Gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 23. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored poslanika sjednici su pozvani: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predsjedavajući i članovi Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a, Evropske Unije, Posmatračke misije u BiH i predstavnici ambasada u BiH. Konstatujem da sjednici prisustvuje 35 poslanika. 22 poslanika iz Federacije BiH i 13 poslanika iz Republike Srpske. Odsustvo su zbog službenog puta najavili: gospodin Željko Bilbija, gospodin Sead Buturović i gospodin Marko Amidžić. Odsustvo je najavio i poslanik gospodin Zdenko Vukić. Gospodo poslanici, sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste, kao i predstavnike sredstava javnog informisanja. Gospodo poslanici, poštovani gosti, imam posebnu čast i zadovoljstvo da pozdravim njegovu ekselenciju gospodina Rafaela Estrelju, predsjednika Parlamentarne skupštine NATO-a. Gospodin Strelja već nekoliko dana boravi u BiH. Kolegij Predstavničkog doma je pozvao gospodina Estrelju da se obrati Predstavničkom domu na početku sjednice prije nego što pređemo na radni dio. Protokolom je predviđeno da se uvaženi predstavnik i obrati. Čast mi je da dam riječ njegovoj ekselenciji i da saslušamo njegovo izlaganje. Izvolite gospodine Estelja.
Gospodine predsjedniče, članovi Predsjedništva, također i Vijeća ministara, dozvolite da vam kažem koliko je to veliko zadovoljstvo i velika čast za mene da kao predsjednik Parlamentarne skupštine NATO-a budem pozvan da vam se obratim danas i da sa vama podijelim moje utiske, koje sam imao nakon dvodnevnih, intenzivnih i vrlo intenzivnih sa vodećim osobama u vašem parlamentu u vašoj vladi i u međunarodnoj zajednici. Ovo je važan period za vašu zemlju i za cijelu regiju. Situacija u ovoj regiji i dalje ostaje krhkom, ali postoji čitav niz povoljnih političkih i razvojnih momenata koji su stvorili mogućnost da svi zajednički koristimo mogućnosti koje možemo svi zajednički koristiti, kako bi osnažili mir, stabilnost i sigurnost. 2 Ovo je kritičan period za vas zbog toga što je sada uprvo vrijeme da konsolidirate i da dalje gradite na napretku koji je bio napravljen tokom posljednjih godina i nakon znatnih ulaganja koje je uradila međunarodna zajednica. Ja sam svjestan problema koji još uvijek trebaju biti razriješeni u vašoj zemlji. Svjestan sam, također, i dubokih i trajnijih tenzija mržnje i sumnjičavosti koje još uvijek postoje kao rezultat decenije da kažem građanskih sukova. Međutim, iz moje vlastite perspektive, ja već vidim temelje za optimizam. Kao Španac, ja dobro znam i dobro poznajem ostavštinu naših građanskih trvenja i vremena i strpljenja koje je potrebno kako bi se zaliječili ožiljci takvih sukoba. Ali, ja sam bio, također svjedokom i vidio sam kako moja zemlja odbacuje takvu ostavštinu i uspješno se pomalja na evropskom horizontu kako bi zauzela svoje mjesto u zapadnoj zajednici naroda. Kao europejac ja sam također svjestan važnosti procesa integracije i regionalne saradnje. Evropska Unija predstavlja labavljenje državnih granica, a u ime vizije jednog šireg političkog jedinstva. Mi smo se odrekli dijela suvereniteta time što smo pristali na jedinstvenu valutu i isto tako time što ćemo stvarati jedan zajednički prostor za naše pravosuđe i tako što ćemo moći na osnovu toga moći razvijati našu zajedničku politiku sigurnosti i odbrane u Evropi. Ovo su, naravno,klasični simboli suvereniteta. Ali, uradivši tako, mi, zapravo, prije snažimo nego razvodnjujemo naš identitet i naše nacionalne ambicije. Konačno kao predsjednik Parlamentarne skupštine NARO-a, ja sam svjestan vrijednsoti NATO-a i osjećaj bezbjednosti i zajedničke sigurnosti koje članstvo Alijanse i zapravo partnerstvo i saradnja sa Alijansom sa sobom donosi. Ovo su, dakle, sve razlozi koje imamo za optimizam, zbog toga što tješnje pridruživanje ovim strukturama je, zapravo i cilj vaše zemlje. Ja znam da je ovaj cilj zajednički građanima i vlastima BiH. Međutim, sve ovo zahtijeva dosta posla i stalnih ulaganih napora. Zaista će biti potrebne reforme i promjene, kako bi institucije i zakoni ovdje bili kompatibilni sa institucijama i zakonima evropskih država. Ove promjene moraju biti implementirane kako bi se BiH mogla učiniti jednom zdravom, održivom i funkcionalnom državom i kako bi se garantirala budućnost i buduće blagostanje vašim građanima. Ovi ciljevi među ostalim uključujuću i vladvinu zakona na osnovu kojeg bi sve osobe, bez obzira na njihovu zajednicu iz koje potiču mogle jednako polagati pravo. Isto tako nezavisno sudstvo koje bi bilo oslobođeno političkih utjecaja i sposobno da se uhvati u koštac sa korupcijom i sa organiziranim kriminalom. Efikasno izvršavanje i provedba zakona, kojima bi se garantirala građanska prava i sloboda, tržišna ekonomija i održive i na odgovarjaući način finansirane državne institucije. Ja sam svjestan da je došlo do napretka u ovim oblastima i ja vam čestitam na vašem članstvu u Vijeću Evrope koje će, međutim, sa sobom donositi i određene obveze. U ovom momentu, prema tome, od kritične je važnosti da amandmani na entitetske ustave budu usvojeni kako bi se omogućilo da budu održani izbori i kako bi se dao opipljiv izraz preuzetim obavezama u vezi jednakih prava datih svim narodima. Također, drago mi je što vidim da je reforma odbrane, također, na vašem programu i da su toliko potrebna smanjenja broja vojnika da se izvršavaju u ovommomentu. Isto tako reorganizacija, restrukturiranje i smanjivanje vaših oružanih snaga predstavja hitnu nužnost i drago mi je da ste svi o tome postigli konsenzus. To je nešto kroz što morate proći, kako bi rasteretili privredu prekomjernog tereta potrošnje za odbranu. 3 Međutim, postoje, također promjene koje morate implementirati kako bi uspjeli u vašim aspiracijama da učestvujete u NATO-vom Partnerstvu za mir, a cilj koji vaši najviši vojni dužnosnici, također, smatraju svojim prioritetom. Ove promjene bi uključivale, između ostalog, jedinstveno ministarstvo odbrane i objedinjenu komandu i kontrolu nad oružanim snagama na državnom nivou, a ja ovdje ističem na državnom nivou pod pravilnom demokratskom kontrolom, sa potpunom transparentnošću i sa punom odgovornošću prema Parlamentu. Odbrambeni budžet, koji bi predstavljao stvarne strateške potrebe zemlje i koji bi bio zasnovan na realnom planu odbrane i u skladu sa raspoloživim ekonomskim sredstvima. Također, i razvoj stručnih znanja civila kako u Vladi tako i u Parlamentu kako bi se osiguralo da odbrana ne ostane isključivo u domenu ljudi u uniformi. Ovo su promjene koje NATO očekuje od vas kako bi ih mogli ispuniti. Vi možete računati na podršku NATO-a i NATO- ove parlamentarne skupštine. Gospodine predsjedniče, ova regija je okupirala pažnju i napore međunarodne zajednice tokom protekle decenije i dalje će okupirati u godinama koje dolaze, kako što se tiče ekonomske pomoći a isto tako i prisustva naših vojnika i naše policije koja će uskoro postati evropskom policijom Evropske Unije. Budući da mi pokušavamo da osiguramo bezbjedno okruženje za razvoj civilnog društva. Ove obaveze će i nadalje zasigurno ostati. Međutim, BiH će i ostati neko vrijeme konzument sigurnosti. Ali, moja poruka vama danas je, da kroz promjene koje budete prolazili BiH mora preuzeti odgovornosti i obaveze i postati proizvođač sigurnosti. U tom smislu ja pozdravljam korake koje ste već preduzeli, time što ste poslali vaše monitore na misije UN. To su mali koraci. Međutim, ovo su znaci vaših potencijala. Stvarni temelji građanskog društva moraju biti položeni iznutra. Oni ne mogu biti uvezeni iz vana. Na vama je da uradite te promjene da implementirate te reforme, da izgradite potrebne strukture iznad svega da razvijete demokratske institucije i praksu koja je od suštinske važnosti za građansko društvo. Dozvolite me da vas podsjetim da Dejton ne predstavlja plafon koji treba dostići, nego platformu na kojoj treba dalje graditi budućnost. Međutim, prije iznad svega na vama je da stvorite osjećaj zajedničkog cilja i zajedničkog identiteta kod vaših građana i da razvijete širu svijest kojom se zauvijek odbacuju pojedinačni interesi i podjele budućnosti. Ohrabren samonim što sam vidio i što sam čuo. Uz prkos mnogih napora i prepreka, dolazi do napretka. Međutim, taj napredak mora biti održan. Parlamentarna skupština NATO-a je voljna da igra svoju ulogu i da, također, doprinosi pomažući vam kroz ovaj period tranzicije. Mi smo već dugo igrali takvu ulogu, time što smo obezbjeđivali programe dopiranja do šire javnosti na kojima smo integrirali naše partnere parlamentarce u naš rad i kojima smo pružali i pružamo političku i praktičku pomoć u stručnom znanju. Naročito smo se fokusirali na davanju iskustava u mnogimnašim nacionalnim parlamentima, kako bi osigurali efikasnost parlamentarni nadzor, nad oružanim snagama. U tom pogledu dozvolite mi da čestitam onim članovima Parlamenta koji su prošle nedjelje u Sarajevu ovdje učestvovali na konferenciji o sigurnosti i gdje je došlo do zaključaka da bi se trebalo uspostaviti komitet za odbranu i sigurnost, odbrambena i sigurnosna pitanja u Predstavničkom domu BiH. Dozvolite mi, također, gospodien predsjedniče da izrazim nadu da će pitanje u vezi ovog komiteta danas biti razmatrana tokom plenarne sjednice, kako bi se omogućilo da ovaj komitet započne sa svojim radom čim prije bude moguće. Dozvolite mi da se obavežem da će Parlamentarna skupština NATO-a davati 4 stalnu potporu, skupa sa našim partnerima u OSCE-u u Ženevi, kako bi zajednički mogi raditi na rješavanju i na ... sigurnosti ovog komiteta. I konačno gospodine predsjedniče, ovo je ruka prijateljstva koju sada pružam u ime NATO Parlamentarne skupštine Parlamentu Bosne i Hercegovine kao naš doprinos na vašem putu napretka i oporavka i reintegracije u evropsku familiju kojoj vi pripadate. Hvala vam.
U ime Predstavničkog doma zahvaljujem gospodinu Rafaelu Estrelji predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a i gospodinu Sajmonu Lanu generalnom sekretaru Parlamentarne skupštine NATO-a na učešću u radu. Pauza 15 minuta. [[pauza 15 minuta]] Uz poziv za današnju sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda. Taj prijedlog dnevnog reda je doživio promjene jer su održane sjednice Proširenog kolegija i Užeg kolegija. Vi znate da dnevni red utvrđuje Prošireni kolegij na prijedlog Kolegija. Mi smo imali zakazane dvije sjednice Proširenog kolegija sa temom pripreme za 23. sjednicu Predstavničkog doma, ali nisu mogli iz objektivnih razloga prisustvovati svi šefovi klubova. Zbog toga smo imali jutros sjednicu Proširenog kolegija na kojoj smo utvrdili dnevni red za 23. sjednicu. Dakle ono što ste dobili pred vas gospodo poslanici to je, oko toga je postignut koncezus, dakle saglasnost na sjednici Proširenog kolegija koja je održana jutros. Molim, da li je stručna služba dostavila poslanicima prijedlog dnevnog reda za 23. sjednicu sa 16. tačaka. Dobro. Molim gospodo poslanici ja to ne bih čitao. Dobićete riječ kada dam riječ. Sačekajte. Dakle, nemogućnost da se sastane Prošireni kolegij je uslovila da smo jutros morali imati sjednicu Proširenog kolegija i da smo tek jutros uspjeli definisati prijedlog Proširenog kolegija za 23. sjednicu. Imate 16 tačaka. Dobili ste da ne čitam. Na sjednici Proširenog kolegija nije postignuta saglasnost oko pojedinih tačaka dnevnog reda i onda prema Poslovniku ako nema saglasnosti na Proširenom kolegiju onda drži sjednica Užeg kolegija koja pokušava postići saglasnost. Ako ni tu nema saglasnosti onda se prema Poslovniku o spornim tačkama dnevnog reda izjašnjava Dom. Prema tome dobili ste gospodo poslanici prijedlog dnevnog reda oko koga se usaglasijo Prošireni kolegij kao što ste i od svojih šefova klubova obavješteni koje su sporne tačke. Koje su to tačke dnevnog reda oko kojih se Kolegij nije usaglasio. Ja ne bih sada, pošto će se Dom dobiti priliku da se izjasni o svim tim tačkama, ja ne bih sada to govorio, ponavljao, to je poznato. Očekujem da su vas šefovi klubova o tome obavjestili. Sve ćemo staviti na glasanje sve što, to budite bez brige. Dom će imati priliku da o svemu se izjasni, to nije sporno. Sada prema Poslovniku je potrebno da otvorimo raspravu o dnevnom redu, jer poslanici mogu predlagati dopune i promjene dnevnog reda. Gospodo poslanici izvolite, ko se javlja za riječ? Gospodin Begović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo. Na Proširenom kolegiju mi smo se dogovarali, bilo je različitih mišljenja kod utvrđivanja dnevnog reda. Određeni poslanici predložili su da se Budžet skine sa dnevnog reda. Drugi su predložili da ostane u 5 dnevnom redu među kojima sam i ja u ime Kluba poslanika za Bosnu i Hercegovinu. Klub poslanika za Bosnu i Hercegovinu ostaje i dalje pri svom predlogu da se Budžet uvrsti danas u dnevni red i da se raspravlja, polazeći od značaja tog akta i naše odgovornosti, odnosno obaveza prema međunarodnoj zajednici i drugim faktorima. Zato mi nije jasno kako je moglo sad u novom izmjenjenom dnevnom redu izostaviti se pitanje Budžeta. Ako su sporna pitanja, ako se jedni poslanici ne slažu da se Budžet uvrsti u dnevni red, drugi ostaju pri stavovima, onda se to ne može jednostrano unositi u dnevni red, nego treba ovdje obavjestiti poslanike da se poslanici kroz svoju raspravu da se opredjele za konačno uvrđivanje dnevnog reda. Prema tome Kluba poslanika Stranke za Bosnu i Hercegovinu čvrsto stoji na stanovištu da danas treba uvrstiti u dnevni red Budžet.
Hvala lijepo gospodinu Begoviću. Ja ću ponoviti ono što sam rekao da ono oko čega se Prošireni kolegij usaglasio, to postoji koncezusom i spisak taj dnevni red imate. One tačke dnevnog reda oko kojih se Prošireni kolegij nije usaglasio, nije se usaglasio ni Uži kolegij, prema tome odlučuje Dom. Biće stavljeno Domu da se Dom izjasni. Dakle da ne trebamo oko toga voditi raspravu. Sve te tačke idu pred Dom da se Dom izjasni. Nije ništa gospodo sporno. Izvolite gospodin Mehtić. Ja bi samo molio da se ograničimo prema Poslovniku na izlaganje od tri minuta i da svaka rasprava učešće u raspravi oko dnevnog reda se mora odnositi na dnevni red, a ne može se govoriti o meritomu stvari koje su predviđene za dnevni red. Dakle samo o dnevnom redu konkretno. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo. Predlažem da se u današnji dnevni red uvrsti tekst Rezolucije koji govori o energičnijem zauzimanju međunarodne zajednice u rješavanju palestinskog problema. Gospodin ...Begović i ja smo ponudili jedan tekst rezolucije. Nadam se da svi taj tekst imate pred sobom i nakon što ga pročitate molio bi vas da se izjasnite o njemu i da se on uvrsti u današnji dnevni red. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Mehtiću. Da li se još neko javlja za riječ? Izvolite. Gospodin Borić. Molba do tri minuta.
Klub poslanika Stranske demokratske akcije podržao je svoje poslanike koji su pokrenuli inicijativu održavanja vanredne sjednice Predstavničkog doma posvećenu Odluci Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda u svjetlu sarajevskog papira. Danas na Proširenom kolegiju bilo je dosta poslanika šefova klubova koji su bili da se ova tačka tretira, istina ne svi sutra u formi rezolucije o provođenju Odluke ovog suda. Dakle ja ostajem na stanovištu da se 6 uvrsti ova tačka na dnevni red da li u formi posebne sjednice ili sutra u formi rezolucije, Stranka demokratske akcije, odnosno Klub je spreman da povede raspravu. Hvala.
Hvala gospodine Boriću. Vi ste postavili pitanje. Dobićete odmah odgovor. Uži kolegij je zasjedao prije nastavka sjednice. Prema članu 47. stav 3. Poslovnika kada 10 i više poslanika traži sjednicu onda postoji obaveza da se ta sjednica zakaže. Da ne bismo ovu sjednicu opterećivali s tim pitanjem Kolegij se dogovorio da se po završteku 23. sjednice, tj. ove naše sjednice odmah održi 24. sjednica sa u skladu sa zahtjevom grupe poslanika. Dakle to pitanje je rješeno u skladu sa Poslovnikom i to ćemo poštovati Poslovnik. Izvolite, gospodin Momir Tošić. Je li u redu gospodine Boriću?
U ime Kluba SDS mi podržavamo rezoluciju, ali smatramo da ona mora da drugačije glasi. ... o zauzimanju međunarodne zajednice u rješavanju problema na Bliskom Istoku i sa posebnim osvrtom na problem terorizma, jer mi danas imamo ne stradanje samo jednog naroda, nego stradanje više naroda, više nedužne djece i ono što je poseban problem s kojim mi treba da se se suočimo ovdje u Bosni i Hercegovini to je problem terorizma. Znači rezolucija mora pored ovoga da nosi i taj aspekt.
Hvala gospodine Tošiću. Samo molim vas prije nego što odete, možete li tačno ponoviti naziv, nisam stigao zapisati.
Znači rezolucija o energičnom zauzimanju međunarodne zajednice u rješavanju problema na Bliskom Istoku sa posebnim aspektom narastajućeg terorizma i borbe protiv terorizma.
Dobro. Hvala lijepo. Niko se ne javlja za riječ. Gospodin Buturović, nije Buturović. Kulenović Salih, izvinjavam se jer sam gledao i na drugu stranu na gospodin Mijatović koji je odmah iza vas. Bio sam u dilemi ko se prvi javio za riječ.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo ja bih vas zamolio da malo razmislimo o nečemu što smo mi već dobili 3. aprila 2002. godine, a to je prijedlog dnevnog reda kojeg smo dobili u materijalima i naravno nadam se da smo se svi pripremili za taj dnevni red. Sad dobijamo prijedlog, drugi prijedlog dnevnog reda koji je znatno reduciran u odnosu na dostavljeni nam dnevni red. Ja ne znam zašto se Prošireni kolegij nije sastao u to vrijeme pa koncipirao dnevni red tako da ne bismo danas mogli ne bi raspravlji oko ovog dnevnog reda na ovaj način. To je jedna stvar. 7 Drugo što istina u ovom dnevnom, dostavljenom dnevnom redu rečeno je da od 3. do tačke 6. da je to uslovno ako budu ovi izvještaji. Koliko vidim mi smo na klupe dobili već dva izvještaja, znači mogli bismo i o tome raspravljati. I ono što ću iznjeti danas a vezano je za ovaj reducirani dnevni red i ono kako nam je sada na klupe dostavljeno ja predlažem da se uvrsti Budžet u ovu sjednicu. Ovo predlažem kao poslanik i kao član Komisije za finansije i budžet. Mi smo na Komisiji o tome dosta raspravljali, diskutirali i mislim da je krajnje vrijeme da ovaj parlament o tome raspravlja. Nećemo valjda čekati da nam mandat istekne, a da ne usvojimo proračun Budžeta za 2002. godinu. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Mijatović, pa gospodin ministar Domazet. Izvolite gospodine Mijatoviću.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Tačka 15. pod b. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Savezne Vlade Savezne Republike Jugoslavije. Sam naziv ove tačke dnevnog reda je nelogičan, nejasan i jezički nerazumljiv. Proizilazi da će cijela Bosna i Hercegovina sa Saveznom Vladom Jugoslavije i niskim više. Ja bi molio da se ovo precizira. Ja sam uporedio, takav je naziv i samog Sporazuma. Ja bi molio pojašnjenje, da li je tehnička greška ili se radi o nečemu drugom.
Biće ispravljeno gospodine Mijatoviću. Potpuno ste u pravu u pitanju je tehnička greška.
Jest, jest tehnička greška.
Ako nije tehnička greška ja bi stvarno molio pojašnjenje.
U redu. Hvala gospodine Mijatoviću. Gospodin Domazet je tražio riječ. Izvolite gospodine Domazet.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, poštovani poslanici. Ja bih molio da se točka 11. predloženog dnevnog reda za 23. sjednicu skine sa dnevnog reda i da se uputi u komisijsku proceduru zbog toga što su u međuvremenu nastale bitne okolnosti nakon potpisivanja pisma o namjeri u vezi sa Stendbaj aranžmanom sa Međunarodnim monetarnim fondom koji sugerira sasvim drugačija rješenja za upotrebu sredstava sukcesije. Mi ćemo, mi bismo usvajanjem ovog prijedloga omogućili da 8 u komisijskoj fazi budu utvrđeni novi tekstovi amandmana, odnosno nova koncepcija zakona. Hvala lijepo.
Gospodine Domazet da li ćete vi nama uputiti novi tekst zakona?
Ne, nego postojeći zakon, nego na postojeći zakon u komisijskoj, predlažemo da se vrati u komisijsku fazu.
Gospodine ministre, ja vas molim da odgovorite na pitanje – da li ćete uputiti Predstavničkom domu novi tekst zakona ili ostajete pri starom tekstu zakona?
Ostajemo pri starom tekstu zakona.
Ja vas molim gospodine ministre ako i jednu rečenicu promjenite, to je novi tekst zakona. Znači vi možete po Poslovniku povući stari, dati prijedlog, a da mi prihvatimo da povučete stari tekst zakona a da koliko danas ili sutra taj izmjenjeni tekst uputite u skupštinsku proceduru kao novi tekst zakona. To bi bilo po Poslovniku.
Ja ne mogu ovdje ništa reći drugo osim da ostajemo pri istom tekstu zakona, a na sutrašnjoj sjednici Vijeća ministara mi možemo usvojiti i drugi stav. Sada je moj prijedlog ovakav.
Hvala lijepo gospodine ministre. Mi smo razumjeli da vi tražite da se povuće iz procedure ili povuće sa današnje sjednice Prijedlog zakona o namjeni i korištenju imovine koju BiH dobiva po Sporazumu o sukcesiji, a mi ćemo vidjeti šta ćete vi uraditi. Ako vi nama uputite novi prijedlog teksta onda je jasna poslovnička procedura. Gospodo poslanici više se niko ne javlja za riječ. Ja predlažem da pristupimo usvajanju dnevnog reda. Ja vas molim da pažljivo pratite da ne bi bilo nesporazuma. Dakle gospodo poslanici pred vama je prijedlog dnevnog reda za 23. sjednicu koji je utvrdio Prošireni kolegij. To je od 1. do 16. s tim da se briše tačka 11. po zahtjevu Savjetu ministara. Da li me pratite? U redu. Idemo dalje. One tačke koje nisu, oko kojih nije postignut koncezus na Proširenom kolegiju i na Užem kolegiju održanom poslije Proširenog kolegija zahtjevaju da se o njima izjasni Dom. Ja ću staviti te tačke na glasanje. 9 Prvo moramo da se izjasnimo, predlažem da to prvo uradimo, jer se mora Dom izjasniti o stavu zahtjevu Savjeta ministara da se Prijedlog zakona o namjeni i korištenju imovine koju BiH dobiva po Sporazumu po pitanjima sukcesije bivše SFRJ skine sa dnevnog reda. Molim da se Dom izjasni. Ko je za po zahtjevu Savjeta ministara? Mora se izjasniti jer je Prošireni kolegij to uvrstio u dnevni red. Molim vas da se izjasnimo. Samo mi možemo promjeniti odluku Proširenog kolegija. Zato se mora Dom izjasniti. Ko je za molim vas? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala gospodine Boriću na tehničkoj pomoći. Računajte i gospodina Neimarliju izgubio je tablicu. Molim službu da gospodin Neimarlija dobije glasačke listiće. Hvala. Molim izvještaj. Treba li entitetsko glasanje? Bojim se. Bolje da idemo na entitetsko glasanje? Molim vas moramo ići na entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za prijedlog Savjeta ministara da se skine sa dnevnog reda Prijedlog zakona o sukcesiji, o kroištennju imovine dobijene po Sporazumu o sukcesiji? Hvala. Ko je iz Republike Srpske za? Hvala. Molim izvještaj. Rezultati glasanja. 36 glasalo, prisutno 27 za suzdržano 5, nisu svi glasali. Po entitetima Federacija Bosne i Hercegovine za 18, Republika Srpska za 11. Konstatujem da je sa dnevnog reda skinut Predlog zakona o namjeni i korištenju imovine koju BiH dobiva po Sporazumu o po pitanjima sukcesije bivše SFRJ – prvo čitanje. Idemo dalje. Sledeća tačka jeste – Predlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002. godinu – prvo čitanje. Ko je. Tu imamo dvije varijante. Po jednima to treba da bude, a po drugima da ne bude u dnevnom redu. Ko je zato dao Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002. godinu bude u dnevnom redu? Molim ko je zato da bude u dnevnom redu? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Potrebno je entitetsko glasanje. Molim ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za da bude u dnevnom redu? Hvala. Ko je od poslanika iz Republike Srpske da Budžet bude u dnevnom redu? Ko je za? Molim izvještaj o glasanju. 10 Hvala. Prisutno 37. Za 27 protiv 10. Po entitetima, Federacija BiH za 24. Republika Srpska za 3. Prijedlog nije dobio potrebnu entitetsku većinu, ide na usaglašavanje. To je dnevni red, nema šta da se usaglašava. Postoji već stav. Idemo dalje. Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu. Ko je za da uđe u dnevni red? Izvinjavam se. Prijedlog zakona o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu Svi ste razumjeli da je u pitanju lapsus. Ko je za? Glasamo. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? To su vezane tačke. To je potpuno jasno, ali moramo ići od tačke do tačke. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Ja vas razumijem da su vezane tačke, ali su formulisane kao dvije tačke dnevnog reda. O svakoj tački dnevnog reda se glasa. Entitetsko glasanje. Ko je za iz Federacije BiH? Hvala. Ko je za iz RS? Hvala. 37 prisutno. Za 27 – protiv 10. Federacija BiH za 24 – Republika Srpska za 3. Nije usvojeno usaglašavanje. Idemo dalje. Rezolucija o politici zdravlja za sve građane BiH – predlagač Sead Buturović Ko je za? Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Hvala. Da li je potrebno entitetsko glasanje? Potrebno je entitetsko glasanje. Ko je za iz Federacije BiH? Hvala. Ko je za iz RS? – 3. Hvala. Molim rezultate glasanja. 37 prisutno. Za 27 – suzdržano 10. Federacija BiH za 24 – RS za 3. Potrebno je usaglašavanje – nije prihvaćeno. Gospodo poslanici imamo Prijedlog rezolucije. Može gospodine Banjac izvolite. Izvolite gospodine Banjac.
Poštovana gospodo, cijenjeni članovi Predsjedništva, uvaženi gosti, obzirom da ja nisam na ovakav način obavijestio, prvo da vam kažem da, ja ubuduće i danas nastupam u Parlamentu BiH kao nezavisni poslanik i molim da mi taj status omogući i da imam pravo poslanika, jer ja nisam u toku nekih stvari i želio bih da budem u toku. Zato sam danas izašao da vidim šta je sa mojom rezolucijom koju sam predložio. Jutros nije mogla biti na vrijeme umnožena, pa vas molim da to prihvatite, kao činjenicu i da postupite u skladu sa Poslovnikom. A, ako nemate tekst, ja imam tekst kod sebe. Sad će on biti umnožen i dat. Ja sam požurio da se i to umnoži. Radi se o osudi terorizma u svijetu, jer ja ne vidim ni jedan 11 razlog da se to locira na jedan problem. Treba ga locirati na opšti problem, sa konkretnim mjerama i aktivnostima.
Hvala gospodine Banjac. Je li ima služba? Hvala. Gosodine Banjac možemouvažiti vaš zahtjev iz sledećeg razloga. Pošto je došlo do promjena u Klubu Srpske demokratske stranke, vi ste do sada bili šef Kluba SDS-a. Ja obavještavam Predstavnički dom da je šef kluba Srpske demokratske stranke gospodin Momir Tošić, to više nije gospodin Banjac i došlo je do izvjesnih tehničkih problema oko promjene statusa gospodina Banjca, koji je, kao što nam je sad rekao od danas nastupa kao nezavisni poslanik. To je u skladu sa Poslovnikom. Svaki poslanik ima pravo da odluči da li će biti u klubu, u kom klubu ili će biti nezavisni poslanik. Gospodine Banjac, potpuno ste u pravu i svi poslanici u ovoj skupštini imaće jednaka prava i sve ćemo jednako uvažavati. Dakle, mi imamo prijedloge, molim vas, imamo prijedlog, da pokušamo to svesti dvije rezolucije sa tri naziva. Ako sam ja to dobro shvatio, ili tri rezolucije, molim gospodina Tošića da mi pomogne. Prva je rezolucija o energičnom zauzimanju međunarodne zajednice u rješavanju palestinskog pitanja, koji su podnijeli predlagači Halil Mehtić i Muhamed Begović. Imamo rezoluciju koju je podnio gospodin Mirko Banjac. Rezolucija o osudi terorizma u svijetu. Imamo, data je sad rezolucija. Molim vas da sad ne komplikujemo. Molim da se podijeli rezolucija. Imamo gospodine Tošiću, molim vas da precizirate vaš stav. Da li vi predlažete rezoluciju ili tražite da se tačka dnevnog reda zove tako kako vi smatrate? Gospodina Tošića pitam. Izvolite gospodine Avdiću.
Poslovnička intervencija. Dame i gospodo koleginice i poslanici, dragi gosti, ja mislim da se ponašamo shodno Poslovniku. Kako da ne, intervencija je na mjestu, ali tek kad otvorimo tu tačku dnevnog reda, znači, da stavimo rezoluciju na dnevni red, pa ptom možemo razgovarati i o nazivu rezolucije i o sadržaju rezolucije i molim vas da to sasvim bude jasno a da sačekamo rezoluciju gospodina Banjca i da vidimo o čemu se radi i da se izjasnimo o njoj.
Hvala. Gospodin Banjac, moramo tražiti neko srednje rješenje da bi dobili tačku dnevnog reda. Izvolite gospodine Banjac, da bi onda u raspravi o rezoluciji mogli da, kao što je rekao gospodin Avdić.
Molim vas, poštovana gospodo, ja mislim da je prijedlog svakog poslanika jednako važan i mislim da se ovo može prevazići sljedećim putem, da tačka dnevnog reda glasi, razmatranje i donošenje rezolucija i da li će biti donesena jedna ili tri ili ćemo to sažeti, mislim da je sasvim, samo da uvažimo da se međusobno poštujemo. 12
Hvala gospodine Banjac. Mislim da je vaš prijedlog dobar. Glasilo bi razmatranje i donošenje rezolucija. Pa može. Molim vas. Gospodin Ljubić traži riječ.
Uvaženi predsjedavajući, ... ja mislim da bi bilo neozbiljno razmatranje i donošenje rezolucija. Moramo ih onda bar navesti sve koje su rezolucije. Ja ne vidim. Tamo jasno Poslovnik kaže kako se rezolucija donosi, ko je podnosi. Ako mi sad kažemo vi imate tri rezolucije, ko kaže da ja neću četvrtu rezoluciju povodom sasvim nekog drugog pitanja. Ja mislim da bi bolje bilo ako ima potrebe dati stanku pa da se možda viti da se precizira da dobijemo sve rezolucije napisane i onda da se izjasnimo, jer ovako će ispasti neozbiljno kao kažemo samo ono u množiti donošenje rezolucije.
Hvala gospodine Ljubić. Stvar je dovedena do kraja i mislim da možemo ići sa sledećim prijedlogom, a to je da imamo pauzu deset minuta. Znači do 15 do 1. Tada će zasjedati Prošireni kolegij, Uži kolegij da se pokuša usaglasiti oko spornih tačaka koje nisu dobile entitetsku većinu. Molim predlagače rezolucija da pokušaju u razgovoru, u dogovoru uskladiti kako bi ta tačka glasila dnevnog reda. Hvala vam. [[PAUZA]] Nastavljamo u 15 do 1. Ja ću sačekati još par minuta i onda idemo. Molim da zauzmete vaša mjesta. U pauzi je bila sjednica Užeg kolegija i sastali su se predlagači rezolucije. Mi smo sugerisali da se predlagači, poslanici koji su preldožili rezolucije sastanu, da bi pronašli način kako da riješimo taj problem oko te tačke dnevnog reda. Molim gospodo poslanici, predlagači rezolucije, da li ste se dogovorili i šta ste se dogovorili. Izvolite gospodine Banjac.
Obzirom da je kod predalgača rezolucije jednom dobrom voljom došlo do sporazuma, ja predlažem da sačekamo dok druga dvojica kolega dođu i donesu tekst koji smo usaglasili. Ne bih, dakle, da ja o tome govorim bez njih. Predložio bih Užem kolegijumu da razmisli da li treba da sada napravi jednu pauzu od pola sata i da sačekamo ovo umnožavanej ove zajedničke rezolucije. U tom periodu mislim da bi bilo pametno da vidite šta se to događa sa budžetom, jer ovo nije u redu gospodo. Ovim gestom BiH ulazi u vrlo ozbiljnu krizu. Ja vas pozivam kao poslanik da sjednete i u roku od pola sata pokušate pronaći kompromisno rješenje da budžet ipak ide. Mislim da je vama svima jasno, da je ovo april mjesec, a da je, dakle, prošla i prva trećina o.g. mislim da je, bez bilo kakvog političkog ulaženja u političku sadržinu onog što se događa, ali praktično govoreći svi mi trpimo zbog takvog stanja. Ja vas molim gospodo, pokušjte naći rješenje i sjednite i vidite šta možete učiniti kao Kolegij. Predlažem da na tu sjednicu pozovete i ljude iz Vijeća ministara i da zajedno nađete rješenje. Nisam siguran gospodo da će ovakvim zatezanjem biti bolje, upravo će biti suprotno. Upravo suprotno. Mislim da ovo što činite, činite na štetu naroda i građana BiH, činite na štetu ovog parlamenta, činite gospodo jednu najružniju uslugu negativnu cjelokupnom razvoju političke situacije u BiH. Da se to ne bi dogodilo, ja vas molim pokušajte naći rješenje. 13
Hvala gospodine Banjac. Dom će se izjasniti a ne Kolegij. Pošto mi sad ulazimo u neku široku raspravu, ja vas molim, rasprava o dnevnom redu. Dozvolite, sad je 1 sat. Polako kolega Šarganović. Naše kolege koje rade na ovom tekstu su otišle i normalno je da ćemo ih sačekati da oni to što rade da pripreme i da to tako završimo. Zato, ja mislim da je njima dovoljno pola sata. Pauza će biti pola sata. Možete iskoristiti pauzu i nastavljamo u pola 2. Hvala lijepa. Izvolite gospodine Šarganoviću. Da čujemo gospodina Šarganovića i poslije toga je pauza.
Jako je lijepo bilo čuti gospodina Banjca. Ja uvažavam našeg uvaženog kolegu. Ovo je prava diskusija, ali, ja bih kazao i molio uvaženog svog kolegu, da u svom izlaganju ne kaže vi, nego mi. Kada je bilo glasanje o tački dnevnog reda o budžetu, uvaženi moj kolega zastupnik – poslanik nije glasao za zaključak. Ja bih molio da nađe još dva glasa pa onda da ...
Sad ću vam ja dati riječ. Molim vas, gospodin Banjac pa gospodin Borić izvolite i završetak. Gospodin Banjac ima repliku. Izvolite gospodine Banjac netačan navod.
Naravno, poštovana gospodo i poštovani poslaniče kolega, vi sigurno niste znali moje razloge zašto sam glasao protiv. Nije mi jasno da u budžetu, gospodo predsjedavajući očito da ne možete održavati red na ovoj skupštini.
Može. Izvolite gospodine Banjac.
Ne mogu ja na ovakav način da diskutujem.
Molim gospodu poslanike da saslušaju gospodina Banjca. Gospodo gosti, ako ne budete se držali reda, ja ću zamoliti da izađete. Izvolite gospodine Banjac.
Mislim da je apsolutno, nemam primjedbu na ono što je rekao poslanik. Tako to izgleda kad se gleda, a ja sad pitam mog uvaženog kolegu. Od toliko stotina miliona maraka, poštovana gospodo poslanici, da li je stvarno najvažnija cifra 400.000. Mi ovdje, da zna javnost BiH, mi ovdje stojimo zbog 400.000. Nikad neću pristati da je tih 400.000 najvažnije za ovu državu i ove narode i građane. Mislim gospodo da treba odgovoriti na nekoliko pitanja prije toga. Možda me niste trebali ponukati da pričam. Nisam želio da pričam, ali evo sad ću pričati. 14 Uvažena gospodo, mi znamo da sporna stavka prolazi kroz budžet već dvije godine, ovo je treća. Otkud sada se nađe da ona bude glavna smetnja onom što se događa oko budžeta i u vezi sa budžetom. Ja nikad neću pristati da je to najvažniji problem BiH i nikad neću priznati ni pristati da je to jedan, glavni razlog što BiH u aprilu mejsecu nema budžet. Zato gospodo pozivam i vas i sebe na razum, a ja sam spreman na razum. Ima rješenje ako hoćemo. Nikad nema bezizlazne situacije, a ovim što smo uradili pokazali smo da je 400.000 vrijedi više nego stotine i stotine miliona maraka ovoj državi. To gospodo ne valja. Sjednice gospodo vi, zašto kažem vi? Vi imate alijansu gospodo. Vi imate poslaničku većinu. Ja mogu samo kao čovjek sa najboljim željama sa najboljim namjerama da vamkažem, molim vas uradite. Ja znam i prihvatam da je demokratičan svaki onaj organ koji donosi odluke većinom onih koji glasaju i izabrani su. Vi to činite. Ali, gospodo, vi ovim gestom što danas radite preuzimate i odgovornost i to svu odgovornost u Alijansi. Zašto Bosna i Hercegovina nema budžeta? To nije Mirko Banjac. Ja bih želio da vam pomognem, samo mikažite iziđite ovdje i kažite. Zašto je 400.000 najvažnija cifra u Budžetu BiH? Kad me uvjerite da je to najvažnija cifra i ja ću da budem zato. Nije tačno da je najvažnija cifra. Ovo je politikansko natezanje, oprostite na izrazu i politička manipulacija i ja to ne želim da se događa ovdje i molim vas nađite kompromis vi koji imate većinu. Vi to ako ne možete, onda morate kazati da je to kriza Savjeta ministara. Morate dati ostavke i nema šta drugo da ovom narodu govorite. Nemojte se ljutiti. To je tako. Nemam namjeru, ja znam da ja neću vas smijeniti, ali molim da proradi svijest, da sklonite emocije i uskostranačka gledanja. Pomozite da se to dogodi i da imamo budžet danas.
Hvala gospodine Banjac. Avdić pa gospodin Borić. Izvinjavam se gospodine Borić replika je i završićemo sjednicu.
Dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, dragi gosti, meni je drago kao što kaže poslanik Banjac da proradi savjest, ali savjest je trebala proraditi prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Mi nismo dobili priliku da razgovaramo o budžetu. Što znači, svi oni koji su glasali protiv uvrštavanja tačke budžeta na današnju sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine neka razmisli o svojoj savjesti. Hvala vam.
Gospodin Borić.
Klub poslanika Stranke demokratske acije ima ozbiljnih primjedbni na budžet, ali htjeli smo i glasali smo da se uvrsti u dnevni red ovo pitanje, važno pitanje. Međutim, zašto nije uvrštena ova važna tačka na dnevni red, ja, Klub poslanika Stranke demokratske akcije smatra odgovornim ovaj kolegij Predstavničkgo doma. Kolegij po Poslovniku je bio dužan još u novembru mjesecu da stavi nacrt budžeta i da se povede rasprava i kako bi se ovaj važan dokument usvojio,utoliko više, što je Alijansa za promjene rekla da ćemo imati razvojni budžet, a ne usvajanjem budžeta i donošenjem privremene odluke od strane Vlade u narednom periodu, mi zapravo imamo budžet koji ne može da prati institucije sistema. Dakle, dovedeno je da BiH da normalno egzistira. Klub poslanika traži odgovornost ovog kolegija, jer mi cijenimo da su oni najodgovorniji za neusvajanje budžeta. 15 Što se tiče ne stavljanja budžeta na dnevni red, što se tiče 400.000 stavke oko ovog ne radi se ovdje oko 400.000. Ovdje se radi možda i o 20 milijardi. No, htjeli smo povesti raspravu, htjeli smo da bude na dnevnom redu budžet pa da otvorimo raspravu pa da onda temeljem rasprave dođemo do zaključaka koji će staviti nas sve u jednaku poziciju. Nažalost, Alijansa za promjene nije uspjela da oezbijedi većinu za budžet. Ona je uspjela samo da obezbijedi većinu za kadrovska rješenja ni za druge projekte nažalost.
Hvala lijepa. Molim vas, izvolite sjesti. Rasprava o dnevnom redu je završena. Mi smo gospodo dobili prijedlog, dobili smo prijedlog rezolucije, koju su potpisali svi predlagači. Ja mislim da više nije sporno da možemo pristupiti odlučivanju. Ja molim da se izjasnimo i da idemo dalje sa radom. Nema ptorebe za pauzu, jer pauza je trebala da stigne. Molim poslanike da glasaju. Dobiće te na sto. Ja vas molim da radimo.Sad će pola dva mi nismo ništa uradili. Molim vas gospodo, Kolegij se nije usaglasio po prijedlogu onih tačaka koje nisu dobile entitetsku većinu. Ako se nije moglo usaglasiti Savjet ministara a tamo nije bilo konsenzusa. Ako se nije moglo usaglasiti Predsjeditšvo. Tamo nije bilo konsenzusa, onda nemojte očekivati da ovaj kolegij oko tog pitanja u tako kratkom vremenu postigne konsenzus. Gospodo, stavljamo na glasanje. Prema Poslovniku treba da glasamo. Izjašnjavamo se protiv. Dakle, protiv pošto je ovo drugi krug glasanja. Nije postignuta entitetska većina. Ako Kolegij ne uspije postićis aglasnost, odluku će donijeti većina ukupnog broja poslanika, koji su prisutni i koji glasaju, uz uslov da glasaju protiv, ne sadrže dvije trećine ili više poslanika odabranih iz svakog entiteta. Govorimo o Prijedlogu budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu – prvo čitanje. Ko je iz Federacije BiH protiv?
Ne može tako.
Gospodine Banjac stavio sam na glasanje.
Ja hoću da znam šta je sporno da se niste mogli ... recite gospodo. Nemojte to tako raditi.
Gospodine Banjac, izvolite i sjedite. Gospodine Banjac, rasprava je završena i ja ću na vaše pitanje dati odgovor i ja pretpostavljam da svi u ovoj sali i svi građani koji prate ovu sjednicu znaju šta je sporno. Sporno ste iznijeli vi i sporno su iznijeli drugi poslanici u raspravi sada na sjednici, a to je stvka o finansiranju agenta BiH pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu. Oko tog spornog pitanja nije bilo saglasnosti ni u Savjetu ministara, ni u Predsjedništvu BiH i oko toga nema saglasnosti ni u političkoj javnosti BiH. To je krupno političko pitanje oko koga nismo postigli saglasnost. Dobili ste izvještaj oko čega nismo postigli saglasnost. Stavljam prijedlog na glasanje. 16 Ko je iz Federacije BiH protiv usvajanja budžeta? Izvolite. Sve je jasno. Šta je gospodine Banjac, šta je problem.
... čovjek kaže 20 miliona maraka i kažete da ja nešto znam. Ja sam poslanik ne znam ništa.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam sad u jednoj nedoumici. Predsjedavajući je rekao da budžet nije usaglašen na Predsjedništvu i nije na Vijeću. O kom rezonu o kojoj parlamentarnoj proceduri je on ušao u parlamentarnu proceduru Parlamentrne skupštine? Nije mi jasno sad. Ako nemamo zvaničnog predlagača, či je?
Gosodine Malkiću hvala. Sve ste dobili materijale. Svi materijali od Savjetu ministara i Predsjedništva i materijali iz Predstavničkog doma su vam bili dostupni. Gospodo poslanici, rasprava o dnevnom redu je završena. Došli smo do čina glasanja. Ja vas molim, Ko je iz Federacije BiH protiv da se Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu uvrsti u dnevni red. Molim da glasate. Ko je protiv iz Federacije BiH? Završena je rasprava. Niko. Ko je iz RS protiv toga da se Prijedlog budžeta institucija BiH imeđunarodnih obaveza BiH za 2002. godinu uvrsti u dnevni red? Ko je protiv? Hvala. Molim rezultate glasanja. Poslanici iz RS protiv 10 – iz Federacije niko. Nije ušao u dnevni red. Prijedlog zakona o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu Ko je protiv Prijedloga da uđe u dnevni red. Molim da se izjasne poslanici iz RS. Hvala. Ko je protiv iz Federacije BiH? Konstatujem da iz Federacije niko protiv iz RS 10 protiv i da Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2002.godinu nije ušao u dnevni red. Rezolucija o politici zdravlja za sve građane BiH – predlagač Sead Buturović Ko je iz istog pitanja ulaska u dnevni red. Ko je iz Federacije BiH protiv da uđe u dnevni red? – niko. Ko je iz RS protiv da uđe u dnevni red? Hvala. Molim rezultate glsanja. Rezultat glasanja je isti. Imamo kvorum to nije sporno. Po entitetima, Federacija niko protiv, Republika Srpska protiv 10. Konstatujem da nije ušlo u dnevni red. Gospodo poslanici, propustili smo greškom glasanje i sad ćemo se izjasniti to je Prijedlog o sporazumu između BiH i Republike Turske o kulturnoj saradnji. Za ratifikaciju 17 protokola o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Savjeta ministara i Vlade Republikek Turske. Sada ćemo ići prvi i drugi krug glasanja. Ko je za to da u dnevni red uđe Protokol o osnivanju i funfkcionisanju kulturnih centara između Savjeta ministra BiH i Vlade Republike Turske. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Hvala Ko je uzdržan? Molim rezultate glasanja. Da li je potrebno entitetsko glasanje? Mora entitetsko. Molim glasanje po entitetima. Ko je za iz Federacije BiH? Hvala. Ko je iz RS za? Molim rezultate glasanja. Rezultati glasanja, prisutno 37 – za 29 – protiv 4. Po entitetima. Federacija BiH za 24 – RS za 4. Prelazimo na drugi krug glasanja. Nema potrebe da pravimo pauzu. Ko je iz Federacije BiH protiv da ova tačka uđe u dnevni red? Hvala. Ko je iz RS protiv toga da ova tačka uđe u dnevni red? Molim vas da pratite. Ratifikacija Protokola o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske. Ko je protiv iz RS? Ja molim poslanike da prate sjednicu. Hvala. Molim rezultate glasanja. Rezultati glasanja u drugom krugu. Po entitetima protiv iz Federacije BiH niko. Iz RS protiv 9. Prema tome, ova tačka je danas ušla u dnevni red. Da li smo svi dobili prijedlog teksta rezolucije. Molim vas, pošto nisu poslanici dobili, da li smo svi dobili prijedlog teksta rezolucije. Molim vas, pošto nisu poslanici dobili, molim grupu, molim poslanike da prate sjednicu. Molim vas, ko će iz grupe koja je usglašavala pitanje ulaska rezolucije u dnevni red izvijestiti Predstavnički dom, odnosno pročitati tekst rezolucije. Evo dobijamo na sto. Molim poslanike da pogledaju, da se izjasnimo o dnevnom redu. Gospodo poslanici jeste li svi dobili tekst rezolucije. Molim Službu da podijeli. Sjedite gospodine Banjac poslanici čitaju rezoluciju. Dobićete riječ. Sjedite gospodine Banjac. Molim Službu da to brže uradi. Gospodo poslanici da li ste dobili rezoluciju? Da li ste pročitali rezoluciju. Ja mislim da ovdje nema ništa sporno, iz razloga što su svi predlagači rezolucija se usaglasili ipotpisali. Mi sad ne odlučujemo o tekstu rezolucije, već odlučujemo da li uvrštavamo u dnevni red, a kad bude rasprava mogu se predlagati amandmani. Zato vas molim gospodo poslanici da se izjasnimo. 18 Ko je za uvrštavanje u dnevni red rezolucije o osudi terorizma na Bliskom istoku i Balkanu. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Niko. Molim rezultate glasanja. Ovo je prva odluka jednoglasna danas. 37 prisutno – 37 za. Gospodo poslanici pročitaću prijedlog dnevnog reda i onda se o tome izjašnajvamo glasanjem. 1. Usvajanje Zapisnika sa 21. i 22. sjednice Predstavničkog doma 2. Poslanička pitanja i odgovori 3. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH 4. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva Crvenog krsta/križa BiH 5. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici po hitnom postupku po članu 105. 6. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za akreditiranje BiH po hitnom postupku član 105. 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH po hitnom postupku član 104. Poslovnika 8. Prijedlog zakona o društvu crvenog krsta/križa BiH – drugo čitanje 9. Prijedlog zakona o upravnim sporovima BiH – drugo čitanje 10. Prijedlog zakona o uprvnom postupku – drugo čitanje 11. Prijedlog zakona o koncesijama BiH – prvo čitanje 12. Rezolucija o regulisanju pravnog statusa institucija nauke i kulture BiH – predlagač Sead Avdić 13. Izvještaj o obavljenoj reviziji za 2002.godinu 14. Rezolucija koja se odnosi na zdravstvo – rezolucija kako tačno glasi. Rezolucija gospodina Buturovića koja je ušla. Izvinjavam se moja greška. 14.Davanje saglasnosti pa ona tri sporazuma za pristupanje BiH Statutu vijeća Evrope, za ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između BiH i Savezne Vlade, Savezne Republike Jugoslavije, za ratifikaciju Protokola o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske 15. Određivanje nadležne komisije za razmatranje prijedloga zakona o Novinskoj agenciji BiH 16. Rezolucija o osudi terorizma na Bliskom istoku i Balkanu. To je dnevni red. Gospodo poslanici problem je što je bilo jako puno izmjena, jako puno glasanja, ali to je na kraju tačno utvrđen dnevni red. Molim da se izjasnimo ko je za ovaj dnevni red? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 2 uzdržana. prisutno 37 – 34 za – suzdržano 3. Konstatujem da je Prijedlog dnevnog reda usvojen. 19 Gospodo poslanici, predlažem da nastavimo sa radom da ne ponavljamo da ne gubimo vrijeme. Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 21. i 22. sjednice Predstavničkog doma Da li ima primjedbi na zapisnik? Da li se neko javlja za riječ? Moram vas obavijestiti ima jedna štamparska greška. Na strani 7. kaže da je predsjedavajući u nastavku pozvao poslanike na raspravu u prvom čitanju umjesto drugom čitanju. To je ta štamparska greška. Pošto se niko ne javlja za riječ, stavljam prijedlog zapisnika na glasanje. Ko je za usvajanje zapisnika sa 21. i 22. sjednice? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Niko. Molim rezultate glasanja. Od prisutnih 37 poslanika za 37 – konstatujem da je Zapisnik sa 21. i zapisnik sa 22. sjednice usvojeni jednoglasno. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda. Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Gospodo poslanici izvolite. Gospodin Kovačević, gospodin Banjac, gospodin Šarganović.
Dame i gospodo, kolege poslanici, moje poslaničko pitanje glasi. Da li se pod hitno može riješiti problem graničnog prijelaza kod Šamca, kako bi se isti radio punim kapacitetom. Drugo pitanje. Da se utvrdi odgovornost ministarstva i ministra koji to pitanje nije na vrijeme riješio. Taj most je jučer otvoren. U njega je uloženo 14,5 miliona eura a pušten je samo za putnički promet a nije na željeznički, nije na teretni promet. Bosna i Hercegovina time trpi višestruke štete. Ljudi su iz Evropske Unije – zajednice mogli da naprave most toliki da ulože tolike novce eure, a mi nismo mogli da riješimo pitanje funkcionisanja i rada tog mosta u punom kapacitetu. Hvala vam. Valjda bi nekog trebala da zaboli za to pitanje glava.
Hvala. Gospodin Banjac.
Gospodo ja imam tri pitanja. Sva tri su upućena Kolegiju. Prvo, koje pravno obrazloženje da nisam mogao dobiti odgovor prije glasanja o budžetu, jer se ovdje radilo o 400.000 maraka kao sporno i 20 milijardi maraka kao sporno. Ja sam htio da vidim o čemu se radi, zašto je ta razlika i niste mi dozvolili da dobijem taj odgovor, a govorite kako je javnosti sve jasno, a poslaniku, evo meni, ja dobro čujem i dobro vidim, nemi nije ovdje jasno a kao svima drugim je jasno. Drugo pitanje jeste, gdje nalazite uporište u Poslovniku gospodo, da dajete samovoljno pauzu ćutanja bez stvarne pauze i time stvarate jednu vrlo komičnu atmosferu u Parlamentu. 20 Treće pitanje, gospodo, pitao sam prije više od mjesec dana oko uzurpacije imovine grupe građana u Sanskom Mostu. Ni do danas nisam dobio odgovor i mudro se ćuti. Ne želi se na tu temu razgovarati i tada sam kazao da sam spreman pod istim okolnostima, bilo kojoj grupi građana iz BiH na isti način postupiti, međutim, očito da ovdje pitanja selektivno pristižu i selektivno se na njih odgovara. Ja vas molim da to ne činite. Ako se to i dalje bude činilo, mislim da su ovdje ozbiljno ugrožena moja poslanička prava, zato tražim da se javno kaže zašto se to čini. Izvolite pitanja.
Hvala gospodine Banjac. Gospodin Šarganović.
Ja imam tri pitanja. Prvo je Vijeću ministara a) kada će biti uspostavljen granični prijelaz dvije kategorije u Kostajnici. Kostajnica, Hrvatska Kostajnica u skladu sa sporazumom o prioritetima koji je potpisan iz BiH i Hrvtske od 27.7.1999.godine. b) Da li će do uspostave savremenog konačnog graničnog prijelaza druge kategorije biti uspostavljen privremeni granični prijelaz za lične, osobne automobile i putnike, kako bi ljudi mogli komunicirati i odrađivati svoj vitalni privatni interes? c) Da li će po hitnom postupku biti regulirana granica i realizirana između BiH, usaglašena uvažavajući prirodne i istorijske činjenice i uvažavajući interes i cjelovitost BiH i teritorije BiH? Prilog ovom pitanju je, sljedeći. Sporazum potpisan 27.7.1999.godine, aero foto snimak i dokumentacija, karta, kompletna karta sa prijedlozima, kako bi se olakšao rad na iznalaženju kvalitetnog rješenja i da mi se ovo vrati kad ja dobijem odgovor. Dalje, ugovor o državnoj granici između BiH i Hrvatske i još karte i karte u prilogu da sad ne pokazujem, što je jako dovoljno da se kvalitetno riješi ovo pitanje. Treće, Koji su i koliki, Ministarskom vijeću izvorni prihodi države BiH za 2002.godinu? b) da li će u zakonu o izvršenju budžeta BiH za 2002.godinu biti ugrađeni izvorni prihodi države BiH u potrebnom finansijskom iznosu za finansiranje državnih institucija, Predsjedništva, Vijeća ministara, DGS-a itd. Pitanje Kolegiju Predstavničkgo doma. Kada će biti instaliran službeni veliki zidni sat ovdje za službeno mjerenje vremena u sali Predstavničkog doma? Zašto ovo? Obrazloženje. Česte su pauze ovog visokog doma, tako da ne znamo koliko traje službena minuta. Da li je ona 60 sekundi ili, jer nam se dešava da 15 minuta traje i 60 minuta.
Hvala gospodine Šarganoviću. Gospodin Đedović. 21
Gospodo predsjedavajući, gospodo iz Vijeća ministara, kolege poslanici, dame i gospodo, 9.10.2001.godine, u ime grupe poslanika, postavio sam pitanje. Da li iko u ime BiH razgovara ili pregovara na temu pristupa BiH Partnerstvu za mir i postoji li određena dinamika približavanja toj organizaciji? Grupa poslanika je: Šarganović, Mašović, Lolić i Stanimirović. Do dan danas nisam dobio odgovor. Sad je pitanje zašto. Novo pitanje je. Koliko se po litri goriva i registrovanom vozilu izdvaja za puteve u Federaciji BiH i RS i kako se ta sredstva troše? Kako je moguće da od tih sredstava ne mogu da se obilježe osnovna signalizacija na našim cestama? Ko putuje ovom zemljom? Ja mogu shvatiti da namamo za auto put, ali da nema za kilograme farbe da se obilježi bijela – žuta boja, to je meni ne razumljivo i to sigurno prouzrokuje velike štete i posljedice čak i po ljudske živote. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Malkić.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi gosti, ja imam pitanje Vijeću ministara i Predsjedništvu. Šta Vlada BiH, odnosno Vijeće ministara i Predsjedništvo šta je poduzelo ili planira poduzeti po osnovu izvještaja o dešavanjima u Srebrenici u julu 1995.godine, a temelje se na izvještaju UN-a, parlamentarnom izvještaju Francuske, holandskom izvještaju i drugim, kada se desio zločin, odnosno genocid nad Bošnjacima Srebrenice zaštićene zone UN-a? Juče je zbog ovih dešavanja u našoj bliskoj prošlosti ostavku dala i holandska vlada. Ostavka jeste odgovor na zločin, odnosno na genocid koji se desio u julu 1995. godine nad Bošnjacima Srebrenice zaštićene zone. Ostavka je čin koji je iznuđen izvještajem RIO, odnosno Kraljevskog instituta za istoriju, što je za pozdraviti, ali porodice nastradalih i mi ovdje sa ovakvim izvještajem ne možemo biti zadovoljni, čak šta više trebamo ga osuditi. Postavlja se pitanje. Kada se na očigled svjetske javnosti znalo za krivnje kako počinilaca tako i onih koji nisu onemogućili zločin, zašto se čekalo ovako dugo sa izvještajem i sa drugim izvještajima? Uglavnom, svi dosadašnji izvještaji UN francuski, holandski i drugi, ukazuju na zločin te i odgovornost u krivici zbog lošeg činejnja, odnosno omogućavanja zločina ili odgovornost zbog ne činjenja, odnosno nepoduzimanja neophodnih mjera u sprečavanju zločina, što se i sada nastavlja na perfidniji način. Čak šta više i predsjednik Vlade RS prilikom gostovanja na BBI-siju na pitanje o Srebrenici izjavi: «Srebrenica je najgore što su Srbi mogli napraviti i zato ćemo platiti». Ovo je citat. Postavlja se pitanje kakve su konsekvence za odgovorne i na koji način se može pružiti, odnosno omogućiti sadisfakcija porodicama nastradalim zaštićene zone Srebrenica. Skupćina općine Srebrenica u tom pravcu je poduzela već neke korake i donijela, odnosno usvojila Rezoluciju o posebnom tretmanu područja općine Srebrenica. Od Parlamentarne skupštine BiH očekuje podršku o tome što će na nivou države biti kao u podršku radu Općine i njene administracije, na temeljima Rezolucije i donijeti zakon o Srebrenici. Prijedlog zakona će u što skorije vrijeme biti dostavljen u skupštinsku proceduru. Kolege poslanici, cilj ovog mog kratkog uvoda nije da vraćamo se u prošlost nego da ponudim dva zaključka. 22 Da se ovaj i slični izvještaji koji istinski nedaju sliku dešavanja i nedaju rješenja u prevazilaženju problema, odnosno nenudi na neki način sadisfakciju porodicama nastradalih osude, i Drugi, da se povede diplomatska aktivnost na relalciji Bosna i Hercegovina, odnosno Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara, Ministarstvo vanjskih poslova, nasprem UN Holandije i drugih suodgovornih za slučaj Srebrenice zaštićene zone UN kako bi se porodice na neki način obeštetila. U tom pravcu ja, za neku od narednih sjednica i predlažem tačku dnevnog reda rasprava o izvještajima i dešavanjima u julu 1995.godine u Srebrenici zaštićenoj zoni UN.
Gospodin Baković.
Dame i gospodo, poštovani predsjedavajući, htio bih da kažem nekoliko riječi u vezi sa prognanim Hrvatima u Drvaru. Ovih dana putem štampe ili medija mogli ste čuti i vidjeti težak položaj tih ljudi, koji su prognani sa svojih ognjišta, nalaze se momentalno u drvaru. Međutim, situacija ništa im nije tamo bolja nego možda '93. i '94.godine, kad su napustili svoj zavičaj. Naime, oni su našli privremeni smještaj u kućama drvarskih Srba i, naravno, po zakonu privatna svojina mora se dati onome, u stvari čija je. Ali, ne vodi se računa o tome da se tim ljudima omogući alternativni smještaj i ova država BiH, kao i Federacija, a kao i RS, jer ne izuzimam i nju, nedovoljno ili nikako nevodi računa o tim i takvim ljudima, da im omogući povratak u njihov zavičaj. Tako da su oni prepušteni sami sebi, u stvari oni su ničiji državljani, ničiji ljudi i oni su proizvod jedne zle sudbine, zle kobi, ali i jedne politike, koja nema ničeg skoro djelotvornog u sebi, ničeg kreativnog, pa čak ni ničeg pametnog. Ti ljudi lutaju i sada postaju tamo predmet skrbi Republike Hrvatske, idu u Knin itd. U vezi s tim postavio bih jedno pitanje Ministrstvu za ljudska prava za izbjeglice BiH kao i Federacije, konkretno gospodinu Krešimiru Zubaku. Što to ministarstvo radi u vezi sa položajem tih ljudi tih prognanih Hrvata? Ja koliko sam vidio, niti Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH niti Federacije, a fala Bogu ni RS nije se ni jednom pojavilo ni jednom nešto reklo ili interveniralo ili pružilo neku nadu da se tim ljudima pomogne. Prema tome, upućujem zastupničko pitanje Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice gospodinu Krešimiru Zubaku. Što to Ministarstvo radi, što kani i da li kani pomoći tim ljudima? Koji su apatridi, u stvari koji su ljudi i bez kuće i bez zavičaja i bez domovine i bez države i nastaje pitanje sada ko će se za njih brinuti? Da li međunarodna zajednica, da li neka susjedna država, da li ova država itd.? Toliko i hvala.
Hvala gospodinu Bakoviću. Dajte sekretaru Doma. Da li se još neko javlja za riječ poslanička pitanja. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege i koleginice, vi se sjećate da su često moja pitanja vezana za provedbu Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, naravno i druga pitanja. Također se sjećate da sam ja tražio od ministrstva našeg nadležnog biltene, informacije i sve ono čime raspolaže ministarstvo kako bi naši povratnici što jednostavnije se vratili u svoja mjesta i kako bi što prije došli do svoje imovine. Međutim, ja mogu konstatovati da, uz uvažavanje svih ovih informacija koje stoje u ovim biltenima, ipak, taj proces vrlo sporo odmiče. Moje pitanje je sljedeće. Da li je ministarstvo za izbjegla i raseljena lica radila na tome da se što više pojednostavi procedura oko povratka, kao i oko povrata imovine? Evo zašto to postavljam. Kratko obrazloženje. Npr. mene i moje braće, npr. mi tražimo našu imovinu od 29.1.1996.godine do 20.3.2002.godine. U tom periodu mi smo uputili razno-razne zahtjeve, urgencije, žalbe, molbe, punomoć 112 dokumenata nas četvorica malo statistike, ukupno 448 dokumenata. Ukupan broj napisanih listova vezanih za to je 383 i ako se pomnoži sa četiri to je 1532 lista. Ukupna težina papira koja iznosi 11.620 grama. Poštanske preporuke sa povratnicama 40 komada. Odlasci, putni troškovi, razne takse, mjesečno po 76,30 KM za šest godina, odnosno 72 mjeseca, to iznosi 5.492 marke i, naravno, još uvijek nisu vraćeni, nije nam ništa vraćeno u posjed ono šta smo tražili. Ako bi dosadašnju dokumentaciju sastavili u rolnu i pružili po putu, dužina bi iznosila 451 metar i 94 santimetra. Hvala vam.
Hvala vam. Ko se još javlja za riječ. Gospodin Miro Grabovac Titan. Izvolite gospodine Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja neću postavljati nova pitanja nego ću obnoviti stara pitanja, s obzirom da sam dobio odgovore na dva do sada svoja zastupnička pitanja zadnja koja su bila, jedno je od 12.2.2000.godine od Ministrstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose i moram kazati, pohvaliti da je odgovor bio potpun i onakav kakav sam tražio kad je u pitanju ovo resorno ministarstvo. Međutim, moram iskazati svoje razočarenje za Ministarstvo za izbjegle i raseljene osobe i azil, odgovorom koji mi je dat. Ja ne znam u stvari o čemu govori, jer ja nisam ni pitao je li to međudržavni sporazum i treba li ga verificirati u tom pitanju. Međutim, meni se odgovara taj dio, međutim, ne odgovara mi se onaj dio koji sam ja tražio, s toga, ja ću obnoviti svoje zastupničko pitanje od 12. veljače 2002. godine koje je upućeno Ministarstvu za ljudska prava, imigracije, izbjeglice i azil gospodinu Zbaku i Ministarstvu za pitanje branitelja domovinskog rata Federacije BiH. Ono glasi, ponovit ću ga. Imajuli u raspodjeli doniranih sredstava jednak status razvojačeni branitelji koji nemaju riješen stambeni problem i kojima su srušene stambene jedinice i nisu obnovljene sa vojnim invalidima, obiteljima poginulih branitelja pripadnika HVO-a? Drugo, ko donosi propise o kriterijima za dodjelu ovih donacija, te koje tijelo određuje prioritete za dodjelu? Tražim da mi se odgovori na ova pitanja, koja sam postavio, a ne da li ima težinu međudržavnog sporazuma i treba li ga verificirati ili ne. Prema tome, da se uskladi sa zaključkom Vlade Federacije u vezi suglasnosti od potpisivanja ovog sporazuma za Vijeće ministara. Hvala. 24
Hvala gospodine Grabovac. Da li se još neko javlja za riječ? Gospodin Majdandžić, gospodin Spasojević. Molim vas da se pridržavate vremena predviđenog Poslovnikom.
Uvaženi predsjedavjaući, cijenjeni zastupnici i gosti, moje pitanje se odnosi na to da u stvari nema nikakvog svrha ni cilja postavljati ovdje pitanja. Prvo, mnogi odgovori dođu netočni, meni su npr. odgovori nisu ni došli od prošlog puta kad sam postavio pitanje, već kad vam dođu neki odgovori ako su oni i točni, oni su već i zastarjeli, prevaziđeni ili se situacija promijenila, nisu znači aktualni. To po meni nekako izgubilo je svoju vrijednost i ako smo mi dobronamjerni, znači želimo mnoge stvari da u hodu rješavamo da preventivno djelujemo i tako. Ja bih predložio nešta, ali je, ovo što ću ja predložiti Kolegij je protiv toga. Ja ne razumijem zašto je to tako. Predložio bih da se pred svaku našu sjednicu jedan sat odvoji pitanja i razgovori sa Vijećem ministara, gdje ćemo mi izravno postavljati odgovarjauća pitanja i dobiti odmah odgovore i mnoge stvari riješiti, razriješiti i oni će u stvari sami po sebi biti jasni. To je praksa i u drugim parlamentima. Ja znam nekoliko država gdje je to tako. Ne znam zašto mi bježimo od toga. To je, ograničiti sat vremena i ograničiti postalvjanje broja pitanja pojedinih stranaka i partija i tako bi bili operativni i konstruktivni i aktualni itd. Ispada da vam lično kažem da mnoga pitanja postavite i dobijete nakon mjesec – dva nepotpuna, potpuna nema svrhe nema ništa. Ja npr. neću više postavljati pitanja. Šta ću postavljati, trudio sam se a nikakvog rezultata. Ja bih molio da se ovo stvarno razmisli i da se nastoji tako. Hvala vam lijepo.
Hvala na sugestiji gospodine Majdandžiću. Gospodin Zoran Spasojević.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dragi gosti, pošto gotovo svi poslanici nisu zadovoljni svojim pitanjima i ja sam u okviru nekih svojih pitanja bio nezadovoljan, ali bi ovaj put želi da pohvalim Ministarsko vijeće, jer su stvarno nešto učinili, nešto su pomakli oko jednog mog pitanja kojeg sam ja govorio, a to je o pokretanju rada Šećerane u Bijeljini. Hvala im još jednom jer je Vlada Italije donirala sjeme za šećernu repu tako da će poljoprivrednici Semberije moći ovoga ljeta da posiju, odnosno da uspreme neki dio šećerne repe, a to je samo jedan početak i mislim da je to jedan pionirski dio. Vjerovatno će i Vlada Republike Srpske morati malo više da učestvuje oko toga da bi se pokrenula ta jedina Šećerana u Bijeljini. Ja sam, mislim na 12. sjednici postavio još jedno pitanje – da li Vijeće ministara može pomoći finansijski grad Bijeljinu oko projekta kanalizacije i govorio sam tada da je to jedan veći grad u Bosni i Hercegovini, a možda i u Evropi koji nema kanalizacije i mi sad ove godine idemo u taj projekat malo ozbiljnije i ja ponovo sad pitam Vijeće ministara da li može finansijski pomoći šta oko kanalizacije u gradu Bijeljina i unaprijed se zahvaljujem. 25
Hvala gospodine Spasojeviću. Pošto se niko više ne javlja za riječ gospodo poslanici zaključujemo drugu tačku dnevnog reda poslanička pitanja i odgovori. Jeste spremni dati odgovore? Što niste reagovali gospodine ministre? Izvolite gospodine ministre. Samo vas molim kratko i precizno.
Vrlo kratko. Ja bih dao odgovor gospodinu Šarganoviću. Bosna i Hercegovina nema izvornih prihoda. Bosna i Hercegovina ima samo neke prihode od naknada i taksi koje pruža kao što su prihodi od taksi i naknada za izdavanje putovnica, viza itd., zatim prihodi od Instituta za standarde, Instituta za akreditiranje i prihodi za naplatu usluga korištenja frekvencionog spektra. Prema neusvojenom dakle proračunu, odnosno njegovom predlogu ti ukupni prihodi iznose oko 55,7 miliona ili 30% ukupnih prihoda institucija Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala gospodine ministre. Gospodin Šarganović, molim vas vrlo kratko.
Ja bi molio samo da mi se ako je moguće ovo napiše kako bi ja mogao pokrenuti inicijativu da Bosna i Hercegovina kao država ima svoje izvorne prihode u punom kapacitetu. Hvala.
Hvala gospodine Šarganoviću. Primjećujem da se niko od poslanika ne javlja za riječ. Gospodin ministar je pokušao da dà odgovore. Zahvaljujemo mu na tome. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda. Ad. 3. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine Gospodo poslanici pred vama Izvještaj, obavještenje o radu Zajedničke komisije za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Heregovine. Ja ću pročitati samo završetak tog izvještaja u kome stoji – Imajući u vidu da Zajednička komisija za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi nije postigla sporazum o istovjetnom tekstu Zakona, a u skladu sa članom 100. Poslovnika Predstavničkog doma i članom 95. Poslovnika Doma naroda Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi smatra se odbijenim i tu je naš postupak završen. Naravno naš apel jeste da Savjet ministara pod hitno pripremi novi prijedlog zakona. Jeste tražili riječ. Gospođo izvolite. Gospođa Azra Hadžiahmetović, ministar. 26
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući, poslanici oba doma, kolegice i kolege i cijenjeni gosti. Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa uputilo je prošle godine u proceduru prema Parlamentu Zakon, odnosno Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine uključujući i carinsku tarifu. Predstavnički dom usvojio je tekst tog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, odnosno tarifu u identičnom tekstu kako je to predložilo i Vijeće ministara, uvažavajući argumentaciju Vijeća ministara i smatram bez obzira što ste vi usvojili tekst, ovaj zakon u tekstu koji je predložilo VIjeće ministara, potrebnim da vas informišem o posljedicama ovakvih, ovakve procedure, odnosno ovako završene procedure oko neusaglašavanja zakona. U više navrata resorno ministarstvo je bilo konsultovano u parlamentarnoj proceduri posebno od strane poslanika, odnosno delegata iz Doma naroda vezano za sadržinu pojedinih amandmana koji su se odnosili na izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi. Posebno pojedine dijelove carinske tarife. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa davalo je svoje mišljenje o pojedinim amandmanima imajući u vidu ne samo samu tarifu i carinska opterećenja, koliko i mogućnosti da Bosna i Hercegovina povećava, odnosno smanjuje i samu tarifu, povećava, odnosno smanjuje svoju pregovaračku poziciju u pregovorima sa drugim zemljama vezano za naš pristup Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Približava se članstvu Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i realizuje druge aranžmane koji se odnose na realizaciju trgovine, posebno u regionu. U više navrata resorno ministarstvo se obraćalo kolegijima oba doma, posebno komisiji bilo i fizički prisutno na Komisiji za usaglašavanje oba doma, koristilo argumentaciju. Međutim rezultat je kao što ste vidjeli da nemamo zakona. Ja vas želim upoznati o sljedećem. Postojeći zakon koji je bio predločen i usvojen od strane ovog doma Parlamenta pretočio je samo prelemane u tarifu, u složenu tarifu. Dakle tarifa nije bila mjenjana. Prema tome rezultat za bosansko-hercegovačke proizvođaće ovakvog ishoda zakona i dalje će biti isti. Dakle imaćemo i dalje carinska opterećenja jednaka, ali ćemo uz to imati prelemane i uz to ćemo imati prolongiranje početka pregovora za pristup Bosne i Hercegovine članstvu u Svjetsku trgovinsku organizaciju. Ja vas želim samo upoznati da smo, da u Evropi danas postoji tri zemlje koje nisu članice Svjetske trgovinske organizacije. To je Makedonija, Jugoslavija i Bosna i Hercegovina. Da bi se pristupilo i počeli pregovori za pristup članstvu Svjetskoj trgovinskoj organizaciji trebamo predati tarifu i memorandum koji je pretpostavka za početak pregovora. Jugoslavija i Makedonija su već ispunile taj uslov, predale memorandum i počele pregovore. Ishod ovakav ishod u parlamentarnoj proceduri znači najmanje godinu dana prolongiranja početka pregovora za pristup Bosne i Hercegovine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. To bosanko- hercegovačka javnost i ovaj parlament, odnosno oba doma Parlamenta trebaju znati. Drugo, u nedavno potpisanom Memorandumu o ekonomskoj i finansijskoj politici koji su potpisali predsjedavajući Vijeća ministara, ministar trezora u ime državnih institucija, oba entitetska premijera i oba ministra finansija iz entitetskih vlada zajedno sa Međunarodnim monetarnim fondom kome se podnosi zahtjev za novi Stenbaj aranžman stoji vrlo striktno da se tarifa treba usvojiti po hitnom postupku kako je predložena od strane Vijeća ministara koja udovoljava zahtjevima Svjetske trgovinske organizacije i da naše članstvo ....otprilike za početak naredne godine. Ja vas podsjećam mi smo odprilike proicirali godinu dana maksimalno za završetak pregovora i naše članstvo u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji od početka pregovora. Sa ovim ishodom zakona mi prolongiramo početak pregovora za najmanje godinu dana. 27 Nadalje, želim vas posebno upoznati da su dva amandmana koja su usvojena u Domu naroda, amandmani poslanika Jerka Ivankovića bili potpuno neprihvatljivi. Prvi amandman je odnosni se na oslobađanje repromaterijala od strane, oslobađanje od plačanja carina repromaterijala što bi zatvorilo mogućnost domaće proizvodnje, jer mi carinska opterećenja naknadno na takve materijale ne možemo uvoditi. Drugi amandman je uvodio kategoriju mašinski iskoštenog mesa što nije poznato ni u jednoj tarifi, ni u jednoj zemlji Svijeta. Dakle tehnički je potpuno neizvodljivo našta je nažalost delegati Doma naroda su usvojili takva dva amandmana, na jedan način uvažavajući argumentaciju koja im je bila predočena od strane delegata Jerke Ivankovića. Dom naroda će dobiti i dodatnu argumentaciju šta znače posljedice, jer po novim nalazima izvještajima koje sam ja dobila do kojih sam došla od strane nadležnih institucija vidjećete šta bi značilo, odnosno koje su posljedice da smo čak i usvojili takva dva amandmana. Ovaj dom koji je usvojio prijedlog koji je od strane Vijeća ministara došao u parlamentarnu proceduru treba da zna da današnjim ishodom ovakvog zakona mi, odnosno Bosna i Hercegovina, odnosno Parlament, oba doma Parlamenta na jedan način svi zajedno snosimo posljedice koje će proizaći po privredu cijele Bosne i Hercegovine. Ja vam se svima zahvaljujem. Zahvaljujem i na pažnji. Što se tarife tiče mi imamo istu situaciju, jer postojeća tarifa koja je bila u parlamentarnoj proceduri nije mjenjala nikakva carinska opterećenja, samo je pretočila prelemane u složenu tarifu. Dakle i dalje po ekonomiju imamo iste, odnosno po pojedine proizvođače iste posljedice u Bosni i Hercegovini, a po našu poziciju u međunarodnom okruženju, po naše članstvo u Svjetsku trgovinsku organizaciju i po našu komunikaciju sa Međunarodnim monetarnim fondom i lančano sve ostalo imamo daleku težu poziciju. Zahvaljujem.
Hvala gospođo Hadžiahmetović. Gospodin Sead Avdić, pa gospodin Brka.
Koleginice i kolege poslanici, dame i gospodo, poštovani gosti, ja takođe želim iskazati da je komisija iscrpila sve mogućnosti da se dođe do sporazuma i političkog koncezusa 6 članova ove dvije komisije, odnosno Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ono što treba istaći jeste da su članovi Vlade Republike Srpske, članovi Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, entitetske komore, Ministarstvo vanjske trgovine i Vijeće ministara najvećim dijelom podržali stavove Zastupničkog doma, odnosno Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine iscrpljujući i jednostavno tražeći puni politički koncezus objektivno je glasanje dalo 3:2 uz jedan uzdržani uz tumačenje Kolegija Doma naroda da je nužno postići politički koncezus koji jeste po Poslovniku Doma naroda, po Poslovniku Predstavničkog doma se kaže postići sporazum unutar Zajedničke komisije i u tom kontekstu Kolegij Uži kolegij jel tako Predstavničkog doma je takođe dao tumačenje da je nužno postići puni politički koncezus. Moje je lično mišljenje da ova komisija u tom kontekstu nije imala nikakve šanse ni mogućnosti s tim više što zainteresirani poslanici, odnosno delegati Doma naroda koji su bili predlagači tih amandmana nisu željeli odustati od svojih amandmana i u tom kontekstu ova zajednička komisija nije imala šanse za uspjehe niti da poruči pozitivan rezultat. Svjesni svih recidiva ovakve odluke objektivno mislimo da smo branili stavove Predstavničkog doma i da 28 je Predstavnički dom bio na pravom putu kada je dao saglasnost na ovakav zakon o carinskoj tarifi koje je predložilo Vijeće ministara. Ja jednostavno lično promišljam da je nužno potražiti možda i danas i tragati za mogućim rješenjem, za mogućim rješenjem da ovaj zakon ne doživi ovakvu sudbinu zaslužujući upornosti jednog delegata ili dva delegata Doma naroda. Mislim da je to visok stupanj odgovornosti koji traži od nas da sagledamo da li postoji neki izlaz iz ove situacije. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Osman Brka.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, uvaženi gosti, poštovana sedma sila. Ja ne mogu a da ne izađem i izrazim svoje negodovanje zbog ovih stvari koje se danas dešavaju u Parlamentu. Prvo zbog Budžeta, drugo sad zbog ovoga što nam je izložila ministrica koju ja izuzetno uvažavam i čije napore i obrazloženja ja razumijem. Ali očito nešto ne funkcioniše. Daj ja sam ovdje izašao s prijedlogom i sad ću ga kazati da imamo stalno zasjedanje Parlamenta dok se te stvari ne otklone. Ne možemo mi ovdje sjediti, a da faktički ništa ne funkcioniše. Da se ukaže imenom i prezimenom koji su kočnice koje koče usaglašavanje najvitalnijih interesa ove države. Ima li zato političke odgovornosti od ljudi koji treba da znače nešto u ovoj državi. U svakoj normalnoj državi, ja znam da mi još nismo da smo daleko od toga da budemo normalna država, ali u svakoj normalnoj državi postoji odgovornost, postoji ostavke. Ovdje ne funkcioniše, nema ostavke. Nije valjda opet kriva SDA. Dajte molim vas, ja najozbiljnije kažem ako treba da radimo dan i noć da se otklone kočnice koje ovu zemlju sprečavaju da stane na svoje noge i da se govori otvoreno, a ne, imenom i prezimenom. Daj prozivajte imenom i prezimenom ko je taj ko neće ono što hoće sav svijet. Ako je zakon o carinskoj tarifi na Evropskom nivou kome to smeta da to u Bosni i Hercegovini bude na Evropskom nivou, da mu ja znam ime i prezime. Da mi to svi ovdje znamo. Pa molim vas, ne znamo, ja ne znam. Molim vas ja hoću da se to kaže jasno i glasno. I da vidimo jel taj čovjek obnašati te funkcije. Uvijek je neko drugi kriv. Nije neko drugi kriv. Krivci su ljudi koji trebaju da vrše vlast, a ne vrše je na nivou u kojem bi morali da vrše ... kako vrše u svakoj normalnoj državi. Znači moj je prijedlog stalno zasjedanje i nalaženje izlaza iz situacija u koje smo sad da ova zemlja brže stane na noge. Hvala vam.
Hvala gospodine Brka. Gospodin Ljubić.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici bio sam jedan od onih koji je učestvovao usuglašavanju. Rekao sam da ću se prikloniti koncezusu jer je potreban koncezus svih 6 članova. Ali ja bih podsjetio da je ovaj dom donjeo jedan zaključak ja mislim bio, da se pripremi nova tarifa do kraja, do kraja drugoga mjeseca, a ja ne znam da jest. Ja vidim iz ovoga izlaz ako se smatra da je ovo dobro ili ako se smatra da se na ovo može nešto intervenirati u međuvremenu radi nekih poboljšanja ništa ne sprečava Vijeće ministara do ukoliko je danas, danas nećemo imati kada, ali da nam sutra ponudi da li istu tarifu ili da li 29 neku izmjenjenu tarifu i normalnu, mi možemo ubrzati postupak i mi možemo to vrlo brzo provesti. Mislim da ne treba sada kukati nad tarifom, mi smo proceduru proveli, možda je greška što je se malo predugo usuglašavalo, računajući da se može usuglasiti. Ali ja mislim da tu ne treba više čekati ako se smatra da je ova tarifa dobra ona se može odmah sutra dati u parlamentarnu proceduru i ta se procedura može po meni provesti u jednom relativno kratkom roku od mjesec dana. Mislim da je jedino to rješenje, a sve drugo priča ko je šta je. Takva je procedura mi nemamo tu šta učiniti, ja sugeriram znači da je razmotrite, ako nemate nove da obnovite da ide što prije u proceduru.
Hvala kolega Ljubiću. Niko se ne javlja za riječ. U ovom slučaju. Izvolite, kako da ne gospođo Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, možda pojašnjenje i odgovor poslaniku Mariofilu Ljubiću. Postojeća tarifa koja je bila pred vama i koja je bila u parlamentarnoj proceduri, ja ću samo pomenuti da je bila usaglašavana od polovine 1999. godine do negdje kraja, ustvari do oktobra 2000. godine. Tada predsjedavajući Vijeća ministara je uputio tarifu u parlamentarnu proceduru. U međuvremenu je došlo do pravila igre na svjetskoj trgovinskoj sceni pa je bilo neophodno da se prelemani uključe u carinsku tarifu. Povučena je tarifa iz parlamentarne procedure. U međuvremenu je došao i novi saziv Vijeća ministara. Pretočeni su prelemani u složenu tarifu i upućeni u Parlament. Resorno ministarstvo ni Vijeće ministara ne može promjeniti tarifu dok ova ne bude ili usvojena ili propadne. Mi smo dali čak i odgovor da odmah po usvajanju ovakve tarife što je bila pretpostavka da se preda memorandum i počnu pregovori sa Svjetskom trgovinskom organizacijom što je na jedan način naša i jača pregovaračka pozicija jer su prelemani dodati na naša inače niska carinska opterećenja koja ne možemo povećavati da bismo odmah započeli pregovore o razvojnoj tarifi. Ja ću vas samo podsjetiti da u ovim vremenima ne mislim da se taj posao može završiti za godinu dana. Ministarstvo može za mjesec dana, ali savršeno dobro znate ako je ova tarifa usaglašavana od 99. do kraja 2000. godine, ako je ovoliko dugo u parlamentarnoj proceduri taj je kompletan posao ovdje ne može završen za najmanje godinu dana. I to ovaj parlament i javnost Bosne i Hercegovine trebaju znati. Zahvaljujem.
Hvala. Niko se ne javlja za riječ. U ovom slučaju kada komisija nije postigla sporazum prijedlog zakona smatra se odbijenim član 100. tačka 2. Poslovnika. U skladu sa istim članom obavještavam Dom da je prijedlog zakona odbijen. O tome ću zvanično obavijestiti Predsjedništvo i Savjet ministara i obnoviti zaključak ovog doma da se karaja februara, dobro to je sad prošlo da novi prijedlog zakona u proceduru. 30 Gospodo poslanici prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. To je Ad. 4. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva Crvenog krsta/križa Bosne i Hercegovine Gospodo poslanici Zajednička komisija je postigla sporazum o istovjetnom tekstu Zakona o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva Društva Crvenog križa/krsta i to u tekstu koji je usvojio Dom naroda na 15. sjednici Doma naroda održanoj 21. februara, a u čiji sastav su unjeti određeni amandmani. Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije. Zajednička komisija je dakle postigla sporazum o istovjetnom tekstu Zakona sa usvojenim amandmanima i zaključila da ovaj izvještaj uputi Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u proceduru usvajanja. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko. Stavljam Izvještaj Zajedničke komisije na glasanje. Ko je za molim vas? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Niko. Molim izvještaj. 31 prisutan, 30 glasalo za, nije potrebno entitetsko glasanje. Konstatujem da je prihvaćen Izvještaj komisije. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda. Ad. 5. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici po hitnom postupku po članu 105. Dozvolite da vas podsjetim da je Dom naroda po članu 100. svog poslovnika usvojio na sjednici održanoj 07.03.2002. godine ovaj zakona proslijedio ga nama. U pitanju je zakon, odnosno odluka o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH a u pitanju je odluka koju je proglasio visoki predstavnik. Izvolite gospodo poslanici ko se javlja za riječ? Ovo je po članu 105. Poslovnika. Dakle, stvar je potpuno jasna. Da li se može prihvatiti zahtjev da ide po članu 105. Poslovnika? Ko je za? Prelazimo na raspravu o zakonu? KO se javlja za riječ? Hvala. Niko? Prelazimo na glasanje. Ko je za prihvatanje zakona o carinskoj politici po hitnom postupku o članu 105.? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala. Ko je protiv gospodine Neimarlija. Ko je uzdržan. Hvala. Molim izvještaj. Dakle, prema zahtjevu da se glasa po članu 105. da se radi po članu 105. prisutno 22. za 28. Zahtjev je prihvaćen. Poslije toga se glasalo po zakonu. Od prisutna 32. poslanika za 32. Prema tome, zakon je usvojen. 31 Ad.6. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za akreditovanje BiH po hitnom postupku članu 105. Poslovnika Otvaram raspravu. Ko je po pitanju da li prihvatamo da li ide po članu 105. ili ne. Ko se javlja za riječ? Niko. Stavljam na glasanje. Ko je za prihvatanje da ide po članu 105. Prijedlog zakona? Ko je protiv? Uzdržan? Niko. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o osnivanju instituta za akreditovanje BiH. Ko se javlja za riječ? Niko. Stavljam na glasanje. Ko je za prihvatanje zakona? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim izvještaj o glasanju. Ja ću saopštiti rezultate glasanja. To je sveočigledno da se prihvati zahtjev od 32 glasala su 29 za. Glasanje o zakonu, tekstu zakona. Prisutno 32 – za 31. Nema uopšte potrebe za entitetskim glasanjem. Konstatujem da je Prijedlog zakona o osnivanju instituta za akreditovanje BiH prihvaćen. Gospodo poslanici 14 časova je i 25 minuta. Potrebna je pauza. Pauza bi mogla biti sat vremena i nastavljamo u 15 časova i 30 minuta. Hvala. [[PAUZA]] Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o vazduhoplovstvu BiH po hitnom postupku član 104. Poslvonika. Danas samo treba da se izjasnimo da li prihvatamo da ovaj zahtjev ide po članu 104. ili da ide po redovnom postupku. Gospodo poslanici samo malo, dobili ste Prijedlog zakona u kome stoji mišljenje Savjeta ministara. Ako gospođa Hadžiahmetović traži riječ, mi ćemo joj dati riječ. Izvolite gospođo Hadžiomerović.
Cijenjeni poslanici pred vama je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu BiH. Radi se o kratkom zakonu svega četiri člana. Suština promjena ovog zakona,odnosi se na uspostavljanje efikasne strukture administracije civilne avijacije na državnom nivou, odnosno u nadležnsoti državnih institucija. Konkretno odjela za civilno zrakoplovstvo BiH. Po važešem zakonu u ovoj instituciji imamo tri direktora sa onim uobičajenim sistemom rotiranja u kojih je svako od njih pokrivao određenu oblast. Kako smo preuzeli određene obaveze, uspostavljanju između ostalog i efikasne administracije civilne avijacije i u koordinaciji sa OHR-om, SFOR-om i IKOM međunarodnom asocijacijom za civilnu avijaciju, Bosna i Hercegovina je u obavezi da uspostavi novu organizacionu strukturu civilne avijacije, odnsono administracije civilne avijacije i da u skladu sa tom novom organizacionom strukturom izvrši i promjene zakona. Ove promjene koje je Vijeće ministara uputilo u parlamentarnu proceduru s molbom, odnosno zahtjevom da se razmatraju po hitnom postupku obrazlažem još jednim argumentom. 32 Evropska komisija IKOU su potpisali sporazum o pomoći BiH za uspostavu efikasne administracije civilne avijacije ... skraćenicom Opas program ... Opas projekat. On je vremenski ograničen. Koordinator Opas programa gospodin Iglan Ber je već nekoliko mjeseci u BiH. Između ostalog je predviđen angažman samih eksperata za obuku domaćih ljudi, a pretpostavka zato je da izaberemo direktora, dva zamjenika, odnosno da izaberemo strukturu u civilnoj avijaciji u skladu sa onim što je pred vama predloženo ovim izmjenama ovog zakona. Ja pozivam ovaj parlament da ovaj kratki zakon o uspostavljanju, odnosno vrši izmjena samo u onom duhu, odnosno smislu koji je neophodan da bismo krenuli u implementaciju ovog progrma i uspostavu nove organizacione strukture usvoji po skraćenom, odnosno po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Hvala. gospodin Stokić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, želim da u ime kluba da predložim da ovaj zakon ide u redovnfu skupštinsku proceduru, da ne ide po hitnom postupku.
Ko se javlja za riječ? Gospodin Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici i ja, također, predlažem da ovaj zakon bi trebao ići u redovnu proceduru, uvažvajući sve ove okolnosti, s obzirom da znamo da je on dobrim dijelom, odnsno ... struktuiranje svega ovoga vezano sa zakonom o službi državnih institucija BiH, a znamo da taj zakon još nije donesen, odnosno nije usuglašen, odnosno upravo će biti vezan i postavljanje strukture za zakon o službama državnih institucija koji će odnositi se i na ovo zrakoplovstvo. Prema tome, smatram dok se ne završi ova procedura da on ide u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala gosodine Grabovac. Ministar gospođa Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem se predsjedavajući, ja ću samo pomenuti jedan direktor i dva zamjenika. To je suštinska promjena u ovom zakonu koji je pred vama. Usklađen je sa ovim zakonom koji je u zvršnoj fazi. Ja se izvinjavam samo da pomenem to i u skladu je sa principima uvođenja kadrovske politike utvrđene na Vijeću ministara.
Hvala vam gospođo Hadžiahmetović. Ko se javlja za riječ? Niko. Rasprava je završena. Molim poslanike da se izjasne. 33 Ko je za prihvatanje zahtjeva Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o vazduhoplovstvu po hitnom postupku po članu 104. Poslovnika? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Uzdržanih nema. Molim izvještaj. Da li treba entitetsko glasanje? Molim entitetsko glasanje. Ko je za iz RS? Hvala. Ko je za iz Fedracije BiH? Hvala. Molim rezultate glasanja. Prisutno 33 – za 31 – protiv 12. Bilo je potrebno glasanje po entitetima. Federacija BiH 19 za – RS za 3. Usaglašavanje. Hvala. Idemo na tačku 8. Ad.8. Prijedlog zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH – drugo čitanje Gospodo poslanici, mi smo dobili izvještaj o Prijedlogu zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH. Izvještaj je proslijedila Ustavno-pravna komisija. U izvještaju stoji da je Ustavno-pravna komisija jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH sa amandmanima. Zaključila je da je predloženi zakon neophodno donijeti i da se Prijedlog zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH uputi Predstavničkom domu. Amandmane je, u skladu sa Poslovnikom pozivajući se na član 94. stav 3. pod a) podnio gospodin Sead Avdić. Da li izvjestilac ispred Komisije želi da se obrati domu. Ne. Savjet ministara? Ne. Gospodine Avdiću, da li vi želite da se obratite Domu? Izvlolite.
Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, dragi gosti, ja sam imao potrebu na inicijativu niza predstvnika Crvenog krsta/križa BiH da se na ovakav način, kroz amandmane pojavim pred Predstavničkim domom, a radi se o tome da je Ustavno-pravna komisija usvojila amandmane na član 7. i na član 16. zakona o Crvenom križu, odnosno krstu, koji predviđaju reduciranje ili u cjelosti neutraliziranje stjecanja prihoda ove humanitarne prosvjetiteljske i u svakom smislu organizacije koja zaslužuje punu pažnju. Znači, ukoliko bi se amandmani usvojili Ustavno-prvne komisije i postali sastvni dio zakona, objektivno udruženje Crvenog krsta/križa na nivou BiH ne bi imalo mogućnosti funkcioniranja sa aspekta stjecanja prihoda i oni, apsolutno, ne bi imali, ne bi imali bilo kakav koncept finansiranja u smislu vlastitog samofinansiranja ove humanitarne zdravstvene, prosvjetiteljske i svake druge organizacije, što znači da u okviru ovog amandmana na član 7. je nužno obezbijediti da se ova institucija može bviti zdravstvenim prosvjećivanjem medicinske pomoći i u tom kontekstu što predstavlja interes društva i u tom kontesktu ono što predstvlja interes društva i u tom kontekstu da može stjecati dio prihoda za samofinansiranje ove institucije. Eto, toliko i hvala vam.
Hvala gospodine Avdiću. Da li se još neko javlja za riječ? Ne. Rasprava je završena. Moramo se izjasniti prema Poslovniku o amandmanima koje je podnio gospodin Avdić. Molim vas, da li svi pred sobom amandmane, da skratimo postupak. Dakle, amandman I. Briše se amandman V Ustavno-pravne komisije, koji glsi u članu 7. stav 1. tačka 7,8. i 9. se briše. 34 Ko je za prihvatanje amandmana I koji je podnio gospodin Avdić? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Da li je potrebno entitetsko glasanje? Ko je za iz Federacije BiH? Hvala. Ko je za iz RS? Hvala. Molim izvještaj. Amandman I. Prisutno 34 – za 25 – protiv 9. Po entitetima Federacija BiH za 23 – RS 3 za. Usaglašavanje. Amandman II – briše se amandman VIII Ustavno-prvne komisije koji glasi u članu 16. stav 1. alijene 1,3,4,6 i 8 se brišu. Ko je za prihvatanje amandmana II gospodina Avdića? Hvala. Ko je protiv II amandman? Ko je uzdržan? Hvala. Potrebno je entitetsko glasanje? Ko je za iz Federacije BiH? Ko je od poslanika iz RS za? Hvala. Molim izvještaj. Prisutno 35 za 26 – protiv 9. Federacija BiH za 23 – RS za 3. Amandman II ide na usaglašavanje. Gosodo poslanici idemo na sledeću tačku dnevnog reda. Ad.9. Prijeldog zakona o upravnim sporovima BiH – drugo čitanje Da vas samo podsjetim, imamo izvještaj o Prijedlogu zakona o upravnim sporovima BiH. Imamo izvještaj Ustavno-pravne komisije koja je bila nadležna komisija. Ustavno- pravna komisija je jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o upravnim sporovima BiH sa usvojenim amandmanima. Zaključila da je predloženi zakon neophodno donijeti i da se Prijedlog zakona o uprvnim sporovima BiH uputi Predstavničkom domu u dalju proceduru. Ustavno-pravna komisija uočila je više pravno-tehničkih i jezičkih nedosljednosti u tekstu i smatra da je neophodno prije objavljivanja izvršiti pravno-tehničku ijezičku doradu i ujednačavanje teksta na sva tri jezika konstitutivnih naroda u BiH. Nemamo amandmana. Da li izvjestilac ispred Ustavno-prvne komisije želi da se obrati Predstavničkom domu? Ne. Hvala gospodine Banjac.Ako treba i mi ćemo vas javno pohvaliti i vas i Ustavno- pravnu komisiju. Da li predstavnik Savjeta ministara želi da se obrti Domu, ili možda želi da pohvali Ustavno-pravnu komisiju? Dobro hvala. Neće malo šale smetati. Nemamo amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Hvala, zatvaram raspravu. Ko je za prihvatanje Prijedlog zakona o uprvnim sporovima BiH u drugom čitanju? Ko je za? – Hvala. Gospodine Brka, jeste li vi za ili protiv? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Niko. Molim rezultate. Prisutno 35 – glasalo za 35. Čini mi se da nije potrebno entitetsko glasanje. Jednoglasno, hvala lijepa. Konstatujem da je Prijedlog zakona o uprvnim sporovima BiH usvojen. Gospodo poslanici, pošto je ovaj zakon usvojio i Dom naroda, sekretar Doma ne obavijestio sa jednim 35 amandmanom, potrebno je da izaberemo komisiju za usaglašavanje. Da li to možemo sad odmah uraditi. Ja predlažem da evo sad pronađemo, imenujemo tri člana. Mirko Mijatović, Emina Zaćiratić. Ja bih molio još jednog poslanika iz reda hrvatskog naroda. Molio bih Klub. Miro Grabovac. Hvala. Gospodo poslanici, imamo prijedlog. Ko je za tri predstavnika u zajedničkoj komisiji. Požurimo dok se nisu predomislili njih troje. Hvala vam. Konstatujem da smo izabrali i članove zajedničke komisije. Prelazimo na tačku 10. Ad.10. Prijedlog zakona o uprvnom postupku – drugo čitanje dozvolite gospodo poslanici da vas podsjetim. Ustavno-pravna komisija koja je nadležna komisija za zakon o uprvnom postupku je, jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o upravnom postupku sa usvojenim amandmanima. Zaključila da je predloženi zakon neophodno donijeti i da se Prijedlog zakona o uprvnom postupku uputi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine u dalju proceduru i usvajanje. To je tekst zakona o uprvnom postupku. Nismo imali amandmana. Mi nemamo amandmana. Amandmani su usvojeni u komisiji. Komisija je očito postigla konsenzus. Da li izvjestilac komisije želi da se obrati Domu. Da li ispred Savjeta ministara – predstavnik želi da se obrati Domu? Ne. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko. Zatvaram raspravu. Stavljam na glasanje. Ko je za Prijedlog zakona o upravnom postupku – drugo čitanje? Ko je protiv? Niko. Ko je uzdržan? Niko. Jednoglasno. Molim izvještaj. 35 poslanika prisutno – 35 glasalo za. Očigledno nije potrebno entitetsko glasanje. Konstatujem da je Prijedlog zakona o upravnom postupku usvojen. Da li je potrebno formirati komisiju? Dom naroda je usvojio ovaj zakon sa tri amandmana. Već sam čuo dobru ideju, ja ću je ponoviti naglas, da ista komisija bude zakon o upravnom postupku i upravnom sporu vezani. Da li se slažemo da to bude ista komisija? Ko je za? Moramo se izjasniti glasanjem. Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Niko. Konstatujem da smo izabrali komisiju,članove zajedničke komisije za Prijedlog zakona o upravnom postupku. To su: Mirko Mijatović, Emina Zaćiragić i Miro Grabovac Titan. Ad.11. Prijedlog zakona o koncesijama BiH – tu imamo prvo čitanje Da vas podsjetim gospodo poslanici. Komisija je Predstavničkom domu podnijela novi izvještaj, dakle u pitanju je novi izvještaj o zakonu o koncesijama BiH. Predsjedavajući Predstavničkog doma dostavio je Komisiji za finansije i budžet da prema zaključku 20.sjednice Doma, održane 12. februara u skladu sa članom 95. stav 3. Poslovnika dostavi novi izvještaj o zakonu o koncesijama BiH. Komisija je većinom glasova, dakle nije bilo jednoglasnosti odlučila da Komisija ostaje pri ranije dostvljenom izvještaju, ali da ima osnova 36 da se upusti u razmatranje predloženih amandmana od strane poslanika Abdurahman Malkića i Mirka Banjca. Komisija je razmatrala amandmane. Nešto je usvojila a nešto nije. Na kraju je dala mišljenje da je neophodno donošenje zakona o koncesijama BiH. Moja primjedba Komisiji i kolegici Zaćiragić samo molba da ubuduće kada se piše izvještaj navedete kako je, ako je, da li je to većinom glasova ili jednoglasno, tako da bi imali tu informaciju, iz razloga što, kada Komisija nešto jednoglasno usvoji, vidite da jako brzo idemo na sjednici Doma. Dobro, hvala. Samo još malo obavještenje. Mi smo imali prije izvještaj komisije. Imamo sve potrebne izvještaje. Mislim da ih imate kod sebe. Amandmani su gospodina Banjca obnovljeni. Je li tako gospodine Banjac, vi ste obnovili? Gospodin Malkić, znam samo da konstatujemo da su obnovljeni. Gospodine Malkiću jeste li vi obnovili amandmane? Nije. Dobro u proceduru idu amandmani gospodina Banjca. Da li izvjesilac Komisije želi? Izvlote kolegice Zaćiragić.
Pozdravljam se prisutne u ime Komisije za finansije i budžet. Daću obrazloženje. Mi smo u Komisiji za finansije i budžet vrlo ozbljno shvatili zaključak ovog doma sa 20. sjednice da se podnese novi izvještaj o principima zakona o koncesijama. Razmatrajući novu sad našu ulogu, imali smo nekoliko dilema. Jedan dio dilema je naznačen u izvještaju. Prvo, po Poslovniku može se vratiti Komisiji za novi izvještaj zakon kako je to uradio ovaj dom, ali moraju biti i smjernice. Nama su dali zadatak da iz diskusija, iz stenograma na sjednici Doma 26. februara izvadimo neke podatke, koji bi bili smjernice za novi izvještaj. Međutim, iz tih diskusija koje smo mi ozbiljno razmatralina Komisiji, vidjelo se da pretežan dio ... tom zakonu ide na ustavnu osnovu. Samo jedan dio gospodina Mirka Banjca odnosio se na princip podjele nadležnosti i na princip subordinacije. To je bilo kratko obrazloženo. Dakle, mi nismo imali temeljite i obrazložene smjernice a ovo je prvi put da se nekoj komisiji vraća zakon za novi izvještaj i ubuduće bi trebalo voditi računa da te smjernice budu pismene i obrazložene. Mi smo bili u dilemi da li mi možemo uopšte zasijecati u tekst prijedloga zakona koje je podnijelo Vijeće ministara i da li mi možemo mijenjati suštinu toga zakona. Ja nisam pristalica tog izraza principi. Ono ima vrlo puno izraza za tajprincip a može biti i načelo. Ovdje su u pitanju načela zakona. Zakonodavac, predlagač zakona nije u obrzaloženju dao obrazloženje načela zakona, što je dužan po Poslovniku. Ustavno-pravna komisija je dala jednoglasno mišljenje da postoji ustavni osnov za ovaj zakon. A ona je po Poslovniku dužna da vodi računa i o drugim elementima po članu 36. Poslovnika. Ustavno pravna komisija i razmatra i prijedloge zakona u smislu njihove usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom ka i u poledu pravne obrade. To naša ustavno-pravna komisija nikad ne radi. Oni daju samo mišljenje. Mislim da je, ovdje sada prigovori išao na ustavni osnov, uključujući i princip podjele nadležnosti. Taj zakon o koncesijama ne sadrži taj princip podjele nadležnosti, podjela nadležnosti ide iz Ustava. On sadrži princip funkcionalne podjele nadležnosti, po nadležnosti komisije koja je formirana kao jedno tijelo koje se bavi koncesijama. Dakle, pošto predlagač zakona nije poštovao svoju obavezu da obrazloži načela zakona, ja sam izvukla neka načela koja vama mogu predočiti, da vidite da nisu u pitanju ta načela na koja je usmjerena diskusija sa ovog doma gdje je donesen zaključak. Načela ovog zakona mogla bi biti transparentnost, javnost, stimuliranje, ulaganja stranog kapitala, zajednička funkcionalna nadležnost i ta je nadležnost upravo sporna jer se insistiralo na podjeli nadležnosti. Zakon nigdje nije predvidio podjelu nadležnosti niti ima potrebe, samo je u jednom slučaju u uvodnom dijelu naznačeno ukoliko dođe do spora o tome 37 kako će se rješavati, a podjela nadležnsoti proizilazi iz Ustava i zakon je nije uopšte tretirao i ne može se govoriti o principu podjele nadležnosti. Dalje, načela bi se mogla izvući nezavisnosti regulacionog tijela, zadovoljavanje javnih potreba i funkcionalna podjela nadležnosti. Dakle, sva ova načela koja sam ja navela su bila nekakav osnov da komisija da isto mišljenje i dala je isto mišljenje. Mi smo bili u dilemi, da li u slučaju kada komisija daje novo mišljenje postoji mogućnost da se razmatraju i amandmani. Pošto je prije na jedan dan zasjedanja komisije stigao amandman gospodina Banjca i gospodina Malkića, mi smo, ipak, prihvatili da je manja greška da se razmatraju amandmani, ali sam ja lično stekla utisak da se radi o jednom pravnom manevru u dnevno- političke svrhe, jer je 15. januara zasjedala ova komisija i nije bilo amandmana. Dakle, neko se sjetio da je bila greška što je propustio rok za amandmane i sve ono što je prigovoreno principima zakona imalo je krajnji rezultat da se podnesu ponovo amandmani. Mi smo ih, ipak, razmatrali, prem da sam ja u velikoj dilemi. Da li je moguće uložiti amandman kad se vrati komisiji na ponovno glasanje o principima. Mislimo da je neophodno da se donese zakon o koncesijama i prdlažem ovom domud a glasa o zakonu i da ga usvoji. Amandmani su obnovljeni. Izjasnit će se i o amandmanima. Amandmani uglavnom idu u pravcu osporavanja velikog dijela nadležnosti BiH u ovom zakonu o koncesijama. Ja ne znam, uopšte, zašto bi se donosio taj zakon, ako bi se ovako usvojili amandmani. Postoje entitetski zakoni o koncesijama, postoji kantonalni zakoni o koncesijama, mora postojati i bosanski zakon o koncesijama i znamo zašto mora postojati, pa ako već treba da postoji bosanski zakon o koncesijama, on mora nositi pečat države znate, a ne pečat entiteta kako se ovdje uvijek insistira da svaki zakon koji donosi Bosna nosi pečat i entiteta. U tom pravcu je bilo prigovora na načelo subordinacije. Ko je kome nadležan i podložan, to je sad pitanje iz ovog zakona i amandmana. Hvala vam.
Hvala kolegice Zaćiragić. Molim poslanike da se malo koncentrišu. Da li otvaram raspravu? Ko se javlja za riječ? Gospodin Mijatović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege, ja sam se javio da bih rekao sljedeće. Uvažena koleginica je, zaista, ovo što je iznosila, iznosila pravni aspekt slučaja i vrlo kompetentno pričala, ali kao član Ustavno-prvne komisije, ja se apsolutno slažem, ja sam kao član Ustavno-pravne komisije dva puta tražio, pošto nisam nailazio na razumijevanje cjelokupne Komisije da se izdvoji moje mišljenje u sledećem. Zaista, postoji velika dilema i to nije po meni nikad razjašnjeno ja to moram reći, ulogu Ustavno-pravne komisije u ovom parlamentu. Činjenica je da ta komisija daje ustavni osnov, ali ne samo ustavni osnov nego i usklađenost sadrđaja pojedinog zakonskog projekta sa Ustavom i mi vrlo često na Ustavnoj komisiji odredimo ustavni osnov, ali ne uporedimo sadržaj tog zakonskog projekta ili prijedloga sa Ustvom BiH i sigurno je da je ovdje došlo do nesporazuma te vrste zato što to nije urađeno ni u ovom slučaju. Moje mišljenje je da Ustavno-prvna komisija uvijek treba da to uradi i ukoliko kvlitetno uradi, onda se ovakve dileme ne bi pojavile. U tom smislu podržavam izlaganje izlaganje koleginice, ali ovako da kažem ja ne mogu u ovom trenutku potvrditi sve ovo što je ona rekla, ali to je trebala da uradi Ustavno-pravna komisija a ne Komisija za finansije, mada naglašavam da je kolegica ja mislim, nije da mislim, nego vidi se da je izvanredan pravnik potpuno pravnički pričala onako kako bi trebalo da je urađeno. 38
Hvala kolega Mijatović ovo je već malo samokritike neće škoditi. Ko se još javlja za riječ? Rasprava je u toku. Gospodin Mirko Banjac.
Poštovana gospodo, nadam se da iza ove govornice nećemoproricati sudbinu, jer proricanje sudbine ide u neke druge aspekte, a to šta je ko mislio ili nije mislio, to treba ostaviti za neke druge rasprave. Ovdje je u svakom slučaju riječ o materiji koja je predmet zakona i treba da se na taj način raspravlja. Zakon nije precizan i treba da bude potpuno jasno. Prvo u nazivu zakon govori o koncesijama BiH. Podrazumijevajući pod terminom Bosna i Hercegovina one nadležnosti koje ima i u institucije Bosne i Hercegovine, u skladu sa Ustavom. I upravo gospodo, amandman koji sam podnio u članu 1. stav 2. kaže: «Ovim zakonom uređuju se uslovi pod kojima se domaćim i stranim pravnim licima mogu dodjeljivati koncesije u sektorima koji su po Ustavu BiH u isključivoj nadležnosti BiH. Ako ovdje gospodo nije jasna podjela nadležnosti onda ne znam gdje jeste. I ako neko misli da treba da mijenjamo ustavne odredbe mimo Ustavom zagarantovane i utvrđene procedure, onda se prevario. Dalje, ja ne bih obrazlagao amandmane, ali sam voljan u svakom slučaju da, oni koji se neslažu, nisu saglasni sa onim što piše, govore šta je to anahrono u onom što piše, a šta je to dobro u onom što je u tekstu zakona. Ja jedino tako mogu da prihvatam dobronamjernost a i struku, uvažavajući i struku pravnika i bilo čiju drugu. Obzirom da se takvim jezikom i takvim argumentima ne govori u ovom parlamentu, onda očito gospodo ja mogu da izaberemnačin da ćutim, jer jednostavno i nije teško zaključiti, da ovdje argumenti nisu ni važni. Vi dobro znate i nema potrebe da se oko toga nagađamo da je i u članu 7. uzurpirana nadležnost i u članu 16. također je jasno da je prekršen Ustav i u članu 34. i ja tražimpoštovanje Ustava. Obzirom da imam osjećaj da će se ovdje glasati srcem a ne umom, molio bih gospodina predsjedavajućeg da kanališući ovu raspravu traži od svakog od nas ponaosob obrazloženje zašto to predlaže i koji su to argumenti. Dakle, na primjeru amandmana broj 1. potpuno precizno je kanalisano da bi zakon trebao da samo reguliše materiju iz nadležnosti institucija BiH. Da ne oduzimam vrijeme, vrlo rado ću razgovarati i braniti moje argumente, uvažavajući i druge, ali na konkretnom primjeru na konkretnom članu ili dijelu člana, ali da sad uopšteno govorim nemam namjeru.
Hvala. Ko se javlja za riječ? Niko. Pošto se niko ne javlja za riječ, rasprava je završena. Molim poslanike da se izjasne. Pred nama je zakon o koncesijama BiH u prvom čitanju, što znači da se odnosi na rasprava i glasanje na neophodnosti i principi na kojima je prijedlog zasnovan. 39 Dakle, prvo čitanje Prijedlog zakona o koncesijama. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Hvala. Potrebno je entitetsko glasanje. Je li prošao? Moramo ići u entitetsko glasanje. Po entitetima. Ko je iz Federacije BiH za? Hvala. Ko je iz RS za? Hvala. Molim izvještaj. Prisutno 34 – za 24 – protiv 2 - suzdržano 7. Glasanje po entitetima. Federacija BiH za 22 – Republika Srpska 3. Usaglašavanje. Prelazimo na sledeću tačku 12. dnevnog reda. Ad.12. Rezolucija o regulisanju pravnog statusa institucija nauke i kulture u BiH – podnosilac Prijedloga rezolucije je kolega Sead Avdić Dobili ste tekst rezolucije. Otvaram raspravu. Da li predlagač rezolucije želi da obrazloži? Ko se javlja za riječ? Izvolite.
Predsjedništvo, dame i gospodo, prije svega nešto o rezoluciji, članom 121. je jasno rečeno da se rezolucijom mogu izraziti, može stav o relevantnim političkim pitanjima, socijalnimp roblemima i potrebama i utvrditi političke smjernice, koje će provoditi Predsjedništvo BiH, Savjet ministara BiH ili druge institucije Bosne i Hercegovine. S tim u vezi želim da podsjetim da je Ustavom članom 3. tačka 1. i 2. Ustava BiH decidno utvrđene nadležnosti institucije BiH i nadležnosti entiteta. Tačkom 5. navedenog čalan utvrđeno je da će BiH preuzeti nadležnosti u onim stvarima u kojima se o tome postigne saglasnost entiteta. Kako je u konkretnom slučaju riječ o stvarima koje nisu u nadležnsoti institucija BiH, te je neophodno da se na entitetskom nivou postigne minimum saglasnosti po ovom pitanju, odnosno, kakav će status imati institucije nauke i kulture u bivšoj Bosni i Hercegovini? Zato smatram da u tom pravcu RS i na nivou Federacije BiH, trebaju kroz te saglasnosti da traže najbolja rješenja. Koliko mi je poznato u RS neke aktivnosti kao u slučaju rješavanja statusa Akademije nauke i umjetnosti BiH, riješen status Arhiva bivše BiH uz prethodnu saglasnost koja je bila u entitetima. Prema tome, način rješavanja predloženi ovaj način rješavanja putem ove rezolucije je, po meni ne prihvatljiv, s obzirom da nema uporište u Ustavu BiH, odnosno nije ispunjen osnovni preduslov a to je saglasnost entiteta na tome naglašavam suštinu u ovoj diskusiji. S druge strane opet obrazloženje da BiH ne može uspješno razvijati se u zajednicu evropskih država bez svojih «institucije nauke i kulture», ne može, smatram naići na podršku, ako se pođe od činjenice da je BiH država sastavljena od dva ravnopravna entieta, što će reći da institucije nauke i kulture na entitetskom nivou isto tako mogu i te kako da afirmišu, razviju, prezentiraju itd. kulturni, naučni identitet BiH kao države i kao demokratske države. Na kraju predlažem, da kad govorimo o rješavanju ovog statusa, ovog vrlo važnog pitanja i predlagača potpuno razumijem u najboljoj namjeri, znači da to pitanje pokrene i da se riješe. DA bi se ovaj razriješio status predmetnih institucija, tu moramo maksimalno 40 uvažavati interese entiteta i njenih institucija. I zato još jednom molim da predlagač to ima u vidu, prije svega kako je to Ustavom regulisano, a da se prepusti to entitetima da to pitanje riješe, kao što su već i do sada rješavali o nekim institucijama nauke i kulture. Što se tiče same rezolucije, mislim da se ovo ptianje rezolucijomne može riješiti. Hvala.
Hvala gospodine Gligoriću. gospodin Avdić. Predlagač ima prednost.
Koleginice i kolege, poštovani gosti, ja sam osjećao potrebu kao i veliki broj ljudi sa prostora BiH da se pokrene ovo pitanje. Sam čin rezolucije je, daje političke smjernice i nema nikakve daljnje domete u smislu uzurpacije bilo kakve ovlasti entiteta ili, jednostavno povređivanja Ustava BiH. Većina ovihinstitucija je zatečena potpisivanjem Dejtonskog sporazuma i mi to dobro znamo i u tom kontekstu je nužno potaknuti rješavanje statusa ovih institucija, što znači ovim institucijama se moraju ponuditi zakoni o jednostavno, od Akademije nauke i umjetnosti do jednostavno institucija koje su ovdje navedene i ovog doma i Doma naroda je, da se opredijeli za ili protiv, respektujući interes entiteta itd. Znači, dometi ove rezolucije nemaju namjeru da jednostavno mijenjaju ili uzurpiraju ovlast entiteta. To je jedna dimenzija. Druga dimenzija jeste da su ove institucije već trajale i zatečene potpisivanjem Dejtonskog sporazuma. I u tom kontekstu smo dužni i obavezni ovih proteklih šest godina bili da Vijeće ministara predloži zakone o jednostavno uspostavljanju ovih institucija ili da odbije jednostavno i da te institucije mora im se reafirmirati status ili jednostavno ugasiti s aspekta funkcioniranja na nivou BiH. Sada imamo neregularan i neriješen status ovihinstitucija. U ovom kontekstu mislim da ove političke smjernice koje su ovdje date, jednostavno nemaju neke daljnje domete u smislu da samo aktueliziraju i potaknu i da jednsotavno potaknu Vijeće ministara da predloži zakone o statusu ovih institucija koje su zatečene potpisivanjem Dejtonskog sporazuma. Znači, dometi su dotle, a da se i diskutirati po meni o članu 3. i o članu 5. ove rezolucije koji m ogu biti za neke konkretne itd. nisu suštinski bitni za rezoluciju. I u tom smislu ja mislim da ne bi trebalo to poistovjećivati sa kršenjem Ustava BiH. Objektivno Vijeće Evrope, Savjet Evrope će ukazati i onih 91 uvjet koji smo potpisali da ćemo u postprijemnom periodu početi ispunjavati, upozoriće da su neke od ovih institucija, a ja bih rekao sve ove koje sam naveo ovdje bitne za funkcioniranje jedne države i u tom kontekstu sigurno da će biti potrebe za sagladavanjem, odnosno verifikacijomo vih institucija. Znači, plediram da se Parlamentarna skupština BiH, na prijedlog Vijeća ministara, kroz zakonske projekte opredijeli za ili protiv ovih institucija i ništa više. Hvala vam.
Hvala vam. Gospodin Kulenović Salih.
Dame i gospodo, gospodin Avdić je od prilike rekao skoro suštinu onoga što sam ja mislio reći vezano za ovu tačku dnevnog reda. Ja sam još davno kao član Parlamenta ... da se, zaista, riješi status ovih ustanova na nivou BiH. Ja uvažavam i entitetske zahtjeve, uvažavajući i Ustav, ali, zaista, sve ove kuće, odnosno ustanove u oblast kulture i nauke, koje 41 su navedene u rezoluciji, one su egzistirale kao ustanove od republičkog značaja. Žalostno je što do sada nije riješen njihov status. Zaista se radi o svim ustanovama koje su prikupljale, koje su sačuvale i koje prezentiraju, ne samo našoj javnosti nego i svijetu čitavu kulturno- historijsku baštinu, ne samo države BiH nego i ovog dijela jugoistočne Evrope. Stoga ja mislim da ne bi trebali imati nikakvu dilemu kada je u pitanju ova rezolucija. Ja sam je shvatio kao nešto što će biti kao katalizator da će ubrzati proces kod Vijeća ministara i nadležnih za donošenje odgovarajućih zakonskih projekata koji će regulisati ovo pitanje. Isto tako, ja mislim da bi ova rezolucija trebala biti otvorena i eventualno još za neke ustanove iz entiteta za koje entiteti smatraju da treba da budu kuće na nivou države. Hvala vam.
Hvala gospodine Kulenoviću. Ko se javlja za riječ? Niko. Konstatujem da je rasprava završena. Prema Poslovniku treba da se izjasnimo glasanjem o rezoluciji. Glasa se o predloženoj rezoluciji, a to je rezolucija o regulisanju pravnog statusa institucija nauke i kulture Bosne i Hercegovine. Ko je za predloženi rezoluciju? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Hvala. Potrebno je entitetsko glasanje. Ko je za iz RS? Hvala. Ko je za od poslanika iz Federacije BiH? Hvala. Molim izvještaj. Glasalo 32 – za 23 – protiv 8 – suzdržan 1 poslanik. Po entitetima. Federacija BiH za 20 – RS za 3. Usaglašavanje. Kolegij kao komisija. Sledeća tačka to je 13. Ad.13. Izvještaj o obavljenoj reviziji za 2000.godinu za Državnu grnaičnu službu Ministarstvo za trezor institucija, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvo za evropske integracije, Ustavni sud i Regulatornu agenciju za telekomunikaicje Gospodo poslanici, dobili ste izvještaj o obavljenoj reviziji navedenih državnih institucija za 2000.godinu. Također ste dobili izvještaj Komisije za finansije i budžet o razmatranju ovog izvještaja Kancelarije za reviziju. Na sjednicu je pozvan predstavnik Kancelarije za reviziju. Da li je tu? Dobro, hvala. Gospodo, da li izvjestilac ispred Komisije za finansije želi da se obrati? Izvolite gospođo Zaćiragić. Hoćete li vi u ime Komisije.
U ime Komisije, samo ću se kratko obrtiti. Neću vam oduzimati puno vremena. Ovo je drugi put da Komisija za finansije i budžet razmatra izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH. Predmet sadašnjeg razmatranja ste čuli od predsjedavajućeg. Komisija je nastojala da kroz prihvaćeni metod rada sagleda sve aspekte izvještaja. Cilj ovakvog rada je da se ukaže na propust i time poboljša rad institucija BiH. Treba imati razumijevanje za teške okolnosti u kojima su pregledane institucije radile, ali i konstatovati da su učinjene greške koje treba otkloniti. Pri ovome Komisija se nije bavila pitanjem odgovornosti, jer to nije u domenu 42 njenog rada. Izvještaj su sačinjeni za svaku pregledano ministarstvo, institucije posebno i na kraju su dati prijedlozi za prevazilaženje nedostataka. Nedostaci se mogu tipizirati kao: povreda zakonske procedure kod nabavke stalnih sredstava, greška kod sistema uprvljanja budžetom, bilo da se radi o prekoračenju planiranih sredstava budžeta u ukupnom iznosu ili da se radi o prekoračenju pojedinih stvki u budžetu, nedostaci u vođenju knjigovodstva i nedostaci u sistemu interne kontrole. Komisija je u svojim izvještajima dala i preporuke za otklanjanje nedostataka. Moram konstatovati da su u toku neke aktivnosti u tom pravcu, to se vidi iz usvojenog godišnjeg izvještaja o radu Vijeća ministara za 2001.godinu i nato ukazuje i Prijedlog zakona o izvršenju budžeta institucija BiH za 2002.godinu i predloženi budžet. Treba nastojati da ovaj predstavnički dom i Komisija za finansije i budžet ubuduće prate učinjeno, kako bi se svi nedostaci otklonili. To je i krajnji cilj svih ovih aktivnosti. Ja bih molila još ovaj predstavnički dom da i ubuduće daje podršku Uredu za reviziju, jer mislim da bez podrške Parlamenta Ured za reviziju neće sačuvati svoju nezavisnost, bilo materijalno bilo u drugom smislu. Meni je poznato da Ured za reviziju radi u vrlo neuslovnim poslovnim prostorijama i to im otežava rad i dovodi u situacije možda da i ne naprave neke greške oko materijala i ostalo. Ja bih predložila da Parlament ubuduće povede računa, da se pitanje smještaja Ureda za reviziju riješi i da se primijeni Zakon o trezoru, prema kome Ministarstvo za trezor ne može umanjiti sredstva ni po kom osnovu Uredu za reviziju, ako je ta sredstva odobrio Parlament. Hvala vam.
Hvala kolegice Zaćiragić. Zaista, rad Komisije zaslužuje pohvalu na velikom trudu, ali vi ste u ime Komisije izvjestilac, u ime čitave Komisije, zato otvaram rasprvu. Da li se neko od poslanika javlja za riječ? Gospodin Kovačević.
Dame i gospodo, ja ću vrlo kratko. Prvo da kažem, mi smo sa ovim izvještajima dosta zakasnili, jer vidite da su izvještaji o reviziji za 2000.godinu, a pred nama su treblai da se nađu izvještaji o reviziji za 2001.godinu. Mi analiziramo sada ove izvještaje za onaj ministrski savjet i ministre koji su davno otišli odavde iz ovih redova, umjesto da analiziramo rad sadašnjih ministarstava, ministara itd. Međutim, moralo se sa nečim poći. Prema tome, pošto do sada taj institut revizije nije bio uspostavljen dobro je da je izvršena revizija i za 2000.godinu, ali po njima treba i preduzimati određene mjere određene institucije od tužilaštava itd. Treba da odrade sad svoj dio posla po tim izvještajima a ne da ti svi izvještaji ostaju mrtvo slovo na papiru. U tom kontekstu, mi smo kao Parlament pružamo punu podršku Institutu za reviziju i smatramo da taj ured za reviziju treba čim prije da izvrši reviziju izvještaja za 2001.godinu, a vjerujem da će se stanje samim tim, da je do sada vršena revizija prethodna poprviti u poslovanju, u vođenjem trezora i pravljenjem izvještaja vođenjem određenih agencija koje prije nisu vođenje i prvilnost treba insistirati na provođenju tih izvještaja. Komisija Parlamenta koja je radila, ona je stvarno procedure provela po nekim standardima koji se provode u drugim zemljama na osnovu tih iskustava i budite uvjereni da je i Ured za reviziju i Komisija stvarno to savjesno, čestito odradila, ali, ako se tu stavi tačka a ne preduzmu se 43 mjere u institucijama sistema BiH dalje, onda to neće ništa valjati, to bi onda bio rad uzaludan, a da bi se odgovornost digla, nivo odgovornosti za učinjene, za finansijske prekršaje, za rad za raspolaganje budžetima u mnogim zemljama to su i krivična djela koja se najstrožije kažnjavaju. U nas to se zanemaruje, vi znate one slučajeve, evo imate i u današnjim novinama 25 slučajeva ima neriješenih od pojedinih ambasada, ministarstava itd. kod raznih krosnika budžeta. Samo ja smataram da treba donijeti jedan obavezujući zaključak da institucije sistema BiH znači tužilaštva u organima unutrašnjih poslova itd. da postupi da u budućnosti se takve stvari više nebi dešavale, to je sve u borbi protiv antikorupcije itd. Toliko i hvala.
Hvala gospodine Kovačeviću. Da li se još neko od poslanika javlja za riječ? Niko. Završavam raspravu. Molim da se izjasnimo, treba da se izjasnimo o izvještajima obavljenoj reviziji i o izvještaju naše komisije sa prijedlozima. Stavljam to na glasanje. Ko je za? Da li gospodin Kovačević glasa? Hvala. Ko je protiv? Niko. Ko je uzdržan? Niko. Prisutno 30 glasalo za 30. Konstatujem da je usvojen Izvještaj reviziji i Izvještaj Komisije. Dozvolite mi gospodo poslanici da izrazim zahvalnost našoj komisiji koja je uložila veliki napor, veliki trud da funkcioniše kao i druge komisije za finansije u parlamentima drugih zemalja. Hvala vam. Ad.14. Davanje saglasnosti – tu imamo tri tačke – tri dijela imali smo tu izmjenu. U međuvremenu od Predsjedništva BiH stigao zahtjev da se Dom izjasni o izjavi o pristupanju, o prihvatanju Statuta Svjeta Evrope Ovdje imamo tri tačke. a) Davanje saglasnsoti za pristupanje BiH i izjavi koja se odnosi na status Evrope Samo ću vas kratko podsjetiti. Davanje saglasnosti za pristupanje BiH i izjavi koja se odnosi na status Evrope. Samo ću vas kratko podsjetiti šta piše u dopisu Predsjedništva BiH. Svaka pozvana država postaće članicom kada se u njeno ime kod generalnog sekretara položi isprava o pristupu ovom statutu. Potrebno je da BiH dostavi generalnom sekretaru formalno pravni akt o pristupu BiH statutu Vijeća Evrope, kojim se zamjenjuje potpis i ratifikacija i izražava namjera ugovorne strane o pristupu. Podsjećam gospodo na član 3. Statuta koji glasi: «Svaka članica Savjeta Evrope priznaje načelo vladavine prava i načelo prema kome svaka osoba po njenoj jurisdikciji mora uživatiljudska prava i temeljne slobode». Član 4. «Svaka tako pozvana država postaće članica kada se u njeno ime kod glavnog sekretara položi isprava o pristupanju ovom savjetu». U pitanju je Statut Savjeta Evrope, koji je donesen u Londonu 5. maja 1949. godine i koji prihvataju sve zemlje koje su članice Savjeta Evrope. Gospodo poslanici, ko se javlja za riječ? Niko. Rasprava je završena. 44 Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Da li gospodin Banjac glasa za? Hvala. Ko je protiv? Gospodin Šarganović je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Molim izvještaj. 31 je glasao za od 31 poslanika. Konstatujem jednoglasno je Predstavnički dom prihvatio izjavu, odnosno dao saglasnost na ispravu o pristupanju Bosne i Hercegovine Statutu Savjeta Evrope. Ovo je gospodo veliki korak za BiH i za ovaj dom i naše je veliko zadovoljstvo što je to učinio prvi dom a ne Dom naroda. Ovo će omogućiti gospodinu Belkiću da potpiše izjavu u Strazburu. Sledeća tačka jeste, b) Davanje saglasnosti za ratifikaicju sporazuma o slobodnoj trgovini između BiH i Savezne vlade, Savezne Republike Jugoslavije Gospodin Mijatović je, čini mi se postaivo pitanje. Gospodine Mijatoviću može biti tehnički propust i ja mislim da jeste, ali nije na našoj strani, jer sporazum tačno ima tako ime. Sporazum o slobodnoj trgovini između BiH i Savjezne vlade Savezne Republike Jugoslavije. Ja bih, naravno, uvažio vašu primjedbu. Mislim da je na mjestu, ali stvar je takva kakva jeste, tako se sporazum zove. Ovdje smo dobili pismo od ministra dr Azre Hadžiahmetović, u kome insistira da se taj sporazum, da damo saglasnost i od ministra, zamjenika Civilnih poslova gospodina Blagojevića. Ko se javlja za riječ? Niko. Stavljam na glasanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molimi zvještaj. 31 poslanik prisutan – 31 glasao za. Konstatujem da je data saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između BiH i Savezne Republike Jugoslavije. c) Davanje saglasnosti za protokol o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske Ko se javlja za riječ? Gospodin Tošić, izvolite.
Bilo je malo nesporazuma i u startu a izgleda i danas na Proširenom kolegiju. Ja sam prenio ono što me zamolio kolega Bilbija koji je danas službeno odsutan, a on je i na prošloj sjednici ili pretprošloj tražio da ovaj sporazum prođe kroz Ministarski savjet, jer je to sporazum koji je potpisala Bosna i Hercegovina prije potpisivanja Dejtona sa Vladom Turske. Iz tih razloga, znači tražilo se samo proceduralno da to potvrdi ili ne potvrdi Ministarski savjet i zbog toga sam ja danas i na Proširenom kolegiju intervenisao i mislim da proceduralno danas nije ni trebalo da bude ovo na dnevnom redu, jer niko nije to ni predložio ...
Imamo ovdje, zaista, jedan problem. Problem je u tome da je ovo već jedanput bilo i traženo je da ovo ide preko Savjeta ministara, s obzirom da je sporazum potpisan prije Dejtona. Dakle, nije sporazum sadržaj čini mi se nego je samo datum. Jer kulturna saradnja ne može biti sporna, međutim u pitanju je datum. Ovdje imamo prijedlog od Pedsjedništva, 45 imamo, ako postoji opasnost ili mogućnost da ne prođe, onda je možda bolje da ga skinemo da tražimo od Savjeta ministara da ne blokiramo stvar. Ja vas molim da tako uradimo i da tražimo da Savjet ministara pripremi za narednu sjednicu. Msilim da je to bolje da ne bi tu zakovali kod jednog sporazuma koji je pitanje kulturne saradnje. Gospodin Avdić. Nije Savjet ministara potvrdio nego Predsjedništvo.
Dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, pa pogledajte zadnju stranicu ovog teksta sporazuma član 16. potpisao za Vijeće ministara dr. Zlatko Lagumdžija, predsjedavajući Vijeća ministara u to vrijeme a s druge strane Vlada Republike Turske predsjednik Demirel. Da li treba drugi komentar i šta treba još tražiti od Vijeća ministara. Predložili su nam dokument koji trebamo ratifikcirati i ništa više. Evo ga ima datum ovdje.
Gospodin Šarganović pa gospodin Banjac.
Ja mislim da upravo danas je krenula izgradnja srušenog mosta u Mostaru. Investicija teška nekoliko miliona dolara. To radi u značajnom iznosu Republika Turska. Mene zanima da li sve ono što je dobro da BiH, bez obzira na datum, bez obzira kad je to bilo. Da li to, ako je dobro za građane BiH kome to smeta. To me zanima. Ovdje nema Vijeća ministara, izgleda neko gleda kad je tu Vijeće ministara, kad nije i onda da izađe da kaže sad baš mi tu treba ... bez obzira koliku štetu treba da pretrpi svaki građanin ove države, čitava BiH pa i mi sami koji ovdje sjedimo. Smatram stvarno da ovo nije bilo potrebno uvaženom mom prijatelju predsjedniku Kluba poslanika jedne od jačih partija da na ovom malom da kažem ... zapne i kaže pao je kaže zapeo mu behar. Ne treba na tome.
Mirko Banjac. Pa vi ste se javili gospodine Banjac. Pa gospodin Mijatović ako sam dobro vidio. Ne znam ako vi imate problema sa SDS-om, ja imam odavno.
Molim vas, poštovana gospodo, mislim da, ja sam srećan kad bilo ko sa ovih prostora uspostavlja kulturne ili odnose iz oblasti kulture, jedno su jedni, drugo su drugi, ali je, molim vas, ovdje je jedan proceduralni problem i dajte da to kao ljudi riješimo. Ovo je '94. godina, ratna godina. Vi znate tadašnje bilo čije apetite, apetite jedne ili druge zaraćene strane u smislu statusa BiH tada i ostalo. Ja nikad ne mogu prihvatiti da je tada BiH bila ova sada BiH. Ova sada BiH je stvorena u Dejtonu voljom međunarodnih subjekata i voljom svih predstavnika naroda u BiH. Naravno, kompromis je bio prisutan i Bogu hvala da jeste. Dakle, kao čovjek i poslanik nemam nikakvvu zadršku u vezi sporazuma i njegovog sadržaja, ali obzirom gospodo ako se sutra pojavi neki sličan sporazum sa druge strane iz tadašnje BiH koja nije identična današnjoj. Današnja BiH je nastala u Dejtonu, zbog toga, evo nemam ništa protiv, neka ovaj parlament bude potpisnik tog sporazuma sa Republikom Turskom ako smatra da je to put i neka to formalno verifikuje sadašnji saziv Savjeta ministara. 46 Ako vi mislite da neko ovdje ima nešto protiv, nemojte tako, ali molim vas, da poštujemo, da tada nisu bili riješeni niti međunacionalni problemi, niti status BiH onakav kakav je danas i nemojte kazati da jeste. Iz tih razloga mislim da niko ovdje, naravno nema ni jednu jedinu riječ zadrške za sporazum i njegov sadržaj, ali vrijeme, tada je Zlatko Lagumdžija bio neki drugi predsjednik nekog drugog organa i ja to stalno ponavljam da je to bio Zlatko Lagumdžija pravi, onaj Zlatko koji je danas drugi Zlatko, a možda je isti Zlatko. Je ne znam koji je, ali bih ja želio da to danas bude verifikovano. Ja bih volio da to bude verifikovano gospodo na sdašnjem Vijeću ministara BiH, bar formalno, jer suštinski očito nije potrebno, a da onda Parlament da svoj pristanak na verifikaciju kao Parlament ili da Parlament preuzme obavezu i potpiše. Ako je tako ...
Hvala gospodine Banjac. Gospodin Mijatović.
Gospodo predsjedavjući, uvažene kolege, ja stvarno imam finu namjeru. Nemam stvarno protiv sadržaja niti bilo kakvog sporazuma sa bilo s kim sa bilo šta. Ja iz prostog razloga, ja sam npr. glasao da ovo dođe na dnevni red. Pa su pojedini pogrešno protumačili. Ako smo ljudi lako je otkloniti sve nesporazume. Jednostavno greška je stvarno u proceduri. Ja ne bih želio ništa dalje diskutovati. Mi smo ovo dobili faksom kao dnevni red i nije ga bilo u dnevnom redu i ispada sada neko kao da ga s nebesa stavlja u dnevni red a to je nepotrebno. Nepotrebno je da ne bi imali nesporazuma. Evo ja unaprijed kažem da ću glasati za taj sporazum i evo samo neka se pusti po proceduri da to dobijemo kao ljudi. Apsolutno ništa nemam protiv sadržaja tog sporazuma i vjerujte drago mi je što je to sa Republikom Turskom stvarno. Istinski govorim. Samo neka bude po proceduri.
Gospodin Abdurahman Malkić, pa gospodin Borić Adem.
Kolege poslanici, ja imam dnevni red koji sam dobio, takođe faksom. Ovdje jasno piše davanje saglasnosti na ratifikaciju Protokola o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Svjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske. Uopće nepiše da je potpisan '94. i tad bi vjerovatno bilo onda između Vlade Republike BiH. Piše Savjeta ministara. Kako nije potpisao ga Zlatko. Ne vidim potrebu da sad otvaramo diskusiju.
Adem se javio prije za riječ.
Ja bih ispred Kluba. Da izađemo iz ove pomalo neprijatne situacije. Dakle, ispred kluba ja bih podržao da se povuče ovaj papir. Mi danas nismo u ovom Parlamentu krupnija pitanja mogli da riješimo pa jedna kulturna saradnja pa makar i sa Turskom neka sačeka malo.
Hvala gospodine Boriću. Gospodin Sead Avdić. 47
Ne mogu da se otmem utisku da nismo dijelom pročitali preambulu sporazuma. Ovo je preambula sporazuma. Dakle nije član sporazuma. Čitam preambulu sporazuma ovo što je sporno. Kaže, uzimajući u obzir odredbe a posebno pozivajući se na član 12. Protokola koji je nekad potpisan, Protokola o kulturnoj saradnji između Vlade Republike Turske i Vlade Republike BiH koji je potpisan u Ankari 7. februara '94. godine. Znači poziva se dijelom na taj sporazum. Znači, aposlutno nema veze ovaj sporazum i tekst sporazuma sa tim protokolom koji je potpisan ratne '94. godine ljudi i apsolutno ovo nije nužda da bude ovdje upreambuli. Nije nužno. Zad to treba da ga izbacimo da se saglasimo sa Vijećem ministara itd. znači nije nužda ova intervenicja. Nije sporazum potpisan tada i tada, nego sporazum je potpisan za vrijeme aktualnog mandata Lagumdžije kao predsjedavajućeg Vijeća ministara i mandata Vijeća ministara a piziva se na protokol koji je nekad potpisa. Jeste. Piše sasvim jasno.
Je li to replika gospodine Tošiću. Krivi navod izvolite.
Je li ovo potpis gospodina Lagumdžije ili Izetbegovića? Kada u kom prarlamentu i gdje?
Potpisi jesu slični, nema dileme.
Je li ovo Izetbegovićev potpis.
Jeste. Ne može Izetbegović potpisati za Vijeće ministara. Nije tačno. Nije bilo Vijeća ministara za vrijeme rata ljudi moji šta vam je. Znači, ne može biti Izetbegovićev potpis. Ne može biti. Ovo je Vijeće ministara. Vijeće ministara institucije nije bilo za vrijeme rata '94. godine.
Molim vas gospodo, došli smo do jedne situacije, gdje je, zaista, potrebno, ja vas molim ovo je vrlo ozbiljno kulturna sardnja između dvije zemlje. Recite gospodine Brka.
/govori sa mjesta i ne čuje se.
Nije mogao za Savjet ministara. Molim vas, ja vas molim minut. Ima ovdje, ovdje je, da raspetljamo stvari nema potrebe. Očigledno da ovdje postoji nesporazum oko potpisnika. Očigledno da je, gdje piše za Savjet ministra BiH gospodin Brka ako mu možemo vjerovati da zna tačno smatra da je ovo potpis gospodina Izetbegovića. S druge strane za Vladu Republike Turske, ja mislim da je potpis Demirel, a ja mislim da je to bio predsjednik Turske. 48 Dobro, nije to bitno. Stvar je vrlo jednostavno, da mi ovo danas skinemo s dnevnog reda. Ovo je ozbiljno pitanje i da jednostavno tražimo od Savjeta ministara potpunu informaciju. Molim vas, znači riješili smo da očigledno da postoji nesporazum, jer po svoj prilici ovo nije potpis gospodina Lagumdžije a gospodin Lagumdžija i nije bio predsjedavajući Savjeta ministra '99. godine. Prema tome, '99. Savjeta minsitara. Molim vas, skidamo s dnevnog reda i tražimo da Savjet ministara da potpunu informaciju ko je potpisnik, kad je i molim da se Dom izjasni. Ko je za, da tražimo informaciju od Savjeta ministara? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dozvolite mi da još nešto konstatujem. Ovdje nisu prisutni članovi Vijeća ministra gospodo i mi ne možemo dobiti informaciju da je neko od Ministrstva inostranih poslova prisutan ili iz Predsjedništva mi bi mogli dobiti informaciju. Hvala lijepa, idemo dalje. Sledeća tačka dnevnog reda jeste, Ad.15. Određivanje nadležne komisije za razmatranje prijedloga zakona o Novinskoj agenciji BiH « BH PRESS» To je prvi slučaj da se Kolegij Predstavničkog doma nije mogao usaglasiti ko je nadleđžna komisija. Tu postoje različita mišljenja. Eto, desilo se nakon godinu i četiri mejseca da Kolegij mora da se obrati Domu, nije to ni tako loše poslije toliko vremena. Šta je u pitanju? U pitanju je Prijedlog zakona o Novinskoj agenciji BiH «BH PRESS» predlagač u Predstavničkom domu gospodine Sead Avdić. Istovremeno je dat i prijedlog u Domu naroda, od strane delegata gospodina Ibrahima Spahića. U čemu je razlika? Razlika je u tome što smo na jednoj sjednici ako nešto krivo kažem molim da me isprvite. Raspravljajući o tome došli do različitih stavova. Gospodin Sead Avdić je, istakao da je po njegovom mišljenju nadležna komisija Komisija za ljudska prava. Ja sam smatrao i danas smatrm, kao što je i gosodin Avdić ostao pri svom mišljenju, ja smatram da je to Ustavno-prvna komisija, a ako se dobro sjećam i gospodin Ljubić je smatrao da je to Ustavno-prvna komisija. Gospodin Ljubić nije tu, a naš sekretar Doma gospođa Branka Todorović koja po službenoj dužnosti nama to priprema i na svakojs jednici Kolegija nam kaže svoje stručno mišljenje koja je to nadležna komisija, također je smatrala da je to Ustavno-prvna komisija. Mi smo nekoliko puta pokušali da se usaglasimo. Nismo uspjeli. Nema potrebe da se u tome ubjeđujemo. Naravno, može svak iznijeti svoje argumente. Potrebno je da se Dom opredijeli koja je to nadležna komisija. Ja ne mislim da je to pitanje tako veliko i tako značajno, jer to je tek početak komisijske faze. Još da kažem da ja ne smatram ovo političkim već formalno-prvnim pitanjem i molim da se ne daje politička konotacija, već da se to posmatra, po mom mišljenju, čisto prvno. Tu ste da nam pomognete ako smo pogriješili. Ja toliko, ja mogu kasnije obrazložiti. Izvolite, gospodin Avdić.
Ja se izvinjavam što često izlazim za govornicu i samo da se vratim na prethodni zaključak. Mislim da je krajnje neozbiljno da smo danas dobili ovakav sporazum i bez obzira na zaključak Predstvničkgo doma, ja ću lično istražiti kojim putem je došao ovaj sporazum koji apsolutno nije bio sposoban, odnosno nije bio podoban za razmatranje na Predstavničkom domu Parlamentrne skupštine BiH i u tom kontekstu moje povjerenje prema predlagačima je, jednsotavno izigrano. 49 Drugo što želim da kažem, ja se slažem sa kolegom Mirjanićem. To je čisto pravna stvar. Uporište zašto sam ja to insistirao da to bude Komisija za ljudska prava i imigranicje, izbjeglice i azil, zato što je objektivno i u sporazumu koji je generirano u kancelariji OHR- a,nedavno o ustavnim promjenama sasvim jasno istaknuto i transparentno da je informisanje temeljno ljudsko pravo i da je to vitalni nacionalni interes. Što znači, slijedom toga i slijedom Poslovnika o radu Predstavničkog doma i slijedom Evropske povelje o ljudskim prvima i temeljnim slobodama smatram da je informiranje objektivno jedan od elemenata i temeljnih ljudskih prava ljudi građana i naroda i u tom kontekstu je, nužno, odnosno upućujem se i branio sam taj stav da je nadležna Komisija za ljudska prva, izbjeglice, imigraciju i azil. Bez ikakvih konotacija to može biti Ustavno-pravna komisija, ali evo mislim, ja se slažem da je to čisto formalno-prvno pitanje, s argumentacijom i jednom i drugom pa nek se Dom izjasni.
Hvala, ja bih molio samo da ja kažem moj argument kao i kolega Avdić u jednoj rečenici i ništa više, zato ću izaći za govornicu. Moj argument zasniva se na članu 36.stav 2. to je član koji se odnosi na Ustavno- pravnu komisiju, gdje piše: Komisija razmatra pitanja koja se odnose na: pa onda na kraju, te druga pitanja iz nadležnosti Doma koja nisu u ndležnosti drugih komisija. Ja smatram da ovo nije po pitanju nadležnosti drugih komisija i da iz tog razloga je u nadležnosti Ustavno-prvne komisije, ali nijeproblem, neka se Dom izjasni, nije to nikakvo ... Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Tošić. Ja se izvinjavam ako nekog nisam vidio. Izvinjavam se Bahrija Osmanović. Nisam vidio jer sam bio za govornicom kolegice Osmanović.
Gospodo, ja sam očekivao i malo oštriju, oštriji komentar gospodina Avdića i izvinjenje gospodina Šarganovića jer, jutros sam na Proširenom kolegiju upravo ukazao na ovo. Skinuli smo bili sa dnevnog reda, upravo da se ne blamiramo ovdje oko ovoga, jer treba ispoštovati svakog našeg kolegu poslanika, koji je već ranije ukazao na nešto. Ja sam i danas pomenuo da je to bio kolega Bilbija i sad smo vidjeli da ono o čemu smo raspravljali da apsolutno nismo bili protiv. Da nas pogrešno neko ne shvati Republike Turske, ali i da se tako olako ne lijepe etikete. Drugo nije mi jasno, da mi ne možemo da shvatimo ovolike godine, da ništa ne možemo ovdje urditi bez konsenzusa i uporno, da ne kažem predstavnici Alijanse pokušavaju da na mala vrata ono što se ne dogovori na Kolegiju ni na Proširenom kolegiju ovdje računajući pred medijima i javnošću, predstavnicima međunarodne zajednice i OHR-a da će, da nekako prođe, da će uz neku varijantu preglasavanja hoće li biti 9 – 10 ili neće biti nešto proture. Ne znam zašto nam je cilj i zašto idemou tom pravcu. Još jedanput, evo dokaz toga je da na Kolegiju se nismo mogli dogovoriti oko banalne stvari koja je komisija u ovome trenutku nadležna i kako dalje pripremiti materijal za Skupštinu. U tom pravcu, još jedanput apelujem, poštujmo konsenzus, jer bez konsenzusa u BiH nema napretka. Svaka druga varijanta, apsolutno nekada i može proći, ali neće donijeti ono što želimo mi, a mi želimo prosperitet BiH, ali uz poštovanje i građana a u onome i Vijeću naroda. I u tom pravcu, moj apel na završetku današnje sjednice dajmo da ono što dogovaramo na Kolegiju, na Proširenom kolegiju da se tu usaglasimo i da ovdje ne maltretiramo jedni druge. Hvala. 50
Hvala. Replika gospodin Šarganović.
Ja msilim da uvaženi poslanik Tošić uopće nije imao razloga da smatra da ja treba da se nešto da se izvinem jer ništa mu ružno nisam ni rekao. Ali, smatram da je i on sad potvrdio ono što sam ja rekao, a to je da je nama svima u interesu da se ovaj sporazum potpiše. Ja sam shvatio uvaženog svog kolegu poslanika, da će i oni, da će i on glasati za ovaj sporazum. S tog aspekta nisam vidio ja razloga za odgađanje i sad tvrdim da nisam vidio, mogli smo ga uslovno usvojiti.
Ne može, nema uslovnog usvajanja gospodine Šarganoviću.
Što se tiče namjera, što se tiče konačnih namjera, smatram da su i njegove nakon sad drugog izlaska namjere bile iste kao i moje, a to je da se taj ugovor bezuslovno treba potpisati. Smatram da tu nema potrebe nikakve druge, neko drugo tumačenje i meni je to izuzetno drago da je tako raspoloženje od uvaženog kolege Tošića.
Uvažena kolegica Bahrija Osmanović.
Uvaženi predsjedavajući, ja bih prvo morala da znam na kojoj smo mi tački dnevnog reda. Ja mislim da smo na posljednjoj a to je o Prijedlogu zakona o Novinskoj agenciji, koji je ponudio gospodin Sead Avdić. Vi ste sad prije mene, mi smo zaključili tu tačku dnevnog reda na kojoj je bilo sad govora, gospodin Šarganović i ne znam ko još. U istinu me iznenađuje da po prvi puta nakon toliko mjeseci Kolegijum nije mogao postići saglasnosti koja je to komisija nadležna da bi mogla razriješiti ovaj prijedlog zakona. U istinu me čudi da niste mogli postići saglasnost. Ja vidim da je to Komisija za ljudska prava, što ne znači, a u istinu pitam, ako ne može se povjeriti taj posao ovoj komisiji za ljudska prava mogu li dvije komisije da to razriješi. Može li to po Ustavu? Može li nam to sekretar da kaže. Samo jedna komisija. Ja stojim iza prijedloga koji je predložio gospodin Sead Avdić.
Hvala lijepa što podržavate. Gospodin Mijatović.
Po mom mišljenju ovom problemu se može prići na sasvim drugi način i naći prvo rješenje. Ja zaista cijenim napore svakog poslanika koji pojedinačno predloži neki zakonski projekt. To dozvoljava i naš .... i naš poslovnik. Međutim, lično što se tiče ove oblasti iz koga je ponuđen zakon. To je izuzetno složena oblast i ona jednim ovako pojmom se kaže da je to oblast komunikacija i to je izuzetno široka oblast. Kolege iz Ustavne komisije sjećaju se da 51 smo mi voditi sličnu raspravu koju ja neću ovdje sada ponoviti. To je oblast koja se tiče ... pa preko pisma, pošta, telekoma, pomorskog saobraćaja, saobraćaja itd. To je bez sumnje jedna od najznačajnijih oblasti koju bi morao pokriti nekakav krovni zakon BiH. U tom smislu poduzete su, mi imamo sad, nažalost, sledeću pojavu da baš od pojedinaca poslanika imamo u parlamentarnoj proceduri veliki broj zakonskih projekata ove vrste. I vjerujte ja dobronamjerno hoću da ukažem da je to s jedne strane znak da zaista od kompetentnih institucija, ne sporim kompetentnost poslanika po tom pitanju. Ali gledajte zaista daleko jaču težinu bi imalo to da predlaže Savjet ministara ili ovaj jer su zato potrebna šira sagledavanja ovome parlamentu. Tim povodom npr. šta sam rekao da je zastupljeno sledeće, ja mislim da ne bi bilo problema. Ja koliko znam na nivou Bosne i Hercegovine formirana je nezavisna agencija za telekomunikacije. Nemojte me hvatati za riječ, ja ne znam kolike te komisije imaju i vjerujte da to savremeni pristupi i vidjećete mi ćemo bivati u prilici, evo mi smo još jedan zakonski projekt usvojili ovdje zakon o prenosu ...gdje je državna regulatorna komisija za prenos električne energije itd. To se potrebe Bosne i Hercegovine. I gledajte, htjeli vi ili ne ovaj zakon ma bio i najidelaniji on će morati dobiti saglasnost te nazvisne državne komisije koja garantuje nezavisnost itd. itd. E, gledajte da je to predložio Savjet ministara on bi to znao, on bi morao znati i dobio bi saglasnost itd. i onda ne bi bilo problema da uđe u parlamentarnu proceduru. Ja da ne bi duljio ja sam više izišao da ukažem na nekakav način rada gdje mi ne bi dolazili u ovakve drastične suprotnosti i trošili vrijeme itd. Neću ni da kritikujem da ispadne Savjet ministara, ali neko mora ako hoćemo da saštimavamo stvari voditi o tome računa i poštovati nekakvu proceduru koja doduše nije strogo propisana. Ali ako je nepoštujete i ako je ne znate nećete nikada doći do kvalitetnog rješenja. A evo da konkretno kažem Parlament ima pravo i na ovakav način da odredi koja je to komisija, ali ja kao član Ustavno-pravne komisije evo reću da je bilo u najmanju ruku pošteno da to dođe na Ustavnu komisiju, a da ona u ime Parlamenta ili predloži Parlamentu taman i koja je komisija ako nije Ustavno-pravna komisija. No, neću na taj način da sporim i da mi neko replicira da nije moglo i direktno na Parlament da dođe, ali vidite kako to rasprava izazove i kako rješenje ćemo pronaći. Ja mislim da to nisu putevi i načini, a volio bi da slijedim one prave pomoću kojih ćemo dolaziti do nekih kvalitetnih rješenja u Bosni i Hercegovini.
Dobro. Ko se još javlja za riječ? Gospodin Gligorić.
Dame i gospodo nije nikakav problem što se Kolegij nije mogao dogovoriti. Toga može biti i ubuduće. Mi kao Parlament treba da se izjasnimo o tome i predlažem da poslije evo moje diskusije odmah se izjašnjavamo o tome. Ja smatram kao poslanik da je Ustavno- pravna komisija nadležna za ovo pitanje, jer u njenoj nadležnosti pod d. kaže - kontroliše javnu raspravu o predlozima amandmana na Ustav BiH ili nacrta zakona te obavještava. Pod d. – razmatra predloge zakona koje dom itd. Bez razlike o kom se zakonu radi uvijek Ustavno-pravna komisija na nivou Bosne i Hercegovine treba da dà svoje mišljenje. Mislim to je činjenica i istovremeno i ovaj prijedlog isto zakona o novinskoj agenciji trebaju da se izjasne o tome. Inače sve društvene oblasti života regulišu se Ustavom negdje malo na kratko, a kasnije zakonom se razrađuje. U ovom slučaju na nivou Bosne i Hercegovine imamo 10 propisanih nadležnosti, a kada govorimo o ljudskim pravima to jeste segment u svakom zakonu, pa i zakonu o novinskoj agenciji. 52 Prema tome, moje mišljenje je kao poslanika jeste i ja ću se tako izjasniti da je to nadležnost Ustavno-pravne komisije, a ne Komisije za ljudska prava. Hvala.
Hvala gospodine Gligoriću. Da li se još neko javlja za riječ? Ako ne da idemo na glasanje. Ja ću pošto, dozvolite, ja ću prvo staviti na glasanje prijedlog da je to Ustavno-pravna komisija iz dva razloga. Što se dva člana izjasnila Kolegija zato, jedan je nažalost kolega Avdić, kako bi rekao ostao, molim, uzdržao se, ali u tom momentu kada smo se izjašnjavali je tako bilo. Ako nemate ništa protiv, ja bi to tako stavio pa neka se Dom izjasni. Ne mislim to, ne vidim da je to uopšte bitno pitanje. U pitanju je nadležna komisija. Da li se slažete da tako idemo na glasanje? Gospodine Malkiću izvolite.
Ja sam dizao ruku, vi niste vidjeli.
Mislio sam da je rasprava završena.
Ja se ispračavam u vaše ime što me niste vidjeli.
Ma nemojte se ljutiti, ne ljutim se ja na vas.
Ne ljutim se ja nav. Uvažena gospodo, obzirom da sam, danas smo dobili ovdje čitajući član 5. djelatnost novinske agencije i sagledavajući čime će se ona baviti, obzirom da se radi o svojevremenom prenosu odnosno informacija, dostavljanju informacija ili prikupljanju informacija što je jedan svojevrstan vid komuniciranja, kako medija sa narodom i političarima, tako i sa ostalim. Ja smatram, a na temelju člana 41. tačka d. da je ovo u obavezi Komisije za saobraćaj i komunikacije gdje se kaže – uspostavljanje i funkcioniranje zajedničkih i međunarodnih komunikacija. Šta ne slažete se? Ja mislim ipak da se radi o prenosu informacija, prikupljanju informacija, plasiranju informacija i da je to u obavezi Komisije za komunikacije.
Hvala vam. Mi nismo uvažili vaše mišljenje. Da smo mislili kao vi ne bi došlo do spora. Ovo je ipak novinska agencija. Izvolite gospodine Banjac. 53
Pa ja mislim da nije, sve ovo što je rečeno nije ni suvišno ni netačno. Oblast informisanja spada u oblast ljudskih prava, spada u oblast komunikacija i ima svoje pravno utemeljenje. Jednom riječju to je oblast koja bi bila između ovih komisija i imam kompromisno rješenje, a na to Parlament ima pravo da formira komisiju od ove tri komisije, predstavnika ove tri komisije i da je ovlastimo za ovaj zakon i time pređemo i preko nadglasavanja, da pređemo preko preglasavanja i na taj način bi došli do jednog pametnog rješenja i ovaj parlament ne bi bio u dilemi. A imam i, dakle imam i prijedlog obzirom da komisije imaju po devet članova da svaka da po tri svoja predstavnika i da dobijemo novi sastav od devet članova i riješimo taj problem bez ikakvih problema. Mislim, pazite, nemojmo reći da to nije oblast ljudskih prava, jeste. Nemojmo reći da to nije komunikacija, jeste, a nemožemo reći da to nema pravno utemeljenje i jedno i drugo i treće. Dakle dajmo u što kraćem roku da svaka komisija predloži po svoja tri člana i da izaberu. To je ad hok komisiju koja ima rješenje, ad hok komisija to može da riješi i da se na taj način riješi i ovo prevaziđe. Ja vam garantujem da je ovo oblast i ljudskih prava i komunikacija i pravna. Hvala vam.
Ovo bi moglo biti rješenje ako nam dopušta Poslovnik. Može. Ja mislim da bi to bilo dobro rješenje da izbjegnemo ovdje preglasavanje oko toga. Znate koja je komisija nadležna. To je tek početak komisijske faze. Možete gospodine Banjac izvolite. Samo kratko molim vas. Samo kratko.
Molim vas vrše pritisak ovi iznad mene na mene. Šalim se. Molim vas, mislim da je jako važno da taj zakon o informisanju, vi znate kakvo imamo informisanje u Bosni i Hercegovini. Vrlo loše i nije to na odmet da se dobro razmisli i da se dođe do jednog dobrog rješenja i zašto bježati od toga. Niste vi, ja sam siguran da ni u jednom entitetu niko nije zadovoljan onim što se događa u oblasti informisanja. Niko nije zadovoljan.
Molim vas prijedlog gospodina Banjca ima utemeljenje na članu 26. stav 2. Znate šta gospodine Banjac ja sam profesor pa vas gledam kao studenta, ali to shvatite kao kompliment za godine. Šalu na stranu. Mislim da možemo ići tim putem član 26. stav 2. Dom može svojim zaključkom na prijedlog poslanika ili klubova poslanika uspostaviti privremene, odnosno istražne komisije, ali da ne bi gubili vrijeme možemo li sad da vidimo koja su to tri člana svake komisije i da odmah formiramo tu komisiju. Izvolite gospodine Brka. 54
Ja se izvinjavam stvarno što uzimam vrijeme, ali nekad stićem dojam da samo kompliciramo, kompliciramo. Što nam to treba. Dajte odredite jednu komisiju, nije to uopšte važno koja od ove tri. Ja se nadam bilo koja da bude da će to kvalitetno uraditi. Nemojte, pazite nešto sad mi trebamo sazvati komisije pa da komisije odrede po tri člana.
Sad ćemo odrediti.
Nemojte tako, daj odredite komisiju, stavite na glasanje. Ja ne sumnjam da će bilo koja komisija to kvalitetno uraditi.
Hajmo sad napraviti komisiju.
Samo komplikujemo.
Nećemo gospodine Brka. Pazite. Imamo mi, da ne bi gubili vrijeme mi možemo odrediti. Kolega Šarganoviću oteli ste mi prijedlog iz usta. Možemo reći pošto su prva tri predsjednik i dva zamjenika. Iz ove tri komisije po predsjednik i dva zamjenika to je devet. I to je dobar sastav i mislim da nije sporan. Predsjednici ove tri komisije i njihovi zamjenici. Nije bitna imena. Zna se po funkcijama ko su to. Je li u redu? Molim vas. A vas devet izaberite predsjedavajućeg i zamjenike komisije. Stavljam prijedlog na glasanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala Molim službu ko je uzdržan? Nema veze reprezentacija, ovo je Parlament. Pustite reprezentaciju, ovo je državni parlament. Ovo je, državna institucija radi bez obzira na utakmicu. Pristuno 31, za 29, protiv 1, suzdržan 1. Konstatujem da je usvojen predlog. Ne trebam ponavljati. Ne treba entitetsko glasanje. Molim vas predlog je sledeći, pošto je više poslanika dalo razne varijante, a najviše je dao doprinosa nezavisni poslanik gospodin Banjac, onda je to ovako. Komisija koju čine 3+3+3 iz ove tri komisije Ustavno-pravne, za ljudska prava i za saobraćaj i komunikacije, s tim da su to predsjednici i zamjenici predsjedavajućih. Eto to je sastav komisije. Znači tačno se zna koji su to ljudi. Šta ćemo čitati imena. Znaju se koji su to ljudi, koji su zamjenici i predsjedavajući i tako smo pitanje riješili u skladu sa članom 26. Poslovnika. 55 Posljednja tačka dnevnog reda jeste Ad.16. Rezolucija o osudi terorizma na Bliskom Istoku i Balkanu Rezoluciju su podnjela četiri poslanika. Predlagači rezolucije su gospoda Mehtić Halil, Begović Muhamed, Momir Tošić i Mirko Banjac. Otvaram raspravu. Da li predlagači rezolucije žele da nam se obrate. Nema potrebe. Otvaram raspravu. ko se javlja za riječ? Moramo provesti proceduru. Ko se javlja za riječ? Čekajte. Vi se javljate. Gospodin Šarganović, molim da se isključi mobitel kod koga zvoni. Izvolite gospodine Šarganoviću.
Ja bi samo da pripomognem u smisaonom i tekstualnom dijelu, jer postoji grešaka. Pa na primjer, član 1. – Poučeni stradanjima naših naroda i građana u njihovoj skoroj prošlosti duboko smo potreseni najnovijim događajima na Bliskom Istoku i Balkanu. Poslije Bliskom Istoku treba da stoji i proteklim događajima na Balkanu u skoroj prošlosti, zato što na početku rečenice stoji u skoroj prošlosti. Tu je tačka. Poslije te tačke ide rečenica koja na kraju nema smisla ako se ne ubaci sljedeće – svakodnevni izvještaji, ja samo govorim o pravopisnim, gramatičkim i lektorskim greškama koje su se potkrale zbog brzine najvjerovatnije. Druga rečenica počinje velikim slovom – Svakodnevni izvještaji koji govore o desetinama poginulih civila među kojima je znatan broj djece i žena kao civilizovani i miroljubivi dio svijeta dižemo, treba kazati iza zareza primorali su ovaj parlament da dignemo svoj glas. Jer nema smisla iza zareza dižemo itd. Član 2. Polazeći od činjenice da problemi na ovim prostorima, ovaj član 2. odmah poništava onaj član 1. treba kazati – problemi na pomenutim prostorima u članu 1. traju decenijama. Član 4. Dostignuća, ne samo zapadne demokratije, nego svjetske demokratije. Ja bi u članu 5. dodao bi član 5., ali ja vidim da vi žurite na utakmicu, pa ne bi.
Gospodine Šarganoviću ne dopuštam da se pominje da će se mogućnost da se prekine sjednica državnog parlamenta zbog utakmice. Ja vas molim takva varijanta ne dolazi u obzir.
Ja se izvinjavam ako ste vi mene pogrešno shvatili. 56
Nisam, utakmica je vani, ovo je državni parlament. Rješavamo državne poslove i ako treba radimo noćas do 12.
Dobro. Onda predlažem član 5. U skladu sa usvojenim programom i mjerama za borbu protiv terorizma koji je ovaj parlament već usvojio, a na osnovu prijedloga Vijeća ministara, traži se aktivniji angažman svih državnih organa u borbi protiv terorizma.
Hvala. Gospodine Šarganoviću. Sjedite. Imam jedno pitanje za vas. Molim poslanike da prate. Ja ću pročitati član 121. koji se odnosi na rezoluciju da bude jasno. Član 121. stav 1. - Dom može rezolucijom izraziti svoj stav po relevantnim političkim pitanjima, socijalnim problemima i potrebama i utvrditi političke smjernice koje će provoditi Predsjedništvo BiH, Savjet ministara BiH ili druge institucije Bosne i Hercegovine. Stav 2. - svaki poslanik može podnjeti predlog rezolucije i predlog rezolucije biće razmatran na sjednici Doma osim ako Dom ne odluči da je potrebno da prethodno razmotri komisija. E, sad ono što je bitno. Član 22. stav 1. Predlagač itd. Amandman na predložene rezolucije podnose se u pisanoj formi u bilo koje vrijeme sjednice. Ako su to vaši amandmani izvolite ih podnjeti u pisanoj formi. Jer ja zaista ne mogu pisati to. E hvala gospodine Šarganoviću. Šarganoviću ja se ovdje ne mogu snaći. Ja se zaista izvinjavam. Dajte napišite gospodine Šarganoviću. Ovo je ovdje ispravljeno olovkom na tekstu predloga rezolucije. Ja se stvarno izvinjavam. Ko se javlja za riječ? Izvolite gospodo. Gospodin Banjac. Izvolite. Samo ja vas molim da vodimo računa 20 minuta 4 predlagača po 5 minuta.
80 minuta svaki pojedinačno.
Ali zajednička je rezolucija.
Ali smo svaki potpisali.
Piše molim vas. Ja vas molim gospodine Banjac. Predlagač rezolucije dobiće u trajanju do 20 minuta. Predlagač. A ovdje je kolektivni predlagač. Izvolite. 57
Onda oni moraju stati okolo pa ćemo svi.
Ako tako hoćete dopušteno je.
Molim vas gospodo. Ja ne vidim razlog da mi stvarno sada ovdje dopunjavamo tekst na način koji ne mijenja sadržaj ako ovdje lektori, a imamo ih bogu hvala, čini mi se troje smatraju da treba lektorski intervenisata, onda neka intervenišu. Na kraju svaki dokument koji usvoji ovaj parlament trebao bi da dobije lektorsku obradu. Ja bih više bio sklon činjenici ako neko ima i ne bih bio sklon da se na ovakav način. Ako ima neko sadržajnu primjedbu koja suštinski mjenja pojedini član rezolucije onda neka na takav član stavi amandman u skladu sa Poslovnikom. Ako to nije to, onda možemo usvojiti, ako ne mijenja se suština možemo usvojiti ovo da stvarno ne gubimo vrijeme. Mi možemo govoriti da li je ovo dovoljno ili treba još. I saglasan sam sa onima koji imaju konkretan amandman koji još dopunjava ili izbacuje određeni tekst, a ubacuje novi tekst. Ma nemojte da ovdje stvarno gubimo vrijeme na nekakve sadržajne zađevice i prigovore. To neka rješe lektori, zato su plačeni i ne vidim ni jedan razlog. Što se mene tiče, što se mene tiče sadržaj je potpuno jasan. Dozvoljavamo lektorsku obradu i sve je u redu.
Hvala. Ko se javlja za riječ? Gospodin Neimarlija.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, gosti kojih je malo, predstavnici medija. Poštujući zaista namjeru i dobre želje predlagača bio sam u dilemi da li da izađem, ali moram izraziti svoju ozbiljnu rezervu prema samom sadržaju prijedloga rezolucije, jer prijedlog prije svega sadržajem ne odgovara karakteru rezolucija koje su predviđene i samim našim poslovnikom i ne odgovara, žao mi je što ovo moram da kažem zaista, karakteru ovog doma. Dvije stvari samo. U Poslovniku je institut rezolucije definiran tako da ovaj predstavnički dom kao najviše zakonodavno tijelo na prijedlog poslanika ili više poslanika rezolucijom obaveže Predsjedništvo, Vijeće ministara ili neki drugi organ na nešto i izjašnjavajući se na nešto da nekoga na nešto obavežemo. U prijedlogu ove rezolucije to je izostalo. S druge strane u samom sadržaju je izostalo i definiranje onoga prema kome bi se eventualno odredili ili odredio taj koga rezolucija treba da obaveže. Pretpostavljam da su predlagači imali u vidu recimo Predsjedništvo i možda Vijeće ministara i cijeneći okolnosti u kojima se mi nalazimo bilo bi logično da preko njih mi uputimo kao najviši zakonodavni i najviše zakonodavno predstavničko tijelo ove zemlje nekakav naš zahtjev ili preporuku na Vijeće sigurnosti ili Vijeće sigurnosti. Ne vidim šta bi drugo bilo ili skupštinu Vijeća Evrope ili neki sasvim određeni odrgan. Ovo je ipak Skupština, ja veoma cijenim plemenite pobude i motive predlagača. Jako mi je drago da se više poslanika da je istodobno napravilo prijedloge 58 rezolucije i da su se oni usaglasili. Međutim doista morao sam da izrazim rezervu prema sadržaju samog prijedloga i držim da ovakav sadržaj naprosto ne odgovara karakteru rezolucija koje mogu da se donose na ovom domu. Žao mi je što ovo govorim, ali naravno govorim vrlo svjesno da ovakve rezolucije nose unaprijed i nekakav rizika da čovjek ako se ne slaže sa sadržajem ispada da je protiv ne rezolucije, nego onoga što se rezolucijom osuđuje. Međutim bojim se da ovakav sadržaj rezolucije zaista nije primjeren razini ovog našeg doma. Neka mi izvinu sastavljači uz svo uvažavanje njihovih namjera, ali to da mi kažemo da smo za osudu terorizma, ne znam ko na svijetu može kazati da nije za osudu terorizma. I ja držim da ovaj tekst treba iz temelja promjeniti i prilagoditi obrascu koji predviđa poslom određenje rezolucije u Poslovniku našeg doma. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Neimarlija. Da li se još, izvolite. Gospodin Sead Avdić.
Ja u istom kontekstu kao i profesor Neimarlija plemenite pobude i motive apsolutno nisu sporne i nužna je reakcija ovoga predstavničkog doma na najnovija događanja, ali prije svega sa ishodišnim osvrtom na ova događanja na Bliskom Istoku. I to je bio motiv i predlagača dvojice koji su predložili ovu rezoluciju. Gospodin Banjac je sasvim opravdano reagirao sa ojačanim djelovanjem terorističkih organizacija danas u svijetu i u tom kontekstu tekst je sasvim prihvatljiv, ali mi smo sastavili dvije rezolucije prosti zbir dvije rezolucije ne čini jednu cjelinu. I tu je mali problem sa aspekta konzistentnosti teksta i izjave koju bi ovaj predstavnički dom usvojio, odnosno rezoluciju. Evo ...čitam član 1. kaže se – rezolucija o osudi terorizma na Bliskom Istoku i Balkanu. I Balkanu se dodaje. I kaže ovako – poučeni stradanjima naših naroda i građana u njihovoj skoroj prošlosti duboko smo potreseni najnovijim događanjima na Bliskom Istoku i Balkanu. Kakvom Balkanu? Kojim najnovijim događanjima? Dalje se čita – svakodnevni izvještaji koji govore...koji svakodnevni izvještaju? na Balkanu? o desetinama poginulih civila, među kojima je znatan broj djece i žena, kao civilizovani i miroljubivi dio svijeta dižemo svoj glas protiv nasilja itd. Pa ljudi ja se apsolutno nesuvisan član 1. ove rezolucije. Kakvi najnoviji događaji i žrtve svakodnevne na Balkanu? O kojem se to ratu radi? Apsolutno član 1. je nupotrebljiv član. Druga priča, znači predlažem iz ovog cilja da se ova rezolucija usvoji, predlažem korekcije. Pod 1. i to sam napisao – rezoluciju predlažem da se zove o osudi ratnih sukoba i terorizma na Bliskom Istoku. To je naslov rezolucije. I član 1. da se transformiše, odnosno da se u drugom redu i Balkana briše i onda bi tekst moguće bio upotrebljiv. To su dvije intervencije koje bi ovaj tekst poboljšale i jednostavno omogućile u najvećoj mjeri da realiziraju ideju i motive, plemenite motive koji su bili u ove dvije rezolucije predočene. Hvala vam. 59
Molim vas idemo dalje. Ko se još javlja za riječ? Gospodin Banjac.
Naravno nemam ja namjeru osporavati ničije mišljenje niti ga nazivati bilo kojim nazivima. Posebno ne pogrdnim izrazima dostojanstvom ili nedostojanstvom niti to jeste model koji ću primjenjivati, niti mislim da je dobro da se primjenjuje u ovom domu. Ono što smatram važnim jeste da je gospodin Neimarlija bio u pravu kada je rekao da nije ova rezolucija fali joj jedan dio, a taj dio je na koga se odnosi na koje djelovanje. Zbog toga smatram da je dobro da se dopuni članom 5. koji bi trebao da glasi – obavezuje se Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, Savjet ministara i Kolegijum Predstavničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine da u međunarodnim kontaktima djeluju u pravcu realizacije stavova iz ove rezolucije. Znači gospodo posve jasno se zna na koga se odnosi, a zna se da je ovdje sasvim jasno rečeno da trebate djelovati na međunarodne institucije stavovima zašto se ne riješi pojedini problem. Naravno kada bismo htjeli raspravljati ovo o čemu je uvaženi poslanik Avdić govorio onda bi donjeli rezoluciju od više stotina stranica kada bismo nabrajali svaki pojedini događaj, jer događaja ima na pretek i na Balkanu i na Bliskom Istoku i u Svijetu, a neko kaže i šire. Prema tome, mislim da je rezolucija posve jasna, samo bi trebalo da bude dopunjena na koga se odnosi i da se obaveže na djelovanje. U tom pravcu evo izvolite gospodo član 5. Znate li pročitati.
Hvala. Ja se bojim da ću ja kada budem ovo morati zamoliti podnosioce da čitaju, pa će to odnositi se i na vas i na gospodina Šarganovića, jer ja zaista ne mogu čitati. Sjedite. Hvala vam. Da li se još neko javlja za riječ? Đedović i Mijatović. Gospodine Mijatoviću Đedović, gospodine Đedović se javio prije, ali gospodin Đedović je đentliment. Izvolite gospodine Mijatoviću.
Ja se izvinjavam ali ja bi ovo što je govorio gospodin Neimarlija zaista pročitao u Poslovniku - Dom može rezolucijom izraziti svoj stav o relevantnim političkim pitanjima, socijalnom problematikom i potrebnom ...političkim smjernicama koje će provoditi Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i druge institucije Bosne i Hercegovine. Gospodo predlagači, uvažavajući ponovo vaše napore koga to vi obavezujete, međunarodnu zajednicu, ako ste toliko jaki bujrum vam. Izvolite. Vi, ja moram reći ako se mi ne budemo pridržavali mislim itd. nečega, ovo sve što ste napisali, dobro je neko rekao, dovodite nas u dilemu ako glasamo protiv ovoga da mi reknemo da smo za terorizam, da smo za ovo ili za ono. A koga mi možemo obavezati itd. Nemojte da Parlament pretvaramo u puki politički nekakav organ. To je gospodo izjava takve vrste za predsjednika države, za člana 60 Predsjedništva, za predsjednika Savjeta itd. I šta se događa ovdje. Gledajte šta se događa. Ja vama moram prigovoriti svim predlagačima da vi mene terorišete kao poslanika. Zaista. I sada vidite šta ste napravili jednu bespotrebnu rezoluciju koja ne može obavezati nikoga u Bosni i Hercegovini. Može planetarno, koga, ja ne znam na koga ste mislili. Rekli ste nekakav uopšten pojam relevantni međunarodni faktori. Koji su? Dajte ih nabrojte. Ukoliko ih možete obavezati, pa nemojte. I sada se naduravate nad tekstom koji ste sami predložili te ga dopunjavate, te ga mjenjate itd. a mi jednostavno služamo, slušamo. Pa ja bi vas zamolio zaista da nas ne terorišete. Ja ću glasati. Evo dajte sve što ste napisali. Ja ću to sve glasati. Nema problema nikakvih, ali sve je to bespotrebno.
Hvala. Gospodin Banjac.
Ja sam mislio da moj uvaženi kolega Mijatović ne čuje samo telefon kad mu zvoni na sjednici. Ali očito da ima i drugih stvari. I ovdje gospodo u članu 5. mi tražimo kao poslanici da preko naših funkcionera, a vi ste funkcioneri obavezujemo dakle i Predsjedništvo i Savjet ministara i Kolegij ovog doma da u međunarodnim kontaktima kažu – gospodo izvolite poduzmite mjere na Bliskom Istoku na Balkanu ovdje ondje oko problema terorizma i oko problema kršenja ljudskih prava, oko stradanja civilnog stanovništva. Zar stvarno gospodo tri ključna problema stradanje civilnog stanovništva, kršenje ljudskih prava, terorizam ne zaslužuju da ovaj parlament obaveže, ako ništa drugo skrene pažnju svojim funkcionerima da u međunarodnim kontaktima razgovaraju o tim tiemama i daju svoje konstruktivne naravno prijedloge. Prema tome ovdje gospodo mi ne obavezujemo međunarodnu zajednicu jer na to nemamo pravo, nego svoje funkcionere. Ja vas molim da međunarodnu zajednicu ne dirate, nema razloga.
Nisam ja poštar gospodine Banjac. To vi vidite. Izvolite gospodine Đedoviću. Gospodin Đedović, gospodin Baković. Izvolite gospodine Đedoviću.
Ja se izvinjavam, ja ću vrlo kratko. Ovo što ću reći ima veze s činjenicom da nema nikoga ovdje iz Vijeća ministara. Ja sam sinoć slušao putujući Radio 99 i slušao sam izvještaj ambasadora iz Kuvajta koji je komentarisao notu Ministarstva vanjskih poslova koju je potpisao Zlatko Lagumdžija vezano za zbivanja o kojima je ovdje riječ. Stav Bosne i Hercegovine izražen tim putem. I onda meni sve ovo ništa nisčim što bi narod rekao. Dokle ćemo kopiju, apsurd je to. 61
Hvala gospodine Đedoviću. Nije apsurd kada mi utvrđujemo političke stavove. Naši stavovi bez obzira o kom pitanju, naši stavovi su bitni za Predsjedništvo i za Savjet ministara, bez obzira koje pitanje i koji stavovi. Ma nije replika, samo informacija. Ako hoćete izvolite. Nije problem. Izvolite.
Radi se o redosljedu. Ako mi njih obavezujemo, ovdje mi imamo već stav koji Svijet komentira, koji je rečen u ime nas. O tome se radi. Ja to kada sam rekao, to sam imao u vidu.
Prihvatam vaš stav. Izvolite gospodine Bakoviću.
Dame i gospodo, poštovani predsjedavajući mene je malo ovo sve i pogodilo vjerujte zato što je se ovo u zadnje vrijeme počelo doživljavati kao nešto i posmješno. Neki materijal za umor, kao neka groteska, ali draga gospodo dok mi o ovom pričamo i donosimo neke sterilne, jalove polupismene neke rezolucije tamo sirotinja ta gine, bez obzira da li je palestinska sirotinja, da li američka sirotinja, da li je židovska sirotinja itd. I u vezi s tim hoću ovo da kažem. Bez obzira kakvu mi rezoluciju donijeli, bez obzira kako je nakitili, bez obzira kako je ukrasili kojim figurama, kojim metaforama itd. sve je to tako to će ostati rezolucija mrtvo slovo na papiru, jer mi nemamo moći kao Bosna i Hercegovina da mjenja sliku Svijeta. To ni Amerika ne može. Eno Buš govori Šaronu ovako, onako, neće da posluša itd. To samo takoreći dragi Bog može da sredi. Ali mi možemo u vezi s tim zauzeti jedan moralni stav i reći da to ne valja što se radi da ta praksa koja je bila i ovdje prisutna i tamo ne valja i da to osuđujemo i to je naš moralni stav i to je ono što možemo uraditi. A možemo i našu izvršnu vlast obvezati u neku ruku da i ona u tom smislu djeluje i da se čuje itd. Ništa drugo i da budemo ekspeditivni i da se ovo donese kada smo već odredili da usvojimo i gotovo. Toliko hvala.
Hvala gospodine Bakoviću. Ko se javlja za riječ? Gospodin Mehtić.
Poštovane kolege zastupnici već je vrijeme kada smo se poprilično umorili ovim diskusijama, ali ne mogu a da ne kažem nekoliko stvari vezani za ovu tačku dnevnog reda. Naime, osnovni motiv koji nas je podstakao da se odlučimo na ovaj čin bila su upravo ova posljednja krvoprolića u Palestini koja su predmetom pažnje cjelokupne svjetske javnosti. Upravo kao što je gospodin Baković govorio, osjećao sam potrebu da iniciram zajedno sa kolegom Begovićemo nešto kroz ovaj parlament, jer su se svi relevantni faktori, politički faktori u Svijetu izjašnjavali po pitanju ovog problema. Ako se prisjećate Savjet bezbjednosti je da kažem zasjedao po tom pitanju čini mi se i donjeo i neke rezolucije tražeći povlačenje izraelskih trupa iz okupiranih teritorija. 62 Zatim je Evropska Unija razmatrala mogućnost određenih sankcija protiv Izraela itd. zbog onoga što se dešava u Palestini i upravo to stradanje u Palestini bilo je da kažem povod da ovaj parlament kaže nekoliko riječi na tu temu. Mi smo birali određenu formu koja je najpogodnija, najpodesnija i gledajući Poslovnik jedino kroz nekakvu rezoluciju dala nam se mogućnost da artikuliramo svoj stav po tom pitanju. Gospodin Begović i ja smo nešto napisali, ponudili ovdje, međutim naše kolege iz Kluba SDS su imali određene primjedbe i oni su da kažem na jedan način razvodnili, međutim i sa tim tekstom mi smo se složili s namjerom da bi ipak otišao kakav takav glas iz ovog parlamenta po pitanju ovih događanja na Bliskom Istoku. U ptopunosti podržavam prijedlog profesora Neimralije koji je želio da ova rezolucija zaista ima jednu pravu formu i s tim u vezi podržavam amandman gospodina Banjca koji je konkretizirao taj prijedlog sa tim amandmanom i molio bi da se po tom pitanju definitivno izjasnimo i da više jednom zaključimo ovu raspravu po ovoj tačci dnevnog reda. Hvala lijepo.
Hvala kolega Mehtiću. Da li se još neko javlja za riječ? Ne. Gospodo poslanici da pokušamo rezimirati stvari. Situacija je sledeća. Mi imamo prijedlog rezolucije o osudi terorizma na Bliskom istoku i Balkanu koja su podnjela četiri predlagača Mehtić, Begović, Tošić i Banjac. Imamo amandmane date u pismenoj formi gospodina Šarganovića, imamo amandmane gospodina Avdića i amandman gospodina Banjca. Imamo dvije mogućnosti kako ćemo dalje raditi. Jedna je mogućnost da predlagači rezolucije i predlagači amandmana, ako to hoće sjednu i pokušaju u nekom kratkom vremenu 15-20 minuta, ne više, jer imamo i drugu sjednicu. Imamo još mnogo posla većeras pokušaju usaglasiti tekst rezolucije, ako to žele. Njih sedmorica, ako to njih sedmorica ne žele. Ako nema saglasnosti, onda moramo ići prema Poslovniku, a to znači iznjeti amandmane na glasanje prema redu podnošenja, prvo gospodin Šarganović, gospodin Avdić, pa gospodin Banjac i poslije toga, ja čitam kako stoji – predsjedavajući može zaključiti raspravu kada je u pitanje po njegovom mišljenju dovoljno nerazjašnjeno, kada se rasrpava zaključi glasa se o predloženoj rezoluciji. Iz ovog možemo izići jedino glasanjem o predloženoj rezoluciji, jer smo to gospodo prihvatili kao tačku dnevnog reda. Sada je ta priča završena. Ja molim vas sedmoricu, izvolite pa se izjasnite. Da li mislite da se možete usaglasti ili ne. Gospodine, čekajte ja vas pitam. Gospodine Šarganoviću izvolite. Da li vi pristajete, ićemo od jednog do drugog ili ćemo. Prihvatate. Nemojte sad, da li vi prihvatate da se usaglašavate ili ne. Ili da idemo sa amandmanima. Ili da idemo sa amandmanima. Gospodin Banjac. Gospodin Tošić. Podnosila gospodin Begović. Da li mislite da trebate sjesti pa se usaglašavati ili da idemo sa amandmanima i glasanjem? Dogovorite se vas sedmorica.
Dadni im 10 minuta neka se dogovore. 63
Da vidim šta hoće?
Ja vas molim da sjednemo i da se usaglasimo. Molim Begovića i Mehtića. Molim vas, znači da se ne igramo sa ovim tekstom. Da se ne igramo.
Molim vas, ja vas molim da li ćete sjesti usaglašavati se to je vaša dobra volja, ako nećete moramo ići na glasanje Ne može, vi odlučujete. Hvala lijepo. Molim vas ne trebate, znam Poslovnik gospodine Banjac. Hvala lijepo. Ja znam Poslovnik i u Poslovniku ne piše da ima usaglašavanje, ali mi uvijek možemo, daje se pravo predsjedavajućem da može zaključiti raspravu kada je pitanje po njegovom mišljenju dovoljno razrješeno. Ja sam, molim vas ja sam pokušao, molim vas stvar je jasna, ja vas molim. Postojale su dvije mogućnosti. Ta jedna mogućnost usaglašavanja je podrazumjevalo spremnost svih sedam članova. Pošto nema spremnosti moramo ići na glasanje prema Poslovniku i ja molim. Prvo je na glasanju amandmani gospodina Šarganović. Molim vas gospdoine Šarganoviću izađite za govornicu i čitajte, jer ja ovo ne mogu pročitati. Zaista je tehnički problem.
Ja uvažavajući naše vrijeme ovdje, iscrpljenost u radu želim samo da vam napomenem. Član 5. sam ja ovdje predložio želeći, uvažavajući ono što je profesor gospodin Neimarlija ovdje kazao uvaženi poslanik i u članu 5. sam kazao isto ono i možda čak još malo ovaj detaljnije na koga bi se odnosila ova rezolucija od strane državnih organa.
Gospodine Šarganoviću ja vas molim kad se glasa o amandmanima pročitajte tekst sa amandmanima.
Sada ću pročitati u tekstu.
Čitajte amandman I, amandman II.
Amandman I na član 1. predložene rezolucije. Želeći da se smisao u prvoj rečenici u pola rečenice pogrešno kasnije ne tumači predlažem da se dopuni rečenicom e član 1. iza riječi da ne čitam sve ''na Bliskom Istoku i'' da se ubaci ''proteklim događajima na Balkanu u skoroj prošlosti''. 64
Hvala. To je amandman I. Molim da se Dom izjasni. Je li to amandman I? Molim da se Dom izjasni. Mora se ići od amandmana do amandmana. Ko je za amandman I? Pa gospodine Neimarlija koji je drugi put? Recite.
Po Poslovniku kod nas amandmani imaju red po karakteru po općenitom važenju. Znate. [[govori s mjesta ne razumije se]] Ja želim da pomognem. Prije svega ne možemo se izjašnjavati o amandmanu koji dotjeruje sa par riječi prvi amandman, a ima amandman koji se traži u...
Ne član 5. Imam ja gospodine Neimarlija član 5.
Molim vas, ja vas razumijem, ali shvatite ja ne mogu sad u toj masi amandmana ne mogu imati sve u glavi i znati koji je opšti i koji je. Mi možemo jedino ići po redu. Ja zaista ne mogu nego ići ovako tehnički. Ako se gospodin Šarganović.
Ja ću onda pročitati član 5. koji ima težinu ovu koja je predviđena Poslovnikom.
Gospodine Šarganoviću nemojte da komplikujemo. Molim vas. Ovdje je stvar potpuno jasna. Predlagač amandmana će reći svoj amandman i Dom će se izjasniti. Koji amandman čitate?
Pročitao amandman I na član 1.
Ja vas molim imamo amandman I. Molim poslanike, imamo amandman, molim vas. Ja vas molim ako poslanik ne odustaje od svog amandmana Dom se mora izjasniti o amandmanu. Vi ste pročitali prvi. Koliko imate ukupno amandmana?
Tri.
Nije sporno. Čuli smo prvi amandman. Molim vas da se Dom izjasni, jer gospodine Neimarlija nisam u mogućnosti da to što ste ne mogu tehnički, ne mogu ja znati. Nemam sve amandmane u glavi. Pročitajte sve amandmane. Hajde. Izvolite 65
Kako ćemo mi. Mogu amandmani biti suprotni jedan drugom.
Molim vas. Nemojte. Molim vas gospodine Ljubiću izvolite pročitajte vaš amandman gospodine Šarganoviću. Pa šta ću ja.
Tražite vi pauzu.
Ja bi molio da glasujete ili glasate u prva dva amandmana obzirom na tekst, a treći je regulira kompletnu proceduru, odnosno daje težinu da molim vas da glasate o prva dva. Može li?
Molim vas. Ovu sjednicu vodi predsjedavajući i vodim je prema Poslovniku. Prema Poslovniku se moram izjasniti o svakom amandmanu ako predlagač amandmana to zahtjeva. Ja ne mogu amandmane preskakati nemam to ovlaštenje, a molim vas niko nije u mogućnosti u toj masi amandmana da ih sad u glavi poreda koji je prvi, koji je drugi po opštosti. Zaista ne može to intelektualno niko. Zato vas molim, gospodine Šarganoviću pročitali ste prvi amandman da se izjasnimo.
Hajte još jednom zaboravili smo ljudi moji.
Dajte molim vas kolega Banjac, pa ne mogu ja svaki čas govoriti. Molim vas. Izvolite kolega Neimarlija. Molim vas da čujemo, ja sam dao riječ kolegi Neimarliji. Izvolite.
Kako, pa oduzimate mi riječ.
Molim vas recite sa mjesta kolega Neimarlija.
Ja uvažavam profesora. Izvolite.
Molim vas gospodine Šarganoviću, ja vodim sjednicu. Izvolite gospodine Neimarlija imate riječ. 66
Htio sam da predložim. Očigledno, razumijem vaše teškoće predsjedavajući tok ovog vođenja sjednice zar vam nije jednostavno sad da vi redate po karakteru da tako kažem važenja pojedinih amandmana. Zato bi predložio, jer doista je neozbiljno ljudi da se izjašnjavamo o prvom stavu rezolucije gdje se predlaže u amandmanu dodavanje dvije riječi i da se poslije toga izjašnjavamo da li smo uopšte za taj stav ili nismo. Ja bi predložio dakle da krenemo onda po tekstu da bi ... molim vas predsjedavajući da ne idemo po predlagačima, po tekstu prijedloga. Prvi stav imamo tri prijedloga. Imamo prijedlog predlagača, imamo predlog gospodina Avdića koji traži njegovo uklanjanje i imamo prijedlog Senada Šarganovića koji predlaže dotjerivanje. U tom smislu dakle, čini mi se da je to kooperativnije i
Gospodine Neimarlija vrlo korektno i dobar prijedlog. Slažem se ovo je bolja varijanta. Idemo po članu 1. po članu 2. Polako. Čekajte, govorim o metodologiji. Još nismo prešli na glasanje. Gospodine Šarganoviću izvolite sjedite . Idemo redom. Molim vas idemo od naslova rezolucije. Naslov glasi – Rezolucija o osudi terorizma na Bliskom Istoku i Balkanu. Molim predlagače, znam da je gospodin Banjac imao dodatak člana 5. Znači nema kod naslova. Gospodine Avdiću vi ste imali naslov. Jel tako. Gospodine Šarganoviću imate li vi naslov. Osporavate li, imate li amandman na naslov? Da ili ne? Molim gospodina Avdića da svoj amandman izloži. Molim vas amandman može biti na sve. Nemojte komplikovati. Idemo.
Ma nemojte. To je radni naslov rezolucije.
Kako glasi tačka dnevog reda?
Ma nemojte. Šta vam je. Nismo mi.
Kako glasi tačka dnevnog reda?
Rezolucija o osudi terorizma na Bliskom Istoku i Balkanu. 67 Sve je podložno. Rezolucija se razmatra. Nismo mi usvajali rezoluciju ni naslov rezolucije. Nemojte. Naslov je samo ovaj jedan. Nemojte.
[[govori sa mjesta]] Nemojte. Tražite da se promjeni tačka dnevnog reda.
Ne, ne niste u pravu.
Molim vas, ovdje je očito u pitanju da se ne može mijenjati tačka dnevnog reda, ali ja sam spreman i to staviti na glasanje. Što. Možemo i to. Izvolite gospodine. Stavićemo na glasanje i neka se poslanici izjasne. Molim vas.
Ma sasvim je jasno ljudi da se ne ponavljamo. Rezolucija je radni naslov i ima, rezolucija se raspravlja od naslova do posljednje riječi u rezoluciji. Zar to stvarno treba objašnjavati? Koje imao pravo da usvoji naslov rezolucije prije izjašnjavanja Doma? Ko je to imao pravo da usvoji? Ja vas molim gospodine Banjac. Znači niko nije imao pravo da usvoji naslov rezolucije prije ovoga predstavničkog doma što znači obavezuje Predstavnički dom da krene od naslova rezolucije do posljednjeg stavke u rezolucije.
Izvolite gospodine Banjac.
Uvaženi, ja vas uvaženi predsjedavajući, poštovani koleginice i kolege poslanici, prvo mislim da nema potrebe dizati ton iza ove govornice, jer mi raspravljamo vrlo ozbiljno i ne vidim razloga da ovdje dižemo ton u raspravi. Molim vas da to ne činite. Drugo, molio bi da me gospoda iz Kolegija služaju, možda oni znaju šta ja mislim pa ne moraju služati, ali je činjenica sljedeća. Tačka dnevnog reda glasi kako glasi. Ja ne znam gospodo šta ste vi sad mislili. Ja znam šta piše za razliku od onih što znaju šta misli neko. Tačka dnevnog reda glasila je tako kako glasi. Ona je identična tekstu rezolucije i to je nova situacija, naslov rezolucije. Tu ja ne mogu ništa. Mjenjanjem ovoga naziva rezolucije, naslova rezolucije mi se prije toga moramo izjasniti o promjeni tačke dnevnog reda. A nemam ništa protiv da i to radim. Za mene nema loših prijedloga. Ali ne možemo gospodo govoriti da je tačka dnevnog reda donošenje rezolucije o osudi terorizma na Bliskom Istoku i na Balkanu, a donositi rezoluciju o nečemu drugom. Nemojte gospodo to raditi, nemojte nas. Ako ne može drugačije tražite redosljed. Promjena tačke dnevnog reda pa promjena naziva rezolucije. Nema nikakav problem. Ja nemam ništa protiv toga. Samo vas molim da poštujete gospodine predsjedavajući vi znate da pod tačkom, da poslovnički rečeno da predsjedavajući mora oduzeti riječ onome 68 ko govori suprotno tački dnevnog reda. A tačka je dnevnog reda ta. Šta ja mogu tome molim vas. Nemojte dozvoliti da ljudi to rade. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Banjac. Replika gospodine Avdić. Polako.
Ovo je intelektualno nadmudrivanje može trajati satima. Ja još jedanputa ponavljam Predstavnički dom se nije izjasnio o rezoluciji niti o njenom naslovu. Naslov takođe podliježe, to je bio radni naslov da se uvrsti u dnevni red, a hoće li taj radni naslov ostati zavisi od rasprave na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Znači niko nema pravo zamjenjivati teze i reći da je to dnevni red i to je obaveza da se usvoji takav naslov. Znači i naslov i tekst rezolucije je podložan diskusiji i raspravi na Predstavničkom domu i nakon diskusije i rasprave na Predstavničkom domu zaključuje se hoće li taj naslov ostati ili neće, a on je u dnevnom redu radni naslov rezolucije. Ja vas molim da poštujemo to.
Molim vas nemojte više. Idemo. Ja predlažem da se mi o svim amandmanima izjasnimo, da ne komplikujemo. Mi možemo dva dana ovdje voditi raspravu ko je u pravu, ko nije. Možda sam ja pogriješio, možda nisam, nije bitno. Ja smatram, možda ću pogriješiti da stavimo sve amandmane na glasanje, pa koji prođe, prođe, koji ne prođe i priča završena. Izvolite gospodin. Amandman gospodina Avdića prvi. Izvolite gospodine Avdiću.
Tražim riječ kao poslanik i kao predlagač.
Pa ušli smo u fazu glasanja gospodine Begoviću.
Nemate pravo da mi osporite.
Izvinjavam se, evo Begović nije problem.
Gospodine Begoviću imate pravo da tražite riječ, ali da vam kažem nešto u toku rasprave, mi smo ušli u fazu glasanja, ali budući, cijeneći vaše godine i to da ste vi predlagač izvolite imate riječ.
Molim vas nemojte me pocjenjivati i nemojte mi cjeniti godine moje, ja vam se zahvaljujem, živi bili ostavite vi mene na miru. Bile ne bile godine, imam ili nemam iskustva to je čisto moja stvar. 69 Gospodo draga ovaj poslovnik je nespretno sročen. On izaziva nesporazume među nama. Malo čas smo govorili, slušali smo diskusije da se kaže bez koncezusa nema rada. Nije tačno. U Poslovniku piše da se većinskim glasanjem određene odluke donose. To je jedno. Ali šta je tu je. Prešao sam preko toga. Čutao sam da časno uradim ono što je kolega ne znam kako se ono zove predložio. Ova rezolucija je okrenuta prema određenim državnim organima unutar Bosne i Hercegovine. Nije okrenuta prema međunarodnoj zajednici da obavezuje. I da vam odmah kažem kao pravnik mi smo u pravu učili, a to zna i kolega Mirjanić da je rezolucija obvezujući akt. Nije to deklaracija koji je fakultativni i koji nije obvezujući akt. A šta je tu je. Mi smo našli uporište ovdje u ovom nesretnom Poslovniku pa moramo se izjasniti oko toga. Ako smo promjenili naslov rezolucije išli smo opet na nekakav kompromis. Vidite da stoji da je rezolucija o osudi terorizma. Zar ovaj dom nema pravo da kaže osuđujemo terorizam na planeti cijeloj koji se dešava i ugrožava stanovništvo. To je broj 1. i to što osuđujemo kao imperativna norma upućeno je nadležnim organima da ih obavežemo ovom rezolucijom da dalje nastave komuniciranje sa međunarodnim faktorima. Ja pošto ne možemo naći, ja ostajem kod teksta iz predloga Mirka Banjca u cjelosti, ali predlažem da bi ovi predlagači amandmana i mi predlagači rezolucije sad za 5 minuta izdvojili se da to uskladimo i da usvojimo sve u tekstu.
Molim vas. Ja vas molim. Molim vas. Ne, ne ja vas molim sada je 6,30, ja predlažem ne 5 već 9 minuta.
Ma nemojte biti
Gospodine Banjac, niste voljni. U redu idemo na glasanje. Ne možemo nikoga natjerati da se usaglašava. Ne mogu ja više, ja neću. Molim vas prema Poslovniku, molim vas da završim ovu priču, mi smo od jedne rezolucije napravili mnogo veliku priču, a zakone smo bitne za ovu zemlju donjeli brzo. Šta to znači? Ja predlažem.
Šta ćemo ako se ništa ne dogovorimo?
Idemo na glasanje prema Poslovniku. Do 6 i 45. Molim vas u 6 i 45 nastavljamo sjednicu. Ko ne dođe, ja nastavljam. [[pauza 15 minuta]] Nastavak 23. sjednice rezolucija o osudi terorizma na Bliskom Istoku i Balkanu. Dali smo pauzu od 15 minuta da se pokuša naći, usaglasiti tekst rezolucije. Ja vas molim da 70 usaglašivači izvjeste, ako sam dobro rekao Dom da li su uspjeli da usaglase tekst rezolucije ili ne? Ko će ići ispred grupe. Nezavisni poslanik gospodin Banjac izvolite.
Molim vas poštovana gospodo rezolucija bi se sada zvala – rezolucija o osudi ratnih sukoba i terorizma na Bliskom Istoku i terorizma na Balkanu. Član 1. – Poučeni stradanjima naših naroda i građana u njihovoj skoroj prošlosti duboko smo potreseni najnovijim događajima na Bliskom Istoku i događajima na Balkanu. Svakodnevni izvještaji koji govore o desetinama poginulih civila na Bliskom Istoku među kojima je znatan broj djece i žena kao i tragični pojedinačni i grupni događaji na Balkanu obavezuju nas kao civilizovani miroljubivi dio svijeta da dignemo svoj glas protiv nasilja bez obzira s koje strane dolazi i ko su njegovi počinioci. Član 2. – Polazeći od činjenice da problemi na ovim prostorima traju decenijama, a da se za sve to vrijeme na najgrublji način krše osnovna ljudska prava tražimo od relevantnih međunarodnih faktora odlučnije angažovanje u iznalaženju prihvatljivih rješenja. Član 3. – U viješe dijelova svijeta izraženo je djelovanje terorističkih organizacija, a na Bliskom Istoku terorizam i rat sa direktnim negativnim posljedicama na bezbjednost i mir u svijetu, te poražavajućim posljedicama na bezbjednost i živote civilnog stanovništva. Ovakvo stanje ima direktan uticaj na drastična kršenja ljudskih prava. Član 4. – Pozivajući se na konvenciju o ljudskim pravima i slobodama i na dostignuća demokratije smatramo da je krajnje vrijeme da međunarodna zajednica preduzme konkretne i energične mjere, sagleda uzroke i posljedice ovakvog ovog svjetskog problema i ponudi rješenja za postizanje trajnog mira i stabilnosti na, ja bi dodao gospodo iz komisije na ovim prostorima. Jer se odnosi, ako nema ništa protiv gospoda. Evo sad sam u toku čitanja mislio da bi bilo dobro da se uradi. Član 5. – Obavezuje se Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, Savjet ministara i Kolegijum Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da u međunarodnim kontaktima djeluju u pravcu realizacije stavova iz ove rezolucije. Potpisnici, Halil Mehtić, Begović Muhamed, Momir Tošić, Mirko Banjac, Sead Avdić i Senad Šarganović. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Banjac. Ja ću vas moliti da tekst dostavite u službu da se.
Ovo treba sada uraditi i da li se potpisnici slažu.
Ovo se sve snima. Ali da dostavite i tekst ako se. Snima se. U redu. Molim vas ništa nije sporno. 71 Molim vas da ne dužimo imamo usaglašen prijedlog teksta rezolucije sedam potpisa ili koliko je, toliko je usaglašavano da stavljam odmah na glasanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Niko. Ko je uzdržan? Uzdržan 1 ako dobro vidim. Hvala. Prisutno 29, za 28, suzdržan 1 poslanik. Nije potrebno entitetsko glasanje. Nije očito. Konstatujem da je tekst rezolucije o, jel ostao isti naziv gospodine Banjac. Tekst rezolucije koji je pročitan usvojen. Hvala lijepo. Ovim je završena 23. sjednica Predstvičkog doma. Sjednica je završila sa radom u 19.00 časova.