Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 4. sjednicu Hrvatskoga sabora i sve vas srdačno pozdravljam Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina dr. Ivu Sanadera, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 3. sjednice primili ste na sjednici, ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 3. sjednice u tekstu kako ste ga primili. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podjeljen i konačni prijedlog dnevnog reda. U konačnom prijedlogu Dnevnog reda izostavio sam dvije točke, i to Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lijekovima i medicinskim proizvodima sa konačnim prijedlogom zakona, prijedlog zakona br. 27. i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o patentu, sa konačnim prijedlogom zakona, prijedlog zakona br. 28. Jer je navedena dva zakona Vlada povukla iz procedure. U konačni prijedlog Dnevnog reda uvrstio sam 10 novih točaka. I to: Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva, Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jedonstavnijem obavljanju granične kontrole i cestovnom i željezničkom prometu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 38. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o pitanjima sukcesije sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 39. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 29. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, s konačnim prijedlogom zakona, predlagatelju Klubovi zastupnika HNSaPGSa, LIBRE i IDSa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 43. Prijedlog zakona o postupku primopredaje vlasti, prvo čitanje prijedlog zakona br. 30. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak sa konačnim prijedlogom zakona, predlagatlej Klub zastupnika SDPa hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 44. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporaba opojnih droga, sa konačnim prijedlogom zakona, predlagelj Klub zastupnika SDPa hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 35. 9. Poslovnik pravobranitelja za djecu, potvrđivanje. I 10. Prijedlog Zakona o zaštiti i spašavanju sa konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika HSSa hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 45. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje i prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu Dnevnog reda pod točkama 3. do 9. pod točkom 15., točakama 18., 19. i 20. I pod točkama 23. i 26 navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su jedan: Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i REpublike Turske sa kkonačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 21. 2., Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Australije o sucijalnom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 26. 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovečke REpublike o suradnji i uzajamnoj pomoći u katastrofama sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 34. 4. Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih država o zaštiti prava intlektualnog vlasništva, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 22. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jednostavnijem obavljanju granične kontrole u cestovnom u željezničkom prometu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 38. 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o pitanjima sukcesije s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 39. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 33. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnnih dužnosti sa konačnim prijedlogom zakona, Predlagatelji Klubovi zastupnika HNS-PGSa, LIBRE i IDSa, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. 43. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj KLub zastupnika SDPa hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 23. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona, hiti postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br . 31. 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o porezu na dohodak s konačnim prijedlogom zakona, Predlagatelj KLub zastupnika SDPa, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 44. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni zakona o suzbijanju zlouprabe opojnih droga, s konačnim prijedlogom zakona, Predlagatelj Klub zastupnika SDPa hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 35. I 13. Prijedlog zakona o zaštiti i spašavanju s konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj Klub zastupnika HSSa hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 45. Klub zastupnika SDPa dostavio je prigovor u kome se protiovi uvrštenju u dnevni red i provođenju rasprave o Prijedlogu zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju, između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih država o zaštiti prava intelektualnog vlasništva s konačnim prijedlogom zakona hitni p ostupak prvo i drugo čitanje. Dok se ne pribavi mišljenje Hrvatske gospodarske komore i farmaceutske industrije. Ima li tko od zastupnika primjedbu naprimjenu hitnoga postupak kod donošenja ovih zakona? Ići ćemo redom. Po prijedlogu po pojedinim zakonima. Molim izvolite primjedbe na prijedloge za donošenje zakona po hitnom postupku. Molim pozorno još jedan puta da vidimo. Za sada imam tri zastupnika, Bebić, Rožić, Radoš, Vujić, Linić. Ima li još netko? Nema. Molim? … [[Upadica iz klupe ne čuje se.]] Gdje? Ali ja bih vas molio da dignete ruku tako da se uočljivo vidi, ne samo ovako. Ima li još netko od zastupnika? Hvala. Gospodin zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče klub Hrvatske demokratske zajednice protivi se hitnom postupku, jer nema poslovničkih razloga da se uvrsti po hitnom postupku točka 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa, zakon br. 43, prijedlog zakona HNS-a, PGS-a, LIBRA-e i IDS-a. Postoje još dva prijedloga zakona koji idu u redoviti postupak pa mislim da ne treba, nema potrebe da se ovaj zakon raspravlja po hitnom postupku. I ako mogu druge, da drugi puta ne uzimam riječ?
Recite sve.
Također se protivimo uvrštavanju po hitnom postupku točke 20. P.Z. br. 44 Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak, potom 23. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporaba opojnih droga, P.Z. br. 35 i hitni postupak, odnosno na točku 26. Prijedlog zakona o zaštiti i spašavanju, s Konačnim prijedlogom zakona P.Z. br. 45 iz ovih razloga koje sam ranije napomenuo da nema poslovničkih razloga da se to uvrsti po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče u prijedlogu dnevnog reda ne stoji oko točke 11. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske postupak nije označen postupak da li je postupak hitan ili redovit postupak, a u Poslovniku Hrvatskoga sabora u članku 175. stavak 1. jasno piše da se državni proračun donosi kao i svi ostali zakoni u Hrvatskom saboru, dakle, prema tome morao bi nositi oznaku da li je postupak hitan ili je postupak redovit. Inače u ime kluba mi se protivimo, naš klub se protivi tome da bi se državni proračun donosio po hitnom postupku iz jednostavnog razloga zato što za to ne postoje nikakvi opravdani razlozi, odnosno ne nalazimo se doista ni u kakvoj stisci sa vremenom da bi se proračun morao donositi po hitnom postupku u dva-tri dana nego tražimo da se donosi onako kao što je to Poslovnikom predviđeno u normalna dva čitanja, a to znači prvo čitanje, a iza njega drugo čitanje nakon što Vlada dade mišljenje o primjedbama iznesenim u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče i moja primjedba je slična primjedbi gospodina zastupnika Rožića. Dakle nema oznake da li se državni proračun donosi po hitnom postupku ili ne. Jednako tako smatram da smo proteklih godina usvojili standard po kojemu državni proračun kao najvažniji de facto najvažniji dokument države treba ići u dva čitanja radi Sabora i radi javnosti, a jednako tako napominjem da Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna pod rednim brojem 12. dnevnoga reda, nosi oznaku drugo čitanje. Kao što znamo taj zakon nije prošao prvo čitanje, prema tome ne može biti drugo čitanje ako nije prošlo prvo čitanje i protivim se naravno jednako tako da i taj zakon ide u hitni postupak, ovo je zapravo ili greška ili na neki način izbjegavanje toga da se jasno kaže da je to hitni postupak. Mislim da nema nikakvih razloga da držvni proračun donosimo po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Antun Vujić.
Gospodine predsjedniče protivim se da točka 5. tj. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti prava intelektualnog vlasništva ostane na dnevnom redu iz razloga koji su već dobro poznati, ali i još nekih koje ću dodati. Dakle ne radi se samo o tome da bi trebalo vidjeti mišljenje i čuti mišljenje onih koji su za to zainteresirani, to znači privredne komore i farmaceutske industrije nego je dapače na Odboru za kulturu, znanost i obrazovanje u ime predlagatelja državni tajnik odgodio ovu točku i rekao je da će doći pripremljeniji sa potpunijim obrazloženjima i izmijenjenim obrazloženjima budući da u obrazloženju se javlja i formulacija o mogućim uvođenjima sankcija vis a vis Hrvatske koje su dakle potpuno neprimjerene ovome tekstu. Ja vas molim da ovu antinomiju između stava predlagatelja kojega je zastupao državni tajnik i uvrštavanje ove točke razriješe na način da se ona sada skine sa dnevnog reda, jer valjda pretpostavljam da riječ državnog tajnika ima dovoljnu snagu, on je bio ovlašten u ime predlagatelja da to izjavi na odboru. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče u ime kluba SDP-a uputili smo pismeni zahtjev za skidanje točke 6. Neznamo stav predsjednika i zastupnika, ali ukoliko ne prolazi taj zahtjev onda predlažemo da se skine hitni postupak i da zakon ide u prvo čitanje. To je onda naša druga primjedba ukoliko ne prođe naš prvi zahtjev koji je poslan pismenim putem, a iz osnovnog razloga što se brzopleto potpisao taj sporazum 98. godine sa štetnim posljedicama za farmaceutsku industriju i ja bih rekao različitim stavovima Europske unije prema intelektualnom vlasništvu u odnosu na Sjedinjene Američke Države. I mislim da bez stava Gospodarske komore, bez stava farmaceutske industrije koja bi nama itekako ukazala na razlike u razmišljanjima vezano za potpisane dokumente, da ne bi trebali otvarati raspravu u Hrvatskom saboru. Hvala.
Zahvaljujem. I poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Nakon što smo čuli primjedbe gospodina Vujića i Linića, IDS odustaje od ovih prigovora, jer kad bi sve zakone koje nose oznaku hitni postupak skinuli sa dnevnoga reda de facto ne bi imali ni o čemu raspravljati. Takvih zakona je čak 12. Hvala.
Hvala lijepo. Ići ćemo redom, a ja ću kod pojedinih prijedloga zakona i pojedinih prigovora davati potrebna objašnjenja nakon toga će Sabor glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Turske. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osiguranju? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o suradnji i uzajamnoj pomoći u katastrofama. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Prijedlog zakona. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o suradnji i uzajamnoj pomoći u katastrofama. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja? Da, dva puta ste mi upisali. Dva puta. I sada idemo na ovo gdje je bio prigovor. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti prava intelektualnog vlasništva. Prije toga čuli smo da je prigovor na utvštavanje ove točke u dnevni red i u pisanoj formi prije sjednice, na Konačni prijedlog ovoga Zakona uputio Klub zastupnika SDP-a. Danas su zastupnici SDP-a i dodatno obrazložili razloge zašto predlažu da se pod 1. ne uvrsti u dnevni red ovaj Prijedlog zakona ili da se ne primjeni hitni postupak. Dakle, prijedlog Kluba zastupnika SDP-a je da se isključi iz dnevnoga reda ovaj Prijedlog zakona ili u svakom slučaju da ne ide po hitnom postupku. Sabor je čuo razloge i obrazloženje, dobio je pisani prigovor. I stoga dajem na glasovanje: Tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje ovoga Zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 74 glasa za, i 52 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Vlade RH i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti intelektualnog vlasništva. Sljedeće. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jednostavnijem obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 126 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 126 glasova za ovaj Prijedlog zakona uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 89 glasova za, 37 protiv i ovaj Zakon uvršten po hitnom postupku. Sljedeće je primjena hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, koji su predložili Klubovi zastupnika HNS-PGS, LIBRE, IDS-a. Ovdje imamo prigovor Kluba zastupnika HDZ-a na hitni postupka, Klub zastupnika HDZ-a se protivi hitnom postupku za donošenje ovog Prijedloga zakona. Dajem na glasovanje, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Prijedloga zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je 48 glasova za primjenu hitnog postupka, 78 protiv. Dakle, hitni postupak nije prihvaćen dakle ide u redovnu proceduru. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, koji je predložio Klub zastupnika SDP-a, ovdje imamo identičnu situaciju da se Klub zastupnika HDZ-a se usprotivio primjeni hitnoga postupka za donošenje ovoga Zakona. Dajem na glasovanje, tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja ovoga Zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka 49, a protiv 77. Dakle Zakon ide u redovitu proceduru. ... [[Govornik se ne razumije]] sljedeću točku, a to je tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji je predložila Vlada? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 123 glasa za i 3 protiv ovaj Prijedlog zakona uvršten u proceduru u hitni, po hitnom postupku. Molim gospodine Rožić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Doista u ime Kluba tražim da se ponovno glasuje o ovome iz jednostavnog razloga što brojanje glasova nije bilo točno. Ja ponovno upozoravam na poslovničku odredbu o tome kako se broje suzdržani glasovi. Odnosno u ovom slučaju ako hoćete bilo je više glasova protiv od 3, a i osim toga ne slaže se konačni zbroj sa prethodnim.
Hvala lijepa. Inače kod, na zahtjev zastupnika se ponavlja glasovanje i to ćemo sada napraviti. Nema, nema suzdržanih kod utvrđivanja dnevnoga reda. Dakle ponoviti ćemo glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji je predložila Vlada? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala lijepa. Tko je protiv? Utvrđujem da je 86 glasova za primjenu hitnog postupka, 38 glasova protiv primjene hitnoga postupka. Ide primjena hitnog postupka. Sljedeća je točka Primjena hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak koji je predložio Klub zastupnika SDP-a. Ovdje također imamo prigovor na hitni postupak Kluba zastupnika HDZ-a koji se usprotivio hitnom postupku. Dajem na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka 42 glasa, protiv 84. Dakle Prijedlog zakona ide u redovnu proceduru. Sljedeća je točka primjena hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga koji je predložio Klub zastupnika SDP-a. Ovdje također ima prigovor na hitni postupak Kluba zastupnika HDZ-a. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka 47 glasova, protiv 79. Zakon ide u redovitu proceduru. Konačni prijedlog zakona o zaštiti i spašavanju koji je predložio Klub zastupnika HSS-a po hitnom postupku. Također imamo prigovor Kluba zastupnika HDZ-a na uvrštavanje ovoga Prijedloga zakona po hitnom postupku. Dajem na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Protiv? Hvala. Utvrđujem da je 53 glasa za primjenu hitnog postupka, 74 protiv. Dakle i ovaj Prijedlog zakona ide u redovitu proceduru. Dopustite mi sada da pozdravimo učenike 18. gimnazije iz Zagreba, studente Fakulteta političkih znanosti iz, iz Zagreba, predstavnici iz Sveučilišne organizacije HSS-a i građane također i predstavnike Nacionalnoga demokratskog instituta za međunarodne odnose koji prate današnju raspravu sa galerije. Pozdravimo ih. [[Pljesak]] Pisanih prigovora osim onoga koji je razriješen oko memoranduma uz poziv za sjednicu nije bilo pa se sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika dnevni red smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 1. uvršteno je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Pod točkom 14. uvršten je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o spriječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 29. Pod točkom 17. uvršten je Prijedlog Zakona o postupku primopredaje vlasti, prvo čitanje, P.Z. br. 30. I pod točkom 24. uvršten je Poslovnik pravobranitelja za djecu i njegovo potvrđivanje. Dužan sam još prije toga odgovoriti na prijedloge i primjedbe koje su iznijeli u ime klubova u vezi državnoga proračuna. Poštovani zastupnik Miroslav Rožić u ime Kluba SDP-a, lapsus ispričavam se, u ime Kluba HSP-a, poštovani zastupnik Jozo Radoš u ime Kluba zastupnika LIBRE, koji je stavio još i prigovor u pogledu Zakona o izvršenju državnoga proračuna. Dame i gospodo zastupnici, prvo u pogledu ovoga prigovora koji je uputio poštovani zastupnik Jozo Radoš trebam reći da prema odredbi članka 174. Poslovnika zajedno sa prijedlogom državnoga proračuna podnosi se i prijedlog financijskog plana izvanproračunskih fondova sa obrazloženjem, te Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna. Dakle, Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna se podnosi zajedno sa prijedlogom državnog proračuna, pa je na taj način Vlada i postupila. U pogledu ovoga drugoga prigovora koji se odnosi na prijedlog da se državni proračun za ovu godinu donosi u dva čitanja, što je predložio Klub zastupnika HSP-a, također i Klub zastupnika LIBRE, rekao bih da je bila sjajna praksa i primjena Poslovnika u ranijem sazivu Sabora, i to izvrsna, na isti način na koje je to primjenjeno i predloženo i sada. Svaki proračun 2000., 2001., 2002. i 2003. godine donosio se ovakvom interpretacijom Poslovnika na isti način na koji je to predloženo i sada ovom prijedlogom zakona. Takvu dobru praksu nema razloga mijenjati. I to je bila uistinu dobra praksa, točno sam provjerio sve datume i proceduru kako je bila donošena i mislim da tu praksu nema kao dobro jednu stečevinu ovog Parlamenta da ju treba mijenjati. Molim poštovanu zastupnicu Ingrid Antičević-Marinović izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, na sjednici 30. siječnja 2004. godine nakon prigovora Kluba SDP-a da ste povrijedili Poslovnik kada ste oduzeli riječ zastupniku Nenadu Staziću koji je govorio u ime Kluba SDP-a, što se u povijesti ovog našeg Hrvatskog parlamenta po prvi put dogodilo, javno ste obećali da ćete postupiti shodno članku 209. stavak 1. našeg Poslovnika, tj. zatražiti od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da dade mišljenje o tomu, ali eto to niste učinili u onom zadanom roku od 24 sata, evo sada je već prošla, sada su već prošla 624 sata, pa vas molim da nam rečete radi našeg znanja i ravnanja hoćete li to učiniti ili ne?
Hvala lijepa. Samo da zaključimo ovaj dio koji se odnosi. Poštovani zastupnik Rožić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Doista sam iznenađen činjenicom da ni jednu parlamentarnu praksu koja je uvedena 2001., 2002. i 2003. ste ocijenili kao doista napredak u parlamentarnoj praksi. Ja sam mislio da to nije. Obzirom da Klub HSP-a nije nikada do sda u Hrvatskom saboru sudjelovao u formiranju parlamentarne prakse, jer nismo pripadali već većini, ja sam iznio prigovor u ime Kluba kod hitnog postupka proračuna i nadalje naš Klub smatra tu praksu vrlo lošom, bez obzira što je uvedena nakon 3. siječnja 2001. godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, bila je i prije toga. Poštovani zastupnik Radoš.
Gospodine predsjedniče, vi ste rekli da je uvedena praksa da se na istoj sjednici po nekakvoj proceduri koju niste definirali donosi državni proračun. Ja moram reći da je u nekoliko navrata proteklih godina, to bi trebala biti praksa, praksa bila da se državni proračun donosi na istoj sjednici, ali sa dva čitanja. Ja se ne protivim u ime Kluba LIBRE da se proračun donese na ovoj sjednici. Ali se protivim toga da se on donese bez dva čitanja, dakle u hitnom postupku. Mi imamo dovoljno vremena da 3 sjednicom … zasjedanja ovog Sabora imamo drugo čitanje ili eventualno krajem ožujka 2 čitanje državnog proračuna. Nevažno je da li će ona biti donesena na jednoj sjednici ili na dvije sjednice. Bitno je da se proračun donese u dva čitanja.
Hvala lijepa. Evo dame i gospodo samo radi jednoga još dodatnoga objašnjenja. Proračun za 2000. godinu otpremljen je zastupnicima 8. 3., uvršten je u dnevni red kao dopuna dnevnog reda 15. 3. i toga istoga dana 15. 3. počela je i rasprava o proračunu. Nastavljena 16. i 17., ostavljen je rok za podnošenje amandmana i nakon toga na idućoj sjednici glasovanje o amandmanima. Proračun za 2001. godinu, tekst proračuna da su dva teksta, jedan koji je dostavljen 17. 11. 2000., pa ga je Vlada povukla, novi tekst je došao 30. 11. otpremljen zastupnicima 4. 12., uvršten u poziv dnevnog reda, 6. 12. je bila već rasprava, rok za podnošenje amandmana 8. 12., rasprava 12. i 13., glasovanje 13. 12. Za 2002. isto dostavljen od Vlade 16. 11., otpremljen zastupnicima 21. 11., uvršten kao dopuna dnevnog reda 21. 11., rasprava 22. 11., rok za podnošenje amandmana 29. 11., glasovanje 11. 12. Za 2003., dostavljen 6. veljače 2002. otpremljen 8. 11., uvršten kao dopuna 8. 11., rasprava 14. i 15., rok za podnošenje amandmana 20. 11., amandmani Vlade 5. i glasovanje 6. 12. 2002. godine. Dakle, tu doista ne samo praksu, nego i praksu iz primjene Poslovnika nema razloga mijenjati. Molim još poštovanu zastupnicu, potpredsjednicu Vesnu Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Otežavajuća okolnost u slučaju ovog prijedloga proračuna je da nemamo komparativne podatke, nemamo usporedne podatke barem za temeljne stavke unutar svake glave, dakle unutar proračuna o tome kako je izgledao proračun prošle godine i kako, dakle kako su iznosi izgledali prošle godine i kako izgledaju ove godine. Mi smo to pitanje čak i postavili na odboru jučer pa nam je rečeno da je to previše komplicirano za Ministarstvo financija da izradi, a zamislite onda kako je komplicirano za zastupnike da dobiju uvid u komparativne podatke. To mislim da je argument u korist ovoga što kolege govore o dva čitanja.
Hvala lijepa. Sad ćemo se vratiti na ono ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje onih točaka u dnevni red koji nisu bili u konačnom prijedlogu dnevnog reda? Da podsjetim, Izvješće mandatnog povjerenstva, Izmjene i dopune Zakona o spriječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, Prijedlog zakona o postupku primopredaje vlasti, Poslovnik pravobranitelja za djecu. Nema. [[Upadica se ne čuje.]] Polako, predsjedniče Vlade, sve ćemo. To nije sada, od kolegice Pusić je bila zapravo rasprava o razlozima da će se to iznijeti u raspravi. Samo trenutak. Prvo ćemo, gospođe i gospodo zastupnici, utvrditi da je ali prethodno prije toga samo jedan odgovor na upit poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Točno je da je na prošloj sjednici došlo do toga da sam ja kao predsjednik sjednice rekao da ukoliko netko nije zadovoljan sa mojim objašnjenjem da se radi o povredi Poslovnika da o tome riješiti Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ali to je, dame i gospodo zastupnici, dužnost zastupnika. Prema odredbi članka 209. Poslovnika predsjedatelj je dužan poslije iznesenoga prigovora dati objašnjenje. Ja sam objašnjenje dao. Ako zastupnik nije zadovoljan datim objašnjenjem može zatražiti da o tome dostavi mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku od 24 sata. Zastupnik to nijedan nije zatražio. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, ovo nije točno što ste vi rekli jer ste i vi zastupnik i ja sam samo pitala i to ste vi obećali da ćete vi upravo shodno članku 210. a vi kao predsjednik Sabora ste ujedno i zastupnik. Vi ste javno obećali da ćete zatražiti. Ja vas samo sada pitam da li ćete to učiniti ili ne?
Ovdje se radi o tome da po Poslovniku zastupnik koji nije zadovoljan objašnjenjem može to zatražiti. Ja nisam bio zastupnik koji nisam bio zadovoljan objašnjenjem samoga sebe.
Ali ste javno obećali.
Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. Poslovnika, ja bi sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red predlažem po istoj uobičajenoj dobroj praksi ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda i onako je izglasovan. Ako se zastupnici slažu a vidim da se slažu, utvrđujemo da je dnevni red utvrđen. Gospodin zastupnik Slaven Letica. Izvolite!
Hvala vam, gospodine predsjedniče. Zapravo sam htio apelirati na predsjednika Vlade ali očito utvrđen je dnevni red. Tu se radi o jednom preozbiljnom problemu odnosu između izvršne i zakonodavne vlasti u odnosu na Zakon o proračunu i o velikoj neravnoteži i moći i zbog toga hitni postupak je jedan opasni presedan koji se ne može braniti nikakvim kriterijima efikasnosti. Naime, po zakonu predlagač državnog proračuna je Vlada. Ona na svom raspolaganju ima stručne službe, ima institute, ima proračunske stavke. I s druge strane, ovaj visoki dom odobrava taj proračun ali ga ne odobrava samo u vlastito ime nego ga odobrava u ime poreznih platiša u ovoj zemlji. Prema tome, to je najveći ili najviša razina političke, moralne pa ako hoćete i građanske odgovornosti i ja kad je već prihvaćeno, gospodine predsjedniče Vlade barem u vašem mandatu ja vas molim da se to više nikada ne ponovi jer mi ćemo biti u poziciji da se pretvaramo u tzv. rabrestent parlament, znači parlament štambiljački koji će potvrđivati odluke bez prava na kritički otlon i konstruktivni doprinos tom proračunu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Molim predsjednika Vlade iako je utvrđen dnevni red da se očituje. [[Upadica se ne čuje.]] Da, gospodine Kajin. Izvolite, gospodine predsjedniče Vlade!
Poštovani gospodine predsjedniče!
Predsjednik Vlade ima, Damire.
A zašto nisam dobio riječ?
Pa zato što mi je predsjednik dao riječ a zastupnik pitao izravno o čemu se radi a i bilo je nekoliko prigovora na uvrštenje i ovakav postupak u pogledu državnog proračuna, prijedloga državnog proračuna pa sam dužan reći nekoliko riječi i zbog hrvatske javnosti a i zbog svih vas. Zašto smo predložili ovakav postupak objasnio je odnosno zašto je predsjedništvo Sabora predložilo ovakav postupak objasnio je i predsjednik. Ali moramo znati jednu stvar. Ja prije svega ovdje želim reći vrlo jasno da je prošla Vlada na čelu s predsjednikom Vlade učinila dobro da nije donosila proračun za 2004. godinu prije izbora. To se ne čini i mislim da je postignut jedan standard koji treba svaka Vlada održavati ukoliko izbori i ako budu negdje pred kraj godine aktualna Vlada nikada ni u jednoj demokratskoj zemlji ne donosi proračun. Donosi privremeno financiranje koje je prošla Vlada donijela i sada nije ozbiljno od bilo koje Vlade da nakon što je doneseno privremeno financiranje, nakon što su bili izbori, formirana nova Vlada da se sada već ulazimo evo sada je veljača. Mi smo se trudili, pokušali smo i čini mi se da smo u rekordnom roku uspjeli sastaviti ovakav prijedlog proračuna a dakle manje od dva mjeseca. Čini mi se da je logično očekivati od hrvatske javnosti da očekuje, da se nada da taj proračun donesemo u ovakvom postupku u kojemu je već inaugurirana praksa u ovom Saboru bila ona dobra ili ne što kaže zastupnik na što on ima pravo ali je inaugurirana praksa. Čak i onda kada se imalo puno više vremena nego što mi imamo, mi smo sada već u veljači, usvojit ćemo ga ako Sabor tako odluči u ožujku. Prema tome, on će se primjenjivati praktički u slijedećih 9 mjeseci. Mislim da je neozbiljno ići u prvo čitanje, u drugo čitanje, razvlačiti to tjednima jer mi želimo naprosto donijeti taj proračun. A ponavljam još jedanput, ne bi bilo u redu da ga je prošla Vlada donijela prije izbora. Prema tome, to su demokratski standardi koji su sukladni i koje možete komparirati sa svim drugim zemljama i čini mi se da je ovo jedini mogući način na ovakav način donijeti proračun da se on konačno počne primjenjivati. Osim toga, ja neću ulaziti a to će vjerojatno biti i tema u samoj raspravi gdje ćemo mi braniti proračun a gdje će neki koji imaju prigovore iznositi prigovore ali će ministar financija itekako dati analizu ovog tromjesečnog privremenog financiranja koje je prošla Vlada predložila gdje već sada imamo manjak u tom privremenom financiranju. Prema tome, nama je u interesu i hrvatskim građanima i svima onima za koje proračun se stvara da ga što prije donesemo. To je razlog. Nije razlog da se Sabor u kratkom postupku. Naprosto je konac veljače, u ožujku će biti usvojen za ovu godinu. Prema tome, ako je bila praksa prošlih godina da se na istom postupku donosilo u studenome i u prosincu za iduću godinu, ha, logično je očekivati da ćemo i da želimo što prije donjeti proračun kada smo već dobrano zašli u 2004. godinu.
Hvala lijepa. Povreda Poslovanika, poštovani zatstupnik Zlatko tomčić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, mislim da je vrijeme da konačno se počnemo držati Poslovnika. Utvrdili smo dnevni red, to ste konstatirali, dakle, nema točke na dnevnom redu o kojoj se raspravlja. Dok se ne raspravlja o nekoj točki nitko ne može govoriti pa ni predstavnik Vlade. Predstavnik predlagatelja, predstavnik predlagatelja ima pravo govoriti u vezi svake točke u tijeku rasprave. Rasprave nije bilo. Ja nemam ništa protiv ovoga što je gospodin Sanader rekao, u smislu obrazloženja, ali moramo naći poslovnički model kako će se to realizirati. Dnevni red je utvrđen i o dnevnom redu se više ne raspravlja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Poštovni zastupnik Damir Kajin.
Pa slažem se da bi se trebalo o proračunu raspraviti u dva čitanja. Međutim, isto tako je činjenica nesporna da smo uvijek imali praksu i prije 3. siječnja i nakon 3. siječnja da se praktički na istoj sjednici raspravlja o meritumu proračuna, a nakon toga o amandmanima. Međutim, da li je netko primjetio kako je gospodin Šeks maestralno izveo to da je od aktualnog prijepodneva ... [[Govornik se ne razumije.]] praktički uskratio za jedan sat glede postavljanja pitanja. E, to je pitanje o kojem bi trebali raspravljati tijekom ovoga jutra.
Hvala lijepa. Nisam ja uskratio nego poštovane kolegice i kolege, ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su tražili određena objašnjenja i razrješnjenja. I sada konačno idemo na, idemo na aktualno prijepodne. Kolega Lučin, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo, obzirom da opet i dalje kršite Poslovnik jer dajete riječ, van, mimo točke dnevnog reda, ja sam mislio da ćete biti dosljedni u svezi svoje izjave da ćete sve napraviti da od Sabora ne bude brbljaonica. I da diskusiju i rasprava i dignitet ovog Sabor budu na razini. Ali čini mi se na način kako vi vodite zapravo ovu sjednicu Sabora, da sami radite od ovog Sabora ono što ste rekli da on tako izgleda.
Hvala lijepa kolega Lučin. Ja to nisam rekao, i ponovit ću, ja sam rekao da neki bi željeli da Sabor bude brbljaonica, a ne da je identificirano ili tvrdim da je ovaj Sabora ili bilo koji brbljaonica. Na redu bi bio Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti prava intelektualnog vlasništva, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 22; Budući da je mjerodavni Odbor za obrazovanje znanost i kulturu zakazao sjednicu za sutra ujutro u 9 sati sa tom točkom dnevnoga reda na Odboru. Nemamo uvjeta za rasprvu. Tako da ćemo rasprvvu provesti nakon što Odbor održi sjednicu i pošalje svoje izvješće. Molim. Izvolite.
/Govornik nije uključen/
Ja ne mogu interpretirati poštovana kolegice kraj isprepletenosti djelkruga Poslovnika i sasvim je relevatno koji će se u ovom slučaju radnoa tijelo proglasiti sa matičnim radnim tijelom. I intelektualno vlasništvo spada u djelokrug i Odbora za i obrazovanje i znanost, tu spada a prvenstveno spada u znanost. Koliko ja vidim i znam u djelokrug Odbora za znanost je donošenje zakona provođenje politike, a ima dužnosti matičnog radnog tijela područjima koje se odnosi na znanost, intelektualno vlasništvo, i spadaju znanost i u tehničku suradnju i u znanstvenu međunarodnu tehničku suradnju, dakle to potpuno i relevantno koji će, da li će taj Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ili će Odbor za informatizaciju i medije. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, mislim da nije i relevantno šta se zaključuje, jer vi ste upravo činjenicu ne raspravljanje, ne donošenja nikakvih konačnih odluka na Odboru za znanost, naveli kao razlog odgode rasprave ove sjednice. Mi možemo odgoditi raspravu o ovoj točki dnevnog reda i zbog toga što taj odbor nije raspravljao, ali to nikako ne može biti činjenica što je to matično radno tijelo. Vrlo precizno u Poslovniku piše da je intelektualno vlasništvo predmet matične rasprave na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije.
Slažem se s vama. Ali isto tako piše i u dijelokrugu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, da je matično tijelo i ovaj odbor. Ako se radi o međunarodnoj, znanstvenoj i tehničkoj suradnji, i ako se radi o znanosti. To neka rasprave oba dva odbora. Ja ne mogu ovdje arbitrirati koji je odbor matični kad se dijelokruzi odbora vrlo često miješaju. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom na 4. sjednici Hrvatskog sabora. Sve vas lijepo pozdravljam. Pozdravljam nazočne članove Vlade. Radi lakšeg snalaženja na klupe vam je podijeljen pročišćeni dnevni red. U pogledu Konačnog prijedloga zakona o izmjenama Zakona o zdravstvenom osiguranju, Izmjeni zakona o radu i Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porodnom dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki u prvom čitanju proveli smo objedinjenu raspravu jer je to identična tematika i predlažem i da sada provedemo objedinjenu raspravu o ova tri prijedloga zakona. Gospođa zastupnica Ljubica Lalić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Čini mi se da ste krenuli odmah na pročišćeni dnevni red odnosno konačni dnevni red. S obzirom da smo imali prošli tjedan i noćne sjednice i bilo je vrlo teško pratiti, zastupnici itekako bi trebali znati o tome što ćemo mi danas raditi, što ćemo sutra raditi, a posebice bi morali znati kada će se raspravljati o amandmanima na Državni proračun? Da li nam možete dati informaciju?
Hvala lijepa. Ovaj, ovaj set zakona koji ide u startu je pretpostavka da se prvo oni rasprave i usvoje. To je planirano za prijepodne i ako ne dotekne vremena nastaviti će se rasprava i usvajanje o ovim zakonima dok ne bude zaključena. Nakon toga odmah idemo na raspravu o amandmanima na izvršenje Državnog proračuna i ostalima. Vremenski se to, jasno da će vremenski slijed zavisiti o tome kako ćemo završiti i zaključiti raspravu o ovim prvih 7 točaka pročišćenoga dnevnog reda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ako sam vas dobro razumjela ovih 7 točaka dnevnog reda s obzirom na zanimljivost tematike trebalo bi trajati negdje do 7 ili 8 sati navečer, a tek tada bi pristupili amandmanima što znači da će se rasprava o amandmanima odvijati izvan promatranja javnosti. S obzirom da je Državni proračun osnovni akt, osnovni dokument jedne države o kojem ovisi ne samo sadašnjost nego i budućnost mi predlažemo da se o amandmanima počne sutra ujutro raspravljati i to pred televizijskim kamerama kako bismo čuli i prijedloge, ali i obrazloženja Vlade zbog čega prihvača amandmane. Mislim da bi to bilo u interesu Vlade. Međutim ako vi ostajete kod toga da se rasprava odvija ponoći što znači u tajnosti u ime Kluba Hrvatske seljačke stranke tražimo stanku od pola sata.
Hvala lijepa. Polako, polako, redom. Poštovani zastupnik, molim vas mira malo da čujemo zastupnika.
Predlažem da se vodi objedinjena rasprava o točci 4., 5. i 6. jer su povezane. Jedna uvjetuje drugu.
Dobro. Zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče logično je ovo što ste nam malo prije prenjeli da se ovaj set, prvih 7 točaka dnevnoga reda raspravi prije usvajanja Proračuna. Međutim u pravu je gospođa Ljubica Lalić kada traži raspravu o amandmanu tijekom sutrašnjeg dana. Nema nikakve potrebe da se drugačije pristupi raspravi o amandmanima. Držimo da će biti prisutan i premijer Sanader kada bude rasprava o njima. Navodno da ima dogovoren susret sa Nicole Kidman u Bukureštu što je dobro, ali opet mislim da je rasprava o amandmanima daleko bitnija i da bi zato trebalo je staviti na dnevni red u četvrtak.
U ime Kluba HSP-a zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, doista je logično da se najprije rasprave svi zakoni koji bi mogli svojom provedbom utjecati na Proračun, ali i Klub HSP-a traži da se sutrašnji dan u cjelosti posveti amandmanima na Proračun, a ne da ta rasprava traje u kasnim večernjim ili cjelonoćnim satima jer to ne služi na čast Hrvatskom saboru. Ako vi ipak ustrajete na tome da se rasprava pod svaku cijenu mora provesti večeras mi tražimo također kao i Klub HSS-a stanku od pola sata. Doista nema razloga gospodine predsjedniče da tu raspravu čak prebacimo i za idući tjedan. Nema žurbe. Imamo cijeli mjesec dana za usvajanje Državnog proračuna.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa u ime Kluba SDP-a bi htjela reći da se slažem sa svim prethodnim klubovima i dajemo potporu njihovom stavu da doista nema nikakvog razloga da se o amandmanima o Proračunu dakle izjašnjavamo i o njima glasamo tijekom noći, dakle negdje do jutra. Smatramo dakle da nema nikakvih razloga niti zakonskih niti ustavnih da se to tako radi na brzinu i smatramo da bi to trebalo biti sutra dakle u pola 10 kada počnemo sa radom na svojoj sjednici s obzirom na to da je vrlo veliki broj amandmana i da će glasanje o tim amandmanima izuzetno dugo trajati. I još jedno gospodine predsjedniče ja vas lijepo molim još jedno objašnjenje zbog čega mi evo već na drugoj ili trećoj sjednici ovoga doma ne koristimo elektronsko glasovanje s obzirom na to da su porezni obveznici za to izdvojili nešto više od 200 tisuća EUR-a pa vas molim zbog čega mi ne koristimo dakle ovaj način glasovanja? Ukoliko se bojite nediscipline u svojim redovima to ćete morati rješiti na drugi način, a ne ovako da nam uskraćujete elektronsko glasovanje.
Dobro. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče pridružujem se zahtjevu svih kolega o tome da raspravu i slušanje, očitovanje Vlade na podnijete amandmane na Državni proračun imamo u toku sutrašnjeg dana. To tim više što očitovanje Vlade o amandmanima u ovom trenutku nemamo. Mislim da ima dovoljno vremena da tu kvalitetnu raspravu provedemo sutra. Zaista ne na brzini u noćnim ili večernjim satima kad je i koncentracija već zaista nemoguće paziti. I pridružujem se i ideji ili prijedlogu da do glasanja o amandmanima se osposobi elektronski sustav glasanja. Hvala.
Poštovani zastupnik Vilim Herman.
U ime Kluba Libre također prijedlog da se rasprava o amandmanima odvaja sutra, staloženo, mirno, cjelodnevna rasprava ako treba. Naravno i zbog javnosti, ali prije svega zbog same suštine problema, a to je da se Proračun raspravlja onda kada je vrijeme za to. Nevrijeme je noć i bdijenje. Prema tome pridružujemo se prijedlozima kada, svih klubova koji su predlagali da se to dogodi sutra. Također smo suglasni da se omogući ako je potrebno i uz odgovaraujeće educiranje što prije elektronsko glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Odustajem.
Odustajete. Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Vama je dobro poznato da smo se u svim sazivima Sabora uvijek zalagali za transparentnost posebice ovako važnih tema. Ja bih se također bih vas molio da prihvatite ove prijedloge kolega koji su diskutirali prije mene i da doista rasprava o Proračun, amandmanima ide sutra, javno, transparentno, nema razloga za nikakvu tajnost. i obično kaže narod da je jutro pametnije od noći, i mislimo da se neće ništa izgubiti. Hvala vam.
I konačno, poštovani zastupnik Luka Bebić, potpredsjednik doma u ime Kluba HDZ-a.
Gospodine predsjedniče predlažem, da se objedini rasprava kao i prošli put kad smo raspravljali u prvom čitanju, Prijedlog Zakona br. 567. isto tako 46., 47. i 48. Obzirom da pomalo već i kasnimo, da se rasprave ti zakoni, da se nakon što se stvore uvjeti pređemo na usvajanje proračuna, rasprava o amandmanima. Kad se naravno osiguraju uvjeti za to. i drugo, htio bih reći u pogledu ovog prijedloga da se o amandmanima i o proračunu općenito ne ide duboko u noć. Mi smo prošli put raspravili o tome kako se donosio Poslovnik, proračun u prošlom sazivu četiri puta i zasebice. Pa budući da smo konstatirali da je praksa bila dobra, da bi bilo dobro nastaviti s takvom praksom kao i s onom praksom u pogledu vremena i dnevnog rasporeda rada kao što je također bilo u prošlom sazivu Sabora, jer prijedlog gospođe Lalić bi naglo bi prešli na drugi način rasprave o proračunu, to je bila praksa u prošlom sazivu Sabora, pa nije dobro da se naglo promijeni praksa. Ako bude mogućnosti naravno svi smo za to da o proračunu kao o jednom vrlo važnoj točki dnevnog reda raspravimo pred hrvatskom javnošću, kao što se i do sada to radilo. Dakle, ništa mi ne tražimo posebno, nego da se nastavi praksa koja je do sada bila u ovom Saboru, uključujući i vrijeme kad se raspravlja o tome. Hvala lijepa.
Gospodo i dame, ispravak netočnog navoda gospođa Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, ispravljam krivi navod. Jer gospodin Luka Bebić je rekao da je praksa da se o proračunu raspravlja kasno u noć. To naprosto nije točno. Samo prve godine se tako raspravljalo, ali ja opraštam gospodinu Bebiću, jer zaboravljivost je karakteristika njegovih godina. A kako smo samo prvi put..
Imate li gospođo Lalić još nešto dodati osim uvrede zastupnika Bebića?
Imam gospodine predsjedniče, imam zamolbu da mi dodijelite opomenu. A drugo imam dodatak, slažem se da se praksa nastavi, ali se praksa nastavlja na način da o amandmanima počnemo glasovat ujutro.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, gospodin Luka Bebić povreda Poslovnika.
Lalić je utvrdila da sam ja rekao da se u kasne noćne sate, to nije naprosto istina. Nego sam rekao da nastavljamo praksu. Ako ste vi prepoznali tu praksu u kasnim noćnim satima, onda je to vaš problem, ja to nisam tvrdio, ja sam samo tvrdio da treba nastavit praksu, uključujući i vrijeme. A u pogledu mojih godina, šta ćete. To vam je tako, nisam u prvom cvijetu mladosti kao i vi.
Dame i gospodo zastupnici, ja sam dao potrebna objašnjenja u skladu sa Poslovnikom o načinu današnje sjednice. Saslušao sam prijedloge u ime različitih klubova, koji su predlagali odgodu rasprave za sutrašnji dan o amandmanima na proračun i o proračunu. Što se tiče primjedbe i prijedloga gospođe zastupnice Opačić i nekih drugih zastupnika o elektronskom glasovanju. Taj sustav još nije u funkciji, i kada bude u funkciji onda će biti i primjenjen ovoj sabornici. Nije nikakav razlog tome kolegice Opačić da se netko pribojava javnoga elektronskoga glasovanja, nego jednostavno što taj sustav još nije u funkciji. Dalje, što se tiče svih ostalih prijedloga, svih ostalih prijedloga, ja sam dao potrebna objašnjenja, saslušao sam sve vaše prijedloge. Nastavit ćemo sa ovim pročišćenom točkom dnevnoga reda, a u, negdje oko 13 sati ćemo zajedno odlučiti, donijeti odluku o tome da li će se ili ne rasprava o amandmanima na proračun obaviti tijekom popodneva ili će se obaviti prema vašim prijedlozima početi sutra prijepodne. Idemo na ovaj prijedlog dnevnoga reda. Molim, potpredsjednicu Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Molim potpredsjednicu Vlade, gospođu Jadranku Kosor da uzme riječ. Prema članku 209. stavak 1., 2., 3., 4. i 5. zastupnici ne mogu odgovarati na izlaganje predsjedatelja. Idemo gospođo potpredsjednice. Stanku sam vam rekao kada ćete dati pod kojim uvjetima. Izvolite gospođo potpredsjednice. Izvolite gospođo potpredsjednice! Izvolite gospođo potpredsjednice! Izvolite! Izvolite gospođo potpredsjednice! Ovaj simpatični način je. Izvolite.
Gospođo predsjedniče, ja vam ne mogu govoriti dok nema uvjeta za to u sabornici.
Kolega Tomčić, izvolite!
Gospodine predsjedniče, do sada je bila praksa u Hrvatskom saboru ne samo po Poslovniku nego i po parlamentarnoj praksi koju smo uveli i do sada se ta praksa nikada nije kršila pa vas molim da je ne kršite ni ovoga puta. Svaki puta kad bilo koji klub je zatražio stanku iz bilo kojeg razloga svaki put je stanka data. Ja vas molim da u tom smislu poštujete i Poslovnik i uvedenu parlamentarnu praksu radi nestvaranja nepotrebno zategnutih odnosa u ovom Domu. Dozvolite tih pola sata na zahtjev onih klubova koji su to tražili. Iza toga ćemo se izjasniti o vašem prijedlogu i mislim da bi to zapravo bio normalan način rada u ovom Domu.Ja vas molim da se suzdržavate od samovolje u odnosu na do sada uvedenu praksu u ovom Domu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem na ovom, posebno ovoj ocjeni o samovolji. Vi ste vrlo kvalificirani meni prigovarati o samovolji u vođenju sjednice. A što se tiče prijedloga za stanku i predstavnica vašeg kluba je to stavila uvjetovano prijedlog za stanku tek ukoliko se odluči da se rasprava o amandmanima provodi sada. Ja sam jasno rekao i precizno da ćemo o stanci, da ćemo o proračunu i amandmanima za proračun da ću donijeti odluku oko 13 sati, ovisno o ovoj raspravi koja će trajati o ova tri zakona. Ali da vi poznat po tome što me upozoravate na samovolju ja vam neću priuštiti taj užitak da pred javnošću dovodite do toga da se meni upućuje takav prigovor ja ću vam odrediti stanku. Ali, dragi kolegice i kolege, te stanke trebaju biti u funkciji toga da se rad ovog Sabora odvija i racionalno i ekonomično. Nastavljamo za 30 minuta. ... [[početak nije snimljen]] HSS-a, poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade. Vrlo kratko, samo nekoliko rečenica. Želim se, ja nemam ovdje što stisnuti. Da li, je sad je uključeno. U vezi primjene članka ... [[Upadica se ne razumije.]] Jel može sada? Jel može? Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, gospođe i gospodo zastupnici, nekoliko rečenica. Prvo u vezi članka 209. koji doslovce glasi: "zastupnik koji želi govorit o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim ovaj to zatraži.". Uistinu je loša praksa da pokušavamo na bilo koji način, onaj koji predsjedava da spriječi izražavanje zastupnika o povredi Poslovnika i zato apeliram na predsjednika Doma da to ubuduće ne čini. Što se tiče parlamentarne prakse u vezi stanki koje traže klubovi, do sad smo imali praksu da uistinu svaki klub koji zatraži stanku iz bilo kog razloga tu stanku i dobije i mislim da tako dugo dok ovu materiju ne reguliramo Poslovnikom, da bi uistinu bilo dobro te parlamentarne prakse se i držati. Mi iz Kluba HSS-a u vezi aktualnog problema kada će se raspravljati o amandmanima na državni proračun tražimo od predsjednika Sabora i Predsjedništva da se odma donese odluka kada će se o amandmanima raspravljati uz napomenu, da još uvijek amandmani nisu sistematizirani, da još uvijek nismo dobili knjigu amandmana, što je razumljivo da je to obiman posao. Amandmana ima blizu 450. Koliko ja znam, klubovi bi vjerojatno imali potrebu o tim amandmanima i raspraviti i zauzeti stajališta o kojim amandmanima će kako glasovati. Isto tako, bilo bi dobro da se zna na neki način kakvo je stajalište Vlade o pojedinim amandmanima, mada to nije obavezno. Proračun, državni proračun je prevažno pitanje za sadašnjost, za budućnost, ali isto tako prezahtjevno pitanje za raspravu u ovom Domu, za čega je, za što je potrebna i određena koncentracija, određena volja da se nađu najbolja rješenja i sasvim sigurno da raspravljati o ovako važnom pitanju u noćnim satima, što bi se vjerovatno oteglo i do ranih jutarnjih sati, nije dobro. Napominjem da je hrvatska javnost itekako zainteresirana da čuje i vidi stajališta pojedinih stranaka, ali isto tako i Vlade Republike Hrvatske o pojedinim amandmanima, ali isto tako da bi javnost bila korektno i potpuno informirana, mislim da bi bilo dobro omogućiti i hrvatskim medijima, dakle, novinarima koji su akreditirani ovdje u Saboru da mogu na jedan dostojanstven način pratiti našu raspravu. Zato molim da se odmah zauzme stajalište kada će se o amandmanima glasovati i zato neću zlorabiti 15 minuta, koliko imam pravo govoriti u ime kluba. Ujedno apeliram i na ostale klubove da ne iskoriste svoju kvotu od 15 minuta kako bi čim prije ušli u raspravu o ovim zakonima koji su danas na dnevnom redu, kako bi mogli obaviti uredno glasovanje za sve ono što je predviđeno, kako bi se mogli uredno pripremiti za sutrašnju raspravu o amandmanima. Što se tiče elektronskog glasovanja, obzirom da sam u prošlom sazivu bio predsjednik ovog Doma, tvrdim da je sustav elektronskog glasovanja, kada je prošli saziv Doma raspušten, bio u ispravnom stanju. A problemi koji su nam se javljali kod glasovanja dolazili su samo iz jednog razloga, što su se pojedini zastupnici neodgovorno odnosili prema ključićima koji su služili za identifikaciju i svaki dan se moralo ponovo kodirati veliki broj ključića i zbog toga pod kraj prošlog saziva nismo elektronski glasovali. Sa njim je bilo, sa tim sustavom je bilo problema na početku. Izvođači su te probleme otklonili i sustav je pod konac 12. mjeseca bio u potpunosti ispravan i zato apeliram da pređemo na elektroničko glasovanje, obzirom da je ono brže, efikasnije, ali i jasnije. I dozvolite na kraju, uz još jedan apel svim klubovima da ne iskoriste svih svojih 15 minuta kako bi počeli čim prije o današnjem dnevnom redu raspravljati, kako bi ovom Domu vratili dignitet uz ove napomene. U ime Kluba ispričavam se za uvrede koje su izrečene na račun potpredsjednika Doma, gospodina zastupnika Luke Bebića. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Klub SDP-a. Izvolite. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime Kluba SDP-a, evo mi smo se isto priključili prijedlozima Kluba HSS-a, ali i ostalih klubova oporbe da mislimo da je proračun najvažnija tema u Hrvatskom saboru i svake godine, dakle, jedanput godišnje nema važnije i bitnije teme o kojoj Hrvatski sabor raspravlja od proračuna. Zbog toga smo i mi prošle, prošlog tjedan, dakle, ovdje sjedili do tri sata ujutro, raspravljali o proračunu i mislimo da doista glasanje o amandmanima i samo donošenje, dakle, konačno proračuna nije materija koja se smije i može donositi u ranim jutarnjim satima. I zbog toga i mi tražimo u ime Kluba SDP-a da se o tome odluči odmah, da se, dakle, o glasanju o amandmanima na proračun počme sutra ujutro. Naime, mi smo u proceduru uputili 430 amandmana koje po poslovničkoj proceduri ako bismo je u potpunosti ispoštivali, dakle, glasanje od ili glasovanje o tim amandmanima bi trajalo punih 14 sati, ukoliko se dogodi i koja stanka ili bilo što drugo, to će potrajati i puno duže. Prema tome, za to nam je potrebno da glasovanje počnemo tek sutra ujutro, a ne nikako danas poslijepodne ili ne daj Bože, negdje navečer. Isto tako treba reći da nema nikakvog razloga za žurbu. Mi radimo još dva dana, u Parlamentu po onome što je predviđeno i kako je najavljena sjednica u dnevnom redu koji smo dobili. Prema tome, nema nikakvog razloga da tek sutra ujutro počnemo o glasanju o amandmanima. U proračunu koji je bitan za hrvatske građane i mislimo da hrvatski građani kao i hrvatski mediji koji prate rad Sabora trebaju biti izvješteni i trebaju znati što se sve i na koji način uređuje u Hrvatskom proračunu. Zbog toga što će se na taj način vidjeti hoćemo li gradit željeznice, hoćemo li nastavit gradit ceste, hoćemo li gradit škole, hoćemo li se boriti protiv nezaposlenosti, hoćemo li u tom proračunu izdvojiti dovoljna sredstva za socijalu koja će bit socijalno osjetljiva. Dakle, proračun se tiče svakog građanina ove zemlje i svatko treba imati punu informaciju o tome što mu se u narednom proračunu i kako se dakle, njegovi problemi misle rješavati. Ministar financija, gospodin Šuker, je prije nekoliko dana ovdje govoreći o državnom proračunu govorio i o tome kako isključivo ovaj Dom i zastupnici u ovome Domu odlučuju o proračunu i glasuju o njemu. Prema tome, i zbog toga što je ministar financija rekao mi kao zastupnici još uvijek nemamo dovoljno informacija o nekim stvarima. Naime, ovdje se u raspravi od strane ministara moglo čuti da su u proračunu pronađene neke greške i da će oni te greške ispraviti, mi o tome nismo dobili nikakvu informaciju i zbog toga da možemo kvalitetno odlučivati o novom proračunu i glasati o svim amandmanima koji će se naći pred nama u ime Kluba SDP-a tražimo da se odluka sada donese o tome da se o amandmanima odlučuje tek sutra ujutro.
Ima li još koji klub zastupnika? U ime Kluba HSP-a gospodin zastupnik Tonči Tadić.
Poštovane dame i gospodo, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade. Donošenje Državnog proračuna najvažniji je posao Hrvatskog sabora svake godine. Državni proračun je majka svih politika ovog Visokog doma. Iz njega proizlazi koliko će imati novaca za pojedine ključne potrebe hrvatskog naroda i države. Prema tome, držimo da tom poslu treba pristupiti sa dužnim poštovanjem i sa punom koncentracijom. Protivimo se tome da ovaj Visoki dom u ovom mandatu nastavlja bilo koju lošu praksu koja je nasljeđena iz prošlog saziva. Ruku na srce treba reći da je samo godine 2000. kada se usvajao prvi proračun u prošlom sazivu rasprava doista počela u ranim jutarnjim satima a završila kasno u noć. Ali nikada još za svog kratkog boravka u ovom visokom domu nisam čuo da netko počinje proračunsku raspravu kasno navečer. To doista još nitko nije vidio jer to doista kao što je netko prošli tjedan cinično napomenuo sve više pretvara Sabor u "Nightmare stage". Dakle, nije doista potrebno provoditi raspravu takvim intenzitetom u tako kasnim noćnim satima. Točno je da je doista u prošlom sazivu bilo rasprava koje su mogle biti i ranije ali ovo je definitivno najvažnija rasprava koju Sabor uopće provodi neke godine. MI imamo pred sobom najvjerojatnije nekoliko stotina amandmana, svaki od tih amandmana je ključan za neki dio Hrvatske, ili za neku granu gospodarstva, o svakom tom amadnmanu treba doista staloženo promisliti ali se ljudi moji, 84 milijarde kuna i mi ne možemo odluku o tome kako ćemo potrošiti 84 milijarde kuna naših poreznih obveznika donijeti samo tako u 4 ili 5 ujutro. U to doba ljude znate vode na streljanje jer su potpuno bunovni i ne znaju što im se događa, a u to doba bi Sabor po vama gospodo iz vladajuće koalicije trebao staloženo razmišljati o tome hoćemo li prihvatiti proračun sa svim tim amandmanima ili ne. Za nas u HSP-u je to doista neprihvatljivo i zato smatramo i to smo ustvrdili jutros ali jednako tako i prošli tjedan je to ustvrdio gospodin Đapić govoreći u ime našeg Kluba da doista nema nikakve žurbe u donošenju ovog proračuna, nema nikakvog razloga da se ovaj proračun ne donese i idući tjedan ako se pokazuje da postoji doista veliki interes za raspravu i ako se pokazuje da postoji veliki broj ključnih amandmana. Dakle, doista nema nikakvog razloga da se rasprava o proračunu forsira večeras preciznije noćas. Zato tražimo da se rasprava o proračunu odgodi za sutrašnji dan, a ako je ikako moguće da bude čak idući tjedan kako bismo bili u punoj koncentraciji za tu najvažniju raspravu ponavljam u ovom mandatu. Hvala.
Želi li još netko u ime klubova? Vilim Herman izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, vjerujemo u Klubu LIBRE da je predlagatelj ovog načina da se možda kasno poslijepodne ili rano navečer pristupi amandmanskoj raspravi zapravo prijedlog koji je obilježen racionalnošću. Moguće da je tako. Ali stvarna racionalnost govori nešto drugo, ona prije svega treba poći od pravednosti, one koja treba funkcionirati u ovom parlamentu ali jednako tako funkcionirati prema javnosti. I ako je javnost mjera svega onda će racionalno biti upravo to da javnost ima potpuni uvid u to kako se raspolaže poreznim sredstvima, kako se raspolaže onim financijskim izvorima koji zapravo popunjavaju upravo građani. Pa zbog toga u ime građana, a neka ne zvuči pretenciozno, Klub LIBRE ostaje kod prijedloga, on nije oporbeni on je s ovog stajališta racionalan, da se rasprava, amandmanska rasprava o državnom proračunu za 2004. dogodi sutra, a naravno ako je potrebno da se opet ne radi u kasnim večernjim satima nego da se ako treba prebaci i na sljedeći dan i da sve u svemu tu raspravu kao i prihvaćanje a dapače i odbijanje amandmana, obavimo uz pune suglasnosti između javnosti nas a i onoga tko to čini kao posrednik medija. Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče.
Još netko? Dame i gospodo zastupnici, ja sam sada upravo provjeravao i trebam svaki trenutak dobiti i pisanu obavijest od Hrvatske radiotelevizije, dobio sam je usmeno u ovoj stanci, ali trebam je dobiti i u pisanoj, jer sam zatražio u pisanoj stanci o tome, da li će Hrvatska radiotelevizija prenositi ovo zasjedanje Sabora današnje i dobio sam usmeno obavijest, sada ćemo dobiti za nekoliko trenutaka i pisanu, da će 3. program Hrvatske radiotelevizije prenositi izravno cijelu raspravu dok ona bude trajala. Međutim, budući da i to je što se tiče javnosti, dakle javnost će imati prigodu pratiti tu cijelu raspravu a time bi se stekli uvjeti da se svi oni zastupnici i klubovi zastupnika koji namjeravaju i žele da javnost vidi, čuje kako zastupaju pojedina stajališta, svoje amandmane, dakle da se ta kruna proračunske rasprave da bude pred licem javnosti, za to su pretpostavke osigurane. Ali budući da svi klubovi zastupnika oporbe imaju svoje razloge i traže da se ta rasprava pomakne, rekao bih sljedeće. Za izglasavanje državnog proračuna postoje žurni razlozi, postoje žurni razlozi u što me uvjerava Vlada da je radi privremenog financiranja ako se proračun ne donese relativno žurno, da neće moći biti isplaćene sve plaće i sve izvršene obveze koje iz državnoga proračuna. Dakle, nema mogućnosti da se proračunska rasprava odvija idući tjedan. Ali ponavljam zbog toga što suglasno svi klubovi zastupnika iz oporbe žele, ja neću uskratiti to demokratsko pravo da se otkloni taj prigovor da se ove sjednice Sabora pod mojim ravnanjem ne odvijaju i demokratski i na način da se svima omogući da iznesu svoja gledišta i stajališta, da brane svoja stajališta raspravu o Proračunu, o amandmanima u Proračunu ćemo prebaciti za sutra ujutro. Idemo na aktualno prijepodne. Počinjemo sa pitanjima Vladi ili pojedinom članu Vlade. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda i traje u pravilu 4 sata. Redosljed ide prema, redosljed upisa u knjigi. Zastupnik može postaviti jedno pitanje, izraziti nezadovoljstvo ili nezadovoljstva, iznašanjem razloga u trajanju od 1 minute. Ako je nezadovoljan, može odgovorom zatražiti da mu Vlada, odnosno ministar dostavi pisani odgovor. Tijekom aktualnog prijpodneva zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod ili ispravio netočni navod iznesen u Zastupničkom domu drugog zastupnika. Ili koji odgovorom na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade. Postavljanje pitanja ne može trajati dulje od 2 minute. Odgovor na postavljeno pitanje u pravilu traje 2 minute. Ako je to zbog složenosti pitanja. Potrebni odgovor može trajati do 4 minute. Ja uistinu apeliram i molim sve zastupnike i zastupnice ali i članove Vlade da se drže Poslovnika i vremena predviđenoga za postavljanje pitanja i za davanje odgovora kako bi se Poslovnik poštovao i kako bi svi mogli postaviti, što više postaviti zastupnička pitanja. Ja bih prednost dao poštovanoj zastupnici Škulić. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovani ministri, dame i gospodo zastupnici. Pitanje postavljam gospodinu Hebrangu. Osobe sa invaliditetom koje su bile u procesu radne terapije i koje sada imaju mirovinu nedostatnu za život negdje oko 300 kuna a uz to su nesposobne da se brinu o sebi da li će dobiti mogućnost, prava na obiteljsku mirovinu koja bi im omogućila donekle pristojan život?
Izvolite ministre.
Štovana gospođo zastupnice, problem koji ste naveli je složen. Ja u ovom trenutku ne mogu dati izračun, moramo uskladiti sa sadašnjim proračunom pa bih vam pismeno dao odgovor sljedeći tjedan.
Hvala lijepa. Molim u pismenom obliku.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. U Zadarskoj županiji više je od tisuće porušenih kuća koje čekaju obnovu u 2004. godini. Gospodine ministre Kalemeta, premijer Sanader zaključivši sporazum sa IDS-om obećao je da ne samo takve nego da će se sve kuće obnoviti, SDP-a, oprostite, obećao je da će se sve kuće obnoviti. I meni se obratila građanka, naša zadranka, gospođa Emilija Ivanuša, koja ovih dana očekuje iseljenje iz državnog stana u vlasništvu MORH-a a njezin stan za koji je također dobila rješenje o obnobi jer je stradao u ratu, nikako da se realizira, tj. da ona dobije taj stan. Dapače, sada se s time manipulira ili joj se govori da se taj stan uopće ne može popraviti. Pa ja vas molim da mi rečete, kada će država ispuniti svoju obvezu, odnosno, naći joj, obnoviti taj stan, odnosno naći joj zamjenu da se ta žena ovih dana ne bi našla na ulici? Ovo pitam ne samo radi konkretnog slučaja nego i radi jačanja spoznaje građanina da ima pravo na državu, na vlast koja će mu služiti a ne samo njime da vlada, da ne bi jednostavno smatrao se preslabim da sudjeluje u jednoj takvoj borbi, jer kada ga vlast zahvati kao objekt svog postupanja, onda ona pokazuje ipak efikasnost. A kada ona treba, ta ista država ispuniti svoju obvezu, onda jednostavno građanin preslab da sudjeluje u toj bori.
Molim vas, kolegice i kolege omogućite kolegici da postavi pitanje, hvala lijepa.
Dakle, dakle, da građanin ne bi shvatio da je vlast ništa drugo do li i da je ne bi shvaćao kao neku neprijateljsku moć, eto, ili nekakvu jednostavno sebičnu silu koja se uistinu ne brine ništa nego samo o ostvarenju svojih interesa a skrb od.
Kolegice, molim vas, pa, kolegice Antičević, ja vas molim, pa, zahvaljujem kolegici, molim ministra da odgovori. Ma molim vas, kolegice. Izvolite kolega Kalmeta. Ministar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, svakako da ćemo mi obnoviti sve ratom porušene kuće i ovog časa imamo za obnoviti još oko 4 tisuće kuća i 1800 stanova. No, još uvijek primamo zahtjeve tako da procjenjujemo da će do kraja biti za obnoviti nekih oko 5 tisuća kuća, možda i nešto više. Naš plan je najveću većinu tih kuća i stanova obnoviti ove godine a ono što ostane u prvoj polovici sljedeće godine uglavnom taj proces želimo završiti do negdje sredine sljedeće godine. Kada je u pitanju ovaj konkretan slučaj svakako da ja ne mogu znati sve pojedine slučajeve ali s obzirom da je ovo jedan primjer koji se događa u Zadru, slučajno sam sa tim upoznat. Naime, radi se o tome da je gospođa, živi u stanu koji je porušen, međutim, taj stan je dio jedne zgrade koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] i ostali stanovi nisu državno vlasništvo tako da je praktički popravak tog stana bar kako su kazale stručne službe u ministarstvu, to je slučaj koji se vuče još od prije jednostvno nemoguć. No s rduge strane gospođa se nalazi u stanu Ministarstva obrane bespravno i sada se nju iseljava. Dakle država je s jedne strane nije obnovila njen stan a s druge strane je država tjera opet iz toga stana. Situacija je slažem s se vama gospođo Antičević, sitaucija je takva da država tu mora iznaći reješenje za tu ženu. Ja mislim da se rješenje može iznaći kroz povjerenstvo za upravljanje državnom imovinom. I u svakom slučaju mi ćemo već na prvom povjerenstvu oko toga razgovarati, ja ću predložiti određene prijedloge kako da se toj ženi rješi njen problem koji doista postoji. Hvala.
Potpuno sam zadovoljna.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Zahvaljujem. Pitanje postavljam predsjednikku Vlade. Gospodine predsjedniče,ovo moje pitanje biti će pitanje vaše vjerodostojnosti. Naime poduzeli ste intenzivnu diplomatsku aktivnosti kako biste parlamente Velike Britanije, Nizozemske, Italije, uvjerili u potrebu ratificiranja sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Otkrijte nam tajnu, kako, kojim metodama s kakvim argumentima. Nastojite uvjeriti parlamente triju zemalja da ratificiraju sporazum koji ste vi osobno iv aša stranka odbili ratificirati u vlastitom parlamentu. Ovdje u Hrvatskom saboru. Naime poznata je činjenica da ste kod ratifikacije sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju vi i cijeli HDZe demonstrativno napustili sabornicu. I ostavili nas ovdje da sami ratificiramo taj sporazum. Kako vi mislite da će vam parlamentarci ovih triju zemalja vjerovati i kako mislite da vam se uopće može vjerovati. Hvala.
Predsjedniče Vlade izvolite.
Gospodine zastupniće Staziću, na vašu nadam se radost i veselje i zadovoljstvo i vas i cijelokupne oporbe ovoj Vladi se vjeruje u ... [[Govornik se ne razumije]] A to što smo mi u trenutku glasovanja nismo bili u Saboru kada je bilo na glasovanju sporazum o pridruživanju i stabilizaciji, o tome smo govorili do sada barem desetak puta.Moram vas korigirati nismo demonstrativno napustili sabor nego smo ga napustili iz prosvjeda prije toga još jer smo uputili riječi kritike tadašnjem državnom vodstvu na čelu sa predsjednikom Vlade gospodinom Ivicom RAčanom koji je kao i cijela vaša tadašnja Vlada forsirao završetak pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, kako bi se mogao parafirati tjedan dana prije lokalnih izbora 21. svibnja 2001. godine i defacto je parafiran tjedan dana prije. Predsjednik Vlada ga je tada parafirao. Po inforamcijama i izborima i iz redova pregovaračkog tima vaše Vlade ondašnje naše zajedničke Vlade ali koju je vodio SDPe i partneri. I po izvorima i inforamcijama iz Brisela. Da smo pregovarali još dva mjeseca, a mogli smo, da nismo uzeli usko stranačke interese i žrvovali dnevnoj politici kvalitetu sporazuma, mogli smo pregovarati još dva mjeseca sporazum bi bio kvalitetniji. Iza ovih riječi odgovorno stojim, i tada smo zbog tih razloga zbog toga što je taj sporazum iskorišten u dnevno političke svrhe, da bi se dakle parafirao prije lokalnih izbora 21. svibnja i parafiran, ovo su sve povijesne činjenice o čemu ja govorim. I parafiran je prije, 7 dana prije 21. svibnja, kako bi valjda stranke na pomoglo kao što znamo HDZe je pobijedio na lokalnim izborima. Zbog toga smo, dakle zbog toga što je dnevnoj politici žrtvovama kvaliteta sporazuma iz prosvjeda napustili govornicu. O tome smo govorili u Europu, ja sam o tome govorio sa svim ključnim partnerima i mogu vam reći jednu stvar. Uza sve ono što je prošla vlada dobro napravila, a dobro je napravila što je dala aplikaciju i što je učinila sve da dobijemo to. Vi vraćate sada raspravu na 2001. spreman sam argumentirano o tome s vama razgovarati i s predsjednkom bivšim sa bilo kime. Ali vas upozoravam na jednu stvar. Ni Velika Britanija, i sada dolazim na vaš izravni odgovor, ni VElika Britanija ni Nizozemska, neće ratificirati ili hoće ratificirati zbog ovoga o čemu vi govorite. Nego će ratificirati ili ne, sukladno svojoj procjeni jeli Hrvatska ispunjava političke kriterije. Prema tome, čini mi se da u vašem pitanju sugerirate da možda ove dvije zemlje ne bi ratificirale ili neće ratificiait sporazum o pridruživanju i stabilizaciji zbog toga iz 2001. Ja sam obrazložio zbog čega HDZe nije bio na glasovanju, vrlo jasno iza ovoga stojim. MOže netko se slagati ili ne slagati s mojim mišljenjima, ali to je bio našr azlog zbog nismo bili na glasovanju, jer smo smatrali da se mogao dobiti bolji sporazum. A drugo, još nešto, uvjeren sam da će kada je riječ o političkim kriterijima, jer to mi je ipak nam je daleko važnije od naših prepirki međusobnih u Hrvatskoj. Puno nam je važnije da pokažemo međunarodnoj zajednici naše zajedništvo i konsenzus oko ovoga cilja koji je zajednički. I ja sam rekao da je i prošla Vlada i ova Vlada ukoliko dođe a uvjeren sam da će doći pozitivan avi, bez obzira hoće li Velika Britanija ili Nizozemska ratificirati to. Avi može doći i bez njihovih ratifikacija, ja sam uvjeren da će on doći.
Kolega Stazić, izvolite.
Ja bih vas molio gospodine predsjedniče Vlade da ovo svoje obrazloženje dostavite i u pisanom obliku. Jer ste sada iznosili neke argumente koje prvi puta čujemo. Od napuštanja sabornice, nismo ih imali prilike čuti. Pa ćemo možda u tom vašem obrazloženju saznati i po čemu je tan sporazum i na koji način moga biti bolji negoi što jeste. A pisani vas odgovor molim i zbog toga pisani vas odgovor molim i zbog toga, da bi eto u analima Hrvatskog sabora ostalo zabilježeno jedno mišljenje, dakle i moje pitanje i vaš odgovor. U kojem će se očitovati vjerodostojnost predsjednika jedna hrvatske Vlade.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče, premijeru, kolegice i kolege, pitanje za potpredsjednicu gospođo KOsor. U jednom tjedniku jučer je objavljeno da ste vi po triju članova programskog vijeća Hrvatske televizije koji je izabrao HDZe zatražili da podnesu ostavke sve to zbog toga što HDZe želi postaviti svoga čovjeka za direktora Hrvatske radio televizije. A to po ovim navodima ne bi bilo moguće ukoliko bi se sada po važećem zakonu izabrao novi direktor jer je u tijeku taj natječaj. Ja vas molim gospođo Kosor da odgovorite dali je istina da ste se usuduli na takav politički pritisak prema članovima Hrvatske u stvari prema članovima Vijeća Hrvatske radio televizije i koliko ukoliko je to istina, to doprinosi smanjenju političkog utjecaja na rad Hrvatske radio televizije za koji ste vi i vaša stranka dosta puta deklarativno rekli da se zalažete.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče ja vam se uistinu najtoplije zahvaljujem na ovom pitanju. Da smo se dogovarali kao što nismo, vjerujem da u to svi vjeruju, ne bismo se bolje mogli dogovoriti. Dakle, dajte mi uistinu priliku budući da ću ja to naravno i demantirati i poslati u taj tjednik. Ja evo ovdje pred Hrvatskim saborom izjavljujem pred svima vama na vaše zastupničko pitanje, to je najordinarnija laž, dakle to je neistina. Ja nikada ni na koga u Programskom vijeću ne da nisam vršila pritisak nego od trenutka otkako sam u Vladi nisam niti razgovarala, osim sa gospodinom Ljevakom u televizijskog emisiji i u jednom telefonskom razgovoru sa jednom članicom Vijeća uoči njihovoga raspisivanja natječaja gdje se mene pitalo samo o tome ima li smisla, budući da Vlada priprema novi zakon i ja sam na to odgovorila vi radite svoj posao, Vlada radi svoj posao. Prema tome, nikada ni u jednom trenutku ni na koga ne bi mi palo na pamet, prema tome to je uistinu najordinarnija laž. I ja samo da bismo isključili naravno mogući utjecaj politike mi idemo u izmjene Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, jer kao što znate Vijeće Hrvatske radiotelevizije broji 11 članova, međutim sada je u jednoj potpuno nelogičnoj situaciji da tog jedanaestog člana nema, dakle Vijeće djeluje kao tijele sa 10 članova. U zakonu ne postoji jasno preciziran mehanizam kako bi se taj jedanaesti član sada izabrao i zbog toga što smo kao što znate u prošlom sazivu dok se donosio Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji bili protiv takvog mehanizma i načina biranja programskoga Vijeća, mi sada te odredbe mijenjamo. Prema tome još jedanput da zaključim. Poštovani gospodine zastupniče ni na koga nikada nisam vršila pritisak i to mi nikada ne bi palo na pamet, ne samo otkako sam u Vladi nego i kad sam bila saborska zastupnica. Hvala vam lijepa na pitanju.
Zahvaljujem. Izvolite kolega riječ.
Gospođo potpredsjednice hvala vam lijepa na vašem objašnjenju i evo vi ste pred hrvatskom javnošću izjavili kako niste vršili politički pritisak na programsko Vijeće Hrvatske radiotelevizije što se nadam podrazumijeva da tri člana koje je izabrao HDZ neće dati ostavke, ali bih vam htio reći da je ovo Etičko povjerenstvo kojeg je izabrao Hrvatski sabor radi uredno makar mu nedostaje jedan član pa ne vidim razloga da i programsko Vijeće Hrvatske televizije ne bi moglo raditi, neka nema jednog člana, postoji natječaj da se popuni taj član.
Kolege prema Poslovniku zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo iznašanjem razloga, a toga se … Kao što je kolegica Antičević izrazila zadovoljstvo, evo na taj način. Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Ja moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Moje pitanje danas odnosi se ustvari na jednu novu aferu koju inače prati vašu Vladu od početka i provlači se ovih dana prvenstveno kroz novinske stupce, a odnosi se na bojim se ponovno umiješanje politike i davanje političkih mišljenja pod krinkom pravnih uputa. Konkretno radi se o Zakonu o pravima zastupnika koji se u pojedinim slučajevima stavljaju iznad međunarodnih ugovora i to zbog toga što je uvaženi kolega naš zastupnik i potpredsjednik Sabora gospodin Bebić se žalio da on nema ista prava kao zastupnici koji su svoj čitav vijek odradili ovdje u Hrvatskoj i zamislite, promptno je odreagiralo Ministarstvo gospodarstva i Hrvatski zavod za Mirovinsko osiguranje donijelo upute koja je dijametralno suprotna onome tumačenju koje je bilo po sličnim zahtjevima od prije tri godine i time je zastupnike, saborske zastupnike, ali i ostale dužnosnike koji su dio svog radnog vijeka ostvarili u republikama drugim bivše države Jugoslavije, stavilo ja bih rekla u građane prvog reda, odnosno iznad onih otprilike 26 tisuća građana koji mirovine ostvaruju po tom zakonu. Ja postavljam pitanje. Kada se može očekivati od strane vaše Vlade da donese bilo promjenu zakona bilo upute kojom će se i tih ostalih otprilike 26 tisuća građana staviti u isti položaj kao i sada saborski zastupnici, odnosno vladini dužnosnici, a ako to vaša Vlada nema namjeru, kada ćete i koje mjere poduzeti protiv odgovornih u Ministarstvu gospodarstva i u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje koji na ovaj način stvaraju različite kategorije građana?
Hvala lijepa. Molim predsjednika vaše ili naše Vlade, predsjednika Vlade da odgovori na ovo pitanje.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala gospođo zastupnice Sobol. Budući da ste u vašem pitanju dali neku i ocjenu s kojom se ja ne slažem, najprije ću odgovoriti na nju. Naravno da se ne slažem s ocjenom koju ste iznijeli u pogledu afera. Ovu Vladu karakterizira nešto što prethodne vlade nije karakteriziralo, to je moj odgovor na afere, a to je da ako uočimo da smo negdje pogriješili to priznamo i korigiramo. Bilo bi potpuno suprotno i neprihvatljivo za mene da ostanemo u tom. Znači ako smo negdje pogriješili kao u slučaju vjerojatno mislite na pomoćnike. Prema tome radimo koliko smatramo i držimo da je dobro. Ispitivanja javnog mijenja pokazuju da je raspoloženje u javnosti suprotno vašoj ocjeni i to me veseli. A kada je riječ o ovom slučaju, dopustite da vas pozovem, da zajedno s nama pokušamo riješiti taj problem. Meni je premalo poznat i ja u ovom trenutku ne mogu odgovoriti na njega konkretno, uputiti ću vam pisani odgovor, ali molim i vas da se uključite zajedno da pokušamo riješiti taj problem.
… [[Govornica naknadno uključena.]] nisam zadovoljna, jer odgovor na pitanje nisam dobila. Ja dakle, molim pisano objašnjenje tim više što se radi o međunarodnim ugovorima i tim više što je pravnička struka krenula u potpisivanje peticije, jer je stav da se radi o davanju političkih mišljenja, a ne o pravnim uputama.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, nazočni predstavnici Vlade. Ja imam pitanje za predstavnika Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Na žalost ministar Primorac opet nije ovdje. Naime ministar Primorac se jučer ogradio od nečuvenog skandala prisiljavanja srednjoškolaca na gledanje filma “Nijemi krik” u kojem se eksplicitno prikazuje potpuno neprihvatljiv sadržaj umjetno izazvanog pobačaja. Struka je ustvrdila da gledanje tog degutangnot uratka iživljavanja zasigurno ostavlja trajne posljedice na psihu mladih izloženih takvom vizualnom nasilju ili možda bolje točnije rečeno psihičkom zlostavljanju. Jučer je ministar Primorac preporučio vjeroučiteljima da se do donošenja novih programa, odnosno stručnog mišljenja suzdrže od prikazivanja tog uratka. Smatram da to nije dovoljno, na koncu konca i neprimjereno jer se preporuka ministra može, ali i ne mora uvažiti. Stoga ja pitam, kada će ministar donijeti odluku o promjeni nastavnog plana i programa vjeronauka u osnovnim i srednjim školama kako bi se navedeni uradak kojeg predstavlja ponovo ponavljam najteži oblik psihičkog zlostavljanja djece izbacio iz programa i zabranilo njegovo prikazivanje u školi. Ujedno me zanima obzirom da se od ministra očekuje ipak nešto više od ograđivanja, jer treba poduzimati konkretne i promtne mjere, što je poduzeo da se do donošenja novih planova i programa, ne bi ponovilo prikazivanje spomenutog filma, te koje su mjere poduzete protiv savjetnice za vjeronauk u Zavodu za školstvu, koja u gledanju tog degutantntog uratka ne vidi ništa loše i ništa sporno. Hvala.
Hvala, državni tajnik Nevio Šetić.
Htio bih reći da doista film koji je prikazan je izazvao i našu pažnju i ministar je odmah sačinio mjere da se takve stvari ne ponavljaju jer u najmanjoj mjeri za takav neki film ili nešto nisu izvršene nikakve pripreme. Želim reći ono što je odmah učinjeno, data je preporuka da taj film se ne prikazuje a ministar Primorac i Ministarstvo je obrazovalo jedan stručni tim sastavljen od liječnika, teologa i psihologa i koordinator tog programa je gospodin Želimir Janjić, državni tajnik i u najkraćem vremenu, to znači 3 dana dobit ćemo analizu i ocjenu toga filma. U svakom slučaju kada je riječ o školskim programima i sadržajima, treba biti vrlo oprezan i mi smo upozorili i poduzet ćemo sve mjere da se takve stvari ne ponavljaju i da se uredi ta oblast.
Hvala i potpredsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, samo bih htjela dopuniti odgovor gospodina državnog tajnika sa činjenicom, odnosno našom odlukom da ćemo ovu inicijativu ministra Primorca proširiti na koordinaciju za društvene djelatnosti i ljudska prava koja je upravo danas predložila jedan program protiv nasilja među mladima, nad mladima, odnosno nad djecom, i koordinacija će na sljedećem sastanku pogledati film i donijeti konkretne prijedloge koje će dakako predložiti Vlada.
Hvala. Izvolite kolegice Lugarić.
Naime, ja sam izrazito nezadovoljna dobivenim odgovornom, jer od predstavnika Vlade nisam čula ništa više od onoga što sam ja izrekla u svome pitanju. Mene zanima što je poduzeto, ne futur i što će se poduzeti, nego što je poduzeto da upravo sada na trećem školskom satu jutarnje smjere neka vjeroučiteljica ili vjeroučitelj upravo u ovom trenutku ne prikazuje taj film i u tom smislu ja molim za dodatni pisani odgovor i konkretna aktivnosti a ne future I, ili druge mi ćemo, hoćemo itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, gospođe i gospodo. Pitanje postavljam predstavniku Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Pitanje postavljam zbog Požeške gimnazije koja je u blokadi zbog deset ovrha i uz 22 pravomoćne presude, a tiče se svih srednjih škola u Republici Hrvatskoj. Naime, 2001. godine Vlada je potpisala kolektivni ugovor sa sindikatima iz koga je ispuštena odredba da će dar za djecu, božićnica i regres biti isplaćeni ako za tu namjenu budu osigurana sredstva u proračunu. Regres nije isplaćen. Kada su krenule tužbe zaposlenika Ministarstvo prosvjete nije reagiralo, umjesto da je postignut dogovor došlo je do toga da gotovo svi zaposlenici srednjih škola tuže poslodavca odnosno školu i dobiju presudu u svoju korist. Naime, radi se o 5 do 7 tisuća kuna po zaposleniku glavnica, plus kamata, plus sudski troškovi, naplata potraživanja ide putem sudskih ovrha. S ozbirom da se radi o dugu i obvezi Hrvatske vlade iz 2002. godine, pitam da li će za isplatu ovih ovrha biti osigurana potrebna sredstva odnosno da li postoji mogućnost da se potreban iznos isplati školama na temelju donešenih pravomoćnih presuda, a prije ovršnog postupka jer škole koje nemaju vlastita sredstva, mislim na strukovne odnosno gimnazije, mogu mjesecima biti u blokadi što otežava njihov rad. Hvala.
Zahvaljujem. Državni tajnik Želimir Janjić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zastupnice. Da, ovo je problem iz 2001. godine kada su zaposleni u srednjim školama ostvarili pravo prema aneksu Ugovora o kolektivnom radu. To je ustvari pravo na isplatu regresa, međutim do isplate regresa nije došlo i ovo je problem s kojim se suočilo ovo Ministarstvo odmah na početku mandata i naravno poznati su nam svi slučajevi gdje dolazi do blokada. Ja moram odmah na početku reći da je u ovom prijedlogu državnoga proračuna da se osigurana sredstva na poziciji Ministarstva financija iz te pozicije će se isplaćivati regres koji možemo podijeliti ja bih rekao u tri kategorije. Jedan slučaj su ovrhe koje ste spomenuli i mi ćemo nastojati da što prije isplatimo ta sredstva kako bismo odblokirali račune škola koje su blokirane, drugi dio odnosi se na sve one zaposlenike koji su potpisali izjavu koju je svojevremeno ministar Strugar poslao, a te izjave odnose se na sve one zaposlenike koji nisu podigli tužbu, mi ćemo nastojati da to isplatimo što prije, takvih je otprilike nešto više od 5 tisuća i 400, od 20 tisuća koliko imamo u sustavu. Nećemo na žalost moći poštovati onaj rok koji je naveden u izjavi da će to biti do konca mjeseca veljače iz jednostavnoga razloga što i sam proračun još uvijek nije utvrđen u Hrvatskome saboru. Ali ćemo nastojati da taj rok ne bude predug. I treće mi razgovaramo sa sindikatom odnosno možda preciznije da kažemo sa opunomoćenim zastupnikom kako bismo došli do svojevrsnoga sporazuma za sve one čiji je sudski postupak u tijeku kako ne bi došlo do obrtaja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, ja sam zadovoljna s odgovorom koliko mogu biti jer cilj je da se ne događaju blokade u školama i da škole mogu normalno raditi a ne da njihov rad bude onemogućen, međutim, mislim da je ipak trebalo u ono vrijeme kada se to događalo razgovarati da ne dođe do kamata i svega ostaloga u sustavu u kome se to nije trebalo dogoditi jer ta sredstva su mogla biti preusmjerena u nešto drugo u školama. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Gospodine predsjedniče, imam pitanje za ministra zdravstva gospodina Hebranga. 28. siječnja ove godine uputio sam u Ministarstvo pitanje o budućnosti dogradnje županijske bolnice u Čakovcu. Dobio sam odgovor da će realizacija tog projekta započeti 2003. godine nastaviti. NO, gledajući prijedlog proračuna ovaj novi za 2004. godinu koji smo dobili prije dva dana moram postaviti isto pitanje jer je u tom proračunu osigurano samo 740 tisuća kuna, dakle samo simbolična sredstva, umjesto 4 milijuna i 850 tisuća kuna koliko je predviđeno planom financiranja izgradnje polikliničkog ... programa županijske bolnice Čakovec... Jasno je dakle da se smanjenim sredstvima ne mogu isfinancirati tekući radovi na bolnici pa još jednom postavljam pitanje što će biti dakle s dogradnjom županijske bolnice Čakovcu s obzirom da u proračunu za 2004. godinu nisu osigurana predviđena sredstva. Hvala.
Ministar Hebrang izvolite.
Hvala lijepo. Odgovor je malo složeniji jer se radi o nekim pravnim problemima oko tog sporazuma naime, Ministarstvo zdravstva može prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju i Zakonu o zdravstvenoj zaštit investirati samo u bolnice koje su u vlasništvu države i županijske bolnice ako su na području od posebne državne skrbi, što ovdje nije slučaj i u slučaju elementarnih nepogoda što ovdje nije slučaj. Dakle prilikom naših planova mi smo nastojali sve sporazume uskladiti sa zakonom da ne produžimo protuzakonito djelovanje i u tom kontekstu možemo razgovarati o jednom novom sporazumu u kojem bi Ministarstvo zdravstva moralo naći zakonsko uporište da u tome sudjeluje. Što se tiče financijskih sredstava koje se mogu temeljem zakona usmjeriti u izgradnju bolnice Čakovec, to su dislocirana sredstva koja idu prema županijama i ja sam siguran da u okviru tih sredstava možemo naći jedan dogovor i sporazum koji je utemeljen na zakonu.
Kolega Pavlic izvolite.
Moram reći da zbilja nisam zadovoljan ovim odgovorom. Nisam očekivao da će takav biti, negativan, jer kao što je poznato dakle sklopljen je sporazum između Ministarstva i županije, sklopljen i potpisan i onda nije bilo nikakvih primjedbi da je on napravljen mimo zakona. Ja isto mislim i dalje da on nije napravljen mimo zakona i zato se ovim dovodi u pitanje nastavak gradnje županijske bolnice u Čakovcu što mislim da se nikako ne smije desiti. Hva.a
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Vilim Herman.
Gospodine premijeru, kolegice i kolege. Ja sam 27. siječnja uputio prijedlog Premijeru da dođe u Slavoniju i Baranju i da tamo pokuša raspraviti o nekim prevažnim slavonsko-baranjskim projektima. Evo prošlo je, a tada je bilo rečeno u okviru nekih 30-tak dana, prošlo je to vrijeme. Ja mogu zamisliti da je bilo puno obveza, putovalo se, radilo se na svemu onomu što znači poboljšati položaj Hrvatske spram priključenju Europskoj uniji, ali ipak ostaje primjedba da se evo ovih 30-tak dana oduljilo i da isti ti slavonsko-baranjski projekti i dalje stoje, Agrobanka, Koridor PC, razvoj Sveučilišta, navodnjavanje pa se i za sljedećih 30-tak dana neće ništa promijeniti ukoliko se ne pokušamo dogovoriti da se i u okviru ovoga Proračuna dogode bitne, odlučujuće stvari za razvoj Slavonije i Baranje, a i povezanost sa ovim projektima. Usput i kao pitanje možemo li stvoriti atmosferu, a ne sumnjam da ćete doći u kojoj neće biti politizacije i okvira kojega počesto Branimir Glavaš zna napraviti kada se zapravo ne raspravlja o suštini stvari nego se ode negdje na periferiju i zaboravi se na ono što mislim da bi doista trebao biti motiv vašeg dolaska. Dakle motiv vašeg dolaska uz raspravu sa ekspertima i raspravu sa zastupnicima. Treba biti rasprava o Agrobanci, o Koridoru PC, navodnjavanju i razvoju Sveučilišta. Hvala vam lijepo gospodine Premijeru.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče ja sam na vaše pitanje obećao i rekao da ćemo doći i održati jednu sjednicu Vlade u Osijeku, pri tome stojim, i da ćemo razgovarati o ovim velikim projektima koje ste naveli, pri tome stojim. Moram reći da su u, da je u međuvremenu formirana županijska vlast. To smo čekali, nismo htjeli doći bez dakle dok još uvijek nije nakon izbora koji su održani 18. siječnja dok nije bila formirana županijska vlast. U međuvremenu sam dobio i poziv župana Bubala, ali i bez tog poziva mi smo u Vladi odlučili da iduća sjednica Vlade koja će se održati izvan Zagreba bude u Osijeku. Ona će biti vjerojatno negdje u prvoj polovici ožujka. Dakle u sljedeća dva, dva i po tjedna. Do tada ćemo se pripremiti i razgovarati o ovim krucijalnim velikim projektima koji su bitni za Slavoniju; o navodnjavanju, o koridoru PC, o Sveučilištu, o svemu što ste govorili. Prema tome obećanje stoji. Biti će tjedan, dva kasnije nego što smo planirali, ali i zbog objektivnih razloga među kojima je bilo i formiranje novog Županijskog poglavarstva.
Kolega Herman. Izvolite.
Gospodine premijeru, ostat će ipak samo jedna okolnost, a ovo u vezi mog zadovoljstva ili nezadovoljstva, nedorečena. Mi ćemo donijeti Proračun i u tom smislu imati ćemo bitna ograničenja kada budemo raspravljali o projektima o kojima ste i vi sada govorili. Dakle onih 30 dana imalo je u sebi racionalni smisao da bismo mogli uz ostalo i ovaj okvir koji se zove Proračun popuniti našim raspravama. Dakle ne mogu reći niti da sam zadovoljan niti nezadovoljan nego naprosto mislim da je propušteno vrijeme.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Lucija Čikeš.
Moje pitanje upućujem poštovanoj ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. U ukupnom broju roditelja i obitelji s djecom u Hrvatskoj udio samohranih roditelja veći je od 20% što znači gotovo svaka peta obitelj sa djecom. Više od 40% rastavljenih roditelja ne prima alimentaciju, a kad se radi o nevjenčanim majkama odnosno djetetu iz izvanbračne zajednice njih više od 60% ne prima novčanu naknadu. Sve ove jednoroditeljske obitelji žive na rubu siromaštva. Moje pitanje je hoće li Vlada u skoroj budućnosti osnovati Fond za uzdržavanje djece? Hvala.
Potpredsjednica Vlade gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, da. Vlada je već i u ovom Proračunu dakle u Proračunu za 2004. godinu na pozicijama Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti predvidjela jednu takvu stavku koja će vjerujemo do sljedeće godine prerasti u pravi alimentacijski fond. Naime i u ovako skučenim okvirima u kojima se morao donositi Proračun za ovu godinu mi smo upravo zbog toga što prvi put Hrvatska ima Ministarstvo obitelji jasno razmišljali o ovom velikom problemu o kojem govorite. Dakle mogu decidirano na vaše pitanje odgovoriti i ovako. Budući da će se dio poslova između sadašnjeg Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi i Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti razdvojiti do 1. listopada kada određene stvari kao što znate obiteljske prelaze na sudove, dakle rješavanje tih stvari prelaze na sudove, od tog trenutka mi smo predvidjeli i u Ministarstvu obitelji kada te važne, osjetljive obiteljske stvari budu i pod ingerencijom ove, ovoga Ministarstva, osnovati taj alimentacijski fond. Predvidjeli smo početna sredstva od 20 milijuna kuna, ali imamo i razne mislim dobre planove koje ćemo uskoro iznijeti u javnosti kako eventualno i na druge načine, ne samo putem Proračuna pomoći da se taj fond osnaži do sljedeće godine. Evo, hvala.
Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Moje zastupničko pitanje odnosi se na aktualno, bolje reći akutno stanje u hrvatskoj poljoprivredi i njime želim skrenuti pozornost hrvatskoj javnosti a prije svega hrvatskoj Vladi na činjenicu da ovako teške situacije na selu i poljoprivredi još nije bilo. Naime, kako je konac veljače u dijelu smo godine kada su pripreme za proljetnu sjetvu trebale biti praktički već završene nakon što je trebala prethodno biti provedena kvalitetna jesenska sjetva i sve agrotehničke mjere primjerene dijelu godine. Od svega toga ništa. Jesenska sjetva bila je “de facto” alibi sjetva s vrlo niskom razinom ulaganja, a bojim se da će sada na proljeće biti još i gore i da će nakon sjetve ostati još više neobrađenih površina. Uzrok tome jest činjenica da je hrvatsko selo uglavnom bez prebijene kune, a što je rezultat eksperimenta zvanog reforma poljoprivrede i ranije neodgovorne politike prema selu i poljoprivredi što je dovelo i do situacije u kojoj je Ministarstvo poljoprivrede dužno selo preko 800 milijuna kuna, a što se vuče još od prošlogodišnje proljetne sjetve. Naime, tih 800 milijuna kuna duga prošle koalicijske Vlade pripada seljacima u obliku poticaja koji pomažu da seljak ima kakvu takvu isplativost proizvodnje, tj. da preživi i da na..
Kolega Kurečić postavite pitanje, molim.
…seljak računa.
Postavite pitanje.
Od tih 800 milijuna kuna 547 milijuna kuna su dugovi za ratarsku, a 253 milijuna kuna za stočarsku proizvodnju. U tim uvjetima dugova i svega ostalog što je zadesilo Hrvatsku poljoprivredu vrlo će se teško provesti..
Kolega Kurečić molim vas postavite pitanje.
Postavljam pitanje ministru poljoprivrede gospodinu Petru Čobankoviću. Da li je Ministarstvo poljoprivrede svjesno težine situacije u kojoj se nalazi Hrvatsko selo i što kratkoroćno i dugoročno kani poduzeti da bi se kako tako ublažilo trenutačno stanje? Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Čobanković, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi kolega zastupniče. Mogu vam stvarno odgovoriti da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva itekako svjesno trenutne situacije u kojoj se nalazi Hrvatska poljoprivreda. I ja bih se mogao dobrim dijelom složiti u vašoj konstataciji da je ovo jedan od najtežih perioda u poljoprivredi uopće. Stoga, činim određene napore kako bi tu situaciju na neki način stabilizirali i rekao sam na jednoj od sjednica Vlade da se pomalo osjećam kao vatrogasac. Jer non-stop moram donositi neke mjere koje idu u, koje su u funkciji gašenja određenih požara. I stoga činimo izuzetno velike napore kako bi u okviru raspoloživih sredstava učinili najviše. Poznata je situacija da smo počeli isplatu poticaja po osnovi kulture iz proljetne sjetve 2003. godine. I ja evo ovdje se pridružujem i apeliram na saborske zastupnike upravo iz ovih razloga da budu eskpeditivni i da što prije donesu proračun. Jer nažalost u privremenom financiranju nama su ograničena financijska sredstva. I mi nećemo moći pratiti dinamikom isplatu poticaja, jer jednostavno u privremenom financiranju je 240 milijuna kuna, nešto smo uspjeli unutarnjim preraspodjelama s ostalih stavki ministarstva, i evo ono što bi trenutno najveća pomoć bila Ministarstvu poljoprivrede, a ujedno i Hrvatskom selu je što prije donošenje proračuna kako bi mogli u potpunosti namiriti dug po osnovi proljetne sjetve, namiriti dug po osnovi poticaja vezani za stočarstvo, jer tu je negdje još stotinjak milijuna i po osnovi duga za mlijeko.
Hvala. Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru financija, gospodinu Šukeru. Vjerujem gospodine ministre da su vam sada dostupni svi relevantni podaci, pa pitam. Je li prodaja Riječke banke bila politička ili ekonomska kategorija? Naime, nešto me muči. Kako to da svima nama poznato, ne baš raspini Nijemci da su se odrekli vlasništva za jedan eur, odnosno otprilike 8 kuna, a da su dvije godine ranije za istu tu banku platili 327 milijuna kuna? Pa eto ako može ta strogo čuvana tajna vidjeti svijetlo dana bilo bi mi drago, a vjerujem i ostalima. A ako nemate pri ruci podatke može i pisani odgovor. Hvala lijepa.
Hvala. Ministre Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ova tema je bila vrlo aktualna u prošlom sazivu, nekoliko puta se o njoj raspravljalo, međutim, na kraju niti hrvatska javnost niti ovaj visoki dom nije dobio odgovor što se stvarno dogodilo u Riječkoj banci. Pa da ne bi išli tim uhodanim putem, ja ću vam od svih relevantnih sudionika u tom poslu pokušati prikupiti podatke i dati pismeni odgovor.
Hvala lijepa, u redu.
Hvala. Poštovani zastupnik Anton Peruško.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Hrvatske vlade, gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Obraćam se ministru zdravstva i socijalne skrbi. Naime, u posljednja dva mjeseca, tj. u vremenu od formiranja parlamentarne većine bilo je više primjera javnih istupa koji su nosilo nemir među socijalno najugroženije kategorije naših građana, među umirovljenike i one sa najnižim primanjima. Sjetimo se samo najave o ukidanju postojećeg oblika dopunskog zdravstvenog osiguranja. Posljednji biser izjava o vođenju naplate lijekova. Kako je bivša ravnateljica HZZO-a gospođa Ljubica Đukanović smijenjena zbog navodne nekompetentnosti, pitam vas gospodine ministre, što mislite poduzeti u svezi sadašnjeg ravnatelja HZZO-a kojeg je nova vlast imenovala, a koji je svojim neodgovornim izjavama i ne poznavanjem problematike prvo vas naveo da ga demantirate, a što je još gore uznemirio je i ogorčio najosjetljiviji bi najugroženiji dio populacije, a to su nedvojbeno umirovljenici među kojima je i veliki broj obespravljenih antifašističkih boraca i drugih građana, koji više ni devantima ne vjeruju i boje se da će naplate lijekova ipak biti.
Ministar Hebrang izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine zastupniče, moja izjava o ukidanju dopunskog osiguranja je da je cijela prenesena ne bi trebalo demanta i dopune. Dopunsko osiguranje kakvo je sada je neutemeljeno na zakonu i rekao sam da ćemo ga takvog protuzakonitog kakav je sada ukinuti, ali uz održanje socijalne razine prava koje ono garantira. Prema tome, još jedanput ponavljam tu rečenicu da je bila prenešena ovako ne bi bilo dopune. Što se tiče doktora Bergmana direktora Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, bio je nesmotren, ali ne zato što je rekao ono što je rekao, nego zato što je prihvatio prvi dan, prvog radnog dana tiskovnu konferenciju, dakle nije imao još niti uvida u nikakve stvari, bio je iznenađen, zatečen, nije uopće znao i očekivao da će doći u dvoranu sa puno novinara i nije se snašao. Ja sam demantirao isti dan njegovu izjavu, a on se idući dan ispričao, i mislim da je korektno ispričati se ako čovjek pogriješi. Garancija da će socijalna prava umirovljenicima biti poštovana u svim odlukama HZZO-a, jest upravo ugovor sa strankom umirovljenika Hrvatske koja sudjeluje u kreiranju svih naših odluka i svih odluka HZZO-a.
Hvala gospodine ministre. Prihvaćam, zadovoljan sam obrazloženjem, prihvaćam vaše obrazloženje i još više obrazloženje predsjednika Vlade koji je rekao da ova Vlada griješi, ali da je spremna greške ispravljati i vjerujem da je ova greška konačno ispravljena.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Danira Bilić.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, dame i gospodo. Pitanjem upućujem ministru Božidaru Kalmeti. Zanima me hoće li ova Vlada ograničiti rasprodaju Hrvatskog teritorija? Trenutno je na prodaji više 10-taka otoka i ima li Vlada spremne mehanizme da na njima spriječi nezakonitu gradnju i prisvajanje pomorskog dobra?
Ministar Kalmeta.
Zahvaljujem. Dakle, ovo je nešto što je danas i jučer bilo aktualno i bit će aktualno i radi se dakle o prodaji otočića, jer ja bih rekao da veliki otoci nisu ugroženi, jer je nemoguće prodati veliki otok zbog imovinskog stanja na njemu ali kad su u pitanju mali otočići onda su oni doista na ovaj način na koji mi gledamo ugroženi. Ali prije toga moram kazati da se i ti mali otočići ne mogu u cijelosti prodati jer se i znamo svi da se onaj dio koji je pomorsko dobro da uvijek i jedino može biti u vlasništvu države. No, mi u ministarstvu radimo jedan prijedlog snimke svih tih otoka i radimo jedan prijedlog koji ćemo uputiti prema Vladi, Vlada će o tome jasno raspravljati i zauzeti svoj stav ali naš prijedlog u ministarstvu će biti da se svi ti otočići predlože odnosno da se napravi jedna izmjena Zakona o otocima, da se to ugradi u Zakon o otocima gdje će se obvezati potencijalni prodavatelj da sve te otoke najprije ponudi na prodaju državi. Ja ne znam jesam li sve odgovorio, nisam čuo čini mi se zadnje pitanje ako oko toga još ima.
Hvala lijepa. Tu će predsjednik Vlade dodatno pitanje. Izvolite!
Hvala, gospodine predsjedniče! Ovdje želim vrlo jasno reći i zahvaljujem zastupnici Bilić na ovom pitanju. To je pitanje koje zanima cjelokupnu hrvatsku javnost. Ministar Kalmeta je nešto o tome rekao. Ja želim vrlo jasno reći ne dolazi u obzir rasprodaja hrvatskih otoka. Mi ćemo pronaći način i dogovoriti se i doći će i u Sabor, dogovorit ćemo se koji je najbolji način sukladan i naravno drugim demokratskim standardima Europe koja isto tako ima slične slučajeve. Vi imate činjenicu da u jednoj od vodećih europskih zemalja možete na primjer vlasnik nekretnine ali ne i zemljišta koje dobivate u koncesiju. Prema tome, riječ je o različitim mogućim rješenjima. Ono što bi se trebalo spriječiti to bi bila rasprodaja hrvatskog otočja, hrvatskog priobalja. Dakako da moramo ostati otvoreni i za rješenja da može i neki stranac kupiti u Hrvatskoj nekretninu, to je i do sada bio slučaj i bit će i ubuduće. Ali ovo je vrlo važno pitanje na kojem Vlada radi i sukladno i nacionalnom programu za razvoj otoka koji je donesen još davne 1998., 1999. kao i Zakon o otocima ovo ćemo pitanje uskladiti. Molim sve one koji i zastupnike koji imaju prijedloge u ovom kontekstu da nam ih upute za dok radimo jer već jedna radna skupina i u ministarstvu ministra Kalmete ali i u Vladi radi na ovom rješenju.
Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo! Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Gospođo ministrice, poznato je da su branitelji sudionici Domovinskog rata u cilju rješavanja stambenog pitanja kupili stanove na kredit od Ministarstva branitelja, međutim svjedoci smo da su ti stanovi često izuzetno loše izgrađeni, slabe kvalitete i sa značajnim nedostacima. Moje pitanje je slijedeće. Što će Vlada poduzeti u vezi s time odnosno da li će utvrditi uzroke i odgovorne osobe za tako loše izvedene građevinske i zanatske radove na stambenim zgradama i stanovima za hrvatske branitelje?
Izvolite, potpredsjednice!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče! Poštovana gospođo zastupnice! Točno je ovo što tvrdite. Naime, nakon što smo eto ušli u ministarstva i u Ministarstvo hrvatskih branitelja i u Ministarstvo graditeljstva na čijem je čelu gospođa ministrica Matulović-Dropulić ustanovili smo brojne propuste na stanovima koji su građeni i za eto hrvatske branitelje. Poznato je da oni kupuju stanove na kredite kao što ste rekli, vrlo su nezadovoljni mnogi. Ja ima na desetke i desetke poziva primjerice iz Rijeke gdje 60 obitelji hrvatskih branitelja zove. Ja vjerujem da ću uskoro to moći obići. Dakle, zovu da bih se i osobno uvjerila u to kakve su kvalitete ti stanovi. Imamo i primjera i u Zagrebu dakle neuseljenih stanova jer je naprosto nemoguće u takve stanove ući. Radi se o stanovima u kojima recimo u pola soba nedostaju parketi, vrata se ne daju zatvoriti, prozori se ne daju zatvoriti, nedostaju pločica, pola pločica na primjerice na balkonima ili lođi naprosto nema, instalacije su vrlo loše izvedene, curi. Dakle, jedna slika gotovo nezamisliva. Zato smo se u dogovoru između ova dva ministarstva dakako dogovorili da se stručne skupine nadzor obavimo nad tim stanovima da popišemo sve što smo zatekli. Naravno da će se to pokušati što je moguće prije sanirati ali smo isto tako donijeli i odluku na prošloj Vladi da upravo hrvatskim branitelja koji stanove kupuju na kredit omogućimo da uđu u stanove, da im te stanove damo u najam dok ne budu kreditno sposobni. I isto tako, vjerujem da ste upoznati da je Vlada čini mi se na pretprošloj sjednici također donijela odluku o snižavanju cijene stanova koje je sada 700 eura po četvornom metru za hrvatske branitelje koji to kupuju na kredit. Dakle, umanjujemo tu cijenu za 30% na područjima od posebne državne skrbi odnosno u malim mjestima. Prema tome, mislim da smo do sada učinili sve što smo mogli da se stambeno zbrinjavanje koliko je moguće više poboljša. Nastojat ćemo svakako da stanovi koji će se graditi ove godine budu stanovi kakve zaslužuju svi oni koji ih kupuju, dakle hrvatski branitelji ali i svi drugi koji ih kupuju na tržištu. Prema tome, vjerujem da će se ta situacija znatno poboljšati. I mi smo se obvezali da ćemo u ovoj godini do kraja riješiti stambeno pitanje 100% invalida. Dakle, njih je još 20 i oni će ove godine dobiti kuće odnosno ono što im po zakonu pripada. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Hvala. Zadovoljna sam odgovorom.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, dvije obavijesti. Predsjednik Odbora za lokalnu i područnu samoupravu gospodin Zvonimir Mršić sazvao je sjednicu odbora danas u 14 sati u dvorani 133/I. a predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost gospodin Ivan Jarnjak sjednicu svoga odbora u 13,30 sati u sobi 84. Prema našoj dobroj uvriježenoj praksi napravit ćemo jednu stanku od 20 minuta pa onda nastaviti sa aktualnim prijepodnevom. Nastavljamo s radom. Pitanje postavlja Frano Matušić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, dame i gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Naime ovih dana je ponovno u Dubrovniku aktualizirano pitanje Dubrovačke banke. No, odmah želim istaknuti da nije u pitanju poslovanje banke, jer banka posluje stabilno i posluje sa dobiti, što će vjerujem i u ubudućnosti nastaviti. Ali ono što interesira dubrovačku javnost je zapravo tko je novi vlasnik banke jer je u medijima bila objavljena informacija da je banka prodana tvrtki koja je registrirana na Kajmanskim otocima sa samo jednim zaposlenikom. Također budući ugovor proglašen poslovnom tajnom djelatnici banke, odnosno sindikat nije upoznat sa činjenicama koje se odnose na same zaposlenike a već je u međuvremenu došlo do otpuštanja znatnog broja zaposlenika pa bi molio ukoliko ugovro i dalje treba ostati poslovna tajna onda barem da se ti dijelovi ugovora daju na znanje sindikatu da bi se upoznali koliko će još djelatnika dobiti otkaz. A isto tako u medijima je bilo objavljeno da je banka prodana za cca. 180. milijuna kuna a istovremeno je država bila po osnovi hotelskog porfelja kojega je izuzela, dužna toj istoj banci do početka 2005. godine isplatiti 320 milijuna kuna. Dakle, ove činjenice ukazuju da očito nije baš riječ o najčišćem poslu pa da ne bi preuranjeno donosili zaključke ja vas molim da u pisanom odgovoru odgovorite tko je zapravo novi vlasnik Dubrovačke banke te postoje li elementi u ovom ugovoru koji bi ukazivali da je sklopljen štetan ugovor od bivšeg vlasnika odnosno državu.
Zahvaljujem, ministre izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, s obzirom da se radi o vrlo složenoj temi, s obzirom da se radi i o podacima koji se trebaju provjeriti i treba vidjeti tajnost toga ugovora, vi ćete do sljedeće sjednice dobiti pisani odgovor iz ministarstva.
Hvala. Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Gospodo ministri, kolegice i kolege. Ja ću pozdraviti pitanje ministru poljoprivrede šumarstva i vodnog gospodarstva, gospodinu Petru Čobankoviću. Gospodine ministre, činjenica je da je prošle godine uvezeno hrane oko milijardu i 200 milijuna. Sjećamo se i slika bacanja eko hrane, krumpira, a sada proizvođaći imaju velike poteškoće kako prodati svinje i junad. Najavili ste interventni otkup. No pojavljuju se već poteškoće na terenu. Jer otkupljači bi htjeli od toga izvući korist za sebe. Pa vas pitam gospodine ministre hoćete li provesti interventni otkup i kako ćete zaštititi proizvođaće kako bi pretrpili manju štetu. Jer o zaradi ne možemo ni govoriti. Hvala.
Ministar Čobanković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospođo zastupnice, odgovorno govorim da ćemo interventni otkup provesti. Da je prošao natječaj vezan za interventni otkup i da smo sada u tijeku potpisivanja ugovora sa predstavnicima mesne industrije koji su se javili na natječaj. Isto tako i ovdje mogu najaviti da smo utvrdili da postoji znatno veći broj junadi od onoga kojeg smo predvidjeli u prvom, rekao bi interventnom i subvencioniranom otkupu. I sukladno tome, danas ćemo dati prijedlog na sjednici Vlade da nam se omogući još dodatni interventni otkup junadi. Sigurno mogu kazati da će svi tržni viškovi svinja biti pokupljeni, a isto tako i poslje ovog, rekao bih prvog i drugog interventnog otkupa da će se riješiti i višak utovljenih junadi. Ja apeliram samo na malo, malo strpljenja. Ja znam da nikom od uzgajivljaća nije trenutno lako zbog visoke cijene hrane. Ali nažalost, ja ne mogu, niti Ministarstvo može preuzeti da nešto čini bez valjanih natječaja, bez valjanih ugovora, mi moramo ispoštivati zakonom predviđenu proceduru i to je osnovni razlog zbog čega nismo još krenuli sa interventnim otkupom.
Kolegice uključite se.
... [[Govornik naknadno uključen.]] i vaši su radnici, je, uključeno je, da ćete uložiti krajnji napor da se ovo zaista i provede.
Hvala lijepa poštovani zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora, štovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i gospodo ministri, kolegice i kolege saborski zastupnici. Moje pitanje ću uputiti gospodinu potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru zdravstva Andriji Hembrangu. Susrećemo se sa velikim nasljednim dugovima u hrvatskom zdravstvu. Jedna je velika bolnica u Dalmaciji posljedni put lijekove platila prije 14, druga prije 18, a treća prije 24 mjeseca. Poznato je da su zbog tih velikih nasljeđenih dugova u zdravstvu veledrogerije sudskom tužbom blokirale račune bolnica i nekih županija. Štovani gospodine ministre moje pitanje glasi: što ste poduzeli i što poduzimate da spriječite kolaps zdravstva, odnosno prestanak isporuke lijekova, bolnicama i domovima zdravlja.
Štovani gospodine zastupniče, ukupni nasljeđeni dug zdravstva 7 milijardi i 300 milijuna kuna uzrokom je da su bolnice blokirane u svojim računima preko 40 zahtjeva za blokadom je sudski postavljeno i nekoliko županija zbog dugovanja županijskih zdravstvenih ustavnova. Što smo poduzeli? Najprije smo snimili situaciju da bismo znali uopće sa čime raspolažemo i sa čime krećemo u sanaciju sustava. Zatim smo napravili jedan razgovor sa udrugom veledrogerija koje su dakle, podnjele tužbe sudu zbog, sa zahtjevom za blokadu bolničkih računa. Sa njima smo pregovarali negdje oko 14-20 dana i uspjeli smo postići jedan vatrogasni sporazum, kažem vatrogasni jer on samo rješava privremeno požar koji prijeti. Taj sporazum se sastoji u hitnoj otplati 523 milijuna kuna dospjelih obveza hrvatskih bolnica i to na taj nači da je u proračunu koje je na ovom zasjedanju pred vama predviđeno da to plati Ministarstvo financija, dakle, izvan zdravstvenog proračuna i to tako da se plati direktno veledrogerijama i zatim se računi prebiju sa bolnicama koje su dužne. To je samo jedan korak. Drugi korak je da reprogamiramo veliki dug od 2,5 milijarde kuna dugovanja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje prema bankama. O reprogramu toga duga a u ovom proračunu je on također predviđen, ovisi opstanak sustava zdravstva u financijskom smislu. I napokon, treće što smo poduzeli to je da su veledrogerije povukle svoje tužbe privremeno do naplate ovih 523 milijuna duga dospjeloga i ne naplaćenoga i da smo izradili jedan program financijske stabilnosti zdravstvenog sustava do kraja godine. Mislim da smo sada otklonili akutnu opasnost prestanka isporuke lijekova a ovu dugoročnu ćemo nakon usvajanja proračuna koji je pred vama.
Zadovoljan sam sa odgovorom, hvala vam gospodine ministre što ulažete velike napore u prevladavanju ove teške situacije.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Niko Rebić.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, članov iVlade, pitanje upućujem ministru unutrašnjizh poslova. Naime nedugo nakon preuzimanja vlasti 3. siječnja bivši ministar MUPa po nalogu svoje partije ukinuo je na desetke policijskih ispostava. Tim činom veliki broj građana i njihove imovine ostali su bez sigurnisti kakvu imaju građani u drugim većim gradovima iako uredno plaćaju poreze. To je učinjeno na bahat neprimjeren način bez dijaloga, bez javne rasprave, i iznenada. I što je još gore bez nekih stručnih analiza jednostavno odlukom ministra. Posljedice su strašne od nesigurnosti građana i imovine, drogiranja mladih na ulicama gradića bez policijskog nadzora. Nezgoda po utjecajem alkohola i tako dalje i tako dlaje. Pitanje ministru unutrašnjih poslova glasi. Imaju li pravo građani na ovim prostorima jednaka prava na sigurnost kao i ostali građani u Hrvatskoj. I kada konačno hoće li kada i hoće li se konačno nešto mijenjati, konačno hoće li se neke ispostave vratiit. Ako znamo da u gradovima postoje u kvartovima policajci ja se moram pitati u kojem kvartu žive moji sugrađani ako im je najbliži policajac 40 km. Ovo smatram neodrživim i molim ministre da mi pokušate odgovoriti. Hvala lijepa.
Ministar Mlinarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospodine zastupniče. Nije ovo jedini slučaj vi govorite o svom kraju, imamo iz nekih dijelova Hrvatske slične situacije. Recimo ukinuta je poilcijska postaja u Mariji Bistrici gdje godišnje oko milijun i pol hodočasnika prođe kroz Mariju Bistricu i gdje je sigurnost građana znatno smanjena ukidanjem policijske postaje.Razmotriti ćemo sve ovakve pritužbe sve ovakve primjere i u granicama svojih mogućnosti ponovno postaviti te policijske postaje. Hvala lijepa.
Zastupnik Rebić.
Gospodine ministre korektno ali mislim da bi trebalo što prije stvarnu analizu stanja i vidjeti gdje se to treba napraviti. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru, gospodo ministri. Ja postavljam pitanje ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću. S obzirom na medijsku buku koja se nedavno podigla oko imenovanja povjerenstva za izmjene zakona o Hrvatskoj radio televiziji, molim vas da mi odgovorite. Po kojim su kriterijima članovi toga povjerenstva gospođa Vesna Alaburić i gospodin Ivan Zvonimir Čičak, imenovani u to povjerenstvo. Te jesu li oni doista u sukobu interesa, s obzirom na svoju suradnju S Europa Pres holdingom. Mislim da je to vrlo važno objasniti ajvnosti u čemu je stvar, s obzirom na važnost toga zakona i njegovo daljnje funkcioniranje a u interesu i medija i cjelokupnog gledateljstva odnosno, javnosti. Hvala lijepa.
Ministar Biškupić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Imenujući radnu grupu od tri člana za pripremu teksta zakona o Hrvatskoj radio televiziji, u tu radnu grupu imenujući gospodina Čička i gospođu Alaburić vidim da je bilo raznih komentara u javnim medijima. Želim reći da smo gospodina Čička izabrali po kriteriju što je imao na postojeći zakon najviše primjedbi i to istovjetnih primjedbi koje je imao i OSCe. Budući da smo vezani isto tako jednako mišljenje OSCa to ću objasniti jer rasprava se priprema ovog teksta, na njoj se još uvijek radi. Onda smo smatrali da je dobro da je jedan čovjek koji se bavi medijima, kojemu je tema bliska i koji se potrudio toliko na ovome postojećem zakonu sa svojim primjedbama da ga jednako da ga zbog toga imenujemo u tiu radnu grupu. Drugo gospođu Alaburić smo imenovali jer je ona priznati međunarodni stručnjak za medijsko zakonodavstvo, naime isto tako OSCe imenuje stručnjake koji će sutra i u petak raspravljati o našem prijedlogu. Isto tako i gospođa Alaburić je jedan od članova koji onda u drugim zemljama raspravlja i savjetuje kad aje riječ o medijskim zakonima. To su jedni razlozi, mislim da nikakvog sukoba interseda tu nije bilo .Jer riječ je samo o radnom tekstu, ali smo onda pozvali i druge predstavnike medija, predstavnike saborskog odbora za medije, predstavnike HRTa društva novinara, sindikata novinarskog, Helsinškog odbora koji su se priključili toj radnoj grupi i zamolili ih isto tako da daju svoje primjedbe. Odnosno svoje prijedloge, oprostite.
Zahvaljujem zadovoljna sam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Štovani predsjedniče SAbora, predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolege zastupnici. Ja bih postavio jedno pitanje premijeru gospodinu SAnaderu. U medijima su se pojavile ovih dana špekulacije da će es u slučaju financiranja brodogradilišta Viktor Lenac provesti određene istrage. Svi smo svjedoci da su se u protekle četri godine ministri bivše Vlade vrlo loše odnosili prema novcu poreznih obveznika, te da su ga upumpavali i ubacivali u poduzeće Viktor Lenac bez imalo ekonomske opravdanosti, kao bunar bez dna. Mene zanima dali je istina da će se provesti određena istraga i zanima me dali današnja Vlada ima određene imformacije gdje su ti novci završili jer osobno ne vjerujem da su otišli za plaće radnika. Hvala.
Gospodine predsjedniče Vlade izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, vjerojano se ove spekulacije koje se ovih dana čitaju po novinama pa i razmišljanja određenih ljudi odnose na jednu inicijativu koja je došla iz Rijeke od jednoga uvaženog profesora u Zagreb da se osnuje istražno povjerenstvo u Saboru. To nije dakle u nadležnosti Vlade, i ja mogu reći da ćemo ukoliko Sabor odluči provesti istražno povjerenstvo uvesti istražno povjerenstvo u slučaju financiranju Viktora Lenca i kamo je sve taj novac otišao. Da će Vlada dati sve potrebne informacije, a inače minista financija, ministar gospodarstva i ostali imaju zadaću ne samo ovaj slučaj nego i sve druge slične slučajeve uputiti i prema državnoj reviziji da vidimo sve o čemu se radi. Ali ponavljam još jedan puta, želimo ukoliko se Saborom to nije to izvan naše odluke, ukoliko SAbor prihvati tuč inicijativu koja je došla iz Rijeke da se osnuje istražno povjerenstvo mi ćemo dati i biti na raspolaganju sa svim potrebnim informacijama. Jer i nas kao i sve druge zanima, dakako ukoliko se novac poreznih obveznika troši na ovakav način na projekte koji su, za koje se znalo unaprijed da su osuđeni na propast da se treba istražiti zašto je to činjeno. S druge strane želim isto tako reći da radnici brodogradilišta “Viktor Lenac” imaju pravo, odnosno ne smiju biti kažnjeni za propuste menadžmenta, uprave ili nekog trećeg. To je ono što želimo striktno odijeliti. Radnike i njihovu sudbinu dijelimo i uz njih treba stati i treba vidjeti na koji način će se riješiti taj slučaj, jer sada ulazi u neku fazu rješavanja. Ali ponavljam, ukoliko bude istražno povjerenstvo Vlada će stajati na raspolaganju sa svim svojim resorima.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, moje pitanje je vrlo kratko i nadam se jasno. Jeste li ukinuli nagradu za uhićenje, odnosno informaciju koja bi dovela do uhićenja generala Ante Gotovine i ako niste, kada ćete to učiniti? Hvala lijepo.
Nismo ukinuli tu nagradu, razmotrit ćemo to. Naša obveza ostaje i dalje suradnja s Međunarodnim kaznenim sudom u Haagu i bilo koji državljanin Republike Hrvatske mora poštovati Ustavni zakon o suradnji s Međunarodnim kaznenim sudom u Haagu, odnosilo se to na bilo koga, na vas, na mene ili na nekog trećega.
Kolega Rožić.
Apsolutno se slažem s vama gospodine predsjedniče Vlade, ali to je naša obveza bez nagrade. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče i članovi hrvatske Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Hrvatska Vlada u bivšem sazivu donijela je Uredbu o isplati plaće djelatnicima u javnim službama sukladno dodatku dva temeljnog ugovora. Ova uredba odnosi se i na djelatnost zdravstva. Time je zdravstvenim djelatnicima od 1. siječnja 2004. godine, dakle ove godine, osnovica plaće trebala biti povećana za 4,5%. Moje pitanje upućeno je ministru zdravstva, gospodinu Andriji Hebrangu. Zašto u zdravstvenoj djelatnosti nisu povećane osnovice za plaće kao drugim korisnicima proračuna sukladno dodatku dva temeljnog ugovora i da li će donošenjem ovogodišnjeg proračuna ovo povećanje biti isplaćeno retrogradno, dakle od 1. siječnja ove godine? Hvala.
Hvala. Ministar Hebrang izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Štovani gospodine zastupniče kod nas u zdravstvu se plaće ne isplaćuju direktno iz državnog proračuna nego iz sredstava Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji doznačava sredstva temeljem računa za izvršene usluge zdravstvenim ustanovama i ravnatelji isplaćuju nakon toga te plaće prema propisima. Zašto nije došlo do isplate? Nije došlo zbog isplate zbog toga što je rečena odluka prošle Vlade o povećanju za 4,3% donešena nakon donošenja privremenog proračuna tako da ta sredstva ne postoje u privremenom proračunu i mi nismo mogli isplatiti ustanovama na temelju važećeg proračuna ta sredstva nego smo ih predvidjeli u proračun koji je danas na vašim klupama, s time da smo uračunali i retrogradno plaćanje za prvi kvartal ove godine. Dakle preporučit ćemo HZZO-u da donese odluku o povećanju koeficijenta za plaće u koji će biti ukalkulirana i prva tri mjeseca. Mi ćemo to učiniti zbog toga što je upravo ovakvo povećanje plaća bio sastavni dio našeg predizbornog pograma i ova Vlada će taj program svoj provesti do kraja, a kako je taj naš program “procurio” i bio donešen na prošloj Vladi nakon donošenja privremenog proračuna to ostavljam vašoj mašti, mi ćemo to nadoknaditi.
Zastupnik Šišljagić izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom. Zahvaljujem osobno i u ime zdravstvenih djelatnika.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora i Vlade, jedno pitanje koje bi počeo ovako. Prije otprilike četiri godine smo imali prilike vidjeti u sredstvima javnog priopćavanja 100%-tnog invalida gospodina Bešteka koji je donio u znak protesta jer je bio proglašen lažnim invalidom i tadašnjem ministru branitelja predao je svoju protezu i rekao hvala ne treba mi. Neki dan ste vi kao predsjednik Vlade i potpredsjednica i ministrica branitelja vratili tu protezu kao simboliku barem sam ju ja tako shvatio, početka izvršavanja predizbornog obećanja, brige o braniteljima u materijalnom, u statusnom i u moralnom činu. Iznenadila me je i stoga pitam sada vas predsjedniče, izjava i komentar bivšeg ministra branitelja koji je rekao to je igrokaz i demagogija. Zar je zaista to bio igrokaz i demagogija? Hvala lijepa.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče pa meni je žao što je tako komentiran taj ljudski čin koji smo bili dužni napraviti bilo tko da je bio na vlasti nepravde se uvijek moraju ispravljati. U slučaju Darka Bešteka jednog od legendi Domovinskog rata, jednog od legendi hrvatskih branitelja trebalo je ispraviti tu nepravdu jer je svima nama bio u sjećanju taj čin koji se dogodio u ljetu 2001. gdje on vraća svoju protezu. Nismo htjeli učiniti igrokaz, možda je to nekome izgledalo melodramatski jer je Darko Beštek zaplakao na tom vraćanju proteze, ali želim jednu stvar ovdje reći. Ima i među braniteljima na žalost, onih koji su iskoristili situaciju pa su podigli svoj invaliditet sa jednog stupnja sa 30 na 40 ili 50%. Takvih slučajeva ima i dobro je da je bivše ministarstvo počelo reviziju, dobro je da je to još i Červenko bio najavio pokojni, dobro je da će i ovo ministarstvo nastaviti reviziju takvih slučajeva. Ali nije dobro da se nekolicina ljudi koji su iskoristili i koji možda su nekorektno išli u dogovoru sa liječničkim komisijama iznad svog invaliditeta, stupnja invaliditeta optuživati i raditi jednu takvu atmosferu u društvu kakva je bila napravljena, da su branitelji uglavnom borci za privilegije, da su lažni vojni invalidi itd. Prema tome trebalo je ispraviti tu nepravdu i ne samo to. Nekoliko takvih slučajeva među braniteljima je iskorišteno, da se uvede jedna strašna procedura. Ja u toj prigodi, to jutro kad smo bili u Ministarstvu branitelja sa potpredsjednicom Kosor, vidio sam šest, pokazano mi je bilo i mislim da to treba i javnosti pokazati da se vidi na koji način su branitelji izloženi, odnosno tom postupku prevođenja u status. Šest različitih tijela, šest različitih procedura da bi na koncu u šestoj instanci u upravnom sporu kad mu se da za pravo, znači kad se branitelju da za pravo i on dobije spor u šestoj instanci on ga nije dobio nego ga se vraća na početak i to je nešto što je potpuno neprihvatljivo. Ja sma uvjeren da mnogi članovi Vlade, bivše Vlade, da mnogi zastupnici, ni ja to nisam znao kao bivši zastupnik kolika su maltretiranja branitelja u tom smislu. Dakle protiv smo toga da netko koristi, da netko manipulira, da netko diže sebi veći stupanj invaliditeta i takve slučajeve treba snakcionirati, ali ne možemo zbog takvih slučajeva čitavu populaciju braniteljsku koja je najzaslužnija ili jedna od najzaslužnijih i nek se ovo ne shvati kao demagogija, za samostalnu i suverenu Hrvatsku, tim ljudima treba odati priznanje. Znači sankcionirati te slučajeve, a ovakve kao što je Beštek koji nije imao nogu pa je dao protezu i rekao jesam li ja lažni vojni invalid, takve slučajeve smo htjeli ispraviti i dobro je da smo to učinili i odbacujem bilo kakve prigovore da je to bio igrokaz. To je bio jedan normalan ljudski čin vraćanja dostojanstva Darku Bešteku.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade. Unazad nekoliko tjedana u Međimurju je aktualiziralo se pitanje, krenule su priče prvo oko ukidanja odnosno zatvaranja graničnog prijelaza Trnovec. Kada je jasno tima koji su počeli o tome pričati dano do znanja iz carinske uprave da o tome nema govora, onda se uspostavilo da se zapravo radi o tome da se na graničnom prijelazu Trnovec, to je granični prijelaz prema Sloveniji, ukidaju fitopatološka i veterinarska inspekcija. Priča ne bi bila toliko interesantna možda za pitanje ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ali ja ću ga pitati zbog toga neka veli da li je to točno i ako je zbog čega jer priča ide da je to zbog toga jer je HDZ sada došao na vlast, pa onda treba odmah sve što je u Međimurju ukinuti pa tako i ove inspekcije, i ako je točno da li ti ljudi ostaju onda bez posla, odnosno da li se ti poslovi fitopatološke i veterinarske inspekcije premještaju na neki drugi granični prijelaz prema Sloveniji.
Hvala. Ministar Čobanković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospodine zastupniče. Ja vam moram kazati na žalost da je ova informacija točna. Točna je iz prostog razloga jer mi od 1. 5. kada Slovenija ulazi u Europsku uniju, Slovenija sa svoje strane ukida fitopatološku i veterinarsku službu i inspekciju i samim tim ne možemo ni mi, nema potrebe da mi više imamo, preko tog prijelaza neće moći ići te robe koje kontroliraju fitopatološka i veterinarska inspekcija. Isto tako moram naglasiti da je u kontekstu i naših nastojanja i u kontekstu sve većeg pridruživanja Europskoj uniji da je i naša intencija smanjenje broja graničnih prijelaza preko kojih ulazi rekao bih ova vrlo osjetljiva roba. Iz tih razloga mi ... smanjenje prijelaza na kojem će se vršiti fitopatološka i veterinarska inspekcija i vjerujemo da ćemo na taj način imati bolju kontrolu i bolji ulaz kvalitetnije robe. S druge strane mogu kazati odgovorno da djelatnici koji su do sada radili kao fitopatološki i veterinarski inspektori neće ostati bez posla jer opseg posla će praktično ostati isti samo će biti usmjeren ne na više prijelaza nego na manji broj prolaza. Dakle, oni će dobiti svoja rješenja i nastavit će dalje svoj posao raditi najvjerojatnije na prijelazu Goričan.
Hvala. Poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Svoje pitanje postavio bih potpredsjedniku Vlade, gospodinu Hebrangu, a već je o njemu bilo govora. Naime, radi se o Dubrovačkoj banci. Afera Dubrovačka banka da vas podsjetim i sam sebe i javnost otvorena je u vrijeme još prošle Vlade HDZ-a. Sada smo čuli da je bivša Vlada prodala Dubrovačku banku za 180 i nešto milijuna kuna, a čuli smo da je po Ugovoru o prodaji država dužna milijardu i 250 milijuna kuna što je skoro 7 puta više nego što je dobiven iznos za Dubrovačku banku. Navodno je kupac tzv. offshore kompanija i ne zna se tko iza nje stoji. Moje pitanje je konkretno i jednostavno. Obzirom da je Vlada bila sudionik u prodaji Dubrovačke banke hoće li Vlada objaviti ugovor o prodaji Dubrovačke banke.
Ministar i potpredsjednik Vlade Hebrang.
Štovani gospodine zastupniče mi ćemo prvo provjeriti gdje je taj Ugovor i kakav je pa ćemo vam zajedno sa odgovorom Ministarstva financija u jednom pismeno obavijestiti.
Izvolite kolega Jukić.
Moram reći kako nisam zadovoljan ovim odgovorom ali kako bismo vam pomogli jer se time već duže bavimo, kolegica Ruža Tomašić će vam predati peticiju sa dokumentacijom slučaja Dubrovačke banke i nekoliko tisuća potpisa građana Dubrovačko-neretvanske županije koji zahtjevaju utvrđivanju odgovornosti svih sudionika u prodaji Dubrovačke banke. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, prema vrijedećem zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, Hrvatska narodna banke je ustanova potpuno neovisno od Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske te za svoje poslovanje ne odgovara nikome, dok Hrvatski sabor samo "informira" o financijskom stanju. Je li Vladi poznato da je HNB u svojem godišnjem izvješću za 2004. godinu iskazala gubitak od 600 milijuna kuna, za 2002. godinu 600 milijuna kuna, te da se nešto manji gubitak očekuje također za prošlu godinu 2003. godinu cirka oko 160 milijuna dolara. Koliko je meni poznato to je jedina središnja banka u Europi koja iskazuje gubitak. Je li Vlada razmišlja o promjeni Zakona o HNB-u kojim bi Hrvatski sabor ponovno preuzeo barem dio nadzora nad radom Hrvatske narodne banke budući da ona upravlja međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske a koje iznose 5,7 milijardi dolara neto. Hvala.
Predsjednik Vlade izvolite.
Hvala lijepa gopodine zastupniče. Nadam se da mi nećete zamjeriti što ću i na prethodno pitanje vašeg, nisam imao prigode jer sam kasno reagirao htio sam nadopuniti potpredsjednika Sabora, na prethodno pitanje vašeg zastupnika kolege Jukića, odgovoriti, isto tako dopunski iskoristiti ali vezano uz Dubrovačku banku. Nama svima u Hrvatskoj odgovara puna istina u slučaju Dubrovačke banke, i nema toga ni u ovoj Vladi, ni u ovom Saboru, i vjerujem među zastupnicima pozicije, ni opozicije nekoga tko bi i na kraju pameti imao da bilo što u svezi s Dubrovačkom bankom sakrije. Prema tome, budite sigurni da će ova Vlada učiniti sve i mene osobno zanima zašto nismo dobili punu informaciju i u protekle 4 godine ali ćemo učiniti sve da pronađemo sve relevantne dokumente, ugovore i da ih objavimo u Hrvatskoj javnosti. Što se tiče vašeg pitanja gospodine zastupniče Đapiću. Prije svega mislim da moramo ostati na crti onoga što je već uvriježeno i što je uobičajeno u svijetu, a to je da je Narodna banka, da je središnja državna banka nezavisna. Slažem se s vama da ne postoje, ili su vrlo rijetki slučajevi u kojima se dogodi ovo što se u nas dogodilo, ovaj slučaj koji ste spomenuli 2002. godine već raspravljamo u Izvješću u Hrvatskom saboru, za 2003. ćemo tek raspraviti ali sigurno ćemo o tome povesti računa, međutim, ne možemo i ne bismo smjeli dirati u nezavisnost Narodne banke, treba razmotriti i vidjeti kakva je praksa u drugim zemljama i slažem se pooštriti nadzor pogotovo ukoliko posluje s gubitkom, odnosno ukoliko iskazuje gubitak ali ne bismo smjeli ni pod koju cjenu dirati u njezinu nezavisnost.
Kolega Đapić izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, ja želim samo napomenuti da HRvatsku narodnu banku više ne kontrolira tj. ne revidira financija izvješća državna revizija, nego to prema novom Zakonu o HNB-u rade privatni strani revizori. A to je za 2003. godinu čiji bi tek trebali dobiti izvješće na ruke ... koja je bila glavni revizor talijanske mljekarske tvrtke Parmalat gdje loša revizija uzrokovala najveći financijski skandal u Italiji nakon 2. Svjetkog rata, ne bih htio da se nama dogodi slična stvar s Hrvatskom narodnom bankom.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Štovani predsjedniče Šeks, kolegice i kolege. Nekako mi je tužno gledati članove Vlade kao da su tu na saslušanju pa ću iako nemam ovlasti Kluba HSP-a kao neovisni zastupnik uputiti komplimente vama gospodine predsjedniče Vlade, ministru vanjskih poslova za niz uspješnih turneja na području vanjske politike. Čak ću kazati iako to za neke djeluje malo kao nekakav balkanski kič da mi je drago vas bilo vidjeti u Beču na balu. Vi dvojica ste se izdvajali po visini, Biškupić po širini, ali moje pitanje nažalost tiče se tegobnih hrvatskih prilika i prigodnog je karaktera. Danas je početak korizme i u tom smislu je usmjereno naše pitanje. Ono se nastavlja na pitanje koje sam vam zadnji put postavio. Imao sam dojam da ste sa dobrom voljom primili moje pitanje. Primjetio sam vas, praktički cijeli kabinet, da vas je osoba za koju sam vas zamolio da ga smjenite vodila po autoputevima. Skrečem pažnju da moja novija istraživanja pokazuju da je tvrtka “Cop contstructoni” koja je dobila taj skandalozni anex ugovora koji je za 30% veći od ukupnog budžeta ureda Predsjednika Republike, u međuvremenu uništila oko 1000 obitelji u Italiji. Nalazi se u minusu od pola milijarde dolara, vama je to poznato. Međutim današnje moje pitanje još je tužnije. Radi se o odluci broj 176. Mislim da ih je bilo 180. To je odluka Nadzornog odbora Hrvatskih autocesta koju je potpisao Radimir Čačić kojim daje ovlast Hrvatskim autocestama da potpišu tajni anex ugovora na čak 20 milijuna američkih dolara također na ime fiktivnog ranijeg završenja jedne, jedne dionice auto-ceste. Radi se o dionici od Jezerina do Viškog Liješća. Da ljudi znaju o čemu se radi taj, ovoga puta je taj iznos 20 milijuna EUR-a je točno jednak kao ukupni godišnji proračun ovog Visokoga doma. Dakle radi se o ozbiljnim stvarima i moje pitanje glasi i ono je ultimativne naravi u naj mojem skromnijem smislu. Da li ćete ovoga puta nešto poduzeti u odnosu na USKOK i Državno odvjetništvo jer malo je vremena da se otkrije šta se na tom području radi. Oprostite, samo, gospodine Premijeru dok vi odgovarate ja ću vam donijeti te dokumente.
Predsjednik Vlade, izvolite.
Najprije da,
Sirotinja je bankrotirala.
To je ček, šta je ovo?
Ovo je nalog Čačićev. Znači za 20 milijuna dolara. Ovo je izvještaj o stanju ... [[Govornik se ne razumije]] i sirotinji koja je bankrotirala.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče, ne samo da nismo, da ne stoji, ja prije svega želim zahvaliti na komplimentima koje tako rijetko čujemo, a uvijek ih je lijepo čuti pa makar se oni odnosili na Opern bal u Beču, ali želim, želim vas isto tako uvjeriti da se ne osjećamo ovdje kao na optuženičkoj klupi nego da se osjećamo kao odgovorna Vlada koja je spremna odgovarati u okviru svojih saznanja na sva pitanja koja stižu iz zastupničkih klupa. Prema tome ne treba vam biti nas žao nego samo vi pitajte sve što je zanimljivo. Ali sad konkretno oko, oko ovog pitanja. Ne samo da nismo ništa uradili nego smo pod, itekako dali nalog da se istrage provedu i došli smo i do još nekih saznanja. Na primjer iznijet ću bez imenovanja tvrtki, prema tome i vodstvo Autocesta i vodstvo Cesta će biti pozvano na odgovornost. Došli smo kod nekih primjera koji otprilike izgleda ovako. Ja ću iznijeti primjer bez imenovanja konkretnih ljudi i konkretnih tvrtki da je na natječaju posao dobila firma koja je imala daleko veću cijenu. Nakon toga se firma koja je imala manju cijenu žalila Ministarstvu financija, nakon izbora, dakle za vrijeme ove Vlade sada, žalila Ministarstvu financija, Ministarstvu financija uputilo natrag na razmatranje neću reći sad je li Cestama ili Autocestama jer sve to još istražujemo pa da se ne bi previše u ovom trenutku otkrilo. I to, ta institucija dakle Hrvatske ceste ili Hrvatske autoceste ignorirala dopis Ministarstva financija, novog Ministarstva financija, nove Vlade i dala posao toj firmi prvotnoj koja je bila skuplja od ove koja se žalila. Prema tome u tom području ima svega i sigurno da ima dosta posla i za reviziju i za USKOK i za institucije državne vlaste. Budite sigurni da nismo zaboravili nego da na tome radimo. I ovaj slučaj najnoviji koji ste nam dali ćemo dati da se istraži.
Zastupnik Letica izvolite.
Ja sam zapravo vrlo zadovoljan vašim odgovorom. Pružam vam punu podršku. Moram pohvaliti i hrvatske građane, ja praktički imam jednu punu torbu takvih dokumenata. Prema tome ako neki od tih dokumenata su u međuvremenu uništeni, biti će mi drago ako ne bude nekih nevolja na fizičkom planu da stavim na raspolaganje. Hvala vam lijepa.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Lučin izvolite.
Gospodine predsjedniče, podržavajući vaše napore da zavedete red u državnom, pardon u sabornici, ... ... [[Upadica se ne razumije]] doći ću evo, 180 do 182. Ovo, ovo iskazivanje ljubavi između gospodina Letice i Vlade odnosno Premijera trajalo je 8 minuta. Molim vas da zbog toga da svi zastupnici koji su se prijavili da, za danas da dođu na red. Nitko nije u okviru Poslovnikom zadanih termina, rokova ni postavljao pitanja ni odgovarao na ta pitanja. Hvala lijepo.
Teško mi se složiti s vama. Iskazivanje mržnje je zabranjeno, ali ljubavi ne. [[Pljesak]] Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru, gospođe i gospodo ministri, cijenjeni kolegice i kolege. Moje pitanje je namijenjeno gospođi potpredsjednici Vlade i ministrici hrvatskih branitelja tj. obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Pitao bih vas da li je stručno povjerenstvo za izradu novog Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji počelo sa radom i kada se planira donošenje novog Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata kako bi što prije ispravile se nepravde načinjene prema najzaslužnijoj populaciji za stvaranje i obranu, oslobođenje domovine nam Hrvatske.
Potpredsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče, dakle mogu sa zadovoljstvom reći da će ova Vlada u svom radu posebno nastojati poštovati u svim rokovima, poštovati zaključke odnosno odluke Hrvatskoga sabora koju su obvezujuće za hrvatsku Vladu. Vjerujem da se sjećate da je nakon rasprave o Izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji koja je završena 30. siječnja Hrvatski sabor donio zaključak kojim je obvezao Vladu da osnuje stručno povjerenstvo za pomoć osumnjičenima odnosno o svjedocima pred Međunarodnim kaznenim sudom. Mi smo to učinili 12. siječnja. Dakle mislim da smo bili više nego u roku. Vlada je imenovala stručno povjerenstvo u kojem su predstavnici Ministarstva hrvatskih branitelja, predstavnici Ministarstva pravosuđa i Ministarstva vanjskih poslova. Prema tome to stručno povjerenstvo počinje s radom i imat će naravno i ono što je jako važno i potporu u Državnom proračunu. Što se tiče Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, mogu vas izvijestiti da je jučer upravo počela raditi radna skupina, koja treba izraditi prijedlog Zakona, koji će, ja vjerujem i tako sam upute i dala radnoj skupini, dakle da predloži zakon koji će biti donesen konsenzusom u Hrvatskom saboru, dakle on će biti i na širokoj javnoj raspravi, u radu skupine sudjeluju i predstavnici udruga, dakle koordinacije, udruga iz Domovinskog rata, HVIDRA-e i Udruge udovica, predstavnici nadležnih, odnosno resornih ministarstva od Ministarstva unutarnjih poslova do Ministarstva obrane. Naravno predstavnici Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, za zdravstveno osiguranje. Tako da mislim da će ta kompetentna radna skupina predložiti zakon koji će biti provediv, koji se neće moći, ako se donese konsenzusom mijenjati nakon eventualnih promjena u Hrvatskom saboru, odnosno nakon izbora. Prema tome, vjerujem da će Zakon biti dobar, kvalitetan i u svakom slučaju ono što vam mogu jamčiti zakon će biti donešen tijekom ove godine. Dakle, i predložen i proći Vladu i vjerujem onda dobiti potporu Hrvatskog sabora. Hvala.
Zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala vam lijepa na ovom sveobuhvatnom i širokom odgovoru. Ali želim napomenuti još samo jedno, da stvarno nestrpljivost kod populacije hrvatskih branitelja i želja nam je svima skupa da što prije bude zakon, kako bi mogli planirati svoju budućnost i svoj život.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Imam pitanje za ministra unutarnjih poslova. Tjedan dana nakon paleža krova kuće jednoga Srbina povratnika u Biljanima Donjim, Hrvatsko mjesto Škabrnja bilo je izloženo neviđenoj demonstraciji sile Hrvatske policije. Od strane pripadnika MUP-a u Benkovac su privedeni maloljetnici iz Škabrnje bez odvjetnika i roditelja. Uz to predsjednik HSP-a u Škabrnji tom prilikom je označen kao osumnjičenik, njegovu kuću je opkolilo 8 policijskih automobila. Roditelji su mu zbog toga imali zdravstvenih problema, a Škabrnjani su još uvijek u šoku. Ne treba spominjati da je gospodin Bilaber u MUP-u proveo 408 dana na Velebitu braneći Hrvatsku i da mu je brat poginuo u Domovinskom ratu, a ne moram vam objašnjavati gospodine ministre što je Škabrnja doživjela u Domovinskom ratu od strane četnika. Ja ne znam što ste mislili pronaći u … kuće gospodina Bilabera, ako je osumnjičen kao palikuća? Ako ste našli šibice ili upaljač, oni se griju na drva. Ako ste našli … mješavinu benzina, oni to toče u svoj motokultivator. U svakom slučaju gospodine ministre, moje pitanje, koja je bila svrha ovakve demonstracije sile Hrvatske policije nad Škabrnjom?
Ministar Mlinarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine zastupniče. Bez srdžbe i naklonosti, Policija je nakon paleža kuće obavljala svoj posao u okviru zakona. Izvršeno je ispitivanje triju maloljetnih osoba u prisustvu njihovih roditelja, kojima je dokazano da su napisali određene pogrdne natpise u kući, da su oštetili instalacije i kupaonu. Policija prema sadašnjim saznanjima, još nije otkrila tko je izvršio palež kuće, ali istražni postupak je u tijeku. A još jedanput napominjem da policija nije prekoračila svoje ovlasti, niti je bilo bilo kakvih, bilo kakvih izvan zakonskih postupaka u tom cijelom postupku. Hvala lijepa.
Dopunsko objašnjenje i predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče Tadiću. Nema nikoga u Hrvatskoj, to tvrdim odgovorno tko će braniti dostojanstvo Škabrnje više od mene i od ove Vlade. Prema tome, nemojmo politizirati slučaj, ali jednako tako, nema nikoga tko će više braniti pravnu državu više od ove Vlade, a vjerujem da se slažete samnom. Paljenje kuće ne dolazi u obzir, i to je tu pravna država mora funkcionirati. Onoliko koliko znam, Ministarstvo, možda ministar to nije spomnuo, ali je imao sudski nalog, policija je imala sudski nalog da istraži sve to. Prema tome, postupljeno je potpuno u punom, u suprotnosti s onima koji bi htjeli narušiti pravnu državu Hrvatskoj, a u skladu s pravnom državom i zakonima koji vladaju u ovoj zemlji. Prema tome, Škabrnju i sve naše žrtve koje smo dali, ne možemo dovoditi, jer to činimo onda medvjeđu uslugu samima sebi, u kontekst paljenja kuća bilo čijih. Škabrnja je spomen područje velikih žrtava koje je dao hrvatski narod u srpskoj agresiji, ali se ne može dopustiti da se, znači takav jedan kontekst dovodi u kontekst paljenja kuće. Jer to, ti koji pale kuću ne čine dobro ni Škabrnji ni Hrvatskoj, i policija je postupila sukladno zakonu, postupila je sukladno i sudskom nalogu, i postupit će i dalje.
Kolega Tadić izvolite.
Poštovani gospodine premijeru, HSP-e se ogradio od paljenja kuća, ali ono što je nama nevjerojatno je da se u tim situacijama uvijek prvo osumnjiče čelnici HSP-a. A ne možete mi reći da je 8 policijskih automobila u opkoljavanju kuće uobičajeni postupak, niti vi gospodine ministre. Dakle, dosta je toga.
Poštovani zastupnik Mato Štimac.
Poštovani gospodine predsjedniče … [[govornik se isključio, ne čuje se]]
Ja bih molio pisano izvješće o ovome.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] moje je pitanje za ministra obrane gospodina Rončevića. U medijima je objavljeno da je došlo do pomaka u pregovorima sa Slovenijom oko Svete Gere, tj. prisustva Slovenske vojske na Svetoj Geri. Pa vas stoga molim da nam pojasnite zapravo o čemu se radi i o kakvim je pomacima riječ?
Ministar Rončević, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine zastupniče. Ja sam tu informaciju kao i vi dobio kroz sredstva javnog priopćavanja. Moram reći da sam kolegu Slovenskog ministra obrane gospodina Grizolda upoznao gore u Munchenu za vrijeme održavanja 40. međunarodne konferencije o opravdanoj politici, to je bio jedan program upoznavanja, dogovorili smo imamo ugovoren već ovog proljeća jedan radni posjet na razini ministara i složili smo se da je jedan od sadržaja i riješavanje tih pitanja međugraničnih i pozicioniranja vojnih objekata. Ja ne bih špekulirao, jer se sa kolegom nisam osobno čuo, provjeravao istinitost tih medijskih napisa. Ali ako je to stav i službeni stav Slovenske vlade, ja ga pozdravljam. Ali kažem ponovo, ponavljam službene razgovore, oni su planirani za ovo proljeće i nadam se da će se konačni ishod odvijati u tom smjeru. Za sada je to samo jedna medijska informacija, ne smatram za potrebnim odmah na medijsku informaciju tražiti nekakav izvanredni termin tog sastanka, ali ako je ta informacija točna, ja joj se kao ministar obrane radujem i nadam se da će tako biti stva riješena. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade. Pitanje premijeru i članovima Vlade. Znači, ako se vanjski dug Republike Hrvatske u 2003. povećao sa 15,5 na 23,5 milijardi USA dolara. Znači očekivati je da bi dok sa 15,5 na 23,5 milijardi dolara u prošloj godini. Za očekivati je znači da bi do konca ove godine mogao iznositi ne po projekcijama Ministarstva financija 27 milijardi dolara već 30 milijardi dolara. Za očekivati je da će kraj mandata, znači aktualna vlast iza sebe ostaviti vanjski dug, nije to samo Vlade, tu su i banke, javna poduzeća itd., sa negdje 40 milijardi dolara. Znači, za očekivati je da će se vanjski dug po stanovniku koju u ovome času iznosi 5 tisuća USA dolara znači "per capita" za četiri godine udvostručiti i da će on iznositi negdje oko 10 tisuća dolara po stanovniku. Sve to vjerojatno govori da se mi jednom rapidnom brzinom približavamo dužničkoj krizi i postavlja se jasno pitanje što se čini da se neželjeni sindrom izbjegne.
Predsjednik Vlade. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ovo je jedno od najbolnijih pitanja aktualne situacije u Hrvatskoj vanjski dug i ovo što će Vlada učiniti već ove godine vidljivo je iz ovog prijedloga proračuna. Sigurno, mi smo čuli kritike od primjerice iz redova nekih oporbenih stranaka da bi bilo bolje kad bi naš rast GDP bio 6,7, 8, 9%. Mi smo ga projecirali na 3,2% ove godine upravu kao jednu od mjera spriječavanja daljnjeg vanjskog zaduživanja. To je jedno. Drugo, mi smo već rekli i u našem programu da ćemo se koncentrirati na domaće tržište. Prema tome, obveznice ćemo izbjegavati ubuduće plasirati na vanjsko tržište nego na domaće. Time ćemo postići dvostruki učinak s jedne strane izbjegavanje novog zaduživanja a s druge strane revitalizaciju, osnaživanje domaćeg financijskog tržišta. S time smo već i počeli a razmišljamo i o nekim drugim mjerama. Svjestan sam težine situacije, svjestan sam da je to jedna od najkritičnijih točaka ne samo naše Vlade nego i prošle i bilo koje druge. Ali isto tako sam optimist, ne mogu biti pesimist i prihvatiti ovakav crni scenarij za koji vi se pribojavate. Nadam se da ga ni vi, da ga nitko ne želi i da ćemo ga nastojati izbjeći. Siguran sam da ga možemo izbjeći.
Poštovani zastupnik Kajin. Izvolite!
Poštovani predsjedniče, ja mislim da je obveza sviju da sve učinimo da se to ne dogodi. Ma ne krivim ja niti novu Vladu za ono što bi se moglo dogoditi, onu do 3. siječnja, onu nakon 3. siječnja možda i da. Ali ja bojim se da se zatvara oči i ovim proračunom i da se ne spriječava ono što se može dogoditi. Ja sam svjestan da ova Vlada želi da se nastavi živjeti barem kao do sada jasno i bolje ali sama činjenica da je robni deficit 2003. bio 8 milijardi dolara, da smo mi imali toliko više uvoza nego izvoza bojimo se da će nas to suočiti sa problemom servisiranja duga i deficita, i da će nam faliti jednostavno devize a onda se svašta može dogoditi.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Moje pitanje uputila bih ministru prosvjete odnosno njegovim tajnicima. Nakon stravičnog slučaja zlostavljanja djeteta u domu u Malom Lošinju tema zlostavljanja medijski se dramatično proširila u anketama. Aktualizirao se i problem nasilja među djecom u školi. Moje pitanje. Što Vlada čini u pogledu hitne zakonske regulacije ovog očito zanemarenog ali eskalirajućeg društvenog problema? Hvala.
Državni tajnik Želimir Janjić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice! Mi smo nažalost već neko vrijeme svjesni ovoga problema i naravno nismo čekali da se problem rješava sam od sebe nego se poduzimaju određene mjere. Ja ću vam sada jednim djelom ponoviti ono što je potpredsjednica Vlade gospođa Kosor u odgovoru na jedno od pitanja koja su bila postavljena već bila rekla. Dakle, Koordinacija za društvene djelatnosti je upravo u utorak predložila program aktivnosti za spriječavanje nasilja među djecom i mladima. Taj prijedlog programa će biti na Vladi Republike Hrvatske i Vlada Republike Hrvatske će definitivno utvrditi taj prijedlog programa. Radi se o 14 kratkoročnih mjera i 37 dugoročnih mjera. Ove dugoročne mjere bi trebale otprilike koncem ove godine rezultirati donošenjem nacionalne strategije za ovaj problem o čemu ćete i vi u Hrvatskome saboru raspravljati i konačno to utvrditi. Osim toga, brojne su još i udruge koje nastoje pomoći u rješavanju ovoga problema i u prvome redu preventivno djelovati a ja ću ovdje podsjetiti i na UNICEF-ov program prevencije nasilja među djecom koji kreće od 1. ožujka ove godine. Bit će uključeno stotinu škola, otprilike po svakoj školi bi trebalo osigurati 20 tisuća kuna odnosno 700 tisuća kuna. Sva sredstva u ovome trenutku još nisu osigurana i iz tih razloga ćemo iznaći načina da se to što prije učini. Jedan od njih će biti, da i to spomenem, i humanitarni koncerti. Prvi će biti pod pokroviteljstvom predsjednika Vlade Republike Hrvatske i time će se osigurati sredstva recimo za Splitsko-dalmatinsku županiju a kasnije će krenuti i druge. Hvala.
I potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora! Poštovana gospođo zastupnice! Želim samo dopuniti ovo što je rekao gospodin državni tajnik. Vlada će naime danas, upravo danas nakon završetka aktualnog sata dakle prijepodneva u 14 sati na sjednici donijeti program za spriječavanje nasilja nad djecom, među djecom odnosno mladima. To će biti program koji smo nastojali napraviti sasvim konkretnim mjerama, dakle prijedlozima konkretnih mjera. Među ostalim kao jedna od dugoročnih mjera ali koja će se ostvariti tijekom ove godine jest i donošenje nacionalne strategije za prevenciju poremećaja u ponašanju i naravno predložit ćemo u tom smislu izmjenu nekoliko zakona. Dakle, vrlo konkretne precizne mjere. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti će nadzirati provođenje tih mjera. Hvala.
Kolegica Caparin.
Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Sve vas najljepše pozdravljam. Obraćam se ministru kulture poštovanom gospodinu Boži Biškupiću. Ovih dana smo imali priliku čitati u dnevnim listovima o izuzetno vrijednim u svjetskim okvirima nalazištima na području Sinjskog polja i uz rijeku Cetinu. Uz domaće znanstvenike veliki interes su pokazali i eminentni svjetski stručnjaci, arheolozi koji bi najsuvremenijom znanstvenom obradom bacili na neki način novo svjetlo na same početke ljudske povijesti, ljudske civilizacije a i na vrijeme Antike. Mi u cetinskoj krajini na neki način vidimo tu i šansu u smislu gospodarskog razvoja i afirmaciji već postojeće turističke ponude, te na neki način pozdravljamo ovu akciju po pitanju nove projekcije i ovog projekta. Moram spomenuti problem zaštite nalazišta i očuvanja kulturnog blaga o čemu je također u medijima u nekoliko navrata bilo pisano. Moje pitanje, gospodine ministre glasi da li je ministarstvo upoznato i uključeno u odnosni projekt i što će poduzeti po pitanju zaštite lokaliteta? Hvala lijepa.
Hvala. Ministar kulture, Biškupić. Izvolite!
[[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] područje bogato arheološkim nalazima od prapovijesti do ranog kršćanskog razdoblja i točno je da je to jedno veliko područje koje štiti jednom djelom inspekcijske službe Ministarstva kulture a drugim djelom Ministarstvo unutrašnjih poslova, i temeljna policija ali i naravno uključili smo u to i krim. policiju i na tako velikom području događaju se naravno devastacije odnosno kao što u novinama i piše sve više sakupljača, čak nažalost i oni koji se služe modernim tehnikama raznim detektorima koji im otkrivaju područja na kojim se nalaze u samoj zemlji metalni predmeti. Mi ćemo u svakom slučaju pojačati inspekcijske službe, pojačati suradnju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, ali i ima načina na koji mislimo da bi mogli spriječiti i očuvati to vrlo vrijedno arheološko blago. To je, osim što se aktivirao Muzej hrvatskih ... [[Govornik se ne razumije.]] i sa jednom engleskom firmom će napraviti infra crvena snivanja cijele cetinske krajine, na taj način za arheološke karte, što mi kao projekt pozdravljamo. Mi smo se zauzeli da se u samom Trilju osnuje muzej, i na tome već radimo, to je jedan projekt koji ćemo pomoći. Jer na taj način mislimo da će barem oni domaći sakupljači koji nisu legalni jer sve što se zakon točno propisuje kome pripada arheološko blago, odnosno nalazi, oni ipak skupljaju i to ilegalno i mi da ne bi normalno to otišlo u inozemstvo što ponekad nažalost odlazi, pokušavamo pomoći da se, da muzeji ne da otkupljuju, nego muzeji nalaznicima plaćaju nalazninu, ona koja im po zakonu pripada, na taj način dio toga blaga čuvamo. Nadamo se da će sam Muzej u Trilju tome pripomoći.
Poštovani zastupnik Bitunjac, izvolite.
Gospodine ministre najljepše zahvaljujem na odgovoru i zadovoljan sam, hvala.
Poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, štovane gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Uputio bih pitanje državnom tajniku Ministarstva znanosti, prosvjete i športa, gospodinu Neviu Šetiću a odnosi se na zavod za školstvo, Republik Hrvatske. Zavod za školstvo Republike Hrvatske obavlja djelatnost pračenja, unapređenja i razvoja sustava odgoja i obrazovanja, pruša stručnu pedagošku pomoć učiteljima, odgajateljima i stručnim suradnicima te inicira stvaranje novih nastavnih planova i programa, učestuje u izradi obrazovnih standarda i čitavim nizom aktivnosti u školama. Pitanje glasi kada će Zavod za školstvo početi napokom sa aktivnostima i radom, zašto je i osnovan? Jer se čini, a i kako imamo situaciju u školama i dobivamo podatke od prosvjetnih djelatnika, osjeća se zastoj u radu Zavoda i kada će biti imenovan ravnatelja Zavoda, jer znamo da je sada imenovan vršitelj dužnosti i 19 novih savjetnika kada će biti imenovano. Jer znamo da je kao institucija vrlo značajan u razvoju i reforme školstva i kao takav je vrlo bitan za, pogotovo za učitelje i nastavnike osnovnih škola. Hvala.
Hvala. Državni tajnik Nevio Šetić. Ili gospodin državni tajnik drugi, Želimir Janjić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zastupniče vama je dobro poznato da je jedno vrijeme Zavod za školstvo, odnosno Zavod za unapređenje školstva bio ukinut i da je taj Zavod ponovno utemeljen i to prošle godine zakonom. Dakle, Zakonom o Zavodu za školstvo. Stoga usuđujem se reći da se radi o mladoj javnoj ustavnovi koja je konstituirana tek koncem 2003. godine i da još uvijek nije kadrovski ekipirana onako kako bi to trebalo učiniti. Dakle, u ovom trenutku mi trebamo zaposliti 19 savjetnika u Zavod za školstvo kako bismo mogli pokriti sva područja. Sada, trenutno imamo situaciju da recimo savjetnik, profesor tjelesnog odgoja pokriva npr. ekonomske škole. Mi Smo raspisali natječaj, dakle, Upravno vijeće je raspisalo natječaj za ravnatelja, natječaj je zaključen. I ovih dana će se sastati Upravno vijeće i vjerojatno izabrati ravnatelja. Ravnatelj će nastojati u što kraćem roku kadrovski ekipirati Zavod za školstvo da ga, dakle, kadrovski osnaži i da što prije bude spreman rješavati sve ove zadaće koje ste vi spomenuli. Dakle, ne bih baš rekao da je došlo do zastoja radi toga što se radi o mladoj ustavnovi koja je tek osnovana, ali koja ima tih početnih problema, to svakako je. Mi smo i predlažući državni proračun itekako vodili računa o tomu znajući da je za ... [[Govornik se ne razumije.]] Zavoda za školstvo potrebno 23 milijuna kuna a da postoji i potreba da se usele u bolje prostore gdje će imati bolje uvjete rada, da se nastave neki započeti projekti iz prošle godine i da se krene sa novim projektima kao što je recimo PIZO projekt. Mi smo u državnom proračunu predložili 32 milijuna kuna. Dakle, to se odnosi ne samo na opremanje prostora, jedan manji dio iznad toga je za opremanje prostra, ali dobar dio, dakle, za projekte koji su pokrenuti, i za projekte koji će ići u ovoj godini. Jedan od tih će svakako biti i donošenje novih nastavnih programa.
I predsjednik Vlade molim.
Hvala gospodine predsjedniče, uz ove sve što je kazao državni tajnik i što sve stoji, što je već uključeno u proračun, želim reći da unatoč ovome i ovim razlozima stoji vaša primjedba da je još uvijek vlada mali zastoj, ali to je zbog činjenice što vodimo računa o tome da postoji vrlo visok stupanj podjeljenosti u stručnoj javnosti. Postoje razmimoizlažnja u stručnoj javnosti oko svrhe taj zakon jest donesen u drugoj polovici prošle godine, odnosno pri kraju. Ali postoje još uvijek velika razmimoilaženja u stručnoj javnosti želimo čuti sva relevantna mišljenja. On ide sve ali ipak moramo voditi računa da je stručna javnost podjeljena. I to je jedan od razloga zbog kojega još uvijek to ne ide ovakvim tempom kao što vi očekujete.
Poštovani zatupnik Željko Nenadić, izvolite.
Zahvaljujem gospodinu predsjedniku Vlade i državnom tajniku na vrlo iscrpnim odgovorima. Upravo je predsjednik Vlade dotaknuo bit porblema koji se odnosi na Zavod za školstvo. I prenosim uvjerenje i povjerenje prosvjetnih djelatnika Sisačko-moslavačke županije da će Zavod konačno početi obavljati funkciju za koju je namjenjen. Hvala. Zadovoljan sam odgovorom.
Dobro. Poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Poštovani gospodine predsjedniče. Minska polja danas su sigurno jedan od najtragičnijih posljedica Domovinskog rata. U njima je tijekom zadnjih 12 godina stradalo 1700 ljudi a vjerojatno ste i upoznati sami da je prije 4 tjedna, da su smrtno stradala 2 pirotehničara u Slavonskom Brodu na domak samog grada gdje žive normalno potpuno ljudi, dakle, ne radi se o povratničkim krajevima. I taj broj je dosegao već alarmatnih 47 poginulih pirotehničara u procesu razminiravanja. Imajući na umu da je prema procjenama još oko milijun minsko-eksplozivnih naprava ... [[Govornik se ne razumije.]] u Republici Hrvatskoj na preko 4,5 tisuće četvornih metara. Postavljam pitanje Vladi, prije svega ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti što Vlada namjerava učiniti u rješavanju ovog problema imajući prije svega na umu nacionalni plan protuminskog djelovanja kojim je predviđeno da će se u roku od nekih 6 godina Hrvatska očistiti od mina? Hvala vam lijepa.
Predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine zastpniče. Da, ja sam u ime Vlade Republike Hrvatske primila nedavno predstavnike sindikata pirotehničara u Vladi. Upravo smo razgovarali o ovim tragičnim i naravno o svim pitanjima koje danas muče pirotehnčare među kojima naravno mislim da je to sasvim dovoljno poznati javnosti većina hrvatskih branitelja. Ono što je najveći problem o kojm govore pirotehničari danas jeste donošenje zakona o humanitarnom razminiranju. Taj zakon je bio najavljivan u 2000. u to vrijeme ja sam evo imala čast kao zasatupnica u Hrvatskom saboru u ime sindikata pirotehničara predložiti zakon o humaitarnom razminiranju, međutim taj zakon nije dobio potporu. S obzraloženjem da je tadašnja Vlada pripremila gotov zakon o humanitarnom razminiranju i da će se on do kraja godine znači 2000. odnosno 2001. naći na saborskim klupama. To se nije dogodilo i mi smo se dakle sada u ovoj Vladi dogovorili da tijekom ove godine taj zakon konačno napravimo. I evo mogu vas izvjestiti da upravou ponedljeljak gospodin ministar unutarnjih poslova Mlinarić i ja idemo na jedno mjesto gdje će se okupiti većina pirotehničara gdje će se okupiti i neki od poslodavaca. Naime idemo vidjeti i kako i u kojim uvjetima pirotehničari rade i tamo ćemo se dogovoriti o detaljima izrade toga novoga zakona o humanitarnom razminiranju. Jer je u interesu ovoj vladi da se i ta skupina ljudi konačno vrati, kako oni to često simbolično govore, da se vrate iz rata. Jer svakodnevno na žalost izvrgnuti su velikim opasnostiam. Što se tiče financiranja poslova oko razminiranja, mogu vas izvjestiti da smo se odlučili da naravno uz sredstva iz državnog proračuna pokušamo tijekom godine dobiti i neka druge sredstva odnosno neke druge načine na koji bi se financiralo razrjeašvanje toga uistinu golemog problema u Hrvatskoj. Hvala.
Poštovani zastupnik Prgomet izvolite.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam sa odgovorom.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, uvažene zastupnice i zasatupniic. Pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka gospodinu Kalmeti o otkupu stanova u Vukovaru. Moje pitanje će gospodine predsjedniče biti nešto duže kao što je i druga priča o Vukovaru ako mi dopustite ali nastojati ću skratiti.
Pitanje ćebiti točno u skladu sa Poslovnikom u tom vremenskom.
Prošla se Vlada pokazala neosjetljivom za pitanje starskih prava Vukovaraca. Podsjećam da su u cijeloj državi jedino Vukovarci ostali uskraćeni za mogućnost otkupa onoga ušto s su uložili godine svoga rada. Čak je 6 000 stanova u tom gradu koji je dao najveću žrtvu u stvaranju neovisne i slobodne Hrvatske bez svoga vlasnika. Mogu li Vukovarci konačno očekivati ispravljene te nepravde. I pitanje je kada će se potpisati ugovori o najmu stanova kao preduvjet za njihov otkup.
Bili ste i prekratki. Ministar Kalmeta izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, dakle poznato je da u Vukovarou ima 6000 društvenih stanova. Od tih 6000 treba do kraja godine oko 1400 stanova još obnoviti, dakle to nisu obnovljeni stanovi. A inače u Hrvatskoj treba oko 1800 obnoviti do kraja godine najveći dio u Vukovaru rekao sam 1400. A najveći dio onoga što je ostalo je u Kninu. Proces u tijeku u kojem se izuzima iz temeljnog kapitala ti stanovi se izuzimaju iz temeljno kapitala i donose se rješenje da ti stanovi postaju državno vlasništvo. A onda državno vlasništvo ovo Ministarstvo kojem sam ja čelu to će dodjeliti i dodjeljuje bivšim korisnicima. MOmentalno je kada je u pitanju Vukovar imamo 1000 rješenja spremnih za dodjelu. Nakon što dodjelimo tih 1000 rješenja nakon to se potpišui ugovori o najmu nakon toga će ti bivši vlasnici moći odnosno sada novi vlasnici te stanove i otkupiti. To je jedan proces koji je i sami ste rekli dosta težak i kompliciran. Ali on je krenuo on ide i mi ćemo ga zasigurno na ovaj način i završiti.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić izvolite.
Hvala lijepa, gospodine ministre. Ja bih samo zamolio da, procjenjuje se da bi se otkupom 6000 bivših stanova društvenih stanova u Vukovaru zaradilo 400 miliona kuna. Pa ukoliko bi se moglo to uložiti u revitalizaciju i gospodarstvo Vukovara. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević:
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministri, gospođe i gospodo saborski zastupnici. Pitanje upućujem ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstv. Naime, zakonska obaveza vašega ministardstva je da do 10 .ožujka ove godine odredite mjesto za odlaganje radio aktivnog otpada i dijelova nuklearne elektrane Krško prema međunarodnom ugovoru između Republike Slovenije i Republike Hrvatske. O dekomisiji nuklearke Krško. Moje pitanje je, gdje ste odredili mjesto toga odlagališta i kada će početi njegova izgradnja. A ako niste to još učinili kako mislite poštovati obveze iz toga međunarodnog ugovora. Hvala.
Ministrica Matulović Dropulić izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, kao što znate u tom ugovoru piše da do 10. 4. treba napraviti i formirati fond za razgradnju nuklearke Krško. Taj prijedlog zakona je napravljen međutim tako dugo dok se ne dobiju kompletna izvješća od nadzornog odbora i od skupštine u Krškom ne može se dati takav prijedlog na raspravu. Mi u Hrvatskoj nemamo takve deponije niti ih imamo namjeru napraviti. Prema tome napravit ćemo sve da se taj otpad a imamo zainteresiranih zemalja koje hoće uvoziti radio aktivni otpad, prema tome napraviti ćemo sve da taj radio aktivni otpad ne bude u Hrvatskoj, ali prije toga ćeom vrlo dobro raspravljati svi zajedno oko formiranja fonda za razgradnju nuklearke Krško. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Trgovčević.
Hvala lijepa na odgovoru gospođo ministrice ja ovom prilikom samo izvješćujem vas i hrvatsku javnost da su zastupnici Hrvatske stranke prava pokrenuli inicijativu o brisanju lokacije Trgovska gora u Sisačko moslavačkoj županiji koja je bila da se briše iz prostornog plana kao moguća lokacija za odlagalište radioaktivnog otpada. I iskreno se nadam da će ova naša inicijativa dobiti i potporu ovoga visokoga Doma.Hvala lijepa.
Minstrice izvolite.
Gospodine zastupniče na Trgovskoj gori nikada nije bila predviđena lokacija za otpad iz nuklearne elektrane Krško. Na Trgovskoj gori je u programu prostornog uređenja Republike Hrvatske pisalo da bi se tu trebala ispitati lokacija za srednje i nisko radio aktivni otpad. Mi upravo sada raidmo na kompletnom reviziji strategiji prostornog uređenja, i programa prostornog uređenja Republike Hrvatske u kojoj je obuhvaćen i taj problem. I niste vi jedini ima više klubova i više ljudi koji traže da se Trgovska gora briše. Prema tome vodit ćemo brigu oko toga. Hvala.
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Restrukturiranje željeznica značajan projekt za Hrvatsku. Investicijama trebalo je osigurati izgradnju, infrastrukture i na europskim koridorima i na prugama od lokalnog značenja. Plus toga tim projektom trebalo se je i nadalje ulagati u sigurnost prijevoza robe i putnika. Pored toga za makroekonomsku stabilnost značajan projekt jer je to bilo i otvaranje investicijskog tržišta za hrvatsku industriju. To je bio razlog da smo i Zakonom o željeznicama definirali i izvore za financiranje u prvoj fazi tih projekata. Prijedlogom proračuna evidentno je da nećemo osigurati taj projekt ili barem ne u fiskalnoj godini 2004. Ono što me zanima i što je moje pitanje. S obzirom da u restrukturiranju značajan broj ljudi u željeznici je morao uzeti otpremnine i otići iz željeznice. U restrukturiranju je ipak plaća radnika od 3.100,00 kuna krajem 99. danas 4.400,00 kuna. Potpisani kolektivni ugovori, socijalni mir. Pitam predsjednika Vlade s obzirom da neulaganja u željeznicu ugrozit će i kolektivne ugovore i sigurnost plaća što će u ovakvoj kriznoj situaciji ako godinu dana odgodi projekat učiniti da barem očuva kolektivni mir i kolektivne ugovore.
Predsjednik Vlade izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče na ovom pitanju kojim anticipirate već raspravu o prijedlogu Državnog proračuna za 2004. godinu. U okviru te rasprave bit će dovoljno i vremena i prostora šire raspraviti i odgovoriti vama na ovo pitanje. Ja ću sada samo reći da hrvatska Vlada ne odustaje od plana restrukturiranja Hrvatskih željeznica. Prema tome na tom planu ostajemo, ali ćemo isto tako upoznati u toj raspravi i o tome na koji način je bivša Vlada to mislila učiniti, primjerice podizanjem cijene goriva za 30 lipa. Prema tome ne odustajemo od toga, ali jesmo za jednu otvorenu raspravu da vidimo kakve su mogućnosti u ovom trenutku u kojem se Hrvatska nalazi i s obzirom na činjenicu da imamo 22 milijarde ove godine koje dolaze naplatu duga, otprilike 16,8 milijardi plus 5 milijardi kamata i sve ostalo. Ali kažem još jedanput, budući da anticipiramo raspravu iz proračuna ostavimo je za temu dnevnog reda o proračunu, a naša orijentacija ostaje strukturiranje željeznica.
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče pitao sam samo kriznim mjerama s obzirom na održavanje kolektivnih ugovora prema radnicima i socijalnom miru. Na žalost pamtim željeznicu 2000. sa nesrećama i štrajkovima i zato ja pitam samo o interventnim mjerama za očuvanje socijalnog mira u željeznici i molim pisan odgovor.
Hvala. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pitanje upućujem premijeru. Temeljem niza zakona iz područja zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Opća bolnica dr. Tomislav Bardek iz Koprivnice sklopili su ugovor o provođenju bolničke specijalističke konzilijarne zdravstvene zaštite bolesnika oboljelih od akutnih bolesti za 2003. godinu. Tim ugovorom predviđeno je dakle da se kupuju određene usluge od opće bolnice i za to je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje obavezao se plaćati mjesečni iznos u iznosu od 8 milijuna i 219 tisuća i 800 … … [[Upadica se ne čuje.]] To je ugovor između Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Opće bolnice dr. Tomislav Bardek iz Koprivnice o provođenju bolničke i specijalističke konzilijarne zdravstvene zaštite bolesnika oboljelih od akutnih bolesti za 2003. godinu. Dakle, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje se obvezao plaćati bolnici usluge iz tog područja u mjesečnom iznosu od 8 milijuna i 219 tisuća 840 kuna. Ugovor ima snagu do kraja 2003. godine, odnosno do sklapanja novog ugovora o provođenju zdravstvene zaštite za 2004. godinu. Kako do ovog trenutka takav ugovor nije sklopljen, ovaj ugovor je još uvijek na snazi. Međutim Opća bolnica Koprivnica je u prvom i u drugom mjesecu umjesto 8 milijuna 219 tisuća kuna dobila 7 milijuna kuna čime je dovedeno u pitanje funkcioniranje Opće bolnice u Koprivnici i to je jedna od rijetkih bolnica koja u posljednjih 10 godina ni jedne godine nije imala stvoreni gubitak i nije proračun morao sanirati dug bolnice. Pitanje za premijera je, što će učiniti da Vlada Republike Hrvatske podmiruje preuzete ugovorne obaveze između zavoda za zdravstveno osiguranje i opće bolnice, a koji se i prema privremenom proračunskom financiranju u dvanaestinama iznosi dakle spomenutih 8 milijuna 219 tisuća kuna, jer u ovom slučaju će i Opća bolnica u Koprivnici koju ponavljam nikada nije poslovala sa gubitkom, biti dovedena u poziciju da će kasniti u plaćanjima i da će morati plaćati kamate na zakašnjela plaćanja. Hvala.
Predsjednik Vlade izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Drago mi je da mi je zastupnik Mršić postavio ovo pitanje, jer je to pitanje trebao postaviti prethodnom predsjedniku Vlade u prigodi donošenja privremenog proračuna do donošenja stvarnog državnog proračuna za 2004. godinu. U privremenom financiranju naime ukinute su, zakinute su bolnice za 500 milijuna kuna pa sukladno tome i ova bolnica o kojoj vi govorite. Prema tome ugovor koji ste spomenuli vrijedi do sklapanja novoga i do donošenja novog državnog proračuna.
Poštovani zastupnik Mršić. Izvolite.
Ja sam upravo o tome govorio. Prema tome Vlada ima obavezu, ali moram reći da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je doznačio milijun i pol kuna manje mjesečno, a da pritom ravnatelja niti upravno vijeće nije obavijestio koji su razlozi zašto ne ispunjava svoju ugovornu obavezu. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, ali to je trebalo onda ravnatelja obavijestiti. To je jedno. I drugo, privremeno financiranje predviđa jednu dvanaestinu za svaki mjesec. Jedna dvanaestina za svaki mjesec iznosi 8 milijuna i 100 tisuća kuna, a sasvim sigurno ne 30% manje od ovoga. Ako je to tako onda je trebalo sa bolnicom prema privremenom financiranju ugovoriti manji broj usluga koje oni pružaju.
Još dodatno predsjednik Vlade. Izvolite.
Ma zastupnik Mršić politizira nepotrebno. Sve ovo o čemu on govori sada je rečeno već na press konferenciji Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. O tome je govorio i ministar. Prema tome sve o čemu govorimo je poznato i mislim da nema potrebe da iznova politizirate cijelu stvar.
Hvala lijepo. Obavještavam zastupnike da je predsjednica Odbora za useljeništvo, gospođa Zdenka Babić-Petričević sazvala sjednicu odbora za danas u 14,15 sati u dvorani 149, a predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Petar Selen sjednicui odbora svoga sutra sa početkom u 9,00 sati u jutro u dvorani 133/I. Prekidam sjednicu i …
Dnevni red nam morate saopćiti.
… i počinjemo u, zakasnili ste kolega oprostite. Vidio sam, dobro.
Dnevni red moramo saznati za danas.
Zakasnili ste. Ispričavam vam se, ali niste u pravu jer ste kad je već završilo vaša rasprava i debata sa predsjednikom Vlade i kada sam ja već čitao ove obavijesti onda ste podigli pločicu. Molim vas uvažite da ste zakasnili. Nastavljamo u 15 sati. Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Izvolite kolega Mršić.
Poštovani predsjedniče, budući da mi niste dozvolili da na kraju prijepodnevnog zasjedanja ukažem na povredu Poslovnika želio bih reći da ste povrijedili Poslovnik članak 180. Budući da aktualno prijepodne danas nije trajalo u pravilu 4 sata i da dosadašnja 2 aktualna prijepodnevna su trajala za 1/3 kraće od pravila koje je propisano Poslovnikom. Što znači da pravilo nije 4 sata, je li? I drugo u Poslovniku nije nigdje propisano da sjednica, prvi dio sjednice završava u 13 sati i 30 minuta, mislim da ste dijelu zastupnika koji su cijelu noć probdjeli u Saboru kako bi bili u prilici pitati Vladu neko pitanje od interesa za građane Hrvatske uskratili tu mogućnost a bilo je potrebno odraditi još najmanje sat vremena aktualnog prijpodneva. Hvala.
Hvala lijepa kolega. Prvo ja nisam donio taj Poslovnik. Taj Poslovnik je donio Hrvatski sabor u kojem stoji da aktualno prijepodne traje u pravilu 4 sata, dakle, ono može trajati i kraće, može trajati duže. Koje su to vrijednosti to nažalost mi u Poslovniku nemamo precizno, jasno definirano. Ja vama nisam mogao dati jer ste se uistinu nakon što je zavšrila vaša polemika sa predsjednikom Vlade, tek onda ste se javili sa pločicom za ispravak, za povredu Poslovnika. Pažljivo sam gledao, tako da ja nisam nikome ništa uskratio. Hvala lijepa. Idemo dalje na, po dnevnom redu. 1. Izvješće mandatno-imunitetnoga povjerenstva Koji ste primili na sjednici. Molim predstavnika gospodina Damira Sesvečana da podnese izvješća.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora, razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 24. veljače 2004. godine pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji je sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, predsjedniku Hrvatskoga sabora podnjela Ana Lovrnin, zastupnica u Hrvatskom saboru, aktom od 17. veljače 2004. godine. Kako je gospođa Lovrin izabrana za zastupnicu kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 9. Izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredila da gospodin Rade Ivas kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnice Ane Lovrin. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Ane Lovrin kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njezinog zamjenika Rade Ivasa. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 25. veljače 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Ane Lovrin i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora, dana 25. veljače, 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Rade Ivas. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Povjerenstva. Otvaram raspravu o njegovom izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Utvrđujem da je sa 102 glasa za, jednoglasno donjeta odluka sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prelazimo na davanje prisege zastupnika gospodina Rade Ivasa sukladno članku 7. Poslovnika. Prisega se daje na način da predsjednik Doma pročita tekst prisege a zatim zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Pročitat ću tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Gospodine Ivas izvolite.
Prisežem.
Hvala. ... [[Pljesak.]] Čestitam zastupniku na položenoj prisezi i želim mu uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Dame i gospodo sada bi trebala biti na redu točka izbori, imenovanja i razrješenja ali budući da stručna služba još umnožava vrlo opsežni materijal sa sjednice Odbora izbor i imenovanja sa životopisima svih vanjskih članova sa svim ostalim to će doći za možda 30-ak minuta pred zastupnika možda i nešta duže. Morati ćemo preskočiti da imate pred sobom cjelokupne tablice sa svim predloženim kandidatima, životopisima i prijedlozima. Mislim da bez toga ne bi bilo dobro raspravljati. Bi to preskočili i prešli na sljedeću točku. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Turske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i durgo čitanje P.Z. br. 21. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja ministar obrane Berislav Rončević dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite gospodine ministre.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Samo radi pojašnjenja 96. godine potpisana su dva ugovora sa Turskom, na prošloj sjednici vi ste svojom odlukom potvrđivanjem zakona potvrdili Sporazum na vojnim područjima obuke, tehnike, znanosti, to je bilo potpisano u 6 mjesecu, nakon toga je u međunarodnoj suradnji 23. 8. 96. potpisan jedan poseban ugovor o vojnoj obuci koji razrađuje pitanje vojne obuke, 96. godina nije ratificiran sa Republikom Turskom. Imamo izuzetno korektnu vojnu suradnju i u ime Vlade predlažem da ovaj Sporazum potvrdimo ovdje da bi imao pravnu snagu kako je to predviđeno Zakonom o potvrđivanju međunarodnih sporazuma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Gospodin Ivan Jarnjak, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 2. sjednici održanoj 23. veljače 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Turske s Konačnim prijedlogom zakona kojeg je Republike Turske s konačnim prijedlogom zakona kojeg je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnjela Vlada RH aktom od 22. siječnja s prijedlogom da se zakon donese po hitnom postupku. Odbor se ne protivi prijelogu za donošenje ovoga Zakona po hitnom postupku jer je ocjenio da je zakon od interesa za REpubliku Hrvatsku a na sam tekst konačnog prijedloga zakona nema primjedbi. Nakon kraće rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona o potvrđivanju sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i REpublike Turske u tekstu kako je predložen od predlagatelja Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Odbor. Želi li predsjednik Odbora za zaknodavstvo izvolite gospodin Florijan Boras predsjednik Odbora za zakonodavstvo.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 24. veljače ove godine, raspravljao je o prijedlogu zakona o potvrđivanju sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Tuske s konačnim prijeldogom zakona. To je prijedlog zakona br. 21. koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada Repulike Hrvatske aktom od 22. siječnja 2004. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovoga Zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatleja da se zakon donese po hitnom postupku. Na tekst konačnogprijedloga Odbor nema primjedbi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSPa poštovani zastupnik Pero Kovačević izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame ig ospodo prije svega u ime klkuba nam je drago što je konačno ovaj sporazum došao na potvrđivanje. Naime riječ je o sporazumu koji u ime hrvatske Vlade još 1996. godine potpisao pokojni general Červenko. I smatramo da je nedopustivo da je ovaj sporazum negdje ležao sa strane da se nije znalo gdje je. Da je tek danas došao na potvrđivanje u Hrvastki sabor. I zbog toga predlažemo da se ispita kako se tako nešto moglo dogoditi. Druga stvar vrlo bitna normalno da će ovaj sporazum oružanim snagama REpublike Hrvatske zajedno sa onim koji smo izglasali na prošloj sjednici Sabora, značiti puno u priključivanje Hrvateske u NATO. I bitno je kazati i sljedeće da mi ovim sporazumom normalno preuzimamo i obveze. Kada smo riječ kod obveza ukratko moram reći ono najznačajnije, je a to je to da je nama sadašnje stanje u oružanim snagama takvo da nemamo u biti imamo samo na papiru dvije grane oružanih snaga, a to su ratna mornarica i ratno zrakoplovstvo, priča se da se prevodi preustroj. Ne provodi se preustroj nemamo plana obrane, nemamo plana uporabe oružanih snaga. Nemamo strukture činova, piramide činova, i ovo sve što se do sada radilo je bilo čisto smanjenje i čiščenje oružanih snaga. I zbog toga a da mi ušli u NATO a i zadnji je prigovor koliko znam iz službenih izvora i NATO izaslanstva da mi moramo hitno krenuti u preustroj. I zbog toga apeliram na ministra da se poduzmu mjere da Hrvatska konačno prijeđe na preustroj oružanih snaga kako bi mogli izvršavati i svoje međunarodno priznate obveze i imali obrambeni sustav kakav ovaj naš hravtski narod zaslužuje. I zbog toga nudimko i model koj i ministar već i sam izlaže, to je njemački model da idemo na preustroj oružanih snaga kroz prodaju davanje vojnih nekretnina u zakup i druge stvari. A ne da se nastavi praksa koja do sada bila rađena. Da se te najvrijednije vojne nekretnine ciljano daruju na način od koje oružane snage i država nemaju nikakve koristi. Jer se zna unaprijed tko je dodobivao i tko će to dobiti. Prema tome apeliramo da krenemo s preustrojem da bi izvršavali svoje međunarodno preuzete obveze. A ne da provodimo smanjenje, ovo nije preustroj nego smanjenje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Kovačeviću. Više nemam nikoga evidentiranoga za prijavu u ime kluba a niti zastupnika po ovoj točci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Jeli u dvorani predstavnik Vlade za konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osgiranju. Ministar Vukelić. Ili dražvna tajnica gospođa Vera Babić. To onda nećemo za sada raspravljati jer gospodin ministar i gospođa državna tajnica trebajau biti ovdje i biti će ovdje kada će se raspravljati. Idemo na glasovanje. Prvo je Konačni prijedlog zakona o potvrđiavnju sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Turske to je bio hitni postupak. Rasprava je zaključena. DAjem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujeme da je jednoglasno sa 100 glasova donesen Zakon o potvrđivanju sporazuma o suradnji na vojnoj obuci između Republike Hrvatske i Republike Turske u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala lijepa. Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Zaključujeme raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržani? Utvrđujem da je sa 100 glasova jednoglasno donesen zakon o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o suradnji i uzajamnoj pomoći u katastrofama. U tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. - Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jednostavnijem obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 38 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrzložiti prijedlog? Državni tajnik u Ministarstvu vanjskih poslova.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi saborske zastupnice i zastupnici. Prekogranični promet cestovni i željeznički između Republike Hrvatske i Republike Slovenije uređen je s više različitih bilateralnih akata, od zajedničkog zapisnika, o cestovnim i graničnim prijelazima iz 1994. godine, do sporazuma o obavljanju željezničkog prometa preko državne granice iz 97. godine. Kao i sporazuma o pograničnom prometu i suradnji koji je stupio na snagu 2001. godine. Ti dokumenti međutim, ne osiguravaju brzu kontrolu prekograničkog prometa i … lociranje graničnih prijelaza na zajedničkoj lokaciji jedne ili druge strane kada je takvo riješenje racionalno zbog bržeg obavljanja granične kontrole, ili s aspekta korištenja prostora, odnosno smanjenja troškova za njihovu izgradnju. Službe nadležne za graničnu kontrolu svake države obavljaju i nadzor prekograničnog prometa svaka za sebe i to odvojeno, bez nužne međusobne suradnje i koordiniranosti, na takav način već sada usporava promet preko granice. U skoroj budućnosti na Hrvatsko-slovenskoj granici moguće očekivati uvođenje Šengejskih standarda nadzora, što će vjerojatno dodatno usporiti prekogranični promet. Ukoliko se tome ne pristupi na bitno učinkovitiji način u radu, uz međusobnu suradnju i ubrzanje postupaka. Također su u tijeku izgradnja i otvaranja pograničnih, graničnih prijelaza za koje u određenim slučajevima moguće potrebno postaviti ih na zajedničku lokaciju. Na teritorij jedne ili druge države, pa i za takve slučajeve nužno osigurati pravni okvir. Suština promjena u postojećem načinu obavljanja kontrole prometa preko državne granice je omogućavanju rada nadležnih službi za nadzor prometa preko granice na teritoriju druge države. Dakle, tijekom vožnje u vlakovima, odnosno na graničnim prijelazima na kojima će se odrediti službena mjesta za obavljanje granične kontrole, odnosno uspostave takve zone. Pri tom se naglasak u postupcima nadzora prekograničnog prometa stavlja na ulaznu kontrolu. Dakle, svakoj strani primarno kontrolirati ulazak u vlastito državno područje. To podrazumijeva i međusobnu razmjenu podataka. A to … omogućava Hrvatskoj strani da i prije ulaska u Europsku uniju počne voditi Šengejske standarde rada u nadležne službe. Da bi se stvorila takva intencija nužno je uspostaviti potrebnu suradnju službi dviju država koje obavljaju graničnu kontrolu, a takva reorganizacija posla podrazumijeva i racionalniji pristup kadrovskim i ostalim resursima koji će za obje države ipak ograničeni i predstavljaju financijsko opterećenje. Sporazum se nadalje uspostavlja pravni okvir za ostvarivanje prava i obveze državnih službenika susjedne države na području domaće države kada radi u tzv. zoni. Time se također spriječavaju i mogući incidentni slučajevi. U svakom slučaju ovaj prijedlog zakona jača i ovaj će zakon jačati dobrosusjedske odnose, uvesti europske standarde u obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu, a imati svakako i pozitivan utjecaj na turizam. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ispravio bih netočni navod, obzirom da je gospodin državni tajnik rekao da će se na našoj sjevernoj granici, odnosno da na granici sa Slovenijom skoro uspostaviti Šengenska granica. Ja ne znam točno što se smatra pod skorim, to može biti za dva mjeseca, a može biti i za dvije godine. Ali Šengej Slovenci počimaju uspostavljati, dizati, odnosno 2007. godine. To je netočni navod, ne skoro, nego 2007. godine.
Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Odbora za zakonodavstvo? Ne. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Peto, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jednostavnijem obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu, hitni postupak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 101 glasom jednoglasno donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o jednostavnijem obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Poštovani gospodine predsjedniče. Interes Republike Hrvatske po pitanju ratifikacije ovoga ugovora o sukcesiji izuzetno je bitna tema. Stupanje na snagu o ugovorima o pitanju sukcesije stvorit će se uvjeti za okončanje višegodišnjeg postupka sukcesije bivše SFRJ, te osigurati pravni temelj za konačnu raspodjelu preostale imovine bivše SFRJ. Okončanje tog postupka od posebnog je političkog značenja za Republiku Hrvatsku za koju stupanje na snagu ovog ugovora znači raskidanje svih preostalih veza s državim nastalim na području bivše SFRJ. Problem sukcesije kao vrlo složeno i političko osjetljivo pitanje stupaju na snagu ovog ugovora, postaje stvar prošlosti i tako prestaje opterećivati bilateralne odnose sa susjednim državama. Time se stvaraju povoljni uvjeti za razvijanje stabilnih odnosa sa susjedima, koji se okreću budućnost, a to čini i temelj regionalne stabilnosti u ovom dijelu Europe. Stabilnost regije i razvijanje suradnje sa susjednim državama ključ za gospodarski napredak Republike Hrvatske kao i važan korak u postupku približavanja Europskoj uniji. Europska unija opetovano iskazuje interes da se ovo pitanje riječi tako da svako daljnje odgađanje postupka potvrđivanja ugovora nepotrebno usporava tempo kojim Republika Hrvatska ispunjava uvjete u postupku približavanja Europskoj uniji. Odmah nakon potpisivanja ugovora o pitanjima sukcesije u okviru Vlade Republike Hrvatske iniciran je postupak za pripremu materijala i upućivanje ugovora Hrvatskom saboru na potvrđivanje. S postupkom se zastalo nakon što se na prvom sastanku Odbora za financijsku aktivu i pasivu, odbora koji okuplja predstavnike svih država sljednica a koji od potpisivanja ugovora do njegovog stupanja na snagu djeluje na privremenim osnovama utvrdilo da iz jedne stavke financijske aktive koja je predmet raspodjele i koja je izričito utvrđena ugovorom u stvarnosti nedostaje 589 milijuna američkih dolara. Vlada Republike Hrvatske nastavit će u suradnji s Hrvatskom narodnom bankom poduzimati potrebne radnje u cilju utvrđivanja činjeničnog stanja vezano za sredstva koja su predmet raspodjele u skladu s člankom 5. anexa C Ugovora o pitanjima sukcesije. Uz navedeno napominje se da rad na raspodjeli arhivske građe i rad na utvrđivanju i raspodjeli vojne imovine za koji je ugovor utvrdio samo načela utvrđivanja i raspodjele ne može započeti dok ugovor ne stupi na snagu. Jednako tako valja imati na umu da zbog znatnog proteka vremena od raspada bivše SFRJ kao i činjenice mogućeg neodgovarajućeg održavanja imovine za koji se nije znalo kojoj sjednici pripada svako daljnje odlaganje konačne raspodjele preostale imovine bivše SFRJ može imati za posljedicu smanjenje njezine vrijednosti. U svakom slučaju želim naglasiti da Vlada Republike Hrvatske ne odustaje od utvrđivanja stvarnog financijskog stanja te će nastaviti sa svojim dosadašnjim i povećati dosadašnje aktivnosti na tom polju. Želim naglasiti da ratifikacija omoguće početak raspodjele imovine arhiva, diplomatskih misija i konzularnih ureda, njihove imovine te ukupnog kulturnog blaga. Želim također naglasiti da ratifikacija ovoga sporazuma omogućuje i početak pregovora o ... [[Govornik se ne razumije.]] sa Ruskom federacijom, otprilike 300 milijuna američkih dolara. U svakom slučaju slijedom navedenog ocjenjuje se da su se stvorili uvjeti za nastavak postupka potvrđivanja ovoga ugovora. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za zakonodavstvo gospodin Florijan Boras. Izvolite!
Hvala lijepo, predsjedniče. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 5. sjednici održanoj danas 25. veljače 2004. godine raspravljao je o Prijedlogu Zakona o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije s konačnim prijedlogom zakona, to je prijedlog zakona broj 39., koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovoga zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se zakon donese po hitnom postupku. Na tekst konačnog prijedloga odbor nema primjedbi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odbor za vanjsku politiku, želite li podnijeti usmeno izvješće?
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Želio bih samo prenijeti ono što je Odbor za vanjsku politiku jučer raspravio u vezi ovoga zakona o ratifikaciji sukcesije sa zemljama bivše Jugoslavije u kojem je jednoglasno podržan zahtjev za hitnim postupkom i jednoglasno data potpora tekstu toga zakona, duhu toga zakona i svemu onome što taj zakon u sebi sadrži. To je jednoglasni zaključak Odbora za vanjsku politiku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku odbora. Otvaram raspravu. U ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite, kolega!
Cijenjeni gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici! 2001. kada je potpisan ovaj Ugovor o sukcesiji IDS je vjerojatno jedna od rijetkih stranaka u ovom parlamentu koja je predlagala da se na slučaj ex Jugoslavije putem ove sukcesije stavi točka. Stupanjem na snagu ovog ugovora, ja ću citirati citat sa strane 4. a njega je citirao i državni tajnik, "znači raskidanje svih preostalih veza sa državama nastalim na području bivše SFRJ". Znači, to je gotov citat. Zašto smo mi to bili predlagali godine 2001.? Mi smo prije svega bili svjesni da ova potraga za onih 598 ili pardon 589 milijuna USA dolara koji nedostaju na računu ex Jugoslavije nikada neće biti pronađeni. Konačno, svima je bilo jasno da je Milošević taj novac potrošio za financiranje rata bilo na prostoru Republike Hrvatske, Bosne i Hercegovine, za penzije u Srbiji itd., itd. Za tim novcem isto tako znamo 12 godina se bezuspješno tragalo. To ne znači da primateljice tog novca od Sjedinjenih Američkih Država nadalje ne zna tko ga je podigao, kako se on trošio ali očigledno da u tom trenutku one nisu bile voljne pomoći Republici Hrvatskoj. I konačno, sve ostale države nastale na prostoru ex Jugoslavije od tog novca imam dojam na neki način digle su ruke. Znači, 2001. IDS je otprilike govorio utužite gospodo Beograd, svjesni smo da će nas to koštati na desetine milijuna USA dolara. Konačno, samo za Blaškića je iz proračuna izdvojeno, ja ne ću pretjerati ako kažem 15 milijuna američkih dolara ali povucite novac, povucite prava na drugim mjestima što nam omogućuje ovaj sukcesijski sporazum i stavljamo točku na ex Jugoslaviju. Govorili smo isto tako te 2001. u Beogradu je nova vlast. Tamo znači više nije Milošević, ratne rane se jasno pamte, ne zaboravljaju se ali život na neki način mora početi iz početka. To znači, treba raditi na toj gospodarskoj razmjeni, povratku izbjeglog stanovništva i Hrvata u Srbiju i Crnu Goru i obrnuto. Jasno, jamčenje napuštene imovine itd., itd. Konačni, ako se ne varam Hrvatska je podnijela tužbu međunarodnim institucijama zbog rata koji je vođen na ovim prostorima. Hrvatska je potraživala i kulturna dobra. Ono što je najosjetljivije nestale i ne možemo reći da se u to vrijeme nije krenulo naprijed. Konačno, u međuvremenu ukinute su vize i držim da je to velika stvar za stanovnike jedne i druge države. Drugo, zašto smo inzistirali na zaključenju sukcesijskog sporazuma? Pa ponajviše, gospodo zastupnici, zbog Ljubljanske banke. Da se razumijemo, ponašanje Ljubljanske banke, točnije da budem još precizniji slovenske Vlade spram štediša ma ne samo iz Republike Hrvatske već i Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore itd. je najobičniji bezobrazluk. Međutim, te 2001. Slovenija je bila usuđujem se reći pred nagodbom i nije inzistirala toliko čvrsto na načelu da dug Ljubljanske banke bude tretiran kroz ovaj sukcesijski sporazum. I konačno, Hrvatska je na tom području tvrdim imala i ima saveznice u, nazvat ću ih, prevarenim državama počev od Bosne i Hercegovine preko Makedonije i Srbije do Crne Gore. Vi znate isto tako da je u jednom trenutku radilo se čak i o tome da Slovenija zatvori to pitanje ali za to je možda djelomično tada i Hrvatska kriva. Na primjer, Ljubljanska banka nije imala pristup u Hrvatsku a talijanske banke, znamo s druge strane kontroliraju negdje 48, 9% novčarskog kapitala Republike Hrvatske preko Privredne zagrebačke banke. A gdje su onda jasno tek nekretnine, poduzeća koja su u portfelju tih banaka itd. Kod Ljubljanske banke treba naglasiti tri momenta. Prvo, istina je i da počnemo od toga i Ljubljanska banka potražuje dio novaca od hrvatskog gospodarstva to se jasno ne može opovrći. Međutim, drugo, stvarni problem je ova prenesena, odnosno neprenesena štednja. Kod neprenesene štednje radi se o sljedećem, Hrvatska je 91. godine preuzela oko 600 milijuna maraka obveza koje je ta banka imala prema hrvatskim štedišama. To je učinjeno kroz onu formu osigurane štednje, točnije to je pokriveno iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Pričalo se da se na to pristalo jer su tada mnogi hrvatski dužnosnici štedjeli u Ljubljanskoj banci, no sada to nije bitno, 300 tisuća hrvatskih štediša u tom trenutku je riješeno ali bojim se, i ne znam zašto Hrvatska ne potražuje po tom osnovu novac od Ljubljane. Drugo, neprenesena štednja. Radi se o potraživanju negdje od 113-115 tisuća hrvatskih štediša koji u ovom času potražuju oko 330 milijuna maraka, plus jasno, odgovarajuću kamatu. Radi se o ljudima koji nisu vjerovali 91./92. Hrvatskoj, znači u vrijeme rata itd., da će im ona biti ta koja će im vratiti novac, zaostao novac u Ljubljanskoj banci. I problem je danas, što su bez obzira na sve to, ti ljudi danas ostavljeni na mislost i nemilost Ljubljanskoj banci. Npr. 2000. godine Ljubljanska banka je htjela riješiti se potraživanja negdje oko 100 tisuća tzv. malih štediša koji su ih oni nazivali, koji su imali one uloge od 2 do 3 tisuće maraka. Meni je osobno rečeno da ne spominjem tko, da ukoliko Ljubljanska banka uđe na hrvatske prostore to će se riješiti kako bi oni rekli zajno. Hrvatska narodna banka, kamo, u Istarsku banku, konkretno, ajde da budem otvoren, Hrvatska narodna banka koja je izazvala krizu u Istarskoj banci to s druge strane nije htjela prihvatiti, međutim, jasno zašto. Tih 100 hiljada štediša mogli su dobiti negdje oko 30 milijuna maraka, defacto, time bi bila i rasterečena Ljubljanska banka onog administrativnog troška te bi na kraju toga i profitirala. Ja držim da oko toga pitanja kada je Ljubljanska banka po srijedi to naše potraživanje treba čvrsto ostati uz Bosnu i Hercegovinu plus Makedoniju, Srbiju i Crnu Goru i na principu kako ovdje stoji u sporazumu da :"svaka sljednica preuzme garanciju za banke koji imaju sjedište na njenom području."Gotov citat. To je načelo po meni i od toga se jasno ne može pobjeći. Ljubljanska banka ima prava na svoja potraživanja ali hrvatska država plus hrvatski građani imaju isto tako prava na svoja potraživanja. No, to je lakše reći nego jasno to izvesti s Ljubljanom i to je po meni stvarno pitanje između Hrvatske i Ljubljane a ne toliko recimo pitanje razgraničenja bilo na moru, bilo negdje drugo jer to drugo može i pričekati. Ali jasno nitko nije dobio u ovoj zemlji placet za bilo koji teritorijalni ustupak prema bilo kome. Znači za čekanje jesam, za ustupke mi u IDS-u nismo. Čak bih rekao da taj nepreneseni dug Hrvatska na neki način možda bi trebala razmišljati da riješi iz osigurane štednje a potom neka jasno taj dug otužuje od Republike Slovenije. Poštovana gospodo, Hrvatska, očigledno, to svi znamo po ovom ugovoru koji nije potpisan ima obveze ali ima i prava. Npr. mi već 10 godina isplaćujemo obveze prema tim famoznim londoškim i pariškim klubovima i u ovom proračunu za 2004. dio novca po tom osnovu ukalkuliran je u obveze hrvatskih poreznih obveznika. S druge strane mi možemo povući desetine milijuna američkih dolara bilo u novcu bilo u zlatu. Naprimjer pitanje kliringa, hrvatski ima pravo na 297 milijuna kliringških dolara od Rusije, taj novac može se međutim povući tek potpisom ovog ugovora. Iz Sjedinjenih Američkih država možemo također povući negdje oko 60-ak milijuna dolara. I daj Bože da se to možda učinilo prije tri godine jer je tada dolar bio jači 40% u odnosu no što je danas i na taj način ne bi profitirali ali bi nešto spasilo. To nam s druge strane sa Rusijom recimo otvara dodatne poslove, ne znam u brodogradnji ili nekim drugim djelatnostima. Bilo bi isto tako dobro da uđemo u trag onih 589 milijuna USA dolara ali danas jednostavno sumnjam u tu mogućnost. Drugo pitanje je znači pokretne i nepokretne imovine, kulturna blaga, ne znam slike, umjetnine, zgrade naših konzulata, ambasada ili bivše države, nije bitno itd. Ovdje se radi o imovini od koje Republika Hrvatska može povući na stotine milijuna američkih dolara i moj bi savjet bio da se ne čeka s time iako te nekretnine, znamo ne gube na vrijednosti. Dapače, one čuvaju vrijednost, posebno ako su u pitanju, ne znam zgrade ambasada u velikim dijelovima gradova, veliki gradovi itd. Posebno pitanje su mirovine, mislim da tu treba biti obazriv da ljude ne kažnjavamo, barem ne one koji su uvijek bili hrvatski državljani sa prebivalištem na tlu Republike Hrvatske ali su radili neko vrijeme u saveznim institucijama, nije bitno da li se radi o vojsci itd. Konačno ljudi koji su ostali na ovim prostorima, koji nisu išli sa bivšom vojskom držim da su uvijek bili lojalni Republici Hrvatskoj i zbog te lojalnosti njih ne treba kažnjavati. Sjetimo se konačno kako je to bilo sa tzv. vojnim stanovima tamo negdje 91./2. itd. I dobro je da se ovdje uvodi načelo prebivališta na dan 1. 6. 91. godine. Što se tiče stanarskih prava načelo je 31. 12. 1990. Vojnim osobama u Republici Hrvatskoj, znači onima koji su ostali nakon odlaska iz JNA to je relativno korektno sa desetgodišnjim zakašnjenjem regulirano ako se ne varam 2001./2002. možda je najviše zaslugom IDS-a. Građanima srpske nacionalnosti izbjeglim od 91. do 95. to tek treba regulirati ali ne na način kako je to utvrđeno 2002./2003. kroz formu posa. Po meni je to diskriminacija u odnose na sve one koji su kupili pa i vas koji ste kupili stan 91./92. godine na temelju stanarskog prava. Jednom riječju po meni, po Klubu IDS ovo je politički dokument parekselans, ovo je dokument koji spada na neki način i u sferu ljudskih prava. Jednom riječju koji pokušava zaštiti određene civilizacijske tekovine. To je konačno dokument koji kao što svi znamo redovito prati svaku zemlju koja eto se raspadne. Česi, Slovaci, ne znam stanovnici ex- Sovjetskog saveza nisu se zaratili, možda su bili malo pametniji. Mi nažalost nismo mogli izbjeći rat, negdje smo se i sammi kao u Bosni iskazali ali pustimo sada to, to ćemo vjerojatno morati i platiti. No, što želim reći? Između ex-socijalističkih republika ostalo je za podijeliti temeljem ovog sukcesijskog sporazuma a ovdj su i ljudi koji ga najbolje poznaju negdje vjerojatno oko 2 milijarde američkih dolara od čega na Hrvatsku otpada onih famoznih, ne znam, recimo 28% a ratnu štetu koju su pretrpljeli prije svega ovi prostori, znači Republika Hrvatska, Bosna i Hercegovina moguće je procijeniti na nekih 150 milijardi američkih dolara neračunajući 250 tisuća mrtvih na ovim prostorima, više stotina tisuća ranjenih, uništeno gospodarstvo, milijune izbjeglica itd. Konačno Hrvatska i svi znamo danas 2004. na nekih 83 ili 4% bruto društvenog proizvoda iz 89. godine Bosna je možda na 35, 40% bruto proizvoda iz 90. te godine možda ni toliko koliko je Srbija i tako dalje.I konačno sve kazne koje će izreći se u Haagu moraju o tome voditi računa da je narodima ovih prostora uništena perspektiva. IDS ne znam što reći dići će ruku za ovaj sporazum da stavimo već jedan puta točku na raspad eks Jugoslavije. Da se okrenemo budućnosti ne zaboravljajući jasno ono što se događalo na ovim prostorima od 91. do 95. I uz bitnu ulogu međunarodne zajednice koja je, nije a mogla ie spriječiti rat. Ali opet hvala joj što je ipak na vrijeme zaustavila daljnja razaranja. No odgovornost za rat ipak nije na Bushu ni Kohlu nego prije svega na Miloševiću i njegovim kompanjonima. Eto. Toliko ot ome. IDS glasati će za ovaj sporazum a to bi učinili i godine 2001. kada su kondicije istoga defacto po prvi puta bile prikazane hrvatskoj javnosti.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Damiru Kajinu. U ime kluba SDPa uvaženi zastupnik Tonino Picula.
Gospdoine predsjedavajući, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Dopustite da u nekoliko rčenica u ime kluba SDPa i kao potpisnik okvirnog sporazuma o sukcesiji kojeg sma potpisao 2001. godine 29. lipnja. I kažem nekoliko rečenica koje će vjerojatno baciti i više svjetla na jednu vrstu i povijesne pozadine na kojoj su se odvijali pregovori na koncu konca i samo potpisivanje. Ali nekoliko rečenica kojima bih želio doista iskazati nekoliko vlastiti utisaka o poslu. KOji je u Beču potpsiima na neki način prestavljao konac jedne etape a kao što pokazuje i ova za neke zakašnjele rasprava u Hrvatskom saboru samo jedna etapa u finaliziranju cijeloga procesa. Prije svega treba kazati da potpisivanje bečkog dogovora je bio čin potpisa u dobroj vjeri,. Jer smo željeli doista zaključiti staviti točku na i na jedan neuspješan povijesni projekt nestatak Jugoslavije a čiji će način nestanka još uvijek dugo optrećivati odnose u ovom dijelu Europe. Taj je potpis bio moguć zahvaljujući višegodišnjem stručnom i ustrajnom radu jedne ne velike grupe ljudi koja se sustavno baila problemolm sukcesije i u vrijeme kada političke i sve druge okolnosti ni na koji način nisu favorizirale takav rad. Ja koristim govornicu Hrvatskog sabora da se prije svega zahvalim gospodinu Boži Marendiću koji je bio uvijek na čelu vladinog ureda za probleme sukcesije i bez čijeg rada i njegovih suradnika doista ne bi bilo moguće ovaj posao i danas bilo moguće privesti kraju. Okvirni ugovor o sukcesiji je bilo moguće potpisati 2002. godine a ne prije toga. Iz jednostavnoga razloga što je tijekom 90. tih godinja pogovo u prvoj polovici 90. tih i Hrvatska pored Bosne i Hercegovine bila izložena otvorenoj ratnoj agresiji Miloševićevog režima koji ni na koji način nije želio otvarati pregovore o sukcesiji držeći da je Savezna Republika Jugoslavija ne jedini sljednih bivše SFRJ nego da se zapravo tome problemu nema što govoriti. Tek su političke promjene u toj zemlji koncem 2000. otvorile prostor d anove beogradske vlasti pogledaju istinu u oči i da prihvate načelo da zapravo 5 sljednica SFRJ imaju potpuno pravo da za stolom dogovore preuzimanje ne samo prava nego i obveza nastalih bivše zajedničke države. Sukcesija i pregovori o sukcesiji su vrlo komleksni i praktički su na razini Daytonskog mirovnog sporazuma. Odnosno u pravu su svi oni koji govore da on ne bi bio moguć bez snažne intervencije Međunarodne zajednice koja je tu bila više od medijatora. Koja nije samo fizički privela stranke sljednice pregovaračkom stolu jnego je zapravo omogučila i konačno postizavanje dogovora. Kao što sam rekao na početku bez lobzira na jednu povoljnu atmosferu u kojoj su se dovršavali pregovori u svibnju 2001. bili smo uvejerni da će Beč biti samo etapa a ne i okončanje toga procesa. Na žalosat to se pokazalo kao točno u vremenu koje je usljedilo. Zahtjevni pregovori još zahtjevnija implementacija. I da jednu stvar odmah ovdje riješim. TAdašnje ministarstvo vanjskih poslova u sklopu Vlade Republike Hrvatske već je bilo uputilo tekst sporazuma na ratifikaciju Hrvatskom saboru u listopadu 2001. godine. To sam osbono učinio. Međutim svega nekoliko dana nakon potpisa ustanovio se manjak od sada već notornih 5stotina i 89 miliona dolara, s računa mješovitih banaka njih 8. Koje su bile jednom dijelom naravno pod kontrolom Narodne banke Jugoslavije i koje su naravno bilancirale jedan iznos kojeg nismo mogli ustanoviti nakon što je počeo sa radom jedan od dva zajednička Odbora za primjenu sporazuma o sukcesiji onaj stalni odbor za podjelu financijskih obveza. Nije bilo drugoga nego da odgodimo ratifikacijski postupak dok ne dođemo do istine o nestalnom novcu. Ponavljam još jednom ovdje odgoda ratifikacije nije ni u jednom trenutku bila opstrukcija procesa, jer da je bilo tome tako mi taj sporazum ne bi potpisali, nego smo htjeli poslati vrlo jasnu političku poruku o našem nezadovoljstvu nalazima poslije potpisivanja. U pitanju je bila naravno i vjerodostojnost države, i htjeli smo držati vjerodostojnost procesa. Slažem se da ne trebamo ratificirati raspravu o ratifikaciji samo na nestalih 589 miliona dolara, u tom okvirnom sproazumu ima mnogo toga što je doista na pravi način zaključilo sporenje o pravnoj ali i financijskoj baštini bivše zajedničke države. I on je unaprijedio i atmosferi prilikom dogovaranja o mnogim drugim otvorenim problemima, ali isto tako trebamo ponešto kazati i o razmišljanjima do kojih smo došli u ovih nekoliko godina. Ratifikacija svakako proizvodi i pravne i političke i financijske i psihološke učinke, i zato doista treba sa tim poslom i zaključiti. Međutim treba nekoliko rečenica kazati i o stvarima koje intrigiraju hrvatsku javnost barem sam ja bio izložen pitanjima u proteklih nekoliko dana. Mnogo se toga govorilo o ključevima ali ima ih nekoliko koji su korišteni za podjelu imovine. Sljednice nisu očekivale a to je naglašavao i međunarodni posrednih gospodine Artur Wots gotovo čitavoga vrijeme razgovora, da će ključ raspodjele sredstava koja su preostala biti jednak onome koji je ustanovlje za MMFove dugove. Normalno da je MMFov ključ išao time da dugove neproporcionalno svakako više snose one sljedice koje imaju realne šanse da te dugove i vrate. Stoga su Slovenija i naša zemlja imale relativno visok postotak u vraćanj dugova. Za diobu aktive uzeti su u obzir i neki dodtani kriteriji. Npr. oni koji rabi europska banka prije svega broj stanovnika, terirorij i još neke druge oznake. Ali uplata deviza u tadašnju narodnu banku Jugoslavije. Suprotno općem uvjerenju Hrvatska je u odnosu na svoju deviznu moć samo manji dio uplaćiavla u narodnu banku Jugoslavije. Već u potpisivanju dokumenata o podjeli sredstasva u banci za međunarodna poravnanja u tekstu je kazano da će se u ondosu na BiH i Makedoniju izvršiti kompenzacija u raspodjeli drugih sredstava što je kasnije i napravljeno. Osim toga ključ podjle nije isti za sva sredstva. On je različit za podjelu diplomatakog i konzularnog vlasništva u inozemstvu. Ovdje valja napomenuti da bi Hrvatska ukoliko bi ključ podjele aktive bio veći mogla maksimalno osim ovoga što je potpisom predviđeno da dobijemo, mogli smo dobiti još između 10 i 30 milijuna američkih dolara. Naše izaslanstvo je ipak uspjelo progurati odredbu o obvezi vraćanja sve imovine koja je protupravno podnesena nakon proglašenja nezavisnosti pojedine države sljednice. Ovdje je otvoreno i pitanje Ljubljanske banke. Bez obzira koliko mi pokušavali ili ne, i u javnosti pokušavali problem Ljubljanske banke odvajati od ovoga perioda nakon potpisivanja Bečkog sporazuma, to doista ne može biti uspješan posao. Cijena Ljubljanske banke naravno prati i priču o ratifikaciji, odnosno o potpisivanju sporazuma o sukcesiji. Problem Ljubljanske banke nažalost, nije konačno riješen ugovorom o sukcesiji. Ovdje se naravno ne radi samo o Ljubljanskoj banci, već o svim bankama na području bivše SFRJ. Naše izaslanstvo je u toku čitavih pregovora nastojalo da se vraćanje deviznih uloga građana riješi kroz aneks o stečenim pravima. Za devizne uloge se izričito predviđalo vraćanje od strane banke sjedišta. Bez diskriminacije građana glede državljanstva, prebivalište i tome slično. Te je u posljednjem nacrtu ta odredba doista i ušla u ugovor. Posljednjeg dana, prije samog potpisivanja, Slovensko izaslanstvo je odbilo prihvatiti ovakvu klauzulu. Da bi joj se priključilo izaslanstvo Savezne Republike Jugoslavije. Ostale slijednice su pod velikim pritiskom ipak morale prihvatiti odgodu riješenja ovog pitanja prihvaćanjem odredbe o naknadnom posredovanju međunarodne banke za poravnanje u Bazel. Naravno za riješenje ovog pitanja opet će biti potreban konsenzus svih slijednica. U aneksu o stečenim pravima postoji doduše odredba da se ugovori moraju poštivati, izvršavati, što bi moglo uključivati ugovore o depozitu na načelu nediskriminacije. Međutim, odredba o upućivanju na riješavanje garancija putem banke za međunarodna poravnanja unosi ipak jedan moment koji komplicira cijelu proceduru. Svakako na ovome mjestu treba nešto kazati i o samom problemu nestalog iznosa novca, koji je opteretio proces nakon potpisivanja. Još praktički do konca prošle godine Beograd je uporno odbijao predočiti dokumentaciju o tome kada su i na koji način i u čiju korist smanjeni depoziti Narodne banke Jugoslavije kod tzv. mješovitih banaka u iznosu od spomenutih 589 milijuna američkih dolara. Što je razlika od 56 milijuna dolara u odnosu na cifru od 645 iz potpisanog ugovora. Na pitanje zašto u Beču su prezentirali netočne podatke, odgovor je da nisu ga mogli predstaviti, govorim o točnim podacima zbog navodno nametnutih sankcija. Jer je Narodna banka Jugoslavije bila im je onemogućena komunikacija sa mješovitim bankama koje imaju sjedište u inozemstvu. Te su stoga raspolagali sa tzv. povijesnim knjigovodstvenim podacima iz prve polovice 1992. Pa su tek nakon potpisivanja ugovora uspjeli pribaviti podatke o stvarnom stanju depozita. To se vrlo lako može osporiti kao argument na temelju činjenica da, ako je tome tako, nisu se mogli prezentirati ni podaci o stanju depozita kod ostalih banaka, govorim o komercijalnim, a ne mješovitim bankama, koncem ožujka 2001. godine, a na njihovim računima, poslovnih banaka u tom trenutku bilo je nešto oko 307 milijuna dolara, i taj iznos svih 307 milijuna dolara se doista pojavljuje kao cijelovit i nakon potpisivanja za razliku od stanja na računima mješovitih banaka. To naravno je odmah otvorilo različita pitanja zašto nisu prikazani korektni podaci. Odgovor na to pitanje može biti da je Jugoslavenska strana željela prikazati iskrivljenu imovinsku, a napose financijsku ostavištinu većem od stvarne kako bi možda umanjila jedan osjećaj opravdane frustracije, nezadovoljstva svih drugih država sljednica zbog sudjelovanja u raspodjeli samo ostatka imovine u vrijeme raspada bivše države. No, doista, slažem se da je pitanje ratifikacije ovoga dokumenta nešto što treba nadići raspravu o tome da li je on i u kojoj mjeri manjkav s obzirom na uočene nedostatke. Rekao sam već, da on doista ima i psihološke i političke i gospodarske učinke. I on doista zatvara jedno poglavlje i vjerujem da otvara doista nešto veću mogućnost za relaksiranije odnose na prostoru, još uvijek nestabilnog i traumatičnog europskog jugoistoka, a svakako Hrvatska u tom pogledu mora dati i svoj prilog. Međutim, gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, ja sam i diskutirajući na matičnom Odboru za vanjsku politiku dao jedan prijedlog koji ovdje ponavljam pred vama, a to je da se nakon ili paralelno sa samim činom ratificiranja ovoga ugovora usvoji određeni saborski zaljučak kojim bi Hrvatski sabor potvrđujući okvirni ugovor o pitanjima sukcesije obvezao na neki način Vladu Republike Hrvatske i tijela zadužena za praćenje provedbe ovoga ugovora da nastave sa svim započetim postupcima pred međunarodnim pravnim i financijskim institucijama radi ustanovljavanja činjeničnog stanja glede manjka sredstava utvrđenog nakon potpisivanja u Beču 21. lipnja 2001. godine, to ne bi bio presedan takav saborski zaključak bi, prije svega sačuvao jedan proces kojeg smo započeli prošle godine otvarajuću tužbu protiv Frankfurtske RHB banke, a sama ratifikacija bi bila signal međunarodne zajednice da je Hrvatska i na ovaj način dala doprinost stabiliziranju i političkih i gospodarskih prilika na … [[govornik se ne razumije]] Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Toninu Piculi. U ime Hrvatske demokratske zajednice, u ime Odbora riječ ima gospodin Luka Bebić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Hrvatska demokratska zajednica je, zastupnici HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona, svjesni svih onih problema koji su uvjetovali da se upravo zaključi ovakav ugovor, svjesni toga da se je možda moglo postići i više. A više se je moglo postići možda i činjenicom da se je malo kasnije potpisao taj ugovor, jer je nakon potpisa ugovora objavljeno ili se doznalo da postoji taj manjak od 589 milijuna dolara, i da je naša zemlja započela i proces tužbom kako bi se došlo do traga tih sredstava, ako bi to bilo moguće. Svjesni smo također da smo mi jedina još zemlja potpisnica koja nije ratificirala ovaj ugovor. Da postoji imovina, koja u pogledu novca gubi vrijednost, u pogledu nekretnina možda ne, ali ipak trebamo doći do tih nekretnina, do arhiva i do svega onoga što je predmet ovog ugovora o sukcesiji. Dakle, nitko ne može doći do te imovine, ukoliko sve zemlje potpisnice ne ratificiraju ovaj sporazum. Vjerojatno postoji i u pogledu imovine bivše JNA i slično, ćemu će vjerojatno govoriti kolega Čosić, ali sve u svemu nama zapravo ništa drugo i ne preostaje, a da bi pokazali i želju i volju da smo spremni ratifikacijom ovog ugovora okrenuti jednu novu stranicu i slažem se s onima koji kažu da je to i političko, prvenstveno političko pitanje i da to treba razrješiti. Isto tako mislim i podržavam one koji predlažu da se donese ovdje jedan zaključak u sAboru da se nastavi sa svim onim mogućim sporovima na međunarodnim institucijama i slično kako bi se ušlo u trag one imovine koju potražujemo. I kako bi ovaj sveli štete po Hrvatsku an najmanju moguću mjeru. UZbog svega ovoga svjesni i situacije i okollnosti u kojima je potpisivan ovaj ugovor i da nije bilo Vlade u Srbiji i Crnoj Gori koja bila spremna ranije potpisati ovaj ugovor. Mi mislimo da treba poduprijeti i glasati ćemo za prihvaćanje ovoga Zakona o sukcesiji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Luki Bebiću. U ime HNSa PGSa uvažena zastupnica VEsna PUsić.
Gospodine potpredsjdniče, dame i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Rješenje koje pred nama a to je ratifikacija sporazuma o sukcesiji nije pravedno ali po našem mišljenju je najmanje štetno od svih rješenja koja nam stoje na raspolaganju za Hrvatsku. Nije pravedno zbog toga što je očito kao što su praktički svi kolege prije mene rekli ne uključuje onih gotovo 600 miliona dolara, koji su neidentificirani odnosno nestali iz paketa koji bi trebao biti podjeljene u sukcesiji. Nije pravedno i zato što su različiti ključevi po kojima se dijeli s jedne strane imovina s druge strane depoziti s treće strane nekretnine. Prema tome ima različitih kritreija po kojima će sukcesija biti izvršena. Ali istovremeno jedino što je slabije od toga nesavršenog rješenja je dalje biti u ovoj situaciju u kojoj je od prilike isto oko 600 milijuna dolara s kojima bi Hrvatska mogla tu raspolagati, je blokirano zbog neratifikacije ovoga sporazuma. I ne samo da nismo u stanju raspolagati s onim što je otuđeno iz zajedničkog nasljedstva zemalja koje su nekad činile Jugoslaviju nego ne možemo raspolagati niti s onim što bi nam ratifikac cijom ovoga sporazuma bilo dostupno. Da ne govorim ot ome da ne možemo raspolagati niti sa nekretninama u inozemstvu koje bi nam čak i sasvim praktično sa stanovišta diplomacije i svake druge djelatnosti bile neophodne. I ljudi koji su uključeni u poslove vezane za međunarodne odnose i vanjsku politiku vrlo su svjesni baš toga problema. Ova ratifikacija omogućuje nam se ne samo podjelu imovine ili barem ongoa što je od te imovine poznato gdje se nalazi nego i podjelu arhiva. Dakle na neki način sređivanje i vlastitog identiteta odnosno vlastite podloge za prepoznavanje onoga iz čega smo izrasli onoga kroz šta smo prošli i onoga s čime raspolažemo. Ratifikacija ugovora ne sprečava korištenje svih formalnih kanala, i svih zakonskih mogućnosti za utvrđivanje sudbine onih gotovo 600 ili 589 milijunadolara. Dakle ne sprečava da se i dalje nastave sve radnje u skladu sa formalnom procedurom i zakonodavstvom koje idu p ravcu identificiranja onoga kapitala koji je nestao iz zajedničkog nasljeđa. Omogućava također da se riješe i mnoge konkretne ljudske sudbine koje su vezane za direktno ili indirektno ratifikaciju ovoga sporazuma, pa tako i mirovine ljudi koji su recimo radili nekada u nekadašnjim saveznim organizma jugoslavenske države od kojih su neki recimo, kao št oje Vladimir Velebit ili kao što su gospođa i gospodin Biserko, neki od ja bih rekla velikana diplomacije poteklih iz Hrvatske. Ljudi koji su dali ogromni doprinos i antifašisitčkom identitetu Hrvatske i pobjedi antifašisizma na ovim prostorima. A koji upravo i u ovom kontekstu nisu u mogućnosti praktički preživjeti zbog neriješenih odnosa vezanih na ratifikaciju ovoga sporazuma. Konačno, ratifiakcija ovoga sporazuma demonstira nešto što je za Hrvatsku u ovom t renutku a u svakom budućoj situaciju izuzetno značano izuzetno važno, demonstira sposobnost Hrvatske a onda i sposobnost svih zemalja u regiji da samostalno rješavaju svoje međusobne probleme, drugim riječima da samostalno pronalaze strategije izlaska iz konflikata i neriješenih situacija u kojima se nalaze. Nešto št oje možda temeljna kvalifkacija za europski profil tih zemalja. U ovom slučaju u pravom redu za europski profil Hrvatske odnosno, za dosizanje europskih standarda i u međunarodnim pregovorima i u pronalaženju rješenja u regiji u kojima će Hrvatska ako negdje treba, može i mora imati značajnu ulogu onda je to svakako u svojoj sposobnosti da rješava situacije u regiji i da ako je moguće služi i kao lider u definiranju načina na koji će se odnosi u regiji odnosi sa sudjedima rješavati. Klub HNSa i PGSa će iz svih navedenih razloga podržati donošenje odluke o ratifikaciji sporazuma o sukcesiji. A naravno podržati će i spomenuti zaključak o nastavku svih procedura koje su usmjerene prema identifikaciji ovih 600tinja milijuna doalra koje su nestale iz zajedničkog nasljedstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Vesni Pusić. U ime Kluba HSSa riječ ima uvaženi zastupnik Ante Markov izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ko legice i kolege. Naravno da ova tema i pitanje sukcesije uvijek izaziva vrlo na jednoj strani interesatnu ali i opreznu raspravu što se vidi iz kontkesta svih onih koji su do sada uzeli riječ u ime klubova. Naravno da je to važna stvar, da nije važna vjerovatno bi bila riješena i prije, vjerovatno ne bi predstavljala ovako dosta osjetljivi materijal gotovo gorući jer razlozi i okolnosti koji su rezultirali da eto tek danas se razgovara o potvrđivanju nisi od jučer, nisi od danas. Te okolnosti su ustvari razlozi onih odnosa koji su postojali u bivšoj Jugoslaviji. Upravo zato se mora sagledavati i činjenica da su od pet sadašnjih država, četiri države se složile i već su ratificirale ovaj sporazum. Odnosi su se prenijeli i na ovaj sporazum. Odnosi i okolnosti u kojima je Hrvatska, Republika Hrvatska bila za vrijeme Jugoslavije su se prenijeli i na ovaj sporazum i oni su ustvarili razlozi i posljedice zbog toga što se do danas ovaj sporazum nije potvrdio. Naravno da Hrvatska kao samostalna, suverena i europska zemlja prije svega želi dijalogom riješiti sve one okolnosti pa i tu zadnju pravnu vezu sa bivšom SFRJ i to na način da zadrži dva temeljna kriterija ili principa. Princip političke ili državne vjerodostojnosti, ali i materijalne vjerodostojnosti. Ta dva principa međusobno se ne slažu i one iz ove rasprave proizlaze. Pitanje političke vjerodostojnosti je po nama u klubu HSS-a važnije i to je i bio razlog ovako dugih pregovora koji nisu do kraja rezultirali da se princip političke vjerodostojnosti u potpunosti uspostavi. Upravo zbog toga, a znajući da je i taj famozni nedostatak nastao kao rezultat potpisa koji je uslijedio 2001. godine, jer očigledno se do tog rezultata nije moglo doći prije, prema tome on je bio namjerno skriven i ukazao se tek onda kada je potpisan sporazum daje za pravo da je dobro što se išlo u postupak stvaranja okolnosti i za potvrđivanje, prije toga za potpisivanje i da on u naravi stvari i ne predstavlja najveći problem. Najveća vrijednost je u nekretninama koje kao što je istaknuto, apsolutno ne gube vrijednost, ali jasno jedan puta je i njih potrebno riješiti. Drugi razlog ili drugi glavni problem koji je rezultirao nepotvrđivanjem ovog okvirnog ugovora leži u Ljubljanskoj banci. Leži ustvari najosjetljivijem dijelu gledano sa aspekta hrvatske javnosti, hrvatskih građana, a to je da dug Ljubljanske banke nije ušao u ovaj postupak sukcesije, da je slovenska strana izrazila svoje protivljenje i na taj način osporila mogućnost da se pravno arbitrira i da se ukupnost odnosa između bivših zemalja, odnosno novih zemalja dovede u jednu pravnu korektnost. Naravno postoje oni koji kažu da je i nakon potvrđivanja onog sporazuma da će biti lakše utvrditi parametre, uvjete, kriterije, doći do potrebnih arhiva, ustanoviti vjerodostojnost slovenske strane u pogledu Ljubljanske banke i stvoriti neke nove odnose, naravno ali će se u pravnom smislu zatvoriti ona mogućnost koja je postojala, koja postoji i koja je najrealnija za ishodovanje onih realnih potraživanja koja naši građani imaju. Prema tome moramo biti svjesni da kod donošenja ove odluke o potvrđivanju moramo preuzeti i ovaj dio rizika koji je sadržan u njoj pa i dio toga da upravo zahvaljujući ovakvom načinu vladanja svih sudionica u sukcesiji, da je Hrvatska na svojevrstan način oštećena. No naravno da nismo u poziciji niti ima razloga da dodatno otežavamo sve one okolnosti koje su bile, a i ove nove koje će doći. Prema tome kao što je kolega rekao, teška srca i želeći isto tako podržati ovaj prijedlog kolege Picule koji treba dati dodatne napore i inicijative u ovom smislu klub HSS-a će glasovati za ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Anti Markovu. Riječ u ime kluba HSP-a ima uvaženi zastupnik Ante Đapić.
Gospodine dopredsjedniče, gospodo iz Vlade. Klub Hrvatske stranke prava je uvijek polagao veliku pozornost na proces sukcesije i sada kada smo došli eto pri kraju jednog puta samo se postavljalo pitanje je li se što može promijeniti. Kada bismo mi bili u poziciji da eventualnim neratificiranjem ovog ugovora možemo u perspektivi nešto očekivati onda bismo mi apsolutno bili protiv ratifikacije ovog sporazuma. Međutim kao i svi kolege koji su govorili prije našeg kluba i mi smo svjesni činjenice da smo tu gdje smo, da na isti način na koji smo vodili i borbu za Hrvatsku državu gdje smo u brojnim situacijama bili tretirani po dvostrukim kriterijima i dvostrukim mjerilima, tako je bilo i očito i u procesu sukcesije u kojima se i sam taj proces počesto držao kao alternativa pritiska na Hrvatsku i pokušaja da se ta naša velika želja za definitivnim raskidom po svim sponama sa bivšom državom, a to znači između ostalog vrlo važan faktor je sukcesija, da se ta naša želja na neki način i zlorabi upravo u ovakvim elementima da se određivanjem raznih kriterija, raznih pritisaka i rekao bih konačno i homogeniziranjem ostalih članica država koje su nastale sa prostora bivše Jugoslavije, a mi ostali na drugoj strani potpuno usamljeni se praktički što je rekao malo prije kolega Markov, preslikala i naša situacija i naš položaj koji smo imali i u bivšoj državi. Prema tome to je još jedna cijena koju mi plaćamo kao država i kao narod za konačno rekao bih taj prekid i u ovom smislu sa bivšom državom. Zasigurno kada naglašavamo te dvije stvari imamo dakle taj politički financijski apsekt. U političkom smislu je nama uvijek bio interes što je moguće prije završiti sukcesiju, ali ona je upravo iz tisuću razloga koje su ovdje govorene prije mene, a koje smo jučer i čuli na matičnom Odboru za vanjsku politku, usporavana sustavno i do te mjere da se i lagalo, nije se govorilo što sve spada u sukcesiju pa čuli smo na kraju da još i tih gotovo 600 milijuna dolara je u potrazi za njima. Bio je i pojava i to čestih da se raspolagalo sa sredstvima koja su ulazila u sukcesiju a koja se ne bi smjela s njima raspolagati. Međutim znali smo, znamo s kim smo imali posla. Ja bih više rekao da je i ovaj proces sukcesije koji je pri kraju i gdje vidim da nemamo baš puno izbora i da ćemo očito to ratificirati, da je to samo još jedna škola, još jedno iskustvo više o tome kako ubuduće moramo voditi računa kada bilo šta pokušavamo stvarati s nekima nešto zajedno, zajedno trošiti, zajedno raditi itd. Prema tome zasigurno da i u uredu koji je radio na sukcesiji nije bilo lako, da su oni bili u vrlo nepovoljnim situacijama. Čuli smo jučer da je bilo i blokada, pregovora po dvije godine, da se nije pomicalo sa mrtve točke i mislim da su oni uz sve okolnosti u kojima su bili ipak na kraju napravili jedan posao dobar koliko je on mogao biti dobar, jer je on u konačnici ipak bio determiniran međunarodnim odnosima koji su se sustavno reflektirali i upravo i na ovome prevažnom području i za Hrvatsku državu. Mi kao klub posebno izražavamo žaljenje što se nije moglo napraviti više oko Ljubljanske banke, oko ovih 600 milijuna dolara od toga negdje 22% pripadalo jel’ tako nešto, dakle negdje oko 100 milijuna, a kako sam jučer dobro razumio na Odboru za vanjsku politku, međutim problem Ljubljanske banke dakle ostaje i dalje otvoreno pitanje veliko i to je ono što je možda sa tog financijskog aspekta nama najproblematičnije. Ovo sve drugo što smo uspijeli u tim razgovorima, dogovorima koji su stalno bili pod patronatom međunarodne zajednice, odnosno velikih iz međunarodne zajednice upsijeli postići bolje išta nego ništa, jer mi smo bili 70 godina kao država bili smo krava muzara, nadam se da to više nećemo biti, da smo konačnim završetkom sukcesije sa državama članicama, državama nastalim na području bivše Jugoslavije, tu priču završiti i naravno izvući iskustva iz toga kako su se svi ponašali u pojedinim situacijama, posebno ova priča iz Beča kada smo na kraju ostali usamljeni kao država u odnosu na ostale članice, to nam mora biti stvarno dobra pouka iako priče oko regionalne suradnje i svega onoga što u sljedećih desetljećima će očekivati Hrvatsku politiku i društvo. Dakle Klub Hrvatske stranke prava će još i nakon očitovanja zasigurno i predstavnika Vlade donijeti svoju konačnu odluku koja zasigurno ide u pravcu toga da i HSP podrži ovaj Ugovor koji eto na kraju takav kakav je i nepravedan i nakaradan kada se radi o Hrvatskoj državi ali očito nemamo puno izbora, a ovaj politički aspekt koji je danas u HSP-u vrlo važan je pretegnuo u odluci da mi glasujemo za ovaj Sporazum. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Anti Đapiću. U Ime Kluba SDS-a riječ ima uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Da je bilo političke smjelosti mi bismo ovaj Sporazum, odnosno ovaj Ugovor već imali ratificiran u skladu sa potpisom koji su tadašnji ministri i naš ministar za vanjske poslove stavili na ovaj Ugovor, prije nekoliko godina. NO, okolnosti su takve kakve jesu političke unutrašnej i vanjske i mi smo sada u prilici da to sada uradimo i da kao posljednja od potpisnica u ovom Saboru ratificiramo ovaj Sporazum. Ne treba govoriti da je činjenica da to nismo uradili u vrijeme kada je Ugovor potpisan nego da to radimo danas, ne samo da je privatnim licima, fizičkim licima nego i ovoj državi napravljena šteta ali sada smo u situaciji da barem dio toga možemo ispraviti, i da barem štetu koju ova država može trpiti u tom pogledu možemo ispraviti time da po hitnom postupku ovo usvojimo i da onda u skladu sa odredbama ovoga Ugovora koji je u dugom nizu godina bio pregovaran, u okolnostima koje nisu uvijek bile najpogodnije da dođemo do nečega što može biti i politička korist za Hrvatsku a naravno politička korist za one kojih se ovaj Ugovor najneposrednije tiče a to su brojni građani i Hrvatske i država sljednica bivše Jugoslavije. Naime, jedna od stvari koje ad hoc formirana delegacija ovoga Sabora susrela pri svojem nedavnom posjetu Europskom parlamentu jeste i bilo pitanje ratifikacije ovog Sporazuma, i u zajedničkoj izjavi koja je tom prilikom bila pripremljena, koja je po našem mišljenju bila vrlo povoljna za Hrvatsku i vrlo ohrabrujuća za Hrvatsku, jedna od stvari je bilo i pitanje žurne ratifikacije ovoga Sporazuma. I što se tiče Kluba SDS-a i nas kao zastupnika mi ćemo naravo podržati prihvaćanje, odnosno usvajanje ovoga Ugovora ali mi dozvolite da kažem nekoliko riječi u vezi sa samim tekstom koje mogu izgledati tehničke prirode ali zapravo nisu. Prije svega što se tiče same interpretacije u uvodnom dijelu ovoga materijala koji smo dobili u interpretaciji aneksa G. kojima se regulira privatno vlasništvo i stečena prava na zadnjem mjestu, 4. stavku te interpretacije kaže se sljedeće: "Glede stanarskih prava utvrđeno je da se ona štite na nediskriminirajućoj osnovi u skladu sa domaćim zakonodavstvom". Tu je onaj koji je priređivao ovaj materijal zapravo obrnuo poredak stvari. Aneks G. točka 6. čak i u prijevodu kakav smo dobili a koji u najmanju ruku stilski nije do kraja korektan stoji sljedeće: "Domaća zakonodavstva svake države sljednice glede stanarskih prava primjenjivat će se podjednako", vjerojatno bi bilo bolje reći za engleski equal, jednako, vjerojatno na osobe nego prema osobama koje su bile državljani SFRJ i koji su imale to pravo bez diskriminacije. Drugim riječima, domaće zakonodavstvo se obavezuje da će uvažiti princip nediskriminacije ne obrnuto da će domaće zakonodavstvo biti to koje će biti meritum stvari kao što se može sugerirati iz ove interpretacije koja je u uvodnom dijelu ovoga materijala. I bilo bi dobro da se u tom smislu ona ne nalazi tu nego da bude u skladu s duhom točke 6. aneksa G. Drugim riječima, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, pripadnost nacionalnoj manjini, imovinsko stanje, rođenje ili drugi položaj. Ovim aneksom G. ne samo kada su u pitanju stanarska prava nego kada su u pitanju čitav niz imovinskih pitanja otklonit će se sumnje koje su do sada opterećivale rad vladinih tijela, ministarstava, nadležnih vladinih institucija i naravno stvaralo konfuziju kod ljudi u glavi. Kod mnogih ljudi ono što je napravljeno u sporazumu između mandatara Vlade i SDSS-a u pogledu povratka imovine, u pogledu nadoknade štete i u pogledu rješavanja pitanja stanarskih prava stvaralo je konfuziju. A sasvim je jasno iz ovoga Ugovora o sukcesiji da je to nešto što je sastavni dio obaveza ne samo Hrvatske nego svih zemalja sljednica bivše Jugoslavije. I da ćemo u tom pogledu mi kao i druge zemlje koje su ovo ratificirale, otkloniti u tom pogledu konfuziju koja postoji u glavi i koja još uvijek kod nekih ljudi, bilo u predstavničkim tijelima, ili institucijama vlasti ili onih kojih se to tiče postoji kao neki oblik konfuzije da se vlasništvo ili da se stečena prava ili da se stanarska prava ne bi trebala priznavati kod onih kojih se to tiče koji za to imaju potpunu pravnu osnovu. Ovdje je već potpredsjednica Sabora doktorica Pusić govorila o tome koja je važnost ili koja je bitnost ovoga Ugovora kada su u pitanju mirovine. Doista brojni ljudi, teško mi je ovoga trenutka reći koliki je broj ljudi koji su stekli pravo na mirovinu u nekoj od sljednica bivše zajedničke države a inače su državljani Republike Hrvatske i koji zbog činjenice da ovaj ugovor nije bio dostatno ratificiran ozbiljno trpe goleme štete, zbog toga što primaju mirovinu koja je apsolutno neadekvatna u uvjetima u kojima oni žive. Drugim riječima oni primaju imovinu kao da žive u nekom mjestu bilo u Bosni ili u Srbiji a žive u okolnostima Zagreba ili neke druge Hrvatske sredine gdje su životne okolnosti i naravno mirovine bitno drugačije nego što su u zemljama koje sam spomenuo. I nakon ovoga će nesumnjivo naša nadležna tijela, meni su također kao što je dr. Pusić ovdje spomenula neka imena i neke slučajeve meni su poznata imena ljudi koja već godinama vode spor, ili vode neku vrstu razgovora sa našim nadležnim tijelima državne uprave kao što je Mirovinski fond ili Mirovinski zavod koja nisu uspjela riješiti pitanje načina na koji bi ti ljudi mogli dobiti adekvatnu imovinu. Nakon ovoga će ti ljudi imati pravnu osnovu za to da dobivaju imovinu koju dobivaju svi naši državljani u skladu sa zakonom. I treća stvar su arhivi koji ovdje nisu naravno spomenuti, ali oni imaju iznimno važnu težinu iz političkoga i sa istraživačkoga i naravno sa ljudskog aspekta. Postoje mnogi ljudi koji po bilo, po ovoj ili onoj osnovi su zainteresirani da Hrvatska ne samo dobije onaj dio arhiva koji joj pripadaju nego istovremeno da nadležna tijela Hrvatske države, da pojedinci po istraživačkoj osnovi ili pojedinci kao fizičke osobe mogu imati nesmetan pristup arhivima koji do sada ili do ovoga momenta nisu bili dostupni upravo zbog toga što to pitanje ili je bilo parcijalno riješeno ili nije bilo osnove da bude riješeno, a sa ovim ugovorom o ratifikaciji će biti riješeno. I zbog činjenice, zbog činjenice da nerijetko iz političkih ili bilo kojih drugih razloga postoji nedovoljno jasno razumijevanje pitanja relevantnosti prihvačanja ili priznavanja imovine privatnih lica ja bih iskoristio ovu priliku i zbog ukupne hrvatske javnosti i ovoga Sabora pročitao barem jednu odredbu koja se toga tiče, a koju su potpisale sve druge slijednice bivše Jugoslavije ne tako dugo nakon što je naš ministar, tada gospodin Picula potpisao isti ovaj akt, a mi ga, mi, i nakon toga ga ratificirale i u skladu s tim postupale u svojem zakonodavstvu i u svojoj praksi, a to je članak 2. ovoga ugovora koji glasi: “Pravo, prava na pokretnu i nepokretnu imovinu koja se nalaze u nekoj državi slijednici na koji su građani ili druge pravne osobe SFRJ imale pravo na dan 31. prosinca 1990. priznati će se te će biti zaštićena i vračena od strane te države u skladu sa utvrđenim standardima i normama međunarodnoga prava bez obzira na nacionalnost, državljanstvo, mjesto, boravak ili prebivalište tih osoba. Dalje neću čitati, ali bih mogao navesti brojne primjere prakse iz naših sudova gdje ljudi po 3 godine i više godina čekaju da im se vrati njihova imovina. Ovdje žive, njihovu imovinu koriste ljudi kojima je njihova imovina u Bosni i Hercegovini vračena po osnovi ovakvoga zakona i tamošnjeg zakona, a sami ne mogu uči u svoju kuću. Još jedanput kažem iako je kasno, ali je još uvijek na vrijeme ne samo za interese države nego brojnih ljudi kojih se ovo tiče i zbog toga ćemo podržati ovaj ugovor i naravno zahvaljujemo onima koji su na njemu godinama radili i ukoliko ove primjedbe koje sam iznio, koje nadam se nisu velike, mogu biti uvažene moja zahvalnost će biti i veća. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Miloradu Pupavcu. S ovim smo zaključili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačne rasprave u trajanju od 10 minuta. Riječ ima uvaženi zastupnik Krešimir Čosić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, svakako puna potpora sporazumu o sukcesiji imovine bivše države iz niza razloga. Iz političkog pragmatizma, iz razloga koji dokazuje spremnost Republike Hrvatske na jačanje povjerenja i suradnje u regiji među državama slijednicama imovine bivše Jugoslavije. Potpora sporazumu čak i onda kada u tom sporazumu ili o nekim aspektima imovine bivše države ne znamo dovoljno ili ne znamo sve. Ja bih si dozvolio reći nekoliko riječi s obzirom da sam nekoliko godina radio na sukcesiji jednog važnog dijela imovine bivše države koji se odnosi na sukcesiju vojne imovine. Ta vojna imovina je izuzetno složena, heterogena i ja bih rekao ono što se malo zna iznenađujuće vrijedna. Imovina bivše države, vojna, procjenjena je na razini određenih ekspertnih skupina Europske unije i Ujedinjenih naroda ne bi vjerovali na 84 milijarde dolara. Ovdje se govori o milijunima dolara no međutim 80% imovine bivše države vezano je upravo uz vojnu imovinu. Potvrdu te ekspertne prosudbe dali su stručnjaci iz raznih europskih instituta kao što je Krest u Parizu, pa zatim Royal United Service Institute u Londonu kao i mnogi drugi stručnjaci. Imovina vojna bivše države vezana uz nekretnine uspješno je riješena u okviru projekta sukcesije s obzirom da onaj dio nekretnina koji se nalazi na prostoru Republike Hrvatske otprilike odgovara onoj kvoti na koju Republika Hrvatska ima pravo s obzirom na svoje sudjelovanje u stvaranju ukupne imovine bivše države. No međutim iznenađujuće je da jedan veliki dio te imovine koji je vezan uz naoružanje, vojnu opremu kao i mnoga druga sredstva nije bio predmet razgovora i pregovora tijekom proteklih godina iz niza razloga. Ja bih rekao opravdanih, pragmatičnih, političkih razloga jer nije bilo i nije imalo smisla inzistirati i razgovarati, pregovarati o onim elementima imovine koji su bili najosjetljiviji kad se nisu mogli postići rezultati i napredak u onim elementima koji su bili toliko jednostavni i očiti o kojima smo danas ovdje razgovarali. Taj dio imovine koji pripada naoružanju, vojnoj opremi i ostaloj infrastrukturi bivše države procjenjuje se na oko 50-tak milijardi dolara, a ukupna potraživanja Republike Hrvatske trebala bi iznositi oko 10 milijardi dolara. I u tim i takvim okolnostima treba prihvatiti politički pragmatizam, treba prihvatiti takav prijedlog sporazuma, ali treba iskorištavati mogućnosti koje on nudi. Kroz anex a), članak 4. zaista omogućuje se u budućem radu Ureda za sukcesiju da se ta pitanja ističu, naglašavaju, ali zaista nije realno očekivati da će se bilo što praktično moći realizirati. Treba naglasiti i upozoriti da nije bez razloga 1991. godine bivša vojska proglašavana među jednim od najsnažnijih u Europi. Da, to je bilo zbog strukture proračuna, to je bilo zbog broja aviona, tenkova, mornarice i tako dalje. Ovih dana razgovaramo o Proračunu Ministarstva obrane koji se smanjio za 700 milijuna kuna. Izuzetno puno, u uvjetima kad Hrvatska ratna mornarica nema sredstava ni financijskih, a posebno ne materijalnih kako bi mogla obnašati sve svoje zadaće. Dio te vrijedne imovine bio je, kojeg danas Hrvatska nema i dio zajedničke imovine bivše države. Svakako ne smije se kad se govori o toj imovini zaboraviti jedna važna činjenica. Vojno industrijski kompleks bivše države bio je koncentriran preko 80% u Srbiji i Bosni i Hercegovini. Vrlo mali ili beznačajan dio u Republici Hrvatskoj. Ne zaboravite da taj gospodarski sustav je 1988. godine bio u stanju imati izvoz gotovo 3 milijarde dolara, izvoz u iznosu od 3 milijarde dolara bio je veći, nego prihod od turizma bivše države u cijelini. To je isto tako imovina koja pripada sukcesiji bivše države. Projektna i ostala tehnološka dokumentacija, kompletan … instituti, posebno vojno tehnički institut, koji je bio glavna institucija bivše države i sve to upozorava na jednu veliku značajnu dimenziju koja pripada imovini bivše države. To se ne smije zaboraviti, to se ne smije zaboraviti iz niza razloga, jer hrvatski ljudi, hrvatski građani desetljećima su izdvajali za izgradnju čitavog tog sustava. Isto tako, evo jedan mali primjer, danas se Hrvatski zrakoplovi voze u Rumunjsku na remont, a nekad je remontni zavod ovdje u Zagrebu, Gorici bio jedan od najsnažnijih regionalnih remontnih zavoda. 1991. godine … institucije odnesena je sva oprema, laboratorijska, sustav je onesposobljen za rad, i to je isto jedno pitanje koje pripada imovini bivše države. Iz svih onih razloga, neću posebno ponavljati i isticati, sve ono što je ovdje rečeno, treba prihvatiti sporazum u danom obliku. Ali isto tako u budućem radu ureda za sukcesiju treba voditi računa o svim ovim pitanjima, o svoj njihovoj kompleksnosti, važnosti i značaju koji oni mogu imati, ne samo u političkom smislu, nego i u svakom drugom pogledu zbog svog financijskog iznosa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnic Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Mislim da prije svega zaista treba ovdje istaknuti napor i bivše vlasti, koja je eto čini mi se ipak postigla ono što je najviše bilo izgledno i realno u tim mogućnostima. Raspravljati sada i postaviti ponovo ovdje sada prilikom ratifikacije pitanje, je li se moglo nešto više postići u tom ugovoru, je li to trebalo učiniti prije, mislim da je ipak sada o tome kasno govoriti, odnosno da to nije bit ni srž ove rasprave, već da mi upravo s obzirom da ugovor stvara i obveze i prava koncentrirati se kako ovaj ugovor učiniti što učinkovitijim, jer ne brinite svi oni koji imaju potraživanja naspram, prema nama, bit će itekako ažurni i revni i to je njihovo pravo u ostvarivanju, dakle svojih prava i potraživanja. E sad se postavlja pitanje, koliko ćemo mi biti efikasni i ustrajni da ostvarimo ona prava koja smo uspjeli izboriti upravo prilikom zaključivanja i nadam se ratifikacije ovog ugovora o sukcesiji. Nema sumnje sigurno kao što je ovdje bilo istaknuto da ima i dalekosežne političke posljedice, ali jednako tako govori i o tome, govori o ostvarivanju prava pojedinca, ali jednako tako i same države i njezinih interesa. Nema sumnje daće ovaj sporazum i ohrabriti naše institucije prije svega pravosudna tijela, pa i ondje gdje su se nevoljko suočavala sa konkretnim zahtjevima. Međutim, treba upozoriti upravo na dio aneksa C koji govori o financijskim, o financijskoj imovini i o obvezama. Jer upravo to je nešto što je još uvijek ostalo nedefinirano u smislu, koliko konkretno te imovine, odnosno, da koliko te financijske imovine ima, odnosno koliko ju je bilo da bi mogli ostvariti onaj svoj udio koji nas sporazumom pripada. Tu bi također trebalo uspostaviti neke učinkovite mehanizme ali i kontrole, da ne bi se tu postavila neke nerealna očekivanja, pa onda imali više štete, jer naravno da su to postupci koji su i dugotrajni, a i skupi, dakle tu moramo itekako ocijeniti to, ali jednako tako kao što Klub SDP-a i predložio u svome zaključku, stalno imati jedan kontrolni mehanizam koliko smo učinkoviti u ostvarivanju svojih prava. Jer znate što će se dogoditi. Kažem još jednom, ističem, drugi su itekako revnosni, a osim toga imaju u pravilu potraživanja prema nama koji nisu ovakve skrivene nekako ili manje transparentne imovine, nego koje su vrlo konkretne i koje se ostvaruju ne, već sada i koje se mogu ostvarivati ne samo kroz ovaj ugovor o pitanju sukcesije, nego kroz naše domaće pravo pred redovnim sudovima pred upravnim našim tijelima. Prema tome, mi smo, mi moramo uložiti dodatni napor u ostvarenju i realizaciji naših potraživanja i naših prava. To ćemo učiniti jedino ukoliko kažem budemo radili i kroz ostale mehanizme, pa i ostale zakone na učinkovitosti naših institucija. Ali jednako tako i uspostavljanju efikasnost mehanizma prilikom takve kontrole koliko smo u tome bili efikasni, odnosno revnosni. Jer istina i to, i o tome je ovdje bilo govora, i možda je i prigoda da se i citira jedan engleski povjesničar, koji je dobro rekao, "da jedan narod drugome može nanijeti nesreću, ali da za poniženje snosi vlastitu odgovornost". Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Gospodine predsjedniče, kolege zastupnici. U svakom slučaju, ja isto naravno podržavam donošenje ovoga zakona. Stim da bih ukazao na neke, neka pitanja koja možda nisu dovoljno istaknuta. Kao prvo mislim da je kroz dulje vrijeme u našoj javnosti pothranjivano mišljenje kako će na kraju sukcesije u Hrvatsku doći ogromna količina novaca iz te sukcesije. Ja mislim da tu iluziju treba otkloniti. U sukcesiji Hrvatska ima naravno potražnu stavku, ali ima i dugovnu stavku, i kad se te dvije stvari zbroje doći će neki rezultat za koji nisam siguran da li baš imam preciznu procijenu što to znači. Drugo što bih istakao, jest to da se osim ove državne sukcesije iza cijelog tog postupka razdruživanja krije bezbroj ljudskih sudbina i nesreća ljudi koji ni na koji način nisu skrivili rat, niti su drugima učinilo zlo, i pri čemu su ti ljudi državljani različitih država, ali u tom postpku sukcesije mislim da tijela Republike Hrvatske moraju voditi računa o svim svojim državljanima, oni su neki stradali tako da su bili na zaračenim područjima, neki su službovali u danas novim susjednim državama, pa nažalost evo čuli smo loše su prošli u nekim osobnim pravima rekao bih i temeljnim pravima koja imaju i mislim da bi državna tijela morala o tome voditi računa. i nadalje, ne znam čuo sam na Odboru za zakonodavstvo da postoji jedna interpretativna izjava, nisam primjetio, možda sam pogriješio, da je Vlada uvela u ovaj postupak, ali u svakom slučaju mislim da je treba prihvatiti, ta interpretativna klauzula koju je sačinio čini mi se uvaženi stručnjak profesor Degan, daje određenu ogradu posebice u pogledu interpretacije ove zamračene imovine u procesu sukcesije i mislim da je dobro da se i ona prihvati u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Još imamo u ime Kluba HSP-a zaključnu raspravu u trajanju od pet minuta. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite!
Iako možda to nismo svjesni to je ipak jedan svečani trenutak i zato imam i osobnu obvezu i drago mi je što imam priliku u ime Kluba HSP-a kazati da ćemo podržati ovaj zadnji čin brakorazvodne parnice sa bivšom državom. Ta parnica je kao što znate bila teška, okrutna, krvava i ovaj stupaj neke apatije i nezainteresiranosti svjedoči kako je taj proces bio vrlo težak. Što se tiče samog ovog čina treba čestitati opet Vladi Ive Sanadera na real političkoj mudrosti bez obzira što će na to kazati neki ljudi, ali kad smo već kod toga treba biti realno politički također mudar pa zaključiti da smrt bivše Jugoslavije znači htjeli to mi ili ne početak ozbiljnije realizacije projekta Pakta o stabilizaciji i pridruživanju i stvaranju neke vrste zapadno balkanske carinske, gospodarske, cirkulacijske ili nekakve druge unije. Danas smo već vidjeli vijest, očitovala se Europska komisija i kazala da još uvijek nije zauzela stav prema zahtjevu Hrvatske za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Dakle, ja bi ovom prigodom ili iskoristio bih ovu prigodu da u ime kluba predložim nekoliko stvari. Prvi je da se definira u načelu politika dobrosusjedstva sa zemljama ali i politika nulte snošljivosti u odnosu na pokušaje revizije hrvatske povijesti. O toj politici vehementno je pisala u zadnjem Globusu doktorica Mirjana Kasapović i to bi trebalo uzeti kao teorijski obrazac za odnošenje i kultiviranje prava i kulture višestrukih pamčenja građana Hrvatske na noviju povijest. Drugo da se obveže Vlada da izvještava Sabor i izradi program daljnjih akcija na realizaciji ovog Ugovora o sukcesiji. Ja se nadam da će se isprazniti neke prostorije pa da će Klub HSP nekakvom razmjenom prostora dobiti šansu da bude tretiran ovdje kao partner a ne kao podstanar. Treći prijedlog da se aktualizira tužba za genocid Republike Hrvatske prema bivšoj Jugoslaviji pred sudom pravde u Haagu i da se ozbiljnije počinje raditi na projektu reparacije ratnih šteta. I konačno zadnji da bude optimističan, prijedlog da se ova prigoda iskoristi da predsjedništvo Sabora usvoji jednu predsjedničku izjavu kojom bi pozdravilo izjave javne Milana Kučana i ministra Grizolda o nužnosti i hitnosti demilitarizacije Svete Gere. Ja sam u kontaktu i svi ćete biti pozvani da ispratimo sa jabukama vojnike slovenske iz naše vojarne. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Da li se želi predlagatelj posebno još osvrnuti? Da. Predstojnik Ureda za provođenje projekta sukcesije gospodin Božo Marendić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupanici! Dugo nisam imao takvu priliku i čast a skoro više od dva sata slušam materiju od drugih koju ja najbolje poznajem. Ja sam prosto iznenađen sa koliko ozbiljnosti, sa koliko duha, sa koliko stručnosti se danas odvijala rasprava. To kazuje da me krivo ne shvatite da možemo imati povjerenja u naš Sabor. Bilo je pitanja, bilo je interpretacija, bilo je sugestija koje ne stoje. Bilo je pitanja na koja postoje odgovori ali je trebalo malo više vremena, malo više koncentracije da se to pronađe. Bilo je interpretacija pogrešnih, bilo je interpretacija u onom smislu ono što mi odgovara tako ću shvatiti ovaj dio. Ja, dame i gospodo, doista nemam ni na kraj pameti da sada o tome pojedinačno raspravljam, pogotovo nakon što je opći dojam vrlo, vrlo zadovoljavajući. Bez obzira tko će ubuduće voditi ovaj projekat u Hrvatskoj, na koji će način biti organiziran vi ste danas dali niz vrlo kvalitetnih instrukcija. Kako, na koji način, na što paziti, sa kime? Nemate pojma koliko je to važno za one koji rade takve poslove. To su nezgodni poslovi. Oni su na jedan način stručni, traže visoku stručnost. Baviti se ovim poslom znači poznavati recimo povijest društvu, političku, ekonomsku Jugoslavije od 1917. do danas sa tolikim promjenama itd. Treba znati mnogo toga. A u krajnjoj liniji, treba imati iskustva koja je posebno uvijek iz pregovaranja. Ipak, projekat ove vrste ima svoje političke hridi, ima svoje opasnosti itd. Meni se posebno sviđa to da je na današnjoj raspravi Sabor uspio proći vrlo uspješno određene hridi koje su mogle taj brod zaustaviti, ne mislim da ga ne bi Sabor ratificirao taj sporazum nego bi raspravljali i raspravljali i izgubili bi jedinstvenost, izgubili bi homogenitet koji je posebno i naročito važan. Jedna napomena. Ovaj tekst engleski je originalan. On se ne može mijenjati. On se prihvaća takav kakav je. Autori i glavni voditelj pregovora gospodin Wats je predvidio da se neće podjednako shvatiti i interpretirati pojedine odredbe. Ja sam danas primijetio dva, tri slučaja te vrste i predviđen je posebni mehanizam putem kojega se ujednačavaju interpretacije tog sporazuma. Neću spominjati o kojim sam stvarima primijetio da je potrebna reinterpretacija odnosno interpretacija ali u svakom slučaju će morati tim koji radi na tome, tome pristupiti. Danas sam također izvukao jedan zaključak za budućnost koji je važan a to je, treba mnogo više plasirati, komunicirati sa javnosću. Iako Ured za .../Govornik se ne razmije./... nije odbio ni jednog novinara da mu neće dati intervju ili informaciju. Nećete naći ni jednog čovjeka koji je poslao pismo a da nije dobio odgovor a nećete naći ni čovjeka koji je telefonirao a nije dobio odgovor. Rekao bi čovjek u tom slučaju da Ured nije odgovoran za stupanj informiranja javnosti a sada vidim zapravo da je tu ured omanuo i da ubuduće treba mnogo više, mnogo češće, različitije informirat javnost o svom poslu i problemima. Na kraju, samo sa jednom stvari se neću složiti, danas koja je isticana na raspravi, mislim ima stvari s kojima se ne slažem ali samo ću jednu iznjeti sa kojom se ne slažem. Ja doista mislim da ovo što je urađeno u vezi sa zaustavljanjem procesa ratifikacije. I zašto je to urađeno i kako je potrošeno vrijeme od tada do danas? Da Hrvatska nije izgubila ništa izgubila Hrvatska je samo dobila, Hrvatska je time obranila dostojanstvo velikog složenog projekta jer je taj projekat završen inače nikada ne bi bio završen, doista pod parolom koja je napisana u preambuli sporazuma a to je dobra vjera, taj sporazum treba završiti u dobroj vjeri radi budućnosti i radi razvoja dobrosusjedskih odnosa. Mi smo u događanju da je najednom nestalo tih 6 stotina oko milijuna vidjeli prije svega da je netko od sudionika i odgovornih imao figu u džepu i time je doveo u pitanje dostojanstvno, namjere, doveo je u pitanje vjeru u budućnost. Mi smo reagirali prije svega u obrani dostojanstva, projekta, dostojanstva Vlade Republike Hrvatske i interesa ove države. Mislim da nismo dakle, time ništa izgubili, nego obrnuto, Hrvatska je dobila. Ako je iscurila koja, koji dolar, a mislim da nije u međuvremenu, ako je koja cigla ili crijep pao sa ambasade mislim da ćemo to biti u stanju lako popraviti. Na kraju dame i gospodo zahvaljujem doista ... [[Govornik se ne razumije.]] eksplicitnim pohvalama uredu i ljudima koji rade na tom projektu i to će biti sigurno shvaćeno kao prava podršaka za budući rad koji nije mali i na kojem će trebati još dosta, dosta muke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Marendiću. Zaključujem raspravu. Šesto, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije, hitni postupak. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 99 glasova za i 2 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika SDP-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Hrvatski sabor potvrđujući Ugovor o pitanjima sukcesije obvezuje Vladu Republike Hrvatske i tijela zadužena za praćenje provedbe ugovora da nastave sa svim započetim postupcima pred međunarodnim pravnim i financijskim institucijama radi ustanovljavanja činjeničnog stanja sukcesijske imovine i zaštite interesa Republike Hrvatske te domaćih i fizičkih i pravnih osoba. Posebna će se pozornost posvetiti činjenici manjka sredstava, smanjenim depozitima Narodne banke Jugoslavije kod tzv. mješovitih banaka utvrđenom nakon potpisivanja ugovora u Beču 29. lipnja 2001. godine. Tko je za ovaj prijedlog zaključka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 99 glasova za, 2 suzdržana donesen zaključak u izloženom tekstu.
Evo, ovaj zadnji da se to željelo prepustiti novoj vlsti. Nije, nije točno. Ustrojavala su se liječnička povjerenstva koja su počela sada radititi i sada vi mijenjate zakon a naloge, i to je drugi ispravak netočnog navoda dajete istim tim liječnicima u komisijama da određene slučajeve rješavaju pozitivno. Vi ste možda novi pa ne znate što se događa u Upravi iza branitelje gdje je dat nalog da sva negativna rješenja se stave u ladicu i da se liječnicima vrate sa nalogom da se sada pozitivno to ocijeniti uključujući i branitelja koji je napao službenicu u Ministarstvu, moram reći da se to nikada u Ministarstvu hrvatskih branitelja nije događalo. Ministrica mu je obećala, barem su to novinari tako prenjeli da će njezin, njegov status biti pozitivno rješen.
Poštovana gospođo potredsjednice, kolegice i kolege. U nekoliko ću ipak promijeniti ono što sam mislio reći upravo ponukam posljednjim raspravama koje smo ovdje čuli. Ovdje se kaže a time dovodi temeljito i u sumnju temeljni razlog zbog kojih ove izmjene zakona se donose. Da ideologija ne smije biti u igri kada je riječ o braniteljima s čime bi se ja dakako mogao složiti. Ali ono sa čime se ne mogu složiti da se tobože u ime otklanjanja ideologije ovim izmjenama zakona i načinom na koji ih ovdje neki od kolega tumače i brane zapravo ideologija na velika vrata uvodi u jedno pitanje koje bi moralo biti neideološko ili nad ideološko. Ako imamo zakon u kojem niti jednog jedinog broja nema u obrazloženju osim brojke od 105 milijuna kuna kroz 3 godine, ako se ne kaže ni riječi u koliko je to ljudi bilo prevedeno, koliko je još ostalo, i ako kao jedini razlog ostane ovo što i ovdje slušamo da se ovim zakonom tobože spriječi ponižavajući i uvredljivi kako se kaže doživljaj, ponižavajućih postupaka stalnog preispitivanja stečenih prava su i korisnika onda na .../Govornik se isključio i ponovno uključio./... nije dobar način. Što se hoće nažalost sugerirati ovim zakonom? Hoće se sugerirati da su postojali neki koji su braniteljska prava srozavali, koji su branitelje ponižavali, koji su radili protivno interesima hrvatskih branitelja i da postoje oni drugi koji ispravljaju te nepravde i ta poniženja. Klimajući glavom na to da potvrđujete da je to namjera i nakana ovog zakona. Ako je tome tako onda smo na vrlo lošem putu kada je riječ i o zaštiti digniteta tih istih branitelja u čije ime se govori i zaštiti prava tih ljudi. Kao hrvatski branitelj nažalost imao sam prigode čak i u vrijeme Domovinskog rata slušati da je primjerice moja brigada, 120 brigada crvenih mera i pokušaja da se ideološki dijele hrvatske branitelje. I ta priča i ti pokušaji podjela neprestano traju. Zar mislite gospodo da bi Engleska bila pobjednička sila da su se engleski vojnici djelili na laburiste i konzervativce, litorijevce? Zar mislite da smo se mi doista u to vrijeme kao branitelji ideološki dijelili? I kome je to u Hrvatskoj napokon žao što smo po prvi puta u vrijeme Domovinskog rata neideološki našli se svi zajedno na istoj strani. 92% hrvatskih građana se izjasnilo za Hrvatsku samostalnost i ta samostalnost je obranjena i ta samostalnost je obranjena gospodo ... ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Sada bi se vratili samo kratko na jednu Vladinu kratku točku prije izbora i imenovanja. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 26 Predlagatelj zakona je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Prijedlog akta primili ste poštom. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, rad, socijalnu politiku i zdravstvo i Odbor za useljeništvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva rada i poduzetništva, gospođa Vera Babić dodatno obrazložiti prijedlog? Ne želi. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednica Odbora za useljeništvo gospođa Zdenka Babić-Petričević, izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora razmotrio na svojoj prvoj sjednici 24. veljače ove godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom 12. veljače ove godine. Odbor je ovom prijedlogu zakona raspravljao na temelju svoje nadležnosti iz članka 79. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Ovim se zakonom uređuju prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja te doplata za djecu. Pošto je predstavnik predlagatelja prestvai ovaj prijedlog zakona usljedila je rasprava članova odbora koja je iznjela mnoga pitanja na koja navedeni zakonski prijedlog ne daje odgovor koji su očekivali umirovljenici, povratnici iz Australjie. Ovim ugovorom nije obuhvaćeno zdravstveno osiguranje jer je na to navodno nije pristala australska strana obrazluči svoje protivljenje time što je Australija sastavljena od saveznih država koje imaju samostalnost u reguliranju zdravstvenog osiguranja. Trenutno Republika Hrvatska šalje u Australiju mirovine za 300 tisuća korisnika mirovine za 300 tisuća korisnika mirovine zarađene u Republici Hrvatskoj a u Republici Hrvatskoj ima 1216 korisnika australske mirovine. Hrvatski predlagatelj ugovora nije napravio nije napravio nikakvu analizu troškova koji će u dogledno vrijeme se saznati da Republika Hrvatska ima među 150 tisuća Hrvata iseljenika sigurno daleko veći broj onih koji će u dogledno vrijeme Australija od Republike Hrvatske zatražiti dio njihove mirovine koji su zaradili u Republici Hrvatskoj. Odljev sredstava mogao bi biti daleko veći nego sav priljev od mirovina povratnika iz Australije. Predlagatelj naslučuje da će za Hrvatsku nastati neprevidljive financijske obveze iz ovog zakona jer u ocjeni, izvoru potrebnih sredstava za provođenje zakona najprije kaže da provedba ovog zakona ne zahtjeva dodatno izdvajanje posebnih financijskih sredstava iz državnoga proračuna a onda je dodaje. Ne može se procijeniti broj osiguranika koji će ostvariti mirovine niti visinu mirovine utemeljene na osobnim primanjima osiguranika. Pa slijedom toga ne može se unaprijed pobliže odrediti visina potrebnih sredstava. Odbor je međutim, ovaj zakonski prijedlog ocjenio kao pozitivan korak naprjed. Jer primjenom načela jednakopravnog položaja biti će svejedno gdje će zahtjevi za mirovinu biti podnišeni. Odbor drži pozitivnim i načelo zbrajanja staža, staža osiguranja u Hrvaskoj i prebivanja u Australiji. Odbor međutim, očekuje da Vlada u pitanjima koja se odnose na hrvatske iseljenike i povratnike pravovremeno zatraži mišljenje i Odbora za useljeništvo. Naime, Vlada je pregovore započela 1998. godine završila u ožujku 2003. godine a Ministarstvo vanjskih poslova je u travnju 2003. godine Odboru za useljeništvo poslalo samo jednu bilješku na koju smo nažalost kasno reagirali. Nakon rasprave Odbor je jednoglasno predložio Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Australije, o socijalnom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona. Hvala.
Zahvaljujem predsjednici Odbora, gospođi Babić-Petričević. Da li žele izvjestitelji ostalih odbora podnjeti izvješće? Ne žele. Otvaram raspravu. Otvaram raspravu nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Sada idemo molim, izvolite predsjedniče odbora. Predsjednik Odbora. U ime kluba izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege neakko je postalo gotovo uobičajeno da se ovakvi sporazumu ratificiraju bez nekih rasprava. I ja držim da naravno nema ništa previše sporno uj ovome sporazumu uz čak i respektiranje navoda koje smo čuli u izvješću Odbora za useljeništvo. Ne mislim da je sporno naprosto zato što je svaka zemlja i svaki pravni poredak svake od zemalja toliko specifičan da vi zapravo možete primjenom pojedinih načela tražiti usuglašavanje na onim pitanjima kojima je to zajednički postoje zajedničke dodirne točke. Ono što mi se čini važnim spomenuti kada je riječ o sporazumu sa ovim sa Australijom ovom sporazumu o socijalnom osiguranju. Leži u nečemu n a što me podsjetilo možda destak e.mailova koje sam dobio iz Australije u toku prošle godine. U kojem se listom izražaav veliko zadovoljstvo što nakon 5 godina pregovora tražanje rješenja da se tako dva inkopatibilna susatva mirovinskog osiguranja ipak negdje nađu, i da se prvenstveno za naše građane jer je to više interes Hrvatske nego Austsralije ipak potpiše jedan ovakav sporazum. Ali više od svega bi zapravo poruka ni tim pismima želio d ase ovo shvati kao svojevrsni pledoaje da es poslovi na potpisivanju i zaključivanju ugovora o socijalnom osiguranju ubrzaju i nastave što je moguće pr ije. U ovom trenutku Hrvatska ima potpisano svega 14 ugovora o socijalnom osiguranju. Od čega je u mandatu prošle Vlade dakle osam takvih sporazuma zaključeno, sa 6 država su okončani pregovori, a u t ijeku su pregovori za dvije zemlje a sa 7 je pokrenuta procedura. Kao što su u tim meilovima u tim pismima naši isljenici snažno zagovarali i zahvaljivali zapravo na učinjenome poslu to isto vrijedi i za naše iseljenike u Novom Zelandu. To isto vrijedi za one u Čileu u Argentini, s kojima smo pokrenuli postupak ali isto tako vrijedi i za one u SAD koje su nam već drugi puta odbili tvrdeći da to nije njihov interes. Potpisivanje jednoga takvoga socijalnoga sporazuma. Ugovora. Dakle, želim podržati dakako ugovor kojega danas ratificiramo u našem Saboru. Smatrajući da je ovaj ugovor i posebno ugovori sa prekomorskim zemlajma sa našom velikom dijasporom od naročitog značaja i važnosti za državljene Hrvatske. I sama činjenica je 1019 korisnika mirovine iz Australije. A četri puta manje ili 304 korisnika mirovine u Australiji govore d možeom očekivati da će to biti tendencija i u buduće. Veza između dijaspore koja je posebno kada je riječ o hrvatskoj dijaspori snažna prema domovini govori da ti ljudi imau volje i želje da se vrate pa maker i pod stare dane u svoju zemlju ali to znači da se i na taj način i da se i to pitanje treba sagledavati u kontekstu općih demografgskih problema s kojima se kao zemlja surećemo. I da se problem depopulacije Hrvatske može rješavati ne samo pronatalitetnom politikom nego i vodeći računa o tome da ogromna hrvatska dijaspora, mi smo jedan od naroda koji ima jednu od najvećih dijaspora u svijetu, ima interesa za povratk u svoju zemlju. Među kojima je dakako i postojanje ovakvoga sporazuma i ovakvog ugovora kondicio sine kvanon da se on realizira i da ljudi ne budu oštećeni u uskraćeniu svojim pravima. Evo naprosto želeći podcrtat važnost ovakvih ugovora i da oni ne prođu mimo nas. Želio bih i novoj vladi svakako staviti da tako kažem u obvezu od strane svih nas d ase ti ugovori što prije i što potpunije potpišu i sa preostalim zemljama gdje je pokrenut postupak. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Davorku Vidoviću. Zaključujem raspravu. Drugo. Konačni prijedlog zaokna o potvrđiavnju ugovor između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osiguranju, hitni postupak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržani? Utvrđujem da je sa 100 glasova jednoglasno donesen Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Australije o socijalnom osiguranju u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Krenut ćemo od prvoga prijedloga odluke o razrješenju izboru predsjednika i izvršenju o izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prijedlog komsije za izbor i imenovanje je sljedeći. Razrješuje se dužnosti predsjednik Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora, Emil Tomljanović na osobni zahtjev. Za predsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Rade Ivas. Točka 2. razrješuje se dužnosti člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Branimir Glavaš i za člana Odbora za pravosuđe bira se Emil Tomljanović.
Hvala lijepa, otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajeme na glasovanje prijedlog Ove Odluke o razrješenju predsjednika Odbora i člana Odbora i o imenovanju i izboru novoga člana Odbora. Tko je za ovaj prijedlog. Hvala. Protiv. Hvala. Uzdržan. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasvoa za razrješen dužnosti predsjednik Odbora za pravosuđe zastupnik Emil Tomljanović na osobni zahtjev. Da je za predsjednika Odbora za pravosuđe izabran gospodin zastupnik Rade Ivas. DA je razrješen dužnosti člana Odbora za pravosuđe zastupnik Branimir Glavaš a izabran za člana ovoga Odbora zastupnik Emil Tomljanović.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora.RAzrješuje se dužnosti člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora gospođa Ana Lovrin. Točka 2., za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog saboar bira se gospodine Branimir Pasecki.
Hvala otvaram raspravu. Zaključujem dajem na glasovanje ova prijedlog. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova razriješena dužnosti člana Odbora za pravosuđe zastupnica Ana Lovrin, a izabran za člana istog Odbora zastupnik Branimir Pasecky. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za useljeništvo Hrvatskoga sabora. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za useljeništvo Hrvatskoga sabora gospođa Ana Lovrin i za člana Odbora za useljeništvo Hrvatskoga sabora bira se gospođa Božica Šolić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je sa 118 glasova jednoglasno razriješen dužnosti člana Odbora za useljeništvo zastupnica Ana Lovrin, a izabrana zastupnica Božica Šolić. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o imenovanju čanova Odbora za dodjelu državne nagrade tehničke kulture “Faust Vrančić”. Za člana Odbora za dodjelu državne nagrade tehničke kulture “Faust Vrančić” imenuje se Katarina Fuček članica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je zastupnica Katarina Fuček jednoglasno sa 119 glasova izabrana za člana ovoga Odbora. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora. U Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora prijedlog je da se imenuju za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika prof.dr. Branko Smerdel, prof.dr. Miomir Matulović, prof.dr. Zdravko Tomac, doc.dr. Milijan Sesar, prof.dr. Davor Krapac, gospodin Ivan Marijan Severinac. Inače u taj odbor Hrvatskoga sabora imenuje se šest članova iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, rad ovog saziva Sabora nije počeo osobito sretno sa stanovišta poštivanja demokratskih standarda. Tu prije svega mislim na vaš postupak kad ste onemogućili Klubu zastupnika SDP-a da iznese svoje mišljenje. No ono što se sinoć dogodilo na sjednici Odbora za izbor i imenovanja spada u najgrublje, najeklatantnije primjere odustajanja od svih pa i najminimalnijih demokratskih standarda. Ne samo da nisu poštivana mišljenaj klubova zastupnika koji su bili pozvani da iznesu svoje prijedloge nego ni pravo odbora da predlažu ljude koji bi im trebali pomagati u radu tih odbora. Zbog toga klub SDP-a traži sada stanku od pola sata kako bismo razmotrili ovo pitanje i odlučili kako dalje sudjelovati po ovoj točki dnevnoga reda.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo slijedom onoga što se događalo sinoć na odboru što je čini mi se dogodio se presedan gdje je pogažena parlamentarna demokracija i mi tražimo stanku od pola sata.
Hvala lijepa. Poštovani zasatupnik Miroslav Rožić. Molim vas mir.
Gospodine predsjedniče klub HSP-a također traži stanku u okviru ovih pola sata naravno, da ne bi kolege mislile da se to zbraja kao neki oko mene.
Dobro. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Obzirom da sam i ja član ovog odbora i imao sam također izdvojeno mišljenje ispred kluba HNS-a i PGS-a želio bih reći nekoliko riječi. Naime ja sam bio duboko uvjeren da je cilj, da je intencija da vanjske članove upravo ugradimo u sustav naših odbora da podignemo razinu kvalitete, da doprinesemo stručnosti i jasno da što kvalitetnije rješavamo sva pitanja koja su u ingerenciji naših odbora i ovoga Sabora. Na žalost jučer smo na večer imali priliku u biti samo odraditi tehniku glasovanja. Predsjednik odbora dao je popis imena, mi smo mogli sugerirati izmjenu pokojeg imena, ali u biti snaga brojeva bila je takva da se argumenti struke, argumenti znanosti nisu prihvaćali. Mi nismo sinoć lučili između znanstvenog savjetnika i znanstvenog suradnika. Mi jučer nismo lučili između akademskih slikara i likovnih kritičara. Mi jučer nismo lučili tko je što. Mi jučer nismo imali priliku dobiti očitovanje matičnih odbora na ta imena koja smo imali pred sobom. Prema tome ja ne mogu nego priključit se razmišljanju ostalih klubova da se ovdje napravi stanka i da u biti vidimo kako i što dalje. Ja ne vidim svoje mjesto u ovom odboru ako ćemo četiri godine raditi na ovaj način. Ja uistinu ne mogu reći, moram biti objektivan, da je dio prijedloga koji je dao gospodin Glavaš, radi se o izvrsnim ljudima, ali jasno nismo bili tu principjelni, mogli smo onda jasno i na mnogim drugim mjestima u mnogim odborima izabrati bolje među ponuđenima, to nismo učinili. Učinili smo grešku i ja svakako se pridružujem da se ovdje napravi stanka i da vidimo kako dalje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče iz razloga koje su naveli kolege predstavnici klubova i Klub zastupnika LIBRE traži pauzu od pola sata.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Luka Bebić.
U ime kluba HDZ-a također tražimo pauzu od pola sata. [[Pljesak.]]
Kolega zastupnik Damir Kajin.
A i klub IDS-a traži pauzu od barem pola sata kako bi se upoznali što se to dogodilo sinoć na odboru, a bogami ništa ne bi imali protiv da se sada dogodi pauza do sutradan u 9,30, a i Furio Radin ima posebnih razloga da nas počasti … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Jel’ vi tražite kolega stanku isto od pola sata u ime vašeg kluba? Kolega Kajin je li i vi tražite stanku u ime vašeg kluba? Jel’ vi tražite stanku? Kolega Kajin molim vas da li vi tražite stanku u ime vašeg klua?
Svakako.
Hvala lijepa. Ima li još klubova? Kolega Čehok.
Ja tražim stanku u ime svoje i Đurđe, mi ćemo se dogovoriti za 10 minuta.
Dobro. Ima li još koji klub koji traži stanku? Predsjedniče Odbora dozvolite ali kratko prije stanke.
Da bi ovaj Visoki dom bio informiran, ništa se sinoć nije dogodilo. Odbor za izbor i imenovanje... Molim gospodine predsjedniče, hoćete li mi omogućiti da kažem par riječi. Ništa se nije dogodilo, Odbor za izbor i imenovanje radio je i odradio svoju sjednicu u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora. Očito da su pojedinci zaboravili da su se krajem studenog dogodili izbori i da su na tim izborima izgubili.
Kolega Stazić izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovdje je nekoliko klubova zatražili stanku. Vi unatoč tome umjesto da proglasite stanku dajete, nastavljate dalje s točkom dnevnog reda i dozvoljavate predlagatelju da govori. Oprostite.
Kolega Stazić ja vas zacjelo ne trebam poučavati da trebate navesti koja je odredba Poslovnika povrijeđena, ako tražite povredu Poslovnika. Drugo, ja sam dao riječ predsjedniku Odbora ja nisam dužan dan automatski istoga trenutka niti predsjedatelj Sabora stanku odmah istog trenutka kada se zatraži. Sada određujem stanku u trajanju od 30 minuta. Dame i gospodo nastavljamo s radom. Molim predstavnika Kluba SDP-a ... /Prekid na traci/. Kolega Stazić izvolite. Molim vas mir. Kolega Stazić izvolite.
Premijer Sanader jutros se zauzeo za dobru parlamentarnu praksu kod donošenja Proračuna. Pitamo se zašto se dobra parlamentarna praksa nije zadržala i u postupku odabira vanjskih članova Odbora? I uopće zašto se dobra parlamentarna praksa i demokratski standardi ozbiljno narušavaju bez ikakvog razloga vidljivoga u ovom sazivu Sabora? Krenimo od činjenica. Odbor za izbor imenovanja sazvan je za jučer u 18.00 sati. Održan je bez prisustva novinara. Nažalost i šteta. Šteta da nije bilo novinara jer imali bi što vidjeti. Ja ih pozivam da ubuduće...
Kolega Kramarić molim vas nemojte dobacivati zastupniku.
... ja ih pozivam da ubuduće pažljivo prate rad ovoga Odbora i jamčim im da će imati sasvim sigurno kvalitetne i duge članke. U postupku ovoga imenovanja odbori nisu imali mogućnost odlučivanja. Čak ni predlaganja Odboru za izbor imenovanja koji bi to ljudi po mišljenju članova Odbora bili najkvalitetniji da pomognu Odboru u njegovu radu? Pri tome uopće dakako ne dovodimo u pitanje pravo većine koju HDZ i parlamentarna većina ima i u svakom od Odbora da bitno utječe na sastav vanjskih članova Odbora. Ali bi barem i svi drugi članovi Odbora iz drugih stranaka imali prilike kvalitetno razmotriti sve pristigle prijedloge, sve kandidature i tada u jednoj demokratskoj raspravi doći do najboljih rješenja i onda takva rješenja uputiti Odboru za izbor imenovanja da ih operacionalizira i da ih takva ovdje uputi u Sabor. To se nije dogodilo. Odborima ta šansa nije dana. Jučer se na Odboru za izbor i imenovanja glasalo za onaj prijedlog koji je predsjednik Odbora nazvao svaki puta sustavno kod svakog prijedloga, ovo je prijedlog relativne ili apsolutne većine. Strankama se uputio poziv. Uputio im se poziv da istaknu kandidaturu i to je poseban cinizam. To pokazuje svu nedemokratsku narav vođenja ovog Odbora za izbor i imenovanja. Strankama se uputio poziv da predlože kandidate i oni su obavili, stranke su obavile konzultacije sa uglednim ljudima, stručnjacima koji mogu pomoći u radu Odbora i koji su kasnije poslali svoje životopise kako bismo mogli te kandidature istaknuti. Uopće nisu uzete u obzir. Uopće nisu uzete u obzir. Nije to samo povreda stranaka u ovom Saboru. To je povreda onih građana koji su birali zastupnike u ovaj Sabor. Do njihovog mišljenja se uopće ne drži. Znači s jedne strane potpuno bagateliziranje dijela građana, s druge strane potpuno bagateliziranje samih odbora. Pa to je uvreda cijelog ovog Sabora. Ovi odbori moraju raditi kvalitetno jer je to u općem nacionalnom interesu i nije upitno to da li će parlamentarne većine imati odlučujuću ulogu u sastavu ovih odbora nego je bitno to da oni budu najkvalitetnije moguće sastavljeni. Mogućnost kandidiranja imale su i udruge nezavisno od klubova zastupnika, ali koje, koje? One kao što nam je rekao predsjednik Odbora koje je predsjednik Sabora odlučio da sudjeluju. Znači predsjednik Sabora je odlučio koje će to udruge između mnoštva udruga uopće imati mogućnost i pravo kandidiranja predstavnika vanjskih članova Odbora. Tražili smo na kraju sjednice tog Odbora zastupnici SDP-a i zastupnik HNS-a izdvojeno mišljenje. Nismo ga ovdje zatekli u ovim materijalima iako na to imamo pravo u izvještaju Odbora izdvojenog mišljenja nema jer predsjednik Odbora ne misli da je to osobito važno što pojedini zastupnici imaju izdvojeno mišljenje koje imaju pravo izreći, imaju pravo da ona ovdje bude zabilježena u izvještaju i da ovdje bude pročitana. Sve to ukazuje da Saboru, vodstvu Sabora, HDZ-u nije stalo do normalnih i potrebnih oblika suradnje u ovom visokome domu u interesu svih građana ove zemlje. Stariji zastupnici kažu mi da takve nedemokratske prakse nije bilo ni u svim onim sazivima Sabora u kojima je Sabor imao većinu do 2000. godine. Ni tada takve nedemokratske prakse nije bilo kako sada uočavamo nažalost na samom početku ovog saziva. Zbog svega toga mislimo da bi bilo najpametnije da ovdje zastanemo sa ovim imenovanjima. Da ponovimo taj postupak. Da vratimo stvar u odbore i da odbori pronađu najbolja, najbolja moguća rješenja, upute ih ponovno Odboru za izbor imenovanja i da u jednoj tolerantnijoj i demokratičnijoj atmosferi primjerenijom, primjerenijoj ovom visokom domu imenujemo vanjske članove Odbora. Nećemo ovdje raspravljati o svim imenima. Ima u ovim prijedlozima kvalitetnih časnih ljudi i ne bismo ih željeli uvrijediti. Mi ovdje protestiramo protiv procedure, ne protiv imena, a osobito ne protiv svih imena koji se ovdje pojavljuju. Ali, zbog ovakve procedure, zbog ovakvog postupka koji je proveden ovdje, Klub SDP-a će ostati u dvorani, ali neće se izjašnjavati o predloženim kandidatima. i još samo jedna rečenica o rezultatima izbora. Nikakav rezultat izbora izbornom pobjedniku nedaje pravo da provodi nasilje nad demokracijom u ovom Saboru, to je mišljenje SDP-a. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, čekajte. Ispravak netočnog navoda ste imali prvo. Izvolite. Branimire, ispravak netočnog navoda kao zastupnik, u ime Odbora ćete dobiti kad dođe vrijeme. Ne možete, onda ćete, dobit ćete koliko po Poslovniku možete dobit. Odbor ćete dobiti riječ, u ime Odbora kada završe klubovi.
Kratko i jasno. Kolega Staziću sram vas bilo. Iznijeli ste gomilu neistina, gomilu neistina, da ne kažem laži. Premalo mi je vremena da vam na to sve odgovorim.
U ime Kluba HSS-a, poštovana zastupnica ili poštovani zastupnik. Povreda Poslovnika, kolega Stazić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Ja sam iznio stav Kluba SDP-a. Doživio sam uvredu, bez vaše reakcije. Ponovno kršite Poslovnik. Izreknite zastupniku Glavašu opomenu zbog vrijeđanja drugog zastupnika, jer na to nema pravo i cijeloga kluba. Izreknite mu opomenu, inače ćemo smatrati da se slažete s ovim što je rekao.
Kolega Stazić, ja nisam reagirao na vaše vrijednosne sudove i kvalifikacije vodstva Sabora i vodstva HDZ-a. To je vaše demokratsko pravo da ih izlažete. Ali je demokratsko pravo i drugoga da vam odgovorim na takve kvalifikacije. Ono što ste vi izrekli spada u isti rang onoga kako vam je uzvraćeno. U ime Kluba zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik predsjednik Kluba, Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ne mislim da je bilo što, što u Poslovniku Hrvatskog sabora piše slučajno, pa tako niti članak 54. koji regulira da pojedina radna tijela mogu ili povremeno ili za stalno u svom sastavu imati znanstvene, stručne, javne djelatnike. To sigurno se pokazalo kao jedna potreba dugogodišnje prakse u ovom Saboru, da osim saborskih zastupnika u kreiranju na koncu materijala, pa i pripreme plenarnih sjednica sudjeluju ljudi koji su specijalisti posebno priznati ljudi u svojim strukama. Ja osobno držim da dvojba koja je nastala oko ovlaštenog predlagatelja, da ta dvojba naprosto ne postoji. Ne postoji iz vrlo jednostavnog razloga što je, onako kako ja tumačim, kako shvaćam članak 54. stavak 2. koji kaže, znanstveni stručni javni djelatnici imenovani u odbor, pa se nabraja 11 odbora imaju sva prava člana radnog tijela, sva prava člana radnog tijela osim prava odlučivanja. Dakle, ti ljudi koji dolazi kao stručnjaci, kao znanstvenici, kao javni djelatnici, dakako da moraju imati nekakva prava kako bi njihove rasprave, njihove priloge, njihove materijale ozbiljno shvaćali, kako bi oni mogli dati doprinos rada ovom Saboru. Ako to je tako, ako su to ljudi koji imaju ista prava kao i članovi pojedinih radnih tijela iz redova zastupnika, onda je za mene vrlo normalno prihvatljivo, logično da se zapravo i njihov izbor vrši na sličan način, mada ovog momenta mi u Poslovniku nemamo definiran taj dio, na sličan način kao i raspodjela ili biranje članova odbora iz redova zastupnika. Da se na početku znalo kako će se ovaj cijeli proces voditi, vjerojatno ni mi u klubovima ne bi prihvatili da na određeni način dovodimo ozbiljne ljude, znanstvenike, javne radnike itd. u nekakvu zabludu da ih ponižavamo. Mi smo 3. veljače dobili dopis predsjednika Odbora za izbor, imenovanje kojim se traži od klubova da se daju prijedlozi. Dakako da smo to shvatili ozbiljno kao što se to i do sada uvijek u Saboru radilo, i do sad se nikad nije dogodilo da bi bilo tko tražio nekakvu, nekakva diskreciona prava kada se biraju i vanjski članovi odbora. Sa ljudima smo razgovarali, molili ih da pišu životopise, da se deklariraju o tome da li su voljni sudjelovati u radu pojedinih odbora, da li su voljni pripomoći ovom Saboru. Dakako bili su, postojali su ljudi koji su to prihvatili, koji su to ozbiljno shvatili, da bi na kraju svi one koje su oporbeni klubovi predlagali, a još uz dodatak da klubovi unatoč ovom pismu predsjednika odbora nisu ovlašteni predlagatelji, da bi svi ti prijedlozi bili na najgrublji način odbačeni. Mislim da to naprosto nije pošteno. Nije pošteno ni prema klubovima koji su to radili, nije pošteno ni prema ljudima koje smo predlagali. Ne pada mi napamet ni kao zastupnik ni kao predsjednik Kluba da ocijenjujem da li su prijedlozi koji su na koncu izglasani u odnosu na one koji su odbačeni, da li su ljudi kvalificiraniji, da li su poznatiji, da li više manje ili manje mogu dati doprinosa ovom Saboru, to nije moj posao. Naprosto, tek takvom raspravom bi došli u onaj najmračniji dio cijelog postupka da zapravo mi ovdje u Saboru raspravljao o stručnosti, o uglednosti pojedinih ljudi od imena i prezimena, od funkcije i od doprinosa u ovom društvu. To naprosto nije pošteno, to naprosto nije moralno. i zato mi se čini da bi radi zaštite digniteta ovog doma bilo dobro ovaj proces prekinuti, definirati prije svega jednim međustranačkim dogovorom svih parlamentarnih stranaka kako taj cijeli postupak voditi. Postoji varijanta na koju smo upućeni dopisom iz Odbora za izbor i imenovanje. Postoji varijanta da presudnu ulogu igraju sama radna tijela koja vjerojatno iz svog područja najbolje poznaju uvažene stručnjake koji mogu dati najveći doprinos. Postoji varijanta da se naprosto dogovorimo oko nekakvih kvota, dakle postoje različite varijante. Samovolja u ovom slučaju nije dobra. Samovolja će ostaviti mrlju na dignitetu ovog Sabora, ostavit će mrlju na općem dojmu Hrvatskog parlamentarizma, i mislim da ovim postupkom se vrlo ozbiljno narušavaju sami temelji Hrvatskog parlamentarizma. Dakle, gospodine predsjedniče, moj apel, pokušajmo izaći iz ove situacije na dostojanstven način. Prekinimo ovu raspravu, ustanovimo kao ljudi koji su izabrani u ovaj dom od naroda, pokušajmo ustanoviti pravila i na temelju tih pravila pokušajmo naprosto doći do onih riješenja koja će zaštititi i dignitet doma i dignitet ljudi čija su se vremena vrtila na neki način i u klubovima i u javnosti itd., i da naprosto dođemo, izađemo iz ove situacije čista obraza. Ne budete li prihvatili ovaj prijedlog, čist obraz neće biti zaštićen. A Klub HSS-a u daljnjem tijeku ovakve rasprave sudjelovati neće. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Malo se što može dodati ovome, zapravo što je maloprije govorio u ime Kluba HSS-a gospodin Tomčić. I rekao bih pokušao mirno ili smiriti strasti oko ovoga pitanja koje su se zapravo posve, po našem sudu posve bespotrebno razbuktale. Šta je uzrok tom razbuktavanju strasti isto je nezahvalno ovog časa se baviti tom dijagnostikom, pa pokušati potvrditi o čemu se zapravo radi. Ali za sve nas, koji smo bili jučer na tom odboru, i koji smo članovi odbora, kao što sam i ja član Odbora za izbor i imenovanje nisam tražio nikakvo izdvojeno mišljenje iz jednostavnog razloga što mi je bilo posve jasno što se zbiva. Zbivalo se ono što je gospodin Tomčić u ime Kluba HSS-a nazvao samovoljom. Zapravo samovolja. Ja se duboko nadam u ime Kluba da je to doista samo samovolja. Jer samovolja se uz određeni napor može suzbiti unutar samog čovjeka a kamoli ne unutar jednog ovakvog razumnog i Visokog doma koji predstavlja zapravo cijeli hrvatski narod. No, postoji opasnost da se tu ne radi samo o samovolji nego da se radi zapravo o jednoumlju a to je onda nešto posve drugo i puno opasnije da se radi zapravo o jednom, rekao bih napadu na same temelje parlamentarizma, odnosno parlamentarne prakse kako to obično volimo ovdje nazivati i o ćemu je danas već doista bilo govora i od strane predsjednika Vlade, pa i od strane predsjednika Sabora koji je o donošenju proračuna govorio o dobroj parlamentarnoj praksi bez obzira što smo mi u klubu smatrali takvu praksu lošom parlamentarnom praksom ali parlamentarna praksa. Naravno da, se ja još jednaput vraćam tome da se doista u ime Kluba nadam da se ovdje radilo samo o samovolji i da ćemo tu, da ćemo tu samovolju zapravo na izvjestan način razrješiti. I odmah ću reći u ime Kluba ono što je doista istina, nema tu nikakve dileme. Jučerašnja sjednica Odbora za izbor, imenovanja vođena je po Poslovniku. Jučerašnja sjednica Odbora za izbor, imenovanja vođena je na način da je svatko mogao predlagati šta god je htio. Da je svatko mogao imati pred sobom prijedloge svih predlagača od različitih institucija do klubova i što je naj, još interesantno u nekoliko slučajeva imali smo kao predlagača samog predsjednika Odbora, što doduše ja do sada nisam sreo nikada. Ali je i stajalo da je predlagač za neke od tih vanjskih članova predsjednik Odbora za izbor i imenovanje. Ne znam da li to ima uporište u Poslovniku ali u krajnjoj liniji je nevažno, ako ima on možda ima i svaki zastupnik onda, ne znam, ali sasvim svejedno. Sve je vođeno po Poslovniku osim nekoliko prijepornih točaka kao što je to bilo pitanje tko je ovlašteni predlagatelj ili nije. Pa je recimo, su neki klubovi zastupnika predložili, predložili recimo tamo u onoj rubrici u kojoj piše, odnosno u onom dijelu Poslovnika u kojem piše da se predlažu pojedini članovi, recimo iz redova liječničke komore. Pa je recimo klub, ja sada govorim napamet, evo da ne spominjem ni jedan drugi klub, spomenut ću naš iako to nije bio slučaj. Recimo predložio iz liječničke komore gosopdina ili gosopođu tu i tu u ime Kluba HSP-a. Tumačenje predsjednika odbora je bilo da smo mi neovlašteni predlagatelji. Ili ja, dobro ne znam tko je dao predsjedniku odbora to tumačenje stručne službe ili bilo tko, uglavnom uz ta imena pisalo je neovlašteni predlagatelj. Iako se zapravo ne radi o neovlaštenom predlagatelju i to je možda jedini dio poslovnika koji je diskutabilan, ili ako hoćete prijeporan. Jer recimo ja ću pročitati članak 76, recimo za izbor Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo piše da se u odbor mogu imenovati još 6 vanjskih članova i to 2 recimo iz sindikata više razine, 1 iz udruge poslodavaca, 1 iz Hrvatske gospodarske komore, 1 iz Hrvatske obrtničke komore i 1 iz Hrvatske liječničke komore. Po mom tumačenju to bi značilo da ljudi koji se predlažu moraju biti članovi tih komora. Po mom tumačenju. Po tumačenju koje je dalo, koje su dale stručne službe ili predsjednik odbora, ili ne znam tko, uglavnom je tamo pisalo da su to svi koje smo mi predložili bilo koga, recimo iz liječničke komore, rečeno je neovlašteni predlagatelj. To je bilo nešto što je bilo sporno. I ti su ljudi zapravo tom ocjenom da se radi o neovlaštenom predlagatelju jednostavno bili izbačeni da tako kažem iz mogućnosti da budu izabrani kako vanjski članovi odbora. Što nije točno. Po našem tumačenju definitivno nije točno jer posve je jasno da ovdje ne piše da ga treba predložiti liječnička komora nego piše da mora biti iz liječničke komore. I tako dalje i tako dalje. No, ono što je drugo bitno u cijeloj toj priči. Bez obzira što je vođena sjednica po Poslovniku, bez obzira što smo mi na samoj sjednici kao članovi odbora dobili ovoliko debeli štos životopisa svih kandidata, što je bilo potpuno nepotrebno jer je posve jasno da nitko od nas ne može sada čitati ili prelistavati te životopise koje smo tog časa dobili ali zadovoljena je forma bila prema onome kako je to tumačio predsjednik odbora. Imate životopise pa izvolite čitajte, citiram njegove riječi: "Ako hoćete do jutra, ja nemam ništa protiv.". Iz samog tog nastupa bilo je posve jasno da mi možemo tamo čitati životopise, da možemo predlagati što god hoćemo, da će zbog činjenice da kako je on to doista stalno naglašavao zbog toga što će svoj prijedlog dati u ime odbora odnosno u ime parlamentarne većine odnsono manjine, citiram jeli. Da će, bilpo nam je zapravo svima jasno koji imamo zrnce soli u glavi da mi mkožemo čitati, predlagati, govoriti raditi daj e sav naš posao o kojem je govorio gospodin Tomčić od tri tjedna gjde smo dobili zahtjev od Odbora za izbor i imenovanje da predlažemo vanjske članove Odbora. Da smo zvali ljude, da smo kontaktirali da smo pitali, odnonso tražili njihove životopise, da smo to sve davali. Da je stizala čak i požurnica od Odbora za izbor i imenovanje u kojoj je pistalo još niste predložili dajte i tako dalje. Postalo je u jednom momentu jasno da će se to odvijati po principu samovolje, odnosno da će se to odvijati po principu mi ćemo imenovati one koje mi hoćemo a sve ovo što ste vi do sada radili zapravo smo vas povukli za nos, napravili smo od vas i od tih ljudi i u očima tih ljudi neozbiljne zastupnike. Neozbiljne klubove, neozbiljne predlagatelje i sve skupa. Ili kako kada je to postalo jasno to je bio razlog zašto ja nisam tražio izdvojeno mišljenje, jer mi je postalo jasno da vjerojatno niti to izvojeno mišljenje neće doći ovdje kao što nije ni došlo. Onih kojih su tražili. I zaustavimo se zato gospođe i gospodo na tom nivou, na ovoj razini i recimoda nemojmo pokušavati dijagnosticirati o čemu se točno radi. Nemojmo koristiti teške riječi ako još imamo vremena da se ovdje zaustavimo, ostanimo samo na samovolji. I suzbimo je prije svega u sebi pa ond aćemo lakše i u svima drugima. I izaberimo ili prodiskutirajmo barem u odborima prijedloge za vanjske članove tih odbora jer smisao imenovanja vanjskih članova Odbora nije to da oni primaju naknadu nego je to da pomognu radu odbora. A ionako nemaju pravo glasa pa neće biti ugroženo ono što je rekao predsjednik Odbora ovdje kada je drugi puta nastupio pa je rekao neki izgleda nisu shvatili d asu bili izbori. Pa to se doista ne dokazuje na članovima vanjskim članovima odbora. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Pa ispraviti ču samo jedno. Gospodine Rožić je rekao da sam ja kao predsjednik Odbora davao tumačenje. Ni jedno jedino tumačenje na sjednici Odbora ja kao predsjednik odbora niti kao član Odbora, niti kao zastupnik nisam davao. Potrebita tumačenja davale su stručne službe i to one stručne službe koje su opsluživale ovaj Odbor i u prošlom sazivu i u ovom sazivu. I prema tome netočno je da sam ja davao tumačenja ja nisam davao tumačenja, i ne mogu davati tumačenja jer ne pripadam stručnim službama. Stručne službe su odgovorne za tumačenja.
Hvala. U ime Kluba HNSa poštovani zastupnik Dragutin Lesar izvolite.
Gospodine predsjedniče ,kolegice i kolege. Ja sam danas ponovno pogledao fonogram nastupnih g ovora premijera Sanadera i vas gospodine predsjedniče kada smo vas izabrali na ovu dužnost. I moram reći da je ovo drugi puta da praksa u parlamentu i način na koji radimo ozbiljno odudara od onoga što je tad očito i u slavlju i zadovoljstvo bilo rečeno. Trećeg veljače Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove od klubova je zatražio prijedlog za imenovanje članova Odbora koji nisu iz redova zastupnika traži se. Postavio je rok da prijedloge klubovi izvole dostaviti do 20. veljače ove godine. KLubovi su postupili po traženju odbora za izbor i imenovanje čija je sjednica od ržana sinoć, materijal došao na klupe prije sat vremena i svaki pokušaj ukazivanja na proceduru i razloge doživljava se kao pokušaj opstrukcije. Danas i na Odboru za lokalnu i regionalnu samouprvu i moram ponovno spomenuti dobru praksu koja je danas toliko puta bila spominjana podsjetili smo se na to da u prošlom mandatu kada su u pitanju bili vanjski članovi Odbora barem toga za lokalnu i regionalnu samoupravu, je taj odbor pozvao tijela lokalne ili regionalne samouprave, da daju svoje kandidate i da ih upute odboru za izbor i imenovanje koji je završio proceduru. Prilikom ovoga zahtjeva Odbora za izbor i imenovanje ni jedan klub nije bio izvješten dali je od bilo koje institucije udruženja, organizacije građana civilnog društva sindikata, udruge poslodavaca, komora i gospodarske komore i vjerskih zajednica zatražemo da oni direktno daju svoje prijedloge. Niti pak je u trenutku poznatu od kojih tih organizacija, asocijacija i institucija je bilo traženo da mogu davati ili data im je šansa da daju prijedloge. Pretpostavljam da je razlog zašto je u Poslovniku predviđeno da odbori imaju vanjske članove bila u želji da i ovaj parlament i pojedincima koji su stručni znanstveni i priznat eosobe u Hrvatskoj, ali u organizacijama civilnog društva sindikata, poslodavaca i vjerskim zajednicama omogući da sudjeluju u kreiranju propisa ili političkih stavova koje će kasnije biti razmatrane na plenarim zasijedanjima ovoga parlamenta. I ne vidim ni jednoga razloga zašto se najprije ne bi u odborima koji imaju vanjske članove utvrdilo od kojih će se tih instuticija organizacija sindikata, komora i vjerskih zajednica tražiti da predlažu svoje kandate i tek onda krenuti u proceduru u Odboru za izbor i imenovanje. A za onaj dio koji mogu predlagati klubovi da ostane mogućnost da daju prijedlozi klubova. Ja apeliram i pozivam i predlažem jer smatram da ne postoji ni jedan razlog da o ovome moramo odlučivati danas. Gospodine predsjedniče da odgodite odlučivanje o ovoj točci dnevnog reda. DA date šansu i odborima koji po psolovniku imaju vanjske članove da daju svoje prijedloge i sugestije kako to popuniti. Da predsjedništvo Sabora nakon toga napravi jednu analizu i utvrdi proceduru i postupak istovjetan za sve odbore koje im poslovnik predviđa da imaju vanjske članove. U protoivnom klub HNSa PGS neće sudjelovati u raspravi o ovim materijima i povući ćeom sve kandidature koje jesu u ovom postupku date jer smatramo da smo u zabludu doveli sve kandidate koji su prihvatili da ih se kandidira. Teško ćemo objasniti da se radilo samo o formi kandidiranja a da je zapravo lista bila dogvoorena negdje drugdje i iscrpljena na drugi način. I na kraju sljedeće taj isto odbor je od klubova zasatupnika ovih dana zatražio i prijedloge za predstavnike SAbora u određenim upravnim tijelima ustanova ili fondova u vlasništvu države. Dobro je da o tome nije bilo odlučivano sinoć, i sada već tražim i da to tu proceduru predlaganja kandidata iz redova Sabora također bude predmet dogovora kako se sutra ne bi našli u situaciji da iste propuste u proceduri moramo konstatirati i kod toga jer zahtjev Odbora za predlaganja nije povučen i bojim se da već sutra možemo doći u situaciju da će kriterij opet biti samo kriterij parlamentarne većine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba LIBRE poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege i danas je ovdje od strane članova Vlade bilo rečeno kako bi bilo dobro da o nekim pitanjima imamo koncenzus i o tome se koncenzusu često govori, često se priziva u ovom našem Saboru, a vrlo rijetko ga zapravo ima. Ovo je jedno pitanje gdje bi se on mogao postići zato što članovi odbora, vanjski članovi odbora zapravo u nekakvom političkom smislu, u smislu odnosa moći nemaju osobito veliku važnost. Imaju važnost u nekim drugim značenjima u pogledu atmosfere, stručnosti rada tih tijela. Prema tome ako je samo politika u pitanju, a očito je na žalost samo politika u pitanju, onda nema razloga za zaoštravanje na ovom pitanju i tu bi se doista mogao lakše postići koncenzus jer se ne radi o nekom velikom sučeljavanju političkih interesa pa moram konstatirati da ako ga nema ovdje da ga onda teško možemo očekivati na nekim pitanjima gdje se on puno teže može postići zbog bogatstva interesa koji stoje na putu njegovom postizanju. Jasno je kako bi trebalo izgledati konstituiranje ovakovih tijela, odnosno jednog dijela ovih naših parlamentarnih tijela. Bilo bi najbolje naravno da se oko svih kandidata koji su potpuno nezavisni, stručni, ugledni ljudi kojima je to i verifikacija i afirmacija i doprinos naravno radu Parlamenta i njegovih tijela da oko toga postoji puna suglasnost. Toga naravno u ovome nije bilo. Druga mogućnost lošija, ali još uvijek se može smatrati dobrom, da se radi o stručnim ljudima koji se imenuju, odnosno biraju po prijedlogu klubova makar je naravno jasno da čim je neki stručni čovjek, stručna osoba birana po prijedlogu kluba pitanje je njegove nezavisnosti. On ne mora nominalno biti član stranke, ali čim se neki stručnjaci vežu uz ovu ili onu političku opciju onda je naravno pitanje njihove nezavisnosti pa onda jednako tako i pitanje njihove nezavisnosti, a to onda znači i stručnosti u radu tih tijela. U jednom dijelu toga je bilo u ovim prijedlozima koje je predložio Odbor za izbor i imenovanja. Treća mogućnost je da to budu isključivo stranački ljudi, stranački prijedlozi, ali da se onda uspostavi paritet kao što smo komponirali odbore od strane zastupnika. To je isto jedna čišća varijanta, ali naravno nije idealna i nije dobra jer ne dominira ono što piše u Poslovniku tj. stručnost, ali se čuva taj stranački paritet ako je stranački interes u pitanju, odnosno unutar toga tijela. Ni to nije bilo zastupljeno u prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja nego zapravo najgori mogući model, a to je da u ovom prijedlogu dominiraju uglavnom stranački ljudi, stranački prijedlozi, a da zapravo njihova stručnost, a onda posebice nezavisnost apsolutno ne postoji, odnosno ne može u takovim prijedlozima postojati. Ja ću reći nešto o nekim prijedlozima, naravno u ovoj delikatnoj temi ne spominjati imena nastojeći govoriti na razini načela. Činjenica je primjerice da tri mala kluba koja čine parlamentarnu većinu po svojim prijedlozima koji su prihvaćeni od strane odbora imaju dvostruko više kandidata nego kompletna parlamentarna opozicija koja broji 72 zastupnika. To naravno govori o tome da nije poštivan paritet nego je čini mi se desetorostruko taj paritet narušen. Jednako tako kada se radi o stranačkim kandidatima u jednom od odbora bira se čovjek po prijedlogu jedne stranke, osoba po prijedlogu stranke koja očito nema iskustva u tom području to se vidi iz njegovog životopisa, a sveučilišni profesori po prijedlogu parlamentarne opozicije ne bivaju izabrani od strane Odbora za izbor i imenovanja što naravno govori da se radi o stranački dirigiranom, odnosno stranački dominantnom prijedlogu. U odboru za, u jednom od odbora dakle, jednog kandidata predlaže njegova udruga što je u redu, ali pitanje je zašto se od niza kandidata bira upravo on ako znamo da taj kandidat, odnosno ta osoba je ovih dana imenovana za člana nadzornog odbora jednoga javnoga poduzeća i da se nalazi u rodbinskim odnosima sa jednim ministrom onda stvar postaje puno puno gora nego što to izgleda na prvi pogled i to naravno ne može služiti na čast radu ovoga odbora i ovoga Parlamenta, a svakako ne može doprinijeti tome da se izrade neki kriteriji koji se onda neće stalno dovoditi u pitanje i stalno narušavati. I na kraju u Odbor za informiranje i novinar se predlaže po prijedlogu jedne stranke, nije bitno koja je to stranka ni koji je to novinar što naravno samo pokazuje da su svi kriteriji izgubljeni i da je jedini dominantan važeći kriterij je kriterij stranačke vezanosti što naravno u pogledu pogotovo novinara ne bi smio biti slučaj. Stoga ja gospodine predsjedniče, odnosno kolegice i kolege predlažem da prihvatimo izlaz iz ove situacije koju su predložili klubovi zastupnika čiji su predstavnici govorili prije mene, ukoliko se to ne dogodi sigurno će ostati jedna nepotrebna u ovom pitanju doista nepotrebna sjena u početku rada ovoga Visokoga doma, no ukoliko se to ne dogodi onda moram naglasiti da mi u klubu LIBRE također u tome nećemo sudjelovati.
Zahvaljujem kolega Radoš. Ispravak netočnog navoda zastupnik Branimir Glavaš.
Apsolutno je netočno da se radilo o stranačkom kriteriju kod odabira kandidata. Govorim samo vezano uz prvi prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je spomenut. Dakle gospodin Radoš vodi raspravu o nečemu o čemu nije ni otvoreno. Jedan odbor je spomenut i samo ću reći od članova koji su predloženi Milijan Sesar - predložila Hrvatska stranka prava, Miomir Matulović - Pravni fakultet u Rijeci, Branko Smerder – Klub zastupnika SDP-a, Davor Krapac – Klub zastupnika HSS-a, Ivana Marijana Severinca – Klub zastupnika HDZ-a. Prema tome ravnomjerno su zastupljeni prijedlozi svih političkih stranaka.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Gospodin Stazić je odmah optužio HDZ za političko nasilje u skladu sa inače njegovim ponašanjem u Saboru i ništa nas tu ne iznenađuje i nama je drago da on ovako izliće onda mi poslije poentiramo obično. Tako ćemo poentirati sada znate. I kaže za političko nasilje, a sada da vidimo malo, jer nije Sabor počeo jučer i s ovim sazivom. Ima nas koji smo bili u prošlom sazivu. Onda mi možemo govoriti o tome kako su izgledali vrhovi demokracije, najviši vrhovi demokracije za ove prošle četiri godine. Znate. A ti su vrhovi izgledali tako da mi nismo imali ni prijedlog, ni mogli podnijeti prijedlog jer sve ove u odbore izabrala većina na osnovu svog dogovora, do jednog jedinog. Ja bih volio da mi netko ospori ovu činjenicu. Dakle, ondašnja većina u Saboru je do jednog jedinog i skandidirala i izabrala od svih vanjskih članova Odbora u Hrvatskom saboru. Tako su izgledali vrhovi demokracije za ove četiri godine u ovom Saboru. A šta kaže dobra parlamentarna praksa, dobra parlamentarna praksa kaže da je predsjednik odbora uputio svim klubovima, i svim institucijama koje su nabrojene u Poslovniku Hrvatskog sabora naprimjer udruge, predstavnici javnih, znanstvenih, stručnih, djelatnika, sindikata udruga, poslodavaca, Hrvatske gospodarske komore, znanstvenih institucija, vjerskih zajednica, udruga za ljudska prava, interesnih udruga žena i mladeži, kulturnih institucija, medija i slično. I ovdje se počelo raspravljati neki da nije trebalo njih pitati a neki da je trebalo pitati samo stranke, a neki da i stranke i njih. E sada upoređujući one vrhove demokracije kada je vladajuća većina određivala do jednog jedinoga a nas nije ništa ni pitala, po koji put moram spomenuti ne samo da nismo mogli predložiti mi u odbore iz oporbe nikoga, nego mi sami nismo mogli ući u odbore. A imali smo u početku 46 zastupnika i bila najveća parlamentarna stranka, kasnije smo imali ospanje i gubitke članstva pa smo stali na 33 člana, pa smo po bilo kojem osnovu u svaki odbor prije 3 ili 4, kasnije 2 ili 3, trebali imati svoje predstavnike. Cijele četiri godine, zamislite vi da mi nismo ostvarili svoja prava kao zastupnici, a kamoli neki od ovih udruga i slično. Imali smo u vanjsko-političkom odboru jednog člana i Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost jednog člana, iako smo predlagali da se to popuni, eto vidite nije nam uspjelo u četiri godine da to ... E to pokazuje vrhove demokracije i veliku tu spremnost za konsenzus i dogovor koje pokazivala vlast ove zadnje četiri godine. To su činjenice. MI nismo mogli izabrati u odbore četiri godine dakle zastupnike, a piše u Poslovniku članku 44. da on treba odražavati u pravilu sastav odbora, odnosno paritet stranaka, to piše u Poslovniku, a to se za Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost smatralo kada imamo pravo na 3, 4 da je to u pravilu jedan. Neki koji su sjedili ovdje u Saboru pa sada govore drugačije toga se izgleda ne sjećaju, a trebali bi se sjetiti jer nismo jedan put to potezali. E, ovdje je vidljivo iz onog Izvješća odbora tko je preložio koga, pa su predlagale stranke, i ove razne udruge, institucije i slično koje sam nabrojio. I vidljivo je naprimjer na ovom prvom odboru koji smo stavili na dnevni red kako je sastavljen odbor pa je Glavaš nabrojio čiji su prijedlozi i kojih stranak usvojeni kao prijedlog odbora, što može samo služiti na čast Odboru za izbor i imenovanja koji su uvažili svoje prijedloge a što mi nismo mogli za četiri godine postići u odnosu na zastupnike. A to da je to sramota namećanja i slično imali smo mi u ovom Saboru namećanja i zakona koje je onda Ustavni sud ukidao, jer nisu doneseni u skladu sa zakonom i Poslovnikom. Pa onda nismo govorili o tome kako se nasilje provodi, pa zar to nije nasilje u Saboru kada se neadekvatnom i nestatutarnom odnosno neposlovničkom većinom donese neki zakon, a upozoravalo se tu većinu tada da je to organski zakon i da traži kvalificiranu većinu. Ignorirali su se sve naše primjedbe. Mi nismo mogli te životopise čitati jer ih nismo ni davali i imali nego su određivali većina u Saboru i većina je odredila da HDZ ne može imati ova dva odbora nego jednog člana. Nismo dobili ni poziv da predložimo a kamoli požurnice koje šalje Glavaš u ime Odbora. On šalje požurnice ako niste požurite ovo predložiti je li, jer nismo dobili vaše odgovore. Dakle, Glavaš šalje požurnice a mi nismo ni pozive dobivali. A što se tiče pobrojavanja stručnjaka i znanstvenika po stranačkoj osnovi što je gospodin Radoš ovdje pokušao ilustrirati, kako tko zna koji je profesor, znanstvenik itd iz koje stranke i da li uopće navija za ijednu stranku a komoli da je član. Očito je da se kroz ovu priču o tobožnjoj nedemokratičnosti želi na mala vrata politizirati i podijeliti stručnjake i slične znanstvenike koji ulaze u ove odbore na ne znam na temelju čega, na temelju kojih kriterija ali taj mač ovdje visi nad nama, pripadnost pojedinaca kojoj političkoj opciji i u tomu je cijeli problem koji se želi na ovaj način putem primjedbi na proceduru i pozivanjem na konsenzus samo onda kada odgovara njima, to mislim je potpuno ovdje evidentno. Vidi se što se želi postići, vidi se da je ovaj prvi prijedlog uravnotežen u pogledu prijedloga stranaka i da nije bilo majorizacije i ne znam o čemu, a najgore je meni bilo to slušati kada neki koji nam nisu dali da imamo svoje predstavnike u odborima četiri godine sada ovdje nas pozivaju i drže nam propovjedi o demokraciji, o postupanju i tome slično. To je zaista ubitačno i teško slušati. Zato mislim i predlažem da budući da je veliki napor napravio Odbor za izbor i imenovanja, da je izlistao i objasnio tko je koga predlagao, koja udruga, koja stranka da je to transparentno i vidljivo i da mi nastavimo ovu saborsku sjednicu i da ne gubimo vrijeme oko toga, oko licitacije odnosno koji je profesor, doktor, inženjer ili slično predstavnik neke političke struje, to smo vidjeli u prošlom sazivu Sabora kada nas nitko ništa nije pitao nego su sve odredili sami.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram ispraviti dva netočna navoda. Prvo, nije točno da je predsjednik Odbora za izbor, imenovanje klubove obavijestio o popisu organizacija, institucija, udruga, sindikata i komora od kojih je zatraženo predlaganje. To je vidljivo bilo tek danas u ovom Prijedlogu ali ne u, prilikom zahtijevanja. Da je to u dopisu bilo navedeno pola problema bilo bi otklonjeno. I drugo ni ja, a nisam čuo od nikog da je prigovorio što se od njih tražili su prijedlozi. Dakle nije sporno da se i od njih jesu tražili prijedlozi nego je bio problem da se to prije nije znalo, a tražili su da dajemo prijedloge. O tome se radi. Hvala. Ne pišu nazivi organizacije. Oprostite kolega Bebić. ... [[Upadica se ne razumije.]] Vi imate možda drugi Poslovnik, ne isti kao ja.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Uz sve uvažavanje kolege Bebića želio bih reći da nikada nije dobro kada se jedna loša praksa pokuša opravdati nekom bivšom lošom praksom jer zaključci po analogiji nikada nisu valjani zaključci. A isto također želio bih kolegu Bebića prisjetiti, vjerujem da se on jako dobro sjeća, da je on i u prošlom sazivu Sabora ovdje, bilo zastupnika koji su se bez obzira da li su dolazili iz parlamentarne većine ili manjine itekako zalagali da se poštuje ovaj princip pariteta i mislim da to ne bi bilo dobro da se zaboravi i da se jednostavno nivelira kao da nije bilo i onih zastupnika koji su bez obzira kažem na svoje politička ili stranačka uvjerenja itekako se zalagali za poštivanje demokracije pa nema potrebe za ironiziranje prošloga saziva Sabora. Hvala.
Kolega Kramarić znate da ne postoji institut neprisjećanja. Poštovani zastupnik potpredsjednik doma, gospodin Mato Arlović. Ispravak netočnog navoda.
Ja moram ispraviti netočan navod da u prošlom sazivu Sabora radna tijela nisu bili sastavljena na paritetu srazmjerne zastupljenosti koji je odgovarao srazmjeru stranačkog zastupljenosti u Parlamentu. Da je tome točno tako oni, to je bilo sastavljeno, a netočna je tvrdnja da nije bilo sastavljena dok, tko god u to ne vjeruje neka uzme Narodne novine iz tog vremena u kojima su objavljena imena članova radnih tijela i neka vidi po stranačkoj pripadnosti koja su sva radna tijela. Uostalom kolega Bebić i vi ste bili u Odboru za ustav zajedno sa kolegom Šeksom i kolegom Milasom i bili ste srazmjerno zastupljenosti. U ova dva tijela koja ste vi spomenuli nisu bila popunjena zbog dijeljenja HDZ-a na više stranaka u prošlom sazivu Sabora i nisu se mogli dogovoriti sa, s onima koji su se podijelili kome pripada mjesto. I treću, i drugi navod koji moram ispraviti. U prošlom sazivu Sabora predlagatelji isticali, za isticanje kandidata za prijedloge za vanjske članove su bili radna tijela koja su isticali prema Odboru za izbor, imenovanje kandidate i ustanove i udruge koje su po Poslovniku nabrojane i onda je tek Odbor za izbor, imenovanje predložio Saboru i Sabor je imenovao radna tijela.
Kolega Radoš da ne vidim što je, što piše na pločici okrenutoj ovamo? ... [[Upadica se ne razumije]] E to ne može nažalost. Ne mogu, ne može se nažalost, ali vi ste, vi ste digli pločicu kad je govorio kolega Kramarić, a ovo niste... ... [[Upadica se ne razumije]] A vi ste digli pločicu na ... ... [[Upadica se ne razumije]] Dobro, iako ja mislim da ali izvolite. Izvolite.
Molim da se razjasni jedna stvar. Često puta predsjednik Kluba HDZ-a gospodin Bebić govori o tome kako HDZ-u nije bilo moguće imenovati svoje predstavnike u odbore u prošlom sazivu Sabora. To nije točan navod. To se dogodilo, ali to nije bila zasluga ili odgovornost parlamentarne većine. HDZ i ostali dio opozicije se nisu željeli ili mogli dogovoriti, a poslije su ultimativno tražili da zauzmu baš ona mjesta u parlamentarnim tijelima uključujući i mjesto predsjednika i potpredsjednika koje oni žele. Kad se tako oporba ultimativno postavlja prema parlamentarnoj većini logično je da ne može doći do rješenja.
E da, tako je to. U ime Kluba IDS-a, kolega Kajin je očito odustao. I u ime Kluba HSLS-a i DC-a. Ima Klub HSLS-a i DC-a. Ima Klub registriran u predsjedništvu Sabora kolega Arlović. Pa ne možete vi sve vidjeti kraj toliko posla.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege možda nije zamijetio štovani potpredsjednik da postojimo, ali sad će nas čuti. Meni je žao što ja moram reći da u prošlom sazivu Sabora čak ni legende hrvatske političke scene bez obzira što tko mislio kao što je Dražen Budiša nisu mogle postati članovima Odbora radi samovolja i nasilja većine koju ste predložili vi gospodine Arloviću u čemu su vam zdušno pomagali zastupnici kao što je gospodin Stazić koji gle čuda danas nas podučavaju o tome što je demokracija. Gospođe i gospodo kada je HSLS izašao iz koalicije vi ste praktično ne samo istjerali naše članove iz Odbora nego ste hermetički zatvorili vrata mogućnosti da naši članovi i to ugledni članovi stranke, ljudi koji su za ovu državu i za ove građane podnijeli i najteže terete 30-tak godina baveći se politikom nisu naprosto mogli postati članovima pojedinih odbora. Toliko o demokraciji. Podsjećam to, ne želim više o tome govoriti i posve se slažem čini mi se s kolegom Kramarićem koji tvrdi da greške koje smo uočili, koje smo doživjeli i preživjeli ne bismo smjeli više ponavljati. Međutim mi se moramo danas zapitati što je parlamentarnoj većini drugo preostalo nego ovako glasovati i ovako imenovati odnosno ovako birati. Gospođe i gospodo, kada ne postoje pravila igre osim kada pravila igre uvjetuje i nalaže samo Poslovnik ne preostaje nam drugo nego da se biraju kandidati ovako kako predlaže Odbor. Da postoji drukčiji način biranja, da postoji drukčiji način predlaganja prije toga, da postoji drukčiji način slanja obavijesti ili ponuda ili zamolbi ili zahtjeva prema svim institucijama koje su se mogle javiti tada bismo možda mogli i preurediti pravila igre. Međutim kao što je istaknuo i kolega Rožić činjenica jest da se Odbor držao Poslovnika. Mi ne, za nas ne postoji bilo kakav drugi dokument koji bi mogao odrediti pravila igre i pravila ponašanja u ovome visokom domu osim Poslovnika. Prema tome ako nismo prekršili Poslovnik mislim da nitko nema pravo sumnjati u to da se izvrdavaju demokratska pravila ponašanja i demokratska pravila igre. Ja bih možda više volio da smo se unaprijed dogovorili i da smo rekli: Vjerojatno će doći do kolizije političkih interesa. Mogli smo to predvidjeti. Mogli smo znati da će oporba htjeti možda više svojih kandidata, da će vjerojatno pozicija htjeti više svojih kandidata i bilo je mogućnosti, bilo je dovoljno vremena da se o tome dogovori. Budući da se nije naprosto ovdje imate prijedlog koji ako malo pogledamo institucije koje su predlagale imena kandidata, pa i stranke koje su predlagale imena kandidata, gospođe i gospodo, ja vidim da se ovdje zastupljeni različiti interesi i da su predloženi kandidati ne samo jedne strane ili ne samo pozicije, nego i kandidati oporbe. Ja ne vidim nikakva razloga, ako predlaže SDP-e gospodina Smerdela, HSP-e predlaže gospodina Krapca, iako su danas pred nama ti kandidati, onda ne vidim nikakva, ili ne znam čini mi se jednog kandidata predlaže HSP-e, znači da je parlamentarna većina uvjetno uzevši itekako poštivala volju oporbe, odnosno onih koji nisu parlamentarnoj većini. Je li mogla i više poštivati, uvijek je moguće više poštivati, ali je jednako tako moguće bilo prema postojećim pravilima igre da ne uzmu ni jednoga. Kao što nažalost se nekada ponašala većina koja predsjednika jedne parlamentarne stranke uopće nije htjela uzeti u obzir. Ali ono što je žalosno, to moram reći kao liberal, jest činjenica da opet mi političari određujemo tko će iz građanskoga društva biti član odbora. Sve dotle dok će o tome odlučivati politika, dok će to biti predmet međustranačkih razgovora i rasprava, sve dotle će to građanskog društvo praktično biti samo paravn demokracije. To ne govorim zato da bih umanjio smislenost, pa i legitimnost ovoga postupka, nego govorim zato što mislim da u buduće treba točno odrediti pravila igre. Ako mi šaljemo prema građanskom društvu signal da udruge građana, da institucije mogu predlagati kompetentne i stručne osobe koje nisu članovi stranke, koji nisu političari po zvanju, onda mislim da im trebamo dati mogućnost da i takvi budu izabrani mimo naših političkih volji i mimo naše političke svojevoljnosti. Uvijek kada ne postoje pravila igre, bit će onih koji će reći da je netko odlučio po svojoj samovolji. Stoga mislim da danas treba prihvatiti ovaj prijedlog, ne vidim nikakva razloga zbog čega se ne bih prihvatio. Ali jednako tako mislim da možemo apelirati svi zajedno ovdje da se dogovorimo, da utvrdimo pravila igre, da znamo kako će se u buduće birati upravo zato da bismo osnažili inicijative građanskog društva, i da svi oni koji su došli upravo po prijedlogu udruga građanskoga društva ne bi bili stalno u tim mogu tako reći, bolesnim i opasnim škarama politike.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se zbog demokratičnosti rasprave nisam želio javljat prije za povredu Poslovnika, ali doista da se ne bih to i dalje ponavljalo kod govora drugih članova kluba, povrijeđeni su članci 214. i 222. i to i kod govora gospodina Luke Bebića i kod gospodina Čehoka. Naime, tu se raspravljalo o članovima odbora i stranačkog paritetu članova odbora. A mi, ovo uopće nije tema o kojoj mi raspravljamo. Mi, tema o kojoj raspravljamo je imenovanje vanjskih članova odbora. Dakle, nikakve reminiscencije na gospodina Budišu ili na bilo koga drugog tko je zapravo dolazio iz redova zastupnika kao član odbora nisu ovdje primjerene uz ovu raspravu.
Ne vidim nikakva povreda Poslovnika. A prvo ste zakasnili u odnosu na jednoga zastupnika, da pa jeste, onda nemojte. A ovo drugo je bilo rasprava koja je bila. Tema su odbori. Kolega Radoš vi ste isto zakasnili. Ja sam pažljivo pratio, nažalost. A imamo sada tri ispravka netočnog navoda. Molim, kolega Radoš, povreda Poslovnika, na koga?
Dakle, mislim gospodine predsjedniče da imam pravo ispraviti netočan navod. Ja sam digao pločicu, ispravak netočnog navoda nakon izlaganja gospodina zastupnika Čehoka. Što je problem?
Ali to ne možete.
Zašto ne?
Zato što niste u toku izlaganja, nego naknadno.
A to je novo pravilo?
Pa nije novo, to je. Ja neću, da. Idemo na ispravke netočnih navoda. Poštovani kolega Arlović, izvolite.
Ispravljam poštovanog kolegu Čehoka, da je bivša parlamentarna većina u prošlom sazivu Sabora izvršila parlamentarno nasilje, jer eto kolegama iz HSLS-a nije omogućila da budu članovi nekog od radnih tijela. Onog momenta kad je HSLS izašao i otišao u opoziciju, mi smo više puta kao većina sazivali koordinaciju klubova svih parlamentarnih stranaka i više puta pozivali da se manjina dogovori uključivo i HSLS u raspodjelu radnih mjesta u radnim tijelima da bi mogli biti zastupljeni, izabrani, što oni do kraja mandata nisu uspjeli dogovoriti niti učiniti, to je jedno. Drugo što bih htio reći, nikavo ja parlamentarno nasilje tada sa većinom nisam učinio, a moram potsjetiti da se parlamentarno izigravanje parlamentarne demokracije, pa i oblik parlamentarnog nasilja kako nad Parlamentom tako i nad pojedincem može učiniti i zaobilaženjem istine kao što je učinio kolega Čehok kada je iznio ovu tvrdnju ovdje u Saboru.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče želim ispraviti dva netočna navoda zastupnika Čehoka. Prvi netočni navod je, da ne postoji drugi način na koji bi se birali vanjski članovi odbora. To je netočno. Postoji više načina, čuli smo ih u izlaganjima u ime klubova danas, postoji više načina, čuli smo i prijedlog da bi te načine trebalo uskladiti u između političkih predstavnika, odnosno klubova u Saboru. Drugi netočni navod je, da se nije, da se ovo treba izglasati zato što se eto odbor držao Poslovnika. To je netočno. Odbor je najprvo ili preciznije predsjednik odbora uz njemu potporu većine članova odbora samovoljno je tumačio Poslovnik i na taj način mislim da se odbor nije držao Poslovnika, nego da se radilo o poštivanju Poslovnika uz prethodno samovoljno tumačenje.
Imamo još tri povrede Poslovnika. Poštovana potpredsjednica, zastupnica Đurđa Adlešić, pa gospodin zastupnik Čehok, pa gospodin Glavaš.
Gospodine predsjedniče, meni je žao što niste na vrijeme primjetili, da sam digla povredu Poslovnika, ja sam je digla prije nego se javila kolegica Antunović, jer držim da ste Poslovnik povrijedili u članku 214., jer ste dopustili vrijeđanje zastupnika. Naime, kolega Arlović je vrijeđao kolegu Čehoka govoreći o tzv. pristojnim terminima da zaobilazi istinu. Meni je žao što se kolega Arlović malo slabije sjeća prošlih vremena i onog zadnjeg perioda kada je doista odnos SDP-a prema gospodinu Budiši vrlo sam korektno, bio nekorektan, jer smo kod tog imena ostali. Ali vas lijepo molim da ne dopuštate vrijeđanje zastupnika.
Kolega Čehok …
Gospodine predsjedniče, kolega Rožić je povrijedio članak 209., jer uopće nije govorio o tome zašto sam ja i nije citirao koji član, zašto sam ja povrijedio Poslovnik..
Kolega Čehok, pa molim vas, pa kad je bilo kad je kolega Rožić govorio. Pa nemojte. Ali morate, molim vas morate reagirati kad je on govorio, ne može se..
Na moje izlaganje..
Pa ne može se naknadno. Kad je on izlagao, onda ste..
Pa jesam digao sam, niste vidjeli, gospođa Blažević.. Digao sam, evo ljudi su svjedoci, da sam digao.
Izvolite.
Mogu?
Izvolite.
Mogu? Ja sam lizaljku digao, ali niste vidjeli. Kolega Rožić je povrijedio članak 209. ja sam govorio o slučaju gospodina Budiše isključivo zato što su se neki iz SDP-a pozivali na to da mi danas ne glasujemo demokratski i samo sam ih podsjetio da su oni to isto učinili i u još gorem obliku nego što mi danas činimo.
Zastupnik Glavaš, izvolite, povreda Poslovnika.
Gospođa Antunović je povrijedila Poslovnik u članku 209. Ispravljala je izlaganje gospodina Čehoka a u svojoj raspravi osvrtala se na nekakve izjave predsjednika Odbora. Sve to što ste rekli je apsolutno netočno, nikakva tumačenja nisam davao na odboru, na odboru su davala tumačenja stručne službe.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Moram ispraviti dva navoda kolege Čehoka, prvo da je bilo dovoljno vremena za dogovor, dogovor je započeo ili pokušaj dogovaranja sinoć u 18 sati. Po prvi put i treba završiti danas ovdje. I drugi navod da smo protiv prijedloga građanskog društva. Molim vas, pogledajte obrazloženje o kandidatima za Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, piše da je Odbor zatražio prijedloge od, po Poslovniku sindikate više razine a ovdje piše: "Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je prijedloge za imenovanje članova odbora zatražio od: Vijeća saveza samostalnih sindikata Hrvatske." Prvo, takve organizacije u Hrvatskoj nema. ", Ureda za socijalno partnerstvo" što nije organizacija sindikata više razine:"Hrvatske udruge poslodavaca, gospodarske komore itd.". Od 6 udruga sindikata više razine prijedlog se tražio samo od jedne, to jučer nismo znali, tek danas vidimo. Ured za socijalno partnerstvo ne može davati kandidate i umjesto toga trebalo je tražiti od Gospodarsko-socijalnog vijeća a ne nepostojećih organizacija.
Hvala lijepa dame i gospodo zastupnici. Nakon 3. sjednice su brojni zastupnici postavili upite i tražili da se priđe postupku izvora vanjskih članova Odbora. I da nisu tražili to je bila dužnost mene kako predsjednika Sabora koja proističe iz Poslovnika da poduzmem potrebne korake kako bi se proveo postupak u skladu sa Poslovnikom kako bi se došlo do izbora na Odboru za izbor imenovanje, kako bi se prikupile sve potrebne kandidature. U skladu sa time sam zatražio od predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, gospodina Glavaša da stručna služba njegovoga odbora pošalje i predsjednicima klubova, i predsjednicima odbora ali u skladu s Poslovnikom, sa svim onim različitim asocijacijama, udrugama, znanstvenim stručnim koje su predviđene Poslovnikom da te institucije, asocijacije udruge pošalju svoje kandidate. Poslovnik je, dame i gospodo zastupnici takav da negdje kaže relativno precizno od koga će Odbor za izbor, imenovanja tražiti prijedloge a negdje je u tolikoj mjeri fluidan da ostavlja mogućnosti takve da bi Odbor za izbor, imenovanja, mogao zatražiti od jednoga ograničenoga broja različitih stručnih institucija i udruga. Kada se radi, evo primjerice Odbora za Ustav, kaže 6 članova se imenuje iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika. Ništa nije preostalo drugo Odboru za izbor i imenovanja da uputi prijedloge pravnim fakultetima u Hrvatskoj, da uputi određenim drugim institucijama, imali su šansu dostaviti i klubovi i predsjednici odbora tamo gdje je riješeno poslovnikom da trebaju svoje prijedloge dostaviti ili gospodarska komora, ili obrtnička komora ili sindikati, ... [[Govornik se ne razumije.]] udruge sindikata više razina, poslano je svim mogućim sindikatima te više razine, koliko ja sam pratio. Liječnička komora, Katolička crkva, ostale crkve i vjerske zajednice, ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne za govornicu gospodine Tomčić, ja dajem potrebna obavještenja koja sam dužan dati i na koja imam pravo. Ja ne moram doći zbog toga na govornicu. I zato su ti svi prijedlozi i došli. Na, ja, ja sada iznosim i stajalište prema vašim, kolega Tomčić, i vašim prijedlozima koje ste predlagali u ime klubova da se zastane sa ovim postupkom, da se ponovo povrati u rad ili odbora kao što je bilo prijedloga, ili da se varti u rad da ponovo neko međustranačko dogovaranje. Dakle, mislim da je Odbor za izbor, imenovanja, ja gledam, govorim o tome komentirajući vaše prijedloge koje meni upučujete, koji su upućeni od niza predsjednika i predstavnika klubova da se ova rasprava prekine, da se vrati, ja samo konstatiram da je Odbor za izbor, imenovanja obavio u skladu sa Poslovanikom svoj posao. Da je dobio od svih mogućih institucija, dobio svoje prijedloge, mogao je zacijelo, može se nabrojati da je Odbor za izbor i imenovanja mogao od kada se traže javni znanstveni i stručni radnici mogao je poslati ili 10 ili 50 a mogao je poslati i 2 stotine poziva različitim institucijama i udrugama. Napravio je ono što je napravio i ranije Odbor za izbor, imenovanja, praktično poslao svim onim različitim udrugama, institucijama i asocijacijama pozive da do 20. veljače upute svoje prijedloge. Druga je stvar što će postojati uvijek i vječno politički interesni prijepor o tome koliko je tko zadovoljan sa, od Odbora za izbor i imenovanja prihvaćenim rješenjima i predloženim većinom glasova u tome odboru, predloženim u plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora. Ja ne vidim uistinu nikakvoga razloga da se zastane večeras, da se vraća natrag ili pojedinim odborima da oni ponovno raspravljaju i da ponovno raspravljaju, molim vas, ja točno znam što je bilo napisano i slušao sam vrlo pažljivo različite prijedloge koji su bili iznjeti ovdje, da se ili vrati odborima pa da odbori rasprave svaki u svome interesnom dijelu koji bi bili njegovi prijedlozi prema Odboru za izbor i imenovanja, pa da onda se ponovo sastane Odbor za izbor i imenovanja ili pak da se ide jednim drugim putem, da se vrati da dođe do jednoga međuparlamentarnoga, međustranačkoga usuglašavanja. Ja te prijedloge ne želim i ne mogu prihvatiti i mislim da je bilo dovljno vremena da se kandidature podnjete, a svoje sve strake svoje zadovoljstvo ili svoje nezadovoljstvo sa prijedlozima Odbora za izbor, imenovanja neka izraze kroz glasvoanje o prijedlozima odbora. I sada molim predsjednika Odbora za izbor imenovanja u upravne poslove. Ide rasprava, ali ide rasprava na način da će kod pojedinog svakoga prijedloga Odbora se predsjednik Odbora za izbor i imenovanja, i molim vas predsjedniče da detaljno obrazložite tko je prijedlog nakon toga će ići rasprava nakon tog aće ići rasprava. Nakon toga će ići raspraav, gospdine predsjedniče obrazložite svaki prijedlog tko je došao, koji su došli prijedlozi pa ćemo onda otvoriti raspravu. To je rapsrava. Izvolite predsjedniče.
Ja ću ponoviti ovaj prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora.
Molim vas. Nemojte me sada.
U Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora imenuju se za članove.
Samo trenutak jedan, trenutak jedan. Gospodine Kolega Vujić izvolite što je povreda Poslovnika.
[[Govornik nije uključen]] javili za raspravu da uzmu normalno u sudjelovanje u raspravi. Ja sam se prijavio uredno za raspravu, i vi sada kažem to ukidate raspravu općenitio prijedlogu i to vraćate na mjesto da govorimo o pojedinačnim prijedlozima.
Kolega Vujić. Prema Poslovniku nakon prijedloga Odbora za izbor, imenovanja se otvara rasprava. Ne vi ste tražili prijekid i nakon toga je bila stanka bile su, raspravili su klubovi klubovi su iznjeli svoja gledišta a sada će predsjednik Odbora za izbor, imenovanja obrazložiti prijedlog svakoga pojedinoga odbora. Nakon kojega prijedloga će usljediti rasprava.
Gospodine predsjedniče. Vi ste povrijedili članak 209. Poslovnika.
Hvala gospodine Vujić. Ništa ja nisam prekršio.
To hoćemo utvrditi nakadno. o.k. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Glavaš.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. U Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog saboar imenuju se za članove. Iz redova javnih znanstvenih i stručnih djelatnika šest članova. Prof. dr. Branko Smerdel po prijedlogu kluba SDPa., prof. dr. Miomir Matulović po prijedlogu Pravnog fakulteta iz Rijeke, prof. dr. Zdravko Tomac po prijedlogu Hrvatske demokratske zajednice, doc. dr. Milijan Sesar po prijedlogu kluba Hrvatke stranke prava, prof. dr. DAvor Krapac po prijedlogu Kluba Hrvatske seljačke stranke, Ivan Marijan Severinac po prijedlogu Kluba Hrvatske demokratske zajednice. Dakle od 6 članova dva su po prijedlogu Hrvatske demokratske zajednice, tri po prijeldogu triju oporbvenih stranaka, SDPa, HSSa i HSPa i jedan po prijedlogu Pravnog fakulteta iz Rijeke.
Molim vas tišina. Hvala lijepa. Idite redom sada za sve.
Ja predlažem da vas izvjestim o svim odborima. Pa poslije će se otvoriti rasprava. Sljedeći prijedlog je prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora imenuju se za članove, iz redova javnih znanstavenih i stručnih djelatnika prof. dr. Dragan Medvedović, prof. dr. Srećko Jelinić, prof. dr. Marinko Učur, p rof. dr. Nikola Gavela, mr. Goran Vojković, prof.dr. Vera Jelčić. Iz reda predstavnika sindikata više razine gospođa Meri Marić, iz reda predstavnika udruge poslodavaca gospođa Jasminka Kulušić, iz redova uglednih pravnika iz prakse gospodin Vladimir Lopner.
Hvala.
U obrazloženju teksta, imate ove dalje prijedloge Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora prijeldog je da se imenuju za članove. Iz reda predstavika sindikata više razine gospodine Dražen Managić, iz reda predstavnika udruge poslodavaca dr. Zoran Bohaček, iz reda predstavnika hrvatske gospodarske komore gospođa Jasna Borić, iz reda predstavnika znanstavenih i stručnih institucija prof. dr. Branimir Marković, dr. Željko Lovrinčević i dr. Petar Sindičić. U obrazloženju imate tko je koga predložio da ne gubimo vrijeme. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora. U odbor za gospodarstvo , razvoj i obnovu Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz reda predstavnika sindikata više razine gospodine, gospođa Nikolina Haralović, iz reda predstavnika Udruge poslodavaca gospodine Ivan Pavlović, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore gospođa Jasna Borić, iz reda predstavnika znanstvenih i stručnih institucija prof. dr. Željko Turkalj, akadmkinja gospođa Alica Vert Hajmer Baltić , prof. dr. Heri Bezić. Također u obrazloženju imate tko je koga predložio. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. U Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz reda javnih znanstvenik i stručnih djelatnika prof. dr. Vlado Belaj, prof. dr. Željko Horvatić, prof. dr. Vladimir Ljubanović, prof. dr. Mihajelo Dika, gospodin Dragan NOvosel i dr. Ivo Grbin. Također u obrazloženju imate tko je koga predložio. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora imenuju se za članove. Iz reda predstavnika sindikata više razine, gospođa Dušanka Marinković Drača, gospodione Zdenko Mučnjak, iz reda predstavnika sindikata više razine, iz reda predstavnika udruge poslodavaca Gospođa Dubravka Lekić, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore Gospođa Zdenka Peternel, iz reda predstavnika Hrvatske obrtničke komore gospodine Josip Novogradec, iz reda predstavnika hrvatske lječničke komore primarijus Hrvoje Minigon. Također u obrazloženju imate i vidljivo je tko je koga predložio. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obrazovanje znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za obrazovanje znanost i kulturu Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz područja znanosti akademik Milan MOguš, i prof. dr. Antun Mijatović, iz područja obrazovanja dr. Dragomir Mađarić i prof. dr. Milan Matijević. Iz područja kulture g ospodine Goran Grgić i gospdoine Milan Bešlić. Također u obrazloženju imat i vidljivo je tko koga predložio. Prijedlog odluke za imenovanje članova Odbora za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika gospodin Vladimir Jordan, prof. dr. Boris Antunović, dr. Ivo Krpina, prof. dr. Zvonko Seletković, prof. dr. Boris Varga i prof. dr. DAvor Romić. Također u obrazloženju imate vidljivo tko je koga predložio. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za informiranje i informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. U Odbor za informiranje i inforamatizaciju i medije Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz medija gospodine Tihomir Dujmović, gospodine Zlatko Kuretić, iz zanosti dr. Zrinka Peruško, dr. Damir Boras. Iz udruga gospodin Dragutin Lučić i gospodin Zdenko Duk, također iz obzraloženja imate vidljivo tko je koga predložio. Ostao je još jedan odbor, a to je prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Dužan sam izvijestiti da je danas po podne klub Hrvatske demokratske zajednice povukao kandidaturu i prijedlog da se gospođa Vera Svoboda iz Udruge “Katarina Zrinski” kandidira za članstvo u ovom odboru. Dakle odboru ne preostaje ništa drugo nego da prihvati to povlačenje kandidature i da vas izvijesti da će se u ovaj odbor predložiti imenovanje četiri člana, s tim da na jednoj sljedećih sjednica se imenuje jedan iz reda predstavnika Udruga za zaštitu ljudskih prava i jedan ovaj koji je danas bio u prijedlogu, a odnosio se na “Katarinu Zrinski” iz reda predstavnika interesnih Udruga žena i mladih.Iz reda predstavnika Udruga za zaštitu ljudskih prava bio je samo jedan prijedlog i taj je unešen u ovu konačnu varijantu prijedloga za Sabor kao prijedlog odbora. Obzirom da nismo imali drugi, dakle ostavlja se prostor i mogućnost da se naknadno nadopuni sa još jednim predstavnikom udruga za zaštitu ljudskih prava u naknadnoj proceduri ako bude moguće već i za sljedeće zasjedanje u sljedeću srijedu. Dakle iskoristiti ćemo ovih nekoliko dana ukoliko dođu ti prijedlozi i stoga predlažem prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora četiri člana u Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora imenuju se za članove iz reda predstavnika Katoličke crkve mr.Gordan Črpić, iz reda predstavnika svih drugih vjerskih zajednica gospodin Simo Rajić, iz reda predstavnika Udruga za zaštitu ljudskih prava gospodin Veljko Miljević, iz reda predstavnika interesnih Udruga žena i mladih gospodin Denis Bajs. Još jednom naglašavam četiri se biraju danas, a dva ćemo nadopuniti ako bude moguće i pripremljeno već u srijedu. Gospodine predsjedniče ja mislim da sam sve iznio. Pratili ste možda da nisam nešto propustio, ali mislim da nisam. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o ovim prijedlozima. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. … [[početak nije snimljen]] Prelazimo na glasovanje o prijedlozima Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Stavljam na glasovanje prijedlog Odbora u pogledu Odbora za Ustav i Poslovnik prema prijedlogu Odbora. Kolega izvolite.
Gospodiine predsjedniče, ja mislim da bi bilo red prema zastupnicima barem dati neko obrazloženje zašto je tražena pauza u ovo vrijeme, bez obzira je li to tražio predsjednik Sabora. Imamo pravo bar toliko znati, šta je bio motiv za stankom? i to je povreda Poslovnika, i to važna.
Pripremao se Sabor za glasovanje, da ima formalne pretpostavke koje su potrebne za glasovanje. Kolega izvolite Lučin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, molio bih 15 minuta pauze u ime Kluba SDP-a.
Hvala lijepa. Nažalost, ne mogu vam udovoljiti.
Zbog čega? Zašto?
Zato što ne vidim nikakvih razloga za to. Vi imate. Ne vidim. Idemo na glasovanje. Stavljam na glasovanje prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, u pogledu članova predloženih vanjskih članova za Odbor za Ustav i Poslovnik i politički sustav. Molim lijepo, tko je za? Hvala. Rezultat. Protiv? Nema protiv. Hvala na pomoći. Suzdržan? Utvrđujem da je 77 glasova za i 2 suzdržana prihvaćen ovaj prijedlog odluke. Drugo je prijedlog odluke Odbora za zakonodavstvo vanjskih članova. Dajem na glasovanje prijedlog te odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je 78 glasova za i jedan suzdržan prihvaćen prijedlog odbora. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za financije i državni proračun. Vanjskih članova prema prijedlogu odbora. Dajem na glasovanje taj prijedlog odbora. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je prijedlog odbora prihvaćen sa 77 glasova za i 2 suzdržana. Sljedeći je prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanje. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova za usvojen ovaj prijedlog odbora. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Uz onu iznimku da se povlači prijedlog za Veru Slobodu. Tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova za jednoglasno prihvaćen prijedlog Odbora u pogledu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Stavljam na glasovanje taj prijedlog, prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanje. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova za imenovan u Odbor za pravosuđe vanjski članovi prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora za izbor i imenovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova jednoglasno prihvaćen izglasovan prijedlog vanjskih članova ovoga odbora prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanje. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obrazovanje, znanost i kutluru Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora za izbor i imenovanja. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova za, jednoglasno, da su imenovani za članove Odbora prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje prijedlog odluke prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova za, da su Odbor za poljoprivredu i šumarstvo imenovani članovi prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje prijedlog odbora. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova, da su u ovaj odbor imenovani 6 članova prema prijedlogu Odbora za izbor i imenovanja. To bi bilo oko ovoga. Jesmo imali još nešto predsjedniče odbora? Ništa. Samo još jedan detalj. Odbor za informatizaciju, informiranje i medije je predložio po predsjednici Odbora potpisano, Prijedlog odluke o razriješenju članova programskog vijeća HRT-a, da se razriješi gospodin Slobodan Uzelac, koji je podnio predsjedništvu Hrvatskog sabora osobni zahtjev za razriješenje u programskom vijeću HRT-a, budući da je člankom 18. stavom 10. Zakona o HRT-u određeno da članovi Vijeća ne mogu biti državni dužnosnici. Budući da je gospodin Slobodan Uzelac imenovan državnim tajnikom, onda je u skladu s time i predložio da bude razriješen članstva u programskom vijeću HRT-a. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije to je prihvatio i predlažem da se prihvati ovaj prijedlog odluke o razriješenju gospodina Slobodana Uzelca, radi inkopatibilnosti, zato što je imenovan državnim tajnikom. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova odluka donjeta. Hvala lijepa gospođe i gospodo zastupnici. Prekidam sjednicu. Nastavljamo sutra u 9,30 sa ovim točkama dnevnoga reda. Odbor za izbor i imenovanja dostavio svoje prijedloge. Molim predsjednika odbora, gospodina Glavaša. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor je zasjedao jučer i donio je sljedeće prijedlog. Prijedlog odluke o imenovanju dva člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. U Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora prijedlog je da se imenuju za članove. Iz reda predstavnika Udruga za zaštitu ljudskih prava gospodin Ivan Zvonimir Čičak i iz reda Predstavnika interesnih udruga žena, gospođa Vesna Kesić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Izvolite. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su sa 98 glasova za i 1 suzdržanim u Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora imenovani Ivan Zvonimir Čičak i Vesna Kesić. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o imenovanju članova nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvitak. U Nadzorni odbor Hrvatske banke za obnovu i razvitak iz reda zastupnika prijedlog je da se imenuju. Za članove gospodin Šime Prtenjača, gospodin Gordan Jandroković i gospodin Željko Pecek. Za zamjenike člana, gospodin Ratko Gajica, doktor Josip Sudec, i gospodin Zdenko Antešić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da su sa 94 glasa za, 4 protiv i jedan suzdržan u nadzorni Odbor Hrvatske banke za obnovu i razvitak iz reda zastupnika imenovani za članove Šime Prtenjača, Gordan Jandroković i Željko Pecek. A za zamjenike članova Ratko Gajica, Josip Sudec i Zdenko Antešić. Idemo na narednu točku dnevnog reda. 9. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija, s Konačnim prijedlogom zakna, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 33 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandamni se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Ustav, obrazovanje, useljeništvo, lokalna i područna samouprava, poljoprivreda i šumarstvo i Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Izviješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik Vlade državni tajnik središnjeg ureda, Državnog ureda za upravu gospodin Antun Paralić dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici prije imenovanja dobivanja mandata za sastav Vlade, prije imenovanja Vlade mandatar za sastav Vlade gospodin Sanader predložio je ovom Saboru usvajanje zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih orgaizacija sa ciljem da se smanji broj ministarstava da se stvori jedna manja Vlada po broju svojih članova operativnija sukladno odgovarajućim iskustvima iz europskih zemalja. Ovim zakonom dorađuje se taj sustav na način da predlažemo da se i sam naziv zakona izmijeni da se zakon zove “Zakon o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave” kako bi se ovim zaknom uredilo ustrojstvo i djelokrug ministarstava i državnih upravnih organizacija te cjelovito uredio djelokrug središnjih državnih ureda koji su osnovani Zakonom o Vladi. U toku rada Vlada je ukinula nekoliko ureda i taj posao se nastavlja dalje pa stoga ovim zakonom predlaže da se djelokrug tih ureda smjesti ili rasporedi u djelokrug ministarstva. Primjerice radi djelokrug ureda za suradnju sa međunarodnim sudom i međunarodnim kaznenim sudovima kao i poslovi ureda zastupnika Vlade Republike Hrvatske pred europskim sudom za ljudska prava obavljalo bi Ministarstvo pravosuđa. Predlažemo da se izvrši jedna fina preraspodjela između Vladinih resora nadležnost za drvnu industriju i zaštitu šuma prešao bi u Ministarstvo poljoprivrede. Zbrinjavanje i pomoć prognanicima i izbjeglicama i povratnicima bio bi u nadležnosti Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Međutim možda je najznačajnije spomenuti da ovim zakonom predlažemo ustrojavanje dvije nove upravne organizacije Državni zavod za zaštitu od zračenja kao državna organizacija osnovana, koju predviđa poseban zakon te Državnu upravu za zaštitu i spašavanje. Želimo osnovati jedno tijelo u ovoj državi koje će se u slučaju bilo kakvih katastrofa, nevolja građanin moći javiti i zatražiti organizaciju svekolike pomoći. Gospodine predsjedniče mi smo u raspravi na odborima saslušali mišljenja zastupnika i odmah reagirali. Danas je Vlada i predložila amandmane na vlastiti zakon kako bi udovoljila raspravi i poboljšala tekst. Ti amandmani se tiču djelokruga Ministarstva unutarnjih poslova na način da se preciznije definira njegov djelokrug, odnosno koji poslovi prelaze u poslove uprave za zaštitu i spašavanje s time da bi insekcijski poslovi u pogledu zaštite od požara i dalje ostali u djelokrugu Ministarstva unutarnjih poslova. Nadalje mi nomotehnički uređujemo tekst u pogledu prijelaznih odredbi u čemu smo imali primjedbe. Ti amandmani su potpisani i oni će biti ovdje i preciziramo da bi Državna uprava za zaštitu i spašavanje počela sa radom sa 1. siječnja 2005. godine da bi se do tada razradili svi zakonski i podzakonski aspekti za početak njezinog rada i tehnička opremljenost i kadrovska popuna i onda bi u proračunu imala svoju stavku. Amandmani su upućeni iz Vlade i dobit ćete ih uskoro. Time rješavamo pitanje koje se pojavilo u raspravama kao i pitanje zbog čega nije osnovano posebno tijelo za poslove nacionalne sigurnosti koje je predviđeno posebnim zakonom. Vlada će preispitati da li nam to tijelo treba. Za sada želimo da te poslove do osnivanja tijela za nuklearnu sigurnost obavlja Ministarstvo gospodarstva, rad i poduzetništva. Ustroj ministarstava je pri kraju. Uredbe su izrađene da bi se u ovih par ministarstava koja još moraju prilagoditi svoj ustroj novom utvrđenom djelokrugu predlažemo da se zakon usvoji po hitnom postupku. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku Antunu Palariću. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Dražen Bošnjaković izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na svojoj 5. sjednici održanoj 24. veljače 2004. godine raspravio je Prijedlog ovog Zakona. Ovaj Zakon raspravili smo na temelju naše nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U raspravi smo podržali prijedlog predlagatelja da se Zakon donese po hitnom postupku. Također podržali smo rješenje iz prijedloga zakona ali smo sugerirali Vladi Republike Hrvatske da u članku 25. u prijelaznim i završnim odredbama radi pojašnjenja navedenih odredbi utvrdi amandmanom i način da odredi datum kada novoosnovana državna tijela počinju sa radom što smo sada čuli od predlagatelja Vlade da je amandmanom zapravo i prihvaćeno. U raspravi je također upozoreno na potrebu usklađenja pratećih zakona sa ovim zakonom, također na buduću obvezu predlagatelja da odredbe predloženih zakona i njihovo nazivlje uskladi sa zakonodavstvom Europske unije. Nakon rasprave Odbor je većinom glasova 9 za i 4 uzdržana glasa predložio Hrvatskom saboru da donese predloženi zakon. Hvala.
Damir Kajin, Klub IDS-a. Gubi pravo na riječ. Dragutin Lesar, Klub HNS PGS izvolite.
Hvala lijepa poštovane kolegice i kolege. Iako sam i na Odboru za Ustav postavljao to pitanje nisam dobio decidirani odgovor, pa molim prdstavnika predlagatelja da jasno odgovori na moje pitanje naime da li je ovaj Prijedlog za izmjene i dopune ovog Zakona u kategoriji onih zakona u kojima Hrvatsko zakonodavstvo usaglašavamo sa Europskim. Jer ako je onda bi trebalo nositi posebnu oznaku ali onda je to tim čudnije obrazloženje predlagatelja i podsjećam, da smo na prvom zasjedanju sabora, odnosno u prosincu mjesecu imali ovaj Zakon na dnevnom redu i zbog toga u obrazloženju ovog Zakona piše sljedeće: "Ovim Prijedlogom zakona predlaže se također razdvajanje državnog zavoda za intelektualno vlasništvo, normizaciju i mjeriteljstvo. Namjera Vlade bila je ustrojiti jedan Državni zavod no zbog zahtjeva Europske unije prevagnuli su razlozi da državi zavod za normizaciju i mjeriteljstvo i Državni zavod za intelektualno vlasništvo i dalje ostanu samostalni te se predlaže vraćanje na stanje kakvo je i bilo". Dakle imali smo nešto što je bilo sukladno Europi, promijenili i spojili i sada ponovno razdvajamo da bi bilo ono što je sukladno Europskim standardima. I kod ovog Prijedloga zakona i kod ostalih smatramo da bi bilo izuzetno korisno da nam se ovakve stvari ne ponavljaju da nakon dva mjeseca ispravljamo nešto i moramo uskladiti s ovim, ubuduće ne samo kada je Vlada predlagatelj Zakona nego ostali predlagatelji imamo klauzulu, oznaku, izrijekom izrečeno da li je Prijedlog zakona sukladan Europskim standardima, odnosno usuglašen sa europskim zakonodavstvom jer to će nam uštediti strahovito puno vremena, mogućih nesporazuma a posebice čestih promjena u ustroju organiziranju i načinu rada pojedinih, bilo da se radi o državnim uredima ili upravnim organizacijama. Pristigli amandmani Vlade, na ovaj Prijedlog zakona donekle popravljaju ono što je do sada meni bilo sporno, posebice gdje se jasnije precizira da državna uprava za zaštitu i spašavanje praktički počinje djelovati tek sa 1. 1. iduće godine ali bi zato bilo izuzetno korisno da u tom vremenu dakle do 1. 1. iduće godine Sabor usvoji promjene zakona koje se direktno odnose upravo na tako novo osnovanu i novo predviđenu državnu upravu posebice u domeni zaštite od požara i civilne zaštite, jer ćemo u protivno biti u situaciji da u idućoj godini imamo dva, tri zakona koje isto područje regulira na potpuno drugačiji način. Ukoliko bi se i prihvatio ovaj prijedlog da ubuduće imamo uvijek stav predlagatelja da je prijedlog zakona usuglašen sa Europskim zakonodavstvom, izbjegli ovu situaciju čestih promjena, ono što je posebice bitno pratili bi i tempo i plan usklađivanja hrvatskog zakonodavstva kojega smo sa Europskim kojega smo prihvatili na prošlom saborskom zasjedanju. Zbog toga ponavljam taj prijedlog i zamolbu posebice i Vladi kada je predlagatelj da se pridržava jednog takvog principa a mislim da čak i Poslovnik ovoga obvezuje na takve odredbe. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. U ime Kluba HSP-a uvaženi kolega Pero Kovačević. Još su prijavljena 4 kluba i 7 zastupnika. Izvolite kolega Kovačević.
Dopredsjednice, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Nastojat ću biti što je moguće kraći, prvo pri donošenju vrijedećeg zakona rekli smo znatan broj primjedbi, jedna od bitnih primjedbi je bila ta da u važećem zakonu nije precizno razrađen djelokrug rada ministarstava i državnih upravnih organizacija. I sam premijer je rekao da će se to i gospodin Bebić na Odboru da će se to ubrzo popraviti i predložili smo također jednu bitno stvar da se ustroji i ova državna uprava za zaštitu i spašavanje i taj dio svakako pozdravljamo, no opet moram reći neke stvari. Naime, opet se desilo ono, što ne znam zašto se desilo nekakav nesklad, ili Ministarstvo ... kako se zakon radi. Očito da je traženo od svih ministarstava da oni napišu koji je njihov djelokrug rada, tako bi trebalo se raditi. Očito da ministarstva ni dan danas ne znaju koji im je pun djelokrug rada jer opet dolazimo u situaciju da su odredbe dosta neprecizne u smislu određivanja djelokruga rada. MI smo u našem Prijedlogu zakona koji smo dali još u 7. mjesecu prošle godine stvarno odredili precizno i jasno djelokrug rada i vidim da je veći dio u ovome dijelu korišten na način da je tu točno i jasno razrađen djelokrug rada. Ali je također vidljivo nešto drugo, da su pogotovo za ovu novu upravu, a to je Državna uprava za zaštitu i spašavanje djelokrug rada vrlo loše određen. Naime, ta Uprava osim ovoga dijela upravnog i stručnoga što je rečeno iako je tu dosta neprecizno rečeno sam djelokrug rada naime, kaže: "Državna uprava za zaštitu i spašavanje obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na uspostavu sustava zaštite i spašavanje građana, matrijalnih i drugih dobara", i sada se kaže: "U katastrofama, osposobljavanje i usavršavanje", nedostaje što piše u obrazloženju u slučaju elementarnih i drugih nepogodna, neposredne ugroženosti neovisnosti, jedinstvenosti države i ratnog stanja i što najviše fali kod ovoga djela, fali ovaj dio zapovjedni. To znači ta uprava će u datom trenutku kada se uspostavi sve snage sustava zaštite i spašavanja trebaju biti u mjerodavnosti i to znači da ona vodi akcije zaštite i spašavanja, kako samu prevenciju tako i samo akcije bilo da je riječ o elementarnoj nepogodi, akcidentu, a znamo da nam je sustav taj, što nam se desilo. MI smo u ratu Domovinskome imali dobro ustrojenu i ekipiranu civilnu zaštitu i stvarno je dobro odradila svoj dio poslova, u ovome trenutku mi na žalost civilnu zaštitu samo na papiru, vidjeli smo je neku večer emisiju na televiziji kakva nam je situacija, nemamo ni postrojbi više a nema se ni opreme što je bilo vidljivo u slučaju slanja pomoći za potres u Iranu. Drugo što moram ovdje zamjetiti je taj dio da na žalost idemo opet u povećanje broja državnih upravnih organizacija. Imali smo ih pet i sad se taj broj povečava na 8. Slažemo se da treba postići državna uprava zaštitu i spašavanje. Sad ne vidim vidljivog razloga zašto se odjedanput nakon znači ni dva, dva mjeseca je tu opet razdvaja Državni zavod za intelektualno vlasništvo od Držvnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo. U obrazloženju se kaže jer je to tražila Europska unija. Naime ovdje je samo vidljivo da je očito prvi prijedlog onda ili bio nepripremljen ili je bio takav, je li, mi ćemo sad opet imati nove troškove vezano za razdvajanje ova dva državna tijela na način znamo što se mora obaviti prijave, odjave samih djelatnika, novi ustroj, natpisne ploče i sve ostalo što ide i što mi se čini dosta neozbiljno. Također mi se čini dosta neozbiljna i ova situacija. Naime osniva se novi Državni zavod za zaštitu od zračenja. To mi imamo. Moramo, imamo tu obvezu smo preuzeli, ali što je tu bitno kazati? Naime taj Državni zavod po meni nije trebao biti odnosno po nama samostalan naime ili bi se mogao uklopiti ili u upravu što će biti za zaštitu i spašavanje ili neko drugo tijelo jer na ovaj način opet će se doći do istog, istog broja tijela znači od ministarstava i svega ostaloga kako je i bilo prije donošenja sada važećeg zakona. Ja sam na odboru zakonodavstvo rekao znatan broj primjedbi. Imamo tehničke i druge narave. Jedan dio vidim da je ovdje učinjen vezano za Ministarstvo unutarnjih poslova. Naime ostala je ona odredba u važećem zakonu zaštita ustavnog poretka koja je uvrštena bila 1991. godine kad nam je trebalo za ... [[Govornik se ne razumije]] i ustrojavanje Zbora narodne garde onda nam je ta odredba trebala postojati. To je govorio i kolega Vresk. Također što je bitno kazati popravlja se recimo nadležnost Ministarstva obitelji, branitelja i kako već dalje i uzeta je samo dio iz onoga što je radila, bivši onaj ured što je vodio Grujić tako da je zaboravljena riječ pogreb on, jer on je radio samo indentifikaciju posmrtnih ostataka, a zaboravljen je taj dio što radi Ministarstvo. Dalje kod Ministarstva obrane i dalje imate sigurnosne planove koje, kojih više u državi nema niti se donosi. Dalje što ću isto bitno kazati. Desilo se nešto naime na naš Prijedlog zakona o sukobu interesa Vlada ispravno kaže da je nedopustivo da se mjenjaju prijelazne i završne odredbe. To je za mene i za pravnika ispravno pravno stajalište, ali gledajte što se dešava. Ista ta Vlada na istu tu sjednicu šalje ovaj Prijedlog zakona gdje mijenja prijelazne i završne odredbe svojim. Znači u svom Prijedlogu da, da se, da je to moguće raditi. Kad smo mi podnijeli kaže da je to nemoguće. Pravno je ispravno da nije moguće mijenjati prijelazne i završne odredbe jer zna se kakva je njihova svrha donošenja, ali kažem Vlada to sve radi. I sad je zanimljiva situacija. Znači jedanput se može kad smo mi u pitanju, ali se onda ne može kad je u pitanju Vlada. I sad što je mene bilo frapiralo kod ovoga zakonskog i nas u Klubu je ta činjenica ustrojavaju se dva nova tijela; državna uprava za zaštitu i spašavanje i kaže se da će središnji ured preuzeti poslove Hrvatskog fonda za privatizaciju. I u Konačnom prijedlogu zakona se ne kaže kad. U pravu rokovi moraju biti određeni ili odredivi. To je, tako su nas učili i mislim da je to danas u pravnoj znanosti. Prema tome mora se točno reći kad započinje sa radom državna uprava za zaštitu za spašavanje? Da li će to biti 1.1.2005.? 1.1.2007. ili bilo koje godine, ali mora se reći, kakav je zakon ako si nešto ustrojio i još ako je obvezana Vlada da donese ustroj tog novog ustrojnog tijela, a ne kaže se kad će započeti s radom. Takva je ista situacija sa ovim dijelom da će središnji Državni ured za upravljanje državnom imovinom preuzeti poslove Hrvatskog fonda za privatizaciju. Kad će se ne zna se. Znači jedno od obrazloženja je bilo da je tu potrebno promijeniti ovaj i Zakon o fondu, ako se to htjelo moglo se odmah ovdje promijeniti i kazati: središnji Državni ured će najkasnije do 1.1.2005. preuzeti te poslove i započeti s radom. E sad vam moram reći da me stvarno iznenađuje pojedine, pojedini izričaji nas u Klubu, a to je da počinje veli s recimo članak 25. i stavak 2. veli “s”, pazite “s” počinje izričaj odredbe i onda velikim slovom “Početkom rada državne upravne zaštite za spašavanje” i tako dalje. Onda “do početka rada” i takvi neki izričaji što je očito vidljivo da ovaj ured gospodina Palarića uopće nije ekipiran. Jer pazite po meni bi najispravnije bilo da je ovaj Zakon išao u dva čitanja i onda smo mogli dobiti stvarno kvalitetan zakon. Sad sam dobio ovaj, ovaj tren i mi u Klubu smo razmotrili jedan dio ovih naših prijedloga amandmana koji smo ugovorili na Odboru zakonodavstvu je uvršten, ali nije cjelokupni dio uvršten, a kažem toliko je tih nedorečenosti i manjkavosti i, ili predlažem da se zahvati i ovaj drugi dio što ovdje govorim da Vlada vlastitim amandmanima popravi ili da stavi u redovno čitanje jer stvarno ne, ne priliči Hrvatskome saboru da donosi ovako loše nomotehnički zakone, znači koji nisu, ni djelokrug rada nije do kraja propisan ispravno jer bi po nama Zakon o ustrojstvu sad znači središnjeg tijela državne uprave trebao biti taj koji određuje točnu i preciznu djelokrug rada jer što se dešavalo u bivšem dijelu recimo. Jedan mali dio Premijer je obećao da će se, naime Vlada je u bivšem sastavu osnovala ogroman broj razno raznih ureda Vlade i Premijer je obećao da će se taj broj ureda smanjiti, ali smanjen je za jedno 3, 4 i sad u ovom amandmanu što sam vidio na brzinu vidljivo je da će se uskoro ići i da će se osnovati i posebna, novo tijelo središnje državne uprave vezano za poslove, evo ovako samo da pročitam “nadležnog za poslove nuklearne sigurnosti, iz područja nuklearne sigurnost”. Znači dobivat ćemo još ta nova tijela i što meni odnosno nama govori da ne znamo kako i na koji način će se ostvariti ono iz programa Vlade da će uprava biti u funkciji građana, da će biti dostupna građanima i da će se znati tko što radi. Mi u Klubu održavamo i uredovne dane za stranke i možemo vam reći slijedeće da ljudi, da bi, su toliko izmanipulirani jer da bi podnijeli i riješili nekakav zahtjev stalno ga šetaju od jednih do drugih vrata. Na kraju sa nakanom da on sam odustane od toga zahtjeva. Prema tome ogroman je posao na Vladi i molim vas gospodine Palariću u ime Vlade nemojte više ovako nepripremljene zakone, pogotovo po hitnom postupku upućivati jer to ne liči nama pravnicima i ne doliči našoj pravnoj struci. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Kovačeviću. Željka Antunović zastupnica u ime Kluba SDP-a.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici. Zakon o čijim izmjenama i dopunama upravo započinjemo raspravu donesen je na 1. sjednici ovog saziva Sabora 22. prosinca 2003. godine. Tada smo govoreći o tom Zakonu u ime Kluba SDP-a upozoravali na jednu opasnost koja se ovim predloženim izmjenama potvrđuje. Naime upozorili smo tada predlagatelja da se upušta u jedan vrlo riskantan posao mijenjanja čitavog sustava državne uprave, mijenjanja čitave državne administracije, a bez ozbiljnih priprema i bez ozbiljnog koncepta. Međutim u to vrijeme nas je predsjednik Vlade u nekoliko navrata pa čak i u ovom Saboru uvjeravao da se radi o postojećem konceptu kojeg samo treba pretvoriti u zakon. Da je taj koncept vladajuća većina, odnosno Hrvatska demokratska zajednica pripremala 8 mjeseci i da se reorganizacija državne uprave može i mora provesti i da se mora započeti provoditi odmah, odmah na prvoj sjednici Sabora. 12. veljače 2004. godine znači malo više od mjesec dana, iz Vlade je u Sabor upućen ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Već to, već ta činjenica, jer se radi o priličnom obimnim izmjenama i dopunama ukazuje da ako i postojao neki koncept, da je on bio dosta nedorečen i nejasan. Međutim, danas se dogodilo nešto što je još jedanput po drugi put potvrdilo da su naša upozorenja dana prilikom donošenja tog zakona bila itekako osnova. Danas smo u tijeku popodneva sa nadnevkom 25. veljače dobili prijedlog Vladinih amandmana na izmjene i dopune Zakona donesenog pred nepunih 2 mjeseca. Ti amandmani su po svom obimu pogledajte ih, ima ih pet, ali po tome koliko izmjena i dopuna predviđaju gotovo identični izmjenama i dopunama ovog zakona. Znači u mjesec dana dva prijedloga i prijedlog amandmana i sve to po hitnom postupku. Uz obrazloženje da se radi o osobito opravdanim državnim razlozima i kao ti državni razlozi navode se donošenje uredbi o unutarnjem ustrojstvu i pravilnika o unutarnjem redu što je definirano kroz prelazne odredbe i izvornog teksta zakona i izmjena i dopuna ovog zakona. Mi ćemo bez ikakvih pretenzija na to, da možemo zaustaviti ovaj opasni ples na žici Vlade Republike Hrvatske još jedanput izreći svoje stajalište koje nije nimalo pokušaj politizacije ovog pitanja, nego ozbiljno upozorenje da se ovakvim načinom donošenja mijenjanja, ispravljanja ne utječe samo na veličinu i operativnost Vlade, nego da ovi zakoni direktno utječu na efikasnost i operativnost i većinu čitave državne administracije. A državna administracija obuhvaća sve službenike i namještenike koji sjede u toj administraciji da bi bili na usluzi građanima Republike Hrvatske i da bi riješavali neke njihove važne životne probleme. Već nakon što su donesene izmjene i dopune, odnosno nakon što je donesen novi zakon, krenuo je jedan val nezadovoljstva, ljudi zaposlenih u državnoj upravi, ali još veći val nezadovoljstva građana koji su korisnici usluga tih istih, te iste državne administracije. Malo prije je kolega govoreći u ime Kluba HSP-a rekao da imaju puno prigovora i dojava od građana koji se žale da ih se šeta od vrata do vrata, da se ne zna gdje mogu riješiti svoj problem. i to je točno. Ja neću sad reći da se javljaju u Klub SDP-a sa punim povjerenjem, javljaju se svima. Javljaju se vjerojatno i vama, javljaju se u ministarstvo i dobivaju nevjerojatne odgovore. Odgovore po kojima ih se upozorava na to, da nekakav tamo službenik koji treba riješit njihov problem ne zna ni u koje ministarstvo spada, ne zna ni koji mu je nadležni ministar, ne zna čak ni koji mu je načelnik ili ne zna uopće na koji način treba početi ili nastaviti raditi svoj posao. To je gruba stvarnost. U ocijeni stanja u prijedlogu izmjena i dopuna ovog Zakona, navodi se da je razlog ovom prijedlogu i onom izvornom tekstu zakona iz prosinca, sastavljanja uže i operativnije Vlade Republike Hrvatske. Ma to možemo pričati. Ali činjenice govore o nečem drugom. Po starom zakonu, Vlada je brojala 23 ministra i 18 zamjenika. Ukupno 41 čovjeka koji u užem smislu spada u ono što je Vlada. Po novom Zakonu, Vlada broji 14 ministara i do sad imenovano, ali još uvijek nije završen taj posao, 27 državnih tajnika, što je ovog trenutka slučajno potpuno isti broj 41 i što pokazuje da argument manje Vlade i operativnije Vlade ne drži baš vodu. U praksi se događa nešto drugo. Isto tako u tom obrazloženju, odnosno ocijeni stanja stoji da se ovaj prijedlog, odnosno da ovaj prijedlog daje na raspravu zbog usklađivanja dijelokruga pojedinih resora u cilju što operativnijeg rada. Znate, meni to kad to opet pretočim na praksu, ličini na ono, ajde prvo nešto zbrkaj, pomiješaj, da bude nejasno, da nitko ne zna tko šta treba raditi i tko je za šta odgovoran, pa onda usklađuj. Usklađuj na način da svakih otprilike mjesec dana dođeš s novim izmjenama koje će popraviti jedan dio problema, ali na ovakav način, jer se radi o parcijalnim prijedlozima, vjerojatno unijeti zbrku u neko novo područje i izazvati neke nove probleme. Ovaj prijedlog zakona, dozvolite sad da budem malo i konkretnija i da kažem što mi mislimo o nekim prijedlozima, velim bez ikakve pretenzije da će netko uvažiti to što mislimo. Ali neka ostane zabilježeno. Predlaže se, da se jedna velika i važna industrijska grana naročito perspektivi važna za Hrvatsku industriju, drvna industrija prenese iz Ministarstva gospodarstva u Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Jer eto, ona bi trebala biti u kontekstu nadzora nad uzgojem očuvanjem i eksploatacijom šuma, i onda preradom te sirovine u nešto što je finalni proizvod, što je definitivno industrijski proizvod, što industrijska grana osim što ima veze sa uzgojem šuma, ima puno više veze sa mnogim drugim industrijskim granama i sigurna sam da nitko u drvnoj industriji neće biti zadovoljan, kao što su recimo u prehrambenoj industriji nezadovoljni što su u resoru Ministarstva poljoprivrede, nego bi više voljeli da budu tamo gdje je matični resor koji brine o gospodarstvu, odnosno o industrijskim granama, industrijskoj proizvodnji. Ovim se izmjenama predlaže i da prognanici, izbjeglice i povratnici, odnosno stradalnici rata, ma u koju oni kategoriju spadali, da se prenesu iz Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti u dijelokrug Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Po samom nazivu vidi se da ovo ministarstvo je nešto što bi trebalo biti razvojno ministarstvo. i da nema gotovo niti jedne dodirne točke osim možda u operativnom dijelu izgradnje porušenih objekata u ratu, sa problemima stradalnika. Postoje drugi resori, pa i ovaj iz kojeg se to prebacuje, pa i neki drugi resori koji bi sigurno s obzirom na svoju strukturu i iskustvo zaposlenika puno bolje odrađivali posao u korist stradalnika rata. Mislim da je ovo napomena o kojoj bi Vlada trebala razmisliti ako želi postići one ciljeve koji su ovdje deklarativno napisani. Ovdje se govori i o, i to je rečeno u uvodnoj riječi o formiranju nekoliko središnjih državnih ureda. Mislimo da je to sami koncept središnjih ureda, bili oni Vladini uredi, ili središnji državni uredi, Vladini uredi kako su se zvali po starom zakonu, da je to nešto što je potrebno. Iskustvo u vlasti, iskustvo upravljanja državom, pokazalo nam je da postoje neki segmenti koje treba koordinirati sa jednog mjesta i nije dobro kada su djelomično razbacani po ministarstvima, i to jesu upravo upravljanje državnom imovinom i hrvatska internetizacija, informatizacija Hrvatske i slično. Kao i razvojna strategija itd. Dobro je da to postoji. Međutim, ovog trenutka i jezgre tih budućih središnjih ureda ne funkcioniraju jer se bave reorganizacijom, a čitav niz projekata koje su nasljedili od nekih drugih ili resora ili Vladinih ureda, ili Vladinih agnecija stoje i defacto su obustavljeni a izuzetno su važni za efikasnije funkcioniranje državne uprave, za efikasnije funkcioniranje državne administracije i za nadzor trošenja javnih proračunskih sredstava. I to je problem, to je veliki problem jer već se kasni u realizaciji tih projekata, jedan od njih je sigurno i evidencija i praćenje raspolagaganja državnom imovinom. To su projekti npr. internetizacija odnosno informatizacije zdravstva koje troši 18 milijardi državnog novca i čitav niz drugih projekata koji ovog trenutka stoje kako čardak ni na nebu ni na zemlji a mi se bavimo reorganizacijom. Ovim se prijedlogom izmjena i dopuna zakona predlaže čak i nešto što je elementarno, izmjena naziva zakona. I to je jedan od argumenata koji pokazuje da s ulazi u promjene i to vrlo ozbiljne i ključne promjene bez pravog koncepta. Ovdje je spominjano i već bilo postavljeno pitanje da li ovaj zakon ima neke veze sa usklađivanjem sa standardima Europske unije, odgovor na to kao što sam čula nije dan. Međutim, u tekstu zakona piše nešto da to ima veze i sa tim poslom. Naime, do nedavno Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo i Državni zavod zavod za intelektualno vlasništvo 22 prosinca stavljeni su u 1 zakon. 20. odnosno 12. veljače predlaže se, razdvaja ih jer je to pametnije, jer tako preporuča i Europska unija. Nemojte mi zamjeriti ali meni to liči na ono piši, briši, piši, briši pa tko zna koliko puta. I dok to sve traje, dok mi lutamo raspravljajući o organizaciji, reorganizaciji, ili još bolje rečeno ... [[Govornik se ne razumije.]] organizaciji, naši građani imaju sve lošiju uslugu, državna uprava je sve neefikasnija a Vlada će tijekom vremena i sama imati sve više i više problema. I zbog toga uz napomenu da provedba ovog zakona zahtjeva i traži dodatna sredstva i da će koštati, zaključujem da je ovakav način donošenja, predlaganja i mijenjanja ovakvih zakona, ovakve ključne tematike loš, neopravdan i vrlo, vrlo opasan.
Hvala lijepo kolegice Antunović. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Josip Vresk, izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku ću reći Klub Hrvatske seljačke stranke će podržati ovaj zakon jer smatramo da svaka vlada ima pravo sama urediti djelokrug rada ministarstava, tj. nadležnost ministarstava i organizaciju ministarstava, odnosno državnih upravnih organizacija. To je ono što je dobro i to valjda Vlada želi u cilju da bude što efikasnija. Ono što treba reći da treba biti pažljiv kada se idu mijenjati ovakve organizacijske zakone, to su zakoni koji iza sebe proizvode i određene posljedice. Naime, evidentno je da će po donošenju ovoga zakona se morati donjeti a vrlo će malo ministarstava biti u kojima to neće trebati napraviti niz uredbi o unutarnjem ustroju, pa tek kada se donesu te uredbe će se morati donjeti niz pravilnika o sistematizaciji pa nakon toga izdavati pojedinačna rješenja. To je ono što se mora napraviti da bi svaka, svako ministarstvo, svaka državna uprava naprosto mogla funkcionirati, da bi svi zaposlenici bili zaposlenici te uprave i da bi se točno znalo na kojem mjestu oni to rade. I čini mi se da bez obzira što je dobro da Vlada sama određuje način kako će funkcionirati da će dosta vremena potrošiti na to bavljenje tim poslovima, što ne bi trebalo opet biti od primarnog značaja. Dobro je što je doista Vlada pratila rad saborskog Odbora za zakonodavstvo i intervenirala amandmanom koji se dijelom odnosi na onu odredbu o djelokrugu rada a to je onaj članak 7. sadašneg zakona koji je donesen, čini mi se 22. prosinca, po kojem Ministarstvo unutarnjih poslova u svom djelokrugu rada obavlja i ulogu zaštitara, dakle, štiti Ustavom utvrđeni poredak Republike Hrvatske. Kada je donesen Zakon o policiji mi smo tada u tom zakonu, bivša Vlada je dakle predvidjela nadležnost jednog posebnog tijela koji se zove ustrojstvene jedinice u MUPU koje se zove ravnateljstvo policije i Zakon o policiji predvidjeli njegovu nadležnost kao posebno ustrojstvene jedinice. U donošenju tog zakona su doneseni i propisi iz oblasti rada sigurnosne zajednice pa je Vlada nakon toga i donjela niz podzakonskih propisa i vidljivo je da je taj dio posla trebao, odnosno morao izaći iz Ministarstva unutarnjih poslova i dobro je što je to Vlada vidjela i izbacila taj dio iz članka 7. sada važećeg Zakona o djelokrugu rada ministarstava i državnih upravnih organizacija. Međutim, moram reći da bi bilo dobro da Vlada i dodatno vidi i taj članak 7. jer je evidentno da se u tom članku 7. spominju i neke organizacijske jedinice koje današnji MUP zapravo više nema. Nema ih na temelju Zakona o policiji, nema ih na temelju Uredbe o unutarnjem ustroju Ministarstva unutarnjih poslova da ne spominjem samo specijalnu policiju, temeljnu itd., itd., već je naprosto propisan, propisan sadržaj, odnosno nadležnost jedne organizacijske jedinice MUP-a koje se zove ravnateljstvo policije. Moram reći da sam stvarno zadovoljan da se konačno Vlada odlučila formirati državnu upravu za zaštitu i spašavanje. Vi koji se malo više bavite direktno ili indirektno vatrogastvom, civilnom zaštitom i ostalim civilnim službama koje se bave zaštitom i spašavanjem znate da je doista potrebno osnovati jedno državno tijelo koje će se baviti tim poslom, dakle, u čiji će djelokrug rada osim tih poslova spadati i posao gorske službe spašavanja, centra 112, itd., itd., i koja neće biti zatvorena za mogući ulazak i novih, novih službi ukoliko se javi potreba, odnosno ukoliko se one pojave. To je s jedne strane dobro, da li je trebalo s ovim Zakonom propisati da ta državna uprava počinje sa radom od 1. siječnja iduće godine ili je možda po meni to čak trebalo propisati Zakonom o zaštiti i spašavanju to je sada pitanje predlagatelja i doista neću se u to miješati, to je volja predlagatelja. Mislim da je po meni trebalo propisati u onom zakonu. Ono što treba reći da mi stvarno nije jasno zbog čega se inspekcijski poslovi ostavljaju u Ministarstvu unutarnjih poslova kada državna uprava, nova državna uprava će imati sve, sve značajke ministarstva, neće se zvati ministarstvo, zvati će se državna uprava. Samo je drugi oragnizacijski oblik. MOgli ste komotno ostaviti i upravni inspekcijski nadzor u toj urpavi, naravno trebalo ga je skinuti ovim amandmanom je to doista i napravljeno iz nadležnosti ministarstva ali ste sada opet razudvojili funkcionirati će to ali vjerujte mi biti će dosta komplicirano. Otežati ćete se sami posao hoću samo ... Ono što je Hrvatska seljačka stranka danas predlagala je bio zakon o zaštiti i spašavanju. Interesatno rok početka primjen etoga zakona je isto 1. siječanj 2005. godine. Smatrali smo da Vladi treba ostaviti jedan aprimjereni rok jer prije no što ta državna uprava će početi sa radom će biti potrebno donjeti dostava važnih zakona. SVi znamo kakvo je stanje u vatrogatsvu od materijalnog položaja vatrogastva treba mu pomkoći treba donjeti novi zakon. Sadašnji zakon evidentno ne pije vodu. Do zakona o civilnoj zaštiti i tako dalje i tako dalje. Uredbom u unutarnjem ustroju same uprave pravilnik o sistematizaciji što mora donjeti novi ravnatelj uprave. Uredbu naravno donosi Vlada Republike Hrvatske i to sve govori o tome da Vladi zapravo treba dati komotni jedan primjereni rok jer je doista te propise nemoguće donjeti u mjesec dva ili tri dana to su vrlo važni o vrlo opsežni propisi. Vjerujete mi ima puno zainteresiranih subjekata u našoj zemlji koji su dosta zainteresirani za rad tih službi. Mi kao SAbor Vlada mora naprosto nešto napraviti. Stanje nije dobro, naravno ne okrivljuje ni bivšu Vladu ni ovu ni onu prije ove vlade. STanje se takvo kakvo jeste nagomilavao kroz desetljeća ali se nešto učiniti mora. Vlada je sama najvila da će up utiti u saborsku proceduru odgovarajuće propis dali će se on zvati zakon o zaštiti i spašavanju, ili kako će se on zvati to je ovoga treutka manje važno. Bitan je sadržaj toga zakona. HSS je isto radio raj zakon i uputio ga u saborsku proceduru po hitnom postupaku i baš se slučajno desilo da je i Vlada po hitnom postupku uputila i ovaj zakon u saborsku proceduru. Mislimo da bi bilo dobro da da se išlo u donošenje toga zakona. Ostavio bih se duži rok Vladi vjerujte mi Vlada bi mogla kvalitetije pripremiti ostale propise pa i podzakonske akte. Ono što želim reći na kraju je doista da je briga o prognanicima, izbjeglicama i povratnicima malo doista strši u tom ministarstvu mora. MOžda je malo nezgodno za čuti ja razumijem da su spajanjem ministarstva spajane zapravo i nadležnosti. I to je što je posljedica primjene zakona od 22. prosinca prošle godine. Međutim čini mi se d apo samoj prirodi stvari bi ovo prije spadalo u ministarstvo obitelji jer je to takav posao koji bi prirodnije tamo spadao. I možda je Vlada trebala imati hrabrosti pa ostaviti to u tom ministarstvu. Ako ništa drugo ono bi barem ljepše zvučalo ovo malo pretvrdo zvuči za takav jedan posao. Na krajua velim klub Hrvatske seljačke starnke će podržati ovaj zakon, žao nam je što se nije krenulo i sa zakonolm o zaštiti i spašavanju. Vjerute mi biti će problema oko donošenja toga zakna i biti će manje vremena za kvalitetniju pripremu primjene toga zakona. malo je vremena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Vresk. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepa. Zapravo točno je gospodin zastupnik Vresk je rekao da i nešto rekao u uvodu o ministarstvu, o ravnartljstvu, međutim to je zakonodavna zapravo praksa, to je tako zakonom riješno. Na žalost ova Vlada je nazkonitom uredbom to promjenila i zapravo je iz ravnateljstva policilje izdvojila ured za osiguranje i od njega napravila upravu. Zašto je prekršila zakon zato jer je uredbom, dakle podzakonskim aktom poništila zapravo zakonsko rješenje jer čini mi se u članku 16. ili 13. nisam siguran zakona o policiji stoji da se poslovi u sklopu ministarstva dakle policiji poslovi mogu isključivo obavljati u sklopu ravnateljstva. Iskorstiti ću ovu priliku gospođo potpredsjednice obzirom da sam prije mjesec dana zatražio uredbu od Vlade ona ima klasifikaciju tajne, da vidim što je s tim evo prošlo je mjesec dana ja nisam dobio uvida u t u uredbu. Hvala lijepa.
Gospodine LUčin ja sam vas dužna opomenuti vi jako dobro znate da niste ispravili niti jedan točan navod, nego ste zlouprabili tablicu koju ste podigli. U ime Kluba HDZa poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković izvolite.
Gospođo dopredsjednice, ko legice i kolege. Točno je da ovaj zakon smo imali prije dva mjeseca, međutim predlagatelj ovoga zakona prije dva mjeseca bio je klub zastupnika HDZa dakle nije bila Vlada. Ovim zakonom koji danas vlada predlaže preciziraju se nadležnosti koje doista vjerojatno nisu u onom prvom zakonu od 12. mjesecu bile preciuno navedene, i smatram da se ovime zapravo vrlo jasno određuje koja ministarstva imaju koje ovlasti. Na odborima je također bilo određenih primjedbi koje su kroz amadmane koje je Vlada danas dostavila koje su uvažene i na taj način mislim da je zakon još i bolje pročišćen. Ono što svaka Vlada ima pravo, ona ima pravo organizirati rad i uvesti organizaciju svojih državnih tijela, na način za koji smatra da će biti najadekavtnije za provedbu one politike za koju se ona zalaže i za provedbu onoga programa kojeg je ona svojim biračima predstavila. Ova Vlada je i ova stranka na koncu je kao dio svoga predizbornog obećanja rekla da će smanjiti broj ministarstava i to je učinjeno. Dali će to dovesti do efiaksnijeg brže i bolje uprave mislim da na početku ne bi trebalo gledati negativno na to, nego to će pokazati vrijeme međutim u svakom sluačju nije bilo primjereno da Hrvatska ima 23 ministarstav i sasvim sigursno je primjerenije da to bude manji broj ministarstava kao što je to danas. 14. A način kako će se poslovi obavljati u ministarstavima pokazat će vrijeme a mi se nadamo da će to biti kvalitetno. sam po sebi ovaj zakon preambiciozno bi bil oreći da će on dovesti automatski do efikasnijeg kvalitetnije i brže uprave, da će to mali čovjek osjetiti, i osobno radi ovih 2 mjeseca moram priznati da nisam stekao dojam da su nekakvi silni valovi nezadovoljstva među građanima i da su nekakve takve silna začepljenja u radu državne uprave došla kao što smo to ovdje čuli. Nego naprosto smatram da efikasnija i brža i kvalitetnija uprava da je to pitanje jednoga procesa i jednoga postupka. GDje je ovaj zakon samo jedan od početaka. A sve dalje i informatička opremljenost tih naših ureda i kvaliteta ljudi koji unutra rade pa na koncu i plaće koje ti ljudi zapravo u tim uredima primaju, meni se čini da mi u tim uredima imamo već dugi niz godina jednu negativnu selekciju. Gdje zapravo vjerojatno u nedostaku sredstva u državnom proračunu mislim da su plaće bitno manje nego u nekim drugim segmetnima. I kvaliteni ljudi zapravo odlaze. Nezadovljstvo ljudi ne može biti ja mislim radi toga što se zakon donosi u 12 mjesecu i sada nakon 2 mjeseca nego ljudi mogu biti nezadovljni ako im neki predmet stoji nekoliko godina neriješen. I to može biti jedini razlog. Klub HDZa ovaj Zakon će podržati, i drago nam je da su već danas da je Vlada reagirala i dostavila amandmane posebno na one prelazne odredbe gdje je doista trebalo decidirano reći kada nova državna tijela počinju sa radom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se je za 10minutnu raspravu javila kolegica Milanka Opaćić izvolite.
Pa ja ću početi sa time da se ja slažem da svaka vlada ima pravo urediti dakle ministarstva i dakle funkcioniranje Vlade onako kako misli da će najbolje funkcionirati. Međutim isto tako treba reći da svaka vlada treba biti odgovorna i voditi računa o tome da kompletan sustav funkcionira ako ne bolje onda barem onako kako ga je zatekla. Prema tome treba voditi računa i o tome. Ja ću ovdje govoriti danas prvenstveno o resoru socijalne skrbi, dakle i o jednom vrlo grubom i neprirodnom razdvajanju onoga što je bilo u sustavu Ministarstva rada i socijalne skrbi prvenstveno dakle što se ticalo socijalne skrbi. Mi smo na to upozoravali, rekli smo da je sustav socijalne skrbi vrlo velik, dakle vrlo velik jedan aparat. Da je vrlo osjetljiv zbog toga što radi sa ljudima, dakle brine o vrlo osjetljivoj kategoriji ljudi. Prema tome treba voditi računa o tome da se što manje potresa događa u sustavu socijalne skrbi. Na žalost učinjeno je nešto što se poslije pokazalo lošim, a to je da se iz sustava socijalne skrbi uzelo samo ono što je nekome odgovaralo. Dakle uzeli su se samo neki segmenti, a ono što se nekome nije sviđalo to je ostavljeno u sustavu Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Da to nije moglo tako funkcionirati pokazalo se i kasnije kada smo u novinama mogli pročitati da mi imamo Ministarstvo zvanično obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, međutim da će do 9. mjeseca zbog nemogućnosti dakle funkckioniranja cijelog sustava obitelj i sve ono što je vezano uz obiteljsku problematiku biti i dalje dakle u sustavu Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, a ne u ovom Ministarstvu obitelji. Tako i danas imamo jednu nelogičnu situaciju, a to je da se npr. u Ministarstvu obitelji nalaze skrb, nadzor, sve dakle za dječje domove za nezbrinutu djecu, a da se financiranje za ovu godinu nalazi u sklopu Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Dakle financije domova u jednom resoru, a neznam što onda u drugom resoru. Neznam o čemu onda taj drugi resor brine. Isto je tako ovo loše sa aspekta posvojenja djece. Naime vi ste ovdje uzeli domove za nezbrinutu djecu u sklop Ministarstva za obitelj, a kompletan postupak posvojenja vode centri za socijalnu skrb koji su ostali u okviru Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Onaj tko se želi time baviti, onaj tko mora voditi računa o tome da je u protekloj godini posvojeno puno manje djece nego što je to bilo u pretprošloj godini što znači da na tom području nešto ozbiljno treba učiniti mora voditi računa o tome da ne može taj segment tako cijepati. Dakle dok taj posao rade centri za socijalnu skrb to negdje mora biti sve skupa objedinjeno, a ne ovako domovi idu meni, a posvojenje i centri idu u neko drugo ministarstvo. To tako neće funkcionirati. Mislim da je to loše i sa aspekta ljudi koji rade u centrima za socijalnu skrb. On ima jedan vrlo težak posao i mislim da im je ovo samo otegotna okolnost, a nije nikakvo olakšavanje njihovog rada. I na kraju bih htjela reći da sasvim sigurno ovaj zakon već je sada vidljivo, nije doveo do ni do kakve racionalizacije troškova. On je samo vizualno doveo do jedne po broju ministarstava manje Vlade, međutim ona po svojim financijskim sredstvima, po broju ljudi koji su zaposleni na mjestu državnih tajnika, po broju pomoćnika, po naprosto svemu onome što radi i financira se kao državna uprava nije … /Govornica isključena, pa ponovo uključena./ … sve je to ostalo kao i prije, dakle učinjene su samo određene kozmetičke promjene koje evo nisu dale nikakvog rezultata na planu nekakve uštede i racionalizacija. I zbog svega ovoga ja osobno neću podržati ovaj zakon.
Hvala lijepo kolegice Opačić. Sljedeći je kolega Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege pa ja mislim da bi zaista trebalo početi od činjenice da državna uprava nije radi državnih dužnosnika niti organizirana pa čak ni radi Vlade i radi Sabora mad su to ponekad, mada to ponekad djeluju kao službe i Vlade i Sabora. Državna uprava je prvenstveno radi građana i pravnih subjekata koje koriste uslugu te državne uprave, radi privrede ove zemlje i radi generacija koje dolaze da urede zemlju na načelima pravne države. Ako ovo nije prijedlog kluba HDZ-a onda jest prijedlog Vlade HDZ-a pa zaista Vlada i Sabor mogu u roku od dva mjeseca mijenjati tako temeljan zakon kao što je ovaj i na to imaju pravo, ali imaju pravo i građani Republike Hrvatske da znaju koje su posljedice iz takvih brzih i nesustavnih promjena tako temeljnog zakona kao što je Zakon o djelokrugu ministarstava i drugih državnih upravnih organizacija. Prvi prijedlog je bio podastrt Saboru kao razlog racionalizacije i reorganizacije smanjenja broja ministarstava i naravno da je to privlačno za građane, ali koja je posljedica toga. Posljedica je da imamo sada nesustavnu organizaciju cijele državne uprave, jer koja je razlika ovako postavljene organizacije između ministarstva i državnog ureda. U čemu je razlika? Pa nema razlike nikakve. Faktične nikakve nema razlike. Ako tome dodamo da je dostupnost uprave ovakvom reorganizacijom građanima skoro nemoguća jer ni vrlo vješti pravnici više neznaju u kojem ministarstvu ili upravnoj organizaciji može riješiti pravo neke pravne ili fizičke osobe, dakle građanina kako će onda ta dostupnost biti primjerena običnom čovjeku u Republici Hrvatskoj. Koja je svrha ove reorganizacije? Politička potreba Vlade. Nema racionalizacije u novoj organizaciji. Nema modernizacije uprave u novoj organizaciji, nema ni govora o tome. Nema skidanja tzv. administrativnih barijera. Nema poticanja na jednostavnija rješenja. Da li će zbog ove reorganizacije građani manje plaćati građevinsku dozvolu? Hoće li brže biti vraćen povrat poreza? Hoće li lakše ostvariti prava iz invalidnosti? Hoće li ona biti veća? Jesu li briga države o invalidima na jednom mjestu za sve vrste invalida? Pa nije. Je li obrazovanje i predškolska dob u organizaciji sistematizirana? Nije. Molim vas lijepo ne možemo govoriti o bržem razvitku u cjelini i općenito, a ni o bržem gospodarskom razvitku ako ne uzmemo u obzir da je vrlo važna barijera tom razvitku troma neorganizirana državna uprava. Nema govora da građanin ili poduzetnik može danas vrlo lako dobiti posjedovni list, zemljišni izvadak, građevinsku dozvolu. Zna li se u Hrvatskoj gdje se može graditi? Gdje su zone? Pa to je dužnost državne uprave da organizira i provodi i nudi građanima. Mi smo pristupili najlakšem obliku ali na teret poreskih obveznika svaka reorganizacija bez racionalizacije i modernizacije je najskuplji posao. To je svrha sama sebi. Konkretno nešto o zakonima, koja su ministarstva nadležna središnjim državnim uredima i koja su ministarstva nadležna državnim upravama, tko odgovara pred parlamentom za rad središnjeg državnog ureda za upravu. Tko je ta osoba, koje je to ministarstvo? Koje ministarstvo odgovara za rad recimo državnog hidrometeorološkog zavoda, je li mi to možemo pročitati iz ovoga sistematiziranoga pregleda izmjena i dopuna? Ne možemo. Ako tome dodamo još, kolege su tu i govorile da čak ... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] dozvolite mi da govorim molim vas. Lijepo vas molim. Kako će se nastaviti i u kojem će se upravnom tijelu nastaviti započeti postupci upravni ili neki drugi, kada će se završiti i s kojim datum prestaje odgovornost upravnih tijela i upravnih organizacija koje prestaju raditi po ovom Prijedlogu zakona. Nema toga u prijelaznim i završnim odredbama mada u obrazloženju kaže da je to teško predvidjeti. Nije za sve. Dakle, u članku 27. definitivno nestaje državni, Hrvatski fond za privatizaciju ali se ne zna sa kojim datumom prestaje kao upravno ili bilo koje tijelo. Tko će preuzeti njegove spise i njegove postupke, novi ured, kada, kako će građani korisnici tih usluga to znati. Nema, riječ je o tome. Dakle, nema čak ni u samom Prijedlogu razloga da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku, on je kontradiktoran sam sa sobom, zbog toga ja mislim da bi bilo zaista, razumno i radi Vlade i radi građana Republike Hrvatske osmisliti sustav državne uprave, njezinu racionalizaciju i modernizaciju i tako osmišljen predložiti novi zakonski projekt da traje duže od dva mjeseca i od jednog mandata bilo koje Vlada bilo kojeg sastava u političkom smislu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nije nazočna gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Nije nazočan gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Ivo Josipović. Nije nazočan, gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić izvolite kolega.
Hvala lijepo predsjedniče. Još se nije ni osušila boja na Narodnim novinama u kojima je objavljen Zakon a već se po hitnom postupku mijenja taj isti Zakon. Treba li nas podsjetiti da smo krajem 12. mjeseca imali vrlo zahtjevan zadatak da samo u 10 sati raspravimo tri zakonska prijedloga o ustroju Vlade, i ne samo to nego nam je bilo određeno i vrijeme do kada to moramo učiniti jer morali smo to učiniti do ponoći kako bi upravo te Narodne novine mogle biti tiskane i kako bi se mogla sutradan imenovati Vlada prema zakonu koji smo donijeli prije nekoliko sati. Premijer nas je tada uvjeravao da je projekt reforme Vlade, smanjivanja Vlade, da ona bude dostupnija, državna uprava dostupnija, a Vlada efikasnija i jeftinija, da se taj projekt pripremao 8 mjeseci, da su se koristila iskustva mnogih zemalja prije svega onih koji ulaze ili jesu u Europskoj uniji i često se pozivalo na model njemačke Savezne Vlade. Čudim se što eto nakon 8 mjeseci pripreme jednog takvog zahtjevnog projekta je bilo potrebno samo 8 tjedana da ponovno po hitnom postupku taj dobro pripremljeni projekt reforme državne uprave moramo opet po hitnom postupku mijenjati. Nameće mi se jedno retoričko pitanje bi li bilo zanimljivo vidjeti kako i koliko bi se zakona po hitnom postupku donosilo kada bi tako doneseni zakoni imali klauzulu da se ne mogu mijenjati u narednih 12 mjeseci od trenutka donošenja. [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] Ne samo to nego je Vlada i prije nego što smo počeli raspravljati danas o ovom Zakonu uputila na naše klupe ponovno amandmane, dakle i na tako dobro pripremljen tekst i na novi hitni postupak, ponovno imamo amandmane od strane same Vlade. Pa se doista postavlja pitanje zašto si Vlada sada kada doista imamo manje ministarstava, kada imamo manje ministara, nije uzela dovoljno vremena da sagleda sva ta iskustva na koja se poziva ali i da sagleda kako će taj novi ustroj državne uprave, prije svega Vlade funkcionirati. Osobno mislim da 8 tjedana ni izdaleka nije dovoljno da se vide svi efekti funkcioniranja tako smanjene Vlade i vjerujem da upravo zbog toga i iskustava iz funkcioniranja ćemo vrlo brzo opet morati mijenjati zakon koji danas donosimo po hitnom postupku. Ono što sam očekivao kada smo prvi puta o tome raspravljali a posebno onda danas je da smo doista dobili taj komparativni pregled kako izgledaju Vlade u zemljama Europske unije, što sve čini Vladu, kakav je njihov ustroj, kakve su nadležnosti i što još sve se veže uz efikasnu, dostupnu i jeftinu državnu administraciju. Niti tada, a niti danas nismo dobili ta iskustva. Ja sam iskoristio to vrijeme pa sam malo proučio kako izgledaju vlade u zemljama Europske unije i moram reći da ukoliko ćemo željeti da i Hrvatska vlada nalikuje vladama Europske unije da ćemo doista opet morati mijenjati taj Zakon i bi ću zadovoljan ako ćemo to činiti da bismo doista se uskladili sa vladama Europske unije. Pokazalo se da ono što su neki predlagatelji, pa između ostalog i ja govorili i predlagali prilikom donošenja zakona u 12. mjesecu tada to nije bilo prihvaćeno, a danas je to jedan od razloga izmjena ovoga zakona. Tada smo upozoravali da niti rječju nije spomenuta područna regionalna samouprava, da nema središnjeg državnog ureda koji je nadležan za to i sada vidimo da je to jedan od razloga mijenjanja. Ali nije se ponovno uvažila naša sugestija da se oformi posebni središnji državni ured za lokalnu samoupravu i ja sam uputio u proceduru amandman kojim predlažem da se oformi posebni središnji državni ured koji bi se bavio isključivo lokalnom, regionalnom, područnom samoupravom zato što nam predstoji donošenje cjelokupnog zakonodavstva s područja lokalne samouprave, od zakona o lokalnoj samoupravi, Zakon o financiranju pa nam uostalom predstoji i regionalizacija Hrvatske. Kako je pred središnji državni ured za upravu stavljen vrlo zahtjevni posao da reorganizira državnu upravu, da ju učini efikasnijom i dostupnijom ne vjerujem da će imati dovoljno kadrovskih resursa i potencijala ali i vremena da posveti pažnje upravo ovom zahtjevnom poslu koje očekuju jedinice lokalne samouprave ali prije svega koje čekaju građani Hrvatske da se dogodi u narednom razdoblju. I stoga smatram doista da je potrebno oformiti novi središnji državni ured za lokalnu samoupravu, a možda je to prilika da učinimo sada da Vlada podrži amandman koji sam ja uputio, ili da sama predloži vlastite amandmane kako ne bismo bili opet u poziciji vrlo brzo mijenjati ovaj Zakon. Neodgovoreno pitanje ostaje od prošli puta koliko će ljudi upravo zbog promjene zakona ostati neraspoređeno pa samim tim i biti dovedeno u poziciju da ostane bez posla. Mi imamo u tisku nedavno najavu ministra gospodarstva da je 15% ljudi viška u ovako spojenom Ministarstvu. Postavlja se pitanje koliko će ove godine ljudi koji rade u državnoj upravi ostati bez posla i s druge strane koliko će istovremeno ljudi novih biti zaposlenih u državnu upravu. Ovdje se kaže da provedba ovog Zakona ne zahtijeva dodatna sredstva. To nije točno jer sasvim sigurno će provedba ovog Zakona zahtijevati određena sredstva. Ako ništa drugo trebati će tiskati nove vizitke za one koji rade u uredima čiji se nazivi mijenjaju i neke druge stvari. Ali ono što bi mene više radovalo da je pisalo u obrazloženju ovog Zakona to je da se ovim, donošenjem ovog Zakona odnosno izmjenama ovog Zakona ostvaruje racionalizacija i ušteda u Državnom proračunu, a ne da nećemo morati izdvajati dodatna sredstva za njegovu provedbu. I na kraju postavlja se pitanje doista čemu tako brzo mijenjati po hitnom postupku zakon koji smo donijeli po hitnom postupku i nećemo li ponovno biti u situaciji da ga mijenjamo zato što nismo uzeli dovoljno vremena da oni koji su sada u poziciji upravljati ministarstvima, a neki imaju vrlo velike organizacije dakle da i oni sagledaju sve nedostatke te nove organizacije i da onda predlože sustavniju izmjena Zakona o državnoj upravi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih zastupnika za raspravu po ovoj točci dnevnoga reda. Želi li državni tajnik, gospodin Palarić dati osvrt. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici pa moram se osvrnuti na nekoliko teza koje su iznesene večeras pa da ne bi ostalo da nemam odgovora na ta pitanja. Ponavljam hrvatsku Vladu čine predsjednik, potpredsjednici i ministri. To je 15 ljudi i Vlada je po prvi put od postanka Hrvatske države ovako malo tijelo. Nitko nije imao snagu stvoriti takvo operativno tijelo i nema nikakve mogućnosti da se državni tajnici ubrajaju u članove Vlade i tko to radi taj očito ne poznaje gdje završava nositelji izvršne vlasti i tko je Vlada ako su upravni državni dužnosnici, ali zapravo rade u svojim resorima. Ne prihvačamo stav da se osnuje poseban Državni ured za lokalnu samoupravu jer hrvatska lokalna samouprava je usklađena sa Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi. O tome postoje i pisani i usmeni potvrde najznačajnijih ljudi Vijeća Europe. Naravno da lokalnu samoupravu treba dograđivati. Ovaj središnji Državni ured za upravu će se baviti time kao što se do sada bavio i na bolje načine. Svi se zalažemo za racionalizaciju, istovremeno brinemo se o ljudima koji će ostati bez posla. Mi smo pronašli jedno izvanredno riješenje, a to je zaustavili smo zapošljavanje novih ljudi u državnu upravu i oni koji su po prirodnom odljevu krajem godine otišli njihova mjesta nismo popunili da bi sada, nego čekamo da se taj sustav rasporeda izvrši i da što manje ljudi ostane bez posla jer je hrvatska Vlada i socijalna Vlada i vodi računa o svojim službenicima i ona neće voditi parnice sa svojim službenicima da bi službenici mogli ostvariti prava. No htio sam reći ovako. Ne bavimo se sami sobom nego svi resori rade svoj posao, a samo stručne službe u tajništvu dovršavaju oko ustroja, ali više manje svi ustroji su, ustroji ministarstava su dovršeni i svi rade svoj posao, a središnji državni uredi odgovaraju Predsjedniku Vlade, a putem njega onda i ovom cijenjenom domu. Evo predlažem da se ovaj Zakon usvoji. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. U pogledu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost nisu raspravili odbori i matično radno tijelo. Dakle nisu raspravili ni Odbor za zakonodavstvo ni Odbor za financije i državni... ... [[Upadica se ne razumije]] Nema dakle uvjete za raspravu o toj točci ni Vlada nije dostavila svoje mišljenje. Sutra bi išli sa sljedećim prijedlozima, kada nam, kada završi Odbor za raspravu na Prijedlogu zakona o potvrđivanju memoranduma razumijevanje između Vlade RH i Vlade Sjedinjenih Američkih Država, zaštiti prava intelektualnog vlasništva ali budući da taj Odbor ima sjednicu u 9 sati onda neće biti moguće s time započeti sutra raspravu nego ćemo ići sa onim setom zakona: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, Prijedlog zakona broj 14, identičan zakon broj 29. Identičan zakon broj 43, ista materija, to ćemo ići sa objedinjenom raspravom. Prijedlog zakona o prijenosu vlasti, Prijedlog zakona o postupku primopredaje vlasti, Prijedlozi zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima državnih dužnosnika, ta dva zakona, ista materija. I dalje ćemo vidjeti da li ima uvjeta za ove preostale prema dnevnom redu i redoslijedu. To je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak, broj 44. i isti takav zakon broj 12. Da li će biti izvješća Odbora i mišljenje Vlade da se može o raspraviti. Sada određujem stavku od 15 minuta. Sedmo, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija, hitni postupak. Rasprava o tekstu je završena. Imamo amandmane. Posebna tabela podijeljena je zastupnicima. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Prijedlog zakona broj 33. Imamo prvo amandman Vlade koji je došao nakon isteka roka i sukladno članku 166. Poslovnika trebamo glasovati da ili ćemo raspraviti o ovom amandmanu. Tko je za to da raspravimo o ovom amandmanu Vlade? Hvala. Protiv? Nema. Onda ministre izložite sadržaj.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Vlada predlaže da se djelokrug Ministarstva vanjskih poslova dopuni sa odredbama koja glasi: Pruža pomoć u njihovom zbrinjavanju u poduzetničkim ulaganjima i aktivnostima. Misli se na iseljenike. To je onaj dio gdje završava kada govori o povratku useljenika. Dakle sa ciljem povratka i useljavanja pruža savjete u pogledu zbrinjavanja starijih povratnika i useljenika, potiče povratak i useljavanje mladih te njihovo školovanje uz državnu potporu. To je zapravo bio klasičan djelokrug Ministarstva vanjskih poslova do sada. Mislili smo to drugačije urediti, međutim s obzirom da je procijenjeno da bi bilo bolje da ostane i dalje u djelokrugu Ministarstva vanjskih poslova predlažemo da se ovaj tekst dopuni sa ovim Vladinim amandmanom.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Mogu raspravljati samo predstavnici klubova prema Poslovniku. Ima li zainteresiranih? Nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje taj amandman. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 87 glasova za i 11 suzdržanih usvojen ovaj amandman Vlade. Idemo sada na pregled amandmana, na glasovanje o amandmanima prema tabeli. Amandman broj 1 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća taj amandman, jer smatramo da brigu o lokalnoj samoupravi može voditi Središnji državni Ured za upravu koji nastavlja djelatnost ranijeg Ministarstva uprave i koji je zapravo od nastanka i ustrojavanja lokalne samouprave do današnjeg dana vodio brigu oko zakonitosti rada, ustrojstva i djelokruga lokalne samouprave i može to nastaviti i dalje, jasno u većem opsegu nego što je to do sada jer je sada osnovano samostalno tijelo koje će voditi brigu o državnoj upravi i lokalnoj samoupravi, stoga ne možemo prihvatiti taj amandman.
Hvala lijepa. Zastupnik Mršić.
Pa smisao ovog amandmana je dakle da se ustroji posebna državna uprava za lokalnu samoupravu iz najmanje dva razloga. Prvo zato što središnji državni ured za državnu upravu ima prepuno posla jer Vlada je napravila promjenu ustroja i taj ured će se morati baviti time i povećati efikasnost funkcioniranja državne administracije, a jednako tako nam predstoji donošenje cijelog seta zakonodavstva iz područja lokalne samouprave. I drugo, ima … prirodu zato što želimo da se napokon razdvoji državna uprava od lokalne samouprave i na ovakav način da imamo dva državna ureda, a iskustvo je da dosadašnji ured koji je djelovao unutar Ministarstva pravosuđa nije polagao dovoljnu pažnju lokalnoj samoupravi. Ja vas molim da podržite ovaj amandman i tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne podupire? Hvala. Očito nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 3 zastupnika Ive Josipovića.
Vlada prihvaća. Ovo je nomotehnički popravljanje teksta djelokruga ministarstva.
Hvala lijepa.
Hvala.
Amandman 4 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaćamo iz istih razloga kao i raniji amandman.
Kolega Mršić.
Pa meni je žao što Vlada ne prihvaća ovo, ali ja mislim da ćemo se tijekom mandata susresti sa potrebom da se ipak osnuje ovaj državni ured i da će to biti doista velike potrebe, ali ovaj amandman nema smisla budući da nismo ustrojstvo prihvatili da se osnuje takav državni ured pa samim tim nema niti razloga da se opisuje onda njegovo djelovanje. Nema ni potrebe za glasanjem.
Zahvaljujem. Amandman 5 je Vladin, postaje sastavni dio zakona isto kao i amandman 7 i 8 i 9. I ostaje još amandman poštovanog zastupnika Valtera Drandića, broj 6. Izvolite.
Ne prihvaćamo. Vlada čvrsto ostaje kod opredjeljenja da se ustroj i Uprava za zaštitu za spašavanje i svi posebni zakoni moraju biti prilagođeni ovom Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava.
Zastupnika Drandića nema u dvorani, moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Za donošenje Zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika, najmanje 77 za, prema odredbi članka 226. Poslovnika. Tko je za ovaj Prijedlog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 80 glasova za, 14 protiv i 7 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustroju i djelokrugu ministarstva i državnih upravnih organizacija u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dame i gospodo nastavljamo sa radom. Prema jučerašnjoj janavi imamo tri prijedloga zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Prvi je prijedlog Kluba zastupnika HSPa, drugi je prijedlog Vlade. I Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama istoga zakona prijedloga Kluba zastupnika HNS-PGS, LIBRE i IDSa. U skladu sa člankom 223 Poslovnika predlažem da se o sva tri prijedloga zakona budići da reguliraju istu materiju provede objedinjena rasprava s time da predstavnici klubova zasatupnika imaju 20 minuta na raspolaganju za iznošenje stajališta klubova. Dali je Sabor suglasan sa time. Jeste. Hvala lijepa. Dakle idemo na objedinjenu raspravu sva tri ova prijedloga zakona. - Prijedlog zakon o izmjenama i dopunama zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, prvo čitanje P.Z. br. 29; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, s konačnim prijedlogom zakona – Predlagatelji: Klubovi zastupnika HNS-PGS. LIBRE i IDS-a, hitni postupak prvo i drugo čitanje P.Z. br. 31; Budući da je prvi na redu - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona ko sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti,prvo čitanje P.Z. br. 14; Molim predstavnika kluba HSPa da uzme riječ. U ime kluba HSPa poštovani zastupnik Slaven Letica izvolite.