Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Nastavljamo sa radom. Za riječ se javila poštovana kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Molim vas na početku današnjega dana kratku stanku prije početka sjednice, kako bismo razmotrili mogućnost usuglašavanja stajališta svih klubova u Hrvatskome saboru ususret raspravi u Europskom parlamentu o slučaju Šešelj, o činjenici da je Haški sud, osnovali su Ujedinjeni narodi, da je Hrvatska članica EU, da će se o tome raspravljati u Europskom parlamentu, da europski zastupnici imaju potrebu o tome nešto reći. Smatram da je da se i Hrvatski sabor izjasni o tome, ponavljam u skladu činjenice da je Haški tribunal osnovan na poticaj Ujedinjenih naroda.
Dobro, razumio sam, razumio sam razlog.
Molim vas da, kao bismo mogli eventualno donijeti odluku o zajedničkom dokumentu Hrvatskog sabora koji ne bi bio u suprotnosti sa deklaracijom koju smo donijeli prije nekoliko godina a o tome da bilateralna pitanja neće predstavljati prepreku za susjede. Međutim, ovdje se radi o stvarima koje nas se tiču kao Hrvatske zemlje članice EU.
Razumio sam razlog. Izvolite Branko Vukšić.
Iz istih razloga klub traži stanku.
Izvolite Grubišić.
Ne mogu mikrofon ne radi.
Vukšiću isključite se.
Hvala lijepo kolega. Iz istih razloga i istog povoda tražim stanku od 10 minuta.
Iz istih razloga, doduše mi smo imali prije tjedan dana pressicu ali očigledno od tada niko nije imao dovoljno promućurnosti da reagira.
Vesna Škare-Ožbolt.
Pridružujemo se ovim razlozima i isto tražimo stanku u ime kluba.
I klub SDP-a traži po toj temi pauzu.
Dobro određujem stanku do 45, do 9.45 i onda nastavljamo sa radom. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavit ćemo sada sa radom uz jedno upozorenje. Na ekranu nam se neće moći pokazivati vrijeme, mora tehnika pogledati što je sa serverom. Ovdje će službenik štopati vrijeme 5 minuta, molim povjerenje. Prva se za riječ javila uvažena zastupnika Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, predlažem dakle Hrvatskome saboru kao što sam najavila i neki dan na konferencije na … da parlament donese usuglašeno stajalište koje ćemo pretočiti u dokument koji bi mogao … ili rezolucija. Naravno na tragu činjenice, ponavljam da je RH članica UN-a, UN su osnovali Haški tribunal, Hrvatska je članica EU koja je utemeljena, dakle EU na načelima mira, stabilnosti. To su temelji, to su noseći stupovi EU čija je Hrvatska članica. Istupi Vojislava Šešelja u susjednoj državi podrivaju te temelje, u susjednoj državi koja je na europskome putu, koja želi otvoriti i zatvoriti sva poglavlja, pa i poglavlje 23 vezano za pravosuđe. Smatram da smo kao članica EU trebali reagirati u najmanju ruku prema glavnom tužitelju, gospodinu Bramercu koji kao što znate se nije žalio na odluku suda o puštanju raznog zločinca Vojislava Šešelja, bez obzira što on nema presudu u HAAG-u, mislim da to mogu suvereno reći za ovom govornicom jer sve činjenice iz agresije na Hrvatsku, BiH govore o tome. Dakle, nismo se žalili na tu odluku, odnosno nije se žalio gospodin glavni tužitelj. Šešelj je doputovao u Srbiju i i dalje tamo bjesomučno širi velikosrpsku ideju. Onu ideju Miloševićevu koja je ostavila smrt, palež, ruševine, nestale i mnoge, mnoge ljude, stotine i stotine tisuća ljudi na ovim prostorima zauvijek zavijene u crno. Šešelj i dalje talambasa, a što radi srbijanska vlada? Šuti i nemoćno se smiješka. Reakcije iz te države nema, iz te države koja želi sutra postati ravnopravna članica EU. Naravno da se tu postavljaju mnoga tehnička pitanja, jesu li im izdali dozvolu za to talambasanje, kako je moguće da se ideje mržnje i da se na dan kad se sjećamo tuge i obljetnice stradanja Vukovara ponovo taj čovjek usudi iz susjedne države mirno i bez reakcije ponovo i srbijanske vlade ili srbijanskoga predsjednika reći da je Vukovar srpski grad i da će ga naravno ponovo vratiti u okrilje majke Srbije. Zašto šute čelnici susjedne države? Pa vjerojatno je jedan od razloga strah, ali sasvim sigurno da ne treba smetnuti s uma i činjenicu da su oni njegova politička djeca. I to treba i ovdje vrlo jasno i precizno još jedanput konstatirati. To što Vojislav Šešelj nije osuđen nakon dugih 12 godina boravka u HAAG-u, to nije naš problem, ali s druge strane i jest jer smo članica UN-a i jer smo, da bismo zatvorili poglavlje 23 prošli križni put uvjeravajući i glavnog tužitelja i sud i EU i mnoge članice EU da ništa ne skrivamo. Sjetite se topničkih dnevnika, sjetite se kriterija, do zadnje sekunde i do zadnjega dana. Zato mi imamo obvezu kao članica EU danas upozoriti da Republika Srbija mora imati najmanje jednake kriterije, stroge i odriješite kao što ih je imala RH, ako ne i strože. Zašto to kažem? Zato što su iz Beograda kretali tenkovi na Vukovar koji su ispraćali mnogi, bacajući cvijeće na tenkove koji su kretali razarati Hrvatski Vukovar. Da se međunarodna zajednica založila, da je shvatila talambasanje Šešelja i drugova u vrijeme kad je to trebala shvatiti, ne bi se dogodila Ovčara, Srebrenica, Škabrnja i tolike druge Ovčare, Srebrenice i Škabrnje. Prema tome, Hrvatska ima puno moralno i svako drugo pravo, kao članica institucija, kao članica EU tražiti i uprijeti prstom i prema HAAG-u, tražiti hitno vraćanje Šešelja u HAAG, Šešelja na sud. To što će raditi srbijanske vlasti [[Upadica Stazić: 5 minuta je isteklo.]] nas se više niti ne tiče međutim naravno u tijeku pregovora, evo završavam punu i pravu istinu o nestalima jer je ključ za rješenje te istine u Beogradu u arhivima jugoslavenske armije. Prema tome, predlažem kolegice i kolege, zajednički tekst kojim ćemo se u susret raspravi Europskog parlamenta jer je nelogično da Europski parlament raspravlja o tome a da hrvatski Parlament ne raspravlja o tome izjasnimo i stanemo i dakako da podupremo sve one političke snage u Hrvatskoj koje mogu danas, pogotovo one koje su na vlasti djelovati prema Haagu i prema EU. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika poštovani Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo nastavat ću tamo gdje je kolegica Kosor stala. Sasvim sigurno da se Ovčara i Srebrenica ne bi dogodile da je međunarodna zajednica reagirala, ne bi bilo rata, ne bi bilo takvog pokolja, ne bi bilo takvog pokolja da međunarodna zajednica nije napravila jedan zločin prema Hrvatskoj i BiH, a to je embargo na oružje, ali ovo nije ta tema. Priča je zapravo o vanjskoj politici RH, ova tema je priča o vanjskoj politici Hrvatske koje nema. Hrvatska je američko-berlinsko-briselska pudlica u vanjskoj politici. Mi slijedimo ono što kažu u Bruxellesu u Berlinu u Washingtonu. Pa pošto Šešelju ništa nisu rekli tako je naša vanjska politika zaspala. Tek kada je javnost reagirala tada su se javili sa državnoga vrha. Javili su se na fejsbucima, javili su se u pismima, javili su se u uzgrednim izjavama. Žao mi je uopće što o pogubi ljudske naravi kakav je Vojislav Šešelj raspravljamo u Hrvatskome saboru, ali moramo raspravljati u Hrvatskome saboru. Bilo bi uputno da je hrvatska Vlada na čelu da Zoranom Milanovićem i ministricom vanjskih i europskih poslova poslala u Sabor deklaraciju i da o tome raspravljamo odmah čim se to počelo valjati u Srbiji. Prije je kolegice Kosor govorila o tome što se događa, sasvim sigurno da Tadić i Vučić koji jesu puleni Šešelja, da je Šešelj na slobodi on bi bio i predsjednik parlamenta to bi bila trojka koja bi atakirala i dalje na Hrvatsku. i oni dalje zašto šute? Pa zbog toga što se slažu s tom politikom ali ne smiju govoriti zbog međunarodne zajednice. Oni i dalje smatraju da je granica ona velikosrpska o kojoj su trubili '90., '91.godine u njihovom Načertanije i zbog čega je bila agresija na RH. Haški tribunal je posebna priča. Haag to nije smio napraviti. Zločinci kakav je Šešelj se ne puštaju na slobodu. Postoje zatvorske bolnice i Šešelj je trebao biti zadržan. Oni su dobro znali, dobro su znali po tome što Šešelj radi u pritvoru u Haagu, znači su što će raditi u Srbiji i pustili su ga bez ikakve žalbe tužiteljstva. Znači to je uz odobravanje međunarodne zajednice uz odobravanje tužiteljstva. Ovo je dokaz da Vlada nema odgovornost prema žrtvama i da nema odgovornost prema državi, nema odgovornost prema državnoj politici jer dopustiti da netko govori o tome da je Vukovar srpski grad i da će ostati vječno srpski grad i da će kad-tad biti u sklopu Republike Srbije to je otvoreni atak prema RH, a da prema tome službena Srbija čak nam dijeli packe kako se mi usudimo govoriti o tome o Šešelju. Sasvim sigurno da ćemo danas dobiti packe zbog toga što se usudimo u Hrvatskome saboru zaštititi dignitet RH, dignitet kojeg nije državni vrh zaštitio i koji nije na vrijeme reagirao. Te mlake intervencije koje su došle iz vrha to su reda radi, zbog toga što se pobunila javnost. Zamislite na Dan žrtve Vukovara kada Šešelj govori tim strašnim zločinačkim jezikom o dome da Vukovar pripada Srbiji i da mi odšutimo, ne mi, da hrvatski državni vrh odšuti to. To je trebalo reagirati energično da se pokaže da je Hrvatska samostalna, suverena država, međutim gospodina Zorana Milanovića izgleda ne zanima ni to. Pa stvarno je žalosno što mi ovdje u ovako malom broju raspravljamo o tome, ali se slažem sa kolegicom Kosor trebamo zajednički dogovoriti deklaraciju i trebamo oštar protest uputiti prema Srbiji jer to što se događa to je izvan pameti i ne smijemo biti blagonakloni toliko prema Srbiji tako dugo dok čujemo prema njezinom ulasku u EU tako dok čujemo te glase i tako dugo dok se Vučić i ostala bratija koja isto misli kao i Šešelj ne ispriča Hrvatskoj i ne ogradi od toga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naravno da podržavam inicijativu gospođe Kosor i svih nas skupa koji ćemo donijeti određeni dokument koji treba ići i prema Haškom sudu Europskom parlamentu i Republici Srbiji. No što se mi uopće čudimo što frustrirani, iskompleksirani i bolesni navodno Šešelj ovako nastupa. On je zaista dosljedan u svojoj retorici od '90.pa i prije '90.pa nadalje. Pitam se zašto se čudimo kada imamo izjave Nikolića o Bunjevcima koji nisu Hrvati, kada imamo izjave novinara u Srbiji da je napravio taj isti Nikolić pokolj u Antinu prije, 40 žrtava ubijeno hrvatske nacionalnosti ili nesrpske nacionalnosti, kada imamo izjavu Nikolića da je Vukovar srpski, isto kao i Šešelja pa nitko ne reagira ili barem su te reakcije vrlo, vrlo mlake, na kapaljku. Kako mi poštujemo naše žrtve? Bili smo u Vukovaru 18. studenog, imali smo kolonu sjećanja, nije bitno, kolona kao kolona. Ali pitamo li se i što radi hrvatski MUP kada postoje vijesti da je isti taj dan u jednom selu u blizini Vukovara održana svečanost oslobođenja Vukovara od ustaša. Ili kada djeca u školi nose majice u Hrvatskoj sa likom Šešelja na prsima ili kad autobus, jedan autobus ljudi, 50-60 ide u Beograd na miting Šešelja iz Hrvatske ide na Šešeljev miting onaj u subotu održani, iz Hrvatske odlaze u Srbiju da ih nitko ne zaustavi i nitko ne pita kamo idu. Pitamo mi sebe što radimo ovdje u Hrvatskoj? Vojni sud u Beogradu zatočio gospodina Marića. Taj vojni sud ima svu arhivu o da kažem Šešeljevim djelima odnosno nedjelima i u Hrvatskoj i u BiH. Pa što radi vojni sud u Beogradu koji je zatočio našega branitelja Veljka Marića? Nas ne zanima što Šešelj radi u Srbiji u svezi unutarsrpskih pitanja kralja Aleksandra i ne znam ni ja koga ili ga časte sarmom ili ne časte, a njega gađaju sapunom u Novom sadu i joguvtom kako on kaže, kao da je prljav, kao da zaudava, ali to je njihova stvar. No njegove izjave u svezi Hrvatske, u svezi hrvatskog suvereniteta bi morale proizvesti žestoke reakcije službene Hrvatske Vlade, predsjednika i svih ostalih, a naravno i Sabora Republike Hrvatske. Pijetet prema žrtvama, bili smo i u Vukovaru, bili smo i u Borovu selu gdje 300 m od spomenika našim izmasakriranim braniteljima nad kojima je izvršena egzekucija postoji spomenik egzekutoru Vukašinu Šoškočaninu i Hrvatska država šuti, Hrvatska policija šuti kao da nema suvereniteta nad tim mjestom uopće. Naravno da pojava kao što je Šešelj, jedna iskompleksirana i frustrirana spodoba izaziva kod tih ljudi nad kojima nema kontrole reakcije o kojima sam govorio o početku ovog svog izlaganja. Škabrnja, Vukovar, Voćin, Ćelije, Dalj, Sotin, Lovas, Antin, Zadar, Slavonski Brod i niz drugih gradova i sela u Republici Hrvatskoj ne zaslužuju šutnju ni Vlade ni premijera ni ministrice vanjskih poslova, zato da bi Srbija valjda ušla u Europsku uniju bez ikakvih posljedica. Naprotiv, mi još nemamo ni uređene granice sa Republikom Srbijom. Naša šarengradska ada nije vraćena, mi šutimo o svemu tome. Kada će doći na red ta pitanja? Kendžija sa 10 000 hektara ili više sa druge strane Dunava. Hrvatsko gruntovno i katastarsko vlasništvo. Mi ne postavljamo ta pitanja kao preduvjet u pregovorima Srbije sa Europskom unijom. I sad imamo ovu nakaradnu pojavu da kažem jednoga ratnog zločinca kojemu se prema navodima Haškog suda bliži smrt s obzirom na metastaze, najvjerojatnije ima i metastaze u mozgu, ja ne bih u to ulazio jer nisam vidio liječničku dokumentaciju, možda je ona i tajna, ali retorika je potpuno ista, s metastazama i bez metastaza. Hrvatska država danas i Hrvatska vojska je daleko spremnija nego '90. ili '91. godine…
Pet minuta je isteklo.
Evo hvala lijepa. Mi se ne bojimo njegovih prijetnji, ali pijetet prema žrtvama, prema onima koje još tražimo, 1000 ljudi za koje nemamo podataka gdje su zahtijeva razrušeni gradovi i sela, ožalošćene majke i djeca traže od Hrvatske države i od Hrvatske Vlade daleko oštriju retoriku, daleko oštriju reakciju prema ovoj pojavnosti u Srbiji. Hvala lijepo.
U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Prije 8 dana, prošli četvrtak Klub zastupnika HDZ-a održao je press konferenciju u Hrvatskom saboru i sve ovo što sada govorite mi smo već tada naznačili, dakle ukazali smo na mlaku, gotovo nikakvu reakciju hrvatske strane i na neodgovarajuće ponašanje srpskih vlasti. Dakle kazali smo Šešelj i njegovo puštanje iz Haškog zatvora nije samo tehničko pravosudno pitanje, već je ono duboko moralno i političko pitanje. U to vrijeme predsjednik Republike Josipović izražavao je žaljenje zato što je Šešelj izišao iz zatvora, a ministrica vanjskih poslova sramotno je tada izrazila sućut Srbiji jer na njenim ulicama ima luđaka. Dakle umjesto da izražava sućut žrtvama, da se pokloni žrtvama, da razumije žrtvu ona izražava sućut Beogradu i Srbiji i vodstvu Srbije Vučiću i Nikoliću, kao što je netko rekao političkoj djeci Vojislava Šešelja. Ali to nije čudno i ja ću vam sada i argumentirati zašto to nije čudno. Prilikom posjeta Beogradu hrvatska ministrica vanjskih poslova kaže, današnja vodstva Hrvatske i Srbije nemaju ništa s događajima iz '90.-ih godina i nisu odgovorna za ono što se događalo '90.-ih godina. I možda bi tako i prošlo u hrvatskoj javnosti da Šešelj nije pušten, da nije počeo govoriti ono što govori, prozivajući i Nikolića i Vučića kao njegove političke sljednike. Ali isto tako hvala Bogu i Hrvatska televizija u Dnevniku pušta prilog, pušta slike o tome kako je Nikolić od strane Šešelja zaređen za četničkog vojvodu, što je izgovarao predsjednik Vlade Srbije Vučić u Glini '95. godine kada je govorio to je srpska zemlja i borit ćemo se da ona ostane srpska. Dakle, ne možemo mi službena hrvatska vlast skidati odgovornost s tih ljudi. I danas, osim pitanja Šešelja koje je ponavljam ne samo tehničko i pravosudno, nego duboko etičko pitanje, o njemu moramo razgovarati. I kod hrvatskih građana u stvari stalno ukazivati na to zašto je opasan njegov povratak i što u svemu tome, što se nakon svega toga može dogoditi. Dužni smo isto tako ukazivati i na ono što današnja srbijanska politika čini, a to ostaje u sjeni izlaska Šešelja iz Haaškog zatvora. I podsjetit ću vas poštovane kolegice i kolete, neki dan srbijanski ministar vanjskih poslova Dačić na jednom okruglom stolu u Bruxellesu kaže da je cilj Srbije izlaz na otvoreno more, da Srbija nema izlaz na more i da je njen trajni cilj ostaje izlaz na more. U Hrvatskoj o tome nema rasprave, tek poneki medij prenese. Ali zamislite, pa to je teritorijalna pretenzija Srbije prema svojim susjedima. Istovremeno održavaju se vojne vježbe Srbije i Rusije 60 km od hrvatske granice. Mi o tome ne raspravljamo. Prvi puta od Drugog svjetskog rata održavaju se vojne vježbe 60 km od hrvatskog tla na području, na teritoriju Srbije rusko-srpske vježbe. U isto vrijeme Europska komisija od Srbije traži da uvede sankcije Rusiji jer je to dužna učiniti zbog potpisanih sporazuma. Zemlja koja pretendira na punopravno članstvo u Europskoj uniji ne poštuje tu Europsku uniju i ono što je potpisala govoreći o tome da je Srbija prijatelj sa Rusijom i da nikada neće ići kontra Rusije. Povodom ovih vojnih vježbi u Vojvodini srpski ministar obrane govori da Srbija ima četiri prioriteta u svojoj vanjskoj politici. To je Washington, to Bruxelles, to je Moskva i to je Peking. I kako bismo mi kao zemlja koja je prošla velikosrpsku agresiju, koja je teškom mukom nakon teških pregovora postala punopravnom članicom EU danas bez pogovorno davali potporu Srbiji za ulazak u EU. To jednostavno niti je moralno, niti je politički opravdano i to ne može biti tako. Oni moraju ispuniti uvjete i slijediti politiku kao što slijede svih 28 zemalja članica i svi oni koji pretendiraju jednog dana postati članicom EU. I otvorimo kao Sabor raspravu o tome, otvorimo raspravu o hrvatskoj vanjskoj politici [[Upadica Stazić: Pet minuta je isteklo.]] Oprostite još jedna rečenica. Otvorimo raspravu o hrvatskoj vanjskoj politici, jer prešućeno je bilo od strane Hrvatske kada je odmrznuta imovina obitelji Slobodana Miloševića ratnog zločinca. Hrvatska nije iskoristila priliku i u screeningu za Srbiju uvrstila uvjete koji se tiču ratnih zločina i prava manjina. To je potpuno zaobiđeno. Naša ministrica ne odlazi na sastanak Vijeća ministara EU kada se raspravlja o Ukrajini jer je na godišnjem odmoru. Čitav niz gafova, čitav niz teških pogrešaka koje itekako utječu i na ugled Republike Hrvatske i na naš međunarodni položaj. I iz tog razloga Klub zastupnika HDZ-a traži, predlaže i vama iz vladajuće većine da otvorimo raspravu [[Upadica Stazić: Šest minuta isteklo.]] o hrvatskoj vanjskoj politici. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba zastupnika poštovana Vesna Škare Ožbolt.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Naš klub će se pridružiti ovoj ideji da se donese deklaracija u Hrvatskom saboru i to iz razloga što se jedna slična rezolucija priprema i u Europskom parlamentu. Mislim da bi bilo sasvim u redu da i Europski parlament primi na znanje činjenice i stav ovog Parlamenta. Međutim, mi mislimo da strelice ljutnje trebaju prvenstveno biti uperene prema Haaškom sudu. Haaški sud je svojom odlukom kapitulirao pred osobom Vojislavom Šešeljem koji je optužen za ratne zločine, za zločine protiv humanitarnog prava. Ja ću samo podsjetiti na jednu malu činjenicu vrlo bolnu da je na suđenju za Ovčaru šef jugoslavenskog KOS-a Aleksanadar Vasiljević izravno ukazao na Šešeljeve postrojbe koje su izvršile egzekuciju ljudi na Ovčari. Prema tome, puštati takvu osobu na slobodu mora imati reakciju iz Hrvatske na način da ona prvo reagira na odluku, vrlo čudnu odluku Raspravnog vijeća Haaškog suda. Ja ću podsjetiti da Raspravno vijeće Haaškog suda koje odlučuje u slučaju Šešelj ima tri suca sudac Antonini iz Francuske bio je za njegovo puštanje, sutkinja iz Italije također, sudac Nijang koji je ušao u Sudsko vijeće bio je protiv. A zašto je bio protiv? Upravo iz ovih razloga koje sam navela. Dakle, tražili su, odnosno taj sudac koji je izdvojio svoje mišljenje tražio je da se Šešelja ukoliko ga se oslobodi obveže na pravila ponašanja. Međutim, to je izostalo. Dakle, Raspravno vijeće nije obvezalo Šešelja ni na činjenicu da neće utjecati na svjedoke, niti mu je dalo zabranu javnih istupa, niti je odredilo kućni pritvor, niti je odredilo policijsku pratnju, ništa od onoga što bi se inače određivalo za druge optuženike koji su bili privremeno puštani na slobodu. To je potpuni presedan i na to nitko ne reagira. I ovog puta srbijanska Vlada koja je tražila a očito nitko ne prati ovdje suđenje na Haškom sudu u slučaju Šešelj, srbijanska Vlada je tražila da se Šešelja izravno obveže, pravno obveže na postupanje i ponašanje. Međutim, to je izostalo. Raspravno vijeće nije obvezalo Šešelja na ponašanje, nije obvezalo Šešelja, nije mu stavilo limite u ponašanju na slobodi. Dakle, pravno gledano Srbija nema što utjecati, ne može ga ni uhapsiti, ne može ga zatvoriti, ne može ništa jer nije Haški sud dao izričite naredbe. I to je problem! I na to Hrvatska treba reagirati. I preko svojih institucija izvršne vlasti, prvenstveno Ministarstva pravosuđa i Vlade ali mislim da se o tome treba očitovati i ovaj Hrvatski sabor. I zato upravo iz tih razloga podržavamo konkretnu deklaraciju sa konkretnim osudama, ali prvenstveno ponašanja Haškog suda u ovom slučaju. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kao što smo se podsjetili Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju osnovan je na osnovu Rezolucije 827. koju je Vijeće sigurnosti UN-a usvojilo 25. svibnja 1993. godine. Taj sud nije samo osnovan da sudi teškim zločincima za teška kaznena djela koja imaju veze sa mržnjom, koji su postupali tako, dakle iz mržnje i s ciljem čak istrebljenja ljudi na određenom području. Njegov cilj je dalje bio da uspostavi pravdu upravo osuđujući osobe kao što je ovaj kojeg su pustili. Upravo radi toga da bi se uspostavila, dakle njihovom presudom, da bi se doprinijelo uspostavi mira i suradnje među ljudima. Jer bez toga, bez uspostave pravde nema ni suradnje. Hrvatska se, i ne samo sve Vlade, nego prije svega građani i oni koji su najviše propatili, žrtve, teško trudili da zaliječe te rane, da se uspostavi suradnja, mir. Ovakvo postupanje Haškog suda dovodi u pitanje sve ono što je postignuto. Šteti prije svega žrtvama, šteti Hrvatskoj u cjelini koja je bila žrtva agresije, šteti to i naprednim ljudima kojih ima sigurno u Srbiji, šteti Europi. Prema tome, njemu, tom čovjeku mjesto je upravo ondje odakle su ga i pustili. Sud prije svega mora voditi računa o svojoj vjerodostojnosti, o svom legitimitetu. Dakle, pri takvom postupanju kada bi se odlučio za to da li je vodio računa o tome. Ili sada zaista možemo reći da nakon 12 i više godina pere ruke kao Poncije Pilat. Mi u klubu SDP-a prije svega podržavamo i pridružujemo se predsjedniku Ivi Josipoviću koji je napisao oštro pismo upravo tom sudu. Isto tako pridružujemo se i inicijativi naših europarlamentaraca koji pokreću upravo u Europskom parlamentu donošenje rezolucije. I mi isto tako kao klub SDP-a na temelju ovlasti koje imamo, a da ne vapijemo dakle često prigovaramo da Sabor gubi svoj legitimitet, a teško je možda proviriti u Poslovnik pa naći odredbu članka 159. koja upravo daje Hrvatskom saboru da donese akte i ono što se pridružujemo ostalim kolegama deklaraciju gdje ćemo mi također raspraviti o ovakvom jednom ja bih rekla govoreći u ime kluba zaista besramnom činu koji je učinjen od strane Haškog suda. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Koliko sam razumio svi klubovi su za to da se sastavi jedna saborska deklaracija pa ja pozivam predstavnike klubova da se oko toga dogovore i da pristupe radu. Sad imamo jedan mali problem, tehničke naravi, i moje pitanje vama glasi, informatičari kažu da im je potrebno možda 15-ak minuta da otklone ovaj kvar, mi možemo nastaviti raditi i uz ovu štopericu ako hoćete. Imamo sat sa strane, svi možemo kontrolirati to, pustimo informatičare neka rade a mi ćemo nastaviti sa sjednicom. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je. Dobro, prema tome onda nastavljamo sa radom. Objedinjeno ćemo raspraviti kako smo to i najavili dvije točke. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 721; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 719; Predlagateljica oba prijedloga zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli za oba zakonska prijedloga Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam, želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedloge? Da. Zamjenik ministra financija poštovani Igor Rađenović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici pred nama su dakle dva zakona koji su stupili na snagu sa pristupanje EU sa 1.7.2013., dakle u sklopu integracija Republike Hrvatske u EU. I sad su primljeni onakvi kakvi su bili integralno i sada zbog usklađenja sa novom direktivnom 14 iz 2013. usklađujemo određene odredbe. Osnovni cilj ovoga usklađenja i ovih izmjena i dopuna oba ova zakona je smanjenje prevelikog oslanjanja i otvorenih investicijskih fondova sa javnom ponudom, dakle i alternativnim investicijskih fondova, na kreditne rejtinge koji utvrđuju rejting agencije a prilikom ulaganja u dužničke financijske instrumente te se ovim prijedlogom zakona od njih zahtjeva i vlastita procjena kreditne sposobnosti izdavatelja takvih instrumenata. Dakle, ovim se zakonom obavezuje i otvorene investicijske fondove sa javnom ponudom i alternative investicijske fondove da same moraju utvrđivati, mjeriti i upravljati rizicima. S druge strane HANFA se ovlašćuje da nadzire primjerenost procesa te procjene kreditne sposobnosti iako je uspostavlja pojedino društvo za upravljanje kao i politike upravljanja rizicima koje se odnosne na ulaganja. Prema potrebi ukoliko tako odluči HANFA može zahtijevati i korekcije politika vezane uz procjene rizika kod ulaganja. To je osnovna odredba, i osnovni cilj, i osnovna misija same direktive i kažem ovo je dosta širok i kompleksan zakon, stručan zakon, mnoge odredbe ovoga zakona zapravo ispunjavaju taj … [[Govornik se ne razumije.]] samoga donošenja. Ako govorimo o samo otvorenim investicijskim fondovima, osnovno što se ovdje mijenja su izmjene i dopune kojima se definiraju osnovne i pomoćne djelatnosti društva za upravljanje. U osnovne djelatnosti iz pomoćnih prebačeno je tak osnivanje i upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom. Ako je to dozvoljeno prema propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje dobrovoljnih mirovinskih fondova. Također, i u osnovnu je djelatnost dodano i u upravljanje fondovima osnovanim prema posebnim zakonima primjerice Fond Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Odredbe zakona su dodatno prilagođene, one odredbe zakona koje se odnose na dozvoljena ulaganja te ograničenje i prekoračenja, ograničenja ulaganja otvorenih investicijskih fondova a usklađene su sa smjernicama Europske agencije za nadzor vrijednosnih papira i tržišta kapitala poznatije kao ESMA. Nadalje je, kada govorimo o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom jasnije propisano i računanje izloženosti i napajajućeg otvorenog investicijskog fonda sa javnom ponudom, a u nadzoru i to je bitno, i to se odnosi na oba dakle oba ova tipa investicijskih fondova, ali nadzor koji provodi HANFA može sudjelovati i revizor, i neka druga osposobljena stručna osoba no ne više na način da imaju jednake ovlasti i jednake odgovornosti kao što to imaju i ovlaštene osobe HANFA-e. Dakle, HANFA može zahtijevati podatke u cilju dakle i provođenju svoga nadzora ne samo od osoba koje su subjekti nadzora ili s njima povezane osobe već i od drugih osoba ili subjekata koji mogu imati informacije korisne ili potrebite za postupke provođenja nadzora. Dakle, jačamo ovlasti HANFA-e. Toliko o promjenama što se tiče Zakona o otvorenim investicijskim fondovima. Kada govorimo o alternativnim ovdje se djelatnosti društva alternativnih investicijskih fondova je na neki proširena, gospodine predsjedniče ja sam dobro koncentriran ali molim vas da klubovi koji su … [[Govornik se ne razumije.]] možda to vani učine. Hvala vam lijepa. Dakle, kada govorimo o alternativnim djelatnostima njihova je proširena i to na način da mogu obavljati dvije nove djelatnosti i Zakon o tržištu kapitala, upravljanje portfeljima i investicijsko savjetovanje. Dodatno je uveden i institut malog društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima koji ima nešto manje organizacijske i druge zahtjeve te može trećim osobama delegirati poslove bez obavještavanja HANFA-e. Jedno tehničko pitanje a to je da je jasnije propisano izdavanje potvrde o stanju udjela a ne kao dosad u sjecanju udjela i to na zahtjev ulagatelja u roku od 7 dana budući je praksa pokazala da je potvrda o stanju udjela puno potpuniji i korisniji podatak. Još jedna promjena je dodatno usklađenje postupanja depozitara u odnosu na poslove skrbništva te je on dužan voditi i vlastite evidencije novčanih sredstava na transakcijskim računima. I kako što rekoh kod otvorenih i za alternativne važi da u nadzoru osobe revizori i druge stručno osposobljene osobe imaju nešto manje ovlasti nego same ovlaštene osobe i djelatnici Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija poznatije kao HANFA. Evo kolegice i kolege to bi otprilike bile izmjene u ova dva zakona i u ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske molim vas da i prihvatite ove izmjene. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle, ovdje smo čuli da se radi u biti o tehničkim usklađivanjima ovih dvaju zakona s direktivama EU. No, evo valja iskoristiti priliku i prokomentirati par činjenica i okolnosti u kojima se i donose ove promjene ali generalno i za stanje tržišta kapitala u Hrvatskoj. Kao što smo čuli, glavni razlog promjena kako je predlagač obrazložio su izmjene u Zakonima o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i alternativnim fondovima a navodi se potreba da se ugrade dodatni mehanizmi, procjena rizika za ulaganje i nameće se obveza fondovima uspostava vlastitih procjena kreditnih sposobnosti, i procjena rizika kako se ne bi previše oslanjali na kreditne rejtinge raznih agencija za procjenu kreditnih rejtinga a sve to u cilju zaštite ulagača. E sad, trebamo se pitati što to znači, kako sad to. Ovo je Europska direktiva i tim više. Dakle, kada financijske institucije planiraju kredit, kada kreditiraju države, poduzeća visoke kamate opravdavaju upravo lošim kreditnim rejtingom države ili samo poduzeće u toj državi i tada vjeruju u procjene kreditnih agencija. I upravo neizdrživo visoke kamate za hrvatsko gospodarstvo, banke u Hrvatskoj opravdavaju visokim kreditnim rizicima koje nam ustanovljavaju te kreditne agencije. I kako sada trebamo ili moramo tumačiti ovu namjeru, dakle da rejting agencije su dobrodošle kada se treba nametati visoke financijske i kamatne obveze po danim kreditima na temelju upravo tih loših procjena kreditnih agencija. A kada se radi o financijskim institucijama, dakle koje uspostavljaju investicijske fondove, tada oni moraju dodatno uspostaviti svoje odjele, svoje sisteme i svoje mehanizme za ocjenu i procjenu određenih rizika kako ne bi previše vjerovali tim kreditnim agencijama. Ovdje naravno vidimo jednu dvoličnost i držim da inače što se vjerojatno i možemo sami uvjeriti unazad nekoliko godina da su kreditne agencije u suštini i u svrhu određenih manipulacija svjetskih centara financijske moći, ali kada se radi o njima, onda treba očito dodavati i dodatne mehanizme jer im ne bi trebalo previše vjerovati. Što se tiče razvijenosti tržišta kapitala u Hrvatskoj, nažalost i na ovom području možemo konstatirati jednake trendove kao i svim drugim segmentima gospodarskog života u Hrvatskoj, dakle tržište kapitala gotovo i da ne postoji. Ne znam da li se možemo sjetiti da li je u zadnje 3 godine došlo di bilo kojeg ili ijednog barem …, bilo na hrvatskoj burzi ili bilo gdje drugdje, prometi su izuzetno mali i vrte se uglavnom unutar nekoliko kompanija koje su … na burzi i financijsko tržište gotovo pada, osim u bankovnoj industriji, dakle bankovnog sektora da ne sudjeluje u poticanju gospodarskog života u Hrvatskoj. Naše financijske tržište i dalje je bankocentrično, vidimo da ljudi i dalje najradije eventualni višak svog novca drže u bankama bez obzira o kojoj kamati na štednju se radi što samo govori, dakle i prema podacima da i dalje depoziti u bankama rastu, da u Hrvatskoj ne postoji niti najmanja volja i da je gotovo potpuno zamrla bilo kakva želja i vjera za bilo kojim oblikom investiranja. Pa tako i investicijske fondove, pa tako recimo i nekretnine ili ljudi su potpuno izgubili bilo kakvu ambiciju, zapravo ne vjeruju, strah ih je da ulaze u bilo koju poslovnu avanturu, a sve je to posljedica naravno katastrofalne gospodarske politike i stanja koja se dogodila unazad 3 godine. Inače prema podacima HANFA-e danas u Hrvatskoj djeluje 77 otvorenih investicijskih fondova. Ti fondovi s javnom ponudom osnivaju se isključivo s ciljem zajedničkog ulaganja imovine, prikupljanje javnom ponudom udjela u fondu u prenosive vrijednosne papire ili druge oblike likvidne, financijske imovine i poslije po načelima … rizika. S druge strane alternativni investicijski fondovi osnivaju se kako bi se ostvarili definirani investicijski ciljevi. I mogu primjenjivati vrlo specifične alternativne netradicionalne strategije ulaganja. Putem ulaganja u alternativne investicijske fondove, investitori na jednostavan način mogu investirati u vrlo posebne strategije, kreirane su za uzak krug investitora, primjerice ulaganje u energiju, prirodne resurse i druge. Koliko zaista ovaj segment financijskog tržišta može sudjelovati u gospodarskom oporavku uopće? Dakle, sigurno najviše putem tzv. alternativnih investicijskih fondova. U Hrvatskoj imamo primjer i barem pokušaj takvoga stimuliranja ulaganja, a to su osnivanje fondova za gospodarsku suradnju 2011. godine kao dio paketa sveobuhvatnog gospodarskog oporavka. Ti fondovi za gospodarsku suradnju imali su namjeru da uz ulaganje privatnog kapitala i države investiraju u poduzeće koje imaju potencijal rast, a ne mogu pristupiti kapitalu, odnosno financiranju od strane banaka. No međutim, primjeri kojima smo svjedočili zadnje 3 godine, vidimo da to baš i nije tako, a … primjer je fond gospodarske suradnje koji je uložio 50 milijuna kuna novca poreznih obveznika u jednu banku. Sa tom namjerom fondovi za gospodarsku suradnju nisu bili osnivani i to nije bila namjera. Naravno, ta banka je nedugo nakon toga otišla u stečaj. S čim se može opravdati takav vid ulaganja i ponašanja na financijskog tržištu? U zadnje vrijeme isto tako događaju se akvizicije putem investicijskih fondova, čudne akvizicije ovih fondova za gospodarsku suradnju koji ne pretpostavljaju ulaganje u novu proizvodnju, u nove dodane vrijednosti nego se radi o preprodajama i to je zapravo jedna dezavuacija onoga što je bila dobra namjera i za što je i država bila spremna ulagati novac poreznih obveznika. Kada govorimo još o fondovima treba spomenuti ono kao najizdašniji budući izvor kapitala za hrvatsko gospodarstva to su naravno premda nema direktne veze sa ovim ali ima u konačnosti sa fondovima EU. Ovdje smo već zadnjih dana dosta često spominjali katastrofalno stanje u pogledu privlačenja fondova EU u proteklim godinama naročito nakon ulaska u EU. Mi imamo situaciju da smo potpisali partnerski sporazum i potencijalnih 10 milijardi eura za period od 2014.-2020.imamo situaciju da je to jedino što je učinjeno, dakle jedini dokument koji je pripremljen, potpisan i odobren je upravo to ali to je tek početak. Mi imamo situaciju da je regionalni razvoj dokument, program regionalnog razvoja doživio debakl, 377 primjedbi, da ne znamo kada će se objavljivati natječaji i da ne znamo kada će se uopće i na ta pitanja uporno ne dobivamo odgovore ovdje od strane predstavnika Vlade i ne znamo kada će se pripremiti ostala dokumentacija i operativni programi i pravilnici i sve ono što je preduvjet. I kako da se sada poduzetnici pripremaju za privlačenje ovih sredstava. Sa druge strane ako govorimo o 10 milijardi, da li je naše financijsko tržište, da li država išta učinila da se isto tako pripremi onaj dio kapitala koji ljudi nemaju. Dakle pretpostavlja se 50, 60 ili 70% povrata, a šta je sa onim ostatkom gdje je taj kapital, gdje je još 10 milijardi eura recimo samo za poljoprivredu 12 milijarde kapitala koje će morati imati svaki ulagač pored ovog što se očekuje od EU. Da li je financijska industrija ta, da li su banke, da li je država pripremila posebne programe i projekte i načine sufinanciranja, načine garantiranja ili bilo koji drugi mehanizam da se omogući povlačenje ovih sredstava. Mi samo govorimo da nam je to eto to na raspolaganju. A gdje su one sve poluge koje treba omogućiti gospodarstvu kao što to radi i Austrija, Poljska, Italija oni koji su vješti u tome da to ne bude upitno. Kako će neki mali gospodarstvenik koji već tako u problemima sa kapitaliziranošću uopće biti u stanju osigurati onaj svoj dio sredstava pored europskih fondova. dakle ako govorimo o 10 milijardi fondova mi barem još toliko moramo imati u nekakvom financijskom paketu da bi bili uopće u stanju i mogućnosti povući taj novac. Bojim se da onako kako se danas odnosi hrvatska Vlada prema tom nepripremljena u potpunosti nesposobna da pripremi odgovarajuće dokumente i Europe te dokumente vraća, a šta tek kada dođe ozbiljan problem i kada se to jednom i prihvati kada ćemo morati biti suočeni sa činjenicom da nema kapitala u hrvatskim poduzećima kod hrvatskog seljaka, kada ćemo se suočiti sa situacijom da se ne mogu dignuti krediti za onaj dio financirati koji investitor mora sam financirati i na kraju ćemo se čuditi kako nam opet ti novci propadaju i kako smo izgubili priliku za efikasan mehanizam oporavka hrvatskog gospodarstva. Mi ćemo prihvatiti ove izmjene zakona jer kažem to su tehničke primjedbe, ali ostaju mnoga daljnja otvorena pitanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike, prvo Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Popijač jedna velika zainteresiranost za rasprave o ove dvije točke najbolje govori koliko mi u Hrvatskoj uopće doživljavamo ove otvorene fondove i alternativne investicijske fondove. Međutim vrlo je interesantno nije bitno što ih mi doživljavamo tako kako ih doživljavamo nego koliko oni koji bi mogli sudjelovati u tom procesu proživljavaju. Dakle, Hrvatska je napravila zakonodavni okvir usklađen sa direktivama EU i što se dogodilo? praktički ništa. očigledno u Hrvatskoj nitko od onih koji imaju novce koji bi mogli dovući novce ne žele preuzeti rizik na sebe, sudjelovati u procesu gospodarskog oporavka RH naprosto svi čekaju da država nešto da i da onda svi handlaju sa državnim novcima. Pa tako bi znala i moja pokojna baka. Ali to je isto tako jedno pitanje na koje mi ne smijemo ovdje prešutiti u ovom Visokom domu kada raspravljamo o ovakvim točkama, da prozovemo sve one koji bi mogli sudjelovati u tome. i oni koji handlaju itekako sa novcima i hrvatskih gospodarstvenika i hrvatskih građana da se uključe u ove procese. Pa pogledajmo samo koliko je državnih obveznica Hrvatske kupljeno upravo od takvih fondova. Međutim vi ste potaknuli po meni jedno ključno pitanje, pitanje koje brine i državna poduzeća i jedinice lokalne samouprave, komunalna poduzeća, gospodarstvene dakle sve one koji žele sudjelovati u participaciji korištenja sredstava EU. Dakle od kuda će oni povući po povoljnim uvjetima onu vlastitu komponentu ili kako god hoćemo nazvati, em nisu educirani kako napraviti programe, em u ovom trenutku naprosto ne vide mogućnost kako doći do sredstava. I mi se zato vrtimo u jednom zatvorenom krugu, donesemo zakone, nažalost neki su pokušali iskoristiti neke stvari, a to smo vidjeli one novce za onu banku koja je propala na jedan sasvim drugačiji način. Ali stvarna pomoć gospodarstvenicima koji su propali i taj proces vlasničkog restrukturiranja koji nažalost u Hrvatskoj da nikako saživi i to je jedini način u principu kako će se to gospodarstvo oporaviti da se ide između ostalog i u vlasničko restrukturiranje.
Odgovor na repliku poštovani Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Kolega Šuker mislim da je tema svih tema s kojom bi se trebalo baviti jer u biti ono što nam preostaje upravo kada govorimo o europskim fondovima to je suočavanje sa činjenicom da ćemo biti u svakom segmentu spremni i u pogledu ustroja administracije i kapaciteta da uopće efikasno provede sve ono što će donosit se kao projekti i kao programi, što još s obzirom na stotine novih ljudi koji su došli po raznim agencijama i ministarstvima možemo pretpostaviti da su se već sada možda malo i priučili tome. Ali što će se dogoditi sa tom činjenicom kada se svi gospodarstvenici prvenstveno suoče sa istinom da nećemo moći dobiti u bankama kredite za financiranje onih vlastitih troškova koji neće biti ili priznati ili neće biti u povratu, pa čak i ono što je u povratu se mora financirati do momenta povrata. Dakle govorim ako je 10 milijardi barem još 10 milijardi se mora u financijskim tokovima kvalitetnih kredita, programa, što god, dakle jamstava osigurati. O tome uopće ne razgovaramo pa čini mi se niti na jednoj instanci. Bavimo se sad sa formom koja nažalost je sada najveća prepreka, dakle umjesto da imamo te programe već pripremljene, potpisane, donesene pred godinu dana mi sad dobivamo packe, ispravljamo pogreške i tko zna kada će se, dolazi Božić, Nova godina, administracija najavljuje raspisivanje natječaja, a svjesni smo da se to neće dogoditi jer jednostavno neće se to imati kad. Dakle što ćemo učiniti i čime ćemo zapravo osigurati da se zaista efikasno ti novci mogu povući i da to bude jedan od glavnih poluga i zamašnjaka za novi razvoj hrvatskog gospodarstva.
Vrijeme. Druga replika, poštovani Stjepan Milinković. Što bliže temi molim vas.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Popijač spomenuli ste program ruralnog razvoja, spomenuli ste nažalost i ovih 377 primjedbi i uistinu je upitno kada će to bit moguće, kada će se moći realizirati. Ja sam govorio o tome i možda puno puta bio dosadan i tijekom ove godine sam puno puta upozoravao i volio bih da nisam bio u pravu. Volio bih da je u ovoj godini 2014. bilo moguće, ali evo nažalost prođe i ova godina. Ja želim reći da evo sa razine jedinice lokalne samouprave i okruženja iz kojega ja dolazim svaka jedinica ima projekata za sada spremnih. Mi ih imamo za svojih 5-6 milijuna kuna, da ne govorim o OPG-ima, da ne govorim koji željno čekaju, željno čekaju, jednostavno su u takvim jednim problemima, ali je točno ona vaša tvrdnja da što je s onim polugama koje trebaju pripremiti i pomoći da dođe do te realizacije kao što se događalo u zemljama u Poljskoj ili u ovim drugima koje su maksimalno iskoristile u tom dijelu. I mislim da svako kašnjenje u tom dijelu u nepovrat nosi jednostavno i ovu daljnje urušenu poljoprivredu i daljnje urušavanje i u konačnici u jedno takvo katastrofalno stanje koje više neće biti moguće izliječiti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Ali evo koliko mi govorili, upozoravali, vjerojatno malo ušiju koje bi to trebali čuti je i ovdje na kraju krajeva, ali inače ih ne zanima. Dakle da ponovimo, ono što je sad tragično da mi još uvijek nemamo temeljne dokumente usvojene, a već za razdoblje za vrijeme 2014., dakle govori se i opravdava se da ćemo mi te novce moći iskoristiti u sljedećim godinama, ali svake sljedeće godine dolazi toliko. Dakle to je trebalo biti napravljeno, nema tu opravdanja da smo mi u paketu sa 9 država koje su isto ali oni najbolje su to riješili i oni najbolje raspisali natječaj, najbolji već uzimaju novac. Dakle mi tu definitivno nismo odradili ono što trebamo. Ali i tu ste u pravu, sad svi oni koji na razini malih OPG-ova, na razini svojih gospodarstava očekuju fondove dočekat će ih jedna situacija da kad odu u financijsku instituciju tamo se zapravo prema njima ponaša kao da se ništa nije dogodilo, dakle opet će se očekivati dovoljna kapitaliziranost, raznorazne garancije, hipoteke, … vjerojatno i sve skupa pod hipotekama i poljubit će vrata i ići doma. Dakle to može biti najtragičnija sudbina svega ovoga, da od velikih očekivanja zbog nepripremljenosti mehanizama jednostavno u najvećoj mjeri ostanemo bez tog novca ili će to pokupiti ono što uobičajeno se događa veliki sistemi i još više monopolizirati čitavo područje agrara u Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ove dvije točke dnevnoga reda.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 721. Rasprava o konačnom tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova za donesen zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na iduću točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 744 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Uvaženi zamjenik ministra financija gospodin Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je dakle Nacrt prijedloga izmjena i dopuna Zakona o Poreznoj upravi koji se da tako kažem sastoji od dva velika dijela, jedan dio kojim se briše dobar dio postojećih odredbi i to će biti prvi dio moga izlaganja i drugi dio nešto kreativniji oko toga koje nove institute uvodimo u Zakonu o Poreznoj upravi sa ciljem dakle efikasnijeg i boljeg rada same Porezne uprave. Dakle kao što rekoh ovim izmjenama i dopunama predlaže se brisanje niza odredbi radi usklađenja jedinstvenog postupanja prema državnim službenicima Porezne uprave, a u odnosu na ostale državne službenike. Naime, pojedina područja kao što je raspisivanje i provedba natječajnog postupka za službenike Porezne uprave pa tako i za položaje odnosno radna mjesta rukovodećih državnih službenika, način popunjavanja tih radnih mjesta, pojedine vrste teških povreda službene dužnosti, privremeni i trajni premještaji, udaljenje i donošenje akata vezanih uz udaljenje iz državne službe propisani su Zakonom o državnim službenicima, te procjenjujemo da nije potrebno dva puta istu materiju regulirati u dva zakona. To je razlog zašto se niz ovih odredaba briše. Dakle, time se ovim prijedlogom Zakona o Poreznoj upravi a koje se odnose na postupak provedbe javnog natječaja za ravnatelja Porezne uprave usklađuju također sa odredbama osnovnog zakona, dakle Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. I sukladno navedenom zakonu prema ovom prijedlogu, a i po starome ravnatelj Porezne uprave bio je državni dužnosnik, ali ga po ovom prijedlogu, dakle imenuje i razrješuje Vlada a na prijedlog ministra financija. Vezano uz navedeno, dakle briše se ovim prijedlogom zakona odredbe koje se odnose i na javni natječaj za ravnatelja Porezne uprave, na zamjenika i na pomoćnika ravnatelja. Propisuju se i posebni uvjeti koje mora ispunjavati osoba, a koju bi Vlada RH imenovala na prijedlog ministra financija. Dakle, na dužnosničko mjesto ravnatelja, kao i poseban stručni uvjet koji mora ispunjavati zamjenik ravnatelja za raspored na to radno mjesto. Toliko o brisanjima, promjenama i usklađenjima. Sada idem na ovaj kreativniji dio vezan uz organizacijski preustroj. Predlaže se da postupci provođenja postupka naplate i ovrhe radi naplata poreza, doprinosa i drugih davanja provođenje ovrhe radi naplate proračunskih prihoda koje su u postupku financijskog nadzora utvrdile ustrojstvene jedinice Ministarstva financija i praćenja naplate isključivo obavljaju u ustrojstvenim jedinicama područnih ureda. Dakle, podižemo ih na korak više. Osim provođenja ovrhi propisane posebnim zakonima, dakle osim provođenja malih ovrha, ovrha male vrijednosti koje bi ostale, dakle na ispostavama. Ono što je također promjena organizacijska i dobra da se Ured za velike obveznike ustrojava kao područni ured, a ne više kao dio središnjeg ureda u sklopu programa. Neki od vas zasigurno znaju koji radimo zajedno sa Svjetskom bankom, … [[Govornik se ne razumije.]] projekta, modernizacije Porezne uprave. To je jedna od mjera i ovih akata koje tu provodi. I mjera koja nama ili promjena koja je nama posebno važna ili važnija od ovih drugih to je i mogućnost, dakle dodjeljivanja posebnog statusa poreznom obvezniku, a u svrhu ispunjenja dobrovoljnog ispunjenja poreznih obveza. To je tzv. institut horizontalnog praćenja koji se da tako kolokvijalno kažem posebno dobrim obveznicima omogućuje. Jedan je od načina obrade poreznih rizika, odnosno sustava kontrole sa naglaskom na unaprijed predviđenim poreznim rizicima kojima se potiče, dakle dragovoljno ispunjavanje poreznih obveza. Cilj tog horizontalnog praćenja je neutralizacija negativnih efekata kako sa strane Porezne uprave tako i sa strane poreznog obveznika i to na način da se između Porezne uprave i poreznog obveznika uspostavlja sustav uzajamnog povjerenja i transparentnosti što će znatno utjecati na ekonomičnost rada Porezne uprave, a porezni rizici rješavaju se bez vođenja dugih i skupih postupaka poreznog nadzora. Pristupanje ovakvom sustavu isključivo je poreznog praćenja dragovoljno je sa strane poreznog obveznika budući ono podrazumijeva potpunu otvorenost prema poreznoj administraciji bez oročenja dakle naloga za porezni nadzor, a Poreznoj upravi ne donosi nikakve rizike budući da se isti može prekinuti pod uvjetima i na način koji ćemo dodatno propisati pravilnikom i nastaviti, dakle može se prekinuti ta vrsta nadzora i nastaviti sa redovitim poreznim nadzorom. Ono što je danas popularno rekli bi vin vin situacija za uredne porezne obveznike i dakle za Poreznu upravu, a time i sve porezne obveznike ili građane u cjelini jer se štedi na, diže efikasnost i štedi na troškovima. Dakle, moraju se oko toga propisati i porezni obveznici za stjecanje poreznog statusa u svrhu promicanja dobrovoljnog ispunjenja poreznih obveza. Propisuju se oko toga neki tehnički uvjeti, ali s obzirom na tip ove sjednice ne bih sad išao previše u detalje. Ukoliko bude pitanja rado ću na njih odgovoriti. Evo dame i gospodo, toliko o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi. Vjerujem i nadam se da će i ova izmjena i dopuna zakona dobiti vašu podršku. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa zamjenik ministra je vrlo ovako pomalo benevolentno pojasnio kao da se u principu ništa ne događa. Međutim, mi smo prošle godine, točnije 11.12. je u Narodnim novinama objavljen Zakon o Poreznoj upravi koji je trenutno važeći. U Narodnim novinama 21.12. je objavljena Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija trenutno važeća. Na temelju ta dva akta trebao se napraviti Pravilnik o unutrašnjem ustrojstvu Ministarstva financija koji do danas nije napravljen. I sad kolegice i kolege, da se radi o nekoj drugoj instituciji koja dnevno ne proizvodi nekoliko tisuća rješenja i koje potpisuju neki ljudi po posebnom ovlaštenju, onda bi čovjek mogao i prešutit to sve skupa. Međutim, donijet zakon prije godinu dana, iz korijena promijeniti ustroj i funkcioniranje Porezne uprave i onda za godinu dana osnovnim aktima ne provesti to iz zakona i sad nuditi zakonske promjene koje su vrlo interesantne. I meni je drago da je zamjenik ministra ih je razdijelio u dva dijela. Jedan je onaj oko promjene funkcioniranja i rada Porezne uprave. Međutim, onaj prvi je daleko interesantniji. Zašto? Pa zato što veliki dio rukovodećih ljudi u Poreznoj upravi u ovom trenutku ne zadovoljava uvjete važećeg zakona. I ja ću sa punom odgovornošću reći da se ovim zakonom žele popraviti i ozakoniti nezakonite stvari koje su trenutno u Poreznoj upravi. To je činjenica. I možemo mi ovdje jedni druge nagovarati ovako i onako ali postavljam si pitanje čemu nakon godinu dana ovolike promjene i brisanje ovolikih članaka u Zakonu o Poreznoj upravi? Gledajte, kolegice i kolege brišu se članci 11., 48., 49., 50., 51. i 52. isključivo koji definiraju uvjete. I vidjet ćete što će se dogoditi, mnogi koji su sad na čelnim mjestima u Poreznoj upravi ne zadovoljavaju ove uvjete, a izmjenama ovog zakona će ih zadovoljiti. Dakle, to je činjenica. Da li je to možda stvaranje ovisnosti čelnih ljudi Porezne uprave prema onima koji su ih imenovali da Porezna uprava ne radi onako kao što bi trebala raditi nego da radi po nečijim direktivama. A ono što je ključno u ovoj državi je da se Porezna uprava depolitizira, da se makne od politike, da bude stručna i da ljudi rade svoj posao. To je ključna stvar. I dok god mi u ovom Saboru kao ljudi koje je izabrao narod to ne shvatimo i ne inzistiramo na takvom Zakonu o Poreznoj upravi dotle će biti ovo sve skupa što se događa. Isto tako i određena loša suradnja sa DORH-om u zadnje dvije, tri godine je vjerojatno isto tako posljedica toga. Međutim, ono što mene najviše brine u proteklih godinu dana je izdano niz rješenja, temeljem važećeg zakona od 11.12. I postavlja se pitanje da li su ta rješenja pravna ili su ona protupravna? Da li su ih potpisali ljudi koji za to imaju ovlaštenja i koji su mogli biti na tim mjestima da ih potpisuju ili ih nisu potpisali? Dakle, ono što je najgore ta rješenja su izdana u poreznim uredima koji ne postoje. Dakle, vi imate u Poreznoj upravi kupljene su ploče s natpisima središnjeg ureda, područnih ureda, ispostava, međutim nikada nisu postavljene. A isto tako napravljeni su i pečati, po novom ustrojstvu isto nikad upotrebljavani. Zar će se oni svi baciti? Jer gledajte, bilo koji spor da pokrene netko protiv rješenja Porezne uprave izdano na ovakav način on će dobiti taj spor. Zašto? Zato što ga je izdala institucija koja nije ustrojena onako kako je rečeno da treba biti ustrojena. Nije Pravilnik napravljen. Ali ono što je zabrinjavajuće to je da svatko misli da može biti na čelu Porezne uprave. Nije 10 godina rukovodećeg staža dovoljno da bi netko mogao biti na čelu Porezne uprave. Pa zato nam se i događaju stvari koje nam se događaju. I ono što sam govorio i prije godinu dana, nažalost se samo potvrdilo. Pokušava se napraviti nekakav ustroj koji nema nikakvo opravdanje. Ono što se još prije o-ho-ho godina pokazalo da Hrvatskoj treba, da Poreznoj upravi treba to je taj tzv. Ured za velike porezne obveznike. Jer jednu poreznu prijevaru velikog poreznog obveznika praktički ne može napraviti tisuće malih. I zato je bilo potrebno posebno educirati ljude, osposobiti ljude da mogu pročitati bilance, da mogu naprosto pratiti određene transakcije koje nisu uobičajene i s kojima se ljudi u Poreznoj upravi ne susreću svakodnevno. Međutim, vidimo da sad kreće rastakanje i tog Poreznog ureda za velike porezne obveznike. Kome je to u interesu? Pa nema Hrvatska tisuće velikih poduzeća. Ona ima nekoliko. I danas u trenutku kad vi dokument skenirate i za tisućinku sekunde ga proslijedite na drugi kraj svijeta čemu rastakati nešto što je trebao biti centar i nukleus u principu gdje su trebali raditi najkvalitetniji ljudi upravo za kontrole tih poreznih prijevara. Zašto se radi ovo što se radi? Iako svi rezultati tog Ureda za velike porezne obveznike od njegovog početka osnutka, nije se znalo kad se taj ured osnivao to mogu reći iz vlastitog iskustva, što će tu sve biti unutra ali pokušali smo napraviti nešto da se napravi iskorak. I nema Porezna uprava definirano da ćete vi zacrtati i tako će biti sljedećih 15 godina. Kao što se mijenjaju neki drugi zakoni, kao što se mijenja život pa na kraju krajeva i utjecaj gospodarske krize itekako ima utjecaja na način i rad Porezne uprave. Porezna uprava mora gledati i saživjeti probleme koji muče gospodarstvo i koji muče hrvatske građane. Dakle, tako i taj središnji Porezni ured, zapravo Porezni ured za velike porezne obveznike upravo se treba razvijati na takav način. Isto kao i područni uredi i uredi po gradovima koji naprosto su se trebali kretati u tom … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ponavljam, žao mi je što jedna institucija koja bez obzira na sve je funkcionirala. Da li najbolje, ovako ili onako, da li je trebalo promijeniti? Vjerojatno je. I ona se nažalost zbog stvaranja nesigurnosti, a to je najveći problem, kad ljudi koji trebaju potpisati rješenje o milijunskom iznosu ili stotinjak milijuna, vidjeli ste slučaj INA-e gdje se radi o 300 milijuna, dobiju osjećaj nesigurnosti, da iza njih ne stoji institucija. To je ključ cijele priče. Ne možete očekivati od nekoga da će se izložiti ako mu ne date status, ako mu ne date sigurnost i da naprosto zakon koji je donio ovaj Visoki dom i ako ga on provodi da mu nitko ništa ne može praktički, a ne da je on zaštićeni medvjed i da može raditi što hoće nego ako je napravio sukladno sve zakonskim propisima da je to to. Da li je po ovom zakonu to? Nažalost nije. Jer ako netko vidi da netko radi na nekom mjestu, a da za to nije imao uvjete i sad se mijenja zakon da bi on ostao na tom radnom mjestu u instituciji koja kažnjava ne baš takve ali slične prekršaje onda koju poruku šaljemo, koju mi to poruku šaljemo tim ljudima. Ja neću reći da su svi super, u svakom žitu ima kukolja. Druga stvar da li stvarno mislimo u sve zadatke, i o tome sam govorio jučer kad smo govorili o Zakonu o PDV-u, na kvalifikacionu strukturu ljudi u poreznoj upravi da će se svi poslovi moći raditi koji će se radit. Ja sam otvorio jučer pitanje HZZO-a. Zašto? Pa zato što kao čovjek koji je praktički dijete Ministarstva financija sam za politiku čistih računa. Jer gledajte, ako neko drži lekcije da mu neko nije dao novce ona treba reći da neko, a to je porezna uprava radi posao za nekoga i da taj posao košta. I to treba naprosto raščistiti i u Zakonu o poreznoj upravi to jasno treba definirati. Treba definirati Hrvatsku gospodarsku komoru i niz drugih stvari koje su automatizmom prenesene iz bivše države, uprave prihoda praktički na poreznu upravu. Međutim, toga tu nemate. Ključna promjena i ovaj zakon se isključivo mijenja zbog članaka 11., 48., 49., 50., 51. i 52., isključivo. Ovo sve drugo su tehničke promjene. Jer gledate kolegice i kolege, da je donesen pravilnik temeljem zakona i uredbe onda bih ja rekao vidjelo se da po tom pravilniku o ustrojstvu i funkcioniranju porezne uprave neke stvari ne štimaju i ne funkcioniraju pa ajmo sad to promijeniti. Međutim, mi praktično niti nismo dali mogućnost da porezna uprava saživi temeljem novog zakona i nove uredbe i sad idemo mijenjati zakon. I da zaključim, klub HDZ-a ne može podržati ovakav prijedlog zakona iz jednog razloga smatramo da se porezna uprava treba depolitizirati, profesionalizirati, maknut od politike i raditi isključivo stručno svoj posao. Ovo što se dogodilo i što se želi legalizirati sa ovim brisanjem ovih članaka je čista politizacija porezne uprave, betoniranje stanja slijedećih 5 godina tako da kad dođe do promjene vlasti teško će bit izvršiti nekakve promjene pa se vi tu slagali ili ne slagali, a to je ono što nije dobro, to je ono što nije dobro. Jer kada bi u uvjetima za čelnog čovjeka porezne uprave, za njegove pomoćnike, zamjenike, pročelnike, njihove pomoćnike stajalo da moraju biti isključivo diplomirani ekonomisti ili diplomirani pravnici sa dugogodišnjim radom u financijskim institucijama koje su vezane na ovo. Svi drugi nažalost, direktor neke firme, nekog komunalnog poduzeća i slično naprosto procese, razvoj, kretanja na financijskom tržištu ne mogu razumjet niti ću znat, uz puno poštovanja prema svakome. Ali mi kad stavimo ovakve uvjete, kad dobijemo profesionalce onda nikom pametnom ni jednom ministru financija koji bude dolazio slijedećih 50 godina neće bit, past na pamet da mijenja ljude koji su od struke. Ali ako ministar financija osjeti da ljudi ne zadovoljavaju te potrebe onda je logična stvar da ide u promjene. I na kraju krajeva on je taj koji određuje politiku. Međutim, ovaj članka 50. i brisanje ovih članaka vraća nas u vremena još prije kolege Crkvenca i to je ono što nije dobro. Dakle, svi smo mi bez obzira koliko je ali Ministarstvo financija je možda ministarstvo koje je u ovih proteklih 12 godina najviše evoluiralo od svih ministarstva i u organizacijskom obliku i svugdje. Na kraju krajeva i takve su ocjene svih međunarodnih institucija. Imate projekat svjetske banke oko ustrojstva i funkcioniranja porezne uprave sa središnjim uredom u Gradu Zagrebu i sa reorganizacijom Grada Zagreba jer ovakav, s ovoliko ispostava naprosto nema smisla. U trenucima kod porezni obveznici više ne trebaju uopće praktički fizički dolaziti u poreznu upravu nego to mogu obavljati na neki drugi način, mi se bavimo isključivo na način kako ozakoniti stranačka uhljebljenja a to je nešto što nažalost niti poreznoj upravi niti Ministarstvu financija a onda automatski niti građanima Republike Hrvatske ne nosi ništa dobro i to je razlog zašto ne možemo podržati ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića govorit će poštovani zastupnik Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa kolegama i kolegicama. Kolege i kolegice također klub zastupnika nezavisnih neće podržati navedeni prijedlog. U raspravi nastojat ću ne biti previše osoban jer je u biti itekako teško biti ne osoban u ovako predloženom zakonu. U svega jednu godinu Vlada mijenja svoju politiku u odnosu na poreznu upravu i samo je jedan razlog prijedlog koji smo usvojili prošlu godinu bio je na tragu depolitizacije porezne uprave kao što je godinu dana prije toga to provedeno u carini i kao što imamo to u policiji i ostalim tijelima koji rade osjetljive poslove. Prema tome, Vlada je bila na tragu provedbe depolitizacije osjetljivih financijskih poslova u Ministarstvu financija. I u tom djelu su načinjene i reorganizacijske promjene i sve ono što je bilo potrebno. Sa ovim prijedlogom vidimo želju politike da upravlja sa vrlo rizičnim tijekom Ministarstva financija i da utječe na neovisnost tijela za koje smatramo da je itekako važno pogotovo kad vidimo u posljednjih godinu dana niz, niz procesa koji idu upravo zbog nepoštivanja financijskih propisa, neplaćanja poreznih obveza i ja bih rekao, zloupotreba u korištenju sredstava društvenih, neovisno da li sa državne ili lokalne razine. I u tom dijelu želimo upravljati kao politika sa poreznom upravom. I sve ove promjene koje jesu su najvećim dijelom u tome jer ako čitate prvi pasos, obrazloženje, onda ćete vidjeti osnovni razlog donošenja Zakona o poreznoj upravi, bile su promjene glede novih poslova … pristupanja RH europskoj zajednici, što nije točno. Nije se zbog toga pristupilo promjeni, nego se promjeni pristupilo radi promjene Vladine politike u odnosu na upravljanje. I naravno, tu je dovoljno jasno reći da je osnovno postaviti čelnika porezne uprave koji ne smije biti stručnjak, nego politički ovisnik i zbog toga mijenjamo ne samo odredbe o izboru na natječaj čelnika i njegovih bitnih suradnika, da bi bili neovisni, da bi ipak zadovoljavali stroge kriterije koje je ovaj Sabor propisao. Mi smo propisali u zakonu koji to moraju biti kriteriji. Ne, politika će određivati koji će to biti kriteriji jer će se najprije znati …. Da, to je ono što je opet teška … suprotno dokumentima koje smo platili i koje smo itekako mogli koristiti jer smo imali niz savjeta, a da ne govorimo o projektu svjetske banke koja nam je itekako značila u uspostavljanju moderne porezne uprave, značajno doprinos kod prošlogodišnjih prijedloga. Ali idemo dalje, ono što smo mi dalje htjeli, htjeli smo da svaki porezni činovnik ili svaki službenik u poreznoj upravi bude odgovoran i da ga možemo kontrolirati. Pa upravo rasprava u ovom Saboru je pokazala, čini mi se da je to bila zastupnica Tireli koja je inzistirala, a svi smo to prihvatili, svi, da svatko tko radi u poreznoj upravi, da bi bio odgovoran mora podnijeti svoju imovinsku karticu. Zašto? Jer potrebno je kad imate tako velike ovlasti, tako veliku neovisnost, kontrolirati što se događa sa poreznim službenicima. Da jednostavno moramo znati da li se bogate, da ih moramo kontrolirati. To smo u ovoj saborskoj dvorani prije godinu dana raspravljali i ocijenili da je dobro, da postavimo tu kontrolu. Sada smatramo nije to potrebno. Ne, to ne treba, to je prijedlog. Ne trebamo kontrolirati što se događa sa našim poreznicima, oni moraju biti slobodni. Zašto? Jer moraju polagati račune politici, a ne struci i odgovornosti. I to brišemo što je šok, jednostavno ne možete shvatiti da netko nakon godinu dana promijeni svoj pristup organizaciji ovako važne službe. Isto tako smatrali smo u ovako osjetljivim vremenima, ovako puno policijskih istraga, prijava, kaznenih progona, da je itekako važno da dobijemo za te važne osobe u poreznoj upravi i provjere, sigurnosne provjere, da znamo da li ljudi koji tamo rade imaju neke, ja bih rekao, grijehe iz prošlosti zbog čega ne bi raditi tako osjetljive poslove. I to brišemo, ne smatramo, ne, to ako se sjeti ministar može priupitati pa će dobiti odgovor. Prema tome, te sigurnosne, ja bih rekao, provjere koje smo postavili da zaista ljudi imaju i autoritet kao porezni službenik pred svakom strankom. Da, ja sam provjeren, ja sam siguran, ja sam dao svoju poreznu karticu, ja neovisno donosim svoju procjenu, neovisno donosim svoje rješenje. I to brišemo. I to brišemo, smatramo da nije potrebno. Sad ja samo pitam, a što se to dogodilo u godinu dana da bitno mijenjamo pristup organizaciji i odgovornosti ovakve jedne porezne službe? Onda isto tako za mene je šok i zaprepaštenje da mi velimo da kod porezne uprave nema potrebe ovakva rješenja u zakonu kao što smo imali jer to nije ništa drugo nego preklapanje sa nekim drugim ili antinomija sa nekim drugim propisima. A zamislite u istom tom ministarstvu financija takve propise smo propisali za carinsku službu. To isto imamo za policiju. Pa zašto? Jer jednostavno porezna uprava je služba koja ima posebne poslove koji jesu specifični i treba ih posebnim propisima neovisno o Zakonu o službenicima regulirati. Ne, sada smatramo da to nije potrebno, da je to antinomija. Pa zašto onda tu antinomiju smo pustili u carinskoj službi, zašto u policiji, zašto u još nekim tijelima pravosuđa, itd.? Pa valjda zato što je neki značaj te službe, ali očito za ovu vlast znače porezne službe više …. Onda zamislite posebno reguliramo mogućnost seljenja, prebacivanja, imamo ljetne mjesece gdje treba zaista službenike prebaciti na turistička mjesta, odredišta, jednostavno treba biti ogromna mogućnost i sloboda da zaista porezna uprava u nadzoru bude efikasna. Ne, ni to nam ne treba. Nije potrebno to dozvoliti. Ne, jer opet želimo da jednostavno službenik sjedi u svom uredu i da ne radi ništa. Da nitko nema pravo ga poslati na Jadran ili negdje gdje se nešto događa pa treba intervenirati. Ne znam si obrazložiti što se to dogodilo u godinu dana da Vlada mijenja svoju politiku. prema tome, ovo nije poboljšanje teksta, ovo nije zahtjev EU, ovo nije potrebno raditi, ovo je promjena vladine politike. Neovisno tijelo koje je Porezna uprava treba postati političko kontrolirano tijelo i ovakav prijedlog gdje vraćamo politički nadzor nad Poreznu upravu je neprihvatljiv i to je razlog da naš klub neće glasati.
Dragutin Lesar, replika.
Uvaženi kolega Linić kada i vi kao bivši ministar ali i kolega Šuker ovaj zakon ocjenjujete da zapravo omogućava ponovnu politizaciju Porezne uprave meni preostaje da vam vjerujem doista više o tome znate. Međutim mislim da osim problema politizacije i opasnosti od politizacije Porezne uprave ovim zakonom još više otvaramo Pandorinu kutiju utjecaja ne samo politike nego i interesnih skupina, ja bih čak rekao i kriminalnih skupina koji na dva primjera ću vam pokazati mogu utjecati na rad Porezne uprave i uništavati poduzeća. Kolega Linić vi vjerojatno znate slučaj Jadran Metal iz Rijeke i Unimer iz Čakovca, kada su u sklopu poreznog nadzora i zbog protuzakonitih postupanja i rješenja poreznih inspektora uništena dva poduzeća sa 140 radnih mjesta. I postupna bespomoćnost, a to da se radi o protuzakonitom postupanju dali su svi svoja mišljenja koji god su mogli dati osim Porezne uprave ili dijela ljudi u Poreznoj upravi i nitko nema ingerencije i intervencije i mogućnosti da sruši protuzakonito rješenje. Jadran Metal čeka i čeka otvaranje predstečajne nagodbe i nikako da dočeka, a Unimer Čakovec pa je u situaciji također pred krahom zbog razrezane obaveze od 6 milijuna kuna. Drugostupanjsko rješenje ili postupanje u drugom stupnju po postojećem zakonodavnom okviru nije dobro riješeno. Ne može ista služba koja je postupala u prvom stupnju biti i drugi stupanj rješavanja toga spora. I zbog toga se pridružujem vama da ovakav zakon ne može se podržati ali moramo tražiti rješenja osim utjecaja politike i utjecaja ovih interesno kriminalnih skupina na rad Porezne uprave.
Odgovor na repliku Slavko Linić.
Što odgovoriti da kao ministar u svom mandatu zaista sam se susreo sa nizom loših rješenja, ja bih rekao i nezakonitih rješenja. Ali kao ministar se nisam usudio utjecati da netko promijeni to rješenje. sazivao sam i radne skupine, posebno smo tematizirali sve probleme oko toga, posebne radne sastanke, ali nikad si kao ministar nisam dozvolio da zahtijevam da netko promijeni jer je Porezna uprava Porezna uprava. Ali zato su unesene odredbe da moramo znati tko dolazi tamo, da tamo ne može biti čovjek koji ne zna, da tamo ne može biti čovjek koji nije educiran, da tamo mora biti čovjek koji je neovisan koga možemo kontrolirati da li zbog takvih rješenja ima neke dodatne prihode ili nema. Prema tome, nema nitko pravo utjecati na poreznike moraju biti samostalni i unutar porezne se moraju greške otkrivati. Mijenjali smo sustave, probali smo povećati tu odgovornost cijelo tima poreznih stručnjaka, ali kao što vidite ovu Vladu to više ne zanima i ona opet želi samo političke podobne kadrove. Koja je svrha toga, kamo to vodi? Nemam komentara.
Nastavljamo raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Kada smo evo prije nešto više od godinu dana donosili ovdje u ovom Visokom domu novi Zakon o Poreznoj upravi nitko sretniji od nas, rekli smo konačno smo krenuli i postavljamo stvari na pravo mjesto, raspravljali smo, dogovarali smo i svi smo se složili oko toga da je izuzetno važno da znamo tko to i na koji način radi u Poreznoj upravi i koji su i kakvi su rezultati toga rada. Nećemo podržati ovaj zakon jer smo na tragu i prvog i drugog kluba i tvrdimo da ovo jeste isključivo zbog toga da se pogoduje pojedincima da bi mogli raditi u Poreznoj upravi, a da za to nisu kompetentni. I to je ono što nas vraća ne dva koraka natrag nego puno, puno koraka natrag. Jer koliko god se trudili da u ovoj našoj državi kažemo da postoje određene strukture koje mogu i znaju odraditi neku stvar, mi opet na novo nakon godinu dana pokažemo nismo to baš tako htjeli, htjeli smo vas samo malo prevariti ili zavariti da mislite danešto radimo ali doći će već vrijeme kada ćemo mi opet doći na svoje. Govorimo o depolitizaciji Porezne uprave i zbog toga ove izmjene zakona nisu dobre. Porezna uprava uistinu bi trebala biti institucija koja ni u jednom trenutku u sebi ne bi smjela imati nijedan primisao vezano za politiku i vezano za interesne skupine. Ako to ne uspijemo postići nemamo povjerenja građana, nemamo povjerenja pravnih subjekata, a u to nas uvjeravaju svaki dan nejednaki porezni nadzori i nejednako postupanje, što dovodi do izuzetno, izuzetno opasnih situacija. Kolega Lesar je spomenuo samo dva slučaja i ja ću se nadovezat isto tako na njih. Dakle imamo slučaj u kome se dogodi porezni nadzor bez ikakve osnove, poreznom subjektu se razreže skoro 11 milijuna kuna nekakvog poreza, nema članka u zakonu, nema članka u pravilnicima, nema članka u ničemu. Upozoravamo, pišemo dopise, postavljamo pitanja, odlazimo do ministra, radi se radna skupina koja je zadužena da riješi određeni problem i ono što je i kolega Linić maloprije rekao, problem se ne može riješiti. U tom trenutku pokušavajući napravit najbolje što se može napravit šalje se dopis ravnateljici Porezne uprave u kojoj se moli da ukoliko stvarno misli da je to tako da izvoli napravit porezni nadzor u istim, u svim subjektima koji se bave istom djelatnošću. Ravnateljica Porezne uprave šalje u firmu Unimer Čakovec Poreznu upravu koja kaže doslovce ovako: Dobar dan, mi smo iz Porezne uprave i došli smo u porezni nadzor po nalogu zastupnice Nansi Tireli. Prestrašna situacija. Firmi se razrezuje kazna od preko 6 milijuna kuna, firmi koja nema niti jednu lipu poreznog duga po osnovi poreza, doprinosa, bilo čega, firma koja radi toliko godina, firma koja je napravila sve kako se kaže po PS-u da funkcionira na hrvatskom tržištu. Nad glavom joj je 6 milijuna i toliko kuna. Poslovni partneri koji su svih ovih godina radili sa njima traže avans od milijun kuna da uopće mogu ući u njihovo dvorište jer ako mi njima damo robu, a oni imaju obavezu od 6 milijuna kuna pa kako ćemo mi naplatit svoje potraživanje. To su situacije koje Porezna uprava sebi ne smije dozvolit. Ali pretpostavimo da postoje određene situacije gdje u poreznom nadzoru u prvom stupnju možemo pogriješit i gdje određeni porezni službenici koji su došli u porezni nadzor mogu napravit zapisnik takav kakav su napravili. Što se događa? Drugi stupanj koji je spor, dug, gdje ljudi u nekoliko mjeseci u situacijama koje vladaju na našem hrvatskom tržištu po pitanju gospodarstva propadaju, ljudi ostaju bez posla, svaki dan je sve manje i manje zaposlenih. U drugom stupnju dobivamo dakle potvrdu prvog stupnja i pravni subjekt ide na Upravni sud. Imali smo pri Ministarstvu financija Ured za unutarnje revizije. Ukinuli smo ga jednostavno nakon što je gospodin Šegon otišao iz Ministarstva financija i taj nam ured više ne treba. Pa bio je valjda taj ured upravo zbog tih situacija. Svi smo ljudi, svi možemo pogriješit, ajmo vidjet da li je netko pogriješio, dobro ocijenio ili loše ocijenio. Situacija bi se puno brže rješavala, problemi bi se puno brže rješavali i porezni obveznici bi u tom trenutku imali informaciju da Porezna uprava jest njihov poslovni partner i da je Poreznoj upravi stalo do toga da svaki pravni subjekt funkcionira i posluje na hrvatskom tržištu. S jedne strane ukidamo sve to što ukidamo, ponašamo se tako kako se ponašamo, nije nas briga za ništa ali u ovom zakonu sada donosimo horizontalno zakon, ne znam koji je članak, dakle donosimo horizontalno upravljanje i tvrdimo da Porezna uprava i porezni obveznici moraju bit poslovni partneri, ali da bi netko ušao u horizontalno upravljanje mora udovoljavat određenim uvjetima. Dakle 3 godine revizija mora biti pozitivna, mora imat unutarnju strukturu financijske kontrole, ne znam koliko uvjeta. Koliko firmi, zamjeniče imamo mi podatak koliko firmi udovoljava, recimo pravnih subjekata u Hrvatskoj udovoljava ovim uvjetima da postanu partneri Poreznoj upravi. Pa šta nije svaki pravni subjekt u Republici Hrvatskoj partner Poreznoj upravi, pa zar ne treba onaj mali obrtnik koji radi 20 godina, koji zapošljava sebe i eventualno još jednog člana obitelji ili još jednog radnika bit poslovni partneri toj Poreznoj upravi? Dakle opet radimo podjele, opet imamo privilegirane i opet radimo ono što nas je volja. Znači imamo s jedne strane ukidamo članke koje je kolega Šuker prije nabrojao, da u Poreznoj upravi mogu opet radit ljudi koji ne udovoljavaju uvjetima. Kada smo izabrali prvog ravnatelja preko javnog natječaja rekli smo ajde nešto ide na bolje i nešto se dešava. Sad nam više opet javni natječaji ne trebaju, svoje ljude postavljamo sami i onda imamo horizontalno upravljanje gdje tim ljudima dozvoljavamo da budu poslovni partneri opet samo odabranima. I rekli smo prije da svaki djelatnik u Poreznoj upravi je došao, velika većina njih u situaciju da ima straha potpisat bilo kakvo rješenje jer tko je iznad mene i tko će to rješenje kako procijenit. Pa postavljamo svoje ljude, pa ako napravim dobro rješenje, ali to dobro rješenje ne odgovara nekome onda će taj netko iznad mene, mene vrlo elegantno zamijenit da bi se napravilo drugo rješenje koje nekome odgovara. Što radimo? Kamo idemo? Tražimo od svih da rade pošteno, tražimo od svih da budu korektni, ionako su za svih nas poduzetnici i obrtnici postali lopovi koje treba kontrolirat, ali nisu baš svi lopovi, neke ćemo uzeti za svoje poslovne partnere. Zamjeniče uistinu bih molila da mi kažete podatak koliko to ljudi, odnosno pravnih subjekata će moći bit poslovni partner po ovoj shemi horizontalnog upravljanja Poreznoj upravi. Što je sa svima onima koji nisu obveznici revizije? Šta su oni Poreznoj upravi? Dakle, radimo horizontalno upravljanje da bimo se dogovarali i pregovarali, da bimo izbjegli moguće neugodnosti, da pravni subjekti ne bi došli u situaciju da im Porezna uprava mor dolaziti u nadzor nakon dvije ili tri ili četiri godine i eventualno utvrditi nekakvu nepravilnost koju su oni napravili jer onda imamo problem sa prvim stupnjem, sa drugim stupnjem i sa upravnim postupkom. I to sve jako dugo traje, pa ćemo postati poslovni partneri da se dogovaramo kako zakon treba primjenjivati. Što je sa mišljenjima i naputcima Porezne uprave? Kako se oni primjenjuju? Zašto je nejednako postupanje? Zašto poreznik u Rijeci za isti nadzor napravi jedan zapisnik, a poreznik u Koprivnici za isti takav nadzor drugi zapisnik. Zašto nismo sinhronizirani i zašto nismo ujednačeni? Ako na stranicama Porezne uprave postoji mišljenje sa klasifikacijom i urudžbenim brojem onda bi to mišljenje trebalo koliko toliko pomoći poduzetnicima da se po tome mišljenju navode i da rade onako kako je Porezna uprava dala naputak. Ne, dozvoljavamo da svaki poreznik piše svoje mišljenje i da svaki poreznik zakon tumači na svoj način. I onda kad dođemo u probleme, kažemo probleme ćemo rješavati sa našim poslovnim partnerima, ali samo onima koji su obveznici revizije, koji imaju unutarnji ustroj i tome slično. Svi ovi ostali i dalje ostaju u prvom, drugom stupnju i upravnom postupku, a govorimo o porastu radnih mjesta. Zbog poreznih nadzora na način na koji se porezni nadzori vrše firme propadaju zato što im se raspisuju velike kazne, zato što im se blokiraju žiro računi. I još jedna stvar, Porezna uprava kada blokira žiro račun znamo da je poreznog obveznika zatvorila. Današnji dan doći do obrtnih sredstava je velika umjetnost. Ako ste nekome blokirali žiro račun prije nego što ste mu išli u porezni nadzor pod presumpcijom da on neće uspjeti platiti kaznu koju mu vi budete propisali, onda je to vrlo, vrlo opasna praksa. Jer tom poreznom obvezniku kojem je Porezna uprava u nadzoru i koja mu je razrezala veliku kaznu ni jedna banka u Hrvatskoj neće dati kredit za obrtna sredstva što znači da taj porezni obveznik propada. I ne radi se sad samo o malim obrtnicima koji imaju jedan ili dva zaposlenih, nego se radi o firmama koje su na hrvatskom tržištu 20 i više godina. Radi se o firmama koje imaju zavidan broj zaposlenih. Te su firme jednim velikim dijelom morale i bile prisiljene otvoriti predstečajne postupke i onda na rješenje o predstečaju čekaju mjesecima, jer u našem zakonu im ne piše kad sud mora donijeti rješenje da je predstečajni postupak odobren. Ne mogu se kandidirati za kredite HBOR-a, ne mogu se kreditirati za kredite poslovnih banaka, jer poslovne banke ne uzimaju više hipoteke na njihove nekretnine eventualno i opremu koju imaju u milijunskim iznosima, jer njima to ionako više ništa ne znači. Jer kome će banka danas prodati stroj koji vrijedi 500 tisuća ili milijun kuna kad ionako privrede više nema i kad nitko ne radi. Imamo jedan začarani krug i umjesto da Poreznoj upravi damo legitimitet i da je doživljavamo stvarno kao poslovnog partnera depolitiziranu instituciju za koju smo sigurni da će svaki porezni nadzor uistinu napraviti temeljem zakona i da će ono što bude pisalo u tom zakonu bit pošteno. Jer zapisnik je zapisao i napisao službenik koji je isto tako pod kontrolom i koji odgovara za sve ono što radi mi danas mijenjamo zakone, odnosno Zakon o Poreznoj upravi da bimo se vratili 20 godina unatrag i da sve ono što smo pokušali napraviti i dalje pogazimo samo zato da bimo mogli opet utjecati na velike stvari i da bimo mogli pomagati interesnim skupinama i pojedincima koji su nam za to podobni, pa će onda ti pojedinci postat naši poslovni partneri, a za sve ostale baš nas briga neka zatvore. Hvala lijepa.
Hvala. Replika Dragutin Lesar.
Kolegice Tireli i vi ste u svojoj raspravi spomenuli slučaj Jadran metal iz Rijeke i Unimer iz Čakovca. Kao i ja u svojoj replici čuli smo što je bivši ministar financija na to odgovorio. I doista, protuzakonitim postupanjem Porezne uprave, pojedinaca u Poreznoj upravi ta dva poduzeća su pred uništenjem i kolapsom. Ovdje u dvorani sjedi čelnik Porezne uprave gospodin Šuvag i za ovu temu nije pokazao apsolutno nikakav interes, niti čak slušao vašu raspravu i ono što sam ja govorio. Gospodine Šuvag, molim vas kad se vratite u Poreznu upravu uzmite predmete Jadran metal iz Rijeke i Unimer Čakovec i ako vi osobno se uvjerite da je bilo zakonito postupanje samo jednu rečenicu mi napišite da ćete vi potvrditi zakonito. Ali ako samo malo posumnjate da je bilo protuzakonito postupanje i moguće pogodovanje pojedincima u ta dva slučaja pojedincima iz afere Agram ja vas molim da vi podnesete prijavu Državnom odvjetništvu sumnjom na moguću korupciju. Ovo su dva primjera gdje vas upozoravamo protuzakonito uništavanje poduzeća, pogodovanje kriminalnim skupinama koje se bave zbrinjavanjem otpada u Hrvatskoj. Reagirajte na te stvari, nemojte dozvolite da stvar dalje i sutra će ih biti četiri, pet, šest, deset. Od vas očekujem, ali doista vas molim pogledajte predmete i odgovorite mi da ste vi uvjereni da je bilo zakonito postupanje. Ako postoji tračak sumnje i kod vas, a vi bi trebali biti najsposobniji financijski nadzornik u ovoj zemlji jer ste šef te Porezne uprave postupite u skladu sa svojom … [[Govornik se ne razumije.]] i zaustavite uništavanje hrvatskih poduzetnika utjecajem da ne velim sad
Hvala lijepa. Nadica Jelaš, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Dakle, kolegice Tireli vi ste u svojoj raspravi u ime kluba Laburista – Stranke rada dokumentirali raspravu konkretnim primjerom tvrtke UNIMER iz Čakovca, dakle tvrtke koja se bavi otkupom sekundarnih sirovina. Tvrtki je doista utvrđena obveza poreza na dohodak od kapitala u ukupnom iznosu od preko 6 milijuna kuna s tim da moramo znati usporedbe radi da temeljni kapital te tvrtke iznosi 8 milijuna kuna. Dakle, izvršenjem ovog rješenja Porezne uprave po provedenom poreznom nadzoru ta tvrtka zapravo propada. Problem je dakle u neusklađenosti Općeg poreznog zakona i Zakona o gospodarenju otpadom po kojem je trebalo od strane otkupljivača sekundarnih sirovina provjeravati identitet dobavljača. Tako kaže Porezna uprava. Mi znamo da u Međimurskoj županiji uglavnom u preko 90% slučajeva dobavljači sekundarnih sirovina su pripadnici romske nacionalne manjine. Dakle, ono što želim istaknuti je da je problem provjere identiteta gotovo nemoguća misija. Uz to u zakonskim propisima zapravo nigdje decidirano, jasno i provedivo, naglašavam provedivo, ne piše kako je taj identitet trebalo provjeravati. Dakle, neprihvatljivo je da gospodarski subjekti propadaju zbog neusuglašenosti zakonskih propisa, rekla sam Općeg poreznog zakona i Zakona o gospodarenju zakonom, ili pak zbog nepostojanja propisa. Dakle, pretpostavka zakonitog, vjerodostojnog funkcioniranja i domaćih gospodarskih subjekata, a i potencijalnih investitora iz inozemstva je upravo postojanje usuglašenog zakonodavstva.
Nansi Tireli, odgovor na repliku.
Hvala kolegice evo na replici. Nedorečenost zakona je veliki problem, ali problem koji ja vidim u ovom primjeru u ova dva primjera koja smo spomenuli je sljedeći. Dakle, mi smo dvije firme kaznili bez zakonske osnove na temelju promišljanja i razgovora kako bismo trebali riješiti problem otkupa sekundarnih sirovina. I to vam tehnički ide ovako. U Ministarstvu financija sjednemo ministar financija, ministar unutarnjih poslova i ministar zaštite okoliša i kažemo imamo problem sa otkupom sekundarnih sirovina. Imamo zbog i ovih situacija što ste vi rekli, od krađe identiteta pa nadalje, što je nemoguće dokazati. Taj sastanak imamo u 1. mjesecu jedne godine, a porezni nadzor smo napravili nekoliko mjeseci prije toga i dvije firme kaznili pod presumpcijom da bi to tako moralo biti. Jučer smo imali ovdje Zakon o porezu na dohodak gdje smo opet upozoravali na iste stvari. Zakon o održivom gospodarenju otpadom i dalje dozvoljava isplatu u gotovini. Jučer stavljamo Zakon o porezu na dohodak 12% predujma poreza na otkup sekundarnih sirovina ali ne smijemo si dozvoliti da dozvoljavamo i dalje isplatu u gotovini. Isplata se ima obaviti na tekući račun, spriječit ćemo ovu krađu identiteta koja nam se dešava i svaki će porezni obveznik koji se bavi otkupom sekundarne sirovine biti siguran jer je novac isplatio meni, a ja ću onda na temelju toga što sam dobila na tekući račun odgovarati koliko sam u određenoj godini dobila prihoda na temelju toga što sam predala sekundarnu sirovinu. Dokle god to ne radimo imamo otvorenu Pandorinu kutiju, imamo kriminala, imamo lopovluka i stradavaju u većini slučajeva pošteni.
Zamjenik ministra financija, Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa mislio sam završno budući da su se javili samo klubovi, a nema još pojedinačnih rasprava. Iskreno, očekivao sam možda malo i žešću raspravu oko ovog prijedloga zakona budući da u razmaku od godinu dana mijenjamo zakon. Tako da kao predstavnik predlagatelja i kao zamjenik ministra nalazite se ponekad u ugodnijoj a nekad u neugodnijoj situaciji oko pojedinih zakona. Kad se zakoni brzo mijenjaju onda ste u ovoj neugodnijoj situaciji ali evo ja ću je danas pokušati preživjeti. Moram reći i to da kao vaš bivši kolega razmišljam i da u nekim budućim aliteracijama Poslovnika možda i razmislimo da ravnatelji ovako velikih uprava kao Porezne i Carinske uprave da sad ne govorim o nekim drugima možda i mogu dobiti poslovničku mogućnost da govore i na plenarnoj sjednici kada govorimo o ovim temama jer se zaista radi o važnim temama, sofisticiranim temama i dobro je da ljudi na tako važnim pozicijama i tako odgovornim mjestima imaju mogućnost govoriti na ovoj plenarnoj sjednici. A jednako tako, nadam se da se neće shvatiti kao dociranje, bilo bi dobro da dobar niz ovih tema se otvori i na sjednicama odbora gdje ravnatelj Porezne uprave i pomoćnik ministra financija može govoriti i odgovarati na niz ovih pitanja koja su ovdje postavljena. Kratko da samo odgovorim oko poslovnih partnera, koliko eksplicitno ste pitali. 18 tisuća poreznih obveznika dakle, prema onome što mi kažu kolege, koji danas uplaćuju 90 tisuća PDV-a. Znači, oni koji po sadašnjim pravilnicima zadovoljavaju, zapravo po budućim pravilnicima zadovoljavaju ove uvjete. Oni koji imaju tri godine revizije itd. Može to biti i neki drugi porezni obveznik ako uđe u tu reviziju ali to je 18 tisuća najvažnijih poreznih obveznika, ponavljam, koji rade preko 90% PDV-a i gdje poremećaj svakog od njih ili nekoliko od njih značajno utječe na ostvarivanje PDV-a kao našeg najznačajnijeg prihoda u našem proračunu. Što se tiče ove teme koju otvaramo dosta detaljno i zato kažem možda je i teško o tome govoriti na plenarnoj sjednici, možda nije najsretnija tema moram reći da o nekim slučajevima o kojima se ovdje govorilo, a ja ne mogu detaljnije radi se o poreznoj tajni, je Upravni sud potvrdio ispravnost postupanja porezne uprave makar su neki od vas rekli da je tu bilo određenih, ne sjećam se više kojih glagola, ali bilo je i težih riječi. Znači Upravni sud je potvrdio postupanje porezne uprave a da dosadašnja zakonska rješenja nisu bila dovoljno definirana, dovoljno precizno definirana dokazuje i naš prijedlog o kojem smo jučer raspravljali a koji ćemo uskoro izglasati o porezu na dohodak gdje smo upravo ovu temu prikupljanja sekundarnih sirovina i financiranja dakle ili plaćanja ljudima koji te sekundarne sirovine dakle prodaju i tvrtkama koje ih otkupljuju. Znači porezom na dohodak detaljno propisano upravo onako kako ste vi u zadnjoj replici rekli i to je ono što se nadam da ćete svi zajedno prihvatiti i da ćemo bolje u budućnosti rješavati to pitanje. Svakoga dana rad porezne uprave treba i možemo unaprjeđivati. Uvijek u određenim koracima idemo korak naprijed, korak nazad. Očigledno i ovim zakonom ima razmišljanja da se u određenim segmentima ide korak nazad. Ja ta mišljenja visoko respektiram i drago mi je da ih možemo zajedno ovdje čuti. Hvala lijepa.
Nansi Tireli replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo gospodine zamjeniče ja ne znam, rekli ste da ste očekivali žešću raspravu. Govorimo da politiziramo nažalost ponovno u poreznu upravu, razgovaramo na način na koji razgovaramo. Šta bismo se trebali potući ovdje da bismo pokazali ono. Dakle, pokušavamo ukazati na stvari koje po nama nisu dobre i koje vode lošoj praksi, lošijoj od ove što sada imamo a ne boljoj. Kada govorit o 18 tisuća pravnih subjekata koji udovoljavaju uvjetima i koji plaćaju 90% PDV-a. Ja znam da je PDV prihod državnog proračuna, ali šta je sa svima onima koji plaćaju i porez na dohodak i porez na dobit, i šta je sa svima onima koji sami sebe zapošljavaju ili barem još jednog djelatnika zapošljavaju? To je ono na što ja pokušavam staviti akcent. Ne možemo iz svih onih pravnih subjekata izdvojit samo 18 tisuća njih i reći oni su nam poslovni partneri zato što plaćaju 90% PDV-a, a za sve ostale nas nije briga. U predstečajnim nagodbama smo napravili izuzetno veliku grešku upravo sa obrtnicima koje smo gledali na jedan način u predstečajnim nagodbama u odnosu na poduzetnike koji su bili kud i kamo više dužni, umjesto da dozvolimo malome da na jednostavan način kroz predstečajne nagodbe reprogramira svoj dug, nastavi radit, okreće sredstava mi ih zanemarujemo i opet radimo istu grešku. Slažem se s vama kad kažete da bi ravnatelji velikih uprava pogotovo evo ravnatelj porezne uprave trebao imat mogućnost da govori ali isto tako zahtijevam da ravnatelji porezne uprave kada dobiju dopis sa upozorenjem odreagiraju na njega bez obzira od koga su ga dobili samo da utvrde činjenice koje unutra pišu.
Igor Rađenović odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kada sam rekao očekujući žešću raspravu mislio sam primarno na broj rasprava. Nelagodna je situacija kada kao predstavnik predlagatelja u manje od godinu dana predložite zakon koji je ista ova Vlada predlagala ovdje i tu se kao zastupnik Vlade Republike Hrvatske kažem ne osjećam najnelagodnije ali tu zadaću evo pokušavam obaviti najbolje što u ovom času mogu svjestan da ne postojanost poreznih zakona, svjestan nepostojanja poreznih zakona je jedna od otežavajućih okolnosti za konkurentnost Republike Hrvatske i da nije nekad najbolje i najsretnije rješenje da ih često mijenjamo. Ali očigledno smo u ovom prvotnom prijedlogu u ovom djelu ako govorimo oko ustroja si postavili preveliku zadaću i sada otišli korak ispod toga, neki će reći korak nazad, a neko će reći da se vraćamo na umijeće mogućega to ostavljam svima vama na savjest da odlučite o tome kada ćemo glasati. Procjena Vlade Republike Hrvatske predlagateljice je da u ovom času na ovaj način mijenjamo ustroj porezne uprave uz sve ove druge vrlo pozitivne efekte koje kažem u samom preustroju porezne uprave pokušavamo popraviti. Uostalom i sam set jučer poreznih zakona u kojem smo uglavnom i dobili podršku osim ovog kontroverznog oko doprinosa, o tome gdje će i kako završiti trošak toga zakona, mislim da pokazuje da porezna uprava kao takva u smjeru svog poslovanja i u smjeru svog poslovanja i u smjeru promjena propisa po kojim zajedno djeluju i poslovnika rada napreduje svakim časom, a kažem ovaj unutarnji preustroj očigledno smo si zadali preveliku zadaću danas godinu dana pa ga nažalost danas moramo povlačiti ali tu smo gdje smo. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Drženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, poštovani ravnatelju porezne uprave, poštovane kolegice i kolege. Uvodno mogu reći da će klub SDP-a podržati dakle prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi. Podržati ćemo ga jer ocjenjujemo dakle da predstavlja promjene usmjerene rekao bih ka bržem i efikasnijem radu porezne uprave i predstavlja usklađenje osnovnog zakona sa drugim zakonima prvenstveno Zakonom o državnim službenicima. U svakom slučaju mišljenja smo da treba podržati čim veće inzistiranje na da tako kažem određenoj pravnoj čistoći odnosno usklađivanje i pročišćavanje zakonskih tekstova dakle na način da ne postoje ponavljanje, reguliranje iste materije u više zakona, a pogotovo da ne postoji neusklađenost i mogućnost eventualnog različitog tumačenja propisa koji reguliraju istu materiju. Osobno bih bi mogao možda reći da mi se čini da bi svi državni službenici trebali raditi i imat propisana i svoja radna mjesta i uvjete rada na isti, na isti način bez obzira u kojem djelu državne uprave rade. Primjerice dakle zbog tih usklađenja i briše uvjet javnog natječaja za imenovanja ravnatelja porezne uprave prijedlogom dakle zakona propisuju se, propisuju se posebni uvjeti koje mora ispunjavati osoba koja bi se imenovala na tom mjestu, dakle kao i poseban stručni uvjet koji mora ispunjavati zamjenik ravnatelja što nalazimo na kvalitetan način osigurava, dakle da samo osobe s visokom razinom stručnosti mogu biti imenovana na te pozicije od strane Vlade RH. Treba napomenuti i da do sada je na ta mjesta su osobe mogle biti imenovane samo od strane Vlade RH, pa rekao bih da je do sada i bio određeni, ako mi dozvolite tu slobodu reći, određeni cinizam u tim propisima kad ipak politika na kraju odlučuje tko će biti državni dužnosnik na određenom vrlo važnom području gdje je primjena određene, pa i porezne politike pa i provedba te politike vrlo bitna za primjenu i provedbu ukupne politike određene Vlade. Ove izmjene dakle propisuju ustrojavanje porezne uprave na način da se čini, rekao bih, efikasnijom, ekspeditivnijom. To se dakle čini propisivanjem redefiniranja i promjena poslovnih procesa kroz koje, kako se i navodi, dakle prilagodljivu automatizaciju, koordinaciju službenika, informacija u sustavu. Sada će se tako poslovi ovrhe koje su do sada obavljale lokalne ispostave, obavljati … jedinicama područnih ureda. Podržavamo to rješenje jer smatramo da će se, dakle doprinijeti većoj specijalizaciji, time većoj efikasnosti dakle u provedbi i ovrha i time naplati poreza. Mislim da će ove ostale neke predložene promjene ići u tom smjeru ka možda većoj specijalizaciji, većem … na pojedinom području, a time dakle većoj efikasnosti. Kada govorimo o toj većoj efikasnosti smatramo da će tome dakle pridonijeti detaljnije propisivanje postupaka provjere radi utvrđivanja određene činjenice, bitne za oporezivanje. Tome smatramo također … izložen prijedlog da sada porezna uprava vodi postupak zbog prekršaja određenih poreznih propisima i propisima u doprinosima. Vjerujemo da je porezna uprava izuzetno dobro ekipirana i stručna za vođenje tih postupaka te da će sada i ti postupci čak biti brže i efikasnije rješavani. Također prilagodbom stvarnom životu, ispravnim reagiranjem bi ocijenili prijedlog da se omogući dodjeljivanje posebnog statusa poreznom obvezniku u svrhu promicanja dobrovoljnog ispunjavanja poreznih obveza i taj prijedlog je, rekao bih možda pravničkim izrazom, životniji i usmjeren ka boljoj i efikasnijoj naplati poreza, odnosno samoj svrsi postojanja porezne uprave. To je možda jedan od najbitnijih dijelova zakona koje izmjene se predlažu. Ako mi dozvolite, dakle da se osvrnem na ovome, na do sada iznesene tvrdnje da će ovo značiti veću politizaciju porezne uprave, pa ne bih se složio. Dakle, državna uprava mora provoditi politiku Vlade, državna uprava, tako i porezna uprava mora biti instrument u službi Vlade. Jasno moramo tu imati za cilj, dakle da ljudi koji tamo rade imaju odgovarajuću razinu stručnosti, odgovarajuću razinu kvalifikacija za … posao, mislimo da se ovim izmjenama to ne narušava, mislimo da je u poreznoj upravi, do sada je porezna uprava dokazala svojim radom da imaju ljude koji su dosta ekipirani, koji su dovoljno stručni i mislimo da se ovim izmjenama zakona to neće narušiti. Nekad mi se čini da pojedine tendencije pokušavaju dakle ustrojiti pored 3 ove vlasti koje imamo, zakonodavnu, izvršnu i sudsku, da pokušavaju ustrojiti nekakvu službeničku vlast koja bi bila potpuno neovisna i potpuno dakle odvojena na način kao što je to i sudska. Dapače, slažem se da ne smije biti utjecaja politike na imenovanja i napredovanja službenika, da to mora biti samo o radu, ali velim, prvenstveno uprava spada u izvršnu vlast i njen zadatak je provođenje politike za … zadatak nije provođenje državne politike, nego dakle samo primjena zakona, a ovdje imamo provođenje određenih politika kroz određene … propise i kroz određene naloge koje izvršna vlast daje poštivajući zakone upravnim tijelima koja dakle to provode u život. Zbog svega navedenog, klub SDP-a će podržati prijedlog ovog zakona. Hvala.
Sad idemo na replike. Branko Hrg.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Pandek, govorili ste o cinizmu u propisima. Pa da, i u ovom dijelu Zakona o poreznoj upravi ima cinizma jako puno, ne samo u onom dijelu da se omogući ljudima da pod istim uvjetima mogu raditi u istoj službi. Imate recimo situaciju, pa me interesira kako ćete komentirati ovaj cinizam, primjer Koprivničko-križevačke županije. Koprivnica područni ured, Križevci porezno mjesto, Đurđevac ispostava, broj znači stranaka odnosno korisnika Koprivnice 7500, Križevci 6100, Đurđevac 3700. To je cinizam u propisu. Ali ono zbog čega sam se javio ustvari, očekivao sam izmjenama ovog zakona da će se nešto napraviti i riješiti po pitanju ovrha o kojima se ovdje govori, da će se nešto riješiti po pitanju ove represije koja se radi na građane Hrvatske, posebno na seljake, ljude starije od 65 godina, kojima porezna uprava nemilosrdno sjeda na imovinu i stavlja im založno pravo za dug većinom za mirovinsko osiguranje za mirovine koje nikada nisu koristili i koje nikada nisu ni tražili. Ja sam očekivao da će biti nešto tako ali ste mi dali odgovor jer ste rekli da je Porezna uprava instrument u rukama politike Vlade. Pa ja vas sada onda pitam da li je i ova represija koja se radi o ovrhama, ovdje se govori praktički o tome da će se još vjerojatno to pojačati, da li je politika ove Vlade da na takav represivan način radi otimanje imovine hrvatskim seljacima starijim od 65 godina?
Draženko Pandek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Ovrhu provode sudovi, dakle uvijek nakon što se provodi određena ovrha uvijek se može obratiti sudbenoj vlasti da provjeri da li je to bilo da li je sve ispravno odnosno da li je tu bilo nezakonitosti. Tako da apsolutno ne vjerujem da se nekome može bez pravne osnove provesti ovrha odnosno ako se provede uvijek postoji određeno pravno sredstvo da se to ispravi. Postoji institut besplatne pravne pomoći, imali smo ovdje zakon u Saboru koji omogućuje ljudima koji nemaju ni sredstva ni dovoljno znanja da sami se obrane da ostvare svoja zakonom zaštićena prava. Što se tiče ovih provedbenih propisa, ispričavam se stvarno kao zastupnik nemam dovoljno detaljno informacije o problemima na tom užem vašem području pa predlažem da postavite zastupničko pitanje nadležnim službama da vam na to odgovore, mislim da se tu radi o podzakonskim zakonskim propisima ako se ne varam.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Pandek vi ste rekli nešto što je vjerojatno uvredilo sve državne službenike i namještenike. Kakva službenička vlast, vi govorite da je profesionalna uprava daje to službenička vlast. Ne, profesionalna uprava praktički uspostavlja temelje za praktično funkcioniranje države, ali to ne možete napraviti sa ovakvim političkim zakonom gdje se amenuju politička imenovanja. Dakle ljudi, vi ste iz Zagreba, pogledajte slučaj u Zagrebu, ljudi koji ne zadovoljavaju uvjete sada se ovim zakonom brišu to što ne zadovoljavaju da bi se amenovala postojeća situacija. I vi kažete da je to imenovanje službeničke vlasti. Ali ja vam tvrdim, ovoj državni neće biti dobro dok se politika ne makne od Porezne uprave, a mi sada možemo govoriti što god hoćemo. I ova država mora donijeti konačno zakon o platnim razredima gdje će oni koji rade se moći nagraditi, a oni koji ne rade biti kažnjeni. A o tome kakav će netko status imati u Poreznoj upravi ili negdje drugdje isključivo će ovisiti o njegovom radu o ničem drugom. Međutim mi sada s ovim zakonom želimo amenovati politička imenovanja jer čim vi kažete neodređeno na usko specijalizirano područje da načelu takve institucije može doći neko neodređenog radnog iskustva i znanja onda je jasno zašto se to radi. Jer ako vi želite profesionalizirati upravu onda se točno zna koji su uvjeti i kriteriji. I kažem postoji projekat Svjetske banke, nemojte slušati jer to kolegica nije uspjela napraviti dok je bila ministrica.
Draženko Pandek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Vi ste pogrešno protumačili moje riječi. Dakle apsolutno ovaj slučaj kada je netko imenovan na mjesto za koje ne zadovoljava uvjete, a mislim da je to apsolutno protuzakonito. Postoje i propisi pored ovoga propisa koji je bio lex specialis postoje propisi koji reguliraju i zapošljavanje državnih službenika i koje uvjete se moraju propisivati za određena područja ne postoje posebni propisi za određena područja uprave ali postoje jasno pravilnici o unutarnjem redu, postoji i Zakon o državnim službenicima koji sprečavaju da se na određeno mjesto postavi netko tko ne zadovoljava uvjete. Mislim evo to je sada razmimoilaženje, mislim da je uovom prijedlogu zakona propisan dovoljno strog uvjet za imenovanje ravnatelja i zamjena Porezne uprave i mislim da će se osigurati da će kvalitetna osoba zahvaljujući tim propisima doći na mjesto ravnatelja i zamjenika Porezne uprave. Ono kada sam govorio o provođenju politike možemo govoriti o politici nedopuštanja da se ne znam da porezni određeni dug uđe u zastaru i da za to nitko ne odgovara, možemo govoriti o politici nulte tolerancije na korupciju i kriminal o toj politici govorimo o provedbi te politike, a ne o tome da se neki slučaj mora imati prednost da u naplati ili ne naplati, to je onda utjecaj politike. ja govorim općenito o političkim postavkama na određenom području čiji je zadatak državne uprave da provodi.
Nansi Tireli, replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo kolega Pandek spomenuli ste referirat ću se na ovaj Zakon o državnim službenicima i zašto mijenjamo sada ovaj zakon radi usklade. Recite mi samo da li možda vi to znate mijenjamo i Zakon o carini i Zakon o policiji s obzirom da imamo istu stvar? I druga stvar, spomenuli ste ovrhe i naplatu poreza odnosno veću efikasnost jer je Porezna uprava dokazala svojim radom da provodi politiku Vlade. Pa je evo i kolega Hrg upozorio na neke nelogičnosti, dakle efikasnost znači nekakav postotak izvršenja obaveze koje Porezna uprava ima. Međutim svi ćemo se složiti u tome da dijelimo jako veliku klasificiramo i dijelimo ljude, pa onda smo ažurni i spretni u naplati ovih potraživanja s osnove doprinosa, ali nismo efikasni u naplati potraživanja vezano za porez na luksuzne automobile, jahte itd. Pa imamo slučaj na koji upozoravamo već dosta dugo u Poreznoj upravi Rijeka i gospođu Višnju Felker koja je dozvola da preko 200 milijuna kuna ode u zastaru i to isključivo i najvećim dijelom upravo za ove stvari, a da nitko nikada nije odgovarao. Ovim zakonom kojim smo imali do sada neka smo pravila bili utvrdili prije godinu i nešto dana i rekli da bi to trebalo biti tako i da bi porezni djelatnici trebali za neke stvari odgovarat upravo zbog ovoga da kažemo imamo hipoteku na određenim nekretninama, Porezna uprava se osigurala u nekim stvarima, a ne da strogoću treniramo na onim malima, a da velike puštamo da odu u zastaru jer sve je to novac svih nas zajedno i netko bi zbog toga što ga izgubimo odgovarati trebao.
Draženko Pandek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Ja sam inače izrekao svoj doduše osobni stav da smatram da bi svi državni službenici iste razine složenosti poslova trebali radit pod istim uvjetima, biti zapošljavani pod istim uvjetima, imati u konačnici istu i plaću i nagrade za svoj rad, dakle potpuno isti uvjeti za sve državne službenike. To je moj osobni stav. Ukoliko je potrebno radi toga promijenit određene zakone ja bih čak i podržao promjene tih zakona. Što se tiče vaših primjedbi da ima nejednakog postupanja, ja mogu samo apsolutno osudit sve slučajeve nejednakog postupanja. Apsolutno podržavam sve napore i vaše i bilo čije i spreman sam pridružiti ukoliko takvi slučajevi postoje da pokušavamo djelovati, da li mi … ali onda i pritiskom na tijela koja bi trebala to provesti. Tu je ona što govorim provedba politike. O takvim stvarima bi se trebala provoditi politika jednakog postupanja, to je ono što mora provoditi u ovom slučaju Porezna uprava. Evo da se ne osvrnem na ono što sam i prije govorio i još jednom smatram, apsolutno podržavam da se takvi slučajevi ne smiju događati i nudim čak i svoju suradnju ako treba da se pogreške isprave. Hvala.
I kolega Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa kolega Pandek, vi zapravo ste ovdje govorili ne samo svoj osobni stav nego ste govorili u ime kluba SDP-a i čini mi se da ovdje postoji ili nesporazum ili potpuno različito tumačenje što znači da državna uprava mora provoditi politiku Vlade. Ako se ovdje radi, a mislim da je to vrlo precizno ovdje rečeno i od svih ovih prethodnih diskutanata, da se zapravo tu ukidaju odredbe o uvjetima stručnosti za imenovanja na određena mjesta, da se ukida ova potreba sigurnosne provjere za ova mjesta i onda dolazimo na ovo što ste rekli, da se to radi zato da bi bilo učinkovito. Nije ovaj dio državne uprave zadužen da bude politički podoban ili ovisan, što se ovako radi, nego da provodi postojeće zakone, a provoditi politiku Vlade znači određivati zakone ili poboljšavati zakone koji bi se donosili da bi poboljšali ukupnu situaciju. Međutim, ovakav vaš stav zapravo pokazuje ono od samoa početka što se dogodilo kada su se ukinuli ona prethodna rješenja za funkcioniranje državne uprave, kad smo imali državnog tajnika, načelnike uprava pojedinih koji su se imenovali odnosno birali na temelju javnih natječaja. To je sve ukinuto od dolaska ove koalicije na vlast i zapravo imamo ovo što imamo, politizaciju državne uprave da ona bude u funkciji, da se zakoni implementiraju onako kako odgovara vladajućoj većini, a ne da se ravnopravno nam zakoni da se odnose jednako na sve. I to je jedan veliki nesporazum, kao što je već rečeno to je korak ne znam koliko godina unatrag.
Draženko Pandek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Mislim da vladajućoj većini nije potrebno implementirati zakone kako ona smatra, mada će većina u osnovi možda onda i promijenit zakon da nema potrebe za nekakvom implementacijom …, može ga poboljšati u tom smjeru. A velim ponovo, taj nesporazum o provedbi politike, dakle politika kad govorimo o provedbi politike dakle to može bit politika jednakog postupanja, politika ažurne i efikasne naplate poreznog duga, politika nulte tolerancije na korupciju u Poreznoj upravi. To je ta provedba politike. I dakle u konačnici ono što nam je svima u cilju, provedba naplate svih poreznih dugovanja u roku bez pogodovanja ovima ili onima. Mislim da je tu sve jasno. Vjerujemo da s ovim promjenama neće se tome ići na uštrb. Pored ovih promjena koje ste i vi navodili, kao što sam i rekao, imaju promjene u samom ustroju i načinu postupanja Porezne uprave za koju vjerujemo da će ići ka efikasnijem i boljem radu Porezne uprave. Jer u načelu svima je nama, pogotovo vladajućoj većini, u interesu da Porezna uprava funkcionira jer ako neće Porezna uprava funkcionirati to će se u prvom redu odražavat negativno upravo na tu vladajuću većinu. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, ravnatelju Porezne uprave i kolegice nema. Ovaj zakonski prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi je zapravo korak unazad od onoga što smo imali i izglasali prije otprilike godinu dana. Ovo je pokušaj dok ne dođe do glasovanja dakle političkog tutorstva i terora nad Poreznom upravom. Teške riječi, ali obrazložit ću zašto. Kolega Pandek govori o nultoj toleranciji na kriminal i korupciju. A na stranici nisu ni označene stranice, ali petoj ovoga zakonskog prijedloga piše ovako. S obzirom da je obveza traženja podataka mjerodavnih službi za procjenu postojanja sigurnosnih zapreka za rad u službi, dakle u Poreznoj upravi nepotrebna, dakle nepotrebna je jer se time znatno produljuje postupak prijema u službu. Dakle, sigurnosna provjera produžuje postupak prijema u službu Porezne uprave pa je nepotrebna. Dakle, sigurnosna provjera je nepotrebna. Time samo tim stavkom demantira se zapravo ono što ste vi govorili. Dakle i predlaže se brisanje navedene odredbe, dakle ne treba sigurnosna provjera jer to jako produljuje postupak prijema u službu Porezne uprave. Drugo. Službenici Porezne uprave ne trebaju prikazivati imovinsku karticu, jer oni su državni službenici, a ne državni namještenici. To je druga odredba. Dakle, nema potrebe da službenici Porezne uprave svoju imovinsku karticu prikazuju ikome. O besplatnoj pravnoj pomoći službenicima Porezne uprave također je napisano tko će, kako i kada imati pravo i tko će biti zastupnik službenika u Poreznoj upravi. To je pod broj tri. I na kraju četvrto što sam ovdje zapazio u ovom materijalu u uvodnom dijelu kaže. S obzirom na daljnju specijalizaciju poslovnih procesa i spajanje dosadašnjih ustrojstvenih jedinica nepotrebnim se pokazala odredba kojom je propisana mogućnost periodične ili sezonske hajde da kažem promjene mjesta rada. Dakle, upravo ono što je kolega Linić govorio kada su ova dva, tri udarna turistička mjeseca u Republici Hrvatskoj, da Porezna uprava, dakle pretežito se bavi u tom dijelu Republike Hrvatske poreznim ekscesima, inspekcijama itd. Ne, to više nije potrebno. Po ovom zakonu više ne niti ima tko pravo mijenjati ikome sezonski ili periodično, dakle mjesto posla u Republici Hrvatskoj. Zašto kažem da je to tutorstvo, političko tutorstvo. Pa zato što se hoće cementirati postojeće kadrovsko stanje. Jasno prije izbora parlamentarnih koji će uslijediti za godinu dana. Zašto? Možda i manje, da. Zašto je to teror politički? Pa zato što Porezna uprava putem svoje inspekcije, Porezne inspekcije svojim, dakle represivnim mjerama može pogodovati određenim interesnim skupinama. To je njeno kažu diskrecijsko i pravo. A iza svake interesne skupine postoji i politička pozadina, pa je onda po tome i bit će tako i može biti i čuli smo i od kolega iz laburita kadija je tuži, kadija te sudi. Kada govorimo o antinomiji koja je navedena na prvoj stranici ovoga teksta i koja se odnosi na to da se uskladi Zakon o državnim službenicima sa Zakonom o Poreznoj upravi nisu potrebna dva zakona, nego evo imamo Zakon o državnim službenicima, pa primijenimo samo njega, a na to se poziva gospodin zamjenik ministra. Onda puno više ima antinomija u radu Porezne uprave, negoli u ovom dijelu koji govori o usklađenosti kadrovskoj itd. i pravima poreznih službenika, dužnostima itd. Evo primjera za možda antinomije kako ovdje piše, a to su zapravo neujednačena porezna praksa u nekim slučajevima kao na primjer. U Brodsko-posavskoj županiji porez na automobile, primjer plaća osoba, dakle za cijelu godinu ako je bio vlasnik automobila do 31. ožujka te godine. On plaća porez za cijelu godinu. Iako je prodao 1. travnja taj automobil nekom drugom i prenio ga 2. travnja na nekoga taj novi kupac neće platiti za onih 9 mjeseci porez, nego sve onaj koji je bio vlasnik do 31. ožujka. Za razliku od Porezne uprave Brodsko-posavske u Osijeku je sasvim drugačije, pa ocjenjuju broj dana koji automobil netko posjeduje, ima ga na svom imenu, a ostale dane na drugom imenu i raspodijeli porez pravično prema broju dana koje je vlasnik automobila uživao. Kako ta antinomija ne može biti nikako ispravljena, a već sam navodio ovdje na ovom mjestu, gospodin Šuvag, kako se preziva, dakle o tom slučaju. Porezna uprava Zadar izdaje rješenja na 11000 nelegalnih kuća već 20 godina na otoku Viru, kuće koje ne postoje, ali se uredno plaća porez. Kaže mi odgovor koji sam postavio pisanim putem ministru, odnosno Poreznoj upravi da je to stvar općine Vir. Pa nije općina Vir Porezna uprava, ne razrezuje općina Vir porez, nego je to Porezna uprava. Ja dobijem rješenje od Porezne uprave, a kuće su nelegalne. Svih 11000 kuća je nelegalno. I kako na nepostojeću, neuvedenu, nigdje uvedenu kuću, provedenu se plaća porez. A kada sam pokušao izreći ovdje za saborskom govornicom da taj isti porez se uključi u onu kaznu, dakle ljudi koji su plaćali uredno porez, uključi u poreznu onu kaznu koja slijedi za nelegalnu kuću, a sad povodom legalizacije kaže ne može. Ove godine i osobno sam dobio razrez poreza za kuću za odmor na otoku Viru u 6. mjesecu za 2014. godinu koja nije ni istekla, na polovici godine. Pa računajući da godina nije istekla platio sam u 9. mjesecu porez, ali sam prije 10 dana dobio opomenu i ovrhu na 66 kuna zateznih kamata. A godina nije protekla. Ajde mi objasnite gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] takve stvari koje se događaju i antinomije kako se voli ovdje reći strane riječi su nam jako drage pogotovo u ovoj Vladi, kako se to može dogoditi? Jedan građanin ovoga grada mi piše da je morao platiti porez na nekretninu, na kupljeni stan iako njegova žena na kojoj je stan, dakle je vlasnik toga stana, joj je to prva nekretnina. Ali je on kao suprug iskoristio već pravo dakle oslobođenja od poreza jer je on imao nekretninu. Ali sad su u bračnom odnosu i sad ne. Točno je da po poreznim zakonima on mora platiti porez, ali kako je moguće da njegovi prijatelji u istoj zgradi su bili neki oslobođeni poreza? Je li to diskrecijsko pravo Porezne uprave? Mogu vam navesti imena i prezimena ako hoćete i dostaviti. Dakle jedan, neću reći nepravedan nego jedan sustav koji nema nekakve ne znam što reći. Pa je čovjek ogorčen da je on morao platiti porez a netko drugi ne mora platiti, a u istoj su situaciji poreznoj. Dakle, to je antinomija, to je neujednačena praksa kako bi se moglo reći bez ove riječi antinomija koja dobro znamo što znači, tko je učio latinski dobro zna i grčki pa se može reći. To su antinomije o kojima ja govorim i ovdje ponavljam već ne znam koliko puta u ovim saborskim mandatima. Što još reći o vezi onog što je gospođa Tireli rekla i navela kod firmi koje su da kažem na neki način maltretirane, loš postupak dakle reklo bi se na francuski od strane Porezne uprave a da bi se pogodovalo nekome drugome? O diskrecijskim pravima koja su postojala ranije za vrijeme da kažem dok je Šuker bio, gospodin Šuker ministar, bilo je situacija kada su neki da kažem stranački moćnici dogodila se situacija da su neke porezne prijave otišle u zastaru jer su stavljene u ladicu i otišle su u zastaru. Danas na drugi način se pokušava isto to tzv. diskrecijsko pravo ostvariti drugim metodama. I kaže onda ovdje, kako kaže u ovom tekstu, postoje partnerski odnosi Porezne uprave i ne znam koga. Ja mislim da se to tako ne treba zvati. Porezni obveznici smo svi, porezna obveza postoji i ona je jasno definirana zakonom. Nikakav partnerski odnos ne može biti između poreznog obveznika i Porezne uprave ali ne treba biti ni neprijateljski stav. I znamo u kakvoj su situaciji naši obrtnici i znamo da ponekad treba poček ili priček ili pak obveza plaćanja poreza i u ratama i na taj način da se podmiri porezna obveza kako bi se i državni proračun putem ovih naših, a što je glavni izvor sredstava dakle porez, punio i bolje nego što se sada puni gdje imamo deficit zapravo državnog proračuna, a i deficit na prihodovnoj strani i to prije svega na strani punjenja proračuna na ime poreza. Iako je PDV povećan sa 23 na 25%. S obzirom na sve ove izrečene primjedbe koje sam iznio iako smo, ja sam očekivao da ovaj zakon će iznjedriti i nešto drugo, jer smo jučer vrlo konstruktivno i oporba i pozicija raspravljali o setu poreznih zakona. Vidio sam da kažem i došaptavanje gotovo šalabahteri da se dijele kako bismo neke stvari popravili zajedno. Davali smo i nudili rješenja i mišljenja. Nitko nije bio zlonamjeran ali evo danas već imamo izokrenutu ploču i kožuh naopako okrenut gdje se zapravo nastoji ovako neću reći skrivećki ali kada se malo bolje prouči ovaj novi Zakon o Poreznoj upravi odnosno izmjene i dopune progurati kroz Hrvatski sabor i kako vidimo evo klub SDP-a je već rekao bez puno obrazloženja, čini mi se i argumenata, da je on za. A sad vidimo i zašto za. Klub HDSSB-a neće podržati ovaj zakonski prijedlog iz svih navedenih razloga. Hvala lijepa.
Hvala. Draženko Pandek, replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, dakle osvrnuo bih se na vašu dakle opasku o sigurnosnim provjerama. Dakle, ovim zakonom je propisana sigurnosna provjera za ravnatelja i zamjenika ravnatelja Porezne uprave a također se na njihov zahtjev može i svaki dakle službenik Porezne uprave uputiti na sigurnosnu provjeru. To je u biti stupanj više nego što vrijedi za ogromnu većinu drugih državnih službenika. A pored toga naravno prilikom prijema svaki službenik mora dakle imati ono famozno uvjerenje o nekažnjavanju, dakle određene provjere se ipak provode. Što se tiče vaše ove opaske u vezi dakle zakona koji regulira dakle oporezivanje za vlasnike cestovnih vozila treba znati dakle da MUP sam poreznoj upravi tek 31.3. dostavlja podatke i naravno porezna uprava neće, nema podatke o tome o mjesečnim promjenama nego dakle nakon dostave tih podataka radi te godišnje obračune poreza. Ako je dakle nakon 1.4. jasno da onda, da porezna uprava nema te podatke, ali uvijek može određeni građanin stranka doći do porezne uprave koliko sam informiran i regulirati tamo te svoje statuse i dakle razriješiti situaciju. Hvala.
Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Pandek, recite vi meni sada može li kolega vaš bivši član Bandić natjecat se za šefa porezne uprave u Republici Hrvatskoj? Može, kako da ne i poglavito stoga što nije ni potrebna sigurnosna provjera, može i za predsjednika države. Prema tome, nemojte demagoški, ajde možda riječ, ali nemojte govoriti ono što nije kad lijepo piše ovdje u vašem zakonskom prijedlogu da nije potrebna sigurnosna provjera. Pa što ću ja, nisam ja to napisao, to ste vi napisali, ne vi osobno nego vaša stranka i o čemu mi pričamo. A drugo, što se tiče poreza na automobile, pa MUP ima svako mjesečnu i svakodnevnu kontrolu prodaje i prometa automobila. Ja sam bio u poreznoj upravi i pitao zašto ja koji sam prodao automobil 15. travanja, kupio automobili u veljači a uspio sam ga podati svoj stari automobil mjesec i po dana kasnije, moram platiti oba poreza i za novi i za stari? Kaže tako je određeno 31.3. pa ko ima ko nema. I dalje njih nije briga. Ali to je nebriga za građane, zašto bi platio 500 kuna za stari i 700 kuna za novi automobil porez, ako je netko drugi 2. travnja kupio moj taj stari automobili i on se vozi tih osam, devet mjeseci bez poreza. Je li to nepravda ili imamo novu pravednost možda tu vašu? Hvala lijepo.
Kolega Boro postoji razlika između sigurnosne provjere i potvrde o nekažnjavanju koju moraju donijeti oni koji se zapošljavaju u državnim službama. I Branko Hrg replika.
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega vi ste rekli da je ovaj prijedlog zakona korak unazad. Pa nisam siguran ako se malo vratimo na izlaganje kolege Pandeka u ime kluba SDP-a maloprije i ako shvatimo da je porezna uprava instrument politike Vlade ona je ovaj prijedlog zakona korak unaprijed jer će on omogućiti još veću represiju i još čvršći udar na građane i na sve ostale u Hrvatskoj. Ja ga gledam tako na taj način nažalost, iako bi nam trebalo olabaviti malo i trebalo bi malo represiju smanjiti da se ljudima da mogućnost da žive jer ovako više kako žive u Hrvatskoj od poduzetnika, obrtnika pa do građana običnih da ne govorim o seljacima vrlo je teško živjet. Ali želim vam postaviti jedno pitanje, ne znam da li nabrajali ste neke porezne uprave gdje se kako i što radi da li je nešto slično kao što sam ja maloprije rekao kao što je kod mene u Križevcima, ta jedan represija i stavljanje založnih prava za dug, za mirovinsko seljacima starijima od 65 godina, da li se to događa i u Slavoniji, da li se to događa u vašim poreznim upravama, evo baš bi me to interesiralo jer je od poreznih uprava vrlo teško dobiti bilo kakve podatke i bilo kakove odgovore. To je sve obavijeno velom tajne, ništa se ne može dobiti, nema odgovora. Gradonačelnik ne može dobiti odgovore na neka pitanje, nekakav čudan način rada, nešto se čudno događa da ne govorimo o tome, a to ste vi govorili da je ovo političko utvrđivanje kadrova, da se vjerojatno i politički određuju statusi pojedinih poreznih uprava. Tamo gdje je politička opcija pogodna tamo može biti viši rang, tamo gdje nije tamo je niži rang.
Boro Grubišić odgovor na repliku.
Vidite kolega Hrg, postoji jedan novinski magnat, nekad bio, koji ima ogromno porezno dugovanje državi Hrvatskoj. Na stupu srama porezne uprave teko se on zove nema imena toga gospodina. Iako drug je kažu stotine milijuna kuna poreznoj upravi. Dogovori se da, je li to taj partner, je li to taj partnerski odnos? Prije nismo mogli, bio je zakon koji mi je jedanput gospodin Šuker kao ministar financija dostavio da se ne smije jer je to tajna, porezna tajna, tako se zvalo i po tom zakonu nisam mogao dobiti podatak koliko taj novinski magnat duguje poreza i doprinosa državi Hrvatskoj. Tada je bila porezna tajna, sad više nije porezna tajna skinuli smo taj članak, ali i dalje gospodina nema na stupu poreznog srama iako možda duguje pa neću reći najviše, ali među prvih deset u državi, predao je dug nekom drugom. Ali dobro. Prema tome, a seljaci pa znate i sami, bili ste u Slavoniji kako sve skupa ide i kakvi su, kakve su reakcije na njihovu i mehanizaciju, da ne govorim čak i imanja, i kuću u kojoj živi su stigle hipoteke, ovrhe i sve ostalo. Nažalost kako se država odnosi prema Slavoniji bojim se da će se nekome osušiti ruka. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kad se steknu uvjeti. Kolegice i kolege dogovor za idući tjedan, nastavit ćemo sjednicu u utorak 25. studenog u 9,30 ćemo obaviti glasanje o raspravljenim točkama, odnosno o rebalansu državnog proračuna i dopunit ćemo dnevni red između ostalog i sa proračunom za 2015. godinu pa molim predsjednike odbora da sazovu sjednice. A iza glasanja ćemo nastaviti sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske. I onda u utorak i srijedu ćemo raspraviti taj set zakona dakle o brdsko-planinskom području, područjima posebne državne skrbi, financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave i Zakona o komunalnom gospodarstvu. A u četvrtak bismo raspravili proračun. Hvala vam lijepa. Doviđenja. Odmorite se bit će naporno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 744. Rasprava o konačnom tekstu zakona je zaključena. amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice zamjenika ministra financija poštovanog Igora Rađenovića da se očituje. Amandman br. 1 na članak 3. poštovani zamjeniče ministra.
Amandman 1 na članak 3. se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 2 na članak 7. istog odbora.
Također se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 3 na članak 13.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 4 na članak 32.
Prihvaća se.
Hvala lijepo. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 5 na članak 33.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Znači sve ste prihvatili amandmane?
Sve amandmane Odbora za zakonodavstvo. Vama zahvaljujem što ste prihvatili sve zakone iz paketa … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zaključujem raspravu poštovani zamjeniče ministra. Molim glasujte o konačnom prijedlogu zakona. Za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika u Hrvatskom saboru, u skladu sa člankom 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, ništa suzdržanih i 35 glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim poštovanu predsjednicu Manadtno-imunitetnog povjerenstva, poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće povjerenstva.