Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici. Otvaram 6. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske doktora Ivu Sanadera, potpredsjednice, potpredsjednike i članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje i redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" - Gospođe i gospodo zastupnici, predsjedniče i članovi Vlade, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku kao i zastupniku, ministru, vukovarskom branitelju preminulom doktoru Jurju Njavri. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i hvala. Dame i gospodo, zapisnik 5. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 5. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 4 nove točke pod rednim brojem od 29 do 32 i to su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 158. Drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 155 Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 157. Četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti o institucionalnom okviru inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 156. Članak 205. Poslovnika određuje da se prije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da smo na prošloj sjednici odlučili provesti raspravu po hitnom postupku točkama od 1. do 5. i o točki 8., konačnog prijedloga dnevnog reda. Oni su, dakle od 1. do 5. i točka 8. u konačnom prijedlogu. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 10., 13. i 15. te točkama od 29. do 32. navedeni su zakoni kojima se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o suradnju u zaštiti od prirodnih i civilizacijskih katastrofa, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z br. 147. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost i za reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 146. Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 153. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 158. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbornima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 157. Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti o institucionalnom okviru inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za jugoistočnu Europu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 156. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Nema. Idemo na glasovanje. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Da, izvolite. Gospodin zastupnik Šprem. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. U nastojanju da što prije uskladimo svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije i u tom grčevitom dakle nastojanju događa nam se da pojedini zakoni predmetno nisu dobro napravljeni, a niti su usklađeni sa Ustavom, a neki su i u suprotnosti sa drugim zakonima. Jedan od takvih zakona je, a to se jučer vidjelo na raspravi, detaljnoj raspravi, dugotrajnoj raspravi na Odboru za pravosuđe, je i zakon odnosno Zakonski prijedlog o privatnim detektivima. S obzirom na dosta novih pravnih institucija, s obzirom da sporove koji su jučer bili na raspravi na tom odboru, predlažemo da se taj zakon donosi po redovitom postupku. Može i u toku ove sjednice, ali to predlažem, da bude što bolji. Hvala.
Vlada je prihvatila vaš prijedlog, ide u redoviti postupak. Izvolite, zastupnik gospodin Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, štovani članovi Vlade i štovani kolegice i kolege zastupnici. Ja bih upravo temeljem Poslovnika i utvrđivanju dnevnog reda na neki način od vas zatražio savjet odnosno molbu s obzirom da ne mogu u našem Poslovniku naći načina kako da jednu goruću temu u ovoj zemlji koja redovito, pored više puta utvrđenog dnevnom redu, nikako da dođe na dnevni red. Naime, ja smatram da stanje sigurnosti odnosno Izvješće o obavljanju policijski poslova ne može zasluživati 58, 52 ili ne znam koje mjesto ili možda čekamo Dan mrtvih pa ćemo onda to odraditi prigodno u to doba. Ja vas molim predsjedniče da mi ne dajete opomenu iako to ovdje nema u Poslovniku. Samo je molba dobronamjerna da to raspravimo hitno. Hvala.
Hvala. Uzet ćemo u obzir i vidjet što možemo učiniti da što prije dođe na dnevni red. Idemo sada na glasovanje u pogledu hitnog postupka za ove prijedloge. Da. Gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, samo upozoravam da ste vi ovdje uvrstili u dnevni red pod točkom 30. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana itd. Mi kao što je poznato zapravo ne bi smjeli mijenjati izborno zakonodavstvo u godinu dana prije održavanja izbora. Obzirom da se radi o lokalnim izborima, naši redovni lokalni izbori su u svibnju sljedeće godine, dakle manje od godinu dana od danas. Upozoravam na taj sukob dakle ovog zakona sa Zakonom o mijenjanju izbornog zakonodavstva.
Hvala. Imam mišljenje da se to odnosi na državne izbore, a ne na lokalne, ali akceptirali smo i primili vašu primjedbu. Možemo li sada krenuti na glasovanje? Možemo. Tko je za primjenu … Mogli bi se uključiti. Izvolite, uključite se. Hvala. Glasovat ćemo na prijedlog kluba HDZ-a dizanjem ruku. Molim da se utvrdi kvorum. 124 zastupnika nazočna, imamo kvorum. Prelazimo na glasovanje dizanjem ruku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o suradnji u zaštiti od prirodnih i civilizacijskih katastrofa? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jedan. Utvrđujem da je većinom glasova, 123 za i 1 suzdržan prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na izvanredna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera? Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Jednoglasno je prihvaćen ovaj prijedlog, 124 glasa. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, od 103 za, 21 protiv prihvaćen prijedlog. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi? Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 120 za, 3 protiv, 1 suzdržan prihvaćen ovaj prijedlog. Peto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba? Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 117 za, 2 protiv i 5 suzdržanih prihvaćen ovaj prijedlog. Šesto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu? Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 121 glas za i 3 suzdržana prihvaćen ovaj prijedlog. Šest, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o, to smo imali. Hvala. Sedmo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti o institucionalnom okviru inicijative za spremnost i prevenciju katastrofama za Jugoistočnu Europu. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Dame i gospodo zastupnici, u dnevni red uvršteno je 11 zakona koji se usklađuju sa propisima Europske unije od kojih je 9 po hitnom postupku. Ranije sam naglasio da je o hitnosti akata o točkama 3. i 4. odlučeno na 5. sjednici Hrvatskoga sabora. Akti koji nisu uvršteni na prošloj sjednici, a nose oznaku P.Z.E. i za koje se traži hitni postupak, uvrštene su u konačni prijedlog dnevnog reda pod točkom 12., 14., 19., 20., 21., 22. i 28. Sukladno članku 161. Poslovnika, o zakonima koji se usklađuju sa propisima Europske unije primjenjuje se hitni postupak ako to predlagatelj zatraži te se o njima ne glasuje. Točku 12. smo odlučili uz suglasnost Vlade da ide u dva čitanja. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika, prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. To su akti navedeni pod točkama od 29. do 32. konačnog dnevnog reda. O ovim točkama izjasnili su se prigodom odlučivanja o hitnosti, pa ni na njih nije bilo primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika, ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem u skladu sa našim dosadašnjim običaju, ako se slažete, da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda uz ove izmjene koje smo usvojili u pogledu prvog i drugog čitanja, odnosno hitnosti. Dame i gospodo zastupnici i zastupnice, predložit ću dopunu dnevnog reda šeste sjednice točkama koje ću pročitati. I materijali se nalaze u pretincima od 10,00 sati jutros je li. Molim da se utvrdi kvorum. Hvala. 91. Imamo kvorum. Možemo početi sa dopunom dnevnog reda. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti s Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 159 2. Prijedlog zakona o primaljstvu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 160. 3. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o medicinsko biokemijskoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 161. 4. Prijedlog Zakona o fizioterapeutskoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 162 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lječništvu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 163. 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sestrinstvu, sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 164. 7. Prijedlog zakona o Izmjeni i dopuni Zakona o ljekarništvu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 165. 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 166. 9. Prijedlog zakona o općem upravnom postupku, prvo čitanje, br. 168. 10. Prijedlog zakona o arhitektonskim inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, prvo čitanje, P.Z. br. 167. 11. Prijedlog zakona o obavljanju geodetske djelatnosti prvo čitanje, također prvo čitanje, P.Z. 169. 12. Prijedlog i odluka o razrješenju dosadašnjeg imenovanja novoga člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. 13. Izvješće o obavljenoj reviziji financijskog izvještaja i poslovanja političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2007., predlagatelj Državni ured za reviziju. 14. Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, predlagateljica, pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom. 15. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjih predsjednika, zamjenice predsjednika i članova imenovanja nove predsjednice, zamjenice predsjednice i članova državne komisije za kontrolu postupka javne nabave, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. 16. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnje predsjednice i djela članova i imenovanje nove predsjednice i djela članova Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Članak 205. Poslovnika, određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. To su zakoni koje sam pročitao, P.Z. 159., 160., 161., 162, 163., 164., 165. i 166. usklađuju se sa propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Ima li itko od zastupnika primjedbe na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 6. sjednice? Ako nema, dame i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Zahvaljujem.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Ja bih vas zamolio da ukoliko je moguće, znači kada se daje pročišćeni dnevni red, budući da pojedini zastupnici imaju i drugih obaveza da se barem dan unaprijed zna barem sa kojom se točkom kreće po pročišćenom dnevnom redu. Ja bih, ako to do sad nije praksa na apeliram na vas da upravo vi budete ti koji ćete tu praksu uvesti kako bi zastupnici mogli barem biti u poziciji pričati oko točke za koju su zainteresirani, zaduženi ili odgovorni pričati. Evo, hvala vam lijepa uz nadu da ćete taj moj apel u ime i drugih zastupnika uvažiti.
Dobro. Hvala lijepa. Nastojim koliko je to i u mojoj moći, jer postoje i drugi koji recimo ako je prethodno bila točka u dnevnom redu, pa nije došla na red, pa se iz nekog razloga preskočila, pa nije bilo izvješće odbora, pa nije bio nazočan predlagač, pa nije neka druga ispunjen uvjet za raspravu o dnevnom redu. Ja nastojim onda da svaki put pročistimo dnevni red, stavimo ga ovdje prije početka sjednice i ako netko zamoli da se neka točka stavi prije ili kasnije zbog toga što ne može biti nazočan i slično o tim svim faktorima moram voditi računa, a ne samo o jednom. Prema tome, kad je god moguće da na vrijeme zastupnike obavijestimo to ćemo činiti. Ali treba polaziti od toga da je prvenstvena zadaća zastupnika biti na sjednici bez obzira je li se spremio ili se nije spremio ili da će govoriti o pojedinoj točki dnevnog reda ili neće. Dakle, naravno da želim da budemo svi po mogućnosti koliko toliko zadovoljni, ali je nemoguće idealno to posložiti da se pripremi i da odredimo. Recimo, ja sam često puta izložen pitanjima kad će ova točka doći na dnevni red. Kad će doći na dnevni red ne znam, odnosno zna se kad će doći na dnevni red, ali koliko će trajati pojedina točka ne mogu predvidjeti. Jer kad stavljamo recimo neku točku na raspravu, onda recimo prijavljeno je jedan ili dva kluba ili jedan ili dva zastupnika. A jedanput kad počne rasprava je pet ili sedam klubova, pa je onda 20 zastupnika i tko može predvidjeti kad će ta neka točka doći na dnevni red. Zato molim i ja vas da imate razumijevanja za ove poteškoće koje mi imamo. Nemamo nikakvog razloga da bilo što radimo što ne bi bilo na neki način nastojanje zadovoljavati sviju nas zapravo ono što želimo. Ali je to nemoguće uskladiti ono što mi želimo.
Ali barem da znamo prve dvije točke dnevnog reda. To je sve. Hvala lijepa.
Mislim da smo propustili nešto i to je u redu. Primjedba. Trebali smo u petak reći s kojom ćemo točkom početi u srijedu. To je naprosto propušteno. To je propušteno. Nije bila namjera, ali je propušteno, ali evo to ćemo drugi put popraviti, pa ćemo onda za pauzu koju imamo preko vikenda nastojati bar jednu ili dvije točke najaviti koje će biti prve, a ostalo ćemo vidjeti. Evo, hvala lijepa. Ovdje vam je dostavljen pročišćeni dnevni red. On je i kao što vidite povećan. Sada imamo 73 točke dnevnog reda. Dobro jutro svima dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi u početku ove sjednice, da na početku ove sjednice današnjeg zasjedanja prisjetimo se danas je 25. rujna spomen dan kojim obilježavamo dan donošenja odluke o sjedinjenju Istre, Rijeke, Zadra i otoka sa maticom zemljom Hrvatskom. Hrvatski sabor je 2005. godine utvrdio 25. rujna kao dan spomena značajan za očuvanje jedinstvenosti hrvatskog teritorija, dan koji je označio ostvarenje stoljetnih težnji hrvatskog naroda za nacionalnim i socijalnim oslobođenjem od tuđinske vlasti i sjedinjenje s Maticom hrvatskom. Oslobodilački odbor za Istru 13. rujna 1943. proglasio je ujedinjenje Istre s maticom zemljom. U Pazinu je 25. rujna odluka o pripojenju Istre Hrvatskoj potvrđena na Skupštini istarskog narodno-oslobodilačkog odbora. ZAVNOH je 20. rujna 1943. proširio odluku i proglasio priključenje i ostalih krajeva Hrvatskoj, a odluke ZAVNOH-a bile su i ostale stvarni i pravni temelj konačnog i neopozivog sjedinjenja do tada odijeljenih ili otrgnutih hrvatskih etničkih područja s maticom zemljom. U proglasu narodu Istre između ostalog naglašava se, citiram: “Naš je narod pokazao visoku nacionalnu svijest. Dokazao je svima i svakome da je Istra hrvatska zemlja i da će hrvatska ostati. Nećemo više nikada dozvoliti da se našom sudbinom drugi poigrava." Završen citat. Ove 2008. godine obilježavamo 65 obljetnicu rujanskih Pazinskih odluka koje spadaju u najsvjetlije događaje u povijesti Istre i Hrvatske. Hrvatski sabor je pokrovitelj ove obljetnice, a prihvaćanjem pokroviteljstva nad 65-om obljetnicom Pazinskih odluka još jednom je jasno potvrđena pripadnost i predanost Hrvatske vrijednostima antifašizma. Naravno, spomen-dan pa evo, prisjetimo se tih prije 65 godina. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, evo mi predlažemo da se objedine točke 14., 16., 18., 19., 20. i 21. jer govore doista o istoj problematici usklađenja tih zakona sa Europskom unijom i to samo u jednom kratkom segmentu. A da se posebno provede rasprava o Prijedlogu zakona o primaljstvu i Prijedloga zakona o fizioterapeutskoj djelatnosti. Hvala.
15. sjednica Odbora za gospodarstvo održat će se danas u 14,00 sati u dvorani "Stjepana Radića". To obavještava predsjednik Odbora Dragan Kovačević. Dame i gospodo najavio sam da ćemo oko 12,00 sati pokušati dopuniti dnevni red ove sjednice. Molim da se utvrdi kvorum. Imamo 84 zastupnika. Predlažem da se dopuni dnevni red ove sjednice sa točkama. Prvo, Prijedlog zakona o potvrđivanju konvencije o kontaktima s djecom s Konačnim prijedlogom Zakona, to je hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 172. Drugo, Prijedlog zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda sa Konačnim prijedlogom Zakona, također hitni postupak P.Z.E. br. 173. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita sa Konačnim prijedlogom Zakona, također hitni postupak P.Z.E. br. 174. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 170. Peto, Konačni prijedlog Zakona o javnom privatnom partnerstvu, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 126. Šesto, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabave, drugo čitanje, P.Z.E. br. 125. Sedmo, Konačni prijedlog Zakona o koncesijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 129. Osmo, Prijedlog Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, prvo čitanje, P.Z.E. br. 171. Deveto, Izvješće o poslovanju hrvatske Agencije za malo gospodarstvo za 2007. godinu, predlagatelj Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Deseto, Izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije u razdoblju od 1. studenog 2006. do 31. prosinca 2007. godine, predlagatelj Vijeće za elektroničke medije. I jedanaesto, Prijedlog odluke o proglašenju Dana kravate u Republici Hrvatskoj, predlagatelj Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Naglašavam da su zakoni, Prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije o kontaktima s djecom s Konačnim prijedlogom Zakona, P.Z.E. br. 172. zatim Prijedlog Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 173., treće Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 173. usklađuje se sa propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. To je članak 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o trgovini? Nema. Glasujmo. Tko je da se uvrsti po hitnom postupku Zakon o trgovini? Hvala. Protiv? Za 87 glasova čisto sumnjam, jer neki zastupnici nisu digli ruke. Molim, ponavljamo glasovanje. Tko je za hitni postupak o Zakonu o trgovini? O izmjeni i dopuni Zakona o trgovini, molim tko je za da se uvrsti? Hvala. Protiv? Hvala. Nema za ovo. Potvrđujem da je većinom glasova 63 glasa za, 24 protiv, izglasan hitni postupak za Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trgovini. Kao što vidite, bio sam u pravu, nije ono prvo bilo realno glasovanje. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red sjednice, 6. sjednice? Nema. Hvala. Dame i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Dobio sam prijedlog Dragutina Lesara, zastupnika u Hrvatskom saboru, za dopunu dnevnog reda 6. sjednice u kojem gospodin zastupnik Lesar predlaže da se obzirom da je izvješće o tijeku pregovaračkog procesa Republike Hrvatske Europska unija za vrijeme predsjedavanja Republike Hrvatske Vijećem Europske unije razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2008. godine, da je to izvješće poslano zastupnicima, a o radu Nacionalnog vijeća je u ovom podnesku uvršten, o radu Nacionalnog vijeća uvrštena ova točka dnevnog reda, gospodin zastupnik predlaže da se dnevni red 6. sjednice dopuni sa tim izvješćem i provede objedinjena rasprava sa Izvješćem o radu nacionalnog odbora. Ja mislim da nema razloga da se ne izvrgne raspravi, objedinjena rasprava ovo izvješće o tijeku predsjedavanja Republike Slovenije i ovo Izvješće o radu Nacionalnog odbora, pa mislim da bi mogli prihvatiti ovaj prijedlog. Ima li neko drugo mišljenje? Hvala vam lijepa. Dobro jutro svima, dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom, predlažem da pročišćeni dnevni red koji se umnožava, pa ćete ga vrlo brzo dobiti idemo kako je ovdje najavljeno. Dakle Konačni prijedlog zakona o, Konačni prijedlog zakona o izmjenama, o sigurnosti željezničkog prometa. Potom bi, i onda bi mjesto treće, druga točka bila Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. Zatim, Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trgovini bi bio treći. A onda bi bilo Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razvoj od 1. siječnja do 31. prosinca 2007. godine. Pa smo onda rekli da ćemo o toj točki dnevnog reda skupa raspravljati sa, po prijedlogu gospodina Lesara. Međutim, u međuvremenu je stiglo izvješće koje nije raspravljeno na odborima. I u dogovoru sa predsjednicom Nacionalnog odbora, zbog toga da bi se to sve obavilo i bilo u skladu sa poslovnikom da odbori to rasprave, malo ćemo pomaknuti, evo predviđeno je u pročišćenom tekstu da ide na deveto mjesto, dakle, omogućiti ćemo odborima da to rasprave. A u jednom od ovih izvješća nije i Vlada dala svoje mišljenje, pa će to biti u pročišćenom tekstu deveta točka dnevnog reda. Dakle, u svakom slučaju sada idemo na Prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa, Izvješće ministra unutarnjih poslova, Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o trgovini i tako redom. Evo. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Gospođa Vesna Pusić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Sve je točno što ste rekli, jedino u obranu Nacionalnog odbora moram reći da nije stiglo izvješće o prvih šest mjeseci u međuvremenu nego je Nacionalni odbor ga raspravio 10. 7., ali je ovo očito bila neka zabuna u proceduri, ali samo da se zna da je Nacionalni odbor to na vrijeme napravio.
Prelazimo na prije nego prijeđemo na ovu točku želio bih gospodo zastupnici i zastupnice, glasovanje predviđamo negdje oko 13,00 sati, zatim klubovi molimo da okupe svoje zastupnike i treće ključići za glasovanje, jer naš Marić svaki put jedno dvadeset, trideset novih, znači uvijek se zaboravi. Ja ne znam zašto to ne držimo te ključiće svi, a to se odnosi na većinu. Negdje da držimo, zna se da je u petak glasovanje i da onda ne mora Marić trčati tamo i praviti ove nove ključiće. Dakle, oko 13,00 sati ja vas molim da se okupimo. I još vas jedno molim. U utorak će biti svečana sjednica povodom Dana nezavisnosti. Mi smo ovdje radili, koliko 3 tjedna, nakupilo se dosta papira, ja vas molim da sve one papire koji više nisu aktualni, koji se već mogu pomalo napustiti ili negdje smjestiti drugo, da ih iz klupa izvadimo i smjestimo kako bi naši gosti, a i zastupnici koji će doći na tu sjednicu, a i gosti da ih ne opterećujemo sa ovolikim količinama papira jel'. Zato vas molim kada danas završimo da to pomalo smanjite, ako ne baš sve. Dame i gospodo zastupnici, mogli bi pričekati još 5 minuta dok se ispuni onih 13 sati, ali radi racionalnosti, mislim da možemo ukoliko imamo kvorum. Da vidimo. Molio bih zastupnice i zastupnike da se uključe. Uključite se, uključite se bez obzira što broji ovaj gospodin gore. Molim, uključimo se. Onda ćemo morati pričekati nekoliko minuta. Molim zastupnice i zastupnike koji su tu negdje u prostorijama Sabora da nam se priključe kako bi mogli početi sa glasovanjem. Dame i gospodo zastupnici, imamo kvorum. Nazočno je 86 zastupnika. Gospodin Andrija Hebrang izvolite u ime kluba, je li.
Gospodine predsjedniče, 15-tak zastupnika se javilo da nema ključiće pa vas molim da glasujemo rukom i za zakone i za amandmane.
Hvala lijepa. To je moguće po Poslovniku. Prelazimo na glasovanje. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 6. sjednice sljedećima točkama: 1. Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2008. godine, podnositelj je Nacionalni odbor, 2. Prijedlog revizije Strategije akcijskog plana zaštite biološke krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske, podnositelj je Vlada Republike Hrvatske, 3. Izvješće o stanju prirode i zaštite prirode u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2000. do 2007. godine, podnositelj je Vlada Republike Hrvatske. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red sjednice? Da. Gospođa potpredsjednica, zastupnica Željka Antunović.
Ja imam gospodine predsjedniče primjedbu na to što te prijedloge dopune ne dobivamo u pismenoj formi nego ovako moramo slijediti ove vaše riječi i mislim da je to jedan površan pristup. Molim vas da ubuduće nam osigurate da dobijemo na vrijeme prijedlog dopune.
Obaviješten sam od tajnika plenarne sjednice da su materijali poslati. … [[Upadica se ne čuje.]] Ovdje su te točke dnevnog reda. Kada budemo proširivali dnevni red onda ćemo zastupnicima na klupe staviti, ali danas evo imamo jel'. Dakle nema primjedbi na uvrštavanje jel' tako? Sukladno Poslovniku usvojili smo ove tri točke i uvrstili ih u dnevni red. Idemo na glasovanje o raspravljenim točkama. Gospođe i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam i nastavljamo sa radom 6. sjednice Hrvatskoga sabora. Kao što ste obaviješteni, predložit ću u skladu s člankom 204. stavka 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda s točkom - Prijedlog za iskazivanje povjerenja predloženim članovima Vlade Republike Hrvatske, Tomislavu Karamarku za ministra unutarnjih poslova i prof. dr. Ivanu Šimonoviću za ministra pravosuđa. Također vas obavještavam da je na prijedlog 41 zastupnika Kluba zastupnika SDP-a u skladu sa člankom 113. Poslovnika Hrvatskoga sabora podnesen Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, dr. Ivi Sanaderu. Temeljem članka 113. stavka 3. Poslovnika Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade uvrštava se u dnevni red bez odlučivanja. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje u dnevni red točke – Prijedlog za iskazivanje povjerenja predloženim članovima Vlade Republike Hrvatske, Tomislavu Karamarku za ministra unutarnjih poslova i prof. dr. Ivanu Šimonoviću za ministra pravosuđa? Ima li primjedbi? Nema. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Izgleda da opet ključići ponovo su problematični pa vas molim dizanjem ruku. Nažalost je problem već nekoliko puta. O tomu ćemo morati porazgovarati ali nemojmo danas. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog dopune dnevnog reda. Molim, tko je za dopunu dnevnog reda koji sam predložio nek' digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Nema. Hvala. Utvrđujem jednoglasno, sa 142 glasa je prihvaćen predloženi dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici, utvrđujem da je dnevni red dopunjen s ove dvije točke. O ovoj drugoj se ne raspravlja.
Prisežem.
Hvala lijepa. [[Pljesak.]] Čestitam zastupniku Mili Horvatu želeći mu uspjeh i dobar rad skupa sa svima nama u Hrvatskom saboru. Dame i gospodo zastupnici, najavio sam da ćemo danas početi sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Namjeravam predložiti da prema članku 223. Poslovnika objedinimo ovu i sljedeće dvije točke, dakle o izboru načelnika i gradonačelnika, župana i izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu. Međutim, ako se slažete, Vlada je poslala prijedlog i jedan značajan amandman na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita. Mislim da je to jedna aktualna tema koja je vrlo važno da to što prije stupi na snagu, pa ako se slažemo da najprije raspravimo ovu točku dnevnog reda i ako budemo imali kvorum da izglasamo tu točku dnevnog reda kako bi se ona što prije objavila i stupila na snagu, tj. da bi onda i ovaj zakon o osiguranju depozita što prije stupio na snagu radi općenito svih naših građana. Pa bih ja predložio da se ova točka dnevnog reda prvo raspravi, tu je ministar financija, a onda bi prešli na ove tri točke dnevnog reda o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Ima li nekih drugih mišljenja? Ako nema, onda ćemo raspraviti tako da ovu točku dnevnog reda koja je ovdje četvrta da raspravimo kao prvu. Ujedno bih obavijestio da Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja, Izvješće o tijeku pregovaračkog procesa, prijedlog odluke. Izvješće o radu Nacionalnog odbora u razdoblju siječanj do lipanj 2008., Izvješće o tijeku pregovaračkog procesa raspravimo sutra. Predlažem da ove tri točke oko Nacionalnog odbora koje ćemo također predložiti raspraviti zajedno raspravimo sutra zbog toga što bi osigurali onda ministra vanjskih poslova i ostale koji žele tu sudjelovati. Danas je to nemoguće, pa ako dođu na red te točke, onda ćemo ih preskočiti. Sve ovo skupa radim nevoljko zbog toga što mi idemo doista kad god možemo po dnevnom redu, međutim, evo predlažem da od sutra ujutro ove tri točke raspravimo, a ove kako slijede nakon što raspravimo ove tri o lokalnoj samoupravi. Povjerenje Vladi u skladu sa Poslovnikom sam rekao da ćemo raspraviti kad je to najbrže moguće po Poslovniku, a moguće je najbrže u subotu. Budući da Poslovnik predviđa najmanje 7 dana od upućivanja prijedloga, znači 7 dana od upućivanja prijedloga da se može raspraviti na sjednici Sabora. Znači, to je moguće prema izričitoj odredbi Poslovnika, nema nikakvog razloga da se raspravi i prije, međutim po izričitoj odredbi Poslovnika treba proći najmanje 7 dana od prijema prijedloga u saborsku proceduru, dakle to je moguće 18. Znači realno je očekivati sljedeći tjedan da će ta točka doći na dnevni red.
Prije glasovanja o ovom Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita predložio bih dopunu dnevnog reda 6. sjednice točkama sljedećim: 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o šumama, hitni postupak, 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o pomoći i suradnji na području zaštite i spašavanja, hitni postupak, 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije o dopuni Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima dopunjene dodatnim protokolom Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima i o olakšanju njezine primjene, hitni postupak, 4. Konačni prijedlog zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu", drugo čitanje, 5. Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, 6. Izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2008. godine, 7. Prijedlog Odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Idemo prvo utvrditi kvorum. Molim uključite se! Rezultat? 79, imamo valjani kvorum. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama? Nema. Molim idemo na glasovanje. Uključimo se. Tko je za primjenu hitnog postupka ovoga zakona? Možemo glasovati. Rezultat? 80 za, jedan suzdržan. Uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o pomoći i suradnji na području zaštite i spašavanja? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 82 glasa za i ovaj prijedlog konačnog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Zakon o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije o dopuni Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima dopunjene dodatnim protokolom Europskoj konvenciji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima i o olakšanju njene primjene. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 80 glasova za i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na uvrštenje ostalih predloženih točaka u dnevni red sjednice? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je izvršena. Gospođe i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Ivu Sanadera i nadležne članove Vlade. Prije prijelaza na dnevni red, pozivam zastupnicu Anu Lovrin da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zastupnicu koja će dati prisegu tako što će ustati i izgovoriti riječ „prisežem“. Tekst prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.“ Zastupnica Ana Lovrin?
… [[Govornik se ne razumije.]] predsjedniče. Prisežem!
Sve lijepo pozdravljam. Počinjemo sa današnjim zasjedanjem Hrvatskoga sabora sa 6. točkom dnevnog reda. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 146 Ali prije nego što krenemo na tu točku dnevnog reda, u ime kluba SDP-a traži riječ. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Demokracije mogu doći u probleme i teška stanja na različite načine, ali jedini način da iz tih stanja izađu je jačanje demokratskih institucija i njihovom neupitnošću. Govorimo smo zadnjih tjedana o mnogim stvarima, na žalost jučer se dogodilo pet nešto grozno što će neki možda protumačiti kao terorizam, ja neću jer dok ne čujemo tko je odgovoran i tko preuzima odgovornost i tko i kakav politički cilj deklarira o terorizmu u političkom smislu ne želimo govoriti i ne želimo sijati paniku. Naravno, svaka ovakva akcija koja je po metodi teroristička sije strah i paniku i stoga u širem smislu riječi može biti kvalificirana kao terorizam, ali u onom današnjem modernom političkom ne. Bitno je po nama da nakon ovog sastanka Vijeća za nacionalnu sigurnost drugoga u dva tjedna, što ne znači izvanredno stanje, ali znači da se u zemlji događa nešto jako ozbiljno o čemu moramo razgovarati, držimo jako važnim da predsjednik hrvatske Vlade koji je dobio povjerenje u ovom Saboru prije nekoliko dana, dođe u Sabor i da nas izvijesti o onome što se govorilo i odlučilo na Vijeću za nacionalnu sigurnost. To je naš poziv, apel, protumačite ga kako hoćete i smatramo da u ovom trenutku to predstavlja elementarni demokratski standard. Tražimo dakle informaciju nakon sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost. Danas. Hvala vam.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a, uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle prije nego što je kolega Milanović ovo iznio sam, naime znala prije nego što znala šta će reći, sam također se prijavila i apsolutno podržavamo ovaj prijedlog. Dakle smatramo da premijer i ministar unutrašnjih poslova nakon sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost treba doći nama ovdje u Sabor, možda su oni to već i odlučili, ali u svakom slučaju trebaju doći ovdje u Sabor da izvijeste Parlament o onome o čemu mogu javno izvijestiti, o potezima koji se povlače. Jer sada je zaista prošlo već ono pet minuta do dvanaest, očito je potrebno povući neke poteze ne za 15 dana, 30 dana koje smo dali ministrima u Saboru da nas izvijeste, sada je predugo. Poteze treba povući ovaj tjedan. Prema tome predlažemo i podržavamo ovaj prijedlog da se pozovu premijer i ministar unutrašnjih poslova u Parlament i izvijeste nas o zaključcima Vijeća za nacionalnu sigurnost. Hvala.
Hvala. U ime kluba IDS-a, uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Danas se održava, evo sada za 20-tak minuta Vijeće nacionalne sigurnosti, nakon toga koliko mi je poznato zasjeda i sama Vlada. Ali zasigurno nema tijela preko kojeg se može uputiti snažnija, jača, vjerodostojnija poruka no što je ovaj Sabor. Bilo bi shodno tome mudro da sada netko iz Vlade, jasno mislim ovdje na premijera, dođe i kaže što nam je dalje činiti iako držim da ćemo na Vijeću za nacionalnu sigurnost oni koji ćemo tome prisustvovati, čuti što se zapravo ne dešava, jer to znamo, to vidimo, nego što će se učiniti. Ako bi s druge strane, da ja se čak usuđujem reći da nakon ovoga što se dogodilo jučer u Zagrebu, ići će se dalje. Usuđujem se reći da je ono što se dogodilo gospođici Hodak, na neki način poruka premijeru, ovo što se dogodilo gospodinu Pukaniću na neki način poruka i Predsjedniku države. Ako bi došlo do urušavanja institucija ili čelnih ljudi i sama zemlja bi se urušila. Ako bi zemlja na neki način ostala bez Vlade, onda bi sigurno to bila pobjeda podzemlja. Jasno je da u ovom trenutku nema nikakvog razloga za neko izvanredno stanje, ali usuđujem se reći, šta god netko mislio u ovoj zemlji da ima razloga da i Hrvatska isuče sablju. Sinoć sam imao prilike razgovarati sa američkim ambasadorom kada mi je na neki način rekao da podzemlje nije dalo priliku ni Karamarku, ni gospodinu Šimonoviću. Jasno je, u ovom trenutku nema razloga ni za prijevremene izbore, možda ni za vladu nacionalnog jedinstva, ali ima razlog da se postigne neka vrsta konsenzusa između pozicije i opozicije, jer ovo je stvaranje kaosa s jednim ciljem, rušenja institucija kako bi nakon toga profitiralo podzemlje, a to im odgovorna i pozicija i opozicija ne smije naprosto dozvoliti. Jasno je da sve ovo što se dešava danas u zemlji, to je prije svega posljedica jednog 18-godišnjeg nečinjenja od onoga što se događalo do 90-te godine kada su neki ljudi
Gospodine zastupniče ne vodimo raspravu nego izvolite formulirati zahtjev u ime kluba.
… koji su danas možda na čelu organiziranog kriminala bili pri vrhu vlasti, a nakon 2000. godine u vrhu ekonomske moći i biznisa ove zemlje.
Koji je vaš zahtjev, nisam čuo ništa?
Niste možda čuli, ali ponovit ću ono što sam rekao. Da u ovom trenutku nema vjerodostojnijeg tijela od Hrvatskoga sabora i da bi bilo oportuno da netko iz Vlade, prije svega mislim na premijera ne na nekoga drugoga, dođe ovdje i nakon sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost i nakon održane Vlade, da li će to biti u 5, 6, 7, 8 ili 9 sati na večer, izvijesti o mjerama koje će se poduzeti.
O.k. Hvala lijepa. Sad je jasno. Zahvaljujem.
Mislim da sam bio jasan i prije.
Ne. Ne. Sve drugo osim toga, na žalost. Prenijet ću predsjedniku Vlade i bumo vidli kaj će biti i za Vijeće za nacionalnu sigurnost. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Vaš zahtjev bit će prenesen predsjedniku Vlade i to je ono što je moja dužnost onako kako je formulirano od strane klubova koji su ovdje govorili. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa zašto bi vi tražili stavove ostalih klubova? Prema tome, ovaj stav koji ste iznijeli bit će prenesen predsjedniku Vlade i vidjet ćemo iza toga što će biti dalje. Bit ćete obaviješteni o odgovoru. A mi sad idemo dalje na dnevni red. Dakle, predlagatelj zakona koji sam rekao je Vlada Republike Hrvatske … … /Svi pričaju u glas./ … Molim vas, klubovi su iznijeli svoje zahtjeve. Te zahtjeve ću prenijeti tamo gdje ste ih zatražili, to je predsjedniku Vlade. Nakon toga, dozvolite mi gospodine zastupniče samo da završim i nakon toga ću vam dat odgovor kakav ćemo dobiti od strane Vlade. Ne možete tražiti ništa prije dok još nije ni počela sjednica Vijeća za nacionalnu sigurnost. Imate povreda Poslovnika. Uvaženi zastupnik Josip Leko.
Gospodine potpredsjedniče. Prijedlog je iznesen pred Parlamentom.
Recite koji stavak, članak.
Pa cijeli Poslovnik gospodine predsjedniče, neka odluči Parlament.
Ne. Prema našem Poslovniku kad klub zatraži da dođe premijer ili netko u Sabor, tada predsjedavajući to prenosi dalje i daje odgovor što je bilo. A iza toga se raspravlja. Ne odlučuje o tome Parlament da li ćemo taj stav iznijeti, dalje prenijeti ili ne. Hvala lijepa. U ime kluba, uvaženi zastupnik Zoran Milanović u ime kluba SDP-a.
Hvala Vam gospodine potpredsjedniče. Ova situacija se može tumačiti ovako i onako. Ono što želim naglasiti je da naš, neću reći zahtjev, apel shvatite kao zahtjev. Dakle, vrlo ozbiljno to tražimo. Nismo čuli stav kluba HDZ-a, ali to je naš stav i stav još nekih klubova ovdje u Hrvatskom saboru i prema očitovanju i reakciji premijera na taj zahtjev ili apel ćemo se i očitovati. Hvala.
Da je bio zahtjev samo jednog kluba jednako bi ga prenijeli kao da je zahtjev svih klubova. Da je bio zahtjev samo jednog zastupnika, jednako bi ga prenijeli kao i svih zastupnika. Prema tome, ima jednaku važnost vaša tri kluba koja su dali taj zahtjev. Bit će preneseni, izvjestit ću. Gospođe i gospodo zastupnici. Prije nastavka rasprave prisegnut će zamjenici pravobraniteljice za osobe s invaliditetom sukladno članku 23. Zakona o pravobranitelju za osobe s invaliditetom. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zamjenicu i zamjenika pravobraniteljice za osobe s invaliditetom koji daju prisegu tako što ustaju i izgovore riječ: "Prisežem!". Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštovati pravni poredak Republike Hrvatske i da ću svoju dužnost obavljati pravično, časno, savjesno i nepristrano u najboljem interesu osoba s invaliditetom." Zamjenica pravobraniteljice Mira Pekeč Knežević.
Prisežem.
Hvala. Zamjenik pravobraniteljice Boris Jakov Geričić.
Prisežem. Prisežem.
Čestitam vam ne položenoj prisezi. [[Pljesak!]]
Dame i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljenjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika, članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku sjednice, prije prelaska na točke dnevnog reda. Htio bih samo dodati da molim zastupnike da se koncentriraju na pitanja i da ne prelaze vrijeme, izgubili smo eto, pomakli smo početak sjednice za pola sata i tako imamo 41, 42 pitanja i molim da budemo koncizni i precizni, da postavljamo pitanja bez velikih elaboracija i da također od članova Vlade dobijemo također jezgrovit, konkretan i kratak po mogućnosti odgovor. Počinjemo sa postavljanjem pitanja. Prvi na redu je gospodin zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni predstavniče hrvatske Vlade. Hrvatska Vlada sustavno razrađuje akcijske planove što će nas u petoj brzini uvesti u Europsku uniju. Po dinamici pregovora i poglavljima što ih otvaramo, vidimo da se ipak ulje malo zapeklo, da se mjenjač malo zaglavio, ali sam ovo kao uvod konstatirao samo iz razloga što jedan od glavnih izazova kako se voli govoriti diplomatskim rječnikom, prema Hrvatskoj stanje u hrvatskom pravosuđu. Istodobno na Višem zemaljskom sudu u Münchenu 4. srpnja ove godine, njemački sud je utvrdio da, navodim: "Hrvatsku i Njemačku veže međusobni Ugovor o pružanju pravne pomoći u kaznenim postupcima, ali da se Hrvatska pokazala apsolutno nekooperativnom, da ne postoji pravna suradnja s Hrvatskom, da je upitno koliko je Hrvatska pravna država te da će od hrvatskog pristupa Europskoj uniji što se tiče pravosuđa i pravne države sigurno odlučiti gospoda u Bruxellesu" završavam navod. Riječ je gospodine predsjedniče da podsjetim, o stavu koji je zauzeo njemački sud nakon izricanja osuđujuće presude za ubojstvo Stjepana Đurekovića. Njemački sud utvrdio je da Hrvatska usprkos objektivnoj mogućnosti za to nije pružila svu potrebnu pravnu pomoć, ne samo u ovom slučaju već i u rasvjetljavanju cijele serije smaknuća hrvatskih emigranata u Njemačkoj od 1968. do 1990. godine. Sud prijateljske Njemačke utvrdio je dakle, da Hrvatska zapravo zataškava i štiti ubojice … [[Ne razumije se.]] tajne policije. Postavljam pitanje: Predsjedniče što Vlada misli poduzeti, jeste li što već poduzete ili namjeravate li donijeti akcijski plan za istjerivanje iz jazbine udbaških ubojica i njihovih nalogodavaca i tko je odgovoran za nanošenje štete međunarodnom ugledu Hrvatske u procesu protiv osoba pred Visokim zemaljskim sudom u Münchenu? Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče. Drago mi je da ste postavili to pitanje, jer se to pitanje povlači po medijima upravo ovako u ovom tonu kako ste ga i vi citirali. Naime, to je samo jedna strana medalje. To je strana medalje jedne njemačke institucije i njihovo gledanje na stvari. Druga strana medalje je sasvim drugačija. Hrvatska pomaže ne samo zbog ovog bilateralnog sporazuma nego i zbog naše obveze da se svi komunistički zločini sankcioniraju bilo da je riječ o udbaškim zločinima, bilo da je riječ o nekim udbaškim koji su progonili hrvatsku emigraciju i ubijali hrvatsku emigraciju i stvarali od te iseljene Hrvatske zabranjeni pojam. Prema tome, kada danas govorimo o tome da se svaki zločin mora sankcionirati bez obzira kada se on dogodio i da ne zastarijeva, dogodio se on u 2. svjetskom ratu, u poraću, na Bleiburgu i Križnom putu, i kada sam već to spomenuo iskoristiti ću ovu prigodu da vrlo jasno kažem stajalište Vlade i Hrvatske demokratske zajednice. Nedopustive su interpretacije da su na Bleiburgu zato je se netko branio još kada je završio rad ili bilo šta drugo. Nedopustive su kvalifikacije bilo kakve koje bi mogle opravdati bilo koji zločin na Bleiburgu i Križnom putu. Apsolutno su nedopustive i mislim da ne rade dobro Hrvatskoj. Ja sam u nekoliko navrata rekao da je Hrvatska umorna od prošlosti, upravo zbog tih svađa, što ne znači da se ne smijemo i ne moramo radi naše budućnosti i radi naše djece i pokoljenja koja dolaze iza nas suočiti s tom prošlošću, a ne na način da mi svi skupa, naš kompletan, našu kompletnu supstancu koju možemo upotrijebiti u izgradnju Hrvatske i ostvarenje ova dva velika cilja koja ste vi naveli, ulazak u NATO i Europsku uniju, ali i veći životni standard Hrvatske. U to trošimo supstancu političku i naše vrijeme, i našu snagu. Ali to ne znači da se ne smijemo i ne moramo suočiti i sa udbaškim ubojstvima u inozemstvu, od Đurekovića do Đapića i do svih ostalih, do Bušića itd. Prema tome, radi naše budućnosti, pravosudna tijela bi trebala raditi svoj posao i surađivati i sa njemačkim institucijama, i sa svima drugima. Mi ćemo to istražiti, ministrica već istražuje, da vidimo gdje to nije bila suradnja sa njemačkim institucijama. Ali ponavljam još jedanput, predlažem i kao predsjednik Vlade i kao predsjednik najjače stranke da se u Hrvatskoj ne bavimo, jer to je kao kad bi nam netko stavio negve na noge i da ne idemo naprijed. Mi moramo ići naprijed. Mene kao predsjednika Vlade zanima, što ja kao predsjednik Vlade i predsjednik najjače stranke mogu učiniti za Hrvatsku, za hrvatske građane da bolje žive, ali ne zaboravljajući našu prošlost. I zato svaki zločin ne može biti nikakvih razlika u interpretaciji. Zločini u Jasenovcu su katastrofalna, jedna od najvećih sramota hrvatskog naroda, ali jednako tako zločin u Bleiburgu i zločin na Križnom putu i ubojstva koja su se događala poslije, za vrijeme komunističkog režima. To je moj odgovor i mi ćemo tako nastaviti, ali kao Vlada i izvršna Vlast ne možemo se miješati, jer postoji trodioba Vlasti i ja apeliram na sve institucije u Hrvatskoj neka rade svoj posto i neka se i ti svi slučajevi rasvijetle.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Đapić. Izvolite.
Ja sam relativno i jako zadovoljan odgovorom predsjednika Vlade. Zaista se ne trebamo boriti za bolju prošlost, nego za bolju budućnost, ali sinhroniranje ovakvih monstrumskih zločina je ja bih rekao imperativ Hrvatske pravosuđa, Hrvatske … [[Govornik se ne razumije.]] zbog čistije budućnosti koja je pred nama. Mi očekujemo da će ne samo hrvatska Vlada surađivati sa drugim državama oko ovih situacija, nego da će i hrvatsko pravosuđe konačno početi procesuirati ove situacije, da ne čekamo da Njemačka priprema 13 procesa protiv ubijanja hrvatskih emigranata, da hrvatsko državno odvjetništvo oko toga ne poduzima ništa. Uvijek gospodine predsjedniče dobro znamo da kada govorimo o tim vrstama procesa, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] ratnih zločina i od političkih likvidacija, da uvijek mora postojati i klima politička, politička volja da pravosuđe otpočne svoj posao kod toga. Pa se ja nadam da je državnik odvjetnik gledao ovu sjednicu i da je čuo ono što ste vi kazali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, predsjednici Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja magistru Božidaru Pankretiću. Naime od gospodina ministra 17. sam srpnja dobio tablice sa prikazom poljoprivredne razmjene u prvih 5 mjeseci ove godine u odnosu na prvih 5 mjeseci prošle godine. Ja bih iz tih tablica pročitao samo nekoliko zanimljivih brojeva. Republika Hrvatska je u prvih 5 mjeseci prošle godine izvezla hrane i poljoprivrednih proizvoda u vrijednosti 343 milijuna eura, a u istom je razdoblju uvoz iznosio čak 600 milijuna eura, dakle pokrivenost uvoza izvozom lani je iznosila 56%. U prvih 5 mjeseci ove godine, stanje se promijenilo. Izvoz raste 1,6%, ali uvoz raste 14,8%. Dakle, uvoz raste 9 puta brže od izvoza, a pokrivenost uvoza izvozom iznosi sada tek 50% što je najniža stopa u povijesti naše države. Obzirom da znamo koliki je značaj poljoprivrede u ukupnom našem gospodarstvu u borbi protiv inflacije u izvozu, ja moram podsjetiti da su u vašim izlaganjima kad ste sjeli u fotelju ministra, govorili ste sasvim suprotno od onoga što danas imamo. Obećavali ste suprotno što danas imamo. U programima imamo suprotne podatke od ovih koje sam ja pročitao, pa moje pitanje gospodine ministre glasi, da li obzirom na te podatke vi barem razmišljate o ostavci na funkciju ministra? Ne pitam vas da li ćete dati ostavku, nego da li barem o njoj ikada razmišljate?
Hvala. Gospodin ministar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. O razmišljanjima ćemo drugi puta, ali ja ću vam odgovoriti konkretno, ovo što ste vi pitali i s ovim čime ste se bavili u svom pitanju, a to je naša bilanca. Moram reći da je, ja vam se zahvaljujem na ovom pitanju, jer ću imati priliku hrvatskoj javnosti pojasniti određene stvari kako one stoje. Mislim da smo imali sada u ovom vremenu u hrvatskoj javnosti, posebice u medijima određena istraživanja o kojima bi se dalo diskutirati, jer bih rekao da su upotrebljavali dosta problematičnu metodologiju i možemo reći slobodno da su bili dosta nepouzdani, koji su rekli da na neki način je potrošnja u Hrvatskoj hrane pala za 13%, pa onda ih rekao bih neozbiljnih zaključaka u medijima da je negdje nestala hrana. Kada smo kod konkretnih podataka, onda moramo točno znati da je u prvih 6 mjeseci ove godine u usporedbi sa prvih 6 mjeseci prošle 2007. godine, uvoz količinski porastao točno za 2,3%. Moramo također reći da je u tom istom vremenu to financijski iznosilo 36,7%, ali i moramo znati zbog čega se to događa. Porast cijene prehrambenih proizvoda, porast cijene hrane na svjetskom tržištu u nekim segmentima je gotovo i 100%. I morate zanati da on je najdirektnije utjecao na financijski porast uvoza u ovom dijelu. Ako pogledamo sadašnje pokazatelje, moći ćemo vrlo odgovorno zaključiti da će količinski uvoz ove godine 2008. gotovo biti manji, nego što je on količinski iznosio 2006. i 2005. godine. Prema tome, što se tiče količina, možemo reći, da možemo biti zadovoljni, ali iako kada imao i 1% porast mi smo daleko zadovoljni. Reći ću što još utječe u ovom dijelu i u čemu ćemo se potruditi da se izmijeni, a to je odnos između tovara i eura. Vi dobro znate da naša bilanca se preračunava u dolare a 70% našeg uvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda je sa tržišta Europske unije, prema tome je u eurima. Odnos eura i dolara bitno je utjecao na financijsku negativnost bilance u ovom dijelu. Ja ću vam reći nekoliko vrlo konkretnih primjera u tom dijelu, a to je primjerice, da kada pogledate određena povećanja koja smo imali, primjerice mnogi spominju voće. Voće je, uvoz voća je pao za 2% u prvih 6 mjeseci, a kada pogledamo količinski, vrijedonosno i financijski on je porastao za 36%. Zašto spominjem voće? Zato što mislim da Hrvatska ima maksimalnu šansu u proizvodnji voća. Ali moramo reći i tu 50% od ovog vrijedonosnog uvoza voća je voće koje nikada Hrvatska neće proizvoditi. Prema tome i to moramo kada analiziramo situaciju dobro znati. Također, reći ću nešto što se spominje u javnosti a to je primjerice uvoz smrznute govedine gdje je uvoz pao 3% ali nažalost je on financijski porastao gotovo za 36%. Kada pogledamo takve odnose onda moramo reći, to je jedan proces u kojemu ćemo mi kretati i sa onim mjerama koje su kratkoročne i sa kojima interveniramo na tržište ali i sa dugoročnim mjerama. Nikada me niste čuli i to je krivo da sam nešto obećao, a najmanje što bih obećao da ćemo promijeniti bilancu u kratkom vremenu. To je dugoročan proces koji ćemo morat dugo raditi.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, tražili ste od nas da budemo jasni i koncizni i u postavljanju pitanja i u odgovorima. Ministar je odgovorio nešto što nema nikakve veze sa mojim pitanjem. Zato vas molim, zato vas molim da mi omogućite da mu kažem da neka razmisli dva, tri tjedna, ono što sam ga pitao o stanju u hrvatskom Agraru, o posljedicama toga stanja i da mi u pismenom obliku nakon toga odgovori.
Koliko sam razumio, tražite pismeni odgovor, jer je i nemoguće u tri, četiri minute baš to što vi tražite izreči, je li, tako da evo, to je još dopunsko pitanje, zapravo pitanje za pismeni odgovor. Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice, zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Svoje pitanje upućujem ministrici zaštite okoliša, gospođi Marini Matulović-Dropulić. Ministrice, ja sam se prije dva dana sastala sa ekološkim udrugama i lokalnim stanovništvom u Pićanu a vezano za uz probleme koji se događaju sa proizvodnim procesom tvornice Kamene vune Rockwool. Mnoge pritužbe od strane ekoloških udruga i lokalnog stanovništva upravo idu na tu tvornicu ali i na lokalne i županijske vlasti pa su oni zbog toga i podnijeli državnom odvjetništvu određene podneske. No isto tako sumnjajući u ispravnost mjerenja koje Rockwool a osjećajući tegobe koje danas imaju utjecaj na njihovo zdravlje, oni su se potrudili i proveli vlastita mjerenja koja su pokazala da vrijednosti ugljičnog dioksida, ugljičnog monoksida ali isto tako i volumni udio kisika ne odgovaraju mjerenjima koje Rockwool prezentira u javnosti. Također su me izvijestili da Rockwool u svom proizvodnom procesu koristi vodu a iz Ministarstva regionalnog razvoja iz Hrvatskih voda dobila sam jasan odgovor da Rockwool do danas nije dobio koncesiju za crpljenje vode. Kako bi ustanovili što je prava istina u istarskoj županiji u općini Pićan a kada je riječ o Rockwoolu, zanima me ministrice da li želite i da li možete koordinirati i ostala ministarstva i uputiti sve inspekcijske službe na teren, te da li ste spremni izdvojiti financijska sredstva i provesti neovisna mjerenja kako bi u stvari saznali pravu istinu o Rockwoolu?
Hvala lijepa. Izvolite, gospođa ministrica Marina Matulović-Dropulić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Moram reći da ipak treba prije reći par riječi. Naime, svi morate znati da što se tiče Rockwoola da je 2002. godine donesen prostorni plan županije, da je 2005. godine donesen prostorni plan Pićana i da je 2005. godine donesen urbanistički plan uređenja industrijske zone. U svim tim planovima bila je u Pićanu industrijska zona. Na te planove, na sve javne rasprave koje su obavljane putem svih planova, znači svaki puta po mjesec dana, niti jedne jedine primjedbe, ni jedne jedine udruge nije bilo. Nakon što su ti planovi doneseni napravila se studija utjecaja na okoliš. Studija utjecaja na okoliš je bila na javnoj raspravi, na javnom uvidu, isto tako mjesec dana, ni jedne jedine primjedbe nije bilo. Nakon toga je firma dobila lokacijsku i građevinsku dozvolu, ni jedne jedine žalbe na te dozvole nije bilo. Nakon toga su oni počeli graditi i sagradili tvornicu i došli i krenuli u probni pogon. U probnom pogonu su utvrđene određene nepravilnosti i naša inspekcija je zaustavila probni pogon i to zaustavljanje je trajalo 8 mjeseci dok oni nisu uskladili kompletnu dokumentaciju i dobili dodatne dozvole. Nakon toga odobren im je ponovno probni pogon. U tvornici je smješteno pet automatskih mjernih postaja. Na dvije automatske mjerne postaje, znači nema ljudi, aparati mjere, na automatskim mjernim postajama svaki dan mjeri se SO2, CO, H2S i lebdeće čestice do 10 mikrona na dvije. I tu prati mjerenje, znači mjerenje prati i šalje u Ministarstvo naše, Ministarstvo zaštite okoliša i u Zavod za javno zdravstvo županije svaki dan, na web stranice. Drugo, prati … [[Govornik se ne razumije.]] znači na tri stranice Institut za medicinska istraživanja isto tako prati i sve teške metale olovo, kadmi, nikl, arsen, živu, bakar, cink, sulfate, itd., itd.. Prema tome, to se sve prati i na tim stanicama. Ono što zapravo za, naša inspekcija je neprestano prisutna tamo, znači na samom Rockwoolu i neprestano prati događanja. Što se tiče kontinuiranog nadzora i našeg koordiniranog nadzora mi ga vršimo sa svim inspekcijama kako nam koji dođe objekat na red, ovaj čas smo npr. u Herbosu i tako idemo i dalje, pa će biti takav nadzor i u Rockwoolu, ali ono što brine zapravo je nepovjerenje u institucije i u firme koje imaju stručnjake i koji imaju i licence, koji imaju dozvole za određena mjerenja, a najedanput ispada da je netko vršio neko ispitivanje a da se uopće ne zna ni na čemu, niti tko, niti s kojim rezultatima, jer nikada nikoga nisu upozorili na ništa. Prema tome, mi ćemo napraviti sve da Rockwool funkcionira i da radi po zakonu i onako kako mora raditi Prema tome mi ćemo napraviti sve da «Rockwool» funkcionira i da radi po zakonu i onako kako mora raditi. Prema tome ako treba neke stvari još dodatno istražiti mi ćemo i dodatno to istražiti i tu, odnosno ispitivati ili organizirati mjerenja, ali tko je, tko su ti koji će vršiti mjerenja ako nitko ništa ne valja? Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Ministrice, ja vas evo molim da provedete neovisna mjerenja iz ovih razloga koje ste i vi sami naveli jer doista tamo vlada duboko nepovjerenje koje mene i ne čudi. Ono nije usmjereno prema vama. Nažalost tamo su iskustva sa cijelom procedurom odabira lokacijom, prenamjenom poljoprivrednog zemljišta u građevinsko a znamo da u Istri hektar poljoprivrednog zemljišta košta između 150 i 360 tisuća kuna pa je pitanje kako su općina i županija proveli prenamjenu tog zemljišta i prodali stranoj tvrtki za pola feninga hektar tog zemljišta. Prema tome ja se slažem sa vama da sigurno da je bilo propusta sa raznih strana no mislim kako bi se vratilo povjerenje u institucije pravne države da upravo ključnu ulogu može odigrati vaše Ministarstvo da se provedu neovisna mjerenja i da sve inspekcijske službe koordinirano izađu na teren. Hvala lijepo.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Na redu je gospodin zastupnik Krešimir Čosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Energetska politika oduvijek je snažno oblikovala i vanjsku politiku mnogih država bilo da je kroz tu politiku trebalo osigurati pristupe strateški važnim energetskim koridorima i pravcima, bilo da je kroz energiju i energente trebalo ostvariti različite političke utjecaje i pritiske na nacionalna gospodarstva drugih država. Ugrožavanjem globalnih dobavnih svjetskih energetskih koridora kao i energetske infrastrukture ugrožava se svjetsko gospodarstvo, uzrokuje se globalna recesija, inflacija i tako dalje. Sve to snažno utječe i na hrvatsko gospodarstvo i usporeniji gospodarski rast. Možete li gospodine potpredsjedniče Vlade sukladno tim činjenicama nešto više reći o ulozi i mjestu vašeg Ministarstva u sveukupnoj energetskoj vanjskoj politici Republike Hrvatske posebno u kontekstu skorih rasprava o energetskoj strategiji Republike Hrvatske? Hvala.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa na pitanju poštovani gospodine saborski zastupniče. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva kao resorno ministarstvo koordinira u ovome trenutku izradu jednog izuzetno važnog dokumenta, dokumenta koji zovemo energetska strategija Republike Hrvatske za period od 2008. pa do 2020. sa, kako volimo reći pogledom na 2030. godinu. Taj posao je povjeren konzorciju institucija koje se bave energetikom na čelu koje je Ekonerk ali u tom konzorciju još su neke članice kao na primjer Fakultet elektrotehnike i računarstva zatim Ekonomski institut, Fakultet nafte, rudarstva i geotehnologije i nekoliko vanjskih institucija. Metodologija za izradu energetske strategije je takva da predviđa u prvoj fazi donošenje «zelene knjige» koja će biti podloga za javnu raspravu koju bismo u Hrvatskoj uskoro pokrenuli i tako dali priliku i saborskim zastupnicima i svima onima koji se bave energetikom ali i sveukupnoj hrvatskoj javnosti da da svoj doprinos kreiranju tog, još jedanput ću reći, jednog od najvažnijih dokumenata koji u ovom trenutku mi u Ministarstvu pripremamo. Dakle energetskoj strategiji. Ono što je javnosti izuzetno zanimljivo, a vjerojatno i svima nama koji ovdje sjedimo danas jest činjenica da mi moramo naravno osigurati tri najvažnija cilja: kontinuitet i sigurnost u opskrbi energentima, konkurentnost i dugoročnu održivost energetskog sustava Republike Hrvatske a posljedično onda i povećanu konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Da bismo to mogli moramo težiti tome da imamo samo dostatnost u proizvodnji prije svega električne energije a onda da si osiguramo nove dobavne pravce i kontinuitet i sigurnost opskrbe plinom i naftom. Stoga želim samo nekoliko brojaka posebice naglasiti i apostrofirati. Kada uzmemo u obzir buduće potrebe do 2020. godine na primjer u proizvodnji i potrošnji električne energije i današnje instalirane kapacitete onda moram reći da su instalirani kapaciteti 4 tisuće megavata, a da ćemo novih kapaciteta morati izgraditi u nepunih 12 godina instalirane snage veće od 3 i pol tisuće megavata. Dakle gotovo udvostručiti danas instalirane kapacitete za proizvodnju električne energije. Kada govorimo o plinu sigurno je da imamo svojih specifičnosti. Trošimo puno više plina u zimskim mjesecima nego u ljetnim i stoga ćemo s jedne strane osigurati si nove dobavne pravce. Prije svega povezati se sa mađarskim plinovodnim sustavom, a s druge strane graditi nova podzemna skladišta plina i nastojati izgraditi novi plinovod na Jadransko-Jonskoj trasi čime bi si i osigurali mogućnost opskrbe plinom iz Kaspijskoj bazena prije svega iz Azerbejdžana. Kad govorimo o nafti nekoliko najvažnijih ključnih elemenata energetske strategije. Prije svega završetak modernizacije rafinerija u Hrvatskoj, izgradnja PEOP-a, «Pan European Oil Pay Plan» dakle jednog projekta u koji je uključeno više zemalja Europske unije koji ima cilj dovođenje nafte, sirove nafte iz Kaspijskog bazena dakle iz luke Konstanza u Rumunjskoj do Genove gdje bi bila prekrcajna luka za eventualni izvoz te nafte brodovima dalje u svijet. Naravno jedna od redukcijskih stanica bila bi i u Omišlju u Republici Hrvatskoj. To su najvažniji projekti u energetskom sustavu. Ono što će sigurno javnost zanimati koliko sve to košta i koliko to vrijedi, vjerujte mi da naše, reći ću to konzervativne procjene pokazuju nužnost investicija u energetski sektor od 10 milijardi EUR-a minimalno u sljedećih 12 godina od čega 4 i pol [[Upadica: Hvala lijepa.]] milijarde u elektroenergetski sustav [[Upadica: Hvala potpredsjedniče.]] Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče na iscrpnom odgovoru. Rekao bih i dodao možda samo sljedeće: važnost energetske strategije i energetske sigurnosti ilustrira i činjenica da i NATO kao i Europska unija tom problemu poklanjaju posebnu pažnju. Činjenica je da izjave predsjednika država i vlada država članica NATO-a u Bukureštu i Rigi potvrđuju da je energetska sigurnost jedan od njihovih prioriteta a isto tako i neka ključna i važna pregovaračka poglavlja s Europskom komisijom se odnose upravo na energetiku i energetsku sigurnost. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, ja, pitat ću ministra obrane gospodina Vukelića. Gospodine ministre, stanoviti broj ljudi je nakon što su u nekim okolnostima nasilno istjerani iz svojih stanova ušli su u postupak sudske zaštite tog svog prava na stan. Dok je postupak trajao u Ministarstvu obrane su rekli ako vi dobijete pozitivnu sudsku presudu mi ćemo vama prodati stan. Neki ljudi su, nekoliko njih, ja ću spomenuti ovdje samo prezime Vukadinović dobili su pozitivnu presudu, ali je nakon toga vaša služba rekla ne možemo sa vama sklopiti ugovor, izvolite nas tužiti, pa neka sud naknadno odluči. Moje je pitanje zašto Ministarstvo obrane u ovoj stvari ne poštuje pravomoćnu sudsku presudu?
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine zastupniče. Točno je da je Ministarstvo obrane temeljem ovlaštenja Republike Hrvatske a putem zakonskog zastupnika provodilo postupke otkaza stanarskog prava onima koji nisu koristili stan duže od 6 mjeseci iz neopravdanih razloga, nisu dakle imali opravdane razloge. Istina, oni svi ti koji su izgubili i kojima je otkazano stanarsko pravo mogli su pokrenuti sudski postupak za povrat stanarskog prava. Kada je taj sudski postupak završen i ukoliko su uspjeli, dakle dobiti takovu presudu time oni stječu pravo na otkup toga stana u skladu sa Zakonom o otkupu stanova na kojima postoji stanarsko pravo. Dakle, oni moraju ispunjavati svu onu zakonsku proceduru i sve one uvjete da bi stekli dakle mogućnost otkupa stanarskog prava. I temeljem, dakle takove, takovog ispunjenja svih tih uvjeta o zakonu, o broju stanova na kojima postoji stanarsko pravo može se ići u otkup. Ukoliko isto tako postoji netko u tom stanu koji ima ugovor, dakle da je stan u međuvremenu prodan nekome tada je potrebno pokrenuti postupak raskida tog kupoprodajnog ugovora. Ukoliko taj postupak sudski završi u korist onoga koji je tužio, dakle kome je vraćeno stanarsko pravo tada Ministarstvo obrane postupa po presudi. Prema tome, teško je, ja sam sada rekao načela i proceduru koja je zakonom propisana. Ako ima konkretni slučaj, onda vas molim da date podatke u pisanom obliku i da vam mogu konkretno odgovoriti o pojedinom slučaju, čovjeku koji je dakle u situaciji da ima pravo po Zakonu o otkupu stanova na kojima postoji stanarsko pravo i u tom slučaju se postupa u skladu sa tim zakonom. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Gajica. Izvolite.
Gospodine ministre, to što ste vi sada rekli drukčije je od onog kako je to rečeno gospodinu Vukadinoviću. S obzirom na to da taj čovjek i takvi ljudi zaslužuju pomoć i ja bih vas molio pismeni odgovor.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Sanader. Postavit ću vam jedno pitanje i uvjeren sam da ćete za njega imati razumijevanja i da ćemo se razumjeti. Naime, radi se o saborskim i ministarskim mirovinama, o jednoj temi koja je mnogo uzburkavala našu javnost, koja je bila i tema izborne kampanje gdje je bilo predbacivano da se radi o običnom populizmu, o krađi ideja, mada nije riječ o ideji nego o stavu, pa da podsjetim. Dakle, sustav povlaštenih, zastupničkih i ministarskih mirovina koji je na snazi u Republici Hrvatskoj je najpovlašteniji sustav u Europi. On je mijenjan i korigiran ponešto 2000. godine od one prethodne Vlade, koalicijske Vlade koju je vodio Ivica Račan. Međutim, pokazalo se da takav sustav i dalje predstavlja jednu imanentnu nepravdu prema većini hrvatske populacije. Nisu problem plaće, nisu problem druge stvari koje su dio zastupničkog posla. Problem je razdvajanje u onoj temeljnoj sudbini koju dijele prosječni hrvatski građani. Kad kažem prosječni, to kažem iz statističkih razloga, a ne iz ljudskih razloga i zastupnici koji imaju visoke plaće. Koji je moj motiv za ovo pitanje? Prvo, vaša višemjesečna šutnja, šutnja nakon što je obećano i rečeno da se proučavaju komparativni modeli, da će se naći rješenje. To je posao od 15 minuta, sustava kao što je hrvatski u Europi nema. Postoje razni nijansirani sustavi, od slovenskoga koji zastupnike i ministre potpuno izjednačava sa svim ostalim građanima do njemačkih i nekih skandinavskih koji poznaju pravo na određenu vrstu dodatka. Prije nekoliko dana, dakle da se vratim na motiv vaš najbliži suradnik i predsjednik ovog Sabora gospodin Luka Bebić je u emisiji Hrvatskog radia “S Markovog trga“ govorio je o ovoj tematici, pa je rekao da neki koji imaju 40 godina života ne bi govorili o problematici mirovina na takav način da imaju 60 godina života. To me je zapanjilo. To nisam do sada čuo kao stav ove Vlade, ali sam čuo obećanja. Čuo sam da će se nešto napraviti. Čuli smo da će se nešto napraviti, da ćemo se u tom pitanju izjednačiti sa onim što predstavlja dobru europsku praksu. Završavam. Moje pitanje glasi: Kanite li išta učiniti i kada?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa gospodine zastupniče, dotakli ste jednu temu o kojoj je legitimno i dobro govoriti, ali ne mislim da ste u vašem pitanju dotakli sve važne aspekte te teme. Dotakli ste jedan mogući, jedan mogući kojemu ja u ovom trenutku nalazim i zamjerke jer nije dobro, a tu praksu poznajemo još iz prošlosti prije samostalne Hrvatske nije dobro primijeniti načelo uravnilovke. Mi znamo kud nas je to načelo uravnilovke dovelo. Vi ste naveli sami primjer Slovenije i primjer Njemačke i ja ću ta dva primjera navesti. Dakle, kad ste zaključili vaše pitanje rekli ste u skladu s dobrom europskom praksom bilo bi dobro da i mi to ili kad će Vlada pokrenuti tu inicijativu i donijeti to u roku od 15 minuta. Ako ste spomenuli dva oprečna primjera, jedan gdje ide u korist vašeg pitanja, drugi koji ide u suprotnom, jer u Njemačkoj postoje dodaci kao što znate i vi i ja i još u nizu drugih zemalja, onda se zapitajmo mi ovdje ja ću staviti to u jedan širi kontekst ne odgovarajući izravno hoćemo li ili ne, ja sam za to da razmotrimo to i predsjednik Sabora i mi smo o tome razgovarali za to. Ali smo i za to da to stavimo u kontekst toga hoćemo li poštovati naše institucije, hoćemo li poštovati i činjenice da postoji Hrvatski sabor i da postoje od naroda izabrani zastupnici koji tu rade. Pustimo na stranu demagogiju je li saborski zastupnici i ministri dovoljno rade i jesu li, je li može ta mirovina biti manja, može li ona biti veća, može li ona odgovarati trenutačnom stanju gospodarstva pa da nađemo neki koeficijent koji bi se uvijek možda mijenjao sukladno. Ali mi ako ne poštujemo naše institucije, onda ne poštujemo ni nas same ni našu državu. Država postoji po tome što ima Predsjednika države koji je izabran slobodnom voljom građana, što ima Hrvatski sabor kao najviši dom, što ima hrvatsku Vladu, što ima župane i gradonačelnike, saborske zastupnike, što ima saborsku većinu i saborsku manjinu i ukoliko mi ne budemo poštovali te institucije nego rekli svi moraju imati jednako, onda je to vraćanje na socijalizam, vraćanje na uranilovku, a ja sam protiv toga.
Gospodin Zoran Milanović, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Vlade, nisam zadovoljan vašim odgovorom. Ovo je zamjena teze ili prijelaz u drugi rod u logici. Dakle, hrvatski primjer je jedinstven po tome što nakon 2 godine se stječu određena velika prava. Toga nema nigdje, ni u Sloveniji ni u Njemačkoj. Nigdje. Dakle, vaš primjer nije dobar. Nisam zadovoljan i zato jer ste o tome govorili, to ste obećavali. Niste napravili ništa i očito ne kanite učiniti ništa i moram sad iskreno reći, ne razumijem zašto. Jučer ste upotrijebili jednu zgodnu latinsku poslovicu "Nihil novi sub sole". Ima jedna druga "Nihil novi", ništa novo. "Nihil novi nisi commune consensu". Ništa bez dogovora, odnosno ništa bez zajedničkog dogovora, odnosno ništa bez nas samih koji odlučujemo o sebi samima. To je iz 1505. godine iz poljskog Sejma kada je feudalna šljahta odlučivala o svojim feudalnim privilegijama i to je dan danas na poljskom Sejmu, "Nihil novi". dakle ne bi smjelo biti tako. Ne bi smjelo biti tako. Ali razumijemo se. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih svoje pitanje uputila ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu doktoru Milinoviću pa bih pitala što je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi napravilo glede skupocjenih lijekova. Naime, sučeljeni smo sa činjenicom da jedan krug naših građana Republike Hrvatske obolijeva od teških bolesti čiji ishod liječenja ovisi zapravo o primjeni tih skupocjenih lijekova, a sami su kao i članovi njihovih obitelji u dosta teškom socijalno-ekonomskom stanju te iz tih razloga ne mogu si sami priuštiti, odnosno ne mogu kupiti takve skupocjene lijekove. Stoga, bila bih vam, evo gospodine ministre zahvalna ako ćete nas informirati što je ministarstvo napravilo u tom smjeru. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar Darko Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo. Uistinu prvo jedno od otvorenih prvih težih pitanja koje je stajalo pred ovom Vladom, pred ovim ministarstvom je nabavka posebno skupih lijekova. Pa, ja ću sa zadovoljstvom reći, mi smo rekli da ćemo tijekom svog mandata, dakle tijekom 4 godine riješiti problem posebno skupih lijekova i nadam se da ćete podijeliti moje zadovoljstvo i zadovoljstvo Vlade Republike Hrvatske da smo to riješili već u prvih 6, odnosno 8 mjeseci ove Vlade. Uistinu zahvaljujem se svima onima koji su senzibilizirali hrvatsku javnost po tom pitanju, naročito medijima, ali ne onima koji su prolijevali lažne suze nad teškim sudbinama i pojedinačnim i obiteljskim, a podsjetiti ću vas da je još prije ljeta bila, i što je ministarstvo i Vlada napravila. Prije ljeta uistinu bila čak procedura pa do tri mjeseca za nabavku posebno skupog lijeka. Ja sam rekao tada da će Hrvatska država preuzeti potpunu odgovornost za nabavku tih lijekova, da ćemo smanjiti tu proceduru jer nedopustivo je za onoga ako mu život ovisi o posebno skupom lijeku, ili život ili produljene života, kvalitete života, nedopustivo je da on čeka na taj lijek 3 mjeseca. Napravili smo sve po tom pitanju i rekao sam vrlo jasno ravnatelju HZZO-a, ako procedura nabavke, administracija posebno skupog lijeka traje duže od 2 tjedna, gospodin Bergman ne može sjediti u svojoj fotelji, na svojoj stolici. Da je to tako, da smo napravili pokazuje zadnji slučaj koji je senzibilizirao hrvatsku javnost slučaj male Zadranke Ive Prenđe, mlade Zadranke Ive Prenđe. Ispričavam se što spominjem to ime, ali svima je taj slučaj poznat. Znate koliko je trajala procedura nakon što sam ja dao naputak i nakon što smo promijenili način odobravanja posebno skupog lijeka. Vjerovali ili ne, jedan jedini dan i to je naš zajednički uspjeh. Veselim se tome. Dostupno smo, dakle i procedura ne smije trajati duže od 4 tjedna od onog momenta kada zahtjev dođe u HZZO, odnosno od onog momenta kada struka kaže da, taj je lijek potreban. Ono što najavljujemo i ja sam to već rekao, za 100% smo povećali sredstva za nabavku posebno skupih lijekova. Oni će u idućem proračuna, ta stavka će iznositi 400 milijuna kuna, ali ćemo raspisati javni natječaj, Hrvatska država će potpuno preuzeti brigu oko nabavke posebno skupih lijekova kako ne bi ubirala maržu na tih 400 milijuna kuna. Marža na tih 400 milijuna kuna, oni koji zarađuju na tome je oko 40 milijuna kuna, Hrvatska država se odriče te marže i to će dodatno uložiti u nabavku posebno skupih lijekova. Danas u Hrvatskoj, odgovorno to kao ministar kažem, onaj kojemu je potreban lijek ne smije proći više od 2 tjedna, 2 do 3 tjedna da taj lijek dobije od trenutka kada zahtjev stigne u HZZO. Bolnice smo izuzeli, više ne plaćaju krv i krvne pripravke. To je na godišnjoj razini oko 80 milijuna kuna i na taj način ćemo još više doprinijeti da i bolnice mogu nabavljati posebno skupe lijekove. Naravno, povećanjem limita bolnica, evo prvi put mogu to ovdje spomenuti, slijedi sastanak sa ravnateljima. Već 6 mjeseci imamo negativan trend, odnosno smanjenje dugova u bolničkom sustavu. Nikada u Hrvatskoj to nije bilo. Već 6 mjeseci za redom je negativan trend, odnosno smanjenje duga u zdravstvenom sustavu. … /Govornik je isključen./ …
Hvala lijepa. Gospođa Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine ministre. Naravno da sam iznimno zadovoljna vašim odgovorom i hvala vam lijepo što ste ovaj problem stavili tako visoko na listu prioriteta koje treba rješavati u nadležnosti vašega ministarstva. Hvala još jedanput.
Hvala. Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine Polančec, nafta na svjetskom tržištu je prije nekoliko mjeseci bila 150 dolara za barel. Danas je došla na 92 dolara za barel i tada ste pravdali povećanja naftnih proizvoda, cijenu benzina upravo tim kriterijem, a to je rast troškova cijene nafte na svjetskom tržištu. Danas kada treba cijena ići niže, ona ide samo za nekoliko lipa niže dolje. Pa prema tome, mene interesira da li zapravo tu leži činjenica da to i odgovara državi, puni se državna blagajna putem PDV-a na skupom gorivu. Ono što je moje pitanje, a to je da li ćete vi kao potpredsjednik Vlade odnosno Vlada u cjelini učinit nešto na zaštiti standarda naših građana, primijenit one iste kriterije o kojima ste toliko puta govorili i da napokon pad cijena goriva bude ne u lipama, već na način da kad pada, pada u kunama, a kad raste, vi znate da ste to dobro pravdali upravo tim istim stvarima. Ja vas molim gospodine potpredsjedniče Vlade da nam odgovorite na to pitanje.
Hvala lijepa. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Cijenu nafte i naftnih derivata u Republici Hrvatskoj definiraju prije svega dvije veličine: cijena nafte i naftnih derivata na tzv. mediteranskom tržištu i odnos tečaja kune u odnosu na dolar. To su dvije najznačajnije, najvažnije varijable koje utječu na maksimalnu cijenu nafte i dizelskog goriva ili benzinskih goriva u Republici Hrvatskoj. Ministarstvo gospodarstva kao resorno ministarstvo donosi Pravilnik o utvrđivanju maksimalne cijene dizelskog ili benzinskog goriva. Temeljem tog pravilnika moram reći da i u trenucima kada su cijene sirove nafte bile na rekordnim visinama, dakle na rekordnim visinama, u Hrvatskoj nismo imali cijenu dizelskih i benzinskih goriva na razini koju je to dozvoljavao pravilnik. Upravo je to razlog što danas nemamo i tako drastična smanjenja kao što je pala cijena sirove nafte. Međutim, to je proces u kojem sudjeluju dva partnera u kojem se pregovara i razgovara prije svega između resornog ministarstva i INA-e. I ono što ja moram reći, mi ćemo i dalje raditi pritisak na smanjenje tih cijena i one će se dogoditi.
Hvala. Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Ja normalno ne mogu bit zadovoljan vašim odgovorom. Naime, poštujem varijable u onome trenutku kad ih koristite kad to vama odgovara. Jednako tako bih vas molio da ih hitno primijenite na isti način, istu matematiku radi naših građana, a to znači isti utjecaj neka ima ovih 38% pada cijena na svjetskom tržištu, neka se to odrazi i na naše građane. Ja sam nažalost svjedok i na licu mjesta da vrlo često izigravamo ono što se dogovori odnosno sporazume, pa kao što sam se to mogao uvjeriti u Sinju kod radnika, radnica "Dalmatinke", tako vjerujem da ćete i s ovim postupiti. Ja vas lijepo molim da učinite upravo u ime građana Republike Hrvatske taj napor ne čekajući zapravo sporost koju možemo evidentno vidjeti. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture. Naime, poštovani gospodine ministre poznato vam je da brza cesta Vrbovec-Bjelovar-Virovitica u prometnoj strategiji Republike Hrvatske zauzima prvu skupinu prioriteta. Zadnje je napravljena brza cesta Vrbovec-Gradec u dužini od 15,5 km. Za manje od dvije godine uloženo je oko 300 milijuna kuna. Od tuda cesta se račva prema Koprivnici s jedne strane u dužini od oko 42 km i s druge strane prema Bjelovaru u dužini oko 27,5 km i nazvana je Bilogorsko-podravski ipsilon. Ja vas molim, da li nam možete reći da li je prikupljena projektna dokumentacija na razini idejnih i glavnih projekata, geodetskih i geotehničkih istražnih radova, građevinska dozvola i kada će se nastaviti izgradnja Bilogorsko-podravskog ipsilona.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, gospođe i gospodo. Dakle, kao što ste i sami rekli, radi se o jednom ja bih rekao ključnom prometnom pravcu središnje Hrvatske, pravcu koji prolazi kroz tri odnosno u konačnici kroz četiri županije i pravcu odnosno cesti koju će koristiti u prvoj fazi negdje 500 tisuća ljudi, a u konačnici i milijun ljudi. Dakle, radi se o jednom izuzetno važnom prometnom pravcu, jednoj brzoj četverotračnoj cesti čija izgradnja je, kao što ste i sami rekli, počela i mi smo prošle godine 15 km te prve dionice i pustili u promet. Od Vrbovca se ta cesta račva dakle u jedan pravac ide prema Bjelovaru odnosno u konačnici Virovitici i u drugom pravcu prema Križevcima odnosno Koprivnici. Ono na čemu se sad radi je izrada projektne dokumentacije dakle i to vrlo intenzivno. Ja mogu sa sigurnošću već sad kazati da će negdje u prvom kvartalu sljedeće godine, dakle 2009. godine i početi izgradnja daljnja tog Bilogorsko-podravskog ipsilona u oba pravca. Dakle, od Vrbovca prema Bjelovaru odnosno Virovitici u jednom smjeru i u drugom smjeru od Vrbovca prema Križevcima i Koprivnici. Nekakva procjena je da bi od početka radova bilo potrebno nekih tri godine da se taj ipsilon i završi. Evo, mislim da su to dobri podaci, da su to dobre vijesti jer doista ovaj prometni pravac zbog sveg onog što sam prije rekao to apsolutno i zaslužuje.
Hvala. Gospođa Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Izuzetno nam je drago da će se ta cesta nastaviti dalje graditi početkom iduće godine, jer je ona zaista žila kucavica, cesta života kako za bjelovarski kraj tako za Podravinu i dalje za Viroviticu i sigurno će ubrzati i razvoj gospodarskih zona i društvenog razvoja, a isto tako i demografski rast pomoći. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje upućujem premijeru, doktoru Ivi Sanader. Ovo pitanje inicirali su građani nekih mjesta, gradova i općina Hrvatske s kojima sam bio u izravnoj komunikaciji. Spomenut ću samo Slavonski Kobaš, Vojnić, Cetingrad, Donji Lapac. Na isti način i građani susjednih bosansko-hercegovačkih općina na neki način su se složili sa tim inicijativama. Riječ je naime o ponovnom aktiviranju malograničnih prijelaza koji su nekoć bili poveznica građana Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a znamo zbog kakvih događanja su jednostavno u jednom povijesnom trenutku oni stavljeni van upotreba. Moje pitanje gospodinu premijeru, možemo li uskoro očekivati da neki od tih malograničnih prijelaza se stave u funkciju pogotovo recimo danas građani Slavonskog Kobaša koji imaju brojne vinograde na bosanskoj strani, moraju po 40, 50 kilometara putovati do tih vinograda kao što npr. i stanovnici Bosne i Hercegovine da spomenem samo Tržačku Raštelu, jednostavno moraju dugo dugo putovati da bi došli do svojih posjeda u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče budući da ste i uputili pitanje, znao sam što ćete postaviti pa smo pripremili točan odgovor, a prije toga ću reći da postoji sporazum između Hrvatske i Bosne i Hercegovine koji je potpisan 2003. a 2005. je stupio na snagu o pograničnom prometu. On regulira upravo ovo o čemu govorite. Sukladno tom sporazumu postoji, evo točno sam zapisao, 23 stalna pogranična prijelaza i dva sezonska. Ja se slažem da pokrenemo zajednički inicijativu i za Slavonski Kobaš i za još neka druga mjesta, ali ponavljam mi sami unilateralno ne možemo mijenjati sporazum koji smo dogovorili i potpisali s Bosnom i Hercegovinom i za provedbu sporazuma s naše strane je zaduženo Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija pa predlažem da naše ministarstvo uputi ali nakon jednog razgovora da vidimo koja bi to bila još mjesta gdje bi bili ti pogranični prijelazi, da uputimo inicijativu za izmjenu sporazuma između Hrvatske i Bosne i Hercegovine i za dopunu tog sporazuma sa još nekoliko mjesta.
Hvala. Gospodin Šemso Tanković. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa umjesto bilo kakvog očitovanja jesam li zadovoljan ili nisam zadovoljan, volio bih, doista bih volio da zajedno sa bosanskohercegovačkom stranom se dogovorimo, jer meni osobno je teško kada odem u Tržačku Raštelu i kada vidim da onaj most na kojem su se našli poslije "Oluje" dvije pobjedničke vojske, dva generala, da taj malogranični prijelaz danas je mrtvo slovo, ajmo aktivirati zajednički i to. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pitanje postavljam potpredsjednici Vlade, gospođi Jadranki Kosor. U proteklih godinu dana suncokretovo ulje je poskupjelo 38%, sol 12%, kruh polubijeli 30%, svježe mlijeko jedna litra 13%, svinjetina preko 30%, tjestenina – špageti 60%, brašno bijelo 30%, margarin 17%. Od kada je HDZ ponovno došao na vlast u Hrvatskoj je poskupilo sve osim zraka. Za umirovljenike inflacija nije 7 ili 8%, za umirovljenike inflacija je viša od 20%. U istom razdoblju njihove mirovine porasle su za svega 4%. Umirovljenici su pošteno radili cijeli svoj radni vijek kako bi mogli dostojno živjeti od svoje zaslužene mirovine. Danas na žalost većina umirovljenika prebire po svojim novčanicima kako bi donijela važnu odluku to si danas mogu priuštiti i kupiti, a čega se od osnovnih životnih namirnica moraju odreći. Zaustavljaju me umirovljenici i pitaju, kako da preživimo sa prosječnom mirovinom, ja im ne znam na to odgovoriti. Pa u njihovo ime pitam vas potpredsjednice Vlade, recite kako da umirovljenik sa prosječnom mirovinom u Republici Hrvatskoj preživi?
Hvala. Gospođa potpredsjednica, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče uistinu ste puno puta pitanja postavili, nekako sam se čudila tijekom vašeg pitanja i nabrajanja naravno svega što se dogodilo da niste spomenuli evo i propast "Meri Linča" ili "Leman Bradersa" i se to svalili na leđa Vlade Republike Hrvatske koju predvodi Hrvatska demokratska zajednica. Ja ću vam odgovoriti, dakle pitanja, odnosno podaci koje ste nabrajali naravno su vrlo ozbiljni i reći ću vrlo jednostavno. Puno bi gora situacija bila da nije ove Vlade koju predvodi predsjednik Vlade dr. Sanader, jer smo kao što znate nizom mjera uspjeli spriječiti povećanje cijena evo nekih osnovnih životnih namirnica do ljeta kao što znate, kroz rad i povjerenstva koje vodi osobno predsjednik Vlade, isto tako cijenu plina kao što znate do kraja ove godine. Ali jednu stvar niste rekli, puno toga ste rekli, ali niste rekli da se sve to događa u okrilju svjetskih kretanja, kretanja na svjetskim tržištima, da Hrvatska nije otok i da Hrvatska nije izolirana. Vlada je napravila niz konkretnih mjera, pa među ostalim kao što znate u razgovorima, u dogovorima sa socijalnim partnerima i snižavanje cijena koje se dogodilo u skorije vrijeme. A što se tiče umirovljenika, ja vas uvjeravam da nema nikoga tko poznaje prilike među umirovljenicima bolje od ove Vlade, jer je ova Vlada u prošlom sazivu, znači također Vlada dr. Sanadera prva smogla snage priznati dug umirovljenicima i taj dug početi vraćati. Pronaći model, pronaći iznimno velika sredstva za povrat duga i po jednom i po drugom modelu i rješavanje problema i pitanja tzv. novih umirovljenika. Evo kroz moje ministarstvo smo pokrenuli također jedan važan projekt koji niste spomenuli, a pokrenuli smo ga i u Koprivnici za koji dobro znate, a to su tzv. dnevni boravci i pomoći u kući, znači pomoć onim umirovljenicima, starijim osobama koje su najugroženije. Dakle sustavna skrb o starijim ljudima. Naravno da se i dalje bavimo problemom mirovina, da želimo kao što to i vi želite da one budu veće, ali što se tiče problema rasta cijena naravno da Vlada i dalje poduzima iznimno važne korake. Prema tome ja vas molim da kada govorite o problemima s kojima suočeni, govorite odgovorno kao zastupnik u Hrvatskom saboru. A što se tiče poskupljenja kao što ste rekli svega, a ja bih isto tako mogla spomenuti poskupljenja u vrijeme mandata Vlade Ivice Račana, pa recimo poskupljenja struje pa kada smo pitali što će Vlada i kako će učiniti onda je tadašnji potpredsjednik Vlade među ostalim poručio ženama u Hrvatskoj, da glačaju, da peglaju kasno u noći jer je onda struja jeftinija. Toliko o socijalnoj osjetljivosti. Prema tome poruka evo kao potpredsjednice Vlade, budite mirni, Vlada i dalje prati događanja i naravno poduzima sve ono što je u njezinoj moći, a kao što znate na neki stvari kao što su kretanja na svjetskim tržištima, ova Vlada ne može utjecati. Hvala vam.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić, izvolite.
Ja moram reći da sam u potpunosti nezadovoljan odgovorom, zato jer nisam dobio odgovor na svoje pitanje. Ja sam vrlo jednostavno postavio pitanje da mi kažete ono što mene pitaju ljudi, a to je kako da sa prosječnom mirovinom umirovljenik u Hrvatskoj preživi. Ja se nadam da vi vjerujete da propast "Meri Linča" nema nikakve veze sa cijenom brašna koje je proizvedeno od hrvatske pšenice i da tu fakat nema nikakvog utjecaja na to. A vama očito umirovljenici trebaju samo u predizborno vrijeme, poslije toga vam trebaju ruke njihovih zastupnika. Ja ću vas moliti da mi u pisanom obliku dakle odgovorite na vrlo jednostavno pitanje. Kako u Hrvatskoj preživjeti sa 2 tisuće kuna prosječne mirovine?
Hvala. Gospodin zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je pitanje upućeno ministru poljoprivrede gospodinu Božidaru Pankretiću. Ja dolazim iz doline Neretve, ovih dana u novinama piše se svašta o mandarinama, dogovorena je zaštitna cijena od 2 kune i 40 lipa, kada znamo da je pšenica cca otkupljena sva sa poticajem negdje oko 2 kune, kada znamo da je zaštitna cijena jabuke 2 kune i 80 lipa, a jabuka može uzgajat se i u najekstremnijim slučajevima po najekstremnijim klimatskim uvjetima, pa čak i u Sibiru. Jedina kultura u Republici Hrvatskoj poljoprivreda, da li voćarska, da li ratarska, da li povrtlarska gdje poticaj ne dobiju poljoprivredni proizvođači, nego otkupljivači na čelu sa jednim velikim monopolistom "Konzumom" i uz cijenu radnika koji beru na tim plantažama, na starim nasadima, jedan radnik može ubrati 200 kila do 250 kila dnevno, a njegova dnevnica je 200 kuna i ako ga nađete. Mi inzistiramo u dolini Neretve, sinoć smo imali jedan sastanak Udruge proizvođača mandarina na kojoj je bilo preko tisuću ljudi da ta cijena, otkupna cijena mandarine mora biti 3 kune i da poticaj od 50 lipa kao i u poljoprivrednim proizvođačima u ostalom djelu Hrvatske i ostalim svim kulturama, ono što ste vi puno puta rekli do sada, svaki poljoprivrednik ima koji ima hektar ima pravo na poticaj, koji ima jednu kravu ili jednog bika ima pravo na poticaj. Ja smatram da svaki poljoprivredni proizvođač u dolini Neretve ima pravo na poticaj. Ukoliko ne dođe do jednog sastanka, ozbiljnog sastanka na kojem će biti pozvani ozbiljni veliki poljoprivredi robni proizvođači iz doline Neretve, a ne sluge "Konzuma", jer jedan koji je bio na razgovoru, bio sluga "Konzuma" koji nije otvorio riječi, mi ćemo poduzeti vrlo nepopularne mjere kao što naše kolege u Slavoniji poduzimaju, onaj da bi zaštitili svoje interese, jer moram vam reći jednu stvar, u cijenu gnojiva koje je, koje cijena da ne govorim koliko je poskupila, cijenu nafte, cijenu repromaterijala uz prinos mandarina to možete pitati predsjednika Hrvatskog sabora koliko treba čekati jedan nasad kasnih sorti mandarina, Klementina ili naranača, sedam, osam godina, cijena od 2 kune 40 lipa …
Hvala.
Cijena minimalna, minimum rentabilnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospodin ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Ja ću na početku reći da u svakom slučaju uvažavamo maksimalno naše proizvođače mandarina i mislim da vi to dobro znate i da niti jedan sastanak koji smo i do sada organizirali u okviru Stručnog savjeta za praćenje stanja u proizvodnji i preradi voća i ako će biti zatražen, bit će udovoljeno tom zahtjevu. Ali htio bih reći da možda se trebamo podsjetiti kako je stanje u ovom segmentu bilo prije nekoliko godina, dok nije Vlada uvela potporu i dok nije organizirala ovo tržište. Moramo reći da je na žalost jedna velika količina mandarina u neorganiziranom tržištu završavala na sivo, rekao bih i najvećim dijelom propadala. Morate znati da u posljednje 4 godine je uloženo preko 40 milijuna kuna u potporu, dakako u potporu otkupljivačima za organizaciju otkupa i skladištenje. To je jedina mogućnost koju dobro znate da nam je moguće subvencionirati i pripomoći u to dijelu. Mi smo ti koji organiziramo ove sastanke i na tim sastancima smo jasno dali mogućnost da se proizvođači mandarina dogovore sa otkupljivačima. Jasno je da mi u tom djelu ne možemo naredili nikome, nego možemo samo u onom djelu dati i poduprijeti. Ja vas potpuno razumijem vezano uz cijenu, ali vi tu cijenu morate dogovoriti s onim tko želi kupiti mandarine, a to su otkupljivači. Mi ćemo ove godine i predviđamo zbog uroda koji je gotovo 50 tisuća tona, pripomoć gotovo da tu damo 20 milijuna kuna potpore, što će biti gotovo 50% dosadašnjeg iznosa. Moram ovdje naglasiti da je gotovo jedan veliki dio zbog ove organizacije koju smo stvorili na tržištu mandarine odlazi u izvoz i prošle godine je izvezeno mandarine gotovo za 80 milijuna kuna što vjerujemo da će se dogoditi i ove godine. Prema tome, mi smo otvoreni za razgovore, sazvat ćemo vas ponovo. Vi znate da na prvim razgovorima je bila definirana ova minimalna cijena od dvije i dvadeset, dogovorili ste se dvije i četrdeset. U svakom slučaju razgovarat ćemo i dalje i mi ćemo u tom dijelu maksimalno pripomoći što je u našim mogućnostima. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ministre točno je da će Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo poljoprivrede dati 20 milijuna kuna. Od toga će dati od tih 20 jedno 70% monopolistu "Konzumu" u Neretvi. I završit ću u Neretvi postoji 8 otkupljivača, od toga tih 7 manjih se slažu sa cijenom 3 kune, ali se boje velikog "Konzuma", velikog gazde se boje. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministre, kolegice i kolege. Plinofikacija i opskrba plinom jedna je od strateških odrednica i hrvatskih prioriteta. Dakle, ne samo za Slavoniju i Baranju. Kada govorimo o Slavoniji i Baranji i Osječko-baranjskoj županiji odakle dolazim, u Osječko-baranjskoj županiji plinofikacija će biti završena i odvija se i sada planiranom dinamikom. 2010. godine u Baranji, odnosno 2015. godine na cijelom području Osječko-baranjske županije. Dakako, Baranja ali i onaj istočni dio od Osijeka je područje od posebne državne skrbi. Dakle, sasvim sigurno trebao bi biti i posebni interes svake državne vlasti neovisno od Hrvatske države, neovisno koja je stranka na vlasti. Moje pitanje je upućeno potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu, a odnosi se na jednu općinu koja je ugovor o koncesiji potpisala 2004. sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu. Radi se o općini Erdut, općini koja su svom sastavu ima Aljmaš, Dalj i Bijelo brdo. U općini koja je izgradila, odnosno tvrtka s kojom je potpisana koncesija je izgradila kompletnu plinsku mrežu dakle, za 8 tisuća i 500 stanovnika, više od 3 tisuće domaćinstava. Uporabna dozvola nakon izvršenog tehničkog pregleda je dobivena još 15. svibnja 2007. godine. Stanovnici općine Erdut su platili priključke. Sve je pripremljeno da se plin pusti. Međutim, tvrtka koja je izvodila radove otišla je u stečaj, stečaj se provodi na trgovačkom sudu, pokrenute su službe i sasvim sigurno a to gospođa Lovrin jako dobro zna, ovaj postupak neće se završiti još dugo. Moje pitanje je što kanite poduzeti da stanovnici općine Erdut dobiju plin, mislim da se to može učiniti vrlo brzo u roku od nekoliko dana, ali je potrebna vaša angažiranost?
Hvala lijepa. Potpredsjednik Polančec, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, saborski zastupniče, zahvaljujem na pitanju, moram reći da mi je poznata ova prezentacija i vi ste ju prilično dobro i pojasnili i opisali, fali samo jedan detalj u tom opisu a to je da je na području općine Erdut građena dakle, mjesna mreža a da nema magistralnog voda, plinovodnog voda i tako dugo dok nema magistralnog izgrađenog plinovodnog voda, naravno ne može se pustiti ta mjesna mreža u pogon. Drugi je problem naravno što je sama tvrtka Emanite koja je izvodila radove a dobila je taj posao na javnom natječaju i koncesiju za izgradnju te mjesne mreže otišla u stečaj. No da ne opterećujemo cijeli ovaj skup vodimo o tome brigu, sa mojim suradnicima sam u kontaktu i pozvati ću stečajnog upravitelja, pozvati ću i predstavnike lokalne samouprave na razgovor i naravno tvrtku Plinakro da vidimo što možemo napraviti da što je moguće prije izgradimo taj magistralni vod. I još jedan podatak koji je isto tako jako bitan, brojke koje spominjete su točne, o broju kućanstava nažalost svega 250 kućanstava je potpisalo ugovore i to treba također imati u vidu. No u svakom slučaju dolaskom magistralnog voda sigurno će se situacija promijeniti i biti će puno više spremnih na priključke i moramo naći rješenje. Rješenje je dakle u izgradnji magistralnog voda jer je mjesna mreža izgrađena bez da su postojali planovi gradnje magistralnih vodova.
Hvala. Gospodin zastupnik Šišljagić, izvolite.
Samo jedna ispravka 1570 kućanstava, odnosno ugovora postoji. No, evo ja sam zadovoljan odgovorom ali ja bih molio potpredsjednika Vlade zaista da se ova situacija vezano za općinu Erdut ubrza, da se odgovarajuće javno poduzeće preuzme mrežu i da ovi stanovnici općine Erdut, njih 8500 dobiju plin barem evo za ovu zimu. Jer ako se ovako nastavi sigurno za sljedeću godinu, dvije pa čak i tri općina Erdut plina neće sasvim sigurno imati. Dakle, očekujem da pozovete predstavnike i da se ovaj problem riješi u zajedničkom interesu, interesu stanovnika općine Erdut.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, svoje pitanje upućujem ministru Pankretiću. Gospodine ministre česti su upiti naših stočara oko visine naknade za veterinarske preglede koji opterećuju njihov proračun. Što je do sada učinjeno da se ti troškovi smanje? Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin Božidar Pankretić, ministar izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Pa moram reći da smo u ovom dijelu puno učinili i reći ću da je sa 1. rujnom 2008. godine će stupiti, je stupio na snagu Pravilnik o veterinarskim pregledima živih životinja u unutarnjem … [[Govornik se ne razumije.]] i svjedodžbe o zdravstvenom stanju i mjesto podrijetla životinje. Da pojasnim o čemu se radi. Mi u svakom slučaju smo imali puno razgovora sa našim stočarima i definitivno opterećenje koje su imali, kod utovara, kod istovara, opterećenje koje su imali na određeni način za izdavanje svjedodžbi i pregledu životinja bio je prevelik za njih. Reći ću da se tu cca. radi o opterećenju, znači naših stočara od cca. 60 milijuna kuna na godišnjoj razini i u razgovora sa njima definirali smo da će taj dio troškova preuzeti država na sebe i to na način da ukidamo ovaj dio pregleda i na taj način će naši stočari s obzirom da smo sada već uveli mogućnost markiranja uvođenjem ovog dijela kojeg kontroliramo preko kartona koje ima svaka životinja i te njihove legitimacije, možemo definirati ovaj dio i nije potrebno imati ni utovar, ni istovar vezano uz taj dio, nego ćemo uvesti da se jedanput godišnje pregleda ono gospodarstvo koje ima registriranu farmu. U Hrvatskoj do ovoga trenutka imamo gotovo registrirano 40 tisuća farmi. Biti će obaveza da veterinarska stanica koje je dobila koncesiju pregleda to gospodarstvo, utvrdi činjenično stanje, savjetuje tog našeg stočara i taj dio troškova preuzimamo mi. Na određeni način ćemo to financirati veterinarske stanice da to odrađuje za državu, ali smo oslobodili na taj način naše stočare da nemaju evo ovih dodatnih troškova što vjerujem da će i omogućiti da imamo i rekao bih malo manji pritisak i na cijenu mesa u onom finalu. Pa vjerujem da ćemo i na taj način doprinijeti stabilizaciji cijena mesa na tržištu. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre, zadovoljan sam sa vašim odgovorom.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Postavljam pitanje ministru obrane gospodinu Vukeliću. Gospodine ministre s obzirom da dolazim iz Sisačko-moslavačke županije koja je poznata ne samo po prirodnim ljepotama nego i po industriji, zanima me što Ministarstvo obrane čini po pitanju jačanja vojne industrije u Hrvatskoj i eventualnog značajnijeg upućivanja domaćih proizvođača u pojedine projekte Ministarstva obrane?
Hvala. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče. Pa logično je da postavljate pitanja upravo kada i dolazite iz jedne županije koja je itekako kada je riječ o industriji ima što reći i u prošlosti i u sadašnjosti i u budućnosti. Ja samo želim podsjetiti sve vas da je jačanje industrije u cjelini u Hrvatskoj temeljni cilj i jedan od strateških ciljeva i Vlade u prošlom mandatu i ove Vlade. Time jasno i vojne industrije kao jednog segmenta industrije u cjelini. I ono što želim reći da temelji da to kroz procese koji se odvijaju u Ministarstvu obrane i ostvarimo dakle ojačamo industriju koja je naslonjena ili orijentirana jednim dijelom prema Ministarstvu obrane, stvoreni su i kroz naputak koji je 2004. donesen o «offsetu» gdje smo mi se orijentirali da ne samo našu industriju, naše proizvode koje imamo usmjerimo i što više uključimo u procese koji se odvijaju u modernizaciji i opremanju oružanih snaga nego da i onu robu, onu opremu koju Hrvatska nema da kroz «offset» programe dovedemo u Hrvatsku da naše kompanije transferiraju tehnologiju i da ustvari ojačamo našu industriju jer to je posebno važno za Hrvatsku. I tu je načinjeno puno. Ja ću spomenuti samo jedan od najvećih i najvažnijih projekata koji i financijski je vrlo visok, milijardu i 350 milijuna kuna nabavka borbenih oklopnih vozila koje idu dakle putem natječaja dobila je posao finska kompanija, finska tvrtka ali transferom i tehnologijom taj posao će se odvijati u Hrvatskoj, u «Đuri Đaković». Isto tako slične modele želimo potaknuti kada je riječ i o pomorskom elektroničkom centru u Splitu i telekomunikacijama, povezivanjem sa stranim kompanijama, transferom tehnologije i osposobljavanjem hrvatske industrije da se uključi i u sve ove procese koji će se odvijati u narednim godinama kada je riječ o opremanju i modernizaciji oružanih snaga. To je posebno nam važno i zato ta, taj projekat i taj posao je jedan u vrhu prioriteta u Ministarstvu obrane jer time ne samo da jačamo našu industriju, ne samo da povećavamo uposlenost kapaciteta i otvaramo radna mjesta nego i jačamo našu industriju za izvoz. Želim reći da je hrvatska vojna industrija u prošlih 6 godina izvoza milijardu i 250 milijuna kuna, od toga u prošloj 2007. godini 400 milijuna kuna. Potencijali naše industrije, vojne industrije, izvozni su daleko veći. I upravo kroz ove procese koje ćemo imati narednih godina, opremanje i modernizacija oružanih snaga gdje su iznosi u narednih 5, 6 godina i nekoliko, 5, 6 milijardi kuna želimo osposobiti hrvatske kompanije da bi ne samo proizveli robu i usluge za hrvatsku vojsku nego da izvezu na nova tržišta. I naš je cilj udvostručiti ovaj izvoz u narednih 4, 5 godina dakle da izvoz bude ne u 4 godine nekakvih milijardu kuna nego dvije milijarde kuna. Potencijala imamo. Pripremamo i jednu studiju koja će nam dati odgovore o sposobnostima i kapacitetima vojne industrije u Hrvatskoj i mogućnostima vezano jasno za tržište u ovoj regiji i u svijetu, mogućnostima izvoza. Dakle strateški cilj u kome u realizaciji uvjeren sam naći će se i vaša županija i tvrtke kompanije iz područja vaše županije.
Hvala. Gospodin Ivan Šantek. Izvolite.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam odgovorom. Nadam se da će naši gospodarstvenici naći interese i na tom području. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade moje pitanje ide potpredsjedniku Polančecu. 25. srpnja ove godine jedan je ozbiljni tjednik na 5 punih stranica objavio članak u kojemu su izneseni šokantni podaci koji izravno inkriminiraju carinsku upravu i Ministarstvo financija za štetu nanešenu Državnome proračunu koja se procjenjuje na nekoliko milijardi kuna. Tada objavljenom analizu evidencije potrošnje naftnih derivata i naplate posebnog poreza trošarine na naftne derivate utvrđen je čitav niz nepravilnosti i nelogičnosti od kojih ću ovdje spomenuti tri najeklatantnija. U periodu od 2002. do 2007. godine Ministarstvo gospodarstva je evidentiralo dvije milijarde i 736 milijuna litara veću potrošnju lož ulja u Republici Hrvatskoj od Ministarstva financija odnosno carinske uprave koja je inače nadležna za kontrolu naplate trošarina na naftne derivate. U istome periodu Ministarstvo gospodarstva je evidentiralo da je iz Republike Hrvatske izvezeno više od 356 milijuna litara benzina, dakle više nego što je to evidentiralo Ministarstvo financija odnosno carinska uprava. Nadalje razina naplaćenih trošarina na naftne derivate od 2002. do 2007. godine prema službenim podacima Ministarstva financija a ti su podaci inače integralni dio svakog godišnjeg državnoga proračuna narasla je u 6 godina sa 3 milijarde 330 milijuna kuna na 3 milijarde 413 milijuna kuna ili samo za 83 milijuna ili 2 i pol posta. Nota bene u prvih [[Upadica: Hvala.]] 6 mjeseci ove godine, u prvih 6 mjeseci ove godine pada za 2%. Ako znamo da je broj turista narastao za 35% svi su motorizirani. Broj osobnih automobila za 25%. Gdje je razlika i … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Kolega!]] kud je otišla trošarina? Pitam vas što ste kao potpredsjednik Vlade učinili i mislite učiniti da se otklone ove sumnje koje izravno inkriminiraju vaše najbliže suradnike a imam pisani dokaz da je Vlada već nekoliko puta obaviještena o tom slučaju. Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednik gospodin Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče moram reći da sam pročitao taj članak u tom, u tim medijima, ali neki drugi mediji su također se bavili tom temom i moram reći da su imali potpuno drukčije brojke. To samo govoriti o tome da ne trebamo robovati onome što se objavi u medijima nego što su službeni podaci jedne ili druge institucije dakle Ministarstva financija ili Ministarstva gospodarstva. Mi smo svoje podatke itekako provjerili i uskladili i možete ih dobiti i ja ću vam ih vrlo rado poslati tako da vidite kompletnu analizu. Inače u tom članku ima niz propusta. Jedan od propusta je na primjer da autor članka govori o na primjer nenaplaćenim trošarinama na lož ulja. Na lož ulje se i ne plaćaju trošarine. To je jedan, jedna od pogreški, jedna od zabuna koje se u tom članku spominje. Dakle da ne elaboriram i nema potrebe da razglabamo o tom članku, kompletnu analizu ću vam dostaviti vrlo rado.
Hvala. Gospodine Richembergh izvolite.
Zbog toga što i ja raspolažem službenim podacima i Ministarstva financija i Ministarstva gospodarstva baš me zanima koje ćete vi to sada dostaviti i u čemu će se razlikovati ali hvala vam unaprijed na pisanome odgovoru zato jer će biti više nego zanimljiv. A kad se govori o lož ulju nije pitanje samo trošarina nego poreza na dodanu vrijednost.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene kolege i kolegice, članovi Vlade sa predsjednikom Vlade na čelu. Moje pitanje je usmjereno gospodinu Damiru Bajsu, ministru turizma. Mediji redovito i ove godine kao i svake godine izvješćuju o rezultatima turističke sezone. Izvješćuje se na različite načine koji put o broju gostiju, koji put o broju noćenja, koji put o prihodima, koji put o prelasku granice itd. No, nesporno je da je opći dojam da je hrvatski potencijal puno veći od onoga koliko se ostvaruje, da su prostorne pretpostavke onoga svega što nam je dragi Bog dao i što nam je bogata povijest ostavila u naslijeđe nije adekvatno iskorišteno ili dovoljno iskorišteno, da su mnogi objekti još i na dalje izvan funkcija, a nekad su bili u funkciji, da mnogi objekti koji bi mogli dobiti turističku namjenu prenamjenom iz nekadašnjih drugih koji više nisu u funkciji tako mogli povećati kapacitete. Ja bih svoje pitanje pojednostavnio na najosnovniji, bitan podatak, a to je da li nam je turizam ove godine, deveti je mjesec kad se već na neki način sabiru rezultati, da li nam je turizam ove godine više napunio kasu, manje i kako očekujete do kraja godine, da dobijemo konačno prave podatke s pravog mjesta. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Bajs. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala štovani saborski zastupniče. Dakle, vi ste postavili jedno pitanje koje zapravo ide za time da damo ocjenu dosadašnjeg tijeka sezona. Naglasit ću da sezona još nije gotova, da Vlada i ministarstvo rade upravo na tome da se sezona i produži i naravno da popuni kako ste vi rekli državnu kasu. Međutim, možemo sada već potpuno jasno reći kakva je sezona. Sezona je ja bih podcrtao nešto iznad naših očekivanja. Naime, brojke koje to govore brojke su koje su jasne. Ovog trenutka za prvih 8 mjeseci imamo zabilježenih 8,7 milijuna turista ili gotovo 3% više nego prošle godine. Oni su napravili tek nešto malo manje od 50 milijuna noćenja ili isto tako 4% više nego prošle godine. Naravno, ove brojke potvrđuju i druge brojke, brojke koje su naravno komparativne sa time. Ja ću reći i da zračne luke bilježe porast 19% broja putnika sa 2,3 milijuna. Reći naravno i da Hrvatske autoceste bilježe rast od 10% prelazaka automobila, a naravno Jadrolinija također je povećala broj putnika i vozila. Ono što bih istaknula jeste naravno da mi ne idemo samo za time da povećavamo broj ja bih rekao i broj putnika, dolaznika, turista i ja bih rekao noćenja, nego i ukupan dohodak i tu se postavlja onda načelno pitanje gdje zapravo oni dolaze. Da li hrvatski turizam napravio kvalitetan iskorak? Ono što bih istakao jest jednostavno. Ove godine turisti dolaze u 122 hotela sa 4 zvjezdice. 67 više hotela nego prošle godine, 120%. Dakle, podigli smo te standarde. Mi smo također ove godine imamo 16 hotela sa 5 zvjezdica, 6 više nego 2007. Dakle, taj jedan novi skok u hrvatskom turizmu se vidi jasno i u podacima koji govore o tome da turisti koji dolaze ovdje dolaze u jedne kvalitetnije smještajne kapacitete, ali naravno i skuplje. Što se tiče blagajne tu ćemo naravno još vidjeti. Naime, još nismo dobili ukupne podatke. Međutim, reći ću to da za prvih 6 mjeseci mi imamo 6,4% više dohotka zabilježenog u turizmu, barem u ugostiteljstvu, hotelijerstvu prema podacima praktički samih tvrtki koje se bave prema njihovim izvješćimaa. A ono što bih također naznačio jeste činjenica da mi naravno radimo promidžbu turističke sezone u inozemstvu, ali pripremu ovdje. Pripremu radi zapravo hrvatska Vlada, upravo vladinim programom koji je usvojen. Sva ministarstva dobila su zadatak da pripreme sezonu. I ponekad i mene pitaju kao ministra zapravo da li ti turisti su zbilja ovdje. Ja ću reći da naravno kada smo ove godine uložili preko 6 milijardi kuna u pripremu turističke sezone, kad je Jadrolinija kupila nove i nove brodove, jasno je da podaci pokazuju i točni su da turista ima više, ali čekanja je manje. I zbilja ja kao ministar turizma ne bih htio da turisti koji dolaze u Hrvatsku zabilježe zapravo svoj dolazak ovdje sjećanjem na čekanje nije bitno recimo u luci od tri ili četiri sata. Ove godine smo to bitno smanjili i stoga taj novi kvalitet se vidi zapravo i u bržem ja bih rekao dolasku, o kvalitetnijoj pripremi i u jednom standardu koji pružamo i stranim i domaćim turistima. Shodno tome reći ću samo jedno. Dakle, turistička sezona prema svim našim podacima za ovu godinu dobro ide i iznad naših očekivanja.
Gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Ja se zahvaljujem na odgovoru. Zapravo, zahvaljujem se na podatku da je turistički porast barem 3% prepoznatljiv, da će možda biti do kraja još i veći. No međutim, imao bih samo jednu preporuku ako je moguće da strategija razvoja turizma bude nekako prisutnija, jasnija svima i dostupnija, da se očituje kako će se turizam u Hrvatskoj razvijati i jedan veći napor u pogledu osposobljavanja kapaciteta, izgradnje novih kapaciteta u sustavu svih ministarstava koji su na neki način nadležni nad tim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Svoje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu dr. Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče u rukama držim naš Sporazum od 10. prosinca 2007., dakle koalicijski sporazum u kojem su u članku 2. i članku 3. precizno utvrđene obveze za ovu godinu. Citiram, u članku 2. kaže: “Vlada Republike Hrvatske na temelju zajedničkog prijedloga HSU, HDZ i umirovljeničkih udruga predložiti će zakonski okvir za isplatu božićnice za sve umirovljenike u 2008. godini iz imovine Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Mi u HSU-u dodatnu važnost dajemo ovoj isplati božićnice za ovu godinu s obzirom da to može biti i institut za umanjivanje ovih inflatornih šteta što trpe naši umirovljenici. U članku 3. stoji da će Vlada Republike Hrvatske na temelju prijedloga HSU, HDZ i umirovljeničkih udruga u 2008. godini predložiti model i način rješavanja pitanja mirovina za umirovljenike koji su mirovine stekli u drugim republikama bivše SFRJ. Dakle, moje je pitanje vrlo kratko. Kada će Vlada imenovati ekspertne grupe ili ekspertnu grupu koja će izraditi 2 prijedloga zakona jer vrijeme nam leti i uskoro dolazi vrijeme realizacije ova dva projekta.
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, mi u HDZ-u i u Vladi vrlo dobro znamo što smo dogovorili sa koalicijskim partnerom. Budući da ste vi već drugi mandat za redom naš koalicijski partner i mi vaš to je najbolji dokaz da mi naša obećanja, odnosno ono što dogovorimo i držimo, ostvarimo. Pa ću ja tako podsjetiti jer je bilo, čini mi se zastupnik gospodin Mršić u svom pitanju je govorio također o umirovljenicima učinili smo velike stvari, naravno ne i dovoljno, uvijek se može više. Vratili smo dug umirovljenicima još uvijek se određenim kategorijama taj dug vraća samo što više to nije tako atraktivno, jer to je postalo svakodnevno. To je ova Vlada i ova saborska većina imala snage donijeti. Vratili smo to. Morali smo i neke stvari prodati iz državnog portfelja da bismo mogli smoći novaca da vratimo taj dug. Pa smo nakon toga riješili onaj jaz između starih i novih umirovljenika koji je također bio nepravedan prema novima. Riješili smo to. Riješili smo obiteljske mirovine. To su sve uspjesi zajednički i ja sam na njih ponosan. Jednako tako sam ponosan na ono što radi Ministarstvo međugeneracijske solidarnosti za tu kućnu njegu za stare i nemoćne koju država daje sasvim besplatno. E sada, imamo ovaj problem, prije svega ću spomenuti mirovine iz bivših jugoslavenskih republika, sada suverenih država nekih grupacija, ne svih jer potpredsjednik Polančec kao resorni ministar mi je dao jutros podatak da određene grupacije imaju u prosjeku i nikada mirovine nisu dobre niti uvijek ljudi mogu biti zadovoljni, ali neke koje ne bi trebalo uzeti u obzir ako ćemo ići na jedan dodatak pa ih zakonski regulirati. Znači zadaća u ministarstvu i o tome smo se već dogovorili, ja pozivam i vas da se uključite da se formira jedno povjerenstvo koje će brzo, ali napraviti analizu tih koji primaju mirovine iz bivših jugoslavenskih republika. Jer oni koji primaju mirovinu od 30, 40, 50 eura ima i nekih ekstremnih slučajeva od par eura, to zaista treba napraviti da im, dakle 2 stvari. Prvo, da im omogućimo jedan dodatak koji bi hrvatski proračun mogao podnijeti, ali i drugo da u bilateralnim kontaktima sa tim državama pitamo zašto su te mirovine tako male i zašto se hrvatski državljani na taj način stavljaju kao građani drugog reda, a tamo su zaslužili svoje mirovine i tamo su plaćali mirovinski doprinos. Prema tome, Ministarstvo vanjskih poslova i cijela Vlada, mi to stalno u svakoj prigodi spominjemo sa tim državama. Je li to Bosna i Hercegovina, je li to Srbija. Bilo koja država gdje su ti ljudi uplaćivali mirovinski doprinos mora regulirati to na bolji način. Do tada će Hrvatska za najugroženije i to je ono što danas možemo zaključiti će pokrenuti ovaj mehanizam da dovede, jer će to biti zakonska materija ili nešto drugo pa ćemo tim najugroženijima plaćati dodatak. Što se božićnica tiče, vi znate da smo mi jednu božićnicu isplatili i to ne prošle godine upravo zato da ne bismo izazvali sumnju da to radimo iz, ponukani činjenicom da su izbori bili koncem studenoga, nego smo to napravili 2006. i zato i sada u ovom trenutku ću reći da ćemo vidjeti u Ministarstvu financija kako stojimo s novcem jer nije bio predviđen za ovu godinu sukladno proračunu, prema tome vidjeti ćemo kako ćemo to riješiti i je li možemo to riješiti.
Hvala. Gospodin zastupnik Hrelja.
Gospodine predsjedniče, ja sam djelomično zadovoljan s vašim odgovorom jer sam dobio informaciju da će se ipak ekspertna skupina oformiti. Međutim u jednom dijelu nisam zadovoljan zato što u koalicijskom sporazumu stoji da će se božićnica isplatiti iz imovine Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, što nema veze sa proračunom. Prema tome, dakle nije se nužno opterećivati u ovom trenutku sa proračunom. Ja bih volio, kao što ste i sami rekli da mirovinski sustav mora imati i komponentu pravičnosti. Dakako se moramo zalagati za pravičnost kod kršenja ljudskih prava naših građana koji primaju mirovinu od inozemnih osiguravatelja, tako da moramo i kod božićnice ugraditi pravičnost da nam se ne dogodi što se dogodilo 2006. da ljudi sa razmjernom mirovinom, Hrvatska je vrlo mala, ali postoji 500 eura iz Njemačke, dobiju najveću božićnicu s obzirom na ugrađene socijalne kriterije. Zato veoma rano postavljamo ovo pitanje jer vrijeme brzo prolazi, a ovdje postoje ozbiljni problemi da ne narušimo pravičnost u socijalnim davanjima. Zahvaljujem.
Hvala. Inače, jednu malu intervenciju. I zastupnici i zastupnice i ministri ne krše poslovnik ukoliko budu kraći od onog predviđenog vremena. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pitanje ministru unutarnjih poslova. Kada je donošen Zakon o sigurnosti prometa na cestama, SDP je upozoravao da je zakon loš. Niste nas slušali, tjerali ste po svome. I kakav je rezultat? Broj poginulih na cestama alarmantno raste. Ali u Hrvatskoj se međutim ne stradava samo na cestama. Ljudi, djeca stradavaju i na ulici. Bio je opljačkan i pretučen, policija reagira prekasno, a krivce nerijetko nikada ne pronađu. Ministre Rončeviću, ne zna se tko je prije 3 mjeseca brutalnim premlaćivanjem prouzročio smrt maturanta Luke Ritza. U hitnu i efikasnu istragu kunuli ste se i vi i premijer prije 107 dana kolegama novinarima nakon pokušaja ubojstva njihovog kolege Dušana Miljuša. No ni počinitelje ni naručitelje do danas ne znamo. Isto je s naručiteljima napada na Igora Rađenovića. Nažalost nije čudo da je tome tako. Skoro godinu dana, ponavljam, godinu dana Hrvatska nema načelnika uprave kriminalističke policije, nema prvog krim policajca. To je kao da kirurgija u nekoj bolnici nema godinu dana šefa odjela. U posljednje 4 godine promijenjena su 4 načelnika najveće Policijske uprave zagrebačke, jedan godišnje. Dva puta u 4 godine mijenjan je ravnatelj policije, a sada se kroz medije pušta i priča da ćemo dobiti i trećeg. Ali nije kriva policija zbog ovako mršavih rezultata, zbog straha roditelja kako će im se djeva vratiti kući, zbog kaosa koji vlada u sustavu tako važnom za javnu sigurnost. Ne, ljudi kažu: "Riba smrdi od glave." Krivi su oni koji politički upravljaju sustavom, a mi se spremamo u Europsku uniju. Gospodine ministre, znate li za još kojeg europskog ministra unutarnjih poslova koji je pod istragom, a vi ste koliko čitam u medijima pod istragom u čijem je resoru takav kaos i koji ima tako bijedne rezultate poput vaših.
Hvala. Gospodin ministar Rončević. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, prije ću nego što krenem u ovaj meritum vašeg pitanja vas upoznati sa jednom činjenicom. Ministar Rončević nije pod istragom i ako vam je to netko rekao, onda vas je teško obmanuo, ali ovo vaše pitanje ću isključivo protumačiti kao jedan vid političke borbe, ne znam što će vam to donijeti. Ja se nadam kao i na zadnjim parlamentarnim izborima. Ovdje ste pokušali dramatizirati situaciju kao i u našem zadnjem susretu u ovom Visokom domu, opet ću vam reći da službena statistika govori o padu kriminaliteta u Republici Hrvatskoj po svim njegovim elementima osim gospodarskog kriminaliteta koji je za proteklih 8 mjeseci u usporedbi sa 8 mjeseci prošle godine u porastu 28,9%. Poslovničko vrijeme mi ne dopušta da uđem u elaboraciju svih ovih predmeta koje ste ovdje naveli, ali ću vam reći da hrvatska policija i dalje radi i raditi će sve dotle dok ne pronađe akteve, počinitelje i naručitelje ovih djela, kako u predmetu Miljuš, tako i u predmetu Rađenović, tako i u predmetu nesretno preminulog Luka Ritza. Korisna nam je informacija svakog građana i ja pozivam sve građane pa tako i vas iz SDP-a ako o kojem od ovih predmeta koje ste vi naveli imate nekakva preciznija saznanja da ih podijelite sa hrvatskom policijom, pomoći će nam u istrazi.
Hvala. Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
S obzirom gospodine ministre da ste rekli da je kratko poslovničko vrijeme, a ja mislim … [[Govornik se udaljio od mikrofona, ne čuje se.]] imate mogućnost da iskoristite svoj utjecaj i premijer isto tako, pa da o stanju sigurnosti u Hrvatskoj puno ranije porazgovaramo, a to je pitanje vašeg izvješća koje stoji na 58. mjestu dnevnog reda ovog Doma. A vjerujem da i nakon ovog pitanja će i predsjednik Hrvatskog sabora staviti to nešto ranije pa ćemo imati prilike o tome detaljnije razgovarati, jer nam je svima u interesu da građani ove Hrvatske se osjećaju puno sigurnije i da budu puno sigurniji za svoju djecu. Hvala.
Hvala. Još ćemo dva pitanja postaviti pa ćemo jednu kratku pauzu imati, zato vas molim strpljenje. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Ja bih pitanje postavio ministru kulture Boži Biškupiću. Ministre, pošto ste u prethodna dva mandata pokazali da ste veliki prijatelja Međimurja, a to ste pokazali prvenstveno kroz ono što ste radit preko svog ministarstva i u obnovi crkvenih objekata i u obnovi domove kulture kao specifičnosti u Međimurju, a i u praćenju redovnih sadržaja koji su se pojavili iz tog područja. Nažalost, pred nekoliko mjeseci dogodilo se to da je biser, najljepša crkva, jedna od najljepših crkava u Međimurju u Sv. Jurju na Bregu odnosno Crkva Sv. Jurja na Bregu u istoimenoj općini, sam vrh Međimurja, znamo da nije visoko, ali je to bio vrh dakle toranj je bio vrh Međimurja i ponos s obzirom na položaj, urušio se. Na tim ruševinama mnogi su pokušali graditi političke poene proglašavajući, pitajući se tko je kriv. Svi su drugi krivi samo ne oni koji su o tome govorili i tako ukrug. Ništa se nije jedno vrijeme događalo kad vi niste uzeli stvari u svoje ruke. Prvo ste se uključili s formiranjem povjerenstva koje je trebalo utvrditi uzroke, stanje i što se prije toga dogodilo. Osigurali ste sredstva interventna za otklanjanje ruševine i za obnovu ste predložili Vladi, a što je Vlada prihvatila znatnih 5 milijuna kuna kojima bi to pomogla. Pitanje moje glasi, nalaz povjerenstva koje je bilo formirano da li se na sadržaj, koji su bili uzroci i kada možemo očekivati sanaciju potpunu te štete koja se dogodila? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Biškupić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Točno je i velika je šteta učinjena time i hrvatskoj kulturnoj baštini, a naravno Međimurju posebno time što se urušio onaj toranj na Crkvi Sv. Jurja, ali do sada mi smo učinili sve što je moguće. Vlada je dala hitna sredstva da se počne obnavljati i čistiti. Do sad mi ne možemo još utvrditi razloge zbog čega se ustvari dogodila nesreća jer još uvijek treba još jedno 10 dana dok se ne očisti u cijelosti sve ono što se urušilo vezano uz sam toranj, a i naravno i vezano uz crkvu, jer vrlo opasno bi bilo unutra ulaziti. Za sad uspjeli smo u tome da je učvršćen i onaj trijumfalni luk, taj dio je saniran, uklonjeni su oltari i skulpture i orgulje su isto tako sklonjene. Na svu sreću, u svoj toj velikoj nesreći oltar je ostao dosta, dosta sačuvan tako da će vjerojatno ta šteta biti barem u toliko manja. Ali, moći ćemo točno odgovoriti za 10 dana kad će stručnjaci iz Ministarstva kulture, ali i Ministarstva građevinarstva isto tako doći i napraviti tu procjenu kako bi mi mogli onda dalje u idućem postupku početi definitivno do kraja sanirati. Jer, pola crkve je natkriveno, moramo što hitnije natkriti ovaj drugi dio. Zbog toga je i predsjednik Vlade i odobrio ta sredstva da se što hitnije zatvori kako bi bila šteta na samoj građevini što manja. Za 10 dana ćemo imati odgovor koji su razlozi, a nakon toga sanacija kreće punom parom, ako tako mogu reći.
Hvala. Gospodin Ivković. Izvolite.
Ja se zahvaljujem i zahvaljujem se na naporima koji su u tom smislu poduzeti do sada. Hvala.
Hvala. Na redu je i zadnji u ovom dijelu sjednice, gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministru Polančecu, a vezano je uz osnovani ali nefunkcionalni Vladin ured za kontrolu kvalitete Vladinih propisa punog naziva Vladin ured za koordinaciju procjene učinka propisa. Kao što znate, radi se o uredu koji se jednim većim dijelom financira iz EU fondova programe IPA-e koji je osnovan prije 14 mjeseci, ali Vlada već 14 mjeseci u to vrijeme nije bila sposobna naći osobu koja bi ga vodila što bitno ugrožava i europska sredstva. Sada je nedavno raspisan ponovo natječaj, drugi natječaj što će cijeli proces produžiti za najmanje godinu i pol dana. Nama je apsolutno jasno zašto ovaj ured nije u funkciji. Zato što se onda određeni akti neće više moći donositi na zatvorenim ili telefonskim sjednicama, zato što se više neće moći dijeliti novci iz proračunske pričuve, zato što se više neće moći donositi zakoni koji nemaju veze sa zdravom pameću. Razlog je tome što je ured uvod znači početak procesa u kojem se svi građani Republike Hrvatske kroz javne konzultacije mogu uključiti u rad Vlade, znači početak tog procesa. Umjesto toga, vi ste radije odugovlačili sa zapravo stavljanjem ureda u funkciju, ugrozili ste europske novce, umjesto da radit pod okom javnosti. Moje pitanje je da li je ovo napravljeno svjesno i namjerno da bi se izbjegao javni nadzor ili naprosto fali sposobnosti? Hvala.
Hvala. Potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, saborski zastupniče. Prije svega, moram reći da pitanje koje ste uputili meni nema veze sa Ministarstvom gospodarstva. Vi ste napomenuli da ga upućujete ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, dakle ovo o čemu govorite nije u nadležnosti mojeg ministarstva. No, moram vam isto tako reći da svaki propis koji Vlada Republike Hrvatske donosi, uz svaki takav propis, dakle uredba, zakon, bilo kakva važnija odluka, takav propis prati i obrazac fiskalnog učinka koji treba dakle popuniti onaj tko predlaže takav propis, a cilj je da se naravno može pratiti u periodu nakon donošenja takve odluke, kakav će učinak imati dakle na fiskalne projekcije i gospodarstvo općenito. Što se tiče vašeg elaboriranja teško mi je odgovarati na sve što ste rekli, ali što vi više ovako govorite duže ćete sjediti u oporbi pa vas ja i potičem da vi tako samo i nastavite. S obzirom na uputu koju smo dobili od predsjednika Sabora da nije kršenje Poslovnika da budemo kraći u odgovorima, ja ću s ovime i završiti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Daniel Mondekar. Izvolite.
Pa zar poštovani ministre nikome u Vladi nije neugodno da ovaj proces stoji 14 mjeseci i trajati će još i duže? Zar nikome nije neugodno? I GONG i nekoliko drugih udruga do sada su već upozoravali Vladu da taji te određene informacije. Samo u prvoj polovici ove godine bilo je 17 zatvorenih sjednica, a neke vaše odluke javnost neće doznati jer su obavijene velom tajne. I sada 14 mjeseci vam nije bilo dovoljno da ustrojite ured koji to može promijeniti, eto.
Hvala. S ovim ćemo završiti ovaj dio sjednice. Nastavljamo u 12,30. Prvi je gospodin Boris Miletić, Ivanka Roksandić, Ivan Hanžek, Dubravka Šuica i tako redom. Hvala. Nastavljamo u 12,30. … [[Početak nije snimljen.]] na redu gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Grad Pula se u više navrata obraćao Vladi Republike Hrvatske konkretno potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva gospodinu Damiru Polančecu vezano uz privatizaciju "Uljanika". Javno smo otkazali interes Grada Pule o toj temi zbog izuzetnog značaja "Uljanika" za gospodarstvo i širu društvenu zajednicu sa željom da se brodogradilište sačuva i omogući rast i razvoj kao uspješno brodogradilište i glavni gospodarski pokretač Grada Pule koji sa svojih 3 tisuće 500 radnika izravnih i neizravno uzdržava više od 10 tisuća stanovnika. No "Uljanik" nije samo škver, "Uljanik" su i sva ona mali i srednji poduzetnici koji direktno ili indirektno žive uz brodogradilište. Vlada uporno želi u medije plasirati tezu da je na privatizaciju brodogradilišta tjera Europska komisija, no to nije istina, jer ona nigdje ne navodi da se brodogradilišta moraju privatizirati, već se inzistira na poštivanju europskih normi po pitanju subvencija i neodrživo samih brodogradilišta. Očigledno je da Vlada ne zna kako riješiti probleme ostalih brodogradilišta u Hrvatskoj, te zbog toga gura u isti koš uspješni "Uljanik" sa svim drugim brodogradilištima. Dok su ostala brodogradilišta ugodno živjela od sanacije do sanacije, kroz koju se u njih slijevalo milijarde kuna uz brojne afere poput one u "Brodosplitu" i "Kraljevici", "Uljanik" je provodio restrukturiranje i pozicionirao se na svjetskom tržištu kao respektiran igrač u svojoj branši. U pojedinim dijelovima "Uljanik" ima i do 15% udjela u svjetskom tržištu. Stoga je apsolutno neprihvatljiv takav stav prema jedinom uspješnom velikom hrvatskom brodogradilištu koji povrh svega već dvije godine ne koristi držana jamstva. Stoga moje pitanje predsjedniku Vlade glasi. Ako Italija članica Europske unije u svom vlasništvu ima brodogradilišta "Finkantiere" iz Molfakonea, zbog čega bi Vlada Republike Hrvatske srljala u privatizaciju uspješnog hrvatskog brodogradilišta "Uljanik"? Hvala.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Hrvatska Vlada nikamo ne srlja. Drugo, Hrvatska Vlada će zajedno s vama, znači i sa lokalnim jedinicama i regionalnim jedinicama lokalne, područne samouprave dogovoriti na koji način ćemo ići u proces privatizacije. Vi ćete biti apsolutno uključeni u cijeli proces. I treće, nije uredu da se strpa u isti koš kao što ste vi rekli i ja se s tom izjavnom slažem, ali mi to ni ne činimo. Vi kucate na otvorena vrata, ne samo da to ne činimo, nego hvalimo upravu "Uljanika" i škverane u "Uljaniku" koji dobro rade i koji nisu kao što ste rekli u zadnje dvije godine na popisu ovih koji primaju subvencije. Prema tome, sve ono što ste vi rekli ja potpisujem, osim vašeg zaključka, da Vlada ikamo srlja, ne srlja, ali isto tako da država ne treba biti vlasnik određenih gospodarskih subjekata i oko toga se slažem. Prema tome, mislim da kao što dobro posluju PEZ države, ne vidim razloga zašto bi se privatizacijom promijenilo njihovo poslovanje. Ja ne vjerujem da će ti isti uspješni ljudi koji vode danas i rade za "Uljanik" da će sutra s privatizacijom raditi slabije. To ako mi to dokažete ja sam spreman promijeniti naše stajalište ili moje stajalište, barem, pa ćemo razgovarati svi skupa što ćemo se na kraju dogovoriti. Ali ako danas dobro posluju u ovim uvjetima, tko to kaže da neće i sutra dobro poslovati? To ja ne razumijem.
Gospodin Miletić, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] da će se lokalna samouprava uključiti ja slušam već godinu dana, međutim nikakvog konkretnog odgovora nismo dobili. Ja samo želim naglasiti da Grad Pula i "Uljanik" žive 150 godina skupa. Možemo postaviti pitanje, da li je Pula gradila "Uljanik" i koliko je "Uljanik" gradio Pulu? Stoga očekujem da se Grad Pula aktivno uključi u taj proces, jer "Uljanik" u srži, u centru Pule je naprosto, nama je to prebitan gospodarski subjekt da bi se to odvijalo mimo nas. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatske vlade sa članicama i članovima Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje uputit ću evo sada državnom tajniku u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Pa gospodine državni tajniče jedan od značajnih projekata u reformi srednjoškolskog obrazovanja jest uvođenje državne mature. Svjedoci smo onoga što se događalo u mjesecu svibnju, ali i obećanja ministarstva da će se poduzeti značajni koraci u tome da se razriješi svi ovi problemi oko neinformiranosti učenika o uvođenju državne mature. Iskreno se nadam, ministarstvo je obećalo da će početkom ove godine biti riješeni svi uočeni problemi i da ćete provesti ja bih rekla jednu kampanju po školama koja će upravo razriješiti sve ono što su učenici i tražili. Pa vas molim da našoj javnosti, a i nama ovdje koji smo bili svjedoci tih događanja u mjesecu svibnju kažete što je ministarstvo učinilo do sada, evo petnaestak dana je od početka nove školske godine vezano uz državnu maturu?
Hvala. Državni tajnik gospodin Janjić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Točno je da je u svibnju mjesecu naš ministar zadao nekoliko obećanja stručnoj javnosti i našim učenicima, naravno i roditeljima, pa i vama ovdje u Hrvatskome saboru. Od tada su sva ta zadata obećanja izvršena i dopustite da vas na to podsjetim. Prvo je bilo da ćemo u Hrvatskome saboru u redovitoj proceduri donijeti Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. U ovome Viskom domu to je i učinjeno polovicom srpnja mjeseca, zakon je usvojen i stupio je na snagu objavom u "Narodnim novinama" 02. kolovoza ove godine. Mi smo se potrudili zbog što bolje informiranosti tiskati i jednu brošuru ovoga zakona i poslati u sve naše srednje, naravno i u osnovne škole. To je bilo prvo obećanje koje je ministar zadao. Temeljem toga i temeljem članka 82. u ovome zakonu stvorene su pretpostavke da se potpiše Pravilnik o polaganju državne mature, što je naš ministar učinio dva dana kasnije, 04. kolovoza i taj Pravilnik o polaganju državne mature definitivno je definirao sve ono na što su učenici postavljali pitanja. Taj Pravilnik je naravno na našim Web stranicama ministarstva, taj Pravilnik je na stranicama nacionalnoga centra i naravno "Narodnih novina" gdje se objavljuje. To je bilo drugo obećanje koje je također izvršeno. Treće je ministrovo obećanje bilo da će Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa sa Vijećem ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za uvođenje državne mature u hrvatski školski sustav i ostalim suradnicima objaviti jednu brošuru i poslati svakom vice maturantu u Republici Hrvatskoj a njih je 35 tisuća. Ova brošura je tiskana, upućena u sve naše škole i svaki naš vice maturant ima ovu brošuru kod sebe. U toj brošuri je pojašnjeno sve, tu su izvodi iz zakona, tu su očitovanja visokih učilišta, tu je objašnjen postupak od trenutka, predprijave državne mature do trenutka polaganja pa sve do središnjega državnoga, registra državne mature. I u konačnosti, odgovori na učenička najčešća pitanja, ne samo iz svibnja mjeseca, nego i kasnije koja su nam stizala mailovima. I četvrto obećanje je bilo da će s početkom ove školske godine naše ekipe obići sve srednje škole u Republici Hrvtskoj, obratiti se svim vice maturantima i iznijeti projekt državne mature, odgovoriti na sva moguća njihova pitanja. To smo započeli prošloga ponedjeljka i naše ekipe su na terenu obišli veliki dio škola i taj posao se nastavlja, otprilike za 10-ak dana će biti gotov. Time smo zapravo dali jednu vrlo cjelovitu informaciju svim našim učenicima, želimo da ne bude nikakvih dvojbi, nikakvih nedoumica kada budu prvi puta izašli na državnu maturu. Istina bog, da će to biti tek za nešto malo manje od dvije godine, ali želimo na vrijeme sve napraviti jer je ovo jedan od najjačih, najvažnijih projekata, ne samo provedbe državne mature nego i uvođenja vanjskoga vrednovanja u naš školski sustav, što jamačno podiže kvalitetu našega obrazovanja i bolje priprema učenike da budu što efikasniji kada upišu studij i da puno veći postotak završi taj studij u što kraćem roku. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođo Roksandić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, zadovoljna sam vašim odgovorom, vrlo zadovoljna. Ja sam istakla na samom početku, a i vi ste završili u svom izlaganju da je ovo vrlo značajan projekt. Ne bih samo rekla u reformi srednjoškolskog obrazovanja nego i u programu naše Vlade. To je, ja bih rekla, u školama povijesni trenutak ovo uvođenje državne mature, a i jedno, još od značajnih mjera ove Vlade a to je uvođenje antikorupcijskih mjera upravo u području obrazovanja. Hvala vam i mislim da za ove dvije godine imamo još dosta vremena, a ako će trebati i opetovati neke stvari iz ovih brošura i bilježaka a i onoga što se danas radi u našim srednjim školama.
Hvala. Postaviti će pitanje gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani premijeru. Ja sam hendikepiran u ovom svom nastupu jer ste skraćivanjem i preporukom da se skrati, a s obzirom da je kolega Dorić apsolvirao jedan dio mog pitanja prema ministru Pankretiću, a moje pitanje se odnosi na potpredsjednika Vlade Polančeca, onda zapravo ću malo pokušati skratiti to i nadam se zaraditi neki nagradni poen za drugi put, kada me treba kazniti zbog produženja. Naime, bivša Vlada i ova sadašnja Vlada najavile su u svojim i izbornim i tekućim aktivnostima izvoznu ofanzivu. Ta izvozna ofanziva trebala je polučiti rezultate u gospodarskom i u financijskom smislu koji su poznati onima koji su od struke, pa ih ja ne bih elaborirao. Međutim, nažalost, nakon godinu i pol dana primjene te izvozne ofanzive pokrivenost uvoza sa izvozom pala je sa 47 na 43%. U svakom slučaju to je podatak koji nikoga ne zadovoljava i koji u ovakvim okolnostima gospodarske situacije na globalnoj razini ali i na domaćoj razini traži određene mjere i traži određene zahvate. Ja neću pitati za podnošenje ostavke i razmišljanje o podnošenju ostavke, jer vidim da ova Bjelovarsko-koprivnička strana je spremna za takve odgovore, a potpredsjednik je vješt o tome, kao jadan od rijetkih u Vladi koji prizna svoju grješku na početku sastanka i onda razoruža svoje protivnike i onda se krene u drugom pravcu. Pa stoga moje pitanje je zapravo šta Vlada misli učiniti, a posebno potpredsjednik kao ministar gospodarstva i potpredsjednik Vlade za gospodarstvo uz stimulaciju ulaganja u izvozne grane, u izvozne djelatnosti. Ja to govorim i kao gradonačelnik grada u kojem se pripremaju ili su realizirane investicije u proizvodne procese namijenjene pretežno izvozu. Mi pokušavamo svojim mjerama koje su ograničene smanjiti opterećenja ali tražimo da isto to učini i Vlada.
Hvala. Potpredsjednik Polančec, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Da, mogu se složiti s vama da podatak da je pokrivenost uvoza izvozom u ovome trenutku ne 43, nego evo u srpnju, koncem zapravo srpnja bila 45,7%, nije nešto što bi nas trebalo činiti zadovoljnim. Ali činjenica je da poduzimamo niz aktivnosti koje će vjerujem u dužem vremenskom periodu dovesti do toga da ta pokrivenost uvoza izvozom bude puno veća nego je to u ovome trenutku. Ja ću spomenuti samo neke od mjera koje su u nadležnosti Ministarstva gospodarstva. Vi znate da negdje oko 40% direktnog izvoza, ako dodamo tome i izvoz kroz dakle, brodogradnju negdje oko 60% gotovo izvoza ostvaruju mala i srednja poduzeća u Republici Hrvatskoj. Mi imamo program poticanja razvoja malih i srednjih poduzetnika za koje smo u ovoj godini osigurali kroz dva ministarstva 350 milijuna kuna direktnih bespovratnih dakle, financijskih potpora, a uključene su u to i subvencije po kamati dakle, po kreditima. Preko 5 milijardi je kapital, dakle, kreditni potencijal osiguran u HABOR-u i plasiran prema takvim poduzećima. 350 milijuna bespovratnih potpora će biti isplaćeno u ovoj godini i upravo smo ovih dana pri kraju sa, dakale, analizama i ocjenjivanjem svakog pojedinog projekta. Po prvi puta u ovoj godini radno intenzivnim gospodarskim granama koje su prije svega pod opterećenjem i pod pritiskom konkurencije s Dalekog istoka, kao što je tekstilna industrija, kožarska, obućarska osigurali smo 200 milijuna kuna, nešto ispod 200 milijuna kuna direktnih potpora u skladu sa strategijama za svaku od tih pojedinih industrijskih grana. Natječaje, naši tekstilci, evo konkretno za koje smo osigurali 100 milijuna kuna mogu očekivati tijekom 9 mjeseca i svi oni koji zadovoljavaju uvjete mogu se javiti i ja ću biti sretan kada isplatimo u ovoj godini te novce, jer će im to sigurno biti itekako potrebno ali itekako veliki podstrek za daljnje aktivnosti jer znamo da kod naših tekstilnih tvrtki npr. preko 95% svega što proizvedu završi u izvozu. Restrukturiranje brodogradnje koliko god govorili o privatizaciji se također paralelno provodi. Pa recimo jedan podatak prosječna vrijednost broda koje danas, koji se isporučuje u 2008. godini daleko je iznad, u dolarima govorim od prosječne vrijednosti brodova isporučenih 2007. i 2006. godine. I to su neke od mjere kojima nastojimo dakle stimulirati proizvodnju, stimulirati izvoznike. Zakon o poticanju ulaganja je također naklonjen prije svega onima koji ulažu u proizvodne djelatnosti a isto tako osmišljavamo i novi program poticanja i sufinanciranja infrastrukture u poduzetničkim zonama prije svega u onim zonama gdje ćemo imati garancije da će se odvijati proizvodnja i proizvodnja namijenjena izvozu. Sve to vjerujem dovest će do toga da ova pokrivenost koja je relativno niska u ovom trenutku a posljedica je između ostalog jednim dijelom i monetarne politike u ovoj godini i ovakvog tečaja koji mora biti takav želimo li se uspješno boriti sa inflacijom. Ali je s druge strane i destimulativan za izvoznike. Stabilizacijom i zaustavljanjem inflacije dogodit će se i u tom segmentu promjena i ja vjerujem da ćemo 2009. godine biti sa pokrivenošću uvoza izvozom daleko iznad 50%. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Hanžek izvolite.
Pa ja ću kovertirati svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo i zato bih molio pismeno da ako je moguće dobiti jednu analizu kakvi su efekti poticaja i ulaganja kroz poticaje u pojedine grane i djelatnosti, da li je proporcionalno poticajima i mjerama se ostvaruje povećanje rezultata? Hvala lijepo.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Predlažem da zastupnici kratko i jezgrovito pitaju pa se onda može očekivati da će i ministri kratko i jezgrovito odgovoriti. Evo na redu je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, gospodine predsjedniče moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade premda je pitanje iz resora ministra prometa ali budući da mi se čini da je važno voljela bih da odgovori predsjednik Vlade. Mi u Dubrovniku znamo da daske život znače. Ali da od naših dasaka i naših pozornica treba stići cestom koja također život znači i u operativnom i u političkom smislu. Stoga koristim ovaj institut pitanja kako bih kao gradonačelnica Dubrovnika zahvalila predsjedniku Vlade i Hrvatskim autocestama što su donijeli po meni sada već povijesnu odluku da se započne projektiranje dionice ceste od Dubrovnika prema Dolima. Za nas je to zaista vrlo važno pitanje i vjerujem ne samo za nas nego za cijelu Hrvatsku i za cijeli hrvatski jug. Time ste nas dodatno učvrstili u uvjerenju da će autocesta stići do Dubrovnika. Međutim ima jedno po meni pitanje. Čini mi se da javnost nije dovoljno upoznata s detaljima oko trase, oko dinamike radova, oko mogućeg «Šengena» na Neumu jednog vrlo skorog dana. Oko Pelješkog mosta hoće li on biti u funkciji te autoceste? U javnosti se miješa brza cesta i autocesta. Znači čini mi se da ljudi nisu dovoljno upoznati s ovim sada već kažem povijesnim projektom ili čak projektom stoljeća ako nećemo reći 200 godina, dva stoljeća. Znači molila bih vas da odgovorite na pitanje zapravo da hrvatska javnost i građani dubrovačkog područja detaljnije saznaju o čemu se zapravo radi. Hvala lijepa.
Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospođo zastupnice pa bilo je i napisa i komentara i razno raznih rasprava o tome da su to samo predizborna obećanja i da cesta do Dubrovnika neće doći. I zato smo mi u nedavnim susretima i sa vama i sa stanovnicima dubrovačkog kraja i uopće juga Hrvatske odlučili napraviti nešto što prvotno nije bilo u planu. Prvotno je bilo u planu da cesta od Splita ide dalje prema Šestanovcu. Od Šestanovca do Ravče. Od Ravče do Ploča. I to sve ide svojim, ali da onda paralelno s tim započnemo upravo s ovom akcijom o kojoj ste vi rekli, a to je da od osojnika što je čvor Dubrovnik ide cesta prema Dolima. Znači da ne čekamo jedno za drugim dionica i tako na kraju dođe Dubrovnik nego da vrlo brzo i ja se nadam da će lokacijska dozvola za dionicu Osojnik-Doli biti gotova do siječnja što bi značilo da bi na proljeće mogli početi radovi. To je ono na čemu ćemo raditi i ja sam siguran da će ne samo tim, tom odlukom hrvatske Vlade i potpisivanjem ugovora sa projektantima koji smo napravili u Dubrovniku početkom srpnja, da će se stanovnici hrvatskog juga osjećati sigurnim nego i činjenicom da gradimo pelješki most. Ja ću još jedanput iskoristiti prigodu jer još uvijek ima onih pa i u političkim krugovima i u nekim drugim koji kažu da nema svrhe da nema smisla. Da bismo puno bolje mogli utrošiti novac koji ćemo graditi, kojim ćemo graditi pelješki most. To je apsolutno netočno. To je apsolutno lišeno svake odgovornosti i svakog smisla za procjenu važnosti takvog jednog projekta. Podsjećam da će Hrvatska izgradnjom pelješkog mosta prvi put nakon više stotina godina biti teritorijalno povezana i to nije, to nije, to je čak ako hoćete, ja nisam do sad nikad spomenuo i europsku dimenziju toga projekta ali i Šengen i Europska unija i tako dalje znače da Hrvatska mora biti teritorijalno povezana jer zamislite kod ministra Pankretića ako ide uvoz odnosno izvoz iz Hrvatske bilo kojeg poljoprivrednog proizvoda on mora proći kroz teritorij Bosne i Hercegovine. To je onda izvoz. Pa je onda za desetak, petnaest, dvadeset minuta opet uvoz u Hrvatsku i tako dalje i tako dalje. Ali nije to argument. To je samo još jedan dodatni argument koji evo nakon 5 godina u kojoj smo mi za pelješki most, u kojoj smo mi za autocestu do Dubrovnika i to navodimo. Prema tome gradimo Osojnik doli. Završavamo u prosincu i to je ono na što ću upozoriti, dvije dionice te autoceste Split-Dubrovnik, a to je Šestanovac-Ravča duga 40 kilometara. Ona će biti do kraja godine gotova. I bit će gotov čvor Ploče do Ploča grada. To je znači 9 kilometara, također gotovi do kraja godine. I do kraja godine će biti gotovo kad sad govorimo o autocestama bit će gotova naravno i puni profil autoceste Rijeka-Zagreb i do, očekujemo do ožujka onaj drugi dio Slavonike Đakovo-Osijek. Kad sam to spomenuo onda treba još reći da naravno da gradimo dalje i da smatram da će do kraja godine, to su procjene i ministra Kalmete i stručnjaka, da će i Ravča-Ploče bit gotova. To je također nekih 20-tak kilometara do kraja iduće godine a onda ide Ploče-Opuzen kao dionica koja se već i projektira i tako dalje. Prema tome dame i gospodo mi u Hrvatskoj možemo biti ponosni jer u Europi smo stekli ugled između ostaloga i gradnjom autocesta. Ali još više možemo biti ponosni na činjenicu da gdje god prođe autocesta je li riječ o Lici, je li riječ o punom profilu do Rijeke, je li riječ o Slavonici, bilo gdje, ili u Dubrovniku, kroz Split, zadarsko područje, šibensko svugdje je ta cesta ne samo značila život, nego je značila i bitno povećanje gospodarskih aktivnosti, a to znači zaposlenje i većeg standarda ljudi.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Pa evo gospodine predsjedniče, ako postoji institut zadovoljna, nezadovoljna, ja ću reći oduševljena odgovorom na pitanje.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Borislav Matković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, uvažena gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje bih postavio Ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu doktoru Darku Milinoviću, a ono se odnosi na radio terapiju karcinoma. Moje pitanje je kratko i jezgrovito gospodine ministre. Poznata je stvar da su za radio terapiju karcinoma u Republici Hrvatskoj duge liste čekanja i oprema je zastarjela. Što zapravo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi čini da bi popravilo takvo stanje?
Hvala. Gospodin ministar Milinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Uistinu još jedan problem u zdravstvenom sustavu su i liste čekanja i poglavito liste čekanja na radio terapiju. Jer kada sam razgovarao sa vodećim stručnjacima u državi i inozemstvu, dakle znao sam to ali evo želim to svoje znanje podijeliti i s vama, da 70% onih ljudi koji boluju od karcinoma završi na radio terapiji. Ali znao sam i za ovaj podataka da se često čeka i do 3 mjeseca dok se dođe na red za radio terapiju, a najučinkovitija radio terapija je u prvih 4, 5 tjedana. Znao sam i podatak da je Republika Hrvatska u zadnjih desetak, petnaestak godina nabavila samo 4 linearna akceleratora. Dakle, one uređaje koji su potrebiti za radiološku terapiju. Dakle, Ministarstvo zdravstva priprema jedan projekt i to će vrlo brzo ići u realizaciju, u proceduru Vlade Republike Hrvatske za nabavljanjem opreme u visini od oko 500 milijuna kuna. Od toga će se, dakle nadam se do četvrtog, trećeg, četvrtog mjeseca iduće godine nabaviti 9 linearnih akceleratora. Dakle, ako kažemo da smo u prošlih desetak godina nabavili 4 takva uređaja u evo idućih tri, četiri mjeseca nabavit ćemo 9 linearnih akceleratora i pripomoći dostupnosti zdravstvene usluge pacijentima kojima je to itekako potrebno. O učinkovitosti te terapije govori podatak da je ona učinkovitija. Podatak da je ona učinkovitija, zračenje učinkovitije nego svi posebno skupi lijekovi o kojima smo također govorili na ovom “Aktualnom satu“.
Hvala. Izvolite gospodin Matković.
Zadovoljan sam vašim odgovorom, a uvjeren sam da ćete vi osobno kao i naša Vlada napraviti sve u tom pravcu da poboljšamo kvalitetu i brzinu.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova i europskih integracija. Evo, ovo jutro smo čuli izvoz se javio u više pitanja i pitanje kako Vlada kroz različite resore potiče izvoz. Naravno, pitanje pokrivenosti izvoza uvozom je jedno važno pitanje hrvatskog gospodarstva i za hrvatsko društvo i za općenito napredak u Hrvatskoj. Pa evo, obzirom da je i Ministarstvo vanjskih poslova zapravo od samog svog osnutka jedna od tih institucija koje ima zadatak pripomagati izvoznicima i izvozu obzirom da se trenutno ministarstvo isto tako osim posla na važnim drugim vanjsko-političkim ciljevima bavi i preustrojom dakle ministarstva. Ja bih željela pitati ministra kako u tom novom preustroju kako ste zamislili upravo tu poziciju i taj dio gospodarske diplomacije o kojoj se često govori, često se imaju različita mišljenja, dosta se radi. Ali čini se da ima još prostora za napredak, pa evo ako mogu dobiti vaš odgovor kako ste predvidjeli u ovom novom preustroju da hrvatska diplomacija pomogne hrvatskim izvoznicima i hrvatskom izvozu.
Hvala. Ministar gospodin Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Osim ulaska u Europsku uniju i NATO savez što su naši glavni vanjsko-politički ciljevi. Hrvatska diplomacija ima isto tako važnu ulogu u jačanju uloge Republike Hrvatske na prostoru jugoistoka Europe. Važno nam je isto tako dobro odraditi mandat nestalne članice Vijeća sigurnosti UN-a. Ali isto tako kao jedan od naših prioriteta u ovom razdoblju zadali smo si i jačanje gospodarske komponente hrvatske diplomacije. Iz tog razloga pristupili smo i preustroju Ministarstva vanjskih poslova i sačinili smo takav ustroj koji je i prihvaćen na Vladi Republike Hrvatske u kojem unutar svake uprave u ministarstvu postoji odjel koji se bavi gospodarstvom. Dakle, i u upravi za susjedne zemlje, i u upravi za Europu i Sjedinjenje Američke Države i u upravi za multilateralu i izvaneuropsku bilateralu mi smo oformili odjele koji će se isključivo baviti gospodarskim pitanjima. Zašto je to važno? To je važno stoga što su hrvatske kompanije i hrvatska poduzeća sve aktivnija na vanjskim tržištima. To je nešto što možda nije dovoljno zamijećeno ni od hrvatske javnosti. Možda bi o tome trebalo i više govoriti, ali podaci koje smo, koje dobivamo iz dana u dan i kontakti koje imamo sa našim poduzećima potvrđuju da pogotovo na prostoru jugoistočne Europe u zemljama kao što su Bosna i Hercegovina, Srbija, Albanija, Makedonija, Kosovo sve je veća prisutnost hrvatskih firmi. Sve je više poslova ne samo onih koji se tiču izvoza hrvatskih roba na ta tržišta već i sudjelovanja u tenderima, u građevinskim radovima, u direktnim investicijama, preuzimanju određenih kompanija u tim zemljama. U svim tim aktivnostima pojavljuju se hrvatske kompanije. Iz tog razloga tražili smo najbolji mogući način kako im pomoći i odlučili smo se da idemo na individualni pristup. Hrvatska za sada nema na stotine i tisuće kompanija koje mogu raditi na stranim tržištima već je riječ u ovome trenutku o nešto manjem broju. Odlučili smo se zato na individualni pristup i ja sam krenuo već u konzultacije i razgovore sa predsjednicima uprava vodećih hrvatskih kompanija pitajući ih što konkretno hoće i što konkretno trebaju od naših diplomatsko-konzularnih predstavnika. Ono što sam čuo s jedne strane ispunilo mi je zadovoljstvom, jer nije točno da su hrvatske, pogotovo veće kompanije nezadovoljne onim što radi hrvatska diplomacija. Ima sjajnih primjera. Imenovali su mi i neke veleposlanike koji su zaista na usluzi, koji pomažu našim kompanijama, koji im otvaraju vrata, koji posebno pozorno prate da hrvatske tvrtke ne bi došle u diskriminirajući položaj na tim tržištima i mogu reći da sam s tim dijelom zadovoljan. Međutim, to nije dovoljno. Mi moramo unaprijediti rad hrvatske diplomacije, posebno smo iz tog razloga, i ovih dana ide upravo jedan dopis, naputak u diplomatsko-konzularnu mrežu gdje tražimo pojačanu aktivnost hrvatskih veleposlanika, gdje tražimo da sukladno potrebama imenuju i ljude koji će se baviti isključivo gospodarskim pitanjima jer želio dimenzionirati našu diplomatsko-konzularnu mrežu i gospodarske savjetnike, želimo biti konkretni. Ne želimo sudjelovati u priči, u mitu o gospodarskoj diplomaciji, već želimo konkretnim mjerama, konkretnim ljudima, konkretnim kompanijama pomagati direktno na terenu i u idućim mjesecima razgovarati ću sa svim većim hrvatskim izvoznicima, investitorima, svima onima koji rade na međunarodnim tržištima i vjerujem da ćemo ostvariti jednu dobru sinergiju koja će osigurati, naravno onda i gospodarski rast, veće plaće ovdje u Hrvatskoj, ali naravno i jaču ulogu Hrvatske, pogotovo na prostoru Jugoistočne Europe. Želim još jednu stvar naglasiti, o tome se dosta govorilo, bilo je postavljeno i pitanje.
Završite ministre.
Mogu još rečenicu?
Završite.
Dakle, što je sa vizama za građane nekih drugih zemalja koji moraju imati potrebne vize za ulazak u Hrvatsku išao je isto tako naputak da onima koji se bave biznisom, koji žele investirati u Hrvatsku da im se olakša postupak izdavanja vize. Hvala.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, ja sam iznimno zadovoljna odgovorom, pokazuje zrelost i Vlade i naše diplomacije da se bavi i ovim gospodarskim aspektom koji postaje sve važniji, sve jače i da bude sve prisutnija na tržištima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo članovi Vlade, uvaženi kolege i kolegice zastupnici. Danas želim postaviti svoje pitanje uvaženoj potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Naime, u Ustavu Republike Hrvatske svoji da nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvom obliku zlostavljanja. U javnosti je dakako prepoznato da se ova Vlada kao i ona bivša Vlada zalagala za nultu toleranciju prema nasilju, osobito onom nasilju nad djecom i među djecom. Međutim, na ovo izlaganje potaknuo me spot koji i danas možemo vidjeti na državnoj televiziji, a u tom se spotu uz Vijeće Europe pojavljuje i ime Ministarstva obitelji na čijem ste vi čelu. Prema mojim saznanjima, Hrvatska ima zakonom reguliranu zabranu tjelesnog kažnjavanja djece, ali želim na tragu nulte tolerancije prema nasilju istaknuti i nužnost osvještavanja među svima nama potrebu borbe protiv tjelesnog kažnjavanja djece. Znamo da je u lipnju ove godine održana i Međunarodna konferencija Vijeća Europe u okviru koje je pokrenuta i kampanja protiv tjelesnog kažnjavanja djece. Međutim, budući da nemamo saznanja, htjeli bismo da nas i vi izvijestite o tome koja je uloga ministarstva u ovoj kampanji, koji je njezin cilj i je li kampanja još uvijek traje ili je okončana? Hvala vam lijepo.
Hvala. Potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođa zastupnice, hvala vam lijepa na ovom pitanju. Kao što ste i sami rekli, kampanja Vijeća Europe koja je pokrenuta u Zagrebu i želim istaknuti da je Zagreb, odnosno Hrvatska Vlada je u ime svih nas dobila veliku čast da se ta kampanja Vijeća Europe protiv tjelesnog kažnjavanja djece pokrene upravo u našoj zemlji. Dakle, to je bilo u lipnju i Vijeće Europe je odabralo ponovo Hrvatsku kao zemlju partnera kao što je to učinilo i u nekoliko prijašnjih slučajeva i u kampanju za borbu protiv nasilja nad ženama, ali i u kampanju za senzibiliziranje cjelokupne javnosti, cjelokupne europske javnosti za borbu, za dostojan život osoba s invaliditetom. Dakle, ova kampanja je pokrenuta u Zagrebu, evo spomenuti ću da je kampanja u borbi protiv nasilja nad ženama pokrenuta u Madridu i na cilj ove kampanje koju smo, dakle zajedno sa Vijećem Europe pokrenuli jest ukidanje tjelesnog kažnjavanja djece u cijeloj Europi. Hrvatska je, i to sa zadovoljstvom i ponosom ističem jedna od rijetkih zemalja koja je u potpunosti u svom zakonodavstvu ukinula tjelesno kažnjavanje djece. No, naravno zakoni su jedno, praksa je drugo i ono što mi želimo svojom nacionalnom kampanjom i zato zahvaljujem na pitanju jer ovom prilikom mogu najaviti da ćemo svečano pokrenuti i nacionalnu kampanju, dakle kampanju za Hrvatsku, kao što smo to učinili i u borbi protiv nasilja nad ženama, svojom kampanjom dodatno senzibilizirati javnost, roditelje, odgajatelje, sve one koji sudjeluju na bilo koji način u sustavu odgoja svakoga djeteta. Dakle, ukazati da je tjelesno kažnjavanje ili bilo kakvo drugo kažnjavanje djece neprihvatljivo ponašanje. To ćemo učiniti prije svega kroz mrežu naših obiteljskih centara koju smo osnovali gotovo već u svim županijama, kao što znate i na druge načine. Tu pozivam i medije da se aktivno uključe. Rekli ste, spomenuli ste ovaj sjajan vide spot, to je dar Vijeća Europe, dakle to smo imali prvi put priliku vidjeti u Hrvatskoj i evo, na taj način će se Hrvatska i dodatno uključiti, rekla bih u preporuke glavnog tajnika Ujedinjenih naroda koje je 2009. godinu proglasio godinom potpunog ukidanja svih oblika, odnosno tjelesnog kažnjavanja prije svega. Tako da, evo još na kraju najavljujem da će naša kampanja obuhvatiti niz aktivnosti, ali ponavljam, ona će na poseban način biti predstavljena i mi ćemo posebno pozvati i jedinice lokalne uprave i samouprave da se svojim projektima uključe u sveukupnu kampanju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala vam lijepo na vašem odgovoru.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministri i ministrice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Poštovana gospođa potpredsjednice Vlade, osobno podržavam i pozdravljam sve što je hrvatska Vlada i vaše ministarstvo napravilo na zaštiti od nasilja u obitelji. Evo, ovih dana Državni zavod za statistiku objavio je publikaciju nasilja u obitelji od 2001. do 2006. godine s podacima o ovoj ozbiljnoj problematici. U ponedjeljak ćemo obilježiti 22. rujna, Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Istovremeno, pa je i to moje pitanje, svjedoci smo jumbo plakata i reklamnih poruka koje nam poručuju koliko Vlada daje za svoj vozni park, a istovremeno ne daje ništa, odnosno ne izdvaja niti kunu za sklonište za žene žrtve nasilja. Znamo li da je usvojena Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji za razdoblje 2008./2010. godina koja se zalaže za suprotno od ovoga što poruke i jumbo plakati kazuju. Molim vas da nam odgovorite o čemu je zapravo riječ kako bismo i mi kao zastupnice i zastupnici u ovome Visokome domu koji i odlučuju i o ovim pitanjima, a u konačnici i najšira javnost znali zapravo o čemu je uopće riječ.
Hvala. Potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Pa evo, reći ću vrlo kratko, jednostavno i zapravo bi mogla na taj način odgovoriti na vaše pitanje. Što se tiče kampanja Autonomne ženske kuće koja apelira na Vladu, ali ne samo na Vladu nego na gradove, općine, županije da se uključe u financiranje skloništa odnosno kuća koje su posebno izgrađene za zaštitu žena žrtava nasilja. Rekla bih "da", dakle "da" toj kampanji i rekla bih da oni zapravo svojom kampanjom i to smo apsolutno razjasnili evo i u razgovorima sa gospođom Nevom Tolle koja je na čelu Autonomne ženske kuće i sa drugima da je to kucanje na otvorena vrata. Zašto? Zato što je Vlada već prije nekoliko godina vrlo jasno rekla da prihvaća model financiranja, odnosno bolje rečeno sufinanciranja takvih skloništa po modelu koji su same čelnice udruga koje se bave zaštitom ljudskih prava i promicanjem ljudskih prava žena predložile. To je model 30-30-30, dakle 30% Vlada, 30% županija, 30% grad, 10% iz drugih izvora. Prema tome, Vlada je i u protekle četiri godine, evo sada peta, pokazala da razumije problem, da želi pomoći i aktivno i vrlo konkretno pomogla. Ja ću reći podatak samo da je moje ministarstvo ukupno dalo naravno putem natječaja, jer jedino tako možemo raspoređivati državne novce, gotovo 9 milijuna kuna upravo u te svrhe. Dodatno je Vlada intervenirala nekoliko puta, zapravo svake godine u nekim kriznim situacijama, recimo za Žensku grupu "Korak" odnosno kuću, odnosno sklonište koje postoji u Karlovcu, u Zagrebu za Autonomnu žensku kuću. Spomenut ću prošlogodišnji slučaj koji mislim da je sasvim, po nekoliko aspekata presedan. Naime, kao što znate, igrom slučaja, nesretnog slučaja ili nečeg drugog o čemu naravno sad nije vrijeme elaborirati, otkrivena je tajna adresa Autonomne ženske kuće, znači skloništa za žene u Zagrebu. Automatski smo reagirali kao Vlada i dva ministarstva, znači Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i ministarstvo kojem sam na čelu su u dogovoru sa Autonomnom ženskom kućom financirale uređenje nove lokacije koja je pronađena u Zagrebu, naravno tajna. Spominjem da je to jedinstven slučaj zato što smo i ministar zdravstva i socijalne skrbi i ja potpisali ugovor i potpisali dokumente bez da smo znali gdje je ta adresa i o kojem se to prostoru radi, znači na neviđeno, na povjerenje, da bismo zaštitili te žene. Radi se o velikim sredstvima, oko 5 milijuna kuna. Jednako tako, Vlada je pokrenula kao što znate i programe zapošljavanja žena žrtava nasilja koje financiramo kroz Ministarstvo gospodarstva. Tu se isto pokazuju važni rezultati, jer je glavni ili jedan od glavnih razloga zašto se često žene ne odlučuju prijaviti nasilnika i otići od njega, ekonomska ovisnost. Znači, pomažemo joj da stane na svoje noge. Prema tome, zaključno, i mi i Vlada kaže "da" financiranju odnosno sufinanciranju, ali Vlada nema mehanizme kojima može prisiliti grad ili županiju da se također uključi. Ja sam, i to je završno, poslala zbog toga pisma gradonačelnicima odnosno županima, danas u Hrvatskoj gdje postoje takva skloništa, s prijedlogom za zajednički sastanak i dogovor konačno o modelu financiranja. Hvala.
Hvala. Gospođa Bilić Vardić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednici Vlade na ovako iscrpnom odgovoru i mogu samo ponoviti ono što sam i u uvodu rekla, da pozdravljam i pohvaljujem nastojanja i realizaciju svega što je hrvatska Vlada i Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti napravilo na ovome planu i nadam se da će tako i ubuduće raditi. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa moje pitanje je za gospodina ministra zdravstva, doktora Milinovića. Istina, imao sam namjeru postaviti jedno drugo pitanje, ali nakon vašeg vjerujem lapsusa da 70% pacijenata sa … [[Govornik se ne razumije.]] završi na radio-terapiji i usudio bih se reći pomalo neprimjerenog slavodobitnog odgovora gospođi zastupnici Klarić u svezi Fonda skupih lijekova, osjećam potrebu da se nešto dodatno istakne kad je riječ o skupim lijekovima pa iz tog razloga postavljam pitanje na tu temu. Gospodine ministre, podsjećam vas, u siječnju, kod usvajanja proračuna za ovu godinu upozorio sam vas na činjenicu da 200 milijuna kuna nije dostatno za Fond skupih lijekova. Ja automatski sam predložio da se ta stavka poveća na 350 milijuna kuna kako bi najteži bolesnici u Hrvatskoj imali primjerenu terapiju. Međutim, moj ste prijedlog ignorirali tipičnom HDZ-ovom bahatošću koji uvažava samo argument sile broja ruku vladajuće koalicije u ovoj sabornici, a ne silu argumenata. Sve što se nakon toga događalo u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje bilo je posljedica te vaše odluke. Posljedica odluke da Fond skupih lijekova nije imao dovoljno novaca. I stoga je HZZO tipičnom birokratskom navikom administrativnim preprekama, smanjujući proračunske rupe u svom budžetu smanjivao i šanse najtežih bolesnika za dužim i kvalitetnijim životom. Odugovlačilo se sa odobravanjem terapije, nisu se odobravali zahtjevi, nisu uvedene nove dijagnostičke skupine koje je upravo HDZ obećao u listopadu 2007. Iz HZZO-a se poručivalo: "Neki pacijenti moraju umrijeti." Ali ta posljedica bila je posljedica vaše odluke da se u Fondu skupih lijekova ove godine osigura 200 milijuna kuna, a ne 350 kao što je SDP za ovom govornicom predlagao. Sve što se dogodilo sa pacijentima koji su nepotrebno patili posljedica je te vaše odluke. Stoga vas ja pitam ministre, da li osjećate osobnu odgovornost što ste osam mjeseci zakasnili i osam mjeseci uskratili pravo pacijentima Hrvatske od najtežih bolesti da dobiju kvalitetnu terapiju, uskratili patnje njihovim obiteljima i smanjili šansu da žive duže i kvalitetnije?
Ministar gospodin Darko Milinović. Izvolite.
Rekao bi Mladen Delić, ljudi je li to moguće. Čuli smo sad, zahvaljujem na pitanju za radio-terapiju gdje smo nabavili, gdje nabavljamo devet novih akceleratora linearnih za radio-terapiju. A vi znate da Fond skupih lijekova iz godine u godine, što se tiče financijskih, buja zbog takvih kao što ste vi koji pripadate jednom lobiju zbog kojeg imate koristi pa ovakvu demagogiju širite ovdje. Ali znate što? … [[Upadica se ne čuje.]] I to treba reći otvoreno. Ali znate što, vi ste sebe toliko ishvalili, da sam se ja sjetio svog jednog prijatelja. Sebe ste hvalili. Pa veli on meni, znaš Dado veli, ja sam oženio najljepšu, najbolju, najzgodniju, najpametniju curu u svom gradu. Ja velim Bože sveti kako ti to znaš, veli rekla mi je njezina mama. Dosta samohvale.
Hvala. Gospodin zastupnik Jovanović. Izvolite.
Nisam zadovoljan s vašim odgovorom gospodine ministre, stoga vas molim da i pisano odgovorite na moje pitanje, ali uz to da mi u tom pisanom odgovoru dostavite koliko je i po kojim dijagnozama do sada uloženo zahtjeva zahtijeva za fond skupih lijekova, koliko je novaca potrošeno za tu svrhu, koliki je to postotak od ukupne potrošnje lijekova na recept, koliko je trajala procedura od … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas gospodine predsjedniče Sabora, dozvolite mi da govorim.
Dozvoljava vam se i završite jer imate minut za komentar.
Dakle koliko je novaca potrošeno za odobrene zahtjeve, koliko je to postotaka od ukupne potrošnje, koliko je trajala procedura od slanja zahtjeva do početka liječenja, koliko je zahtjeva … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … i molim da dostavite pismeno koji mobing to ja zastupam i koje dokaze imate za to.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, članovi Vlade. Ja cijenim državnog tajnika, ali mislim da je ovdje trebao biti ministar Primorac. Isto tako nema sada ni … [[Ne razumije se.]] Vlade, pa ću ja ovo pitanje uputiti potpredsjednici Vlade, s obzirom da je potpredsjednica Vlade. Mislim da državni tajnik nema toliku odgovornost odgovarati na ovakva pitanja, jer je profesionalac. U ovom ministarstvu su samo problemi. HNOS nije realiziran kako je ministar obećao. Srednja škola za sve nije ostvarena. Podsjećam da učenici 3. i 4. razreda moraju plaćati prijevoz, da je taj prijevoz znatno skuplji od onoga tržišnog prijevoza pa se postavlja pitanje da li je tu i pitanje pranja novca unutar samog ministarstva i obrazovanja. Školske torbe nisu lakše kako je netko obećao. Djeca koja ih nose na leđima su puno lakša od njih, a istovremeno se u Hrvatskoj provodi kampanja protiv zlostavljanja djece. Neviđena blamaža je doživljena sa državnom maturom, studenti su već četvrti puta ove godine izišli na ulice i prosvjeduju, spolni odgoj nije uveden u škole, u školama se provodi segregacija po spolu, jednom riječju katastrofa. Moje pitanje čitavoj Vladi, da li ova Vlada, a posebno evo sada potpredsjednici, da li ova Vlada shvaća da se društvo znanja neće ostvariti s radom ovakvog ministarstva?
Gospođa potpredsjednica Kosor, izvolite. Iako je adresirano na ministra Primorca kojeg zamjenjuje državni tajnik i u skladu sa Poslovnikom sasvim dovoljan. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne. Državni tajnik je tu. Molim vas nemojte mijenjati Poslovnik. Kada nema ministra, državni tajnik. A izvolite, gospođo potpredsjednice.
Nema problema gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ali dozvolite da gospodinu zastupniku kažem, vjerojatno ne zna da je državni tajnik zamjenik ministra, državne tajnice ili državni tajnici zamjenjuju ministra i da su to također državni dužnosnici kompetentni i po Poslovniku hrvatske Vlade i po Poslovniku Hrvatskoga sabora odgovarati na vaša pitanja. Ali ako želite da vam odgovorim ja, naravno vrlo rado uz naravno jednu napomenu da je ministar Primorac otišao po nalogu premijera na posljednji ispraćaj uvaženog našeg prije svega intelektualca, Tomislava Ladana, pa vjerujem da ćete i vi to uvažiti i da ćete imati za to razumijevanja. Vi zapravo niste postavili pitanje pa je onda nemoguće na to ne pitanje odgovoriti odgovorom. Naime, vi ste nabrajali niz objeda na račun rada ministarstva i na račun rada ministra Primorca. Ono što ja mogu odgovoriti u ime Vlade jest da će društvo znanja ili Hrvatska kao društvo znanja ostati i dalje jedan od temeljnih stupova u radu ove Vlade. Da je to jedan od temeljnih stupova programa Vlade i da je Vlada to i u prošlom mandatu dokazala, a biti će prostora itekako i u ovom mandatu. Ja ću vas samo podsjetiti da smo mi na početku našega prošlog mandata počeli sa jednim velikim projektom besplatnih udžbenika za obitelji sa osmero i više djece i da smo tada rekli kada proračun to bude dopuštao i prilika, učiniti ćemo sve da to tako bude. Mi ćemo taj projekt proširiti i na sve učenike koji su obuhvaćeni obvezatnim školovanjem i kao što vidite mi to i činimo. Mi smo, naravno jer taj projekt treba gledati i puno šire, treba najprije vidjeti ima li Hrvatska djece i hoće li Hrvatska imati djece i zato smo morali i u prošlom mandatu popravljati sve ono što je vlast ispred nas pokvarila i učinila krivo i učinila to da danas 2008. godine u razredima imamo sve manje i manje učenika prvih razreda, a to je posljedica politike Vlade 2000.-2001., je jer je 2003. dragi gospodine zastupniče rođeno najmanje djece u Hrvatskoj ikada od kako se mjeri broj rođene djece. Prema tome to su podaci koje moramo gledati također u sklopu cijelog ovog problema. Dakle moramo imati djecu za koju ćemo se brinuti. Hvala Bogu trend je upravo zahvaljujući i projektima ove Vlade preokrenut, mi sada držimo negdje prosjek 42 tisuće 43. Napominjem da će se posljedice pogotovo ove iz 2003. kada je broj rođene djece ponavljam, bio najmanji ikada, tek osjetiti i mi ćemo imati sve manje i manje prvih razreda, a očekujemo uzlazni trend tek negdje oko 2010. odnosno 2011., pa ne znam zašto eto oko toga niste nešto pitali. Prema tome napominjem da smo samo za besplatne udžbenike u ovoj godini oko 400 milijuna kuna izdvojili gospodine zastupniče, to nije mali novac. Osigurali naravno besplatni prijevoz i smještaj u studentske odnosno u đačke domove, odnosno u učeničke domove dakle za prvi i drugi razred i mi ćemo taj projekt kao što smo rekli i širiti. A što se tiče vaše objede, jer se to u kontekstu svoga pitanja spomenuli da sumnjate za pranje novca, mislim da je to uistinu teška objeda, ako imate dokaze gospodine zastupniče, podnosite prijavu USKOK-u, Državnom odvjetništvu i drugim držanim tijelima koji se time bave.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Cijenjena gospođo potpredsjednice Vlade. Ja doista nisam znao kakva je seksualna aktivnost bila između 2000. i 2003. godine i koliko se djece rađali, i koliko ste vi u tome doprinijeli da se od 2003. pa evo do 2008. godine rađa više djece. Ja vas samo podsjećam, da ovo ministarstvo donijelo i protuustavnu odluku koju je stavilo u neravnopravan položaj učenike trećih i četvrtih razreda i studente u odnosu na učenike prvih i drugih. Ja bih zamolio … [[Govornik nije uključen.]]
Ovako, ostavite tu torbu to nije u sladu sa Poslovnikom da se nosaju torbe ovdje. Molim vas, ostavite torbu i idite na svoje mjesto. Kakvo je ovo, šta je ovo? Imate li još ovakvih? Dajte još izaberite. Na redu je gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Gospodine predsjedniče, evo ja ću jedno kratko pitanje postaviti ministrici pravosuđa. Gospođo ministrice, upoznati smo s problemom smještajnih kapaciteta u zatvorskom sustavu, ali i napora Resornog ministarstva pravosuđa i vašeg osobnog da taj problem i rješava. Postoje li novi projekti? Poduzima li se neke nove mjere za rješavanje problema prekapaciranosti hrvatskih zatvora? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče. Doista, problem prekapaciranosti u hrvatskim zatvorima postoji. Naime, u Hrvatskoj je 2001. godine donijet Zakon o izvršavanju kazne zatvora. Taj zakon je te 2001. doista akceptirao najviše europske standarde za zatvorski sustav sukladno europskim zatvorskim standardima. No očito je da istovremeno sa donošenjem tog zakona nije bio jasan investicijski program, a nisu bila niti osigurana sredstva da bi se taj zakon mogao i provoditi i osigurati zatvorski kapaciteti. Moram reći, kada sam došla na čelo ovog ministarstva da sam u proračunu na poziciji investicija u zatvorski sustav zatekla milijun kuna. Danas ta pozicija na toj poziciji stoji 36 milijuna kuna iz razloga jer svaka ozbiljna Vlada i ozbiljna država mora osigurati uvjete da zakone koje je donijela i provodi. Stoga mi imamo i trenutno višak od otprilike tisuću 200 mjesta, odnosno nedostatak. Imamo u programu projekte koji su ili u pripremi ili u provedbi. Dakle, u kaznionici u Glini u zatvorskoj bolnici u Zagrebu, u zatvoru u Zagrebu, u zatvoru u Varaždinu i u kaznionici i zatvoru u Šibeniku. U projektima koji su već u tijeku biti će osigurano otprilike 800 mjesta u zatvorima, a u kaznionici u zatvoru u Šibeniku gdje je projekt tek u fazi pripreme projektnog zadatka, otprilike 400 zatvorskih i 200 pritvorskih mjesta. No, obzirom na europski trend, a tu ni Hrvatska nije izuzetak, o povećanju pritisaka na zatvorske kapacitete u Hrvatskoj i u Ministarstvu pravosuđa provodimo i niz mjera kako bi smo oteretili zatvorski sustav, prije svega to je projekt "Probacije" koji je jedan od prioritetnih vladinih projekata i projekt alternativnih …
Hvala lijepa.
… izvršavanja sankcija. Hvala.
Gospodin Mihalić. Izvolite.
Hvala lijepa, zadovoljan sam odgovorom.
Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević- Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine Polančecu. Nema sumnje da Hrvatska ulazi u razdoblje krize. Približili smo se cijenama, onim cijenama koje vrijede u Europskoj uniji, a prosječna plaća u Hrvatskoj jedva dostiže trećinu prosječne plaće u Europskoj uniji. Uvoz nam je dvostruko veći od izvoza, zaduženost države opasno je visoka, a građani se sve više zadužuju da bi koliko toliko zakrpali svoj standard i da bi kupili one najosnovnije artikle. Ukratko da bi preživjeli. I dok inflatorna spirala uzima sve veći zamah, vi se protiv inflacije borite na jedan posve bizaran način nepoznat u ekonomskoj znanosti. Na teren šaljete inspektore, kao da oni mogu popraviti takvo jedno stanje, kao Don Quihote na vjetrenjače. Govorite o neopravdanim poskupljenjima, to je terminologija socijalizma, koji je prije sat i pol vremena osudio premijer Sanader. Kao da se makroekonomska politika može voditi samo vapajima, odnosno uopće vapajima. Moje pitanje glasi, obećali ste da ćete timom ekonomskih stručnjaka preko ljeta sačiniti antiinflatorni program? Pa gdje je taj program? Ljeto je završilo, trebali bi ste hrvatskoj javnosti predočiti taj program ili mislite li zaista da će ta inflacija riješiti se sama po sebi, kao da se inflacija, kao da je to jedna prirodna pojava pa je došla kako došla, tako i pošla, da će se povući sama od sebe kao što se evo očito vi s obzirom da nemamo još na sunce na vidiku, taj antiinflatorni program povlačite od ove velike odgovornosti.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče zahvaljujem vam. Štovana saborska zastupnice, ja moram reći da se s vama osobno mogu u mnogo čemu složiti. Ono u čemu se ne mogu složiti ili s kim se ne mogu složiti, ne mogu se složiti sa autorom teksta koji ste pročitali malo prije. Ne mogu se složiti s njime iz nekoliko razloga. Dakle, i jučer sam o tome govorio i danas ću ponoviti. Inflacija koju mi u Hrvatskoj imamo je inflacija koja nastaje na strani ponude, ona nema veze ili vrlo male veze ima sa potražnjom i nije generirana povećanom potražnom u Republici Hrvatskoj, nego je generirana, dakle, vanjskim čimbenicima, generirala je rastom cijena na strani ponude. Prije svega rastom cijena nafte i naftnih derivata. S druge strane rastom cijena žitarica na tržištu Europe i svijeta pa i tržištu Hrvatske posljedično zbog suše koje smo imali 2006. i 07. godine u Hrvatskoj i Europi. Ona je generirana također vanjskim faktorom, prenesenim faktorom, rastom cijene kapitala zbog tzv. drugorazrednih hipotekarnih kredita, koji su Hrvatsku došli, koje se reflektiraju, dakle, zbog krize na američkom financijskom tržištu, zbog čega dolazi do rasta cijena kapitala. Poštovana saborska zastupnice, da hrvatska Vlada nije promišljala i naravno pripremala se za nadolazeći val inflacije, onda mi danas ne bismo svjedočili inflaciji kakvu imamo, nego vjerujete daleko, daleko više. Koje su to mjere poduzete, ja ću podsjetiti još jedanput samo na neke od najvažnijih mjera. Jedna od prvih mjera bilo je saniranje posljedica suše već u 12 mjesecu 2007. godine, dakle, isplatom 450 milijuna dodatnih sredstava iz državnog proračuna kako bi se sanirale te negativne posljedice suše. Plivajuće trošarine na naftu i naftne derivate smo također benzin i dizel uveli u srpnju mjesecu prošle godine. U prvih 6 mjeseci ove godine nismo dizali cijenu električne energije i plina. A kada tako olako dajete ocjene o tome da su cijene npr. energenata u Republici Hrvatskoj na razini, cijene energenata u drugim zemljama u našem okruženju, onda morate napraviti jednu analizu, imati podlogu za takvu tvrdnju a onda bih vam samo nekoliko brojaka spomenuo. Prosječna cijena po kojoj danas INA prodaje plin u Hrvatskoj je kunu i 20, možda kunu i 22 lipe. Nabavna cijena onih 40% plina koje se u Hrvatskoj potroši je dvije kune i 27, to je tržna cijena plina na europskom i svjetskom, na europskom tržištu. A znate zašto 1. srpnja ove godine nema niti jednog drugog ponuđača električne energije u Hrvatskoj osim HEP-a iako to zakonske mogućnosti dozvoljavaju? Pa zato jer ne mogu ponuditi nižu cijenu električne energije od one koju danas nudi HEP. I da, dogovorili smo i ispregovarali smo da neće biti do konca 2009. godine novog povećanja cijene električne energije. I da, neće biti povećanja cijene plina za tzv. tarifne kupce, tu se misli na domaćinstva i na sva ona gospodarstva, poduzeća koja dobivaju plin preko distribucijskih poduzeća, ukupno ih je 38 u Republici Hrvatskoj. To su sve mjere koje smo mi poduzeli kao i mjere za ublažavanje posljedica koje su napravljene i izrađene u koordinaciji Ministarstva financija i Ministarstva gospodarstva [[Upadica: Hvala, završite potpredsjedniče.]] Hvala lijepa. Evo završiti ću. Nigdje nismo govorili o ekonomskom timu stručnjaka kojega ćemo kroz ljeto formirati jer imamo dovoljno kompetencija i znanja i znamo se boriti sa inflacijom. I na kraju mi dozvolite jedan osobni komentar i od vas sam gospođo zastupnice očekivao da ćete reagirati kod primitivizma kojega smo maloprije imali prilike čuti od jednog saborskog zastupnika i razočaran sam što takva reakcija nije došla, što je izostala. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Vlade, morali biste shvatiti da inflacija pogađa zaista one najsiromašnije radnike sa malim plaćama i umirovljenike. Vi ste 2003. godine naslijedili inflaciju od 2%, a ljetos je bila 8,4% s time da za one najsiromašnije građane ona iznosi 20%, to je za one koji moraju kupovati, ne jahte, ne skupe automobile i druge tričarije, nego moraju kupovati za njih kapitalne stvari, kao što su ulje, kruh i mlijeko da bi uopće preživjeli. A vi upravo, gospodine Polančec, tvrdite ovako demagoški da nije nas ta inflacija bi bila još i veća i na takav način tješite građane. Ali njih ne zanima ta demagogija, njih zanima bolji život kojeg očito vi i ova garnitura niti možete niti im to hoćete osigurati.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Mirando Mršić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ja ću svoje pitanje uputiti a ne kome drugom, nego ministru Milinoviću. A ono o čemu bih htio naglasiti je stanje u zdravstvu u trenutku u kojem sada jest. Gospodine ministre, na početku svoga mandata ste rekli, citiram: „Kada sam preuzeo ovaj resor osnovni mi je motiv bio stabilizirati sustav i provesti ozbiljnu reformu.“. Prvi reformski korak koji ste poduzeli je bio da ste odustali od timova za reformu onih koji su trebali provesti reformu. Drugi korak je bio najava da ćete od 1. kolovoza ove godine pratiti potrošnju u bolnicama i da ćete beskompromisno smijeniti one ravnatelje koji se ne budu držali financijskih okvira. 1. kolovoza je prošao, prošao je evo i 15. rujna, još nemamo ni podataka o tome koje su ravnatelji kako poslovali. Rekli ste da su se neki ravnatelji dogovorili sa dobavljačima što je krivično djelo, niste rekli koji su to ravnatelji, smijenjen nije nitko a znamo i zašto. Jer na čelu bolnica su mahom postavljeni ravnatelji članovi HDZ-a, pa kako to da bi sada smijenili svoje ljude, nije to baš u redu u ovom trenutku. Umjesto da djelujete okrenuli ste se razmišljanju, pa razmišljate o novim potezima, o novom porezu na duhanske proizvode, razmišljate o participacijama i o inventivnim modelima obveznog zdravstvenog osiguranja kojega nema nigdje u svijetu, a i razmišljaju vaši suradnici pa recimo direktor Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje razmišlja o ukidanju biokemijskih laboratorija u domovima zdravlja na takav način definitivno onemogućava zdravstvenu zaštitu našim građanima. Vi ministre izgleda a i cijeli sustav samo razmišljate i u stadiju ste razmišljanja a nije li vrijeme da nešto i učinite?
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, zahvaljujem se na ovom pitanju. Je, ja sam rekao, obećao da ću stabilizirati bolnički sustav, ne ja nego Vlada Republike Hrvatske zajedno sa svojim koalicijskim partnerima i da je reforma jedan stalni proces, ja sam ga usporedio sa igračkom od plastelina, pa djetetu dosadi ta igračka pa je onda malo preoblikuje, pa je opet zanimljiva. Tako ja vidim zdravstvo, moramo ga uvijek, svakodnevno, gotovo svakodnevno preoblikovati. Stabilizirali smo zdravstveni sustav, ja sam x puta rekao i sada ću ponoviti. Do 1. 4. bolnice su stvarale, bolnički sustav je stvarao 100 milijuna kuna duga na mjesečnoj razini. Sad ne stvara novi dug već prvi put od 4., 4., 5., 6., 7., 8. i 9. mjesec dug u zdravstvenom sustavu pada. Nije li to stabilizacija zdravstvenog sustava? Rekao sam i sad ponavljam smijenit ću ravnatelje koji nisu znali odgovoriti na nove uvjete poslovanja. Ali dozvolite da li je bitno je li to 10 dana prije ili poslije jer sam imao nekakvih naznaka da je moguće da su pojedini ravnatelji da bi dokazali svoju financijsku stabilnost svoje ustanove dogovarali sa dobavljačima. To sam ja načuo i zato sam dao da se napravi itekako dobra analiza prije sastanka koji sad najavljujem 39. na Plitvicama o kojem će se, na kojem će se razgovarati oko poslovanja bolnica u ovom proteklom mandatu. Rekli ste da sam ukinuo tim. Nisam ukinuo tim. Ja pripremam reformu zdravstvenog sustava u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Itekako pametnih, sposobnih mladih ljudi ima koji to priprema i onda idemo u javnu raspravu. Naravno, najprije svojoj stranci, svojim koalicijskim partnerima, Vladi Republike Hrvatske pa onda idemo u javnu raspravu. Spreman sam doć u za mene osinje gnijezdo u političkom smislu, SDP, i govoriti o reformi zdravstvenog sustava. Biokemijski laboratorij, ukidanje biokemijskog laboratorija pa to je takva demagogija. Što smo mi rekli? Mi idemo u one domove zdravlja koji nemaju laboratorije reći u reformi zdravstvenog sustava da će liječnik izvaditi ili sestra izvaditi krv i da će tu krv deponirati, da ćemo organizirati prijevoz da oni domovi zdravlja koji nemaju laboratorij da ne moraju pacijenti ići s jednog kraja Zagreba na drugi da bi išli izvaditi krv nego da izvade krv kod liječnika opće prakse, obiteljske medicine i da to mjesto pacijenta radi služba koja će organizirati Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. I sad najavljujem 30.9. sastanak na Plitvicama na kojem ćemo razgovarati. Pozivam vas da dođete evo javno, vas i gospodina Jovanovića, dapače da dođete i da tamo razgovaramo o poslovanju bolničkog sustava tijekom ovih 4, 5 mjeseci od 4. mjeseca. Ja sam spreman na takvu jednu raspravu. Spreman sam još jedan poziv uputiti, evo oprostite vas dvojici. Čini mi se da sam ipak uspio u dijelu SDP-a pa i svih u Hrvatskom saboru izdignuti zdravstvo iznad usko političkih interesa. Ja znam da vi volite svoju stranku. Ja obožavam svoju. Ali Hrvatska mi je iznad svega. I još jednom pozivam na politički konsenzus. Izdignimo zdravstvo iznad uskostranačkih interesa a vama moram objasniti da sam ja čuo podatak od eminentnih stručnjaka da 70% onkoloških pacijenata završi na radio terapiji. Ili prije operacije ili poslije operacije. Ja sam to čuo. Dopustite, dopustite da sam dobio krivu informaciju. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Mirando Mršić. Izvolite.
Gospodine ministre opet razmišljate i tu nam prodajete razmišljanja o tome šta bi i kako bi trebalo napraviti da, da je ukidanje domova zdravlja je dopis, biokemijskih laboratorija. Tu je dopis od Zavoda za zdravstveno osiguranje u kojem se od vas traži očitovanje od toga. Prema tome osim što je to jedna glupost je isto tako, mislim da se Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nema pravo miješati u zdravstvenu politiku jer je to politika Ministarstva zdravstva. A sustav vam se raspada i mislim da je vrijeme da pokrenete reformu ili da svima javno kažete da od reforme nema ništa i da će ravnatelji i dalje skrivati svoje dugove a da niste ni spomenuli okomili ste se na skupe lijekove a zaboravili ste 3 milijarde kuna koje vam u ovom trenutku cure u lijekovima na recept. Dvije milijarde i 300 ako se sjetim je u proračunu. Dvije milijarde i 300 vam je proračun lijekova na recept. U ovom trenutku vam je to promašeno i do kraja godine će vam prijeći 3 milijarde [[Upadica: Hvala lijepa.]] Prema tome vrijeme je da se pozabavite cijelim sustavom a ne samo jednim njegovim dijelom.
Hvala lijepa. Kad se pobijedi onda se može predlagati sve moguće. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte produživati ovo preko. Ja sam vas zamolio i u odgovorima i u pitanjima. Puno trošimo vremena i zato smo evo vidite tu dva sata a još ima 7, 8 zastupnika. Izvolite, gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje bih imao za predsjednika Vlade i ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. Obzirom da tržište rada u Hrvatskoj, uskoro će postati jedinstveni dio tržišta radne snage članica zemalja Europske unije, normalno prije toga Hrvatska će morati ispuniti određene uvjete, a posebno što se tiče promjena Zakona o radu. Nedavno je i na tu temu predsjednik Vlade imao sastanak sa socijalnim partnerima. Ja bih volio čuti, a posebno zbog toga što u posljednje vrijeme rastu velike tenzije među socijalnim partnerima pa možemo svakodnevno i danas čitati ili čuti kroz medije da pojedini socijalni partneri traže da se smanjuju radnička prava. Da se mijenja Zakon o radu u ovom ili onom smjeru. Mene interesira da mi gospodine potpredsjedniče odgovorite što hrvatski radnici mogu očekivati uskoro kroz usklađivanje znači našeg radnog zakonodavstva sa direktivama Europske unije? Da li će to biti na štetu tržišta rada, znači na štetu radnog zakonodavstva, na štetu radnika posebno u području rada na određeno vrijeme, posebno u području radnog vremena, posebno eto spominje se i stanke, stanke za odmor za vrijeme rada? Znači godišnjih odmora i tako dalje. Eto radi građana, hrvatske javnosti a posebno radnika mogli bi čuti od vas što će ustvari biti u tom, u tom smjeru.
Potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine saborski zastupniče zahvaljujem vam na ovome pitanju. Prije svega želim vrlo jasno reći da je dogovor socijalnih partnera dakle i predstavnika Vlade i predstavnika poslodavaca i predstavnika radnika da se u ovome trenutku kada govorimo o Zakonu o radu idemo isključivo na usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle uskladiti taj zakon sa najboljom europskom praksom i ne raditi iskorak izvan tih okvira. Pri tome moram reći da je nekoliko poglavlja koja su izuzetno zanimljiva hrvatskoj javnosti prije svega radnicima, vi ste neka od njih spomenuli. Ja ću samo u kratkim crtama se na njih referirati. Prije svega kad govorimo o radu na određeno vrijeme dozvolite mi da iznesem nekoliko brojaka. Želim reći da u Hrvatskoj od svih zaposlenih danas radnika svega 12,9% su zaposleni na određeno vrijeme. U zemljama Europske unije je to 14,9%. Međutim kada govorimo o novom zapošljavanju ili onom zapošljavanju kroz jednu godinu onda tijekom godine zapravo preko 80% svih zaposlenih zaposli se na određeno vrijeme i tu naravno postoji prostor za razgovore socijalnih partnera. Razgovori socijalnih partnera, socijalni dijalog je nešto na što se mi ne samo kunemo, nego to živimo i provodimo u praksi i upravo zbog toga su i u mandatu protekle Vlade i ove Vlade utvrđeni određeni standardi. Standardi komuniciranja na Gospodarskom socijalnom vijeću koji se danas održava moram reći redovito gotovo jednom tjedno. Standardi susretanja samog premijera, predsjednika Vlade u bilateralnim razgovorima sa poslodavcima i sa naravno sindikatima i tripartitni sastanci koji se jednom u dva mjeseca održavaju. Uz dakle izmjene koje će biti isključivo usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije. Htio bih reći da će biti određeni, dakle proširenja prava radnika. Prije svega vi ste spomenuli tjedno radno vrijeme. Do sada je tjedno radno vrijeme bilo 40 sati, puno radno vrijeme plus dozvoljeno prekovremeno od 10 radnih sati. Sada se to smanjuje na 40 sati punog radnog vremena plus maksimalno dozvoljeno prekovremeno radno vrijeme od 8 sati. Dakle, smanjuje se. Što se tiče godišnjeg odmora do sada je najkraći godišnji odmor iznosio 18 radnih dana. Pri tome se subote nisu računale u radne dane, pa je to zapravo bilo tri puna tjedna i 3 dana. Sada će to biti 24 radna dana s time da se subote računaju u godišnji odmor što drugim riječima znači puna 4 tjedna što je dakle osjetno više nego u dosadašnjem zakonskom rješenju. I još bih želio reći da postoji jedna izmjena također koja znači usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije. Neiskorišteni godišnji odmor do sada se kod promjene poslodavca, dakle kod odlaska u neku drugu tvrtku prenosio. Današnje rješenje koje nudimo jednoj i drugoj strani, vjerujem da ćemo se uskladiti s tim u svezi ide za time da se dakle taj neiskorišteni godišnji odmor omogući poslodavac iskoristit ga radniku prije prelaska u drugu tvrtku ili da se plati naknada za neiskorišteni godišnji odmor. I drugo. Također još jedno vrlo bitno rješenje je da radnička vijeća, organizacija radničkih vijeća u pojedinim poduzećima do sad je bilo pravo radnika, novim zakonskim rješenjem koje bi u potpunosti bilo usklađeno sa pravnom stečevinom to postaje obveza [[Upadica: Završite potpredsjedniče!]] I to su najvažniji elementi uskladbe i ja vjerujem da iz ovoga vidite da se zapravo radnička prava povećavaju a ne smanjuju.
Hvala. Gospodin Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam u svakom slučaju zadovoljan, jer znači da sve ove medijske, natpisi i ove priče su priče bez pokrića i posebno mi je drago da ne dolazi do smanjenja radničkih prava i to ako sam dobro shvatio neće doći što je najvažnije da čuju radnici, a i građani ove države. Hvala lijepa.
Hvala. Obavještavam da će Odbor za zakonodavstvo umjesto danas u 14,30 biti sutra u četvrtak u 8,30. Predsjednik odbora gospodin Tomljanović. Na redu je gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoj upit ću postaviti ministru Jandrokoviću. Znamo da Vlada Republike Hrvatske zajedno sa vašim ministarstvom čini velike napore i pravi velike korake kako bi Republiku Hrvatsku što prije uvela u ravnopravno članstvo u NATO-u. NATO ne znači samo sigurnost Republike Hrvatske i njenih građana. NATO znači i velike mogućnosti za razvoj samog gospodarstva. Kako dolazim s područja koje je bilo ratom zahvaćeno Nova Gradiška i dan danas tamo saniramo posljedice rata, a da smo devedesetih godina bili članice NATO-a Srbija ne bi smjela niti pogledati prema nama, a kamoli prijeći naše granice i uništiti taj dio. Gospodine ministre, pitanje za vas. Koje aktivnosti predstoje Hrvatskoj uoči slijedećih Summita NATO-a u Strasbourgu travnju 2009. i kad planiramo da će Republika Hrvatska biti punopravan član NATO saveza.
Ministar Jandroković. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Slažem se sa vašim ocjenama i činjenica je da ono što je započeto krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina ulaskom Hrvatske u NATO savez, ulaskom Hrvatske u Europsku uniju dobiva svoj puni smisao. Hrvatska će otvoriti novu stranicu svoje povijesti. Hrvatska će i na unutarnjem planu, ali i na vanjsko-političkom planu suočiti se sa novim izazovima. Ti izazovi rezultat su naravno vremena u kojem živimo, globalizacije i po našoj prosudbi to je jedini mogući odgovor koji Hrvatska može ponuditi svojim građanima i koji hrvatska Vlada, pa i Hrvatski sabor jer postoji konsenzus svih političkih stranaka oko ulaska u NATO i u Europsku uniju. Što se tiče daljnjih koraka oni su jasni i predvidljivi. Mi smo dobili poziv na zadnjem Summitu u Bukureštu. Nakon toga održana su dva kruga pristupnih pregovora. Nakon toga predali smo i raspored o dovršenju reformi i sve je završilo potpisivanjem protokola o članstvu Hrvatske u NATO-u koji se dogodio početkom srpnja ove godine. Na taj način stvoreni su uvjeti za početak procesa ratifikacije u parlamentima zemalja članica i sa zadovoljstvom vas želim izvijestiti, vjerojatno već to i znadete da je prvi parlament koji je ratificirao taj Protokol, parlament susjedne i prijateljske Mađarske i koliko sam vidio jučer je i predsjednik Parlamenta primio pismo svojeg mađarskog kolege. Isto tako, ja sam danas dobio pismo ministrice vanjskih poslova Mađarske u kojem izvještava o toj odluci mađarskog Parlamenta. To je prva u nizu ratifikacija. NATO ima 26 članica. Dakle, 26 ratifikacija trebalo bi se dogoditi u razdoblju od idućih 6 do 7 mjeseci, jer je cilj i Hrvatske ali i cilj naših partnera unutar NATO-a da na idućem Summitu koji će se održati početkom travnja u Strasbourgu i Kölnu Hrvatska postane punopravna članica. Dakle, do tada bi cijeli taj proces trebao biti gotov. To je summit koji obilježava šezdesetu godišnjicu postojanja NATO saveza i bila bi zaista velika simbolika da to proslavimo svi zajedno uz članstvo Hrvatske i Albanije. Osim ratifikacije Hrvatska mora nastaviti sa svojom politikom, odgovornom politikom prema prostoru jugoistoka Europe. Hrvatska će nastaviti sudjelovati u mirovnim operacijama. Hrvatska će isto tako koordinirati svoju vanjsku politiku sa zemljama članicama i Europske unije, ali i NATO-a i želio bih se osvrnuti isto tako na komentare koje smo slušali tijekom ljeta nakon gruzijske krize da Hrvatska nema svoju politiku, da Hrvatska samo ponavlja ono što joj kažu drugi. To jednostavno nije točno. Hrvatska ima svoju vanjsku politiku. Hrvatska kroz tu vanjsku politiku štiti svoje nacionalne interese, ali okvir je drugačiji, okvir je novi. Mi danas te, tu svoju politiku, svoja stajališta, svoja gledišta koordiniramo i usklađujemo sa zemljama članicama. To ne radimo samo mi, nego to radi i svih ostalih 26 zemalja članica i Albanija koja je u istoj situaciji trenutno kao Hrvatska. To činimo zato što je to najbolje za naše nacionalne interese, što je to najbolje za hrvatske građane. Postajemo dio jednog saveza koji je savez najjačih svjetskih zemalja, u njemu su zemlje s kojima dijelimo iste vrijednosti kao što su demokracija, tržišno gospodarstvo, zaštita prava čovjeka, građanina, zaštita manjina, socijalna pravda. To su dakle zemlje s kojima nas povezuju i povijesne veze i vrijednosti kojima pripadamo, ali isto tako i budućnost. I članstvo u NATO savezu najbolji je odgovor i najbolje jamstvo za sigurnost hrvatskih građana. Dakle, nastaviti ćemo s tom politikom, nastaviti ćemo sa svim reformama koje moramo učiniti do samog ulaska u NATO savez jer to je u interesu svih nas. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre, ja sam zadovoljan odgovorom, a nadam se i velika većina naših građana.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje za potpredsjednika Vlade Polančeca. Potpredsjedniče, vi danas kao da ste na državnoj maturi, zaista vas najviše pitaju pa ću se i ja nekako pridružiti tima. Potpredsjedniče, ovo ljeto bilo je zaista ljeto za pamćenje i to zahvaljujući jednoj, mogu slobodno kazati ludosti, jednoj … [[Govornik se ne razumije.]] situaciji koja se desila kada je stupila na snagu odredba o Zakonu o trgovini da naše trgovine rade samo do 21 sat. Dakle, dvadesetak dana prije toga u ovome Visokom domu bila je rasprava o tom zakona jer smo mi iz opozicije upozoravali na svu nelogičnost, pa i suludost takve odluke za koga vam pet prve djece koje skupite u Dalmaciji reklo je, tko je ovo sastavio, to je neki Antun Tun, a ne Vlada. Dakle, bilo je jasno bjelodano da će to izazvati jednu situaciju koja je vrlo neobična koja će desetke tisuća turista dovesti u situaciju da se čude a gdje su to oni došli u turizam kad mu u 9 uri navečer zatvore svi dućani točno kad su oni večerali, kad idu u kupovinu. Onda je došla ona uredba koja je stigla da se to mijenja, ali vidite. Poanta je u tome da niti ste htjeli slušati kad se u Saboru o tome raspravljalo, da niste htjeli to uvažiti. Poanta je u tome da zaista se moramo pitati u vašem resoru, pa kakvi su to stručnjaci, koji su to ljudi? Da li su oni uopće sposobni da rasuđuju racionalno kad donose takav zakon u turističkoj zemlji sa takvom odredbom koja stupa na snagu usred turističke sezone. Da li vi mislite snositi odgovornost za ovu blamažu ili će opet krivnja pasti na nekakvog nevažnog službenika? Da li mislite da ovakvi "povuci-potegni" zakoni zaista koriste nama ili bilo kome u ovoj državi?
Hvala. Odgovor, gospodin Polančec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Saborski zastupniče, moram vas podsjetiti na proceduru i tijek nastajanja Zakona o trgovini kojeg spominjete. Kao što znate, na tom se zakonu radilo dugi niz godina. Kao što znate, on je bio u 2 čitanja u ovom Domu i kao što vjerojatno znate i sjećate se, taj je zakon prošao proceduru GSV-a i to 2 puta. Na svim tim institucijama raspravljalo se o njemu i imalo je prilike o tom zakonu svoj sud dati širok krug ljudi. Moram reći da su svi bili fokusirani na radno vrijeme prije svega nedjeljom, a da je malo primjedbi bilo na radno vrijeme radnim danom. Upravo stoga što je takvom procedurom i donesen, nismo očekivali takve reakcije kakve su se dogodile u ljeti, ali kad su se dogodile, kao odgovorni postupili smo odgovorno. Dakle, sazvali smo predstavnike saveza, odnosno udruge gradova i općina, sazvali smo naše koalicijske partnere, prije svega sindikate i poslodavce i poveli ponovo raspravu. I ta rasprava je urodila plodom i definirana je uredba koja zakonsko rješenje i članak koji smo svi zajedno donijeli, dakle ne samo oni koji su ga pisali, nego i svi oni koji su o njemu raspravljaju. Dakle, unapređenje je nađeno na način da, dakle jedinica lokalne samouprave, vrijeme koje je kao radno vrijeme u zakonu definirano može i produžiti. Ja bih volio vas čuti da li imate podatak koliko jedinica lokalne samouprave nakon donošenja ovakve uredbe doista produžilo radno vrijeme trgovina u svojim mjestima duže od 21 sat. Taj podatak je vrlo interesantan. Hvala lijepo.
Gospodin Jurjević. Izvolite.
Pa vi ćete mi ga dati ako znate. Radi se o tome da je to bilo usred ljeta, radi se o tome da je u prvom čitanju bilo predviđeno da rade do 22 sata, a u drugom do 21 sat, da je na to upozoravao klub SDP-a, upravo kolegica Dragica Zgrebec. A znate što je ovdje najgore? Da ja imam osjećaj da se nipodaštava Hrvatski sabor jer ako mi ljeti sa nekog broda, sa ljetovanja, bilo koga, pa i premijera dobijemo i kaže u medijima na televiziji: "Izmijeniti će se zakon, ide uredba." Onda imam osjećaj da se ponaša kao "Deus ex machina", kao božanstvo koje se spušta i kaže, e biti će ovako jer ono je glupo, a to glupo je u Saboru bila rasprava i upozoravalo se da je glupo. Upozoravalo se. Mi možemo sad govoriti o tome koliko su njih promijenili ili nisu, ali znamo kakva je reakcija bila usred sezone od strane turista. A drugo, treba štititi dignitet Sabora koji donosi zakone, a ne da mu se uredbama sa lijepog plavog Jadrana na jadranskom plavom žalu mijenjaju zakoni. Tu smo mi da ih kreiramo.
Hvala. U skladu sa zakonom. Na redu je gospodin Mario Habek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje postavljam potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru gospodarstva, gospodinu Damiru Polančecu. Ministre, na najnovijoj ljestvici Svjetske banke koja se mjerila … [[Govornik se ne razumije.]] poslovanja u 2008. godini, Hrvatska se nalazi na 106. mjestu. Ispred Hrvatske su Slovenija, Crna Gora, Rumunjska, Bugarska, a od ove godine i Albanija. Hrvatska je u društvu država poput Bangladeša i Zvazilanda. Ovo katastrofalno mjesto Hrvatska je dobila zbog toga što se za izdavanje građevinskih dozvola čeka 410 dana, za registraciju vlasništva 174 dana, a za pokretanje tvrtke 40 dana. Očito je da vas je Svjetska banka prozrela i da su shvatili da od reformi nema ništa. Pravila i procedure su skraćene, a u praksi procesi traju sramotno dugo, a dodatno ih koči administracija opterećena velikim brojem nestručnih ljudi zaposlenih po podobnosti i povezanosti sa HDZ-om. Moje pitanje glasi kako vi tumačite ovo katastrofalno mjesto na svjetskoj rang listi?
Odgovor. Gospodin Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Saborski zastupniče, dozvolite mi da vam ukratko odgovorim na vaše postavljeno pitanje. Evo, počet ću time da je ovo jedna od anketa koja rangira sve zemlje svijeta, odnosno one koje dolaze uopće u kategoriju da budu rangirane. I moram reći da u toj anketi se mi nalazimo od nedavno. Npr., u periodu od 2000. do 2004. godine mi se uopće nismo nalazili u toj anketi, dakle nisu nas uopće uzimali u obzir. No, sad kad baš spominjete tu lakoću poslovanja, uvažavajući maksimalnu Svjetsku banku i slične institucije i njihove naravno ankete, moram odgovorno reći da je ova anketa poprilično manjkava. To odgovorno tvrdim kao ministar gospodarstva. A moram vam odgovoriti i još na jedan način. Dakle, 106. mjesto po lakoći poslovanja i rangirati nas iza nekih zemalja koje ste vi ovdje spominjali, a ja ih neću ponavljati, ja moram reći da uz apsolutnu sigurnost i uz puno iskustvo moram reći da ne dijelim mišljenje te ankete i dat ću vam i argumente za to. Kao što znate, došao sam u Vladu Republike Hrvatske iz prehrambene kompanije koja je imala svoje proizvodne jedinice, svoja predstavništva, ali i svoja poduzeća u 17 zemalja svijeta, najvećim dijelom u Europi. U dijelu svoje karijere bio sam zadužen za ta poduzeća. Ona vam se nalaze u svim zemljama bivše Jugoslavije, ali i u Rumunjskoj, Bugarskoj, Ukrajini, Rusiji, Poljskoj, Mađarskoj, Češkoj, Slovačkoj, Njemačkoj, Australiji, New York. I vjerujte da jako dobro znam i na svojoj vlastitoj koži sam osjetio koja je lakoća poslovanja u nekim od tih pojedinih zemalja. I vjerujte da se ne bi moglo naći puno poduzetnika u Hrvatskoj koji su zbog te lakoće poslovanja spremni poslovati u tim zemljama, otići tamo živjeti, raditi i poslovati, zatvoriti ovdje svoje poslovne aktivnosti, a vjerujte da puno poduzetnika iz tih zemalja bi vrlo rado ovdje poslovalo i živjelo. Ako mi ne vjerujete, ja vam zapravo preporučam da probate otići u tu bilo koju od tih zemalja koje ste vi spomenuli i da probate tamo poslovati pa ćete znati o čemu govorim. Vjerujte mi, poslovati u Hrvatskoj, Hrvatska je visoko uređena, Hrvatska ima svoje specifičnosti, ima svoje manjkavosti, ali ta anketa jako mali broj kriterija uzima u obzir kad rangira pojedine zemlje. Hvala lijepa.
Gospodin Habek.
Poštovani ministre, ovakav odgovor odgovara očito jedino vama. Kako to da to nije smetalo Singapuru, nije smetalo Velikoj Britaniji, SAD-u, Irskoj, Kanadi koje se nalaze među prvih 10 na ovoj rang ljestvici? A što se tiče, spomenut ću ovdje i nagrade za najbolje reformatore u 2007. godini, ministar Šuker je zahvalio tom nagradom, ali ova rang lista pokazuje ustvari da u Hrvatskoj od reformi nema ništa i da u sustavu vlada kaos koji stvarno graniči sa katastrofom. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade. Pitanje upućujem ministru gospodinu Kalmeti. Prije nešto manje od godinu dana, točnije prije 10 mjeseci puštena je u promet prva dionica autoceste na koridoru 5C koji je tada predsjednik Sabora pustio u Slavoniku, od Sredanaca do Đakova. Nakon toga nastavljeni su radovi na dionici od Đakova do Osijeka. Moje pitanje glasi: Kakva je situacija sa dinamikom izvođenja radova i kada će ta dionica biti otvorena ili drugim riječima, kada će autocesta doći do Osijeka? Hvala.
Gospodin Kalmeta. Izvolite.
Gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, radi se o koridoru 5C, europskom koridoru koji ide od Ploča do Budimpešte, od Budimpešte do Ploča, dakle vrlo važan je i bitan za prometno povezivanje Hrvatske, ali i važan za Slavoniju, isto tako i Baranju. Ova prva dionica je kao što ste sami rekli u funkciji. Svi smo njom prošli i vozili se i mislim da smo svi doista oduševljeni tom 23 km dugom dionicom od Sredanaca do Đakova. Ova dionica o kojoj vi govorite je dionica od Đakova do Osijeka. Ona je duga 33 km i ona je pri kraju. Ugovoreni su svi radovi, dakle i opremanja i nadzora, građevinski još prije, tako da se u ožujku sljedeće godine očekuje i to je jedan realan termin da se ona pusti i u funkciju i da se onda istom dionicom do Osijeka praktički vozimo s autocestom. Međutim, želim reći još nešto a to je da se već sada priprema natječajna dokumentacija za izgradnju i početak radova dalje, dakle od Osijeka prema Belom Manastiru i to mosta preko Drave i svih objekata na trasi. Zašto? Zato jer su to najprije objekti kojima je potreban jedan duži vremenski period da se oni izgrade, a i sutra kad se bude gradila sama trasa, s obzirom da će one već biti izgrađene neće biti potrebe zatvarati lokalne ceste na tom dijelu kud prolazi autocesta. Stoga se već sada raspisuje natječaj za izgradnju, ponavljam, i mosta preko Drave na trasi autoceste i svih objekata i njihova izgradnja će početi sljedeće godine. Ta dionica koja je duga 25 km od Osijeka do Belog Manastira praktički započinje odmah nakon puštanja u promet ove dionice do Osijeka. Prema tome, sve ide po planu. Mislim da oko toga, siguran sam da ne trebamo brinuti i sve će biti završeno onako kao što je i planirano.
Hvala. Tomislav Ivić.
Hvala lijepo gospodine ministre. Naravno da sam zadovoljan vašim odgovorom, a siguran sam da su njime i zadovoljni svi Slavonci.
Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Polančecu. Ministre Polančec, u odgovorima na brojna pitanja koja su vam danas postavljena vi ste nastojali minorizirati odgovornost Vlade za inflaciju u Hrvatskoj. Međutim, postoje činjenice, postoje brojke, a one govore da je inflacija u Hrvatskoj 7,4% a rast BDP-a skromnih 3,7. Hrvatska dakle očito jede svoju supstancu. Svaki narednim danom vaše Vlade Hrvatska je sve siromašnija. Ne doduše svi u njoj. Uski sloj najbogatijih je svakim narednim danom djelovanja ove Vlade sve bogatiji. To dokazuju brojke. Na hranu se troši 12,5% manje. E sada to nije zbog toga što su ovi najbogatiji otišli na dijetu, nego zbog toga što oni najsiromašniji nemaju više za što kupovati hranu. Ministre shvatite, ti ljudi su gladni, oni nemaju za hranu. Istodobno, dakle dok većina štedi na toj hrani, zadužuje se kod banaka kroz minuse na računima da bi nekako skrpala kraj sa krajem. Bogati su samo u prvih sedam mjeseci ove godine na jahte potrošili 170 milijuna eura tu u Hrvatskoj. Pitam vas ministre, kada ćete vi konačno priznati javnosti ono što već svi vide, što vam govori i Predsjednik Republike, što vidi zadnji siromašni čovjek u ovoj zemlji, da s te vi ministre ali potpuno nesposobni za resor koji vodite.
Hvala. Gospodin Polančec izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče ja ću se suspregnuti od moje ocjene vaših sposobnosti, ali ću zato pokušati odgovoriti na vaše pitanje ako je uopće pitanja bilo. Dakle danas sam u ovom Visokom domu uvažavajući sve vas saborske zastupnike itekako, govorio o tome što su to globalna kretanja i kako se ona reflektiraju na stanje u gospodarstvu Republike Hrvatske. Činjenica je da je ova godina i globalna kretanja u ovoj godini iznenadila su mnoge ekonomske stručnjake ne u Hrvatskoj nego vjerujte mi diljem svijeta. Činjenica je da smo suočeni sa izazovima o kakvima prije godinu ili dvije nismo mogli ni sanjati da će nam se dogoditi. Ne mi, nego bilo koji ekonomski stručnjak u svijetu. Ali je isto tako činjenica da smo mi na te izazove najvećim dijelom dobro i uspješno odgovorili. Koliko se to god nekome sviđalo ili ne sviđalo. Ako je jedna Njemačka svoje procjene rasta bruto društvenog proizvoda prepolovila, ako su to učinile velika većina zemalja Europske unije posebice EU 15, ako u tim zemljama danas inflacija je na razini dvostruko većoj od očekivane recimo kada su definirani proračuni za 2008. godinu onda vjerujte nije nikakav specifikum da smo s takvim promjenama i takvim korekcijama i mi ovdje u Hrvatskoj suočeni. Ja sam govorio o tome na koji način smo nastojali i nastojimo obuzdati i smanjiti inflaciju. Vama gospodine Staziću možda se ne mora i ne mora vam se sviđati moja frizura. Ne mora vam se sviđati ni moj ten koji mi često puta odaje to kada se nelagodno osjećam, ali vam neću dozvoliti da ne poštujete ono što radim i ne mogu dozvoliti vam ni bilo kome drugome da me naziva socijalno neosjetljivim čovjekom. Gospodine Staziću, ja nisam rođen niti na Trgu bana Jelačića, niti na zlatnim baldahinima, ja sam rođen u radničko-seljačkoj obitelji i na to sam izuzetno ponosan, sa skromnim primanjima. Moj otac i majka su uspjeli odškolovati dvoje djece koji su završili fakultete i kroz život sam se probijao zahvaljujući svojem uvijek iskrenom nastupu i energiji koju sam ulagao u posao koji radim. Ja možda nemam sva znanja ovoga svijeta, ali je sigurno da imam jako puno energije, da brzo učim i da volim i znam raditi. Možete mi reći svašta, ali da ne znam raditi, da ne radim i da ne unosim sebe u taj rad, to ne dozvoljavam vama ni bilo kome drugome. Prema tome rezultati koje ste vi spomenuli, ja ću ih malo nadograditi. Mi u Hrvatskoj imamo u ovome trenutku 219 tisuća nezaposlenih osoba, to nitko nije danas spomenuo, i to je najniža stopa nezaposlenih u Hrvatskoj u posljednjih deset godina i to je također rezultat rada ove Vlade. Od tih 219 tisuća 52 tisuće ljudi je u ovoj godini primilo određeni honorar, što govori da je zapravo stopa nezaposlenosti manja od tih 219 tisuća ljudi, to je također rezultat našeg rada. Zato što smo mi socijalno neosjetljivi, mi smo vratili dug umirovljenicima za koje ste vi tvrdili da ne postoji ili ga vraćamo i u postupku je povrat duga. Mi smo zakonskim rješenjem …
Završite.
Evo završavam uskoro, vrlo skoro. Mi smo uspjeli zakonskim rješenjem osigurati i dodatak na mirovinu umirovljenika i itekako osjećamo on što se događa i ono kako živi naš čovjek. Još jedanput vas molim, i vas i ostale saborske zastupnike od osobnih ocjena, o njima možemo jedan na jedan, a nema potrebe na ovakav način.
Hvala. Gospodin Nenad Stazić.
Gospodine ministre, dok god je Ustav ove zemlje ovakav kakav je, Sabor će procjenjivati vaš rad i ja ću kao zastupnik procjenjivati vaš rad, a ne vi kao ministar moj. Ako mislite poštivati Ustav, a jedino ako ne mislite, onda promijenite Ustav ili predložite promjenu. Drugo, kažete da ste se vi, da dolazite iz siromašne obitelji i da ste se školovali. Ali kada ste se vi školovali, tada na vlasti ove zemlje nije bio HDZ, a ja vas uvjeravam da je bio, vi iz tako siromašne obitelji ne biste mogli završiti školovanje. Treće, govorite o inflaciji u Njemačkoj i u zemljama Europske unije. Ona je dvostruko manja nego u Hrvatskoj. Četvrto, ne možete se vi osloboditi odgovornosti kao Vlada i kao ministar i kao potpredsjednik Vlade, za stanje u ovoj zemlji. Jer koja će vlada odgovarati, koju vladu da pitamo? Australsku vladu, novozelandsku? Vas moramo pitati, a vi se, očito niste mi za ove bogataše, niste mi odgovorili za ove bogataše. Jer očito je kako djelatnosti ove Vlade, ona se ponaša kao super Kiki iz Alan Forda, uzima siromašnima da bi dala bogatima.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec je zadnja, a izgleda i po abecedi gledano.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, pitanje postavljam ministru poljoprivrede, gospodinu Pankretiću. Iz godine u godinu povećavaju se sredstva za poticaje i potpore u poljoprivredi u državnom proračunu i ja to ocjenjujem kao dobrim. Ali proizvodnja se smanjuje, uvoz raste, cijene hrane su upravo u ovoj godini eksplodirale. U prvih 6 mjeseci, a evo upravo ovih dana objavljeni su i podaci i za prvih 7 mjeseci, uvoz je značajno i financijski porastao za preko 20%, a izvoz je smanjen za preko 25%. Ako govorimo o utjecaju cijena na uvoz i izvoz, onda vidimo da su proizvodi koje mi izvozimo vjerojatno daleko financijski niže kvalitete, nego što su to oni koji uvozimo. Manjak u robnoj razmjeni poljoprivrednih proizvoda povećan je u prvih 6 mjeseci za čak 34%. To su alarmantni podaci za svaku državu, pa moraju biti i za Hrvatsku. Prije godinu dana dakle pred izore iz HSS-a ste poručili da je tadašnja vladina poljoprivredna politika doživjela slom. Ja sam se tada sa vama složila i vjerojatno ste to vi tako iskreno i mislili. Kako danas objašnjavate utrošak nekoliko milijardi kuna poreznog novca za potpore u poljoprivredi, a istovremeno imamo i pad proizvodnje i povećanje izvoza, smanjenje izvoza, enorman uvoz i enorman rast cijena.
Gospodin ministar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Vrlo rado ću odgovoriti na ovo vaše pitanje, jer mislim da ćemo ponovo demistificirati neke stvari koje se pokušavaju ja bih rekao u javnosti prikazati onakvim kakvim nisu. Vrlo jasno ću reći da ovoga slagali smo se izgleda kao da smo bili u koaliciji na istoj strani, prema tome ovoga razumijem vas da me sada ne razumijete, a to možemo raspraviti nekom drugom prilikom, a idemo govoriti o ovome što je definirano. Definitivno vam kažem da smo one podatke kojima vi sada baratate nisu u odnosu na one iznose koje imamo relevantne. I dakako i vi dobro znate kao agronom da mi ne možemo povezivati potpore sa proizvodnjom. Sve ono što se može napraviti je u budućnosti i što mi činimo je ulaganje u kapitalne investicije. Mi moramo napraviti našega poljoprivrednog proizvođača konkurentnim. Ako je on konkurentan onda ćemo se zasigurno moći nositi na tržištu sa svime onima što je danas izazov za sve nas. I zato smo prvog dana kada sam došao udvostručili kapitalna ulaganja i udvostručavat ćemo ih do kada nam to dozvoljava proračun, jer samo sa novim znanjima, novim tehnologijama možemo odgovoriti na svu onu konkurentnost koju danas imamo. Da ako da vjerujte sa ovim cijenama i ovim iznosima, a to sam već danas pojašnjavao o čemu se radi, što se tiče financijskih iznosa mi se možemo boriti, no međutim mi nismo neki mali otok, nego smo u globalnom tržištu i sve cijene koje jesu hrane, koje su gotovo udvostručene utječu i na Hrvatsku i u budućnosti će također one utjecati na nas. Prema tome, mislim da budemo svjesni da u ovom dijelu pratimo onaj dio koji se odnosi na povećanje količinsko, ali budimo realni pa onda kažimo, određene stvari su se u tom dijelu količinskom i smanjile. Da ako nismo zadovoljni i slažem se tu, ni sa onim izvozom poljoprivrednih proizvoda i prehrambene industrije i na tome ćemo morati raditi. Niti proces zaustavljanja uvoza, niti proces pojačavanja izvoza nisu oni koji mogu doći preko noći i bit će još puno posla da se na njima radi. Na nekima radimo trenutno, a na ovim sigurno drugima treba raditi dugoročno i tu donosimo mjere. Hvala lijepa.
Gospođa Zgrebec. Izvolite.
Ja inače po struci nisam agronom, ja sam po struci ekonomist i dobro vladam ovim financijskim podacima, barem tako mislim, a podaci koje sam iznijela su podaci Državnog zavoda za statistiku. Dakle, oni su relevantni i oni su jedina prava informacija koja je za nas službena informacija. Kapitalna ulaganja da. Međutim, da bi se povećala konkurentnost kroz kapitalna ulaganja, onda se ne mogu davati potpore za jednu kravu, jedan hektar proizvodnje. To treba rješavati nekim drugim mjerama. Sigurno da trebaju kapitalne potpore ići onima koji takve kapitalne potpore mogu iskoristiti da budu konkurentni. Međutim, u čemu je razlika između toga kako ste gledali na poljoprivrednu politiku prije godinu dana i danas? Razlika je u tome što ste tada sjedili u opozicijskim klupama u Saboru, a danas sjedite u fotelji ministra na vlasti i zaista morate na drugi način govoriti o poljoprivrednoj politici koja usuđujem se reći zadnjim izmjenama Zakona o potpori je korak natrag, a ne unaprijed.
Hvala lijepa. Svima zahvaljujem na strpljenju i upornosti, ipak smo 41 pitanje postavili i odgovorili. Nastavak u 16,00 sati. Prema dnevnom redu dakako.
Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Na dnevnom redu je: 1. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 134 Prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave koju su proveli Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe, Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja? Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Dražen Bošnjaković će dodatno raspraviti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta ratificira se navedeni sporazum. Eurojust je tijelo Europske unije osnovano odlukom Europske unije 28. 2. 2002. godine u čijem radu sudjeluju predstavnici država članica Europske unije a osnovano je radi bolje suradnje i učinkovitosti koordinacije između nadležnih tijela država članica Europske unije u provedbi postupaka istrage i progona ozbiljnog prekograničnog i organiziranog kriminala kao i za unaprjeđenje postupaka pružanja složenijih oblika međunarodne prave pomoći u kaznenim stvarima i za ubrzanje postupaka izručenja. Obveza ratifikacije Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta proizlazi iz Poglavlja 24. „Pregovora, pravda, sloboda i sigurnost“. Suradnja sa Eurojustom za Republiku Hrvatsku je važna naročito u kontekstu borbe protiv korupcije. Nastavno tome, jedno od važnih mjera akcijskog plana borbe protiv korupcije predstavlja upravo ratifikacije navedenog sporazuma. Ministrica pravosuđa gospođa Ana Lovrin u ime Vlade Republike Hrvatske i gospodin Michael Kenedy, predsjednik kolegija Eurojusta potpisali su 9. studenog 2007. godine u Bruxellesu sporazum između Republike Hrvatske i Eurojusta čime je potvrđeno i formalno povezivanje Eurojusta i Republike Hrvatske. Svrha je sporazuma jačanje suradnje između Republike Hrvatske i Eurojusta u borbi protiv teških oblika međunarodnog kriminala. Potvrđivanjem sporazuma unaprijediti će se suradnja u području pravosuđa i unutarnjih poslova sa državama članicama Europske unije i drugim državama koje su zaključile slične sporazume sa Eurojustom što je od posebnog značaja za pregovore između Europske unije i Republike Hrvatske. Potvrđivanjem ugovornog odnosa između Republike Hrvatske i Eurojusta unaprjeđuje se integracija Republike Hrvatske u institucionalnu strukturu Europske unije čime se olakšava preuzimanje odgovornosti koje donosi punopravno članstvo u Europskoj uniji a time u Eurojustu. Potvrđivanje ovoga Sporazuma neće zahtijevati donošenje novih niti izmjenu ili dopunu postojećih zakona. Stoga predlažemo da prihvatimo ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe? Ustav? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, evo samo kratak osvrt na ovaj Zakon. Naime, ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta sa Konačnim prijedlogom zakona samo je jedan od niza kojim Hrvatski sabor preuzima određene institute europskog zakonodavstva čime oni postaju dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Međutim, mislim da u odnosu na mnoge dosadašnje sporazume koje je već Hrvatski sabor prihvatio, kao i one buduće koje će tek prihvatiti ipak ima određena razlika kada je u pitanju ovaj sporazum između Republike Hrvatske i Eurojusta. Kao što vidimo iz samog materijala koji je danas pred Hrvatskim saborom, Eurojust je jedno relativno novo tijelo Europske unije koje je osnovano s ciljem da se poboljša učinkovitost nadležnih tijela država članica u području prekograničnog i organiziranog kriminala te sa ciljem da Eurojust potiče i poboljšava koordinaciju istrage i sudskih progona, te da podupire države potpisnice sporazuma da bi njihove istrage i sudski progoni bili što učinkovitiji. Dakle, iz ovog se vidi da Eurojust ima jedinstvenu ulogu kao novo stalno radno tijelo u području europskog prava pa je zato važno istaknuti da Eurojust u svom radu maksimalno poštuje temeljna ljudska prava i slobode. Kao ured Europske unije za pravosudnu suradnju a zahvaljujući ovom sporazumu za očekivati je da će Eurojust moći znatno tješnij surađivati sa Republikom Hrvatskom i omogućiti razmjenu osobnih podataka u slučajevima koji su ili će biti predmet suradnje. Kao zemlja kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji Hrvatska mora razvijati suradnju sa Eurojustom što je naravno od obostranog interesa i Hrvatske i Eurojusta i to odredbe sporazuma vrlo jasno određuju. Međutim, smatram da bez obzira na sve odredbe sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta osnovne ciljeve zaključivanja takvog sporazuma neće biti moguće ostvariti ukoliko Republika Hrvatska žurno ne riješi sva goruća pitanja vezana uz funkcioniranje hrvatskoga pravosuđa. To su uglavnom već poznate stvari a percepcija hrvatske javnosti kada je pitanje pravosuđe nažalost vrlo je upitna i prema provedenim anketama a posebno javnom mišljenju i percepciji hrvatske javnosti pravosuđe je pri samom vrhu kada su u pitanju nezakonitosti i korupcija. To dokazuje uz ostalo i izjava predsjednika Europske komisije sa jučerašnjeg sastanka sa hrvatskim premijerom, u kojoj je jasno istaknuto da je Hrvatska zakazala u reformi pravosuđa te da su područja u kojima se očekuje veći napredak Republike Hrvatske kada su u pitanju pregovori sa Europskom unijom upravo reforma pravosuđa i borba protiv korupcije. Mislim da u tom pogledu puno toga još nije učinjeno pa to mora biti jedan od prioriteta hrvatskog zakonodavstva jer će inače sporazum sa Eurojastom ostati će tek dobre želje na papiru koje će u hrvatskoj stvarnosti ostati neprovedive i ničim neće unaprijediti suradnju u području borbe protiv kriminala i svih oblika težih kaznenih djela. Obzirom da se radi o formalnom postupku potvrđivanja već ranije potpisanih međunarodnih ugovora te s obzirom na to da se u ovoj fazi postupka ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta međunarodnog ugovora na kojeg bi sigurno imali mi dosta primjedbi i prijedloga te na činjenicu da je ipak za očekivati da će sporazum između Republike Hrvatske i Eurojusta biti temelj za ostvarivanje djelotvorne suradnje u području borbe protiv organiziranog kriminala i drugih oblika, borbe protiv terorizma i drugih oblika teških kaznenih djela. Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke podržati će donošenje ovoga zakona po hitnom postupku, ali će i dalje inzistirati na rješavanju pitanja vezanih uz hrvatsko pravosuđe i očekivati da resorno ministarstvo i druga naddržavna tijela učine sve da hrvatsko pravosuđe dočeka i doživi bolje dane. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Ureda Europske unije za pravosudnu suradnju. Uvodno bih htio istaknuti da sam ured ima jedinstvenu ulogu kao novo i stalno tijelo u području europskog prava. Njegova ključna uloga svodi se na ojačavanje suradnje širom Europe poglavito u kaznenim predmetima. Ured je i ključni sugovornik s europskim ustanovama i institucijama kao što su parlament, vijeće i Europska komisija. Sam ured sastoji se od 25 nacionalnih članova od kojeg po jednog imenuje svaka država članica unije. Članovi su stariji tužitelji ili suci s iskustvom, a neki nacionalni, nacionalne članove podupiru izaslanici ili pomoćnici. Ovaj ured dakle zamišljen je kao europska jedinica za pravosudnu suradnju sa svrhom omogućavanja efikasnog otkrivanja i procesuiranja počinitelja djela prvenstveno organiziranog kriminala koji prelazi državne granice, a u svom radu maksimalno ističe načelo poštivanja temeljnih ljudskih prava i sloboda. Osnovna svrha predmetnog sporazuma je unapređivanje suradnje Republike Hrvatske s državama članicama Europske unije ali i s drugim državama koje su sklopile slične sporazume i to u području pravosuđa, ali i u području unutarnjih poslova. Kada proanaliziramo predmetni sporazum dolazimo do 4 vrste predmeta koje zadiru u nadležnost samog ureda u smislu te učinkovite suradnje o kojoj zapravo govorimo. Prvo je dakle provođenje postupka istrage i progona. Drugo, suzbijanje prekograničnog i organiziranog kriminala. Treće, unapređenje postupka pružanja međunarodne pravne pomoći u kaznenim pravima. I četvrto, ubrzanje postupka izručenja. Osnovne karakteristike sporazuma dakle njima se uređuje opseg suradnje a kao nadležno tijelo za provedbu sporazuma određuje se Ministarstvo pravosuđa. Propisuje se mogućnost postavljanja državnog odvjetnika za vezu. Jamči se zaštita dostavljenih osobnih podataka. A naročito je bitno istaknuti dakle da se samim sporazumom određuje osiguranje zaštite primljenih osobnih podataka protiv slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili neovlaštenog otkrivanja ili nekog drugog neovlaštenog načina obrade. Dakle sam sporazum treba u prvom redu promatrati kao vrlo bitan međunarodni, međunarodno pravni mehanizam za ostvarivanje suradnje u svim ovim gore naznačenim predmetima, a pogotovo u onim kaznenim predmetima koji se odnose na organizirani kriminal. Isto tako vrlo je bitno napomenuti da provođenje ili odnosno potvrđivanje upravo ovog sporazuma predstavlja vrlo bitan akt, akt od posebnog značaja za pregovore između Europske unije i Republike Hrvatske u poglavlju 24. ili u poglavlju 24. Dakle pravda, sloboda i sigurnost. Shodno svemu izloženom predmet i zakon apsolutno treba poduprijeti. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. U ime Kluba SDP-a mogu odmah na početku reći da Klub SDP-a podupire provođenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta. Dakle ova institucija, ovaj ured koji je još 2003. godine osnovan pri Europskoj uniji zaista ima jedan cilj koji evo sve vlade proklamiraju u Hrvatskoj redom kako im je cilj unaprijediti i prekograničnu suradnju navlastito u suzbijanju organiziranog kriminaliteta, u unapređenju postupaka pružanja složenih oblika međunarodne pravne pomoći u kaznenim stvarima prije svega i za ubrzanje postupaka izručenja što se s vremena na vrijeme pokazuje vrlo aktualnim. Ako malo pogledamo koje su odredbe, koji su članci ovog sporazuma onda vidimo da je to prije svega izmjena podataka između Republike Hrvatske i Eurojusta. Dakle Europske unije, zemalja Europske unije. E sada ovisi prije svega o spremnosti Republike Hrvatske hoće li ovaj sporazum iskoristiti za uzajamnu korist pa jednako tako u vrlo konkretnim pa čak i nekim delikatnim stvarima jer postoje i delikatne stvari ne samo za Hrvatsku nego i za članice Europske unije, iskoristiti na ravnopravnoj osnovi. Nekako iz sporazuma to sasvim po prirodi stvari proizlazi, dvije ravnopravne ugovorne članice. Ali hoće li tomu doista tako biti mi kao mala zemlja naspram Europske unije odnosno zemlje koja se želi i ovim što prije priključiti Europskoj uniji ovisi o tome koliku će principijelnu i kakvu politiku zastupati. Nije dovoljno samo ovo potpisati i onda baš me briga u drugim zakonima što primjena ovog sporazuma znači. Ako bi tako pristupili čisto mehanički to bi značilo da smo mi jednostavno, postajemo servis, pomoćna radna snaga kad nekome trebaju neki podaci. Ono što mi sabiremo, kakve mi podatke imamo kao država, registre dajemo Europskoj uniji. I to je u redu. To, na to smo, to u, ništa tu nije sporno. Ali hoćemo li mi sa jednakim pravom moći tražiti to i od zemalja članica Europske unije. Navlastita evo i ova zadnja stvar koja se ovdje napominje što ona znači s potpisivanjem ovog sporazuma dakle u pogledu izručenja? Poznati je slučaj, on se u zadnje vrijeme iako je puno govora o toj problematici izručenja uopće ne spominje. To je poznati slučaj Radošević, čovjeka, hrvatskog državljanina koji je pridobio nekako i njemačko državljanstvo nalazi u Njemačko, pravomoćno osuđen. Dva postupka, dva okružna županijska suda izdala su potjernicu za njim. Još onda kad sam bila evo imala tu čast obnašanja ministarske dužnosti tražili smo od njemačke vlasti da nam kaže, odnosno da postoji sumnja kako je ta osoba dobila njemačko državljanstvo. Mi nismo dobili uopće odgovora. Naravno upućeniji u te stvari kažu da im je davanje odgovora odgovor nemojte nas uznemiravati. E vidite, da se takve stvari ne bi nama događale vođenjem kažem principijelne, jer kao mala zemlja možemo, to nam je jedini put voditi principijelnu politiku i da s punim pravom tražimo određene podatke kao što smo ih spremni i kao što ih počesto bez ikakvog suvišnog zašto dajemo. Ovu ću priliku iskoristiti i na nešto što mi se čini da opet nećemo biti baš previše učinkoviti ili ćemo možda biti učinkoviti prema drugima, a ne i prema sebi, a ti drugi će nam onda opet davati ocjenu o nama samima. Iskoristimo ovu prigodu i pokažimo prije svega se zrelim kao narod, kao građani, kao država. Ako je ovdje ozbiljna stvar u jednoj ozbiljnoj volji da se suzbija prekogranični kriminalitet, organizirani kriminalitet svake vrste onda mi se čini da ova norma, odnosno oni zakoni koji govore o bankarskoj tajni stavljaju nas pred jedan veliki izazov. Nije onda dopušteno, nije razumljivo da se nama u zadnje vrijeme ustoličila norma u Zakonu o bankama, a sada evo na dnevnom redu imamo Zakon o kreditnim institucijama, financijskim institucijama koji će biti krovni zakoni koji će objediniti i Zakon o bankama i o drugim financijskim institucijama, gdje se još više zabarikadirala i zabetonirala bankarska tajna. Pa to nikada do tada nije bilo, a puna su nam usta borbe protiv organiziranog kriminala, korupcije. A znamo da je upravo to hranjiva podloga za takve zločine. I još nešto mijenjamo ZKP. To nikada se nije dogodilo da tijelima progona i sudbenim tijelima u najužem smislu te riječi, tj. samim sudovima netko može uskratiti davanje takvih podataka. Pa kada je to bilo? To nikada nije bilo na ovim političkim prostorima bez obzira u kakvoj smo zajednici bili, a borimo se protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta, a s druge strane imamo tamo normu da će čitava četa liječnika pregledati individualca, pojedinca da nije negdje sakrio tragove počinjenja kaznenog djela. A oni su lijepo tamo neki sakrili svoje i to u financijsku instituciju koja ne da, koja za to čuva na takav način da eto želi nametnuti tu bankarsku tajnu i tijelima progona. Postavilo se uopće pitanje da li i u toj ranijoj fazi, a sad ćemo imati novi koncept, imamo ZKP-a, pa onda i istragu će provoditi dio sudbene vlasti, tj. državno odvjetništvo to ne može biti. Prema tome, kad mi imamo na dnevnom redu i kada je pripremljen ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta onda Vlada mora gledati o svojim prijedlozima, o zakonskim prijedlozima da ono ne ostane mrtvo slovo na papiru, nego da vidimo sve one prijedloge zakona koji dolaze ovdje na dnevni red, a i oni koji bi trebali doći, a još ih nema prilagode upravo efikasnosti provođenja ovog sporazuma prije svega vodeći interes, vodeći se hrvatskim interesom. Jer može nas kad mi potpišemo ovaj sporazum i ako netko zatraži podatke o računima određene osobe onda se neće to postavljati pitanje, jer imamo tako za sada jednu kaučuk normu “ponekad može, ponekad ne može“, pa ćemo eto mi kao zemlja biti vrlo efikasni kad smo poslužitelji. Mi moramo izaći i kao narod i kao država iz tog podaničkog mentaliteta da budemo ravnopravni sudionici. Samo na takav način zadobit ćemo poštivanje prije svega vlastitih građana, a onda i uljuđene Europe. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, područje pravosudne suradnje je, to je bilo jasno rečeno i kad je u pitanju ova agencija o kojoj danas razgovaramo, odnosno o Sporazumu koji se potpisuje između Republike Hrvatske i Eurojusta je novije prirode. Naime, pravosuđe i unutarnji poslovi dugo vremena nisu bili uopće područje suradnje, a još manje zajednička politika, ali eto pokazalo se s vremenom da bi se ostvarili svi oni ciljevi koje Europska unija želi ostvariti za svoje građane i za svoje države da je neminovna i tzv. pojačana suradnja u području pravosuđa i unutarnjih poslova osobito kad su u pitanju kaznene stvari i borba protiv teških oblika prekograničnog međunarodnog kriminala. Dakle, borba protiv organiziranog kriminala i korupcije. Naravno da ovaj sporazum i ono što ćemo mi moći ostvariti kroz ovaj sporazum ne može riješiti brojne stvari koje su otvorene i koje stoje pred našim pravosuđem. Stoga mislim da bih se rađe u ovoj raspravi usmjerila na ono što ovaj Sporazum može Hrvatskoj dati. Ja ne bih bila skeptična. Ovaj Sporazum nudi mogućnosti za hrvatsku stranu, nudi mogućnosti za europsku stranu. Dakle, za Eurojust kao agenciju, ali onda i za države članice koje iza nje stoje za razmjenu tih važnih podataka kada je u pitanju progon dakle takvih teških oblika kriminala. Ja vjerujem da potpisivanjem i ratifikacijom ovakvog sporazuma Hrvatska čini jedan korak i da će oni koji budu sa hrvatske strane zaduženi za provedbu sporazuma znati to koristiti kako na korist dakle hrvatske strane tako i ove druge strane koja se nalazi dakle kao potpisnica ovog ugovora. Koje su koristi? Pa čini se da je to prilično očigledno. Dakle, s jedne strane imamo interes koji pomaže borbi protiv organiziranog kriminala na europskoj razini i mislim da tu ne treba puno otkrivati toplu vodu. Jasno je da kad se štiti, dakle kad se vodi borba na široj razini da se onda ta borba čini i usmjerenijom i jačom na unutarnjem planu, dakle svakako će se pomoći da se taj kriminal smanji na globalnoj razini, ali i na unutarnjem planu. Međutim, ono što sigurno treba reći, dakle ovaj dio, dakle sudjelovanje Hrvatske u radu agencije, ovog puta u Eurojust-u sa hrvatske strane je dio i približavanja i priprema za funkcioniranje jednog dana kada postanemo članicom Europske unije, dakle provedbom ovog sporazuma u budućnosti hrvatska strana će imati priliku vidjeti što to znači funkcionirati u tom institucionalnom okruženju i onog časa kada postanemo državom članicom, ovaj ugovor kao što njegove završne i prijelazne odredbe kažu će prestati važiti jer jednostavno ugovorom o pristupanju Hrvatska će ujedno postati i članicom Eurojust-a, ovdje postojimo kao treća zemlja članica, a onda kada uđemo u članstvo ćemo biti uključeni na način, vjerujemo kao 28. država članica. Dakle, jasno je da imamo dvostruku korist. Imamo korist da se možemo boriti protiv ovog velikog zla i na korist naših građana i na korist Europske unije, ali svakako mislim da stvar treba gledati i u kontekstu priprema za članstvo i pregovora za članstvo i mislim da ne treba puno dvojiti oko toga da je ovo jedan sporazum koji je vrijedan za Hrvatsku, čije potvrđivanje i primjena će donijeti koristi Hrvatskoj i stoga, evo sa moje strane bih svakako svesrdno podržala ovaj sporazum i mislim da će biti dobro da Hrvatska čim prije ima svoga predstavnika u ovom tijelu i da zaista on onda može raditi i na korist Hrvatske kao i na korist drugih stranaka koje su potpisale ovaj sporazum. Evo, u toliko ja podržavam potpisivanje ovakvog sporazuma i vjerujem da će Hrvatska strana znati iskoristiti sve one prednosti koje ovakav sporazum donosi. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Poštovani zamjeniče predsjednika, poštovani državni tajniče. Pred nama je Zakon o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojust-a s Konačnim prijedlogom zakona ili područje koje uređuje ovim sporazumom se uređuje suradnja Republike Hrvatske sa Uredom Europske unije za pravosudnu suradnju. S obzirom da je ovo područje posebno zanimljivo u ovo doba kada imamo niz incidenata prekograničnog karaktera, bilo u izvršenjima, bilo u istragama, bilo u izručenjima, bilo u osiguranju dokaza, tim više dokazuje koliko je ovo područje značajno i za nas, ali i za naše okruženje. Ured je osnovalo Vijeće Europske unije 2002. godine sa ciljem kojeg bi mogli svrstati u 4 osnovne grupe, povećanja učinkovitosti, suradnje i koordinacije rada nadležnih tijela država članica Europske unije u provedbi postupaka istrage, u provedbi postupaka progona, zatim ozbiljnog prekograničnog i organiziranog kriminala i unapređenja postupka pružanja složenih oblika međunarodne pravne pomoći, u kaznenim stvarima i za ubrzavanja postupaka izručenja. To je suština ureda i poslova ureda. Naravno, uvijek 2 strane dobivaju, jedna više, jedna manje koristi od zajedničkog rada. Činjenica je da mi ovim zakonom dobivamo daleko više jer članovi punopravne članice ureda su sve punopravne članice Europske unije, pa dakle otvaraju se njihovi mehanizmi u pravosuđu i daju na raspolaganje našoj državi. A isto tako se ovim sporazumom uspostavlja pravosudna suradnja sa uredom i preko njega sa svim članicama Europske unije da bi isto tako i s onim članicama koje su potpisale i pristupile ovom sporazumu, a nisu članice Europske unije. Dakle, širok je popis zemalja od kojih ćemo omogućiti i sebi omogućiti da dobijemo potrebnu suradnju na ovom području, a sama tehnička suradnja bi se provodila kroz kontakte, kroz predstavnike Ministarstva pravosuđa, državnog odvjetništva i Županijskog suda u Zagrebu. Potvrđivanje sporazuma unaprijediti će se pravosudna suradnja i na području unutarnjih poslova sa svim državama članicama Europske unije, ali isto tako kao i ovdje i sa državama koje su s uredom zaključile sporazum sličan ovom, a nisu članice Europske unije. Sporazumom se uređuje opseg suradnje sa uredom kao i nadležna tijela za provedbu postupka suradnje. S obzirom na područje koje uređuje ovaj zakon i sadržaj sporazuma koji uz legislativu Hrvatske provodi ovaj zakon, dajem podršku ovom zakonu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolege i kolegice zastupnici. Ne mogu se oteti dojmu da je ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojust-a sa Konačnim prijedlogom zakona potaknut, odnosno njegovo donošenje potaknuto aktualnim događanjima počevši od razgovora našeg premijera u Europskoj komisiji sa gospodinom … [[Govornik se ne razumije.]] i ostalima te zbog događanja koja su se dogodila, evo kažem gotovo aktualnih u smislu, da kažem prebjega u susjedne države, nekih okrivljenih na našim sudovima. Ova točka je točka broj jedan poslije aktualnog prijepodneva i malo je čudno da je ovo sporazum koji je potpisan u Bruxellesu dana 9. studenog 2007. godine, a evo prošlo je gotovo, još malo pa godinu dana da se po hitnom postupku donosi u Hrvatskom saboru. Jasno je da ono što je gospođa, nema je ovdje, Ingrid Antičević-Marinović spominjala da ne bismo u ovom sporazumu doživjeli ono što vrlo često imamo sumnje, a to je neki element iz sluganskog mentaliteta. Mislim da je u ovom prijedlogu zakona osiguran jedan sigurnosni mehanizam, a to je da je moguć prekid ovog sporazuma u bilo kojem trenutku kada jedna od strana nije zadovoljna bilo efikasnošću, bilo vjerodostojnošću jedne ili druge strane u slučajevima kada, zbog čega ovaj sporazum se i potpisuje, a to je prekogranični organizirani kriminal te pružanje složenijih oblika međunarodne pravne pomoći u kaznenim stvarima, ali i ono što nitko ne spominje, to je ubrzanje postupaka izručenja. S obzirom da Eurojust djeluje isključivo u granicama Europske unije onda čovjek se kao, da kažem laik ili pravni ajde da kažem osoba koja nije dakle u pravu, pravosuđu, pitam s obzirom na ova posljednja događanja, ne bi li bilo dobro da postoji nekakav Bosna i Hercegovina just ili nekakva Srbija just pa da i s njima pregovaramo i razgovaramo, odnosno potpisujemo slične sporazume jer je većina ovih da kažem većina prekograničnog organiziranog kriminala upravo se događa na granicama Hrvatske sa ove dvije države. Na žalost o tome se ne govori, ali u svakom slučaju mislim da s obzirom da postoji ovaj koji sam naveo, dakle sigurnosni mehanizam i s obzirom da u Europskoj uniji postoje i zemlje koje su manje od nas po svemu da kažem, a da sada ne nabrajam od Luxemburga, Cipra itd. i s obzirom da postoje i da su ugrađeni u ovaj sporazum sigurnosti mehanizma i mogućnosti raskida i svega ostaloga što je, čime je osigurana ravnopravnost između Hrvatske i svih ostalih članova u kojima postoji i zbog kojih postoji Eurojust mislim da se ovaj sporazum osobno kažem, govorimo u pojedinačnoj raspravi dakle je za prihvatiti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda.
Idemo na glasovanje, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 134.. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Eurojusta. Molim vas da se uključimo. Da uključimo ove naše ključiće. Izvolite glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 91. glas za i 2 suzdržana prihvaćen prijedlog Zakona o potvrđivanju ovoga Sporazuma.
Idemo na sljedeću. 2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 90 Predlagatelj zakona je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe, europske integracije, Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, Dražen Bošnjaković će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo, Zakon o sudovima je iznimno bitan zakon, njime se uređuje ustrojstvo, djelokrug i stvarna nadležnost sudova ako nije određena drugim zakonom. Unutarnje ustrojstvo sudova, unutarnje ustrojstvo Vrhovnog suda, uvjeti za imenovanje i razrješenje sudaca, sudaca porotnika, predsjednika sudova, njihova prava i dužnosti, zaštita osoba i imovine pravosudnih tijela. Dakle jedan iznimno bitan zakon i svaka promjena zakona jasno nam je da izaziva veliku pozornost. Važeći Zakon o sudovima donijet je 21. prosinca 2005. godine, a izmjene i dopune ovog zakona 9. veljače 2007. godine. U okviru provođenja reforme pravosudnog sustava i njegovo usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije nužno je izvršiti određene promjene u propisima koji uređuju organizaciju i funkcioniranje pravosudnog sustava. Obzirom da je u tijeku i provedba projekta CARDS 2003. podrška reformi pravosudnog sustava, odnosno racionalizacija mreže sudova nužno je izvršiti izmjene i u ovom Zakonu o sudovima. Stoga se ovim zakonom predlaže daljnje usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije i u njega se ugrađuju relevantne uredbe Vijeća Europe. Pravosudna suradnja u građanskim stvarima i sada je uređena važećim Zakonom o sudovima koji propisuju nadležnost općinskih, županijskih i trgovačkih sudova za priznanje i ovrhu stranih sudskih odluka kao nadležnost općinskih sudova za obavljanje poslova međunarodne pravne pomoći. Zakonska rješenja o sudskoj dostavi prema uredbama Europske unije trebala bi biti ugrađena u ovaj zakon, međutim ova pitanja u našem pravnom sustavu riješena su u postupovnim propisima tako da nije bilo potrebe ova pitanja posebno regulirati u Zakonu o sudovima. Mislim da smo u zadnjim izmjenama Zakona o parničnom postupku itekako unaprijedili i ovaj sustav. Ministarstvo pravosuđa pristupilo je projektu podrška žrtvama kaznenih djela kojim će se nastaviti razvijanje sustava podrške svjedocima i žrtvama kaznenih djela. U kontekstu pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji i to poglavlje 24 – Sigurnost, sloboda i pravda, osiguranje podrške svjedocima i žrtvama u kaznenim postupcima jedno je od područja pravne stečevine Europske unije na kojem Republika Hrvatska mora uložiti dodatne napore kako bi svoje zakonodavstvo i praksu prilagodila toj pravnoj stečevini. Pitanje položaja žrtava kaznenih djela u sudskom postupku biti će riješeno u okviru novog Zakona o kaznenom postupku koji je prošao prvo čitanje u Saboru. U tijeku provođenja navedenog projekta Ministarstvo pravosuđa preuzelo je obvezu ugradnje propisa o pravima svjedoka i žrtava u Zakon o kaznenom postupku kao i u Zakonu o sudovima. Stoga se u ovom zakonu predlaže da se nadležnost županijskih sudova dopuni tako da ovi sudovi provode i pružaju podršku svjedocima i žrtvama na sudu i da obavljaju poslove međunarodne pomoći u postupcima iz svoje nadležnosti. Također se predlaže da se u okviru poslova sudske uprave županijskih sudova ustroji odjel za osiguranje podrške svjedocima i žrtvama u sudskim postupcima. Županijski sudovi sukladno ovim izmjenama postupati će od 1. studenoga 2009. godine. Radi osiguranja neposredne komunikacije s pravosudnim tijelima unutar Europske unije, Republika Hrvatska dužna je do pristupanja u punopravno članstvo Europske unije uspostaviti sustav u županijskim sudovima kao središnjim tijelima za primanje, odnosno odašiljanje zamolnica za pravnu pomoć u kaznenim stvarima kao i za odašiljanje, odnosno primanje izvršenje europskog uhidbenog naloga kao i naloga za osiguranje imovine i dokaza. Odredbe ovog zakona koje se odnose na predložene izmjene primjenjivati će se nakon prijema Republike Hrvatske u punopravno članstvo EU. Republika Hrvatska uključila se također na odgovarajući način u mehanizme suradnje u okviru europske sigurnosti i obrambene politike kao i na suradnju sa Eurojustom, a što je obveza Republike Hrvatske u okviru poglavlja 31 – Vanjska sigurnosna i obrambena politika. Obzirom da je Ministarstvo pravosuđa tijekom 2007. godine pozvano da se uključi u ove aktivnosti s ciljem pretpostavki za uključivanje i pravosudnih dužnosnika kao i pravosudnih službenika i namještenika i službenika zatvorskog sustava u mirovne misije, bilo je nužno u ovom Zakonu o sudovima propisati mogućnost da i suci mogu biti upućeni u mirovne misije. Također bitna novina u ovom zakonu je da u sadašnjem članku 59. zakona je određeno da kada sudovi drugog stupnja donose različite odluke o istoj činjeničnoj i pravnoj stvari, a nije dopušten izvanredni pravni lijek, državni odvjetnik i stranka mogu podnijeti zahtjev za jedinstvenu primjenu zakona Vrhovnom sudu Republike Hrvatske da ispita je li takvim odlukama ugrožena jedinstvena primjena zakona i ravnopravnost građana. Predlažemo ovim zakonom da se ta odredba briše, jer naprosto to smo pitanje uredili izmjenom Zakona o parničnom postupku na način da smo bitno proširili uvjete i razloge iz kojih je moguće podnijeti reviziju Vrhovnom sudu i na neki način rekao bih da smo širom otvorili vrata, vrata Vrhovnog suda. Obzirom također da je praksa pokazala da pojedini suci nisu u potpunosti poštivali obvezu iz članka 97. zakona, da daju na vrijeme potpune i točne podatke o svom imovnom stanju, o imovnom stanju bračnog druga i maloljetne djece, ovu odredbu upotpunjujemo na način da će u slučaju kada sudac na vrijeme ne dostavi podatke o imovnom stanju Ministarstvo pravosuđa pozvati suca da u roku od 15 dana dostavi tražene podatke i ukoliko ni u ovom roku ne dostavi podatke ministar pravosuđa pokrenut će stegovni postupak protiv suca. Ovim prijedlogom također predlažemo da se u slučaju spajanja sudova predsjednicima tih sudova prestaje funkcija predsjednika i predlaže se da ministar pravosuđa ovlasti jednog od sudaca od tih sudova ili suca višeg suda da za vrijeme za koje ne može biti dulje od jedne godine, a koji će obavljati poslove sudske uprave dok ne bude imenovan predsjednik spojenog suda sukladno odredbama ovog zakona. Također se predlaže da u slučaju spajanja sudova službenici i namještenici tih sudova budu preuzeti sukladno odredbama Zakona o državnim službenicima i općim propisima o radu. Također u raspravi u prvom čitanju ovog prijedloga zakona date su primjedbe nadležnih odbora kao i zastupnika, te je iste trebalo ugraditi u konačni prijedlog. Primjedbe i prijedlozi odnosili su se na članak 97. kojim je utvrđena znači obveza sudaca da podnose izvješće o svojoj imovini, a nije bilo omogućeno da ukoliko sudac ne izvrši ovu obvezu da se protiv njega pokrene stegovni postupak, jer se ovdje radi o povredi sudačke obveze. Također u raspravi je stavljena i primjedba na članak 102. kojim je određeno da predsjednik Vrhovnog suda može premjestiti suca na drugi sud istog stupnja isto u slučaju ukidanja ili preustroja. Međutim, ovom odredbom nije bilo definirano što se smatra preustrojem suda. Stoga date su definicije o ovom zakonu što je to preustroj, što smatramo preustrojem. Obzirom na datu primjedbu Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama mijenjaju se članci za ovo drugo čitanje. Članak 97. stavak 4., dakle utvrđujemo obvezu ukoliko sudac ne izvrši svoju obvezu davanja podataka o imovini, ministar pravosuđa znači protiv tog suca može pokrenuti stegovni postupak. U članku 102. stavak 2. određuje se značenje preustroja suda. Pod preustrojem smatra se spajanje i razdvajanje sudova, promjena unutarnjeg ustrojstva suda, te promjena potrebnog broja sudaca u skladu i sukladno okvirnim mjerilima za rad sudaca. U konačnom prijedlogu ovog zakona u članku 107. dodaje se stavak 2. kojim se propisuje da se ponašanje suca suprotno temeljnim načelima kodeksa sudačke etike, a kojim se nanosi šteta ugledu sudačke dužnosti predstavlja stegovno djelo. Time se željelo posebno naglasiti da je sudac dužan svojim ponašanjem čuvati dostojanstvo sudačke profesije. Također uvažavajući odredbu članka 22. Ustavnog zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina u konačnom prijedlogu ovog zakona članak 117. dopunjuje se na način da će se kod prijama sudskih službenika i namještenika u sudove voditi i računa o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina, a kao što je to već riješeno i za suce odredbom članka 74. ovog zakona. Svi dati prijedlozi i mišljenja u cijelosti su prihvaćeni i ugrađeni u Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Odredbe ovog zakona koje se odnose na prilagodbu i usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije. Stupit će na snagu danom stupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Za drugo čitanje, dakle primjedbe koje su bile mi smo ugradili u konačni prijedlog i predlažemo Saboru da ga donese. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe. Predsjednik Odbora za pravosuđe gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvaženi kolegice i kolege. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na jedanaestoj sjednici održanoj 14. srpnja 2008. godine razmotrio je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnije Vlada Republike Hrvatske aktom od 10 srpnja 2008. godine. Odbor je prijedlog zakona raspravio u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno članku 73. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja istaknula je da je predlagatelj u cijelosti prihvatio prijedloge i mišljenja iznijeta u prvom čitanju. Najvažnije razlike u odnosu na rješenja na prijedloge zakona sastoji se u sljedećem. Ne podnošenje izvješće o imovini suca predstavlja povredu sudačke obveze i podliježe stegovnom postupku. Jasno se određuje značenje … [[Govornik se ne razumije.]] suda. Ponašanje suca protivno temeljima i načelima kodeksa sudačke etike predstavlja stegovno djelo. Reguliraju se ovlasti ministra pravosuđa kojima se otklanjaju dvojbe u tumačenju odredbe vezane za imenovanje predsjednika sudova u ponovljenom postupku. Uvažavajući odredbu članka 23. Ustavnog zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina dopunjuju se odredbe zakona na način da će se kod prijema sudskih službenika i namještenika u sudove voditi računa o zastupljenosti nacionalnih manjina. U raspravi su članovi odbora jednoglasno podržali donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Odbor za pravosuđe jednoglasno je sa sedam glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Hvala.
Hvala. Odbor za europske integracije? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a gospodin zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Pred nama su izmjene Zakona o sudovima u drugom čitanju nakon izvršene ljetne analize. Pristigle primjedbe Ministarstva pravosuđa. Izmjene Zakona o sudovima su pretežno u djelu zahtjeva koji dolaze i Europske unije, a najvažnije su: Uvodi se dopuna nadležnosti Županijskih sudova u smislu provođenja i pružanja podrške svjedocima i žrtvama kaznenih djela na sudu s postupanjem od 1. 11. 2009., utvrđuje se obveza Županijskih sudova od dana pristupanja Hrvatske Europskoj uniji za uspostavu sustava potrebnog za međunarodno pravnu pomoć u kaznenom postupcima, utvrđuje se primjena načela uzajamnog međudržavnog priznanja odluka o oduzimanju imovine, opet od dana pristupanja Hrvatske Europskoj uniji, uvodi se mogućnost upućivanja sudaca međunarodne mirovne misije određuje se obveza javnog glasanja svih članova sudačkih vijeća na sjednicama. Podsjećam većina oporbe ovdje u Saboru je prije nepuna 4 mjeseca žestoko reagirala na ukidanje 40-tak posto sudova kao prve mjere koje je od strane Vlade ponuđena Saboru u kontekstu reforme pravosuđa. Jer ukidanje bilo čega pogotovo mjesta gdje se građanima i više od stoljeća dijelila pravda treba biti rezultat pomne, detaljne sveobuhvatne analize zašto nešto mijenjamo, koliko košta promjena, koji su pozitivni efekti promjena? Rez, operacija, krv mora biti zadnji a ne prvi postupak u ozdravljenju. Prije rezova moramo dobiti analize, snimanje, dijagnozu bolesti, neke druge lijekove a nož dolazi na kraju. Ukidanje sudova je trebala biti doslovce zadnja mjera iz područja pravosuđa o kojoj bi mi u Saboru trebali raspravljati u kontekstu reforme pravosuđa. Prije toga bi trebali dobiti koncept, strategiju, ciljeve, rokove i izvršioce mjera u reformi pravosuđa iz čega bi bilo jasno i poželjno da neke sudove moramo i ukinuti. Iako se krenulo pogrešnim smjerom ipak su naše kritike, javnost, Europa ali pobogu i opća logika natjerali Ministarstvo pravosuđa da Saboru dostavi promjene nekih drugih bitnih pravosudnih zakona pa sada već kroz objedinjen koncentriran uvid i raspravu konačno možemo vidjeti što to ova Vlada u 5-toj godini svoga rada u paketu misli činiti da sredi stanje u pravosuđu, a ne da čupkamo malo ovdje, malo ondje, a ne vidimo namjeru, strategiju, sve mjere s kojima Vlada namjerava vratiti povjerenje građana u pravosudni sustav. Ili barem negativnu percepciju koju on izaziva u javnosti. Pa smo tako započeli ili završili rasprave o Zakonu o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, o Zakonu o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, o Zakonu o parničnom postupku, o Zakonu o kaznenom postupku, o Zakonu o odvjetništvu, a sada i o Zakonu o sudovima u kojima smo vidjeli neka normativna rješenja koje je Hrvatska narodna stranka predlagala u cilju pojednostavljivanja i ubrzanja sudskih postupaka kao jednih od osnovnih problema u reformi pravosuđa. Na primjer stvaraju se uvjeti za uredniju i bržu dostavu poziva fizičkim i pravnim osobama za sud. Omogućuje se pravo drugostupanjskog suda da ne vraća predmete prvostupanjskom sudu na odlučivanje već da sam odlučuje ako smatra da prvostupanjska odluka nije pravilna. Omogućuje se lakše sankcioniranje osoba koja zlouporabom procesnih ovlasti odugovlači sudske postupke. Iz općinskih sudova izdvajaju se sporovi obrtnika, trgovaca i tvrtki. Uvodi se mogućnost mirenja tijekom cijelog postupka a mirno rješenje spora ubuduće će morati ponuditi Državno odvjetništvo prije nego se podnese tužba u ime države. Ukida se sudska i uvodi tužiteljska istraga. Pojednostavljuje se postupanje u tijeku priprema za raspravu. Uređuju se mjere osiguranja nazočnosti na sudu. Uređuju se mjere sudske revizije u cilju ujednačavanja sudske prakse. Dobar početak, ali u tom ritmu normativnih mjera treba nastaviti i dalje. Potrebno je rasterećenje sudova predmetima koji po svojoj prirodi nisu sudski kao zemljišno-knjižni i ovršni. Potrebna je ubrzanija informatizacija i financijska motivacija zaposlenih u zemljišno-knjižnim odjelima da srede zemljišne knjige. Možete to shvatiti i doslovno. Prašnjave knjige trebaju nestati u arhive. U potpunosti prepustiti mjesto kompjutorima. I na planu ovrha učinjeni su pomaci ali ne dovoljni pa su potrebne i daljnje izmjene Ovršnog zakona u cilju skraćenja postupka ovrhe kako bi vjerovnici mogli sigurnije živjeti, disati punim plućima. Živimo u teškim vremenima posebno za radnika pa je nužno osnivanje specijaliziranih sudova za radno pravo kako bi u posebnom skraćenom postupku efikasno zaštitili najugroženiju kategoriju u tržišnoj kategoriji radnika. Odvjetničke tarife ne smiju biti lihvarske i moraju destimulirati višegodišnja parničenja. Javnobilježničke tarife su također predmet bijesa građana. Od jednog zanimanja s potrebom prosječnog znanja stvorili smo veoma unosan monopol koji također uzrokuje neopravdanu skupoću pravne zaštite. Ali pravosuđe nećemo reformirati samo normativnim mjerama. Mjere kadrovske prirode izuzetno su važne jer samo pravosudni dužnosnici mogu istinski reformirati pravosuđe. Kadrovi su početak i kraj svake reforme jer bez kvalitetnih kadrova nema ni kvalitetnog pravosuđa. U pravosuđu kao i u upravi trebalo bi imitirati kriterije iz tržišne utakmice. Promovirati najuspješnije i eliminirati neuspješne. Princip je isti. Kako bi iz pravosuđa eliminirali nesposobne, a promovirali sposobne temeljem objektivnih kriterija potrebno je uvesti mehanizme praćenja i utvrđivanja objektivnih kriterija rada sudaca koji bi bili osnova za imenovanje sudaca u više sudove, ali i razrješenje onih koji ne zadovoljavaju svojom kvalitetom i kvantitetom rada. Potrebno je redefinirati okvirne kriterije za rad sudaca. Minimalan broj riješenih predmeta, minimalan prihvatljivi broj ukinutih predmeta, iznimke od tog pravila i drugo. Kod izbora sudaca na viši sud kandidati bi se rangirali prema objektivnim kriterijima. Predsjednik suda bi bio obvezan pratiti rezultate rada svih sudaca. Kad uoči podatke o neradu ili nedovoljnoj kvaliteti rada pojedinog suca dužan ga je prijaviti Državnom sudbenom vijeću radi razmatranja njegovog razrješavanja sa sudačke funkcije. To su kadrovske mjere koje treba naturiti sucima, riješiti ih sustavno izvana. Ako Ministarstvo pravosuđa uspostavi te mehanizme riješit će se i onaj unutarnji kadrovski problem među sucima, a to je problem odgovornosti kojeg je odlično detektirao kolega Josipović. On se očituje u cehovskoj solidarnosti sudaca kod izbora i kod utvrđivanja odgovornosti za rad pa kaže da su danas dobri a ne loši suci krivi za stanje u pravosuđu jer svoj stručni i moralni autoritet ne koriste za forsiranje kvalitete već za pokrivanje manje dobrih kolega. U mjere kadrovske prirode sigurno spada i obaveza, obaveza a ne samo dobra volja edukacije stalnog stručnog usavršavanja sudaca i državnih odvjetnika. A možda treba ići i korak dalje pa i sve odvjetnike natjerati na permanentnu edukaciju i stručne provjere. Mnogo tisuća kuna bi tada ostalo u džepovima građana naše zemlje a ne u novčanicima odvjetnika ili na računima države za plaćanje suvišnih sudskih troškova zbog neznanja nekog od sudionika pravosudnog procesa. Naravno pravosudna priča i njen sretan završetak nema samo batinu mora imati i mrkvu. Pa makar to bio samo onaj ljudski minimum u plaći adekvatan stručnoj, sudskoj stručnosti i odgovornosti. Male plaće u pravosuđu otvaraju prostor korupciji. Sudac mora imati plaću koja će mu osigurati iznadprosječnu egzistenciju. Suci nam odlaze iz sudova, odlaze u odvjetništvo ili u javne bilježnike. Tko će ostati? Moramo spriječiti daljnju katastrofalnu negativnu selekciju u sudstvu. To nećemo uspjeti sa 9 tisuća kuna plaće ili nemogućnošću dobivanja stana. Iz sudova odlaze najbolji, ugledni koji su bili vrsni poznavatelji prava i procedure ili oni koji su u sudstvo ušli s najboljim ocjenama i preporukama i na koje se sudstvo trebalo osloniti u budućnosti. Odlaze zbog nedostatka primanja i ostalih beneficija a odlaze i frustrirani i percepcijom građana o korumpiranosti sudstva i slikom da su dežurni krivci za stanje u društvu. Ne može se pravosuđe kao najveći problem Hrvatske i u percepciji Europske unije i u percepciji naših građana rješavati u državnim financijama kao zadnja rupa na svirali. Pa se dogodi da se u protekle 4 godine u sudstvo uloži 463 milijuna kuna koliko košta i jedna rukometna dvorana. Tako se neće riješiti reforma pravosuđa, a ona je nužna kako radi razočaranih hrvatskih građana, tako i radi uspostave povjerenja u hrvatsko gospodarstvo. Prije dva mjeseca kad smo dobili Prijedlog zakona o kaznenom postupku pomislili smo da će zapuhati novi vjetrovi u financiranju potreba pravosudnog sustava, jer u ocjeni i izvorima potrebnih sredstava za provođenje zakona izuzetno precizno navedeno u koje potrebe i koje godine će se morati uložiti novac kad odglasamo Zakon o kaznenom postupku. Adaptacija prostorija u policijskim postajama, edukacija krim policije, informatička oprema, ustrojavanje novih radnih mjesta, kupnja vozila i druge tehničke opreme, stručno osposobljavanje sve u detalje posebno za MUP, posebno za državno odvjetništvo, posebno za Ministarstvo pravosuđa. U iznosu za realizaciju tog zakona navedeno je 171 milijun 444 tisuće 574 kune 44 lipe. Iznos sam pročitao da bih mogao reći da si je netko dao truda da predvidi i najmanju radnju i najmanji trošak u lipu za realizaciju zakona u praksi i onda dobijemo Zakon o sudovima koji između ostalog uređuje da se u županijskim sudovima formiraju posebni odjeli koji provode i pružaju podršku svjedocima i žrtvama na sudu, a onda se ocjeni sredstava potrebnih za provođenje zakona kaže da državnom proračunu nije potrebno osigurati nikakva sredstva. Naravno da nakon toga ostaje gorka sumnja da se radi samo o deklarativnoj odredbi na kojoj inzistira Europa, jer kako formirati posebne sudske odjele ako za to ne trebate ama baš nikakav novac. U raspravi o predloženim izmjenama Zakona o sudovima u prvom čitanju dat je prijedlog da se uz ove odjele za podršku i pomoć svjedocima i žrtvama na sudu ustroje i odjeli na sudu za radne sporove kako bi bili brži i efikasniji i kako bi im dali posebnu pažnju i prioritet. Na žalost ne vidimo da nas je predlagač zakona slušao ili želio čuti. Predlagač ovih izmjena zakona je za ovo drugo čitanje promijenio članak 97. kojim se sucu koji ne izvrši obvezu podnošenja izvješća o svojoj imovini, imovini bračnog druga i maloljetne djece treba obustaviti plaća sve do ispunjenja te obveze. Promijenio ga je na način da taj neposluh suca može rezultirati stegovnim postupkom protiv njega. Ovaj primjer ispravka neke zakonske odredbe u drugom čitanju ističem zato jer je predlagač od strane udruge sudaca 30. svibnja, dakle prije nego što je nama poslao Zakon u prvo čitanje dobio primjedbu na ovu odredbu, tj. da ona nije u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske, jer se pravo na plaću ne može uskratiti zbog tog razloga i da je ova odredba već osporena na Ustavnom sudu. To pokazuje da Ministarstvo pravosuđa nije poklonilo dužnu pažnju, a kamoli raspravilo o stavovima sudačke organizacije koja bi trebala biti stup reforme pravosuđa. Udruženje sudaca predlagalo je drukčije uređenje ovlasti Sudačkog vijeća u stavku 1. članku 37. u kojem stoji da ono predlaže kandidate za predsjednike sudova ministru pravosuđa koji zatim između njih bira predsjednika suda. Suci predlažu da Sudačko vijeće predloži ministru na potvrđivanje jednog kandidata za predsjednika suda. Suci naime smatraju da Sudačko vijeće kao važno tijelo sudačke samouprave mora imati odgovornost, ali i prevladavajući utjecaj na izbor predsjednika suda. Zanimljiva je njihova interpretacija svog prijedloga. Citiram: “Ovom izmjenom vrlo se jednostavno izbija argument kritikama da se predsjednici sudova imenuju po političkim kriterijima uz prevladavajući i nedopušteno velik utjecaj izvršne vlasti“. Kraj citata. Naravno, Ministarstvo pravosuđa radije je izabralo opciju u kojoj Sudačko vijeće predlaže više kandidata za predsjednika suda, a ministar onda izabere jednoga. Udruga sudaca nije zadovoljna ni ukidanjem stavka 7. članka 39. postojećeg Zakona o sudovima kojim se ukida odredba da prvostupanjski sudovi s više od 50 sudaca iz reda svojih sudaca biraju 6 članova Sudačkog vijeća koji zajedno s članovima Sudačkog vijeća izabranog u višem sudu čine Sudačko vijeće koje donosi odluke koje se odnose samo za taj sud. Suci naime smatraju da je ovo bilo dobro rješenje i da se postojeća odredba ni u kojem slučaju ne treba brisati, jer stavlja u isti i pravedni položaj kako suce velikog suda, tako i suce manjih sudova. Brisanjem ove odredbe sudac manjeg općinskog suda može se pozdraviti sa mogućnošću da bude član Sudačkog vijeća. Smatraju to nepravednim i nepraktičnim. Udruga sudaca smatra da će ako Ministarstvo pravosuđa ipak inzistirati, a inzistira na ukidanju te odredbe dogoditi blokada rada sudačkih vijeća na rok od najmanje tri mjeseca. Protivno mišljenju Ministarstva pravosuđa da Sudačko vijeće mora odlučivati javnim glasovanjem. Suci smatraju da članak 48. koji govori o tome mora glasiti: “Sudačko vijeće odlučuje na sjednici većinom glasova svih članova javnim glasovanjem, osim kada zakonom nije drugačije određeno. Kada Sudačko vijeće odlučuje o prijedlogu za predsjednika suda odluka se donosi tajnim glasovanjem većinom glasova svih članova.“ Evo, ovo su najbitnije stručne zamjerke Udruge sudaca na predloženi Zakon o sudovima koje nisu prihvaćene od strane Ministarstva pravosuđa. Na kraju, bez obzira na propuštenu šansu da se zakonom, u Zakon o sudovima ugrade stručne primjedbe sudaca i neki prijedlozi saborske oporbe Klub Hrvatske narodne stranke podržat će ove izmjene Zakona o sudovima jer donose barem neke logične promjene kao doprinos reformi pravosuđa.
Hvala. Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Sam zakon apsolutno treba podržati, jer gotovo svi instituti koji su u njemu, u njemu se nalaze i koji su razrađeni u njemu odnose se na promjene koje je potrebno učiniti i odnose se i uređuju organizaciju i funkcioniranje pravosudnog sustava u Republici Hrvatskoj. Isto tako, za podržati su i sve one promjene koje pronalazimo u ovom Konačnom prijedlogu zakona, a koje su uslijedile kao rezultat raspravljanja i primjedbi o prijedlogu zakona u prvom čitanju. Mislim da ih je vrlo bitno istaknuti i to idućim redom. Prvo ili prva intervencija odnosi se na promjenu koju povezujemo s odredbama članka 122. Ustava Republike Hrvatske. Naime, tom odredbom Ustava koja direktno određuje ili razrađuje da sudac ne može biti premješten protivno njegovoj volji osim u slučaju ukidanja suda ili preustroja suda u skladu sa zakonom. Upravo predloženim zakonom određuje se značenje pojma ili značenje preustroja suda pod kojim se podrazumijeva, dakle i spajanje i razdvajanje sudova i promjena unutarnjeg ustroja suda i promjena potrebnog broja sudaca u sudu sukladno okvirnim mjerilima za rad suca. Dakle, pronalazimo i tu definiciju i definiranje što to pod preustrojem suda u konkretnim situacijama podrazumijevamo. Drugo, propisuje se da ponašanje sudaca sukladno temeljnim načelima kodeksa sudačke etike, a kojima se nanosi šteta ugledu sudačke dužnosti i predstavlja stegovno djelo čime se uistinu želi posebno naglasiti dužnost suca da svojim ponašanjem čuva dostojanstvo sudačke profesije. Treće, uvažene su i one primjedbe vezane uz članak 22. Ustavnog zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina koji propisuje da se kod prijama sudskih službenika i namještenika u sudove vodi računa i o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina. Važno je napomenuti da u konačnom prijedlogu zakona se reguliraju i razrađuju ili određuje radno-pravni status službenika i namještenika u onim sudovima u kojima se vrši spajanje i to na način da se u slučaju spajanja sudova zapravo službenici i namještenici preuzimaju, ali se preuzimaju sukladno odredbama Zakona o državnim službenicima i, naravno općim propisima o radu. Za pozdraviti je i ono rješenje koje regulira situaciju kada mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske ne bude pozitivno niti za jednog kandidata. Radi se o imenovanjima, dakle na sudačke dužnosti kada ministar pravosuđa može imenovati predsjednika suda između kandidata koje je predložilo sudačko vijeće, odnosno da ministar pravosuđa ukoliko ne imenuje predsjednika suda može pokrenuti novi postupak za imenovanje. Novina je i ta da ministar prije donošenja odluke o imenovanju, dakle obavi razgovor sa svim kandidatima. Nadalje, od onih svih drugih izmjena u smislu izmjena i dopuna Zakona o sudovima, ja bih istaknuo 4 po mom mišljenju osnovnih, a koji u krajnjoj liniji i karakteriziraju čitav duh ovih izmjena u smislu boljeg uređenja, organiziranja i funkcioniranja pravosudnog sustava u Republici Hrvatskoj, a nešto smo o tome imali prilike čuti i u dosadašnjim raspravama. Naime, brisanje članka 59. postojećeg zakona u smislu mogućnosti intervencije na one sudske odluke kada imamo različite presude, dakle različite odluke, a radi se ubiti ili rješava se o istoj činjeničnoj i pravnoj stvari kada nije bio dopušten izvanredni pravni lijek. Druga situacija je, dakle ili drugi institut rad i način odlučivanja sudačkih vijeća kada se radi o davanju mišljenje o kolegama sucima u postupku nadmetanja za određene sudačke funkcije. Treće, podastiranje podataka o imovnom stanju sudaca, dakle pravovaljano i pravodobno ispunjenje imovinskih kartica o čemu smo također imali prilike dosta toga čuti u dosadašnjim raspravama i naposljetku način imenovanja čelnih ljudi, dakle predsjednika spojenih sudova u svjetlu novo donesenog zakona. Pa krenimo redom i pod jedan. Dakle, do sada važećim člankom 59. zakona propisana je mogućnost izjavljivanja zahtjeva za jedinstvenu primjenu zakona Vrhovnom sudu Republike Hrvatske u smislu, dakle donošenja različitih odluka o istoj činjeničnoj i pravnoj stvari u situacijama kada nije dopušten izvanredni pravni lijek. U takvim situacijama odlučivao je, dakle Vrhovni sud Republike Hrvatske, odnosno bila je propisana nadležnost Vrhovnog suda da ispita da li je takvim odlukama ugrožena jedinstvena primjena zakona i ravnopravnost građana. Brisanjem, dakle ove odredbe u potpunosti se afirmira odredba novodonesenog, dakle Zakona o parničnom postupku u odnosu na reviziju, dakle reviziju kao izvanredni pravni lijek. Naime, izmjenama i dopunama upravo Zakona o parničnom postupku moći će se razriješiti gore navedena situacija, a zasigurno će i u postupovnom i u materijalnom smislu na kvalitetniji način se razriješiti i pitanja u ovom smislu jedinstvene primjene zakona ili će se stvoriti normativni okviri da se to kao takvo jedan institut razradi na kvalitetniji način. Što se tiče ove druge situacije, dakle u dosadašnjoj praksi radi se o radu sudačkih vijeća. U dosadašnjoj praksi rada sudačkih vijeća bilo je predviđeno tzv. tajno glasovanje pa i kada se radilo o davanjima mišljenja o kolegama sucima, dakle kolegama, a sve u smislu njihove kandidature za određena druga ili pak viša sudačka mjesta, funkciju ili dužnosti. Kako se u praksi pojavljivao čitav niz situacija gdje su ta mišljenja davana često puta na jedan neadekvatan način i temeljem nejasnih kriterija, naglasio bih nejasnih kriterija i obrazloženja. Za pozdraviti je novo, dakle zakonsko rješenje da se takva mišljenja daju na sjednicama sudačkih vijeća, ali obrazloženo javno. Isto tako za pozdraviti je odredbu koja regulira da sudačko vijeće dostavlja ocjenu obnašanja sudačke dužnosti Državnom sudbenom vijeću i Ministarstvu pravosuđa u postupku imenovanja suca u drugi sud i kada se sudac imenuje na sudačku dužnost trajno. Naravno, za poduprijeti je i onu odredbu koja regulira način podastiranja imovnih podataka sudaca, čak i u smislu pokretanja postupka za obustavu isplate plaće suca. Radi se o situaciji kada sudac ne izvrši svoju obvezu, dakle ponavljam ne izvrši svoju obvezu zakonom ustanovljenu, Ministarstvo pravosuđa poziva suca da u daljnjem roku od 15 dana dostavi tražene podatke ili da dopuni dostavljene podatke. Ako sudac ni u tom roku ne dostavi tražene podatke, Ministarstvo pravosuđa obavještava o tome predsjednika suda, a sve u smislu mogućnosti, odnosno pokretanja postupka za obustavu isplate plaće samog suca. Stupanje na snagu novih propisa iz oblasti organizacije pravosuđa zasigurno u praksi imamo i takvu situaciju da će predsjednici pojedinih sudova prestati obnašati svoju dužnost radi spajanja sudova i ovo je ovim propisom regulirano i to na dobar način, na kvalitetan način. Dakle, zakon se propisuje da će ministar pravosuđa ovlastiti jednog suca tih sudova ili suca višeg suda da za vrijeme, a koje ne može biti dulje od godine dana obavlja poslove sudske uprave, sve dok ne bude imenovan predsjednik tako spojenog suda. S obzirom da se radi o izmjenama i dopunama uistinu važnog zakona, dakle Zakona o sudovima i da su sve ove intervencije u smislu izmjena i dopuna uistinu napravljene da pravosuđe ili pravosudni sustav bolje, lakše funkcionira i koje uistinu poboljšavaju i organizaciju i funkcioniranje pravosudnog sustava direktno su usklađene sve ove norme sa svim onim propisima ili odredbama zakona kojeg smo imali prilike donositi u ovom Visokom domu, a radi se o svim onim zakonima iz oblasti pravosuđa koje smo već donijeli. Ovo je jedan kvalitetan propis koga apsolutno treba poduprijeti i upravo mu zbog toga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice daje svoju punu podršku. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom na izvršene dorade i dopune predloženog zakona u odnosu na prvo čitanje kao i sam sadržaj predloženog zakona, klub HSS-a daje također potporu ovom Zakonu o sudovima. Jer Zakon o sudovima jasno daje određena rješenja i ovim zakonom se provode određene promjene kojima se uređuje organizacija i funkcioniranje pravosudnog sustava Republike Hrvatske. Radi usklađivanja propisa Republike Hrvatske koji uređuju organizaciju i funkcioniranje pravosudnog sustava sa propisima Europske unije, potrebno je provesti određene promjene u Zakonu o sudovima što evo ovim prijedlogom i činimo. Osim usklađivanja ovog zakona sa propisima Europske unije za nas dodatni razlog je Zakon o područjima i sjedištima sudovima na koji će se također primijeniti i odredbe ovog zakona, a već evo ovaj zakon smo već i usvojili. Mi ćemo ponoviti neke naše stavove iz prvog čitanja, jer smatramo da su predložena rješenja dobra i da doprinose uspješnijem radu sudova. Ovim usklađivanjem ostvariti će se veća usklađenost i provedba pravne stečevine na području pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima jer se ovim izmjenama i dopunama Zakona o sudovima ugrađuju i sadrže šest uredbi Vijeća Europe. Provođenjem pojedinih projekata Ministarstvo pravosuđa preuzelo je obavezu ugradnje propisa o pravima svjedoka i žrtava u Zakonu o kaznenom postupku kao i u Zakonu o sudovima. Stoga se ovim zakonom i predlažu rješenja da se nadležnost županijskih sudova dopuni tako da ovi sudovi provode i pružaju podršku svjedocima i žrtvama na sudu i obavljaju poslove međunarodne pomoći u postupcima iz svoje nadležnosti. Da bi se ti poslovi u okviru poslova sudske uprave mogli uspješno odvijati predlaže se i ustrojavanje odjela za osiguranje podrške svjedocima i žrtvama u sudskim postupcima u okviru županijskih sudova. U obavezi smo i provesti određene odgovarajuće prilagodbe u cilju usklađivanja sa odlukom Vijeća Europe koji se odnosi na uhidbeni nalog i postupke predaje između država članica kao i na odluku o izvršenju naloga za osiguranje imovine ili dokaza u Europskoj uniji. Kao dobro rješenje također smatramo osiguranje neposredne komunikacije s pravosudnim tijelima unutar Europske unije jer se uspostavlja sustav u županijskim sudovima kao središnjim tijelima za primanje, odnosno odašiljanje zamolnica za pravnu pomoć u kaznenim stvarima. Također podupiremo i rješenja koja omogućuju uključivanje Republike Hrvatske u mehanizme suradnje u okviru europske sigurnosti kao i obrambene politike jer se omogućuje uključivanje pravosudnih dužnosnika kao i pravosudnih službenika i namještenika u mirovne misije. Klub HSS-a podržava i predlaže izmjene ovog zakona koja se odnose i na glasovanje sudačkih vijeća gdje se iz tajnog glasovanja prelazi na javno glasovanje. Konkretizacija članka 97. ovog zakona koja se odnosi na davanje potpunih i točnih podataka o imovnom stanju kao imovnom stanju bračnog druga i maloljetne djece izjednačuje suce sa državnim dužnosnicima i u velikoj mjeri promijenit će percepciju u javnosti o korumpiranosti u pravosuđu. Sankcioniranje neprovođenja odredbi članka 97. također je korak naprijed u izjednačavanju dužnosnika pravosuđa sa ostalim dužnosnicima. Iz svega ovog navedenog, a s obzirom na izvršene dopune i dorade u odnosu na prvo čitanje ovog zakona, klub Hrvatske seljačke stranke podupire predloženi tekst zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub SDP-a, gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podupire donošenje ovog Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima napominjući konačno kako su neka rješenja evo na koje smo mi iz kluba SDP-a dugi niz godina upozoravali, evo sada je u konačni prijedlog uglavljen, ali jednako tako ima i nekih stvari koje smatramo da bi predlagatelj trebao na drugačiji način riješiti jer na izravan način ministarstvo i to osobe nižeg ranga biraju se u ovlasti čak samih predsjednika sudova. Kao prvo želim reći da ozbiljnost provedbe jednog zakona vidi se u tome da li država stoji realno iza onoga što govori. Ne sumnjivo je ova izmjena na tragu, odnosno jedan od kotačića u reformi pravosuđa i tomu doista tako i jeste na normativnom planu. Ali ako predlagatelj ovdje u zakonu tvrdi i tomu je tako, da će se s ovim konačnim prijedlogom zakona u županijskim sudovima osnovati posebni uredi za osiguranje podrške svjedocima u sudskim postupcima, a kad onda kaže da u ocjeni ovdje u osiguranju potrebnih sredstava za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna novčana sredstva onda se postavlja pitanje ozbiljnosti provedbe ovog u osnovi dobrog konačnog prijedloga zakona. Dakle sudovima koji i dalje su opterećeni ne samo zaostacima nego i ogromnim brojem novih predmeta koji se svake godine sliju na naša pravosudna tijela, dajemo im gotovo svakim zakonom, a na vlastito ovim, čitav niz novih zadaća, a nismo osigurali dodatna sredstva. Dapače, stoji jedna i odluka da se nove osobe ne zapošljavaju u pravosuđu. E sada se postavlja pitanje dakle što će biti sa tim zaostalim predmetima, kako će se oni rješavati. U ovom prijedlogu Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima posebna pažnja posvećuje se upravo potrebi odnosno obeštećenja stranaka i postupku onih koji nisu dobili zadovoljštinu u određenom roku. Ali ako nisu osigurana potrebna sredstva i ljudi koji će to obavljati, onda se postavlja pitanje uopće daljnjeg funkcioniranja pa i primjene ovog zakona. Dakle i uz dobre namjere i uz relativno dobar zakon postoji opasnost da se takav zakon blamira u praksi i da to dodatno obeshrabri građane i da to dodatno sroza onda i ugled sudbene vlasti i ovako već poljuljan kod građana. I to je onda jedna ozbiljna opasnost i naša velika zamjerka. Dakle, pravosuđe ni jedne zemlje nije jeftino i evo vidite država bi trebala onda osigurati takva sredstva da bi onda i učinak te vlasti bio onako kakva joj je prije svega i ustavna zadaća. Vlast treba, izvršna vlast treba percipirati da nije jedina i jedinstvena vlast u ovoj zemlji. Da osim zakonodavne koji počesto eto se omalovažava na različite načine, ali ne vodi se dovoljno računa o tomu da je sudbena vlast dio vlasti, kao posebna grana vlasti prema kojoj izvršna vlast nema supremaciju, nego ima dodatne obveze. Ima obveze prije svega osiguranja skladnog i urednog funkcioniranja tog sustava. Da osigura uvjete, ali i ne da se petlja i zadire u njihov posao. Ostaje dakle te temeljne postavke i dalje vrlo upitne i uz dobar zakon, pitanje je onda da li se on može i primjenjivati. Da ovo ne govorim baš napamet, prije nekoliko mjeseci evo izglasan je ovdje u ovom našem Domu Zakon o područjima i sjedištima sudova sa samo 76 glasova. Mi smo kao klub SDP-a podnijeli Ustavnom sudu zahtjev za ocjenu ustavnosti tog zakona, ali on je donesen sa 76 glasova ne zato što saborska većina nije imala dovoljan broj zastupnika, da ne bi mogla sa potrebnom većinom izglasati taj zakon, nego se toliko malo vodi računa o sudbenoj vlasti da je to uopće konstitutivni dio vlasti i po ustavu sasvim ravnopravni dio vlasti sa izvršnom vlasti, gdje izrijekom odredba članka 82. Ustava govori, kako se ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela donosi upravo po načinu, po postupcima kako se donose organski zakoni. Eto toliko o tome kao uopće spremnosti da ono što tvrdimo, što želimo se pohvaliti Europi da smo nešto učinili, ali pitanje je hoće li ovo na takav način funkcionirati. Izražavamo mi u klubu SDP-a iz ovih nedvojbenih materijalnih činjenica ozbiljnu sumnju i zabrinutost prema tomu. Nešto konkretno da kažemo o samim pojedinim odredbama. Prije svega za pohvaliti je da se skraćuju rokovi, kada žalbe dakle i žalbeni rokovi s 15 dana na 8 dana. Prije svega ovi koji se žalbe koje se upućuju Vrhovnom sudu zbog sporosti rada nižih pravosudnih tijela. Međutim, postavlja se pitanje kakvi su ti rokovi? Jesu li to samo instruktivni rokovi? Piše 8 dana, 15 dana, piše u Zakonu o parničnom postupku, dakle u onoj predzadnjoj noveli koja je ovdje jednoglasno donesena, da odluke sudske moraju biti donesene i otpremljene stranci nakon završetka glavne rasprave u roku od 15, a u nekim postupcima i u roku od 8 dana. Dolaze i dalje ljudi koje tvrde da je rasprava zaključena, da već po nekoliko mjeseci nema odluke i nikom ništa. To su ozbiljni propusti, nezakonitosti, nezakonitost postupanja. Ne mora to biti kumulativno napunjeno, odnosno koliko treba odluka ne donijeti da bi se stegovno odgovaralo. Onda je mogućnost i političke manipulacije, možda propust, jednokratni propust može dovesti do razrješenja, a kod istih stvari i kod višekratnih istovrsnih propusta mogu se tolerirati i desetine slučajeva. I to je taj oblik političke onda manipulacije ili što kod javnosti izaziva mogućnost političke manipulacije sa osobama koje rade u pravosuđu, bilo sucima ili državnim odvjetnicima, ako nije u zakonu onda to striktno i propisano. Gdje ne izaziva posebno tumačenje. Na žalost mi trebamo zaista zakone koji ne izazivaju puno tumačenja, jer ako dolazi do tumačenja onda imamo raznoliku i šaroliku situaciju. U svakom slučaju za pozdraviti je ovu činjenicu da kada sudačko vijeće na sjednicama odlučuje većinom glasova, da to čini javnim glasovanjem. I zato se ne slažem sa onim kolegom koji je podupro Udrugu sudaca koja u ovome vidi korak nazad. To je bilo dobro zamišljeno, ali tko se mogao sjetiti da će suci kada raspravljaju o svom kolegi koji treba napredovati sve u superlativu govori jer ne mogu drugačije kazati, jer je taj kolega ima najbolju normu koji je ugledalo ono kako bi i oni svi ostali možda trebali biti. A kada idu tajno glasovati, takav kandidat počesto dobije jedan, a počesto niti jedan glas. Pa kako onda takvi mogu imati povjerenje, kakve odluke donose? I zato je dobro ovako da takve stvari budu javne. I pozdravljam ovu odredbu što je konačno, dugo smo o njoj govorili evo nekoliko godina i dobro je da je ona ovdje na ovakav način uglavljena. Često sudbena vlast u kojoj zaista mi u klubu SDP-a zalažemo se za maksimum njihove nedodirljivosti u tim sudbenim stvarima, ali tražimo da ponesu dio odgovornosti kao vlast. Ne može biti ako ministar, ako se opetuju postupci za imenovanje predsjednika suda, pa kada najviša sudbena instanca, opća sjednica Vrhovnog suda odlučuje kojem, dakle sada sud blagonaklono ide da upravo ministar se mora pokoriti njihovom mišljenju. Oni bježe od te odgovornosti i daju onda ministru izručuju kao Poncije Pilat peru ruke od toga. To je nedopustivo. S druge strane traže ovlast, a kada je dobiju ne preuzimaju tu odgovornost. I tu ovdje ne trebam mucati između nas različitih političkih opcija. Tražimo neovisnost pravosuđa, ali tražimo i preuzimanje takve jedne odgovornosti. To je jedina odredba kada Vrhovni sud kada sudbena vlast može utjecati i izravno izabrati osobu na čelu nekog suda. Gotovo nikada nisu preuzeli tu odgovornost. I zato je dobro da su se na ovakav način stvari riješile. Evo vidite sada i u ovim izmjenama odnosno u ovom sada Konačnom prijedlogu došlo je, došlo se, na kraju krajeva izgubilo se dosta vremena, lutalo se. Potrebna je bila i ustavna, intervencija Ustavnog suda da se ne mogu miješati kruške i jabuke, da je bilo nešto nebulozno miješati općinske sudove i prekršajne sudove. I da je konačno se odustalo od takvog jednog projekta. Na to su upozoravali sudovi s pravom. Na to smo mi u Klubu SDP-a upozoravali. Podnijeli smo bili i ustavnu tužbu odnosno zahtjev za ocjenu ustavnosti te odredbe. Čini mi se evo da je zakonodavac odnosno predlagatelj prije promijenio normu pa je onda eto olakšan posao Ustavnom sudu što se tiče i glede tužbi odnosno zahtjeva za ocjenu ustavnosti koje smo očito preopteretili Ustavni sud pa on još ne nalazi vremena da riješi te zahtjeve odnosno izgleda da se s vremenom riješe sami od sebe. Postavlja se dakle pitanje kad ovdje govorimo o neovisnosti i utjecaju sudbene vlasti i zadobivanju povjerenja kod građana jer autoritet jedne odluke mora proistjecati iz autoriteta institucije odnosno osoba koje tamo djeluju. Ne može biti da savjetnik, viši savjetnik ili čak običan savjetnik u Ministarstvu je nadređen predsjedniku jednog suda. To ne može biti. Pa neka su isto u tom segmentu oni dijelovi upravne, uprave u pravosuđu. Predsjednik suda dakle obavlja upravu, poslove uprave u tom pravosudnom tijelu. Ne može biti dakle da ministarstvo koje je zaduženo upravo za upravu i efikasno funkcioniranje sustava samo po sebi i samo u tom dijelu kao servis pravosudnih tijela takvu ima osobu takvog ranga to ne može jednostavno biti. Tu morate naći evo i ako je konačni prijedlog jedno drugo rješenje jer je to ponižavajuće za predsjednika Županijskog suda. Da savjetnik njemu dijeli lekcije. Kakav će taj ugled imati, taj predsjednik suda prije svega kod svojih kolega sudaca, a onda i kod građana. Da mu činovnik niže, nižeg ranga poziva ga na red. To ne može biti. To može biti eventualno pomoćnik ili državni tajnik ili ministar osobno. U takvim, u takvim poslovima. Upravo jer sva, sve te norme, moramo voditi računa da se radi o osjetljivoj vlasti koja je i inače poljuljana i koju treba dodatno ohrabriti a ne obeshrabriti. Zato tu treba biti delikatan. Upozorit ću na jednu ozbiljnu situaciju o kojoj naši mediji pišu u zadnje vrijeme: «Sudovima besparica vezala ruke». Dakle ponovo se događa nešto što je bila konstanta do 2000. godine. Da sudovi ne mogu raditi jer nemaju potrebna sredstva. Ne mogu provoditi vještačenja. Ne mogu isplaćivati svjedoke. Dakle vezane su im ruke. Svaki postupak državu skupo košta. Evo tako objavljuje «Slobodna Dalmacija» da upravo u ovom postupku «Brodosplita» predsjednik Vijeća je tražio od Ministarstva da mu se odobre dodatna sredstva za vještačenje. Da mu je odgovoreno iz Ministarstva, doslovno rečeno: Nema šanse. Jednako tako i u postupku pred Županijskim sudom u Splitu koji je inače često kritiziran zbog sporosti, nakon 7 godina čekanja da je nastavljen postupak protiv devetero optuženih za laziranje invalidskih mirovina, ali da je Ministarstvo pravosuđa odbilo financirati vještačenje jer da im je taj iznos previsok. Počesto je to bio jedan alibi da se ne sudi u tim predmetima. Znam osobno da smo onda u ono vrijeme osigurali dodatna sredstva iz rezerve i morali napisati da 800 tisuća kuna doslovno za taj određeni predmet gospodarskog kriminaliteta pri Županijskom sudu u Osijeku da ga ne bi sudovi potrošili na druga vještačenja i rekli da upravo u tim za njih teškim predmetima gospodarskog kriminaliteta nema sredstava. Svi postupci gospodarskog kriminaliteta vezani su uz vještačenja koja nisu jeftina ali molim vas lijepo ako su ona preskupa nije daleko ni Austrija. Pa neka i tu radi tržište. Mi se moramo okrenuti tome jer zaista 800, milijun kuna davati za neka vještačenja i tako, tek toliko bez ikakve elaboracije mislim da je suludo i mislim da je glupo i trebamo se okrenuti stranim vještačenjima koja su jeftinija ali država mora osigurati ta sredstva. Možda je jutros upravo gospođa ministrica Lovrin dala najbolju kritiku svoje Vlade kada je rekla kad je došla u Ministarstvo da je upravo na poziciji kapitalnih ulaganja za zatvorski sustav našla odobrena sredstva po svega milijun kuna. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite. Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo jučer nam je gospodin predsjednik Europske komisije poručio da uvjeti za pregovore u pravosuđu još nisu ispunjeni pa mi je drago da smo naše jesensko zasjedanje započeli sa dvije točke, sa Eurojustom i sad s ovom koja pokazuje našu spremnost da pokažemo da ovo tijelo pokazuje političku volju za kvalitetnom reformom pravosuđa a bez sumnje i sporazum sa Eurojustom i ovaj Zakon o sudovima donosi tu kvalitetu kojom pokazujemo političku volju da provedemo reformu pravosuđa na način da vratimo povjerenje naših građana u pravosuđe pa da i ta ocjena bude puno veća nego što je sada jer moram vas podsjetiti da smo upravo na temelju Ministarstva pravosuđa koje je naručilo jedno istraživanje vidjeli da građani smatraju da su najkorumpiraniji u Hrvatskoj političari i suci. I ako imamo spregu korumpiranog političara i korumpiranog suca građani smatraju da je to sam vrh organiziranog kriminala. Prema tome ove dvije točke koje danas ovdje podržavamo pokazuju našu političku volju, ali tu je onaj problem koji je prisutan u našem društvu da nakon te političke volje, nakon propisa koje donesemo kada krenemo u implementaciju svih tih propisa u praksu sve nekako zastane i ne dosegne krunu koju bi trebalo imati da bi građani vratili povjerenje i u politiku i u političare i što je posebno i vrlo bitno u pravosuđe. Kažu da je korupcija u Hrvatskoj problem o kom se ne vodi dovoljno računa. Da nema konkretnih rezultata, da istrage ne završavaju, da svaka istraga ode bestrage. I nažalost to je tako. Ja sam ostao šokiran kada sam čuo da ovog trenutka više od 8 stotina predmeta iz područja korupcije i organiziranog kriminala čeka da krene u sudsku proceduru jer je dio koji je bio odgovornost USKOK-a i DORH-a završen. Međutim oni stoje i čekaju da se ti predmeti počnu rješavati. Ponavljam više od 8 stotina predmeta. Istovremeno Vrhovni sud je donio odluku da svi predmeti sa elementima korupcije i organiziranog kriminala imaju prioritet u rješavanju. Prema tome ja apeliram na Ministarstvo pravosuđa da upravo na ovom primjeru tih 800 predmeta koji čeka da budu riješeni i da istraga dođe do svog kraja a to je pravomoćna presuda, jedini lijek za borbu sa korupcijom i organiziranim kriminalom u Hrvatskoj. Primjeri “Maestro“ koji traje već godinu dana nije na čast nikome od nas, jer jednostavno pokazuje da istrage ne dolaze do svog kraja. Čuli smo i kolegicu Ingrid Antičević Marinović. Dakle, nedopustivo je da zbog nedostatka novaca na sudovima za sudsko-medicinska vještačenja predmeti koji su napokon došli u proceduru ne dolaze do svog kraja. Tako ovaj primjer suda u Splitu, dakle invalidske mirovine traje već 7 godina i sada opet stoji jer sud nema novaca za sudsko-medicinska vještačenja, a Ministarstvo pravosuđa ne želi dati sredstva da bi se taj proces priveo kraju. I naravno, ono što je jako bitno i što ovaj Zakon o sudovima posebno ističe, a to je moralni integritet, stručnost, vjerodostojnost sudaca koji zaista moraju biti jedna moralna vertikala u Republici Hrvatskoj. Ovog trenutka na žalost mladi, stručni ljudi odlaze sa suda jer na njemu ne vide svoju budućnost, a negativna kadrovska selekcija sigurno neće doprinijeti vraćanju povjerenja u pravosuđe, pa stoga apeliram da i u tom smislu Ministarstvo pravosuđa prijeđe sa riječi na djela i da počne provoditi i Strategiju i Akcijski plan borbe protiv korupcije koji smo ovdje usvojili, a koji ima nekoliko elemenata vrlo važnih upravo u području pravosuđa kako bi naša borba sa korupcijom i povratak povjerenja i u nas političare, a i u sudstvo išao puno bržim tempom nego što je to bilo do sada. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Prije nego što se osvrnem na razlike između rješenja koja se predlažu Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona želim naglasiti da je važnost ovih izmjena i dopuna sadržana u slijedećem. Prvo, predloženim izmjenama i dopunama predlaže se usklađenost s pravnom stečevinom na području pravosudne suradnje u građanskim kaznenim stvarima na način da se u Zakon o sudovima ugrađuju relevantne uredbe Vijeća Europe. Drugo, dopunjuju se nadležnost županijskih sudova na način da županijski sudovi pružaju podršku svjedocima i žrtvama na sudu i obavljaju poslove međunarodne pomoći u poslovima iz svoje nadležnosti. Isto tako, predlaže se da se u okviru poslova sudske uprave županijskih sudova ustroji odjel za osiguranje podrške svjedocima i žrtvama u sudskim postupcima. Ovaj prijedlog u skladu je s projektom podrška žrtvama kaznenih djela, ali i u okviru pregovora za punopravno članstvo u Europsku uniju. Republika Hrvatska mora prilagoditi svoje zakonodavstvo na način da osigura podršku svjedocima i žrtvama u kaznenim postupcima. Isto tako, Republika Hrvatska se obvezala do pristupanja u punopravno članstvo Europske unije uspostaviti sustav u Županijskim sudovima za primanje i odašiljanje zamolnica za pravnu pomoć u kaznenim stvarima, primanje i izvršenje uhidbenog naloga i naloga za osiguranje imovine i dokaza. Treće, dopunjuju se zaštita prava na suđenje u razumnom roku na način da se postupak za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku provodi uz odgovarajuću primjenu pravila o izvanparničnom postupku u pravilu bez održavanja ročišta. Četvrto, predlaže se novina u radu sudačkih vijeća. Naime, sudačka vijeća do sada su na svojim sjednicama odlučivala tajnim glasovanjem svih članova vijeća. Međutim, u pravcu transparentnog postupanja predlaže se da sudačka vijeća na sjednicama odlučuju javnim glasovanjem. Peto, predlaže se u cijelosti brisanje članka 59. Zakona o sudovima kojima je propisano kada sudovi drugog stupnja donose različite odluke o istoj činjeničnoj i pravnoj stvari, a nije dopušten izvanredni pravni lijek. Da državni odvjetnik i stranka može podnijeti zahtjev za jedinstvenom primjenom zakona Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, da ispita je li takvim odlukama ugrožena jedinstvena primjena zakona i ravnopravnost zakona. Ova odredba briše se u cijelosti, jer će se to pitanje urediti novelom Zakona o parničnom postupku, ...Govornik se ne razumije./… izvanrednog pravnog lijeka, revizije, riješit će se pitanje jedinstvene primjene zakona. Šesto, dopunjuje se članak 105. zakona kojim se propisuje da sudac može biti upućen i u međunarodne misije, a posebnim pravilnikom utvrdit će se uvjeti za upućivanje suca u međunarodnu misiju i Međunarodni sud. Sedmo, predlaže se pokretanje postupka obustave isplate plaće sucu koji ne dostavi točne podatke o svom imovnom stanju bračnog druga i maloljetne djece. Ako sudac ne dostavi potrebne podatke na vrijeme Ministarstvo pravosuđa pozvat će ga da u roku od 15 dana dostavi tražene podatke. Ako u tom roku ne dostavi podatke Ministarstvo pravosuđa obavijestit će predsjednika suda kako bi pokrenuo postupak radi obustave isplate plaće sucu. Osmo, prijedlogom se propisuje da predsjednicima sudova prestaje dužnost predsjednika suda kada se radi o spajanju sudova. U tom slučaju ministar pravosuđa ovlastit će suca jednog od tih sudova ili suca višeg suda da za vrijeme koje ne može biti dulje od jedne godine obavlja poslove sudske uprave dok ne bude imenovan predsjednik spojenog suda. Također se propisuje da se službenici i namještenici sudova koji se spajaju raspoređuju u skladu sa Zakonom o državnim službenicima. Nakon provedene rasprave u Hrvatskom saboru predlagatelj je razmotrio i usvojio date primjedbe. Slijedom toga dopunjena je odredba da ukoliko sudac u rokovima ne izvrši obvezu davanja podataka o svojoj imovini bračnog druga i maloljetnog djeteta da ministar pravosuđa protiv tog suca može pokrenuti stegovni postupak. Određuje se značenje preustroja suda. Pod preustrojem suda smatra se spajanje i razdvajanje sudova, promjena unutarnjeg ustrojstva rada, te promjena potrebnog broja sudaca u skladu sa mjerilima za rad sudaca. Propisuje se da ponašanje suca protivno Kodeksu sudačke etike predstavlja stegovno djelo. Otklanjaju se različita tumačenja oko imenovanja predsjednika suda. Sukladno odredbi Ustavnog zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina ovaj zakon dopunjuje se odredbom da kod prijama sudskih službenika i namještenika u sudove mora se voditi računa i o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina. Na koncu, sa zadovoljstvom mogu istaknuti da je predlagatelj prihvatio prijedloge i mišljenja zastupnika i radnih tijela, te ih ugradio u konačni prijedlog. Stoga podržavam donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbić je rekao da je Hrvatska preuzela obavezu uskladiti svoje zakonodavstvo u domeni pravosuđa. Ja bih bio daleko sretniji da smo preuzeli obavezu uskladiti praksu i ponašanje i rad sudova osim zakona jer kako inače protumačiti da stalno hrvatske zakone usklađujemo sa Europom, Zakon o sudovima, sjedištu sudova, Zakon o DSL-u, Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, a onda imamo situaciju da iz godine u godinu na teret državnog proračuna plaćamo sve više i više odštete hrvatskim građanima zbog sporog suđenja pred tim istim hrvatskim sudovima. Onda imamo suce koji nakon okončanja postupka drogu vraćaju neosuđenim osobama ili osobe za koje sudovi znaju da imaju dvojno državljanstvo ne oduzimaju putovnice, a kojima sude za teška kaznena djela. I sad u ovom zakonu kod imenovanja predsjednika suda u potpunosti brišemo ili stavljamo na minorni značaj mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda na način da mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda ne obavezuje ministra prilikom imenovanja predsjednika suda jer on može imenovati predsjednika, a ako želi može i ponoviti postupak dok je prethodno takvo mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda zapravo, ako nije pozitivno normalno, govorimo o tom kontekstu, samo ako nije pozitivno, daje mogućnost ministru da imenuje predsjednika suda i unatoč negativnom mišljenju opće sjednice ili ako takvog mišljenja nema. Dakle, nisam siguran da je takav pristup kao i uvođenje javnog glasanja umjesto tajnog uz obrazloženje na stranici 10. da je bilo jako puno "lobiranja", pod navodnike za pojedine kandidate i nevažećih listića pa će sada biti pravedno bez lobiranja i bez nevažećih glasova kada će se glasati javno. Da, biti će jeftinije jer nećemo morati štampati desetak listića, to je točno kolega. Dakle, prakse više, zakona manje mijenjati pa bi nam bilo bolje.
Gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama se u drugom čitanju nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Njime se, kao što je rečeno uređuju pitanja koja se odnose na funkcioniranje i ustrojstvo sudova uz usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Važno je naglasiti kako je u važećem Zakonu o sudovima sadržan veliki broj odredbi odgovarajućih uredbi Vijeća Europe vezanih za pravosudnu suradnju u građanskim stvarima, a ovim će se izmjenama i dopunama upravo postići potpuna usklađenost u građanskim, ali i u kaznenim stvarima. O usklađivanju i novinama ovog zakona puno je toga rečeno u prvom čitanju, kao i dosadašnjim raspravama danas pa ću kratko spomenuti tek neke od njih. Nastavlja se, dakle razvijati sustav podrške svjedocima i žrtvama kaznenih djela na način da se stavlja u nadležnost županijskih sudova kao obveza, provođenje pružanje podrške svjedocima i žrtvama. To je ujedno obveza koja proizlazi iz poglavlja 24. – Sigurnost, sloboda i pravda pregovora za pristupanje Europskoj uniji. Isto tako, u nadležnost županijskih sudova predlaže se dopuniti poslovima međunarodne pravne pomoći u kaznenim postupcima. Predlaže se uspostava sustava za uključivanje zamolnica za pravnu pomoć te slanje, primanje i izvršenje europskog uhidbenog naloga i naloga za osiguranje imovine i dokaza u županijskim sudovima kroz poseban odjel u okviru sudske uprave. Ovim zakonom također sukladno preuzetim međunarodnim obvezama u okviru europske sigurnosti i obrambene politike uz dosadašnju mogućnost uključivanja sudaca na određene dužnosti u međunarodne sudove, predviđa se i mogućnost uključivanja u međunarodne misije. Također dobrim smatram prijedlog da se na sjednicama sudačkih vijeća glasuje javno jer će se tim postupkom svakako donošenje odluka učiniti transparentnim. Što se tiče pak razlika između rješenja predloženih u prvom čitanju i ovog konačnog prijedloga zakona, oni su rezultat prijedloga proizašlih iz rasprava na sjednicama radnih tijela i plenarnoj sjednici prilikom prvog čitanja ovog zakona i svakako su doprinos ukupnoj kvaliteti zakona. Bile su to sugestije i prijedlozi kao što je predviđanje mogućnosti pokretanja stegovnog postupka protiv suca koji ne izvrši obvezu predaje imovinske kartice. Preciznije, definiranje značenja preustroja suda, preciziranje odredbi o imenovanju predsjednika suda kada mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda nije pozitivno ni za jednog kandidata itd. Dakle, o tome je detaljnije govorio i državni tajnik, imamo i sva ta precizna obrazloženja u materijalima pa ne bih dalje o njima govorio, nego bih na kraju rekao da ću svakako podržati donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o sudovima. Hvala.
Hvala. I gospodin zastupnik Ivo Josipović. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Predstavnici ministarstva, pa gotovo da nemam što loše reći o ovom zakonu, ali na žalost nemam ni Bog zna što dobro reći o zakonu. Zašto? zato jer ovakve zakone uvijek moramo gledati u kontekstu reforme i u kontekstu napora da se u Republici Hrvatskoj zaista dovode ozbiljne promjene u pravosuđu. Rekao bih da su promjene koje se sada u ovom Zakonu o izmjenama i dopunama ovdje donose, da su dobro s jedne strane usklađivanje sa nekim zahtjevima vezanim za ulazak u Europsku uniju, ali da zapravo unutra nema odgovora na brojne probleme koji tište pravosuđe, a koji bi se možda mogli riješiti ili ublažiti zakonom, ja ne vjerujem da se zakonom do kraja mogu riješiti problemi, ali barem se mogu zakonom stvoriti uvjeti za neke probleme od brojnih koji tište pravosuđe. Ako pogledamo, i onda ću reći što mislim osobno da je šteta da se nije malo dublje zagrabilo lopatom u ovo blato koje zovemo problemi pravosuđa, zakon je relativno nov, zapravo iz pete godine za naše prilike gdje se zakoni često mijenjaju, ali zapravo je riječ o kontinuitetu kroz dugi niz godina i znamo koji su problemi. Dakle, nije riječ o nekim novim okolnostima pa da sad predlagatelj zakona nije svjestan cjeline problema. Prvo, mislim da je šteta da se luta i da se nije ozbiljno zašlo u mrežu sudova. I to ne mislim u pogledu mjesne nadležnosti, redukcije sudova o.k. to se radilo na žalost s dugom odgodom što mislim da nije dobro. Ali mislim da je došlo vrijeme da se preispita mreža sudova sa funkcionalnog aspekta. Čini mi se da su i suci u svojim primjedbama na zakon ili barem u raspravama oko ZKP-a naveli da bi rado vidjeli prizivne sudove. Ja možda osobno ne bih to napravio na način kako su oni to zamislili, ali mislim da ideja prizivnih sudova bi puno više pomogla ujednačavanju sudske prakse nego ovi pokušaji i ova lutanja koja imamo iz zakona u zakon kako da riješimo te nespretnosti u koje se zaista dnevno događa da isti činjenični pravni predmet pred različitim sudovima bude riješen na različite načine. Drugo što mislim da je ponovo propušteno i to je dio oportunizma evo više kolega je o tome govorilo, oportunizam u pravosuđu, to je pitanje odgovornosti sudaca za rad. Pri tome ne mislim samo na puku stegovnu odgovornost i potrebu, na žalost potrebu da se ponekad netko isključi iz sudskih redova nego mislim na cijeli sustav koji motivira na obrazovanje, koji motivira na odgovorno ponašanje, koji motivira na drukčiju organizaciju rada nego što je to ova danas. Nikakve promjene ovoga tipa neće dovesti do onoga što želimo, a to je da se u recimo u civilu rasprave zakazuju za po tri, pet, šest mjeseci, godinu dana jedna za drugom, pa dostava kasni mjesecima ili u kaznenom postupku dobro čega je sada puno manje moram priznati, zastara ili glavnih rasprava kojih se zakazuju možda 6, 7, 8 godina nakon započinjanja postupka jel. Dakle to je drugi veliki propust za koji osobno mislim da je odavno trebalo da se riješi. I naravno postoji treća grupacija koja se odnosi na pitanje da li se ovom vrstom zakona ili u procesnim zakonima mogu … … [[Upadica se ne čuje.]] Predsjedniče jeste li meni nešto rekli? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne. Dobro. Dakle da li se mogu riješiti problemi neovisnosti sudova na način da to ne ide, ne bude u koliziji sa funkcionalnošću, efikasnošću i odgovornošću prema društvenoj zajednici. Ima sada evo zanimljiva inicijativa, predlažu suci kažnjavanje stranaka, kažnjavanje publike je li, 30 dana zatvora i tako. Možda se to negdje vidjelo, možda zaista suci osjećaju potrebu za tim, ali moram priznati da bih više volio vidjeti inicijativu o tome da suci odlučno raščiste sa onima u svojim redovima koji ne obavljaju posao na način kako treba. Ja uvijek ističem da smo možda i nepravedni prema sucima. Često se problemi pravosuđa zapravo generiraju prije nego što predmeti dođu na sud, u policiju, odvjetništvu, u pripremi stranaka u odvjetništvu itd. Nepravedni smo često, jer zaista ja osobno poznam veliki broj odličnih educiranih, poštenih sudaca, ali na žalost evo sustav moramo cijeniti prema ukupnim rezultatima, prema onoj manjini koja kvari dojam, a za koju nemamo lijeka. Očito je već godinama pokušavamo, ne ide i reforma na žalost ako se nastavi sa ovakvim tipom promjena zakona neće biti nikada dovedena do kraja barem na onoj razini da pravosuđe ispunjava svoju zadaću onako kakve su potrebe građana i hrvatskog društva. Ja osobno ne bih išao, znam da i kolege i javnost gnjaviti kada ide od članka do članka. Zakon je u drugom čitanju, kažem ništa osobito velikih primjedbi na njega zaista nemam. Moja glavna primjedba je na ono čega nedostaje. Hvala lijepo.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik, Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Hoću se zahvaliti predstavnicima klubova, svim saborskim zastupnicima koji su raspravljali o ovom zakonu. Koliko vidim zakon će imati podršku svih klubova i posebno se zahvaljujem na tome. U raspravi istaknuti su i po tko zna koji put otvorena su pitanja kojih smo i mi svjesni koja su se zapravo budimo iskreni taložila godinama u pravosuđu. Ona nisu nastala jučer da bismo ih mogli riješiti danas. Ali kada pogledamo samo ovu godinu kolike smo zakone donijeli, kolike smo zakone predložili i to vrlo bitne za funkcioniranje pravosuđa, onda zaista možemo vidjeti da smo učinili velike iskorake naprijed. Pred nama je sada zapravo onaj iznimno težak i važan dio posla, a to je implementacija tih zakona u praksi. Jer dobar dio ovoga o čemu je i kolega Josipović govorio ovi problemi i vezano za dostavu i vezano zakazivanje za ročišta u postupcima, sjetimo se prije par mjeseci donijeli smo izmjene Zakona o parničnom postupku. Upravo većina izmjena koje smo u Zakonu o parničnom postupku predložili, idu upravo u tom smjeru da postupak se koncentrira, da se ne razvlači, da discipliniramo zapravo sve sudionike tog postupka da svoje obveze izvršavanju na vrijeme i da nemamo te dugotrajne postupke. Također dugo godina nitko nije dirnuo u mrežu općinskih sudova. Odlučili smo se ovu ogromno glomaznu mrežu od 107 općinskih sudova u Republici Hrvatskoj učiniti što je moguće učinkovitijom i predložili smo spajanje i da dođemo do jednog broja koji nam odgovara. Dakle u ovom Saboru bio je i u prvom čitanju Zakon o kaznenom postupku gdje također želimo učiniti taj postupak puno efikasniji, puno brži, puno učinkovitiji. Zakon o vježbenicima i polaganju pravosudnog ispita upravo idemo za tim da u pravosudni sustav sutra ulaze ljudi koji će proći jednu kvalitetnu edukaciju, koji će proći jedan kvalitetniji proces i preko naše Pravosudne akademije želimo dobiti ljude koji će zapravo zaista odgovoriti svim onim zahtjevima modernog društva, a jedan od osnovnih je funkcioniranje pravosuđa i funkcioniranje pravne države. Stoga zahvaljujem još jednom svima i nadam se da ćemo ovaj zakon donijeti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovom konačnom prijedlogu zakona. Prekidam sjednicu. Nastaviti ćemo sutra u 9,30 sa raspravom prema dnevnom redu – Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, pa Prijedlog zakona o sanitarnoj inspekciji, sporazumi pa rasprava o Izvješću pučkog pravobranitelja itd.
2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Ovo je drugo čitanje, P.Z.E. br. 90. Rasprava je zaključena, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Predlagatelj je prihvatio amandmane odbora i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Ovaj se zakon donosi većinom glasova svih zastupnika. Dakle, potrebno je najmanje 77 glasova za. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Molim uključimo se. Molim uključimo se. Glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 91 glas za, 2 suzdržana i 1 protiv prihvaćen Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Dame i gospodo zastupnici, dobro jutro svima. Nastavljamo sa radom. Na redu je treća točka dnevnog reda. 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak prvo i drugo čitanje P.Z: br. 139. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Hitni postupak primjenjuje se sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi gospodin Dražen Jurković. Izvolite.