržati a to je da se to dvostupanjsko odlučivanje jasno utvrdi ovim zakonima. Ima i nekih naravno dobrih stvari kao što je sada institucionaliziranje Državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske, ali zbog ovih primjedbi koje sam iznio u ime Kluba mi nećemo podržati ovaj Zakon dapače apeliramo na predlagatelja da dobro promisli da ovakva tijela kakva se sada sugeriraju ovim Zakonom imaju se smisla osnivati ili ako su već osnovana da li se može stvaran djelokrug napisati, osmisliti i onda dati tim tijelima da te poslove obavljaju. I zaključno, zahvaljujući svemu onome što ste govorili o racionalizaciji i osobito u godinama recesije, osim što ste dodatna 4 ministarstva osnovali, sada širimo i državnu upravu, ali i javnu upravu izmišljanjem novih tijela, ovdje sam probao ilustrirati da vidite da je njihov posao apsolutno besmislen i da na ovaj način ga se ne može ni prezentirati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu je u ime Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke, zastupnik gospodin Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. U ovom zakonu neke stvari su doista samo tehničke prirode kao što je usklađivanje sa već postojećim zakonima. Tu mislim na osnivanje odnosno unošenje u ovaj zakon državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske što je sasvim logično oko toga se nema što puno razgovarati. U jednom drugom dijelu ovoga zakona radi se o promjeni nadležnosti pojedinih institucija prebacivanje nadležnosti na neke druge institucije. Vlada procjenjuje da je to okvir koji će pomoći da se poslovi za koje je odgovorna obavljaju bolje i naravno legitimno je izraziti ovdje i skepsu pa i ironiju, ali treba pričekati i vidjeti da li će to biti efikasno. To je osnovni smisao i naravno da Vlada ima pravo postaviti okvir za koji smatra da će najbolje omogućiti ostvarivanje njenih zadaća i njenih odgovornosti. Neke od ovih promjena imaju naznake nekih novih politika kao što je nadzor Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, stručno-pedagoški nadzor koji se prebacuje na Agenciju za obrazovanje što naravno može biti logično jer je Agencija za obrazovanje stručno tijelo, a ministarstvo upravljačko i više političko tijelo i jednako tako naznaka nove politike jedne novog odnosa je i prebacivanje odnosno odustajanje Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta od inspekcijskog nadzora, a ostajanje samo na upravom nadzoru na načelu očuvanja samostalnosti, autonomije visokog obrazovanja odnosno visokih učilišta. To je dakle načelo koje je vodilo Vladu kada je odlučila odustati od tog inspekcijskog nadzora. Da li će to stvoriti neke upravne poteškoće to će se naravno vidjeti. Kažem legitimno je pravo da se o tome govori unaprijed ali bilo bi dobro pričekati bar neko vrijeme pa da vidimo kakovi će biti rezultati ovih mjera. Ono o čemu bih ja u ovom zakonu posebno govorio i mislim da su to dvije najvažnije stvari jer se radi o dvama najvećim problemima, to je pitanje upravljanja državnom imovinom. Mi znamo da je državna imovina pogotovo nekretnine u vlasništvu države jedan neiskorišteni potencijal koji godinama može se reći desetljećima stoji zapušten i neiskorišten i dovoljno je samo se prisjetiti i znati u kakvom stanju jesu Kupari, Briuni, državne nekretnine na području Visa i Lastova pa onda o tome više ne treba zapravo govoriti. I nije to primjer i slučaj samo sa državnom imovinom, jednako tako bar na iskustvu grada Zagreba mogu reći se upravlja sa imovinom u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave. i logično je da se u jednom času pokuša tu napraviti veliku promjenu. Tu su veliki potencijali, to je vrlo vrijedna imovina, na vrlo zanimljivim i atraktivnim područjima pogotovo ovim područjima uz obalu koja godinama, a može se reći desetljećima stoji neiskorištena i logično je da Vlada pokušava stvoriti jedan takav sustav upravljanja koji će omogućiti da se ta državna imovina koristi na primjereniji i efikasniji način. Zato je logično da u središnji Državni ured za upravljanje državnom imovinom se povećavaju ovlasti. Naravno da će tu biti poteškoća sa koordinacijom, ali koordinacija je uvijek najteži dio posla i mi očekujemo da će sa ovim ovlastima koje će dobiti ovaj državni ured sa izradom smjernica za ostvarivanje vlasničke politike dakle ne samo u pogledu vlasništva državne nad nekretninama nego i upravljanje nad onim poduzećima koja su u državnom vlasništvu i praćenja ostvarenja te politike da će doći do poboljšanja i pomaka u tom važnom poslu, u tom važnom pitanju, u tom važnom i velikom problemu kojemu nismo znali na pravi način odgovoriti zadnjih desetak ili petnaestak godina a to je upravljanje državnom imovinom u svim njegovim aspektima. Drugo važno pitanje koje želim naglasiti jer smatram da se radi o jednom od najvažnijih pitanja uopće vladine politike, a to je industrijska politika odnosno razvoj koji se ovdje koncentrira jednim dijelom u Ministarstvu gospodarstva naravno sa utjecajem ostalih tijela državne uprave odnosno ostalih ministarstava. Mi znamo da jedni način izlaska iz krize u kojoj se država nalazi je razvoj, je konkurentnost hrvatskog gospodarstva i zato je logično da se u okviru Ministarstva gospodarstva koncentrira vođenje industrijskih politika, jer jedino na tome možemo očekivati da ćemo naći put izlaza iz ove krize. I logično da se dvije velike politike industrijske politike odnosno dvije velike industrijske grane koje su u poteškoćama poljoprivredno-industrijska, prehrambena industrija koja se nalazi u velikim poteškoćama, koja ima velike potencijale, koja ima i velike pretpostavke za rad. Imamo dakle tu i veliku tradiciju, a koja je u poteškoćama da se ta industrija i još jedna grana koja je u još većem položaju, a to je drvna industrija, drvo-prerađivačka industrija da se prebace u Ministarstvo gospodarstva i da se iz te pozicije vrši jedna središnja kontrola i koordinacija tih dvaju politika. Naravno da tu ostaje potreba koordinacije i sa Ministarstvom poljoprivrede, jasno koje je u jednom dijelu nadležno za proizvodnju sirovina i onim dijelom koji se tiče politike šumarstva, ali dakle logično je da se te dvije grane objedine i stave u nadležnost koordinacije Ministarstva gospodarstva da bi se pokrenuo gospodarski razvoj i zaustavilo propadanje i jedne i druge od tih dvaju spomenutih industrija, a što je osobito prisutno u drvno-prerađivačkoj industriji gdje Hrvatska kao što znate iz dana u dan, iz godine u godinu slabi opseg svoje proizvodnje i zapravo tog velikog bogatstva potencijala hrvatskih šuma sve više-manje izvozimo trupce, a uvozimo gotovo robu što je nešto što apsolutno treba promijeniti i trend koji apsolutno nije dobar u tom smislu proteklih desetak petnaestak godina. I druga važna dimenzija jednako važna ili važnija od ove u pogledu novih nadležnosti Ministarstva gospodarstva makar je to prije također bila njegova nadležnost, ali sada se to stavlja izrijekom u nadležnost toga gospodarstva što znači da je Vlada uočila taj problem i da pokušava stvoriti podlogu za rješavanje toga problema, a to je povećanje konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva. Mi znamo kako stojimo sa izvozom u odnosu na uvoz, mi znamo da pokrivenost uvoza sa izvozom već 10-tak godina neprestance pada, da se kreće ispod 50%. Zadnjih 10-tak godina je palo sa 60 na 50 pa i manje posto, pogotovo u nekim granama je situacija alarmantna i logično je da neke mjere, odnosno glavna mjera koja treba ići u tom smislu je povećavanje konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva. Ovdje se to predlaže u pogledu nadležnosti Ministarstva gospodarstva u dva segmenta, a to je izrada sektorskih strategija, ne samo ovih dviju politika o kojima je maloprije bilo govora nego svih relevantnih i važnih politika, industrijskih politika i implementacija novih tehnologija bez kojih ne može biti konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva. To je jedan segment koji se izričito navodi i stavlja u nadležnosti Ministarstva gospodarstva. I drugi segment je izrada programa za korištenje fondova Europske unije u funkciji povećanja konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva, dakle opet na liniji povećanja konkurentnosti ali korištenjem tih novih instrumenata koji će nam biti na raspolaganju i do pristupa, a pogotovo nakon pristupanja Europskoj uniji. I naravno, treba očekivati da ta dimenzija djelovanja Ministarstva gospodarstva odnosno Vlade Republike Hrvatske, u koordinaciji sa ostalim ministarstvima bude uspješna jer to je jedini sigurni put za izlazak iz krize i jačanje standarda građana Republike Hrvatske. Naravno da sama struktura, sama organizacija sama po sebi ne jamči uspjeh, ali ona može biti dobra podloga na kojoj se onda sa ostalim mjerama politike može voditi suvisla politika da bi se u konačnici postigao uspjeh. I stoga, očekujući dakle da će nakon ovih strukturnih promjena uslijediti i one mjere koje će doista dovesti do bitnih pomaka u rastu konkurentnosti razvoja hrvatskoga gospodarstva i jednako tako na ovoj prvoj temi o kojoj sam govorio, a to je upravljanje državnom imovinom, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći u ime kluba SDP-a, zastupnik gospodin Josip Leko, potpredsjednik. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave treba promatrati koliko će osigurati Vladi Republike Hrvatske da ostvari svoj program i svoj plan koji je utvrđen ovdje u Hrvatskom saboru. Naime, državna uprava se temelji na nekoliko načela, a jedno od tih načela kaže se elastičnost. Ta elastičnost je upravo ona koja mora osigurati Vladi Republike Hrvatske u ovom slučaju da svoj program na kojem je dobila izbore, svoj plan može realizirati. A naglo stečena katastrofična vidovitost nekih kolega ne govori ništa o samom zakonu. To govori o njima i njihovim nerealiziranim ambicijama. Dakle, Vlada je shodno svojem programu i planu primjereno organizirala državnu upravu i javnu upravu. Poštovani kolege i kolegice, zar netko može reći da Hrvatskoj nije potrebno ministarstvo i poslovi regionalnog razvoja kad 20 godina uviđamo da se Hrvatska neravnomjerno razvija. Može li netko zanijekati potrebu takve organizacije. Zar ministarstvo ekologije ne čuva najvrjednije ono što Hrvatska ima, njenu komparativnu prednost. Vode, zemlja neuništena, zemljište neuništeno, prirodne ljepote, rijetkosti, obala je ono što Hrvatsku čini apsolutno konkurentnom u Europskoj uniji. Sa tog aspekta treba promatrati predloženi zakon o izmjenama i dopunama i ustrojstvu ministarstava i drugih državnih upravnih tijela. Pa i najvažniju promjenu koju ovdje ističu svi, to je Državni ured za upravljanje državnom imovinom je sasvim logična posljedica plana da se sa državnom imovinom upravlja racionalno, da se koordinira u cijeloj upravi iz jednog centra. Naravno je da je to teško, već je kolega Radoš rekao. Zato što je teško zato je i trebalo to osmisliti i osigurati u jednom centru da se standardiziraju kriteriji, da se prikupljaju informacije, da se analiziraju i da se odatle može davati Vladi mišljenje, sugestije i drugo. Ja mislim da je Državni ured za upravljanje državnom imovinom potrebno promatrati, kad neki kritiziraju da je nedovoljno definirana njegova uloga zaboravljaju da u istom ovom zakonu u Prijelaznim i završnim odredbama Vlada sama čak dosta na neprimjeren način nomotehnički kaže da želi mijenjati zakon o upravljanju državnom imovinom. Dakle sljedeći korak, Vlada sama traži da je mi na neki način obvežemo na to da izmijeni Zakon o upravljanju državnom imovinom, a sve dileme koje se ovdje eventualno mogu iščitavati moraju biti riješene Zakonom o upravljanju državnom imovinom. Samo da govorimo o sustavu i razmišljanju ove Vlade, dakle ojačati ulogu onog čega mi imamo, što je ostalo kod nas. Kako bi Hrvatska u cjelini, hrvatsko gospodarstvo bilo konkurentno. Treba iskoristiti to što imamo u funkciji razvoja i osiguranja konkurentnosti. Pa i kao primjer navest ću također da se na neki način državna uprava i depolitizira. Evo kako. Zar nije prenošenje stručnog nadzora na Agenciju zaista dobar primjer depolitizacije državne uprave? Dakle, stručno tijelo, stručna organizacija će kontrolirati jedan proces. To je svakako za pohvalu. Tim više što Hrvatska vlada zna i osnovnu obavezu pa to ne dira da državna uprava mora biti i ostati i je servis građana, ali servis i gospodarstva. I da ne dužim, još jednu važnu činjenicu koju svi ovdje ističu, zaista je vrijedno podići na razinu Državnog ureda za odnose RH sa Hrvatima izvan Hrvatske. Svi oni koji bi eventualno posumnjali da je to gomilanje institucija moraju znati da je to specifična briga Vlade za Hrvate izvan Hrvatske. Naime, znamo mi svi da postoji Ministarstvo vanjskih poslova koje također na neki način vodi brigu o građanima, ponavljam, o građanima, dakle oni koji imaju pasoš RH u inozemstvu, o Hrvatima koji nemaju pasoš ali su dio nacionalne zajednice, odnosno skupine i Hrvati koji su konstitutivni narod u BiH. Te tri da tako kažem kategorije imaju različite potrebe za brigu RH. Neke su na dnevnoj bazi kao što je građanin kad ode u stranu zemlju pa ima probleme. Kome će se javiti? Konzulatu i Ministarstvu vanjskih poslova, Ambasadi, Veleposlanstvu. A kad je riječ o skupinama nacionalnim manjima Hrvata u drugim zemljama tu je već drugačija potreba tih građana stranih zemalja, ali i potreba RH za kontaktima s njima. Kao što je posebno specifična potreba, odnosno potreban odnos RH prema Hrvatima u BiH. Hrvatskim građanima naglašavam jer su to građani različite nacionalnosti koji imaju hrvatsku putovnicu ili su odselili ili su odvajkada tamo. Na kraju mislim da je vrlo važno radi javnosti reći da je primjereno dati Vladi potporu u nastojanju da si organizira državnu upravu na elastičan način kako bi što prije mogla organizirati se za provedbu svojeg plana, svojeg programa i ojačati Hrvatsku pred ulaskom u EU. Naravno da će klub SDP-a glasovati za ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Obavještavam vas da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Prelazimo na pojedinačnu raspravu od 10 minuta. Zastupnica gospođa Višnja Fortuna. Nema je, gubi pravo na raspravu. Također pojedinačna rasprava, zastupnica gospođa Ana Lovrin. Nema je, gubi pravo na raspravu. Pojedinačno također, zastupnik gospodin Damir Rilje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra. Evo ja bih se osvrnuo malo na ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Načelno naravno da podržavam ovaj prijedlog zakona uvažavajući potrebu Vlade za boljom efikasnošću i upravljanjem u svim funkcijama i efikasnosti u sklopu države, naravno ne samo funkcionalno organizacijski nego i imovinski. No ja bih se nakratko osvrnuo na državnu imovinu, odnosno imovinu koja je u posjedu države, a zapravo se na neki način presijeca sa jedinicama lokalne samouprave. Dakle postoji velika, da to tako kažem, veliki broj objekata koji su upisani na, odnosno prepisani na državnu imovinu kao nekadašnja općenarodna imovina ili ne znam imovina nekadašnjih odbora, narodnih odbora ili što je sve već bilo pa se kasnije automatizmom su se te iste nekretnine uknjižile na RH. Radi se o nekretninama koje bi mogle biti u funkciji gospodarstva jedinica lokalne samouprave i vjerojatno su ranije i bile u sastavu gradova, na neki način funkcionirale, a sad trunu, propadaju i uglavnom nisu u nikakvoj funkciji jer zapravo ne mogu ih koristiti jedinice lokalne samouprave. Obično se radi o sljedećim, naravno tu ima nekoliko vrsta tih nekretnina, zemljišta i sveg ostalog što bi zapravo bilo iz domena različitih ministarstava, ali što bi itekako dobro bilo da se na neki način dodijeli ili prepusti ili na neki način da u funkciju jedinicama lokalne samouprave kako bi se od njih mogla stvoriti nova vrijednost te mogu vam kazati da se radi o jako vrijednim nekretninama pogotovo u nekim područjima, vjerujem da toga ima dosta u cijeloj državi. Evo sa svog primjera ja ću vam kazati da ima nekoliko vrsta, osobito … [[Govornik se ne razumije.]] nekretnine MORH-a koje pokušavamo već u nekoliko navrata dovesti u funkciju. Neke su već bile date Ministarstvu opće uprave pa ništa do dan danas nismo uspjeli riješiti. Isto tako novo formirana zemljišta, nasipi uz more kao javno pomorsko dobro ja se nadam evo da će i tu državna odvjetništva u svom resoru uspjeti dati na neki način osobito tamo gdje je prostorno planski već regulativa riješena jer zapravo glavni cilj da uvodeći ove nekretnine, zemljišta i vrijednosti u funkciji zapravo otvore nova radna mjesta i stvara nova vrijednost. Dakle objekti u zaštićenom kulturnom dobru. Imamo i takvih znate. Neke čak i od onih koji su zakonom od '97. godine definirani, a gdje su nekadašnje političke organizacije, tijela i ostalih koji su koristili a do dan danas takve nisu riješene, a naravno bilo bi izuzetno dobro, osobito tamo u onim područjima gdje to predstavlja jako veliku vrijednost i gdje predstavlja mogućnost za potencijalna ulaganja i gdje već postoje potencijalni investitori. O tome naravno može odlučiti država, ali svakako nisu u funkciji ni države ni jedinice lokalne samouprave. Neću govoriti o lučkim područjima i upravljanjem lučkim područjima, parkovima prirode koji su naravno sada na neki način u domeni županije, sve su ovo primjeri iz prakse o kojima vam govorim a kojima jedinice lokalne samouprave sada trenutno ne upravljaju niti itko s njima upravlja, nisu u funkciji ne stvaraju ikakvu vrijednost. Isto tako važno je napomenuti da postoje nekretnine koje su kao jedna cjelina djelomično u vlasništvu države a djelomično u vlasništvu jedinice lokalne samouprave, to treba razriješiti. Kako god. ja se ne mogu osobno složiti s tim da većina toga se može dati u funkciju, da se to proda, da u zakup i da jedinica lokalne samouprave ne bude ta koja zapravo može u tom dijelu sudjelovati. Dakle, radi se o tome da u ovom trenutku možemo reći da katastri i zemljišnici nisu usklađeni ali da bi država one nekretnine koje nisu od državnog značaja već više od lokalnog značaja mogla sporazumno staviti ili prepustiti u funkciju jedinicama lokalne samouprave, općinama i gradovima. U jedinicama lokalne samouprave postoje nekretnine koje su devastirane i vrijednost im se smanjuje iz dana u dan. Nekoliko takvih zahtjeva su bar iz mog osobnog iskustva upućena tijelima lokalne samouprave no odgovora nikada dobili nismo. Isto tako moram napomenuti i sljedeće a to je da obzirom da postoje neke funkcije koje su izuzetno važne za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave ali nisu u nadležnostima jedinica lokalne samouprave itekako bi utjecale na njihovo funkcioniranje bilo bi izuzetno dobro i nadam se da će se u neko skoro vrijeme na neki način i staviti u njihovo funkcioniranje. Znate tu se radi o onome što u Europi već funkcionira. To su recimo građevinska inspekcija, na neki način, ne znam koji, to će predložiti onaj iz ministarstva u ime Vlade to predlagao ali vani to tako ide, nekoć je to isto tako išlo, ali bez toga jedinica lokalne samouprave ne može funkcionirati. Isto tako sanitarna inspekcija, pa tržna inspekcija nećemo govoriti o prometnoj policiji, to vam baš ne funkcionira na način koji bi bio brz, funkcionalan, i efikasan a da bi se na području jedinica lokalne samouprave moglo lako i brzo funkcionirati osim ako ne postoje ono da to tako kažem baš izuzetno dobri odnosi kroz odgovarajuća vijeća koja su na razini lokalne samouprave u tu svrhu organizirana, poput vijeća za prevenciju ili nekih drugih vijeća. To vam je razina kolektivnog tijela koje nije brzo i učinkovito kako je to vani. Dakle, funkcija decentralizacije je ono o čemu ja sada govorim. Naravno da to u ovom trenutku sada najvjerojatnije ne može biti da prvo država mora konsolidirati i na svoj način ustrojiti funkcioniranje ministarstava i drugih tijela središnje državne uprave, no ja se iskreno nadam i vjerujem da će se uvažiti status jedinica lokalne samouprave kada za to dođe vrijeme, a osobito vas molim na onu imovinu koja je na neki način kao vlasništvo državne imovine na području jedinica lokalne samouprave zapravo upisana i na neki način uvjetno rečeno blokirana. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite, poštovana zastupnice.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega, slušala sam vaše izlaganje i upravo ste se sada, govorili ste o državnoj imovini i o nadi da će se sve to riješiti. Ma kolega neće se to sve riješiti, vezano uz ovaj izmjene i dopune zakona o ustrojstvu i djelokrugu, dugo smo razmišljali i ja isto na koji način, gdje mi je to poznato bilo ovakvo izmišljanje i ovakve rečenice, za koordinaciju pa oni isto predlažu, daju prethodna mišljenja i mišljenja i onda jednako tako … i sve ostalo, pa imamo agenciju i ured, i onda se mi malo stariji sjećamo Alan Forda pa me tako podsjeća i ova Vlada kada daje neke od ovih zakona, i u Alan Fordu nisu znali na koji način bi neki ured osnovali za bez veze pa su jedan ured imali osnovali su ured za istraživanje rude i gubljenje vremena, a tu su u stvarnosti zapošljavali svoje frendove koji nisu ništa radili nego tako da se to o nečemu vodi briga, a u stvarnosti o ničemu. Tako da vaše nade neće biti uslišene, prije godinu i nešto, Vlada HDZ-a konačno je ustrojila audio, i to je naravno davalo rezultata međutim, ponovno smo na ne znam koliko više ovih drugih tijela, 4 više ministarstva, a koliko je to zaposlenih ljudi, putokaza, tko kuda treba ići to se ne zna.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Rilje.
Uvažena kolegice, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gledajte meni je čudno da mi sada govorite ovo što mi govorite, jer ni ja uopće ne mogu pobrojiti koliko je bilo agencija koliko je bilo svega. Znate ja sam vama dao maloprije odgovor na ono što je bilo do sada, ja to znam jer sam zapravo u praksi osjetio problem funkcioniranja, ja ne znam da li ste vi i kojim ste dijelom vi upravljali. U svakom slučaju ja vam kažem pretpostavimo da možete pobrojiti koliko je bilo šefova, ili ne znam kojih agencija i čega sve ne, u konačnici ja to sada neću niti želim voditi s vama takvu repliku. Ja shvaćam što pokušavate reći ali ovo nije stvar politiziranja nego funkcioniranja. A što se tog dijela tiče ja bih volio da je to napravljeno ranije. No na žalost nije pa se mora sada.
Hvala lijepa. Za završnu riječ zamjenik ministra uprave, gospodin Zoran Pičuljan. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. U ime predlagatelja zahvala klubovima i svima na pojedinačnoj raspravi, ona je bila očekivano disonantna no, ukazala je na praktički značaj ovog Zakona i potrebu ovog Zakona i naravno drugačija mišljenja kako bi on trebao izgledati. Ono što je bitno za reći nekoliko samo stvari možda osvrt na koncepcijska pitanja, a to su pitanja Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom. Mislim da je što se tiče strategije jasno zakonom napisano da to čini Državni ured za upravljanje državnom imovinom, da je provedba u razini agencije, da je ona u nadležnosti agencije i katastar imovine je tu. A ono što je uistinu bitno i što pak kazuje rasprava da je koncepcija upravljanja državnom imovinom ustvari jedna zapuštena koncepcija koju treba u sljedećih mjeseci doraditi i prezentirati u ovome Visokom domu što se predlagatelj i obvezao kroz zakonski prijedlog. Drugi dio primjedbi koncepcijski išao je na Državni ured za javnu nabavu i to uistinu priznajemo jednu malu nespretnost no ne i preciznost obrazloženja članka 13.i ono što stoji u tekstu ovog zakona jest da za središnja tijela državne uprave sada jest za tu javnu nabavu nadležan upravo taj državni ured. Prijedlog je predlagatelja da to bude i za Vladu RH. A jučerašnje su rasprave iznjedrile praktički rješenja i prijedlog da se to učini i za Hrvatski sabor i za Ured predsjednika RH i u tom smislu idu amandmani koje je predlagatelj u jednom drugačijem izričaju spreman prihvatiti. I ono što je isto tako iznjedrila rasprava i pokazala da je ovaj zakon ustvari početak ili nastavak rada na modernizaciji javne uprave kao jedinstvenoga sustava, ne kao sustava državne uprave, lokalne samouprave i javne uprave same za sebe. Ukazale su rasprave na potrebu, a to je činjeno i čini se i dalje i pred ovaj Visoki dom će izaći takva koncepcija ukazati na potrebu redefiniranja budućim vrlo skoro inspekcijskoga nadzora, prebacivanja tog važnog instrumentarija u rukama uprave ne sa ministarstva na Ured državne uprave u prvome stupnju i time učiniti vlast što … i što bližoj samim građanima. Isto tako onaj koji se upravom bavi zna što je značenje upravnoga nadzora i koliko je taj instrumentarij zapušten i koliko je potrebno dignuti ga na jednu razinu više kvalitete kako bi on djelovao u prvom redu preventivno a ne represivno u sustavu javne uprave. Ukazalo je na jedan međuodnos tijela državne uprave i agencija na njihov nerazmjer u njihovom djelokrugu, ali ono što ide i što slijedi u svakom slučaju slijedi poslije ovog svega i u sljedećem razdoblju daljnje preispitivanje uloga agencija i regulatornih tijela u hrvatskome pravnome sustavu. Zaključno, što će onda ostati kada bi to tako bilo, što ostaje ministarstvima? Ministarstvima ostaje ono zbog čega su ministarstva ustvari moderna ministarstva se ustrojavaju i djeluju, a to su kreiranja provedbe javnih politika i nadzor nad provedbama tih javnih politika. Čini nam se da ovaj zakon je ustvari uvod koncepcijski uvod u ono što slijedi i što ustvari predstavlja jedan prirodan jedan normalan nastavak rada na modernizaciji hrvatske javne uprave i cijeloga javnog sustava. A o amandmanima koje imamo ovdje izjasnit ćemo se tijekom glasovanja. Mi imamo jednu malu intervenciju koja pa poslovnički moramo učiniti onda. Ja vam se još jednom zahvaljujem.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Sada ćemo poštovane kolegice i kolege zastupnici zastati sa radom, imat ćemo jednu malu pauzu, sastat se ovdje u 11,30 kako bismo mogli dopuniti dnevni red i izglasati zakone koje smo obradili i stekli se uvjeti za njihovo izglasavanje. Hvala lijepa. Vidimo se u 11,30. Prelazimo na sljedeći Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, P.Z. broj 37. Rasprava je o tekstu Zakona završena. Podneseni su amandmani Odbora za zakonodavstvo, zastupnika Peđe Grbin. Molim da predstavnik predlagatelja se izjasni. Amandman broj 1. Odbora za zakonodavstvo na članak 23.
Prihvaća se.
Hvala lijepa, postaje sastavni dio Prijedloga zakona. Amandman broj 1. zastupnika Peđe Grbin na članak 12.
Prihvaća se ali u sljedećim izričaju: U članku 12. iza riječi "Vlade Republike Hrvatske" umjesto točke stavlja se zarez i dodaju se riječi "Hrvatski sabor i Ured Predsjednika Republike Hrvatske". Tim bi amandmanom praktički pod ingerenciju ureda došli i u središnjoj javnoj nabavi došli i Vlada, i Sabor i Ured Predsjednika Republike.
Poštovani zastupnik.
Prihvaćam obrazloženje.
Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 2. istog zastupnika.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 3. istog zastupnika.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 4. istog zastupnika.
Isto se prihvaća.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili glasovanje o amandmanima. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona sa prihvaćenim amandmanima. Za donošenje Zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika članak 226. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim da se uključimo i izjasnimo o Prijedlogu zakona. Možemo dobiti rezultat. Hvala lijepa. Konstatiram da je Zakon donesen sa 83 glasa za, 5 suzdržanih i 34 glasa protiv. Hvala vam lijepa. Time smo zaključili današnji rad. Nastavit ćemo u ponedjeljak u 9 i 30 na dnevnom redu je Proračun Republike Hrvatske za 2012. Ugodan vikend, pripremite se, čekamo dobru raspravu. Hvala lijepa.