Vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, pozdravljam vas kao i sve goste i otvaram 15. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Na današnjoj sjednici trenutno je prisut4no 11 delegata, ali će nam se uskoro pridružiti gospodin Zoran Spasojević, tako da imamo opravdano odsustvo tri delegata. Znači, iz bošnjačkog naroda imamo prisutnih 3 delegata, iz reda srpskog delegata trenutno imamo 4 delegata, ali će se pridružiti gospodin Spasojević vrlo brzo i iz reda hrvatskog naroda imamo prisutnih 4 delegata. Gospodin predsjedavajući Mustafa Pamuk je opravdano odsutan. On se nalazi na službenom putu. Pored njega još su svoje odsustvo opravdali gospodin Hilmo Neimarlija i gospodin Ante Spajić. Budući da je 14. sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održana nedavno i da je zbog obimnosti sadržaja te sjednice stenogram tek urađen, a on je sastavni dio zapisnika. U dnevni red za današnju sjednicu nismo uvrstili zapisnik sa prethodne sjednice. Za 15. sjednicu predlažem sljedeći dopunjeni dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Ovo je ta razlika u odnosu na prethodni dnevni red koji ste dobili nekoliko dana ranije je 2. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o vazduhoplovstvu BiH. Mi smo se na Kolegijumu održanomprije ove sjednice dogovorili da predložimo tu tačku dnevnog reda, 3. Prijedog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja – drugo pitanje, predlagač Savjet ministara BiH, 4. Zaključak Tomislava Limova, uslovi u kazneno-popravnim zvodima na područjima BiH, utvrđenim u međunarodnim konvencijama 2 Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Da li neko želi da govori po ovoj tački dnevnog reda? Imamo li izmjena i dopuna? Mogu konstatovati da je usvojen dnevni red, jer nije bilo izmjena i dopuna. Ukoliko nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 46. Poslovnika Doma naroda. Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Mi do ove sjednice nismo dobili odgovor ni na jedno postavljeno delegatsko pitanje sa prethodne sjednice. Da li ima novih delegatskih pitanja? Gospodin Šiljegović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Delegatsko pitanje upućujem Savjetu ministara, odnosno resornom ministarstvu.Delegatsko pitanje glasi: «Problem plasmana popljoprivrednih proizvoda sa prostora RS u grad Sarajevo». Poljoprivredni i prehrambeni proizvodi iz RS obavezni su za veterinarske preglede kako u mjestu proizvodnje, tako i na ulazu u grad, što poskupljuje svakodnevnu isporuku za 70-tak maraka po vozilu. Kao što vam je poznato usvojen je i zakon na državnom nivou, prema kojem je objedinjena veterinarska služba. Kome je u interesu da narušava jedinstveno tržište u BiH? Hvala lijepa.
Zahvaljujem se kolegi Šiljegoviću. Gospodin Limov se javlja za riječ da postavi sljedeće delegatsko pitanje. Izvolite gospodine Limov.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, dopredsjedatelju, cijenjeni predstavnici institucija BiH stručnih službi, predstavnici sredstava javnog informiranja, Ja želim postviti izaslaničko pitanje Vijeću ministara BiH. Pitanje glasi. «U kojoj fazi su pregovori o suradnji između BiH i Europola i šta su dužni učiniti Predsjedništvo, Vijeće ministara i Parlamentrna skupština BiH, kako bi bili ispunjeni uvjeti za potpisivanje sporazuma o suradnji s Europolom»? Na temelju odluke Vijeća za pravna i unutarnja pitanja Evropske unije, sredinom listopada 2002. godine, otpočeli su pregovori sa pet dražva Jugoistočne Evrope, među kojima je i BiH, s ciljem potpisivanja sporazuma o suradnji, za koju su zainteresirane i te države i Evropska unija, odnosno Europol. 3 Da bi pregovori bili uspješno okončani, BiH mora ispuniti čitavi niz uvjeta. U proteklih godinu dana neka su pitanja riješena, ali je ostalo još posla. Mene zanima šta je do sada urađeno i šta koja od institucija BiH treba učiniti da bi u Sarajevu što prije bio otvoren ured Europola. Naime, Europol je moćna policijsko-pravna institucija 15 zemalja Evropske unije i dok je Interpol policijska institucija u Europolu imamo zastupljen uz policijski i pravni segment. Uz policijsku suradnju Europol, kroz Europol se odvija i suradnja drugih državnih institucija, primjerice carine, imigracione i granične službe, finansijske policije, sudova i slično. Europol je za svoj rad odgovoran Vijeću Evropske unije, koju čine ministri pravde i unutarnjih poslova svih 15, odnosno svih država članica, jer vidimo da će ih uskoro biti i više. Ja sam uvjeren u to da ovdje nije moguće voditi uspješnu borbu protiv trans nacionalnog organiziranog kriminala, bez kvalitetne suradnje sa Europolom. O kakvoj instituciji se radi govori par sljedećih podataka. Europol ima godišnji proračun preko 50 miliona eura. Raspolaže sa 3 milijarde, dakle, 3 milijarde operativnih podataka, a trenutno pored pet država Jugoistočne Evrope, pregovara još sa 23 države iz Evrope, Južne i Sjeverne Amerike, Azije i Afrike, pregovara o suradnji. Gospodine predsjedatelju, ja ću vam dostaviti pitanje upisanoj formi i molim sukladno Poslovniku da Vijeće ministara odgovori kako bismo mogli napraviti konkretan plan da se vidi ko šta treba činiti, kako bi ovo bilo dovedeno na kvalitetan način do kraja. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Limovu. Sljedeći koji se javio za riječ je gospodin Velimir Jukić.
Gospodine zamjeniče predsjedatelja, dame i gospodo, cijenjene kolege, Ja upućujempitanje Vijeću ministara. Ono glasi. «Zašto kasni ovako dugo realizacija CIPS projekta? Hoće li doći do ubrzanja realizacije ovog projekta i kada možemo očekivati završetak realizacije projekta CIPS»? Naime, poznto je da je još prije godinu i pol dana, ili nešto više, krenula realizacija ovog važnog projekta CIPS. Poznato je nama ovdje u ovom sazivu bilo već nekoliko pitanja oko problema u realizaciji projekta. Također je poznato da su nama susjedne zemlje odobrile od 1.1.2004. godine ulazak, prelazak granica, ulazak u svoje države sa predočenjem samo osobne iskaznice. Ali, znte koje. Samo ove nove izdate po projektu CIPS. Ja stvarno postavljam pitanje 4 odgovornosti za ovako sporu realizaciju ovog važnog projekta i logično je da ljudi ne mogu koji nisu u tom jedinstvenom registru i koji nisu dobili osobnu iskaznicu po projektu CIPS ne mogu preći granicu nama susjednih zemalja, bez predočenja putovnice. Dakle, ne mogu samo sa starom osobnom iskaznicom. Ja msilim da je ovdje potrebno dati odgovor na ovo pitanje. Zašto se ovoliko kasni? Kad će konačno biti ovo realizirano i ko je odgovoran za ovoliko nedopustivo dugo kašnjenje i sporu realizaciju ovog važnog projekta? Ne zaboravmo da je realizacija ovog projekta isto tako jedanod uvjeta BiH za približavanje standardima zapadno-evropske unije. Već je ovo pitanje postavljano za ovom govornicom, međutim, odgovor ili ga nije bilo ili je bio previše općenit i nedovoljan da obrazloži sve razloge i aspekte realizacije ovog projekta i ovoliko kašnjenja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se kolegi Jukiću. Da li još neko od prisutnih delegata želi da postavi delegtsko pitanje? Izvinjavam se, uvaženi kolega gospodin Brka.
Ja vas sve pozdravljam. Htio bih da postavim jedno pitanje, povodom otkrivanja spomenika bivšem predsjedniku Hrvatske dr Franju Tuđmanu u Širokom Brijegu, želim gospodinu Draganu Čoviću, predsjedavajućem Predsjedništva BiH i gospodinu Bariši Čolaku,ministru u Vijeću ministara BiH postaviti pitanje. Šta znači prisustvo ovih visokih funkcionera dražve BiH prilikom ove ceremonije, predsjedniku države jedne druge države, bez odluke državnihj institucija BiH i ja kao čovjek to bi čak mogao i prihvatiti i tlerisati, ali postavljam pitanje zbog poruka koje su se čule sa tog skupa, a nisam čuo komentar i zbog toga tražim komentar, tražim odgovor, a poruke su bile za mene vrlo zabrinjavajuće, da će se nastaviti slijediti gospodina, politika gospodina Franje Tuđmana, a mi znamo da ja sad ovdje ne alaboriram, kakve je tu sve politike bilo. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Brki. Želi li još neko postaviti delegatsko pitanje? Izvolite gospodine Spasojeviću.
Pozdravljam kolege poslanike, goste, predstavnike Savjeta ministara i sve ostale, Gospodine predsjedavajući, želio sam jedno pitanje da postavim. Izvinjavam se što sam zakasnio iz opravdanih razloga, oko nekih usaglašavanja. Bilo je riječi da nisam bio tu kada je bilo odgovor na poslanička pitanja. Ja sam jedno poslaničko pitanje psotavio prije tri mjeseca. Dobio sam odgovor sa kojim nisam bio zadovoljan. Ponovo sam zamolio, sad je ponovo proteklo mjesec i po dana, nisam dobio nikakav odgovor. Tražim ili da, kao što kažu moje kolege da postavljamo pitanja ili da ukinemo ovu tačku 5 dnevnog reda, znači, nema više postavljanja pitanja poslaničkih i nema više na njih odgovora, tako da znamo bar na čemu smo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Ja bih želio da vas podsjetim na zaključak koji smo mi imali u vezi sa ovim ne odgovaranjem ili ne blagovremenim odgovaranjem na naša delegatska pitanja. Informisan sam od sekretara našeg doma gospodina Tomića da je upućeno pismo Savjetu ministara sa, ponovljena su u tom pismu sva ta pitanja i traženo je da se urgentno odgovori na njih. Dakle, stvorile su se pretpostvke da pređemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.2. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu zakona o vazduhoplovstvu BiH Svi smo dobili izvještaj Zajedničke komisije. Da li u ime Komisije želi da govori? Evo, gospodin Čengić se javlja za riječ.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, predstavnici medija, Kao što vam je poznato Zakon o vazduhoplovstvu je usvjen na oba doma Parlametnarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na Predstavničkom domu on je usvojen uz dva amandmana, a na našem domu je usvojen uz ta dva amandmana, koja su usvojena na Predstavničkom domu i četiri nova. Potom je formirana zajednička komisija, koja je održala sastanak 13.10. o.g. na kome su bili prisutni svi članovi Komisije i nakon iscrpne rasprave, posebno u amandmanu na član 53. Komisija je jednoglasno zauzela stav da podržava sva četiri amandmana i izjasnila se da prihvata sva četiri amandmana. Na taj način su usaglašeni stavovi i ranije su usvojeni prvo Predstavničkom potom u Domu naroda dva amandmana od dr Radovanovića, koja su, s obzirom da su usvojena u identičnom tekstu u oba doma, dakle, ne predstavljaju, nisu bili ni potpadali pod obavezu usaglašavanja, a četiri amandmana koja sam ja podnio i to na članove 45., 51., 53. i 80. je ova zajednička komisija usvojila. Želim obavijestiti, također Dom da je prije nego što smo održali ovu sjednicu upućeno jedno pismo OHR-a, koje se ticalo samo člana 53. i to jedne odredbe vezano za koncesije. Međutim, nakon rasprave koju smo imali na Komisiji zaključeno je da ne postoji proceduralni prostor da se o tome izjašnjava Komisija, s obzirom da taj prijedlog koji je došao iz OHR-a, u suštini nije tehnička popravka, nego je jedno drugačije rješenje, što bi značilo novi amandman, a procedura to više ne dozvoljava i, ipak, je konstatirano da postoji mogućnost da se to pitanje riješi i kroz Zakon o koncesijama BiH, kroz postojeću Čikašku konvenciju, koja važi u zrakoplovstvu ili vazduhoplovstvu i na kraju smo odlučili da uputimo jedno pismo u OHR u kome ćemo ih obavijestiti o tome i staviti se na raspolaganje za dalje razgovore, ukoliko se bude smatralo da je potrebna neka dalja 6 dopuna. Smatramo da je i nju moguće uraditi i u nrednoj fazi, dakle, nakon što se zakon usvoji, eventualno kroz izmjene i dopune zakona. Da zaključim, s obzirom da je ovaj zakon izuzetno važan, s obzirom da je ovo jedna od obaveza BiH prema Vijeću Evrope i, s obzirom da je naša poslanička obaveza da se oko ovoga izjasnimo, naša komisija jednoglasno je prihvatila sve amandmane i usaglasila tekst zakona i predlažemo ovom našem domu da prihvati ovaj izvjšetaj.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Istovremeno imam i jedno pitanje za njega. Pošto u izvještaju o usaglašavanju teksta zakona o vazduhoplovstvu, pri dnu teksta stoji da Zajednička komisija predlaže domovima da usvoje zaključak kojim se odobrava normativno tehničko uređenje zakona.
Da, to je dobro pitanje. Naime, mi smo oko ovoga potrošili prilično vremena, a evo o čemu se radi. S obzirom da smo usaglasili stavove svih amandmana, dakle, u cjelosti tekst amandmana, pojavila se razlika u tekstu člana 55. jer taj član 55. u Zakonu je vezan za član 53., jer se tamo u naslovu toga člana, ali i u njegovom početku spominju ove koncesije, koje su amandmanom, zapravo isključene, pa smo onda smatrali da je ptorebno izvršiti sada usaglašavanje, koje sada nakon izmjena jeste isključivo tehničke naravi, barem po nama, ali mi smo zatražili kao komisija da se još jedanput konsultiraju sekretari oba doma i oni su potvrdili da misle isto tako da je moguće i da je potrebno izvršiti te izmjene, dakle, jednostavno izostaviti riječ «koncesija» i izostaviti spominjanje člana 53. u članu 55. kako bi, zapravo, ono što je već izostalo iz samog teksta zakona u njegovoj suštini izostalo i u tehničkom smislu. Tkao da jesu potrebne određene popravke, ali on je za sada nakon usvajanja ovog amandmana, evo i po mišljenju sekretara oba doma su, zapravo tehničke naravi. Dakle, radi se samo o tome da izostavimo nešto u naslovu čega više nema u sadržaju zakona. U naslovu jednog dijela zakona, a počinje tamo vezano za član 53., nadam se da je ovo dovoljno. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Meni je jasno. Znači, mi bi sad trebali praktično da glasamo o izvještaju Komisije, a poslije toga ćemo glasti o zaključku. Dakle, izjašnjavamo se o izvještaju Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o vazduhoplovstvu BiH. Ko je za? Konstatujem da je jednoglasno, dakle, svi prisutni su glasali za. Izvještaj Komisije je usvojen. Sa usvajanjem Izvještaja praktično je usvojen i Zakon o vazduhoplovstvu. 7 Sada glasamo o zaključku. Ko je za da domovi usvoje zaključak kojim se odobrava normativno-tehničko uređenje Zakona? Ko je za taj zaključak? Jednoglasno. Konstatujem 12 za. Zahvaljujem se. Ad.3. Prijedlog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja – drugo čitanje, predlagač Savjet ministara Svi smo dobili izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tri amandmana, koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon na 23. sjednici održanoj 20. novembra 2003. sa 16 amandmana. U današnjem drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Znači, dobili smo objedinjene amandmane i izjašnjavat ćemo se o svakom amandmanu pojedinačno. Ukoliko bude potrebno usaglašavanje oko pojedinih amandmana, predlažem da se prvo izjasnimo o svim amandmanima, a tek onda da obavimo usaglašavanje u skladu sa našim poslovnikom. Dakle, da pređemo sad na ove objedinjene amandmane na Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH. Prvi amandman, kojeg je podnio delegat Velimir Jukić, mislim da nema potrebe da čitamo pošto svi u pisanoj formi to imate. Evo, javlja se gospodin Šiljegović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Molim članove ovog visokog tijela Klub srpskih delegata traži pauzu deset minuta, iz razloga što su predlagači nekih amandmana imali razgovore sa predstavnicima Komisije za Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja. Konkretno, amandman gospodina Spasojevića trebao bi da doživi neku novu formulaciju. Ne želimo da to radimo individualno. Ima nekih sugestija od predlagača zakona i tražimo pauzu od 10 minuta, a da u toj pauzi usaglasimo to i sa ostalim klubovima. Hvala lijepo.
Dajem pauzu od 10 minuta, na zahtjev predsjednika Kluba, Srpskog kluba. [[PAUZA]] ... sjednicu. Očekujemo gospodina Limova još od danas prisutnih da nam se pridruži. Na samom početku želim apelovati na sve predsjednike klubova da ubuduće pokušaju pravilno procijeniti vrijeme pauze potrebne za usaglašavanje, kako bismo mogli biti korektni jedni prema drugima i prema predstavnicima sredstava javnog informisanja i 8 na tome ću naročito insistirati kad ja budem stvari predsjedavjaući ovog doma. A to je prvog juna iduće godine. Tad će biti sve demokratski onako kako ja kažem. Dobro, nastavljamo sa sjednicom. Pozivam gospodina Šiljegovića da, s obzirom da je tražio pauzu, da elaboriše.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Ja se izvinjavam zbog kašnjenja, ali poslije sjednice i pauze od 10 minuta Kluba srpskih delegata, na naš klub pozvani su predstavnici Kluba Bošnjaka gospodin Genjac i čovjek koji je danas mijenjao predsjednika Kluba delegata iz reda hrvatskog naroda gospodin Jukić i to je razlog zbog čega smo kasnili. Amandman broj I delegata Zorana Spasojevića je preformulisan i pozivam predlagača, jer je on jedini Poslovnikom ovlašten da predloži novi predlog amandmana broj I.
Zahvaljujem gospodinu Šiljegoviću. Gospodin Spasojević ima riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici dragi gosti, Pošto je moja prvobitna verzija amandmana bila da u članu VII da se dodaje novi stav, znači da direktor faktički ima još dva zamjenika to sam smatrao da je logično iz razloga što ima u tri konstutivna naroda i smatrao sam da sva tri od konstitutivnih naroda zauzme odgovarajuću svoju poziciju pri svakoj instituciji. Međutim, pojašnjenje koje mi je dao gospodin Jensen iz CFAO i ostalih iz OHR-a, rekli su da faktički ovaj amandman moj kršio bi duh ovog zakona, koji se zasniva na tome da ovdje predsjedavjaući, odnosno direktor uprave bude taj čovjek koji će, zaista rukovoditi da se dalje izrazim, oni su spustili to na dalje rasčlanjivanje uprava i uvjerili su me da pored ovog direktora postoje još pet značajnih funkcija u ovoj upravi i da bi se takvom raspodjelom u tim, to bi se od prilike smatralo kao pomoćnici direktora u slobodnom prevodu, mada to nije jasno tako i decidno rečeno, ja sam pristao na taj kompromis i ja svoj amandman I sam pristao da preformulišem i on bi sada glasio ovako. U članu 7. dodaje se novi član, novi stav 4. koji glasi: «Prilikom imenovanja rukovodećeg kadra vodiće se računa o nacionalnoj zastupljenosti. Dosadašnji stav 4. postaje stav 5. mislim da je ovo jedan kompromis, koji je povoljan i da za ovaj amandman možemo svi glasati, mada predstavnik Bošnjaka nije bio zato da se ovaj amandman usvoji. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Spasojeviću, 9 S obzirom da je pauza tražena upravo zbog ovog amandmana, mi smo odmah prešli na njega i ako smo preskočili amandman gospodina Jukića, ja vam se izvinjavam zbog toga. Dakle, predlažem da se izjasnimo o ovom modifikovanom amandmanu. Izvinjavam se, otvaram raspravu po amandmanu modifikovanom amandmanu gospodina Spasojevića.
Dakle, ja želim kazati da je svakako ovaj zakon o kome danas razgovaramo o indirektnom oporezivanju izuzetno važan i da očekujem da ćemo danas donijeti taj zakon u njegovom tekstu kako može ići dalje. Smatram ga jako važnim i mislim da je urađen veliki posao da smo došli do ovog trenutka. S druge strane, mislim da argumentacija koju je gospodin Jansen i ostali, koji su radili na ovom zakonu, a koja je pre... kolegi Spasojeviću oko rukovođenja ovom institucijom za indirektno oporezivanje u smislu jednog direktora i dva zamjenika vrlo jasna i da oko toga ne treba voditi polemiku. Ja se zahvaljujem gospodinu Spasojeviću na razumijevanju ovih argumenata, s druge strane želim kazati da njegov stv ili jasna poruka oko toga da rukovodna struktura i inače struktura institucije, koja će se brinuti za indirektno oporezivanje, po mom mišljenju, zaista mora biti napravljena tako da odražava nacionalnu strukturu u BiH, po pravilima i principima koji, inače, važe u BiH. Dakle, u tom smislu, ja podržavam pristup gospodina Spasojevića. Smatram da je sasvim utemeljen i da je jedini moguć, ne samo u ovoj instituciji, nego inače i u Vijeću ministara i u svim drugim državnim institucijama. Ipak, bih želio kazati sljedeće. S obzirom na činjenicu da se radi o tome da je već usvojen ovaj zakon na Predstavničkom domu, mislim da bi bilo dobro da pokušamo naći rješenje da ne usvajamo nove amandmane, naprosto, kako bismo smanjili razlike i što prije došli do konačnog teksta i možda bi bilo dobro, s obzirom da postoji već ovakva obaveza, kakvu je iznio ovdje danas gospodin Spasojević u ovom svom modificiranom amandmanu, da ovakva obaveza postoji po već postojećim zakonima i propisima, koji važe za institucije BiH. Možda bi bilo dobro da gospodin Spasojević razmotri, eventualno da ovaj njegov prijedlog amandmana bude jedan prijedlog zaključka, koji bismo kao Dom usvojili, naprosto radi toga da bismo dobili tekst oko koga ćemo se manje usaglašavati. Dakle, da zaključim. Potpuno mi je prihvatljiv princip o kome on govori u ovm amandmanu i ja taj princip u cjelosti podržvam. Ali smatram da je on već sadržan u drugim zakonima i drugim propisima za ponašanje državnih institucija i da se, naravno, mora provesti kao takav, ali bi bilo dobro da imamo što manje amandmana radi usaglašvanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću, prije nego što nekom drugom, eventualno dam riječ, želim da kažem da možemo u tom eventualno zaključku se izjašnjavati jedino ako se složi predlagač gospodin Spasojević. Koliko vidim, on ostaje,naravno pri svom amandmanu. Da li neko još želi govoriti u vezi sa, gospodin Genjac se javlja za riječ. Izvolite. 10
Poštovane kolege, uvaženo predsjedništvo, Naravno, ja neću oduzeti mnogo vremena, nastojaću što kraće da ovo kažem, držim, ipak, da ovaj zakon, koji je pred nama i koncept indirektnog oporezivanja, koji nudi ovaj zakon je značajna promjena u funkcionisanju ekonomskog prostora u BiH, sa očitom tendencijom da se, zaista, ustanovi jasna odgovornost i jasna efikasnost. Naravno, o prilikama u BiH mi uvijek moramo voditi računa i uvijek se vodi računa prilikom donošenja zakona, ali držim da neke formulacije i neke odredbe, koje su regilisane drugim zakonima i koje precizno propisuju na koji način se mora vditi računa o nacionalnoj zastupljenosti, nije potrebno voditi, zaista o svakom zakonu, pogotovo ako se radi o zakonu, kao što je Zakon o državnoj službi u institucijama BiH, koji je vrlo jasno odredio da struktura državnih službenika u državnoj službi okvirno odražva nacionalnu strukturu stanovništva BiH, prema posljednjem popisu stanovništva. Naravno, ovo se odnosi na cjelokupni sastav direkcije.Međutim, ja držim da je podjednako važna uloga onog inspektora na terenu kao i svakog rukovodnog kadra u ovoj službi koja se uspostavlja. Iz tih razloga i ja sam skloniji da formulacija, koja je predmet regulisanja u drugom zakonu vrlo jasno da nema potrebe da se ponavlja u ovom zakonu. Nisam čak sklon ni donošenju, pretjerano sklon donošenju zaključka o ovom pitanju, jer mislim da pitanje koje je zakonom riješeno nije nešto naročito potrebno da se reguliše zaključcima ovog doma. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Glasati o zaključku očigledno nećemo, jer predlagač nije pristao na to. Sada dajem riječ predlagaču, odnosno gospodinu Jugiću. Izvolite gospodine Jukiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Nema sumnje da jedan od vrlo bitnih zakona za BiH i njeno približavanje standardima zapadnoevropske unije ovaj zakon, ovo je jedan velikik orak naprijed u ostvarivanju uvjeta za donošenje zakona o PDV-u. Koliko je to bitno i važno, ja ću reći samo jedna podatak, a vjerujem da ga vi svi znate. Od tranzicijskih zemalja u Evropu u koje spada i BiH, samo BiH i još dvije zemlje nisu donijele zakon o PDV-u. A, evo, mi znademo i neke naše prognoze optimistične govore da bi mi mogli donijeti zakon o PDV- u i uvesti PDV tek negdje 2006. godine. Neke zemlje u našem bližem okruženju, na rukovođenju PDV-a u značajnoj mjeri su konsolidirale svoje proračune, ustabilile i uredile svoj fiskalni sustav. Tako je, kao posljedicu uvođenja PDV-a, došlo do značajnog povećanja državnih prihoda, a bez promjene poreznih stopa. To znači da je efikasnost ubiranja poreza povećana značajno, a 11 opet to znači da je prostor za korupciju, utaju poreza i kriminal značajno smanjen i zato ja smatram da je ovo vrlo, vrlo važan zakon. Međutim, isto tako smatram da određene popravde na ovaj zakon u formi amandmana su dobro došle. Ja podržavam amandman modificirani gospodina Spasojevića u tekstu u kojem ga je on maloprije iznio, jer smatram da je potrebno, ipak,precizirati da se u ovakvoj važnoj ustanovi upravi za indirektno oporezivanje u zakonu koji je zakon lekspecijalis za ovu upravu, navede da rukovodna struktura mora odražavati nacionalni sastav ili biti nacionalno izbalansirana. To je vrlo bitno. Zakon o državnoj službi rekao je da se mora odražavati taj balans nacionalne izbalansiranosti na razini ukupne organizacije. Međutim, bitno je da se on odražava i u rukovodnom sastavu. Ja sam neposredno prije ove sjednice obaviješten od gospodina Jensena da se planira o unutarnjoj organizaciji ove uprave imati čini mi se pet sektora, koji su, na čelu kojih će biti rukovoditelji ili direktori i sa direktorom, to će biti, znači, šest ljudi koji će biti ono najuže rukovodstvo ove važne upravne organizacije i smatram da je ovakav amandman gospodina Spasojevića potreban i da definira na dovoljno precizan način ono što želimo postići. Naš Ustav isto tako govori o ovoj problematici o ovoj materiji o opće odredbama u članku 9. međutim, govori samo da izabrani dužnosnici, a ipak ovi rukovoditelji ne mogu se svesti pod izabrane dužnosnike ili dvojbeno je da li mogu itd. Tako da smatram da ovaj amandman nije nimalo višak, nego da je potreban i da ga treba ugraditi. Ja osobno smatram da će i kod usuglašavanja imati se razumijevanja i od komisije iz onog drugog doma Parlamenta da se ovo, ovako modificirani i formulirani amandman usvoji. Ja sam sad malo govorio o Zoranovom amandmanu. Sad bih iskoristio priliku reći jednu rečenicu io svom amandmanu ako dopuštate predsjedatelju, da ne bih izlazio više puta za govornicu.
Samo izvolite.
Amandman je vrlo kratak i vrlo jasan. Dakle, predlaže se da se iza riječi «Federacija BiH i RS, Distrikt Brčko doda riječ: «kanton županija».Obrazloženje ja ću reći vrlo kratko. Županije imaju vrlo značajne obveze po Ustavu i po zakonima i one su obvezne finansirati policiju, pravosuđe, školstvo, kulturu, sport, dio socijalne politike, znači vrlo velike imaju obveze i ja mislim da ih je potrebno ovdje navesti da se raspodjela prihoda u prvomo vom, hajmo reći redu ili rangu odnosi i na županije. Ovo isto tako dodatno je razlog da sve općine i gradovi u našoj državi budu u ravnopavnom jednakom položaju, dakle, samo se oni ne nabrajaju od društvneo-političkih jedinica ili,ne znam kako bih nazvao organizacijskih jedinica u BiH. 12 Amandman kasnije broj II i broj III jesu samo replika ovog amandmana na tekst u člancima koji slijede, zapravo je, sad je samo o jednom amandmanu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Jukiću. Ja pitam sve prisutne delegate želi li još neko govoriti o amandmanu gospodina Spasojevića? Pošto nema prijavljenih, mi se, praktično možemo u ovom momentu izjasniti o amandmanu gospodina Spasojevića. Zbog demokratije uvažit ćemo primjedbu gospodina Genjca. Pitam predstavnika predlagača ima li potrebu da kaže par riječi.
GOSP.
Ja mislim da je stvarno nepotrebno ovi amandmani. Ja ću se posebno javiti na ove amandmane koje je Jukić. Što se tiče ovog korigovanog amandmana gospodina Spasojevića, nema potrebe, jer je drugim propisima kako je ovdje već naglašeno regulisana nacionalna struktura da mora biti zastupljena. A, obzirom da je, kako ste već obaviješteni pet pomoćnika direktora sa glavnim direktorom šest, znači tu će biti dva plus dva plus dva.
Zahvaljujem se. Sad možemo pristupiti glasanju. Ko je za modifikovani amandman gospodina Spasojevića? Konstatujem da je 8 za modifikovani amandman gospodina Spasjevića, da ga ne čitamo sad, ja ga i nemam modifikovanog ovdje, ali ga je interpretirao sam predlagač. Ko je protiv ovog amandmana? Protiv su 2. Ko je uzdržan? Uzdržan je 1. Konstatujem da je amandman gospodina Spasojevića modifikovani amandman usvojen. Vraćamo se sad na prvi amandman gospdina Velimira Jukića, pa zato što je gospodin Jukić već govorio o svom amandmanu u svom obraćanju po vašem amandmanu i otvaram rapsravu po amandmanu delegata Velimira Jukića, prvom amandmanu njegovom. U ime predlagača. Gospodin Kumalić. 13
Pa mislim, prije svega, ako se, zna se organizaciona struktura dražve. Da je federalno uređenje i da dražvu sačinjavaju entiteti i Distrikt Brčko. U članu 2. decidno je kazano pominju se entiteti. Prema tome, ne može se u isti rang dovoditi županija. To je prvi momenat zašto ovaj amandman treba odbaciti. Dalje, kad je u pitanju fiskalni suverenitet entiteta, onda u Federaciji Zakonu o pripadnosti javnih prihoda je, tim zakonom je dat finansijski suverenitet entitetima. Znači, to je, uređuje se raspodjela javnih prihoda između entiteta, županije federalnim entitetskim zakonom. Prema tome, nema potrebe narušavati ovaj koncept zakona, ubacivati uopšte u zakon županije. To je potpuno suvišno. Mislim ja mogu dosta detaljno ovo obrazlagati, ali smatram da je to potpuno nepotrebno.
Zahvaljujem se predstavniku predlagača gospodinu Kumaliću. Mi smo zaista imali dosta vremena i dosta se govori o ovom zakonu i imali smo vremena da se izfermentira u našim glavama, tako da je upravu gospodin Kumalić kad kaže da i on smatra da ne treba previše eleborisati po ovom pitanju. Da li se neko javlja za riječ o amandmanu, prvom amandmanu gospodina Jukića. Čuli smo predstavnika predlagača, dakle možemo dati na glasanje. Ko je za amandman I delegata Velimira Jukića? Konstatujem da je 7 delegata za ovaj amandman. Ko je protiv amandmana gospodina Jukića? Imamo 3 protiv. Ko je uzdržan? - Dva Dakle, konstatujem da je amandman I gospodina Jukića usvojen. Prelazimo na amandman II delegata Velimira Jukića. Otvaram raspravu po amandmanu II. Znači praktično gospodin Jukić je to sam elaborisao. Čuli smoi predstavnika predlagača gospodina Kumalića. Da li neko želi govoriti još nešto. Znamo da je vezano, to je rekao gospodin Jukić. Dakle, mogu dati na glasanje. Ko je za amandman II gospodina Jukića? Imamo 7 za Ko je protiv? Tri Uzdržana? Dva je li Pošto je duh amandmana isti pretpostavljam da će glasanje i za ovaj treći, konstatujem da je usvojen, dakle, drugi amandman gospodina Jukića. 14 Slijedeći amandman koji je na redu, to je četvrti amandman delegata Zorana Spasojević. Otvaram raspravu. Želi li neko govoriti od delegata, ili ispred predlagača ili predlagača zakona. Pošto se niko ne javlja za riječ, dajem na glasanje. Ko je za četvrti amandman gospodina Zorana Spasojevića? Na petoj stranici prvi. Na petoj stranici, pardon to je kod mene, pardon. Konstatujem da je 5 za. Ko je protiv amandmana Zorana Spasojevića? 3 su protiv. Ko je uzdržan? 4 uzdržana. Nema entitetske većine. Da, ide usaglašavanje Kolegijuma, ali pošto smo se dogovorili čini mi se na početku ove tačke dnevnog reda ako bude još ovakvih primjera, na kraju ćemo usaglašavati. Dakle ovo ide na usaglašavanje. Nastavljamo znači sa slijedećim amandmanom, to je treći amandman delegata Velimira Jukića. Otvaram raspravu po ovom amandmanu. Pretpostavljam da neće biti kao što vidim niko se ne prijavljuje zbog istog duha u sva tri ova amandmana, gospodina Jukića i dajem na izjašnjavanje odnosno na glasanje. Ko je za treći amandman gospodina Jukića? 7 za Ko je protiv trećeg amandmana gospodina Jukića? 3 Uzdrža 2 je li? Imamo istu priču kao u prethodna dva amandmana. Mogu konstatovati da je treći amandman delegata Velimira Jukića usvojen. Prelazimo na peti amandman gospodina Zorana Spasojevića. I otvaram raspravu. Evo javlja nam se gospodin Šiljegović.
Ne, izvinjavam se po slijedećem amandmanu, izvinjavam se.
Dobro, odustaje. Da li se još neko javlja za riječ? Predlagač zakona, predlagač amandmana, delegati, niko ne želi govoriti. 15 Dakle, možemo se izjasniti o amandmanu V gospodina Spasojevića. Ko je za? 5 za, Ko je protiv? 3 su protiv, Ko je uzdržan? 4, Ponovo, pošto nema entitetske većine dakle, i ovaj amandman će ići na usaglašavanje na Kolegijum. Sad ide, na redu je treći amandman delegata Zorana Spasojevića. Otvaram raspravu. Gospodin Boško Šiljegović, izvolite, poslije njega gospodin Spasojević nek se pripremi.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Klub srpskih delegata, smatra sledeće. Komisija za donošenje ovog Zakona za indirektno oporezivanje, u čijem sastavu su bili ministri, eksperti i predstavnici međunarodne zajednice je u formi nacrta ovog zakona Vijeću ministara ili Savjetu ministara, dostavila 4 sledeća regionalna centra, Sarajevo, Banja Luka, Mostar i Brčko. Savjet ministara u formi predloga zakona je Predstavničkom domu dostavio zakon sa sledeća 4 regionalna centra; Sarajevo, Banja Luka, Mostar i Tuzla. Desila nam se situacija da je Predstavnički dom pomenuti zakon usvojio u prvom i drugom čitanju sa sledećim centrima; Sarajevo, Banja Luka, Mostar, Tuzla i Brčko. Iz tih razloga, gospodin Spasojević i Klub delegata srpskog naroda, predlaže još jedan centar, a to je centar Bjeljina. Spremni smo povući predlog amandmana u varijanti da se to vrati na izvorni predlog Komisije za donošenje ovog zakona. Dakle, centri Sarajevo, Banja Luka, Mostar i Brčko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Šiljegoviću. Koliko je meni poznato mislim da nije moguće doći sad do ovakve transformacije. Pozivam gospodina Spasojevića koji se javio sledeći za riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Ja sam podnio ovaj amandman, smatrajući da ovi centri koji su ovdje nabrojani Sarajevo, Banja Luka, Mostar i Tuzla imaju već određene svoje institucije regionalne koje ih čine gradovima. Pošto je Bjeljina u posljednjem periodu, jedan od gradova koji tako brzo raste da za možda za 5-6 godina da će biti drugi grad odmah poslije Sarajeva, smatrao sam da ako ne možemo da dobijemo ni jedno sjedište Uprave, da je logično kao 16 jedan od razvijenih centara u BiH, da dobijemo jedan od regionalnih centara da smo na takvom položaju gdje pokrivamo 2-3 granice, sa 2-3 susjedne države i da bi ovaj centar uz odluku Skupštine opštine koja je izašla u susret i koja je podržala ovaj moj amandman i rekla da će stvoriti sve uslove da ovaj regionalni centar zaživi, ako ne danas odna već sutra. I, smatram da ovaj regionalni centar ima svoje opravdanje u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Zahvaljujem predlagaču ovoga amandmana, gospodinu Spasojeviću. Izvinjavam se gospodine Spasojević, pošto je šef vašeg kluba gospodin Šiljegović izašao s jednim prijedlogom, taj prijedlog jedino je validan ukoliko ga vi kao predlagač iznesete.
Ja mislim da je ovo što je gospodin Šiljegović rekao da ovo nije u ovoj fazi moguće da je mogućte tek u komisijskoj fazi kada se bude formirala komisija jednog i drugog doma i da je tek u toj komisiji moguće to uraditi.
Dobro, zahvaljujem gospodine Spasojeviću. Ko se još javlja za riječ po ovom amandmanu. Gospodin Kumalić ispred predlagača zakona, izvolite.
Polazeći od činjenice da je glavni cilj ovoga zakona jedinstven ekonomski prostor, da on ne poznaje entitetske granice i da je na principu benefit kost-a, znači da itekako treba voditi računa o troškovima. Sad je u toku reforma javne potrošnje i treba unaprijed vidjeti. Čak kad je radila Komisija i 4 centra su malte ne suvišna, ali da bi se zadovoljili svi kriteriji, prije svega ekonomski prihvatilo se da budu ta 4 centra, čime se vodilo Ministarsko vijeće kad je za filijale odredilo Banja Luku, Sarajevo, Mostar i Tuzlu. Prema tome, dodavanje dalje centra poremetilo bi osnovnu koncepciju i doprinjelo bi značano poskupljenju samih troškova, što u svakom slučaju nema potrebe. Ponavaljam, ove filijale ne poznaju entitetske granice i to je na tom, konceptu se zasniva i zakon.
Zahvaljujem se gospodinu Kumaliću, ali evo ja ću se vratiti na ovo što je predložio gospodin Šiljegović u komisijskoj fazi usaglašavanja, amandman se u cjelosti može ili usvojiti ili odbaciti. Nema tu popravke. 17 Gospodin Genjac se javlja za riječ, izvolite.
Poštovane kolege, u ovom važnom zakonu, ovo je jedno od važnijih pitanja. Ja se ne bih mnogo vraćao u hronologiju i povjest nastanka ovog zakona, osim da istaknem kad je već pomenuto neke poćetne verzije, da je primarna verzija ovog zakona bila jedinstvena ekonomska zona BiH i jedan centar Uprave za indirektno oporezivanje. To je bila primarna verzija. Naravno, u nastojanju da se postigne kompromis, do kompromisa se je dolazilo, razgovaralo se o različitim opcijama, ono koliko mi kao poslanici i delegati znamo. I ja koliko vidim, u nastojanju da se uspostave ovi centri, nije bio kriterij entitetskih granica, jer ovo nije sistem koji funkcionira unutar entiteta. Ovo je sistem koji funkcionira na prostoru BiH, a u interesu i BiH i entiteta. Dakle, nisu bili ti kriteriji. Kriterij je bio prije svega adekvatna geografska zastupljnost, pristupaćnost poslovnih ljudi tim centrima i mislim da je predloženim rješenjem, na način kako je ono dostavljeno iz Vijeća ministara, ostvarena ta ambicija na način da su 4 centra prilično ravnomjerno pokrili geografsko područje BiH i omogućile realizaciju te ambicije da bude ravnomjerna dostupnost tih centara na prostoru BiH. Mislim da dodavanje novih centara i novih područnih ureda, ne ide u prilog funkcionisanja ovog zakona, ne ide u prilog ostvarivosti onih ciljeva koje za ambiciju ima ovaj zakon. I na karaju, mislim da nije ne zanemarivo i nije nevažno da pomoć EU u iznosu od 15 miliona eur-a, dovodimo u pitanje povećavanjem tih centara i tih ureda. Dakle, direktno i vrlo jasno, moramo naglasiti da povećanjem broja centara znači ukidanje mogućnosti da se dobije pomoć za funkcionisanje ovog sistema, iz jasnih razloga što otvaranje novih ureda i te kako povećava troškove. Mislim da niko nije spreman da ulazi u tu avanturu i zato mislim da ne bi trebali kao Dom bez obzira kako je drugi Dom se izjasnio ulaziti u eksperimente. Mislim da bi trebali ostati pri onome što je Vijeće ministara ponudili i Komisija za izradu zakona, a to su 4 centra. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. Da li još neko želi govoriti o trećem amandmanu gospodina Spasojevića. Zaključujem raspravu i dajem na glasanje. Ko je za treći amandman gospodina Spasojevića? Ko je protiv ovog amandmana? Protiv je 6 je li. Ko je protiv amandmana gospodina Spasojevića? 6 Uzdržan? 1 Da, više je protiv i ovaj amandman nije usvojen. 18 Prelazimo na sledeći amandman, to je drugi amandman delegata Zorana Spasojevića. Otvaram raspravu. Već je u prethodnim raspravama čini mi se bilo govora i o ovom amandmanu. Pošto se niko ovaj, ne javlja za riječ, ja dajem na izjašnjavanje. Ko je za drugi amandman gospodina Spasojevića? 5 je za, Ko je protiv? 6 je protiv, Ko je uzdržan? Konstatujem da ovaj amandman nije usvojen. Šesti amandman delegata Zorana Spasojevića. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Gospodin Spasojević, predlagač ovog amandmana.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Smatrao sam da ovaj amandman ima svoje mjesto u ovom zakonu jer on decidno govori da će nakon svake godine završeni rad ove uprave revizorske kuće BiH odnosno entitetske izvršiti reviziju poslovanja ove uprave, jer u integralnom teksu odnosno u tekstu koji je predložen od Savjeta ministara stoji da će u narednih 5 godina reviziju izvršiti jedna od stranih znači angažovat će se jedna od stranih kuća, tako da smatram da je naša revizija BiH dovoljno osposobljena, da je dovoljno neutralna i da treba kao i za sve institucije i za instituciju Predsjedništva i za instituciju Parlamenta, Savjeta ministara, svih ministarstava da nakon svake navršene godine da se izvrši revizija poslovanja i ove uprave. Hvala.
Zahvaljujem se predlagaču amandmana, gospodinu Spasojeviću. Da li još neko želi govoriti o ovom amandmanu. Gospodin Halid Genjac, izvolite.
Poštovane kolege, Ja mislim da ovdje u svaku, u najmanju ruku treba pojašnjenja nekih, barem meni. U izvornom tekstu, član 35. zakona kaže – da će u periodu od 5 godina, nakon stupanja na snagu ovog zakona, Odbor će angažovati usluge vanjskog profesionalnog tijela koje će izvršiti godišnji pregled rada Uprave, kao ispitivanje, prikupljanje raspodjele prihoda koje vrši Uprava. 19 Ovaj postupak se provodi uz punu saradnju javnih revizorskih institucija BiH, Federacije i RS. Po isteku petogodišnjeg perioda Odbor odlućuje o tome da li da nastavi sa postupkom iz prethodnog stava. Troškovi vezani za vanjsku reviziju se podmiruju iz budžeta Uprave. Svi izvještaji koji budu profesionalno, koje izda profesionalno tijelo dostupni su javnosti. Dakle, ovdje naglašava znači, u periodu od 5 godina, da će vanjska profesionalna tijela ili stručnjaci uz punu saradnju entitetskih, odnosno revizorske institucije BiH i entitetskih revizorskih institucija obaviti tu reviziju, da to postoje određeni troškovi koji će podmiriti budžet Uprave, i da će ovo što sad čine revizorska kuća biti dostupno javnosti. Amandman predlaže da se za svaku, dakle ovo sve da ostaje i onda da se u novom stavu doda da će za svaku navršenu godinu od stupanja na snagu ovog zakona izvršiti se revizija poslovanja Upave od strane revizorskih kuća BiH, revizija RS i Federacije BiH. Dakle, barem 3 nejasnoće ovdje za mene postoje. Ako kaže da će za svaku godinu izvršiti se revizija od strane revizije BiH i revizije instistucij.. ovdje dakle nije više saradnja revizorskih kuća entiteta i BiH, nego revizija institucije BiH i entiteta postavlja se pitanje čija je starija ta revizija, jer to su konačne, to je revizija entiteta i revizija BiH. Ko će gdje izvršiti reviziju. Gdje će entitetske revizorske kuće a gdje revizorske kuće BiH odnosno da li je moguće ovako nejasnu formulaciju osigurati da se u jednoj formulaciji navodi da će nekoliko kuća vršiti reviziju. To je jedno pitanje. Drugo pitanje, revizija kao što se vidi podrazumjeva i određene troškove koji nisu zanemarivi. Revizija od strane revizorske institucije BiH, revizorske institucija entiteta, ko će pokriti te revizorske troškove. Da li će i tu budžet Uprave sve ove revizije i entitetske i reviziju BiH pokriti. I na kraju, kako to ostvariti da to funkcionira u smislu da se ovaj, postigne ova namjera koja je postignuta. Mislim da ovdje i predlagač amandmana, i predlagač zakona treba da se izjasne da li je odnosno da daju odgovore koji nude rješenja za ove neke dileme koje mislim da su osnovane. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Upravo se javio predlagač amandmana gospodin Spasojević, izvolite.
Ja se izvinjavam što se ponovo javljam, ali gospsodin Genjac mi je kao predlagača amandmana postavio dva konkretna pitanja i ja želim na njih da odgovorim, a i usput da mu kažem da gospodine Genjac a i svi vi drugi delegati, ova revizija koja će biti organizovana sa strane, ona će mnogo više da košta. Ona će, jedna ta revizorska, jedan taj revizorski akt, odnosno jedna ta revizorska radnja, jedna revizija koja će se 20 izvršiti u toku godine, koja se bude angažovala sa strane, koštaće kao što košta za čitavu godinu, koliko izdvaja budžet za reviziju BiH. Što se tiće ovoga zašto baš revizije i RS i Federacije. Pa smatrao sam da reviziju ne mora uvijek da vrši i nema dovoljno, nema toliko dovoljno revizora da mogu sa nivoa BiH izvršiti sve. Smatrao sam da centar u odnosno centar koji funkcioniše, evo primjera radi u Banja Luci, zašto mu ne bi reviziju izvršila revizija iz Federacije ili centar iz Mostara ili Sarajeva. Zašto mu ne bi reviziju izvršila revizija iz RS da se to malo ukrsti, da a to, to je u redovni, znači to su redovni budžetski potrošači i revizija Federacije i revizija RS a i revizija BiH, da ne istiskuje troškove nikakve, nego samo istiskuje troškove, ovo što će biti angažovano sa strane u roku od 5 godina i to će biti najskuplje gospodine Genjac.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Gospodin Kumalić ispred predlagača zakona Savjeta ministara.
Ma mislim da ne bi trebalo praviti dileme, jer što će biti neutralna odnosno strana revizija, obzirom na složenost ovoga problema i da je u pitanju raspodjela 70% javne potrošnje. Drugo, ovo je nelogično i ne može se prihvatiti da ovaj, entitetske revizije vrše reviziju državne institucije. Međutim, da malo pojasnim. Sad je u toku pripremljen je Zakon o računovodstvu i reviziji, kojim će biti regulisana nadležnost, a taj je zakon stariji za ta pitanja revizije, tako da ne možemo to u ovom zakonu i mislim da je ovaj prijedlog kako je predlagač zakona dao, da je sasvim formulacija zadovoljavajuća. I ja bih molio ovoga predlagača amandmana da odustane od ovog amandmana. Stvarno nema svrhe, jer je već ovim zakonom predviđeno da će revizije usko sarađivati. Ja ne bih prejudicirao kakva će rešenja kad se usvoji Zakon o računovodstvu i reviziji sve donijeti.
Zahvaljujem se gospodinu Kumaliću. Gospodin Jukić se javio za riječ.
Formulacija koja je predložena u članku 35. za mene nije sasvim dobra, jer ona isključuje mogućnost da reviziju vrši domaća revizorska kuća. A uključuje kako ovdje piše punu suradnju javnih revizorskih institucija BiH. Ja smatram da ovo nije dobra formulacija, nisam sasvim siguran da je sve najspretnije formulirano u amandmanu 21 gospodina Spasojevića, ali podržavam osnovu ideju i zamisao ovog amandmana, a to je da reviziju i u prvih 5 godina i inače vrše i domaće revizorske institucije. Ja mislim da je to dobro rešenje, a ono ne isključuje i mogućnost da reviziju vrši i strana revizorska kuća. Dakle, ja smatram da bi bilo dobro da u ovoj intervenciji, amandmanu gospodina Spasojevića postignemo mogućnost da reviziju vrši i domaća revizorska institucija ili institucije. I utoliko ja podržavam ovaj Zoranov amandman, uz moguće da treba eventualno neka sitna popravka u amandmanu ali da ostane smisao koji sam rekao. Mislim da je to bila i osnovna zamisao i gospodina Spasojevića.
Zahvaljujem se kolegi Jukiću. Gospodin Ćengić.
Kad je u pitanju rasprava o ovom pitanju, ja ću reči vrlo jasno da definicija ponuđena u članu 35. zakona je konfuzna, nejasna i da se očito radi o nekoj vrsti političkog ustupka. Neću biti zlonamjeran, ali ću postaviti pitanje je li to stvarno, jesmo li došli stvarno u situaciju da vjerujemo entitetskoj kući jednoj a ne drugoj, ili eventualno čak nekon nacionalnoj instituciji za reviziju a ne nekoj drugoj. Ja ću biti vrlo jasan kad je u pitanju revizija, ja želim da vjerujem isključivo stručnjacima. I uopće ne smatram da je bitno da li dolaze iz ovog ili onog entiteta, iz ovog ili onog naroda. Drugo, smatram da je izuzetno važno pitanje vršenja revizije, kontrole rada ove ustanove i oko toga se potpuno slažem sa svim kolegama koji su motivirani upravo tim da se traži jedno rješenje. Iz razloga kojeg sam rekao smatram, da ova druga rečenica u članu 35. ovaj postupak se provodi uz punu saradnju javnih revizorskih institucija BiH, Federacije i RS, smatram da je nejasan, da je višak i da zapravo komplicira čitav proces. I to je ono na što sam rekao da se odnosi vjerovatno neka vrsta političkog kompromisa. Gospodo, ako idemo prema tome da imamo jednu instituciju na nivou na kome je i predložena ovim zakonom, ako već postoji toliko institucija na nivou BiH, ako postoji Parlamentarna skupština BiH, ako postoji Vijeće ministara BiH i ako postoji revizorska kuća koja vrši reviziju tih institucija, onda ne razumijem zašto smo tako nervozni kad je u pitanju kontrola rada ove kuće, a ne kontrola trošenja novaca u Vijeću ministara Parlamentarnoj skupštini nećem trećem. Imam i odgovor. Vjerovatno zato što se smatra da će ovdje biti puno više para, pod broj jedan, dakle da će prolaziti više para nego što prolazi kroz državni budžet, i drugo, zato što su to novci koji treba da ulaze u ovu instituciju i da ponovo izlaze da se raspoređuju okolo, pa da ne bi bilo nepravde. Sve je to jako važno i potrebno je da se to 22 radi profesionalno. Da se radi u skladu sa odnosno sa zakonom i propisima, i da ne bude prekršaja. Da zaključim, ne smatram da je garancija čestite revizije to, što bi tu reviziju uradila neka revizorska kuća entiteta, ne smatram. Kao što ne smatram da nije obavezno zato što bi to uradila revizorska kuća BiH, to će biti sigurno uredu. Dakle, apsolutno ne dajem nikakvu prednost nikome, ali ne smatram da treba uvoditi ovaj princip. Drugo, postavljam vrlo otvoreno pitanje, zašto nam treba da uvodimo ovaj entitetski princip kontrole državnih institucija samo ovdje, a ne i drugdje. I treće je, šta to znači, u organizacijskom u hijerarsijskom smislu, šta to znači, ko je kome subordiniran. Čiji će izvještaj biti validan. Na osnovu kog će se izvještaja donositi odluke i povlačiti potezi. Je li to sad znači da naprosto kad radimo u zajedničkoj instituciji, ne vjerujemo jedni drugima, pa ćemo slati sada ....Ja mislim da takvu vrstu nervoze i takvu vrstu pristupa ne trebamo imati, jer ga nismo imali ni u jednoj drugoj instituciji. Nema potrebe ni za ovu. A kad je u pitanju ova formulacija u prvoj rečenici člana 35. – Odbor će angažovati ili angažiatu usluge vanjskog profesionalnog tijela da izvrši godišnji pregled rada Uprave, kao i ispitivanje prikupljanja i raspodjele prihoda, koje vrši Uprava. Molim vas ako ja tumačim ovu rečenicu, onda ovo – usluge vanjskog profesionalnog tijela, za mene ne znači stranog, inozemnog dakle tijela koje nije iz BiH. Ja uopće ne čitam tako. Za mene ovo – vanjskog tijela, znači nekog tijela koje nije revizorska kuća BiH, koja vrši reviziju institucija BiH ili instituciju reviziju institucija entiteta.Dakle, ona je vanjska u tom smislu, a to normalno za mene jeste i može biti domaća revizorska kuća. Čak može biti konzorcij revizorskih kuća. Istina, istina ovo sve što sam mi razgovaramo postaće bezpredmetno sa jednim drugim argumentom, a on glasi ovako – ako se zaista pojave indicije, da postoji neprofesionalnog, lošeg ili protuzakonitog poslovanja. Nema nikakve dileme da ćemo biti eksponirani. Ponavljam, nema nikakve dileme da ćemo biti eksponirani međunarodnim finansijskim institucijama, koje će od nas tražiti da se provede takva i takva revizija i najvjerovatnije nam čak i predložiti revizora, ili kriterije za revizora koji će biti upravo ti međunarodni standardi i vjerovatno strani revozori. U tom smislu, smatram da je ova polemika dobra zbog činjenice da trebamo voditi kontrolu, voditi računa o reviziji, voditi računa o kontroli poslovanja. Apsolutno se oko toga slažem s vama, ali smatram da treba ovome pristupiti na slijedeći način. Treba tražiti da reviziju ove institucije vrši državna revizorska kuća i da izvrši jedna ili konzorcij revizorskih kuća za koje nadležni organ bilo ovaj odbor ili eventualno Vijeće ministara utvrdi da je potrebno u datom slućaju. Sve ostalo, dakle, svako dalje politiziranje po mom mišljenju je nepotrebno, neutemeljeno i nema nikakvoga razloga da politiziramo o ovom slučaju ako nismo politizirali u budžetu ovaj, i u vezi sa budžetom institucija BiH. 23 Ja se nadam da smo se oko ovoga razumjeli i ja ću biti vrlo jasan. Kad bih ja formulirao ovaj član, ja bih ga drugačije formulirao, ali sada s obzirom na činjenicu da smo u ovom stepenu izjašnjavanja o zakonu, ja smatram da treba podržati ovako rješenje, kakvo je predviđeno u ovom članu. Izostaviti amandman na ovo sada, a vjerovatno u nekom razumnom roku možda u narednih godinu dana uraditi izmjene i dopune zakona koje bi ovo pitanje pojasnili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Za riječ su se javili gospoda Radović i Radovanović. Radović prvi.
Gospodo, predsjedavajući, uvežene kolege, dame i gospodo, Sigurno da je definicija ili formulacija člana 35. nejasna i ona se može tumačiti na razne načine, a to se vidi iz naših diskusija da svaki na svoj način je razumije, pa imam potrebu da ja kažem kako sam ja razumio ovaj član 35. Ovdje prvo što hoću da napomenem da mi smeta da smo u zakonu iskazali nepovjerenje prema domaćim revizorskim kućama i rekli 5 godina će nas kontrolisat stranci. Je li to mi ne vjerujemo nama, pa kažemo dakle, nepovjerenje već unaprijed međuentitetsko, međunacionalno, neprofesionalno smatramo da će biti i kažemo 5 godina. Ja se odričem toga, neću da određujem niti bih određivao koliko je to godina, nego po ukazanoj potrebi i stvarnom stanju, a cijenimo da smo tamo dali velika ovlaštenja Odboru i da Odbor treba da cijeni kad će i na koji način pozvati odgovarajuću revizorsku kuću. Kako sam razumio ovo uz saradnju sa revizorskim kućama BiH, Federacije, RS, pa mi kao što imamo svake godine izvještaj revizije svih institucija BiH, odnosno Federacije i RS, tako će biti i ova institucija podložna godišnjoj reviziji domaćih revizorskih kuća i podrazumjeva se da će neka strana institucija koristiti te izvještaje ujedno i kontrolu revizije domaćih institucija da bi uvidila i našla stanje revizije. I zato moja primjeba, znači ne ograničavati vrijeme i koliko ćemo to koristiti stranih, možda ćemo i 10 i 15 godina, ili ćemo možda stalno, trajno tražiti, biće nam ekonomski opravdana i politički prihvatljiva. I zato je ne ogranič..šta ćemo šeste godine, šeste godine ćemo pitati Odbor hoče li ini neće, i zato sam ja da samo možda u preformulaciji amandmana ovo 5 izostavimo i da ostavimo Odboru da razmatra, a ovo saradnja, pa normalno da će biti svake godine revizija. Nećemo valjda zakonom izostaviti da samo ova uprava nema reviziju, jer sve ostale su podložne reviziji i biće revizija. Toliko i hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Radoviću. Gospodin Radovanović. 24
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo, Mi sad raspravljamo na široko iako smo već na amandmanu, tako da je malo stvari koje možemo promijeniti. Možemo samo amandman usvojiti ili ne usvojiti, ali pošto svi iznose svoje mišljenje, da i ja iznesem svoje mišljenje. Član 35. se fino u podnaslovu stoji – spoljni pregled, znači član 35. se odnosi samo na spoljni pregled, i moje mišljenje je da nije loše što se je to regulisalo ovim članom, s tim što po meni, period od 5 godina možda je trebao da bude kraći na 3 godine, ali to sad ne možemo promijeniti. Znači poslije 3 godine da se odlučuje da li da se dalje nastavi spoljna kontrola ili ne. A unutrašnja kontrola biće regulisana zakonima o unutrašnjoj kontroli o reviziji u BiH, što ne isključuje znači redovnu godišnju, dvogodinju kontrolu unutrašnjih revizorskih kuća. Znači, spoljni pregled po meni je jedino diskutabilno da li na 5 godina ili poslije 3 godine da se odlučuje, ali to ne možemo sad mijenjati. Ovaj amandman se odnosi na unutrašnju kontrolu i mislim da možda ne stoji u ovom članu 35. Eto toliko.
Zahvaljujem doktoru Radovanoviću. Gospodin Velimir Jukić.
Za mene je ovdje dilema, je li ovaj vanjski dakle to sam i maloprije rekao u svom govorenju, ponoviću to. Dakle, za mene odnosno meni to nije jasno iz ovog teksta zakona, je li vanjski pregled ovih 5 godina isključuje reviziju, to nigdje ne piše da nije, ali ja ne znam jeli ili nije, dakle da li isključuje ili uključuje reviziju domaćih revizorskih kuća. Ako je ne isključuje, onda je formulacija može proći, međutim ja nisam siguran da je uključuje, ili je dovoljna sama kako ovdje piše, ne dovoljna sama nego ovdje se samo spominje da će angažirati usluge vanjskog profesionalnog tijela da izvrši godišnji pregled rada Uprave itd. Dakle, ako ovo uključuje normalnu reviziju domaće revizorske kuće, onda ovo može ostati, ako to nije uključeno onda to treba uključiti na način kao što je to predložio gospodin Spasojević.
Zahvaljujem se gospodinu Jukiću. Gospodin Kumalić. Zamolio bih tišinu.
Upravo je dodatno tumačenje gospodine Jensen rekao, ja sam od prilike u prvih pet godina, vanjsku reviziju se uključuje radi povjerenja, obzirom na našu situaciju. Ovo što je Jukić govorio, to ne isključuje da Uprava angažuje i domaću i da se radi redovna revizija. Inaće revizija vama za obavjest radi se najmanje jednom godišnje. Znači pored 25 ove što će Uprava će ili Ministarsko vijeće praktično odlučivati i biće u svakom slućaju prisutna i domaća revizija. A ovo je samo radi povjerenja u prvi 5 godina da se eventualno koristi vanjska revizija.
Molim vas gospodine Spasojević imaćete priliku da govorite.
Ne to se podrazumjeva, mislim podrazumjeva se i domaća revizija.
Prvi se javio za riječ Radovanović, prednost ima Spasojević, izvolite.
Gospodine predsjedavajući i kolege poslanici, Ja ne isključujem ovu stranu reviziju uopšte. Znači ja priznajem da u roku od 5 godina mogu da angažuju stranu reviziju ako smatraju, ali smatram da je u ovom zakonu nejasno rečeno da li će se vršiti svake godine. Ja sam to decidno rekao da će se nakon svake navršene godine izvršiti se revizija naših revizorskih kuća i ništa drugo nisam rekao.
Gospodin Radovanović, pa gospodin Čngić.
Samo kratko da pojasnim ovo. Po meni se ne podrazumjeva unutrašnja revizija a ovim članom se reguliše strana revizija. Stranu reviziju može da angažuje onaj, institucija. Vi ste rekli da će sad institucija, odnosno Uprava angažovati domaću reviziju. Oni neće nju angažovati, ona će se sama angažovati. Po zakonu je obavezna da vrši reviziju institucija kao što vrši reviziju ministarstava. Oni će morati da vrše reviziju i Uprave za oporezivanje. Po zakonu će biti obavezni. Prema tome, ne vidim nekog velikog razloga da ovim zakonom ponovo je obavezujemo da radi revizija, ne isključuje ali eto ona će biti
Pa to i jeste problem ako ne može, pa upravo je to problem. Ja se zalažem da može i domaća a da treba i strana.
Evo predlagač uvijek ima prednost, evo gospodin Kumalić izvinjavam se gospodine. 26
Mislim sad smo sve dileme otklonili. I domaća revizija će vršiti redovno godišnje kontrole i to se podrazumjeva i stvarno nema potrebe da mijenjamo ovdje bilo šta.
Gospodin Čengić
Bilo bi jako dobro da se dogovorimo, bilo bi jako dobro da se dogovorimo na kom jeziku je pisan ovaj zakon. Oprostite, vrlo jasno. Dakle, ja stvarno ne znam na kom jeziku je ova verzija koju ja imam, ali dopustite da ja još jedan put pročitam samo dio člana 35. u kome se kaže – Odbor će angažirati usluge vanjskog profesionalnog tijela koje će vršiti godišnji pregled rada. Vanjskog profesionalnog tijela. Ako je to u engleskom internl end eksternl onda su stvari vrlo jasne. Mi znamo da u bankama postoji obaveza dakle, propis da svaka banka ima zaposlenog revizora koji prima plaću u banci i vrši svaki dan svoj posao, dakle reviziju i da banka uz to ima obavezu da godišnje jedan put pribavi izvještaj revizorske kuće koja dakle nije zaposlena u banci, nego izvan banke. Ako mene pitate za tumačenje a Parlament je uvijek jedan od najvažnijih tumača zakona, ja ću sutra ovaj zakon tumačiti da se on odnosi na revizorsku kuću koja nije državna, ali nije izvan BiH nego je revizorska kuća iz BiH. Ja dakle u ovom tekstu zakona, oprostite gospodo u ovom tekstu zakona ne vidim nikakav argument u varijanti koju jačitam, verziji koju ja čitam da je to revizorska kuća izvan BiH. Dakle, to u ovom tekstu koji ja čitam ne piše. Ako se misli onda treba da piše. Molim vas ja ne govorim nikakav drugi jezik nego ovaj koji govorim, ako se misli, treba da piše. Ovo što ovdje piše ne znači to. I dakle traži jedno debelo raspravljanje i diskusiju i obrazlaganje. U našem jeziku vanjsko ovdje u ovom kontekstu znači nešto što nije revizija institucija BiH. To je to, a sada da li će ona biti domaća ili strana, recite _________: [[nije uključen mikrofon]] Vrlo lako, povezaću na slijedeći način. I entiteti imaju svoje revizorske kuće, koje vrše reviziju entitetskog poslovanja entitetskih institucija, molim vas ja to razumijem na ovaj način. Dakle, i entiteti imaju svoje revizorske kuće, one koje su uspostavljene za reviziju entitetskog poslovanja i sada onaj ko radi reviziju ovakve kuće kao što je ova uprava ili Direkcija za indirektno oporezivanje, vjerovatno će imati potrebu da pogleda rezultate tamo, da uporedi, da vidi nalazi itd. jer mu se možda mogu pojaviti vrlo važni podaci tako kojih nema ovdje. Zato on i vrši tu reviziju. A sada, za mene je sve ono što je vanjsko i iz spoljne, je sve ono što nije revizija dakle, revizija BiH ili revizija entiteta. 27 Spoljno je u odnosu na to, a ne izvan BiH kao države. To je za mene, ja tako tumačim to. Ovo drugo dakle za mene ne isključuje mogućnost da ovaj odbor jednog dana kaže ima ovdje dobra kuća sjedi u Banja Luci, bavi se revizijom, ona će vam uraditi to. Drugi put će neko reći da treba da ovaj .. da to uradi ili neko slićan tome ko se u to razumije, pa će ga uzeti s vana. Za mene je ovo ovdje uopće ne znači da je to neko izvan BiH ili iz BiH, nego je izvan institucija. Eto oprostite na tome. Zato pazite gospodine Spasojeviću. Vrlo je moguće da vi znate više od mene, jer ja znam jedno pravilo. Onak ko je učestvovao na radu u zakonu, zna puno bolje na šta je onaj ko je na što je ciljao tekst zakona. Ja, ja dakle ne ulazim u to, ja ću vrlo rado to ćuti, ali ako sada nemam informaciju o tome kako se diskutirao, nego razmjevam samo ono što piše u zakonu, ja razumijem ovako i tvrdim da se ovako može legitimno čitati. A da li sam ja upravu u tom čitanju, to je sad druga stvar. Drugim riječima, ja ću samo da završim ovo na slijedeći način. Sva ova rasprava pokazuje da je ovaj član vrlo nespretno formuliran, sigurno a tema jest važna. Bojim se da ni vaš amandman koji ima apsolutno dobru namjeru. Ja potpuno podržavam dakle to da nađemo jednu formulaciju koja će biti korektna i koja će osigurati i godišnju kontrolu i petogodišnju i adhoc kontrolu ako se pokaže zašto samogodišnju. Šta ja znam može se nešto dogoditi između dvije godine što će tražiti kontrolu. Ja dakle slažem se potpuno oko toga da treba uspostaviti kontrolu, samo niti ovaj tekst ovdje nije potpuno bez nejasnoća niti vaš amandman može sve ovo riješiti u jednom kratkom roku. Zato sam mišljenja da trebamo ići na to da ovaj član, odnosno da ovaj član usvojimo bez amandmana, a uvjeren sam da ćemo unutar jedne godine morati raditi izmjene i dopune zakona koje će ove stvari precizirati. Hvala, ja se zaista neću više javljati.
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Gospodin Spasojević.
Izvinjavam se još jednom gospodine Čengiću samo da vam i prostim jezikom kažem. Odbor će angažovati, čim Odbor angažuje znači mora to da se plati. I to je strana revizija. A ja samo kažem naša revizija koju mi držimo na budžetu, koju smo mi znači plaćamo i odvajamo za to pare, ona je dužna da obavi svoje revizorske poslove u toku jedne godine, jednom dva puta kad ona to smatra i to ne plaćamo.
Plaćamo ali ne posebno da. 28
Ne, plaćamo je u okviru budžeta ne posebno, a ovo kad angažujemo platićemo je.
Gospodin Ilija Filipović ima riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, Vidite ovo je vrlo zanimljiva formulacija članka 35. i dijelim upotpunosti mišljenje gospodina Čengića da se može ovaj, to tumaćiti na dvojak način. Ono o ćemu ne dvojim. Ne dvojim da postoji Zakon o reviziji finansijskog poslovanja institucija ovaj, BiH i da je tim zakonom o reviziji ured za reviziju institucija BiH dužan svakogodišnje izvršiti reviziju i ove institucije. Dakle, o tome ne dvojim. Sad kad govorimo o članku 35. i kad govorimo o formulaciji da Odbor može angažirati usluge vanjskog profesionalnog tijela, ja poimam da je u pitanju inostrana, inozemna revizorska kuća i istodobno da je u pitanju i privatna revizorska kuća u BiH ovaj, ali ne Odbor za reviziju institucija, dakle državne Odbor za reviziju institucija BiH. Znači, potpuno je to jasno, i ono što je predložio ovaj, gospodin Spasojević. Gospodin Spasojević jasno traži da se svake godine od domaćih ovlaštenih javnih revizorskih kuća izvrši revizija i ove institucije. Možda bi smo ako prihvatimo da je definirana obveza ureda za reviziju da svakogodišnje izvrši reviziju i ove, poslovanja ove kuće, onda bi možda mogli pomiriti, to je stvar sad gospodina Spasojevića da prihvati eventualno redefiniranje svoga amandmana, odnosno da amandman prilagodi redefiniciji članka 35. Ako smijem i predložio bih ono što bi u biti značilo pomirenje, znači ovoga poimanja da postoji revizija već državnih institucija, i da ovdje uz angažiranje vanjskog profesionalnog tijela kažemo da ovako. Da će Odbor angažirati usluge vanjskog profesionalnog tijela da izvrši godišnji pregled rada Uprave kao i ispitivanja prikupljanja i raspodjeli prihoda koje vrši Uprava, ovaj postupak se provodi ja bih rekao i uz usluge dalje kako slijedi. Javnih revizorskih institucija BiH Federacije i RS zarez to je ono pod istim uvjetima. Riječ je ovdje o plaćanju i to je jedan vrlo, vrlo skup, to je jedan vrlo profesionalan posao, i ako bi ovako redefinirali ovaj, članak 35. mislim da bi se zadovoljilo i ovo o ćemu govori amandman gospodina Spasojevića. Dakle, bili bi ne uz angažirani kao suradnici nego bi bili kao i usluge vanjskog profesionalnog tijela to bile potpuno identične usluge pod istim uvjetima i domaćih revizorskih kuća. Prema tome, to je od prilike to ako sam jasan. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Ponovo se javio ispred predlagača gospodin Kumalić, izvolite. 29
Mislim da definitivno rasčistimo sa ovim pojmom vanjskim. Normalno da se podrazumjeva samo da je to izvan Uprave, izvan ovih državnih revizija. To se odnosi na privatne revizije, a ona može biti domaća, može biti strana. Mislim da je gospodin Čengić i gospodin da su to dobro protumačili. A to mi je sad potvrdio i gospodin Jansen. Prema tome, ova formulacija može. U početku ovo angažovanje se samo uzima radi povjerenja da bi zaživjela ta institucija. Da ne ponavljam da se tu radi o 70% javnih prihoda.
Zahvaljujem se gospodinu Kumaliću. Očigedno je da će molim vas za pažnju. Očigledno je da nakon usvajanja ovog zakona ćemo morati usvojiti zaključak kojim ćemo odobriti normativno-tehničko uređenje i ovog zakona, kao i Zakona o vazduhoplovstvu, s obzirom na različita tumačenja određenih značenja, određenih riječi iz ovih naših jezika. Vodili smo vrlo, vrlo široku raspravu o ovom amandmanu. Molim vas za pažnju gospodine Spasojeviću, vaš je amandman, o vašem amandmanu je riječ. Vrlo iscrpna rasprava je vođena, nije se odavno vodila čini mi se o jednom amandmanu ovoliko rasprava. Da li želi predlagač amandmana da nešto koriguje, pošto je imao poziva i prijedloga od strane drugih. Uredu, predlagač ima pravo, jedini on ima pravo korekcije je li tako po Poslovniku. Evo gospodin Genjac želi kratko da se obrati, izvolite.
Molim vas prije glasanja, samo jed.. ovo nije samo pitanje redovne revizije koju izvršava javna revizorska kuća institucija BiH odnosno Ured za reviziju BiH. Dakle, ovaj amandman ne predlaže samo to što postoji i što je zakonska obaveza, nego ovaj amandman kaže da će se izvršiti revizija poslovanja Uprave od strane revizorskih kuća BiH i revizija RS i Federacije. Dakle, javne revizorske ustanove BiH i javnih revizorskih institucija entiteta, a Uprava je jedinstven organ, odnosno institucija BiH. _________: [[nije uključen mikrofon]] Gopodine Genjac može tu da bude ili entiteta. 30 Ne može ni ili jer to je još nepovoljnije rešenje, molim vas postoji Ured za reviziju BiH, znate a Uprava za indirektno oporezivanje institucija BiH i to jedinstvena institucija, molim vas.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Želi li još neko govoriti, molim da se koristi govornica. Gospodin Spasojević ima riječ.
Ja ne znam što se gospodin Genjac toliko plaši RS i Federacije. Evo ja kao predlagač ovog amandmana sve ću, ostajem pri ovom ali nakon BiH eto stavićemo tačku. Je li se slažete s tim.
Gospodin Kumalić ima prednost, pa gospodin Genjac.
Dakle, izvinjavam se predsjedavajući, zaista obzirom da je direktno prozvan sam pa da govorim. Dakle, gospodine Spasojeviću ja se apsolutno ne bojim entiteta ni RS ni Federacije ni, ali se bojim košmara koji bi mogao nastati u slućaju da se kaže da reviziju jedne institucije BiH vrše tri revizorske institucije. Molim vas, dakle, ovo na način kako je gospodin Spasojević predložio da se kaže, izvršiće se revizija poslovanja Uprave od strane revizorskih kuća BiH pa tačka, mislim da je u isto vrijeme neko poboljšanje, ali još uvijek govori o množini revizorskih kuća BiH. Ima smisla u jezičkoj formulaciji samo da od strane Ureda za reviziju BiH to jezički ima smisla, ali normativno nema jer je to zakonska obaveza i mi je čak ne možemo ni spriječiti. O tome se radi. Hvala.
Odustajete vi je li.
Mislim da smo pojađnjavali da se podrazumjeva redovna godišnja revizija Ureda za reviziju BiH. Prema tome, ovaj nema stvarno ovaj amandman nema svrhe. 31
Zahvaljujem se gospodinu Kumaliću. Imali smo čak 15 obračanja na ovom amandmanu. Da li još neko želi govoriti. Idemo na izjašnjavanje. Molim vas za govornicu gospodine Spasojević izađite.
Ja ne mogu da shvatim predlagača, da ne može da shvati ili vjerovatno shvata ali ne znam kako, ali ja shvatam ovako to. Sad da li shvatam krivo, evo vi ste tu prosudite. U periodu od 5 godina, nakon stupanja na snagu ovog zakona, Odbor će angažovati usluge spoljnog profesionalnog tima da izvrši godišnji pregled rada. Znači, Odbor će svake godine angažovati stranoga da izvrši mimo nas, a nas će koristiti dajte mi podatak taj, dajte mi ovaj, dajte mi onaj. Smatram da nema potrebe da 5 godina da se vrši, da stranci vrše pregled 5 godina. Ako sumjnaju nešto u našu reviziju koja se izvrši redovno godišnje jednom, mogu u 3 godine reći daj da vidimo mi da li ste to dobro vršili. Tako piše ovdje u tekstu.
Gospodine Spasojeviću, je li vi korigujete ili ne korigujete vaš amandman. ________: [[nije uključen mikrofon]] Znači gospodin Spasojević je redizajnirao svoj amandman. Imamo iza riječi Bosne i Hercegovine tačka. Znači, evo sekretar će pročitati tačno kako sada glasi amandman gospodina Spasojevića.
Ovo što je gospodin Spasojević predložio, to bi trebalo da bude ovako. Znači u članku 35. stavak 1. na kraju iza riječi Bosne i Hercegovine umjesto zareza stavlja se točka, a riječi Federacije i Republike Srpske brišu se.
Pa zna valjda Spasojević sam šta je, on je tvorac amandmana. Pa amandman se odnosi na član 35. 32 Gospodine Genjac ima riječ.
Nije gospodin Spasojević mislio na tekst zakona, gospodin Spasojević je mislio na svoj amandman i spreman je da odustane na sljedeći način od dijela formulacije da se kaže – za svaku navršenu godinu od stupanja na snagu ovog zakona izvršiće se revizija poslovanja uprave od strane revizorskih kuća Bosne i Hercegovine tačka. A revizija Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine se briše. To za mene nije prihvatljivo iz sljedećeg razloga, jer za svaku navršenu godinu od stupanja na snagu ovog zakona izvršiće se revizija poslovanja uprave. To je tačno. Ali reviziju poslovanja uprave neće izvršiti revizorske kuće nego Ured za reviziju Bosne i Hercegovine. Prema tome jedina prihvatljiva formulacija je - za svaku navršenu godinu od stupanja na snagu ovog zakona izvršiće se revizija poslovanja uprave od strane Ureda za reviziju Bosne i Hercegovine tačka. To je istina i to je stvarnost. Neće revizorske kuće Bosne i Hercegovine vršiti reviziju Ureda. Dakle, a pošto je to zakonom formulisano dakle. Izvršiće se od strane ureda tj. zakonom propisanim.
Ali nije to na srpskom ured. [[zajednička diskusija]] Čekajte niste. Gospodine Spasojeviću, molim vas za tišinu. Kolega Filipoviću. Kolega. Molim vas za tišinu. Gospodine Spasojeviću izađite molim vas i pročitajte vašu konačnu verziju vašeg amandmana. Hajde izvolite gospodine Šiljegoviću, pošto je saglasan Spasojević.
Poštovana gospodo, pošto se radilo i pričalo u množini u predloženom amandmanu pa je postojala riječ revizorske kuće, mislilo se na Bosnu i Hercegovinu i na revizorske kuće Republike Srpske i Federacije. Znači imamo množinu, vračamo se na – za svaku navršenu godinu od stupanja na snagu ovog zakona izvršiće se revizija poslovanja uprave od strane Ureda za reviziju Bosne i Hercegovine tačka. I to je prihvatljivo za sve klubove. 33 [[zajednička diskusija]]
Dajem na izjašnjavanje, na glasanje ovaj prijedlog amandmana VI gospodina Spasojevića. Ko je za? - 10 za Ko je protivan ovom amandmanu? Niko. Ko je uzdržan? - 2 Konstatujem da je usvojen ovaj amandman gospodina Spasojevića. Po sljedećem ili po ovom? Ja sam mislio da hoćete da se zahvalite što smo usvojili amandman. Sljedeći je amandman VII gospodina Zorana Spasojevića. Predlagač ima riječ, predlagač amandmana.
Ja se ponovo izvinjavam vama, ali pošto je ovaj amandman VII u jednoj komisijskoj fazi bio ovaj tekst bio izvađen iz integralnog polaznog teksta, pa sam ja ga pokušao vratiti. Međutim, ovo je ponovo vračeno u tekst i ja odustajem od ovog amandmana.
Zahvaljujem se gospodinu Spasojeviću. Konstatujem da je predlagač amandmana gospodin Zoran Spasojević od sedmog amangmana odustao. Sada je na redu pauza za usaglašavanje znači Kolegijum, ja sobzirom da otprilike se znaju stavovi jel. Predlažem da bude kraća pauza da održimo ovdje. Evo gospodin Genjac se javlja za riječ?
Molim vas samo da prije ove pauze budemo na jasnom terenu poslovničkom. Član 60. Poslovnika koji kaže za ove situacije kada se o nečemu ne postigne entitetska većina i entitetski potreban broj glasova. U tom slučaju predsjedatelj može odrediti stanku u trajanju od 60 minuta, tokom koje će se pokušati pronaći rješenje. To je prvi korak. To je sada pauza od 60 minuta koju ćemo. Do 60 minuta, može i 5, ali do 60 minuta. Drugi korak, ako se ne postigne, nema većine, sporno pitanje nije riješeno, predsjedatelj saziva Kolegij u roku od iduća 3 dana da bi se postigla saglasnost. 34 Molim vas to su dva koraka. Sada mi govorimo o ovoj prvoj da budemo jasni da govorimo o prvoj pauzi. Ovo naglašavam iz razloga što jedan član Kolegija nije prisutan da imamo to u vidu kad budemo razgovarali. Jer statutarno institut Kolegija je vrlo jasno određen. Ne može niko zamjeniti člana Kolegija, da imate u vidu. Hvala vam.
Dajem pauzu. Koliko ćemo. Ako ćete ručati daću dužu pauzu? Dajem pauzu od 60 minuta. [[PAUZA]] Da li u ovom momentu imamo kvorum? Izgleda da samo na srpskom jeziku je sat vremena 60 minuta. _________(?) [[nije izašao za govornicu]] Nemam zvona i čekića, ali imaću kada budem. Dakle nastavljamo sa današnjom sjednicom. Bila je pauza u kojem je izvršeno usaglašavanje po ovim amandmanima koji nisu bili dobili potrebnu većinu. Znači riječ je o amandmanu IV gospodina Zorana Spasojevića i amandmanu V gospodina Zorana Spasojevića. Ja vas mogu informisati da prisutni članovi Kolegijuma nisu postigli saglasnost. Dakle da idemo na izjašnjavanje ko je protiv ovih amandmana, po članu 60. tačka 3. Dakle sada glasamo ko je protiv amandmana. Ko je protiv amandmana IV koji je podnjio delegat Zoran Spasojević? Glasamo, dobro evo prvi neka glasa entitet Federacije Bosne i Hercegovine. Znači 7 protiv. Nije uopšte potrebno izjašnjavanje delegata iz Republike Srpske sozbirom da su svi prisutni delegati iz Federacije Bosne i Hercegovine bili protiv amandmana IV gospodina Zorana Spasojevića. Još ovako oko Mostara neka se slože i biće dobro. Amandman V delegata Zorana Spasojevića. Ponovo glasamo znači ko je protiv amandmana? Evo ponovo ćemo dati, daćemo na izjašnjavanje Federaciji Bosne i Hercegovine? Ko je protiv amandmana V delegata Zorana Spasojevića? - 7 protiv. Mogu konstatovati da nisu prošli ni amandman IV ni amandman V delegata Zorana Spasojevića. 35 Sada, da, da. Jel glasanje ili. Imamo. Ne. Ako mi dozvolite prije samog glasanja ja bih se javio za riječ i biću vrlo kratak.
Gospodine Milojević.
Hvala gospodine Jukiću. Pozdrav dakle svima i sa ovog mjesta. Htio sam samo da kažem nekoliko stvari koje su svima nama vjerovatno jasne da je ovaj zakon o oporezivanju ustvari jedna od najvažnijih reformi u Bosni i Hercegovini, da su, podsjetiću samo na neke stvari dakle koje pretpostavljam da svi znamo, ali evo i zbog javnosti, a i prije samog glasanja postoje dva ključna razloga za ovu fiskalnu reformu, a to je vrlo loše postojeće stanje kada je u pitanju plaćanje poreza, tj. pojava loše naplate poreza. I drugi vrlo bitan razlog je transformacija Bosne i Hercegovine u skladu sa evropskim standardima na našem putu u EU. Najvažnija stvar možda koju nam donosi ovaj zakon je da se njim obezbjeđuje makro ekonomska stabilnost i fiskalna održivost Bosne i Hercegovine. Neusvajanjem ovog zakona Bosnu i Hercegovinu bi dovelo, to je moje mišljenje u potpunu izolaciju i u potpuno nas skrenulo sa evropskog puta. Ovaj zakon je već dugo u javnosti, kao što sam već rekao i mislim da nikome od nas nije trebalo puno da shvatimo njegovu ekonomsku logiku. Ja bih ovim putem, ovom prilikom htio da vas pozovem da glasamo za ovaj zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujemo mi.
Sada idemo na glasanje. Dakle sada ćemo se izjasniti o Zakonu o indirektnom oporezivanju. Ko je za usvajanje ovog zakona? – 10 je prisutnih delegata za usvajanje zakona. Pardon. Ko je protiv? – protiv usvajanja ovog zakona je 1 delegat. Ko je uzdržan? – uzdržan je 1. Imamo i većinu glasova i imamo i entitetsku većinu. Zakon je usvojen u različitom tekstu u odnosu na onaj koji je usvojen u Predstavničkom domu i predlažem da odmah imenujemo tri člana komisije iz Doma naroda za usaglašavanje ovog teksta, teksta ovog zakona. Znači iz Doma naroda imenujemo tri člana pa pozivam šefove klubova da daju svoje prijedloge. Hoćet za govornicom. Dobro. 36 Evo Bošnjaci predlažu gospodina Brku, srpki klub Spasojevića predlaže, i hrvatski klub, Klub hrvata predlaže gospodina Iliju Filipovića. Ovaj zakon bi trebao biti usvojen ako Bog da ove godine. Jeste. Očekujemo dakle po mojim informacijama sjednica Predstavničkog doma će se održati 18. ovog mjeseca i oni će na tom zasjedanju imenovati svoje članove komisije i evo moj prijedlog i apel, sozbirom na neophodnost što bržeg usvajanja ovog zakona je da se ti, kada se imenuju dakle članovi komisije iz Predstavničkog doma da se snašim članovima odmah sastanu u roku od dan dva i da se izvrši usaglašavanje ovog zakona i da ga možemo smatrati definitivno usvojenim. Da, moramo još glasati o ovim članovima komisije. Ko je zato da članovi komisije iz Doma naroda na usaglašavanju Zakona o indirektnom oporezivanju budu gospodin Osman Brka, gospodin Zoran Spasojević i gospodin Ilija FIlipović? – 10 za. Ko je protiv? Nemojte ljudi. Konstatujem, uzdržanih nema, pošto smo svi bili ili za, ili protiv, konstatujem da su izabrani članovi komisije u sastavu Brka, Spasojević, FIlipović. Prelazimo na sljedeću i posljednju tačku dnevnog reda današnjeg zasjedanja to je Ad. 4. Zaključak delegata Tomislava Limova, Uslovi u kazneno popravnim zavodima na području Bosne i Hercegovine utvrđeni u međunarodnim konvencijama Podsjetiću vas da je Dom naroda na svojoj 11. sjednici održanoj 2. septembra obavio raspravu i dao u zadatak Ustavno-pravnoj komisiji da razmotri predložene zaključke delegata Tomislava Limova, utvrdi konačan tekst i dostavi ih Domu naroda na usvajanje. Dobili ste obavještenje Ustavno-pravne komisije u vezi sa ovim zaključkom. Da li predstavnik Ustavno-pravne komisije ima potrebu da iznese stav Komisije? Evo gospodin Filipović će nam se obratiti.
Poštovane dame i gospodo samo kratko. Dakle mi smo dobili zadaću da utvrdimo konačni tekst prijedloga zaključaka koje je predložio Tomislav Limov. Ustavno-pravna komisija je to razmotrila i jednoglasno utvrdila tekst zaključaka koji ste dobili uz poziv za sjednicu i predlaže ovom domu da prihvati ove zaključke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Filipoviću. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Brka. 37
Zorane danas si uzeo tri sata, ako ja uzmem tri minuta nemoj se ljutiti. Šta ja mogu. Ja bih zaista htio da kažem nekoliko rečenica u vezi ovih zaključaka.
Samo malo izvinjavam se gospodine Brka. Moram prekinuti. Nemamo kvorum u ovom momentu. Gospodine Brka nastavite.
Hvala. Kada je prvi put gospodin Limov iznjeo prijedlog da treba o ovom raspravljati ...stavove, ja sam zaista svesrdno podržao jer sam jedan od ljudi koji je sticajem okolnosti imao prilike da malo obiđe te ustanove i znam da je stanje teško i zaista je ovo jedna stvar koju je trebalo i ranije uraditi. Ja ne bih ništa tu ponavljao stim što imam na ove zaključke možda bi nešto trebalo izdiferencirati na jedan drugi način. Naime, mnoge stvari ovdje su vezane sa finansijama i trebaće ih dosta. Ja koliko znam, nisam nikakav stručnjak, ali koliko znam tu će trebati zaista velika ulaganja da bi se stvari dovele na onaj nivo o kome mi ovdje govorimo o standardima, o konvencijama, o ljudskim pravima, o evropskim konvencijama iz toga o UN itd. i to je, u svakom slučaju to treba podržati, ali da ćemo to sve moći u ovim rokovima ovdje uraditi, ja to čisto sumnjam. To iznosim tu primjedbu. Međutim, imaju neke stvari za koje ne treba 6 mjeseci, a ovdje mi se čini mi se podrazumjeva za neke stvari, je 6 mjeseci rok ovaj 6 ovaj i onda se. Da ne bude sve ostalo 6 mjeseci. Naime, kaže u roku od 6 mjeseci nacionalnu strukturu uposlenika u svim kazneno popravnim zavodima na području Bosne i Hercegovine usaglasiti postojećim iz '91. Zato, ja sam 100% ubjeđen ne treba 6 mjeseci. To ako ima dobre volje, političke volje ili bilo koje druge volje, to se može uraditi za 2 mjeseca. To, za to ne treba 6 mjeseci. Ili, recimo za, da se osigura kaže da svi osuđenici dobivaju hranu koja će po količini i kakvoći biti usklađena sa standardima iz pravilnika te da se odvoje kuhinje i vrste hrane sukladno vjerskim zahtjevima osuđenika. Ni zato ne treba 6 mjeseci. To samo treba politička volja i volja struktura uprava tih ustanova koje tamo rade da to urade. Znači ja se sa svim ovim zaključcima slažem, ali ih treba redefinirati i treba im utvrditi druge rokove. Ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Brki. Imali ste mogućnost ranije proceduralne da reagujemo i na ovo. Ja se isto slažem sa nekim konstatacijama vašim. 38 Ima li još neko da bi želio govoriti? Evo ni gospodin Limov kao predlagač ne želi. Gospodin Čengić.
Dakle uvažene kolege, sobzirom da smo mi već jedanput diskutirali o ovom pitanju vrlo temeljito pa i generalnom prijedlogu zaključaka, bez obzira što svakako se postavlja pitanje koliko bi se zašta vremena trebalo. Za neke stvari vjerovatno bi, neke stvari se mogu uraditi i u kraćem periodu. Međutim to ne znači ako se kaže u roku od 6 mjeseci da nešto ne može biti urađeno i u kraćem roku. I naravno treba uraditi, treba raditi i uraditi, ali ja mislim da je dobro da ostane ovo ograničenje, neka ne bude dulje od 6 mjeseci. I smatram da je važno da mi sa ovakvom jednom inicijativom krenemo. Nemam nikakvu dilemu da, da će tu biti problema i tehničkih i finansijskih itd. Važno je otvoriti ovaj proces. Ja mislim da je važno da ovaj dom sebi uzme u zadatak, možda da to uzmemo kao zaključak uz ove zaključke ili da o tome idući put razgovaramo, da ovaj dom sebi uzme u zadatak da izvrši jednu vrstu revizije nakon 6 mjeseci šta je od ovoga urađeno. Ja mislim da bi to bilo važno. I naravno mi se stavljamo na raspolaganje nadležnim institucijama ukoliko možemo biti od neke koristi. Dakle predlažem da usvojimo ove zaključke u tekstu kako je predloženo. Predlažem da dodatno se dogovorimo oko toga da ćemo u roku od 6 mjeseci zatražiti izvještaj o realizaciji ovih zaključaka i pretpostavljam da ćemo se tada dogovoriti da formiramo jednu komisiju Doma koja bi obišla ove kazneno popravne ustanove i provjerila na terenu šta se uradilo oko toga i da krenemo u ovaj proces tako što bismo usvojili ove zaključke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Ja odmah predlažem da prijedlog tog zaključka danas ne usvajamo, nego da to bude na narednoj sjednici i da ga još malo ako treba doradi. Da li još neko želi da govori? Niko. Stekli su se uslovi znači za izjašnjavanje o zaključku kojeg je predložio gospodin Limov o uslovima u kazneno popravnim zavodima na području BiH. Pitam vas ko je za zaključak koji je predložio gospodin Limov? ____________(?) [[nije izašao za govornicu]] 39 Prihvatam korekciju predsjednika Ustavno-pravne komisije. Ovo je zaključak znači Ustavno-pravne komisije, na prijedlog gospodina Tomislava Limova. Konstatujem da je jednoglasno usvojen ovaj zaključak i čestitam gospodinu Limovu na dobro pripremljeno i komisiji. Ovim je iscrpljen dnevni red i završena 15. sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem vam se i vidimo se. Sjednica je završila sa radom u 15,15 sati.