Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre javljam se za stanku Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo prije same rasprave o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s obzirom da se radi o ubrzanom postupku, prvom i drugom čitanju, signal, a i informacije koje dobijamo svaki dan u ofu iz HDZ-a u medijima su da su izbori pred vratima, da je raspuštanje hrvatskog parlamenta pred vratima. 90% hrvatskih građana ne podržava odluku HDZ-a da napravi sve kako bi omogućio sebi što bolju startnu poziciju, a ugrozio zdravlje naših sugrađana nego upravo suprotno, zalažu se za izbore u rujnu šta bi bilo logičnije i što je po nekome timelineu bilo normalno. Ali ono šta je problematično nije to, znači ja nemam ništa i volio bi da HDZ što kraće bude na vlasti, da se, da ne bi netko slučajno pomislio da ja želim da HDZ nastavi mandat, ne ja želim da oni što prije odu sa vlasti, ali želim ovdje vrlo jasno reći. Niti jedna vlast u RH se ovako šibicarski nije kockala sa datumom izbora. Do zadnje sekunde ne žele reći ni svojim partnerima, ni hrvatskim građanima nego gledaju kako to odgovara konkretno Plenkoviću i Jandrokoviću. 90% hrvatskih građana ne podržava to. Stožer se razotkrio, više nemate aureole oko samog stožera odnosno oko ovih stručnjaka iz HDZ-a koji nažalost sada rade i vide ljudi da rade za HDZ. Ova jučerašnja izjava odnosno prekjučerašnja izjava gospodina Capaka od toga da ljudi u samoizolaciji mogu ići na birališta je rekla sve i skinula masku sa svega. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora recite hrvatskim građanima kada će biti raspušten hrvatski parlament.
Gospodine zastupniče hvala vam, odobrava se stanka i nastavljamo u 9 sati, 41 minutu. STANKA U 9,36 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,41 SATI]] Dakle, vraćamo se sada na naš dnevni red Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Ono sve što sam trebao sam rekao pa ću sada pozvati poštovanog Josipa Aladrovića ministra rada i mirovinskog sustava. Ministre, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Prije svega prije rasprave o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s Konačnim prijedlogom Zakona, želio bih vas podsjetiti što je sve hrvatska Vlada učinila što se tiče same mirovinske reforme odnosno reforme mirovinskog sustava. Dakle, mirovinskom reformom od 1.siječnja 2019.godine paketom od 6 mirovinskih zakona cjelovito je uređen mirovinski sustav u cilju osiguranja dugoročne održivosti i primjerenosti mirovina. Riješili smo neke od najvećih problema mirovinskog sustava, uklonili uočene nejednakosti te ostvarili pozitivne pomake u povećanju mirovina kako sadašnjih tako i budućih umirovljenika. Treba naglasiti da se radi ostvarivanja povoljnije mirovine i otklanjanja generacijske nejednakosti osiguranicima obveznom osiguranim u I. i II. mirovinskom stupu smo omogućili izbor povoljnije mirovine te uveli razmjerni dodatak na mirovinu. Pozitivni rezultati omogućavanjem izbora povoljnije mirovine i proširenjem dodataka se mogu već sada vidjeti kroz mirovinski sustav i ono što je činjenica je da sada preko 42% osoba koje odlaze u mirovinu bira mirovinu iz kombiniranog mirovinskog stupa odnosno iz oba mirovinska stupa što je na kraju krajeva i u onim početnim fazama mirovinskih reformi početkom 2000.-ih bio cilj. Isto tako uz sve navedeno promijenili smo formu usklađivanja mirovina, a sve kako bi mirovine potakli na primjerenije iznose odnosno ostvarili primjerenost mirovina i adekvatnost isplate. Uveli smo dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete pri izračunu mirovine kao demografsku mjeru kojom se u okviru mirovinskog sustava štiti majčinstvo i otklanjaju razlike u visinama mirovina između žena i muškaraca. Podsjećam da smo proširili mogućnost rada uz korištenje mirovine što je do sada iskoristilo nešto više od 14.000 naših građana odnosno umirovljenika. Osobitu pažnju posvetili smo osiguranicima osobama s invaliditetom te smo proširili krug osoba kojima se staž računa s povećanim trajanjem, unaprijedili institut profesionalne rehabilitacije i povećali osnovicu novčane naknade zbog tjelesnog oštećenja. Od početka mandata ove Vlade mirovine su povećane ukupno nešto više od 12% dok su najniže mirovine povećanje više od 15%, a one uključuju oko 255.000 umirovljenika odnosno naših građana. To su neki od primjera mnogobrojnih mjera provedenih u okviru mirovinskog sustava, a koje smo u skladu sa gospodarskim mogućnostima unaprijedili kroz mirovinski sustav u cilju osiguranja dugoročne održivosti mirovina, adekvatnosti mirovina i rješavanja međugeneracijske nejednakosti. Već smo tada najavili rješavanje položaja naših starijih sugrađana koji ne ispunjavaju uvjete za mirovinu i nemaju drugih prihoda kroz odgovarajući zakonodavni okvir. Ovim prijedlogom zakona koji se nalazi pred vama, želimo napraviti dodatan korak u poboljšanju materijalnih prava starijih osoba odnosno zaštititi naše starije građane koji nisu bili u mogućnosti svojim radom osigurati prihod u starosti te u starijoj dobi nemaju dovoljno novčanih sredstava odnosno sredstava za podmirenje životnih potreba. Podsjećam kako je u Strategiji socijalne skrbi za starije osobe u RH za razdoblje od 2017.-2020.godine koju je Vlada RH donijela u rujnu 2017.godine, previđeno uvođenje novčane naknade socijalno ugroženim starijim osobama do kraja 2020.godine kako je sada i predloženo u prijedlogu zakona koji se nalazi ispred vas. Naime, institut nacionalne naknade za starije osobe namijenjen je starijim osobama koje ne ostvaruju mirovinu na temelju prethodnog rada i plaćenih mirovinskih doprinosa odnosno osobama koje nemaju minimalni mirovinski staž od 15 godina za stjecanje prava na starosnu mirovinu, a starije su od 65 godina, imaju dugotrajno prebivalište u RH i nemaju drugi izvor prihoda. Važno je istaknuti kako potencijalni korisnici ove naknade najčešće iz objektivnih razloga nisu bili u mogućnosti ostvariti potreban minimalan mirovinski staž, primjerice zbog nedostupnosti obrazovanja, života u ruralnim sredinama u kojima nije razvijeno tržište rada i sličnim razlozima. Pri izradi ovog prijedloga zakona kojim se u naš pravni sustav uvodi novi institut usmjeren na smanjivanje siromaštva starijih osoba, bilo je neophodno prethodno cjelovito analizirati brojne parametre važećeg sustava socijalne skrbi, mirovinskog sustava, stanja na tržištu rada odnosno tržišta rada kao takvog i naravno najbolje europske prakse. U tu svrhu institut za javne financije izradio je analizu parametara iz sustava socijalne skrbi, mirovinskog sustava te stanja tržišta rada u zemljama EU i najbolje europske prakse u odnosu na projekt uvođenja nacionalne naknade za starije osobe. Naime, u europskim državama nema jedinstvenog pristupa ovom institutu, razlike su značajne ovisno o tome koja se zemlja opredijelila za to da ovakav institut bude zastupljen kroz mirovinski sustav, da li da ovakav institut bude zastupljen kroz sustav socijalne skrbi, tako da nekakve ujednačene prakse nema. No naravno u samim tim istraživanjima dobili smo jedan sveobuhvatan prikaz najboljih europskih praksi. Također pri izradi prijedloga zakona trebalo je voditi računa i o odnosu nacionalne naknade za starije osobe sa najnižom mirovinom za minimalnih 15 godina mirovinskog staža koja od 1.siječnja 2020.godine iznosi oko 1.030 kuna, a kojom se u mirovinskom sustavu osigurava nekakva donja razina prava iz mirovinskog osiguranja te instituta zajamčene minimalne naknade iz sustava socijalne skrbi, a koja za radno nesposobnog samca iznosi 920 kuna mjesečno. Radna skupina za utvrđivanje uvjeta i kriterija za uvođenje nacionalne mirovine u kojoj su osim predstavnika nadležnih ministarstava odnosno predstavnika Vlade i socijalnih partnera bili uključeni i predstavnici akademske zajednice te predstavnici umirovljenika, udruga koje brinu o starijim osobama aktivno je radila u proteklom razdoblju i sa svojim stručnim znanjem i konstruktivnim prijedlozima je dala značajan doprinos u definiranju kriterija za izradu ovog prijedloga zakona, pri čemu, iskoristit ću ovu priliku u HS-u da im na tome zahvalim. Prijedlogom Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe koji se pred vama nalazi predlaže se sljedeće, uvođenje nacionalne naknade za starije osobe definirane kao novčano primanje za hrvatske građane starije od 65 godina života s prebivalištem u RH u neprekidnom trajanju od 20 godina prije podnošenja zahtjeva. Prema tome, radi se o novom pravu koje će se iz općih prihoda državnog proračuna na odgovarajući način štititi isključivo hrvatski državljani s dugotrajnim prebivalištem na području RH. Osim općih uvjeta propisuju se i dodatni uvjeti za ostvarivanje prava, a to su, da starija osoba nije korisnik mirovine i nije osiguranik u obveznom mirovinskom osiguranju. Međutim, u slučajevima kada je ostvarena mirovina niže od nacionalne naknade, korisnik može odabrati isplatu nacionalne naknade te mu se u tom slučaju obustavlja isplate mirovine iz obveznog mirovinskog sustava. Nadalje, starija osoba nije korisnik zajamčene minimalne naknade, ali iznimno može odabrati povoljnije pravo te ako odabere nacionalnu naknadu prestaje pravo na zajamčenu minimalnu naknadu. Važno je napomenuti da se kod utvrđivanja kriterija uzima u obzir dohodovni odnosno prihodovni cenzus za korisnika i članove kućanstva, što znači da korisnik i članovi kućanstva ne ostvaruju prihode u prethodnoj kalendarskoj godini veće od 800 kuna mjesečno po članu kućanstva. Pod prihodom se smatra plaća, mirovina, dohodak od samostalne djelatnosti, dohodak od imovine i kapitala, dohodak od osiguranja te ostali prihodi prema poreznim propisima. Pri tome treba naglasiti kako se u prihod ne uračunavaju doplatak za pomoć i njegu druge osobe, osobna invalidnina iz sustava socijalne skrbi, invalidnina hrvatskih branitelja i civilnih žrtava rata, naknada za tjelesno oštećenje i doplatak za tuđu pomoć i njegu iz mirovinskog sustava i druge naknade koje ne podliježu oporezivanju. Ovdje je važno istaknuti kako smatramo da je ukupni prihod kućanstva najbolji pokazatelj financijske situacije u kojoj se nalazi starija osoba. Vlasništvo nekretnine ili druge imovine ne bi trebalo biti odlučujući faktor za ostvarivanje ovog novog prava kojem je svrha poboljšanje kvalitete života starijih osoba koje tijekom radnog vijeka zbog objektivnih ili subjektivnih okolnosti nisu bile u mogućnosti ostvariti prihode kojima će si definirati prihode u starijoj životnoj dobi. Nadalje, podnositelj zahtjeva nije primatelj uzdržavanja prema ugovoru o doživotnom odnosno dosmrtnom uzdržavanju te mu nije priznato pravo na uslugu smještaja u sustavu socijalne skrbi. Budući da je svrha ove naknade zadovoljenje upravo osnovnih egzistencijalnih potreba te se te potrebe već osiguravaju u okviru pružene usluge smještaja kroz sustav socijalne skrbi, smatramo da se ne može istodobno koristiti odnosno ne mogu se istodobno koristiti oba prava. Ova dva instituta usmjerena su postizanju jednakog cilja kroz različita prava. Sukladno gospodarskim mogućnostima, predlaže se mjesečni iznos nacionalne naknade od 800 kuna, a iznos je isti za jednog ili više korisnika u istom kućanstvu. Pri tom moram naglasiti da smo vodili i da smo morali voditi računa da iznos naknade bude niži od najniže mirovine za 15 godina mirovinskog staža kao prava koje se ostvaruje iz prethodnog rada. Također utvrđeno je usklađivanje nacionalne naknade za starije osobe svake kalendarske godine počevši od 1.siječnja 2022.na temelju podataka koje ćemo imati za 2021.godinu, a prema odluci Upravnog vijeća HZMO-a koja se veže uz stopu porasta indeksa potrošačkih cijena. Postupak za ostvarivanje prava pokreće se na zahtjev osobe koja ispunjava uvjet godina, državljanstva i prebivališta. Naše opredjeljenje da o pravu odlučuje HZMO, budući da zbog informatičke opremljenosti, suradnje i razvijenih poslovnih procesa u razmjeni podataka između Porezne uprave i zavoda te drugih povezanih institucija, kao i dosadašnje uspješne prakse u provođenju postupaka ostvarivanja prava na doplatak za djecu ili mirovine, može osigurati provedbu ovog zakona sa raspoloživim informatičkim, tehničkim i ljudskim potencijalima, a na taj način uvođenje ovog prava neće imati utjecaj na povećanje administrativnog sustava. Propisuju se i posebna suradnja između zavoda i centara za socijalnu skrb u cilju sprečavanja zloupotreba. Naime, centar za socijalnu skrb će na zahtjev zavoda dostaviti podatke kojima raspolaže iz službene evidencije o korisnicima prava iz sustava socijalne skrbi odlučne za utvrđivanje činjenica potrebnih za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe. Također, zavod će centru za socijalnu skrb dostavljati rješenja o priznatom pravu na ovu naknadu, a centar za socijalnu skrb će također obavijestiti zavod o priznavanju eventualnog prava na usluge smještaja. Nadalje, predviđena je provjera podataka o prihodima i drugim činjenicama o kojima ovisi pravo jednom godišnje te ukidanje danom nastale promjene koja utječe na korištenje same nacionalne naknade. Uređuje se prestanak prava nastupom točno određenih okolnosti kao što su smrt korisnika, povećanje prihoda kućanstva, zaposlenje, obavljanje djelatnosti temeljem koje postoji obveza osiguranja i odjava prebivališta iz RH, određivanje pritvora, zatvora, sklapanja ugovora o doživotnom dosmrtnom uzdržavanju ili priznavanje prava na smještaj. Sredstva potrebna za provedbu predloženog zakona procijenjena su u iznosu od 132 milijuna kuna za približno 19.700 korisnika u 2021. godini te u iznosu od 181 milion kuna za oko 21.500 korisnika u 2022. godini. Financirat će se iz općih prihoda državnog proračuna. Važno je naglasiti kako je nacionalna naknada za starije osobe institut usmjeren na povećanju kvaliteta života starijih osoba. Ovim prijedlogom zakona omogućavamo prihod u starosti radi zadovoljenja osnovnih životnih potreba kao doprinos materijalnoj dobrobiti odnosno sigurnosti naših sugrađana naravno sukladno gospodarskim mogućnostima u RH. Obuhvatit će skupinu starijih osoba koji nemaju primanja, a to je skupina ljudi za koju smo mi kao društvo odgovorni i dužnost nam je da se o njima na odgovarajući način brinemo. Također uvođenjem posebnog zakonodavnog okvira odnosno uvođenjem nacionalne naknade za starije osobe osigurava se osnovna razina socijalne sigurnosti za starost što će zasigurno pridonijeti i smanjenju stigmatiziranja starijih osoba zbog siromaštva. Na kraju ističem kako se predlaže donošenje ovog zakona po hitnom postupku s obzirom da je potrebno osigurati sve prethodne pretpostavke za njegovu pravodobnu primjenu od 1. siječnja 2021. godine. Naime, provedbeno tijelo HZMO mora osigurati tehničke preduvjete za uspostavu novog poslovnog procesa odnosno uspostaviti sva rješenja u tehnološkom, procesnom i, u tehnološkom i procesnom smislu i iz domene ljudskih potencijala. Hvala svima.
Zahvaljujem ministru. Imamo 12 replika, prvi je kolega Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre premda će neki i ovo proglasiti predizbornim potezom ove Vlada RH podsjetit ću da u Strategiji socijalne skrbi za starije osobe kao cilj pod rednim brojem 3 se navodi nacionalna mirovina koja zapravo učinak je isti, nacionalna naknada za starije osobe. Dakle, ovdje postoji određena analogija i sa promjenama, izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje se utvrđuje indeksacija odnosno promjena prihodovnog cenzusa. Tamo se uzima dakle promjene prosječnog indeksa potrošačkih cijena plus promjene bruto plaće. Na temelju kojih kriterija ste vi utvrdili usklađivanje za daljnje periode nacionalne naknade za starije osobe?
Izvolite.
Poštovani zastupniče Ćelić ja vam se zahvaljujem na pitanju. Dakle, kako ste dobro istaknuli u nacionalnoj strategiji to sam napomenuo i u uvodnom obraćanju je upravo predviđeno uvođenje ovakvog instituta, da li se zvao nacionalna mirovina ili nacionalna naknada za starije osobe to je zapravo manje-više svejedno. Usklađivanje generalno u sustavima u takvim približenim institutima se mogu vezati ili na indekse potrošačkih cijena ili na indekse porasta plaća. S obzirom da smatramo da je ovako predviđeno indeksacija povoljnija za buduće korisnike odlučili smo se za indeksaciju kako je navedeno u samom prijedlogu zakona. Hvala.
Druga je kolegica Maksimčuk.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre sa državnom tajnicom, da je Vlada HDZ-a itekako socijalno osjetljiva pokazali ste nedavnim uvećanjem najnižih mirovina za 3,13% pa su tako mirovine u ovom mandatu rasle 12%, a one najniže 15%. Sada uvodite i nacionalnu naknadu za starije osobe koja je novi institut gdje, kojima će se starijim osobama od 65 godina omogućiti viša razina socijalne ali i materijalne zaštite. Pa je moje pitanje kakve su projekcije vašeg potencijalnog broja korisnika ove naknade? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju poštovana zastupnice. Dakle, što se tiče samih činjenica odnosno brojčanih podataka koje ste iznijeli oni su točni pa nema potrebe se referirati na to, međutim dobra analogija je da je Hrvatska vlada dosadašnjim usklađivanjima odnosno povećanje mirovina pokazala brigu za starije osobe. Isto tako briga za starije osobe se pokazuje i uvođenjem ovog novog instituta, međutim on obuhvaća jedan segment osoba koje do sada nisu bile obuhvaćene niti kroz sustav socijalne skrbi, niti kroz mirovinski sustav. S obzirom na to, dakle kako smo već istaknuli u dostavljenim materijalima u prvoj godini očekujemo nešto malo manje od 20.000 novih korisnika, dakle korisnika novog instituta čiju zapravo egzistencijalnu situaciju na ovaj način pomažemo odnosno pomažemo u rješavanju eventualnog problema siromaštva starijih osoba. Dakle, tu smo se vrlo jasno odredili da želimo zaštititi [[Upadica: Hvala vam.]] starije osobe.
Kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ovaj zakon je još jedan od zakona koji je u skladu sa surovom HDZ-ovom izbornom trgovinom i ovo što danas predlažete je varanje građana. Ali ja bih vas upitao nešto još što je još bitnije. Vi ste ukrali osobama sa invaliditetom pola milijarde kuna sa računa koji je bio namijenjen za zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Recite ovdje pred građanima RH, pred osobama sa invaliditetom kome ste tih pola milijarde dali i koliko je tih od pola milijarde otišlo osobama sa indvaliditetom koji su bili na čekanju i koji su izgubili posao za vrijeme ove korona krize? Upozoravali smo da to ne radite, ali očito da vam je bilo preče da uzmete osobama sa invaliditetom umjesto da u rebalansu proračuna nađene neke druge stavke koje bi mogli smanjiti. Sramite se.
Izvolite odgovor.
Pa, zastupniče Mrsić evo moram priznati vrlo zanimljiva tumačenja onoga što se događalo, vrlo zanimljiv politički pogled pogotovo s obzirom da bi vi trebali poznavati ovaj sustav i trebali bi poznavati da iznos sredstava između ostalog koji se nalazi na raspolaganju osobama s invaliditetom. Dakle, ako tumačite ovako maliciozno kako vi tumačite onda je to jedan pogled. Ako tumačite da smo sa određenim sredstvima očuvali radna mjesta, a s druge strane ostavili oko 200 milijuna kuna još na posebnom izvoru koji se tiče samih sredstava na kojima se osobama s invaliditetom omogućava i potiče zapošljavanje onda je to sasvim druga perspektiva. Pa bi bilo dobro kada sa ovim vrlo teškim riječima plašite hrvatsku javnost iznesite istinu i do kraja i kažete da postoji još 200 milijuna kuna da se uredno isplaćuju sve obveze i da kvotno zapošljavanje kao takvo će prihodovati više nego što je obveza po kvotnom zapošljavanju će u budućnosti prihodovati više nego što postoji rashod na istim stavkama.
Hvala. Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Jedno od 20 načela europskog stupa socijalnih prava odnosi se na dohodak u starosti i starosnu mirovinu. Prema navedenom načelu umirovljeni radnici i samozaposlene osobe imaju pravo na mirovinu koja odgovara njihovim doprinosima i čini primjeren dohodak, a sve starije osobe imaju pravo na resurse koji im osiguravaju dostojanstven život. Sada vi meni samo recite, da li primanje koje je tri puta manje od granice siromaštva u RH osigurava starijim osobama dostojanstven život, bilo onima koji primaju mirovinu i uplatu doprinosa, bilo onima koji nisu radili? Samo mi to recite, a to ste naveli taj dostojanstven život ste citirali u prijedlog zakona u obrazloženju na stranici 2, pa mi to obrazložite kako je to moguće.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Hrelja. Dakle kao što sam i na početku naveo, ovaj institut je novi institut, institut je koji je usklađen sa gospodarskim mogućnostima RH. Svjesni smo koliko iznosi najniža mirovina odnosno koliko iznosi najniža mirovina za barem 15 godina radnog staža. S obzirom da su ti iznosi u okvirima 1.030 kuna u ovom trenutku, smatramo da na ovaj način zapravo stimuliramo dodatno određene prihode u starijoj životnoj dobi koji kumuliraju veću kvalitetu život. O samodostatnosti ili ne dostatnosti se može razgovarati, međutim to je ono što RH u ovom trenutku može i to je ono što RH u ovom trenutku odnosno Vlada RH šalje vrlo jasne signale starijoj životnoj populaciji da nije zanemarena. Hvala.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Štovani ministre Aladrović. Dva pitanja. Vi u HDZ-u ste 2017.zapisali u strategiji da ćete ovo provesti, znači 20.000 ljudi da ćete dati po 800 kuna. Zašto ste čekali tri godine jer ljudi su mogli od toga bolje živjeti, a vi to radite dva mjeseca prije izbora. Prema tome, potpuno je jasno zašto ste sada to lansirali. To je prvo pitanje. Drugo. Pogledajte ovdje po podacima iz biltena HZMO-a do 500 kuna 92.810 građana prima mirovinu do 500 kuna. E sada vi meni recite, kako sada ovi ljudi koji nemaju nikakve uvjete dobivaju 800 kuna, a ovi koji dobivaju do 500 oni su diskriminirani. Ja vam predlažem, ne da predlažem nego zahtijevam u njihovo ime, povećajte i njima za 300 kuna, to je oko 60 milijuna više i napravite pravu stvar. Nemojte diskriminirati ljude.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Lovrinović. Što se tiče vašeg prvog pitanja, dakle ono što je navedeno u nacionalnoj strategiji je da će implementacija biti tijekom odnosno donošenje zakonskog okvira biti u razdoblju od 2017.-2020.s obzirom na sve preduvjete koji su se do sada radili, s obzirom na rad radne skupine mi smo na vrijeme ostvarili ono što smo obećali i u 2021.će biti implementacija. S obzirom da ste vi profesor na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu mene čudi ovo drugo vaše pitanje jer bi vi morali znati da 92.000 korisnika ne prima manje od 500 kuna kada isključimo one koji primaju razmjeran dio za razmjeran radni staž u RH i velika većina tih ljudi dakle samo 12.000 ljudi, što je da se razumijemo i dalje puno, prima iznose koji su manji od tisuću kuna, a onaj razmjerni dio staža koji su ostvarili vani ostvaruju iz drugih europskih zemalja. Hvala.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Aladrović moje pitanje je odnosno dva pitanja. Prvo je, zbog čega ovu mjeru nismo napravili 2017.godine jer HDZ-ova logika je nema novaca kada je gospodarski rast, a ima novaca kada ćemo pasti10%. Znači ta priča o izborima odnosno predizbornim obećanjima ovdje dolazi najviše do izražaja jer da ste dosljedni onda valjda kada imate novaca dajete tu mjeru, ne kada nema novaca. Znači s te strane kasnite tri godine vezano uz to. I druga stvar ono što vas hoću pitati, s obzirom da ste uskoro tehnički ministar, što ste dogovorili s nastavnicima? Znači moj stav je da nastavnicima ne treba smanjivati plaće i da im treba ispoštovati ono što je dogovoreno jer oni u ovom trenutku rade i više nego šta bi radili inače, s obzirom da je Vlada napravila kaos u obrazovnom sustavu gdje ljudi idu i u škole i rade od doma, a djeca na kraju najviše pate. Znači dvije stvari sam vas pitao. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Maras. Dakle, druga stvar nema veze s temom pa ću je izignorirati. A što se tiče prvog pitanja kada govorimo konkretno o zakonskom prijedlogu koji je pred nama već sam ranije u odgovoru spomenuo da je u samoj nacionalnoj strategiji predviđen rok za donošenje zakonskog okvira između 2017.i između 2020.godine, da ovaj zakonski okvir donosimo u 2020.godini te da implementaciju očekujemo u 2021.godini. Hvala.
Povreda Poslovnika, izvolite Maras.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, ja tražim od vas, 238. je povrijeđen da zaštite zastupnike i ministru govorite da je on došao ovdje odgovarati na naša pitanja, a ne docirati i ignorirati naše upite. Kao što ste i sami rekli, Hrvatska zaslužuje legitimnu vlast, vi ste sami rekli da je nema u ovom trenutku da će ministar uskoro biti tehnički ministar i da me zanima što je dogovorio s profesorima. Znači to nije nebitna stvar i ja mislim da ljudi to zaslužuju čuti. To šta on ima problem s time da to ovdje kaže što nije napravio ništa, to nije moj problem, ali građani to imaju pravo znati. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti, dobili ste opomenu jer ste kršili Poslovnik, ovo nije bila povreda Poslovnika nego ste replicirali i još meni stavili u usta da sam ja rekao da Vlada nema legitimitet. Ne, nisam to rekao i molim vas da ne iznosite neistine. Molim vas da zapišete opomenu. Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre. Mene zanima zbog čega je uzet kao kriterij odnosno uvjet 20 godina kontinuiranog prebivališta, posebno u kontekstu, moja dužnost je da kažem, da se najveći broj Srba povratnika zapravo u RH vratio od 2000.godine na ovamo. Međutim, čak ni to nije problem, osnovni problem je što oni momentom povratka nisu mogli ući u vlastite domove, tekao je taj imali su razne sudske postupke, nekima su bile devastirane kuće ili su bile u obnovi, tako da najveći broj Srba povratnika neće biti obuhvaćeni ovim zakonom. I ponavljam, zbog čega je uzet kriterij od 20 godina?
Izvolite, odgovor.
Poštovana zastupnice Jeckov. Pa dakle što se tiče same izrade ovog zakona, već smo u uvodu spomenuli da je radna grupa koja je radila bila izrazito široka i da je obuhvaćala i akademsku zajednicu. U isporukama radne skupine koja je radila na tom zakonu između ostalog institut za javne financije analizirao je europske prakse, s obzirom da ovakav institut u pravilu uz sebe uvijek vuče taj nekakav neprekinuti boravak u ovom slučaju u RH, tako smo se i mi odlučili u prijedlog zakona uvrstiti upravo taj neprekinuti boravak od 20 godina. Ima različitih iskustava, ali usudio bih se reći da je ovo jedna od donjih granica prema onome što smo mogli vidjeti. Hvala.
Kolegica Leaković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, rekli ste da je sasvim svejedno zove li se ovaj institut nacionalna naknada ili nacionalna mirovina. Smatram da to uopće nije svejedno zove li se nacionalna naknada ili nacionalna mirovina i na to smo upozoravali jutros na sjednici odbora. Dakle, smatram da je ovo pitanje jedne socijalne naknade koja nema što zapravo raditi u vašem ministarstvu niti HZMO treba se baviti jednom vrstom socijalne pomoći, hajdemo to tako kolokvijalno reći. Nadam se da neće biti problema u provođenju ovakve vrste instituta u njegovoj primjeni, međutim vidjeli smo da je tajming indikativan. Ovaj se institut doista donosi nekoliko tjedana praktički prije izbora, a indikativno je isto tako da ste najavili u svojemu resoru neke izmjene kriterija koje se odnose na državne potpore kada je riječ o očuvanju radnih mjesta, pa bih iskoristila priliku da nam nešto kažete i o tome.
Izvolite, odgovor.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem na pitanju. Dakle, što se tiče toga ako sam rekao da je svejedno onda sam se možda nespretno izrazio. Dakle, bitno je kako se nešto zove, no još je bitnije koju svrhu na kraju krajeva taj institut još ima. Dakle, što se tiče same naše odrednice kako sam rekao u nekakvim europskim praksama i u usporedivim praksama ima različitih slučajeva od toga da je dio mirovinskog sustava, do toga da je dio sustava socijalne skrbi. Mi smo se odlučili za to da je sam naziv ne implicira da je dio mirovinskog sustava, financira se iz općih prihoda proračuna pa samim time nije povezano financijski sa uplatom doprinosa. A s druge strane HZMO smo odabrali kao provedbeno tijelo jer je to provedbeno tijelo koje ne zahtijeva dodatne administrativne kapacitete i ne čini dodatne troškove odnosno iz razloga ekonomičnosti prema samom uvođenju ovog instituta. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Kada vam objede dolaze ovako iz oporbe onda znate da ste na dobrom putu i da je ovo dobar prijedlog zakona. Mi smo ga predlagali tada i u predizborno vrijeme i on je hvala Bogu došao ovdje na dnevni red HS-a. Dakle, 60.000 ljudi koji gledaju na ovaj ili onaj način ovu raspravu siguran sam da pozdravljaju donošenje ove nacionalne naknade za starije osobe. Ja imam jedno drugo pitanje, tehničke naravi. Dakle većina tih ljudi dolazi iz ruralnih krajeva i oni će morati u fizičkom smislu podnijeti ovaj zahtjev, međutim kod dodatno administriranja vezano za zakon, Porezne uprave, HZMO-a, HZZO-a postoji li mogućnost, a znam da je moguće to napraviti, da se to napravi elektroničkim putem, da nemamo dodatno administriranje nakon podnošenja zahtjeva za ove osobe. Dakle, volio bih da to kažete ovdje javno i transparentno. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Babić. Hvala na pitanju. Dakle, što se tiče toga upravo jedan od razloga zašto smo odabrali HZMO je upravo njegova teritorijalna disperziranost po cijeloj RH, dakle 20 područnih ureda, 91 ispostava u RH čini značajnu dostupnost za ostvarivanje ovakve vrste prava. Osim toga povezanost sa Poreznom upravom, sa svim ostalim javnim institucijama odnosno javnim servisima u RH postoji. Ukoliko bude potrebe dorađivanja odnosno za sve ostalo potrebe nadorađivanja ima dovoljno vremena i sigurno ćemo administriranje po pitanju ostvarivanja prava na ovu naknadu svesti na najmanju moguću mjeru, naravno in favoren korisnicima. Hvala.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre. Prije svega želim reći da je dobro da ste sredstvima Zavoda za vještačenje spasili i tisuće radnih mjesta osoba s invaliditetom a što se ovog zakona tiče, podržavam, dakle drago mi je da Vlada čini ono što je i obećala i molim vas možete li kratko još jednom precizno objasniti koja je razlika između ove nacionalne naknade za naše starije sugrađane i zajamčeni minimalne naknade. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju gospođo Lukačić. Dakle što se tiče same nacionalne naknade za starije osobe ona predviđa nešto blaže kriterije ja bi se tako izrazio, što se tiče samih korisnika. Dakle, ona uključuje određenu, određen stupanj socijalne sigurnosti odnosno za one koji su konzumenti odnosno budući korisnici nacionalne naknade za starije osobe olakšava zapravo na neki način u starijoj životnoj dobi financijska sredstava. Za samu zajamčenu minimalnu naknadu su nadležni centri za socijalnu skrb i u samom tom sustavu dakle postoji određeni nivo administracije koji je potrebno ispuniti. Dakle, ovdje smo se odlučili na jedan relativno jednostavan institut, ali institut koji štiti one najpotrebitije u ovom slučaju, a naravno korisnik minimalne zajamčene naknade ili nacionalne naknade za starije osobe u tom slučaju može birati što mu je povoljnije pravo.
Hvala vam. Kolega Panenić.
Poštovani ministre, naravno vi ovaj zakon bazirate na strategiji koja bi trebala objediniti zapravo skrb o svima koji pripadaju trećoj životnoj dobi, ali tu upravo je i problem konzistentnosti politika koje se vode jer nije to samo novčani iznos, nekad je i ono što im se može pomoći puno više znači. Mi imamo stalno fluktuacija, imamo programe pomoći u kući koji traju pa ih onda ukida jedna opcija, pa imamo program, onda nakon toga jednu prazninu, pa dolazi program Zaželi ono koji se negdje ukine ovisi o natječajima, pa sad imamo drugu fazu, pa će biti 800 kuna, ono što ja smatram da u toj politici, znači ovdje kažem ok 800 kuna sigurno će biti znatna pomoć onima koji će je ostvariti, ali da li će se cijeli set tih prava jednom ujednačiti da svako ko je umirovljenik koji ima određenu potrebu zna na što može računati i da to može dobiti od Hrvatske države, a da ne bude svaki put da ovisimo o financijskom nekom iznosu ili o političkoj opciji koja ima možda neku svoju viziju, a na kraju su [[Upadica: Hvala.]] umirovljenici ti koji su najviše nastradali. Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem na pitanju gospodine Panenić, ako govorimo konkretno o ovom institutu, dakle onda govorimo o novom institutu, to smo nekoliko puta istaknuli. Govorimo o institutu dakle koji pokriva određeni segment društva koji je do sada bio bez financijskih prihoda, bez financijskih primanja i onaj segment društva koji je upravo iz ovog razloga koji ste vi naveli ostao je na neki način mimo svih dosadašnjih pravnih regulativa i propisa. Upravo zato jednostavnost ovog instituta odnosno ono što ga najviše krasi je upravo jednostavnost, a sa ciljem smanjenja dakle siromaštva u starijoj životnoj dobi. Hvala.
I kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, državna tajnice, pa prema podacima koje ste dostavili govori se o 59.738 osoba koji nisu korisnici mirovine niti zaposleni. Ono što je isto tako značajno da iz upravo tih ukupnih brojeva ovdje napominjete da će veliki dio zapravo koristiti osobe odnosno žene u ruralnim područjima što je jako dobro s obzirom na situaciju koja jeste, a to potvrđuje i Institut za javne financije koji govori o 29.000 inače osoba koje bi mogle ostvariti pravo. Dakle, jako je dobro da je to se primjenjuje i za u ovom slučaju za žene u ruralnim područjima.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju gospođo Perić, pa složit ću se ovdje s vama. Dakle, to je jedna od ciljanih skupina odnosno ciljana skupina koja će sigurno biti najvišeg intenziteta u samim, u samom broju korisnika upravo iz prethodno navedenih razloga dakle od možda jedne povijesne, povijesnih okolnosti da je dostupnost obrazovanja bila na nešto nižoj razini, da je razvijenost tržišta rada bila na nešto nižoj razini i da je zapravo jedan pristup prema radu bio nešto drugačiji u povijesti. Upravo iz tog razloga većinu korisnika će činiti žene u ruralnim krajevima, no naravno i to je skupina o kojoj ova Vlada mora brinuti i samim donošenjem ovog instituta će pokazati brigu upravo za taj dio društva. Hvala.
Hvala vam ministre. Kolega Sladoljev javio se za stanku. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle tražim stanku u ime Kluba MOST-a dakle da se konzultiramo u vezi ovog zakona. Očigledno je da je Vlada, napravi jedan korak naprijed, dva koraka nazad, dakle želim iskoristiti priliku jer ljudi šalju dakle poruke, ministar je ovdje. Dakle, udruge, osobe sa invaliditetom šalju poruke da li je Vlada uzela 500 miliona kuna iz onog fonda koji potiče dakle profesionalnu rehabilitaciju i prava osoba s invaliditetom. Dakle, moram reći da sam kroz ovo vrijeme korona virusa upoznao mnoge osobe sa, osoba sa invaliditetom kad sam nosio hranu i lijekove u sklopu akcije Plavo srce i da mi oni isto šalju poruke i traže da ministar Aladrović konkretno odgovori dakle na pitanje. Radi se o ljudima koji teško žive, evo upravo mi jedan prijatelj šalje, on inače nema dakle ruke, on kaže svaki put kad ja kupujem košulju da mora kod krojača prepravljati tu košulju, dakle njegov život je puno skuplji, ljudi su u panici žele konkretne odgovore i neka ministar odgovori konkretno na pitanja. Ja ću skoro imati press oko toga, ali on može i sad odgovoriti. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne nastavit ćemo u 10 sati i 35 minuta. STANKA U 10,23 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,37 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Kolega Maras, izvolite.
Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora je na 57. sjednici održanoj 13. svibnja, znači danas, neposredno prije sjednice raspravljao o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947 koji je predsjedniku Sabora dostavila Vlada RH aktom od 7. svibnja 2020. godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno 83. čl. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnica predlagatelja istaknula je da pravo na nacionalnu naknadu za starije osobe može ostvariti hrvatski državljani koji navrše 65 g. života s prebivalištem na području RH u neprekidnom trajanju od 20 g. neposredno prije podnošenja zahtjeva za ostvarivanje prava. Pravo na nacionalnu naknadu za starije osobe može se ostvariti ako osoba nije korisnik mirovine prema propisima RH ili prema propisima druge države i nije osiguranik u obveznom mirovinskom osiguranju, da korisniku i/ili članovima kućanstva prihod ostvaren u prethodnoj kalendarskoj godini po članu kućanstva mjesečno ne prelazi utvrđeni iznos nacionalne naknade za starije osobe, da nije korisnik prava na zajamčenu minimalnu naknadu prema propisima o socijalnoj skrbi, da nema priznato pravo na uslugu smještaja prema propisima o socijalnoj skrbi te da nema sklopljen ugovor o dosmrtnom uzdržavanju ili ugovor o doživotnom uzdržavanju kao primatelj uzdržavanja. Procijenjeno je da će nacionalnu naknadu za starije osobe ostvariti približno 19 700 osoba u 2021. g. te 21 550 u 2022. godini. U raspravi je predstavnica predlagatelja naglasila da se predloženim zakonom namjerava uspostaviti svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za određenu kategoriju starijih osoba kako bi im se osigurao određeni stupanj socijalne sigurnosti. Većina članova odbora podržava predložena rješenja te u skladu sa gospodarskim mogućnostima osigura prihod u starosti odnosno socijalna sigurnost građana. U raspravi su najveći prijepori izazvala rješenja po kojima nije određen uvjet za korisnika štednje u komercijalnim bankama bilo u kunama bilo u devizama. Po mišljenju djela članova odbora, to će otvoriti mogućnost za zlouporabu. Također, nije dovoljno jasno propisano da su djeca dužna uzdržavati roditelje i nemoćne roditelje koji nemaju vlastitih prihoda. Nacionalna naknada za starije osobe iznosi 800 kn mjesečno, svota nacionalne naknade za starije osobe usklađuje se od 1. siječnja svake kalendarske godine počevši sa 1. siječnja 2022. godine. Odluku o usklađenju nacionalne naknade za starije osobe donosi upravno vijeće zavoda. U raspravi je većina članova podržala donošenje ovog zakona glasanje „za“ 9 i 1 „suzdržan“ te smo odlučili predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Hvala vam lijepo.
Javlja li se još netko u ime odbora? Ako ne, onda otvaram raspravu i prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe Klub HDZ-a će podržati jer ovim zakonom Vlada RH uvodi i u pravni sustav donosi jedno novo pravo, pravo kojim se poboljšava kvaliteta života našim starijih građana koji nisu tijekom svog radnog vijeka zbog različitih okolnosti uspjeli osigurati prihod za starost, osigurati mirovinu a nemaju ni drugih prihoda te žive u obiteljima, u svojim kućanstvima sa nedostatnim primanjima. U RH osoba starijih od 65 ima oko 20% i oni su u većem riziku od siromaštva od prosjeka opće populacije. Čuli smo da ovim prijedlogom zakona za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe uvjeti su da osoba ima hrvatsko državljanstvo, da je starije dobi od 65 g., da više od 20 g. ima prebivalište u RH neposredno prije podnošenja zahtjeva. Procjenjuje se da u RH ima oko 60 000 osoba starijih od 65. g. koji nisu ispunili uvjete za ostvarenje prava na mirovinu. Među tim starijim osobama bez mirovina većinu čine žene iz razloga što su žene znatno manje nego muškarci sudjelovale u plaćenom radu izvan kuće, ujedno su i njihove karijere bile isprekidane i kraće. Potencijalni korisnici ove naknade najčešće su iz objektivnih razloga nisu mogli ostvariti te minimalne uvjete za mirovinski staž pa radi se uglavnom kao što sam rekla i o ženama, o onim stanovnicima iz naših ruralnih područja, onima kojima je nedostupnost obrazovanja bila teža, obrazovanje im je bilo teže zatim imali su neadekvatnu mrežu javnog prijevoza pa tako kao što sam rekla, stanovnici iz sela, zaseoka i otoka. Kod nas život u priobalju također svodi se na osnovnu glavnu djelatnost. Znamo da u turizmu uglavnom svi zaposlenici rade svega na 3 mj. pa tako brojne čistačice, konobarice, portiri, imaju svega 3 mj. radnog staža u tijeku jedne godine pa im treba za ostvarenje 15 g. radnog staža i po 60 sezona. Nemojmo zaboraviti da naši sugrađani koji su se ne svojom krivici našli na Zavodu za zapošljavanje sa 50 g. također jako teško dolaze do novog radnog mjesta i stalnog zaposlenja, a takvih je 1/3 nezaposlenih. Oni su uglavnom zapošljavani na pola radnog vremena ili Ugovorom o djelu, pa su i to razlozi zbog kojeg se odlučilo ići predložit jedan ovakav zakon kako bi svi ti naši sugrađani koji su također radili ili su i željeli raditi i ostvariti bar to pravo osigurati mirovinu sa minimalnih 15.g. radnog staža, nisu bili u mogućnosti. Ovaj prijedlog zakona omogućio bi dodatni iskorak prema poboljšanju materijalnog stanja za oko 20 000 naših starijih sugrađana, starijih od 65.g. Kada se izrađivao ovaj zakon također je trebalo voditi računa o tome kolika je zajamčena minimalna naknada iz sustava socijalne skrbi, a i kolika je najniža mirovina. Znamo da je od 1. siječnja ove godine najniža starosna mirovina za 15.g. mirovinskog staža utvrđena u vrijednosti od nešto više od 1.000,00 kn. I taj iznos koristi oko 260 naših sugrađana. Prema Zakonu o socijalnoj skrbi zajamčenu minimalnu naknadu koja je u visini oko 800 odnosno ne oko nego točno 800,00 kn za podmirenje osnovnih životnih potreba, koristi također oko nekih 8000 naših sugrađana starijih od 65.g., dok je iznos za radno nesposobnog samca 920,00 kn. I iz tog razloga se odlučilo da ovaj upravo iznos naknade bude u vrijednosti od 800,00 kn s time da će se svaku godinu usklađivati sa stopom porasta indeksa potrošačkih cijena. Važno je također napomenuti da utvrđivanje kriterija uzima u obzir i dohodovni i prihodovni cenzus, ali u ovaj dohodak se ne uračunava doplatak za pomoć i njegu drugih osoba, osobna invalidnina iz sustava socijalne skrbi, invalidnina hrvatskih branitelja i civila žrtava rata, naknade za tjelesno oštećenje i doplatak za tuđu pomoć i njegu iz mirovinskog sustava i druge naknade koje ne podliježu oporezivanju. Nacionalna naknada za starije također ne može biti predmet ovrhe ili osiguranja. Vlasništvo nekretnine ili druge imovine također neće biti prepreka za primanje ove naknade, kao što je to u slučaju zajamčene minimalne naknade. Naime, znamo da brojni naši stariji sugrađani imaju osim kuće u kojoj stanuju možda i nekakvu konobicu, šupicu, brod ili pak auto i sve su to bili razlozi zbog kojeg se nije moglo ostvariti pravo prema Zakonu o socijalnoj skrbi odnosno primati tzv. socijalna naknada. Za razliku od ove naknade koja će biti u mogućnosti, biti isplaćena svim tim našim sugrađanima koji tako nešto i posjeduju. I ja bi tu još jedanput podcrtala da ova Vlada je zaista napravila jako puno, da je podigla mirovine za 12%, što je dva puta više nego što su učinile 3 prethodne Vlade i znatno više od onoga što je obećano da će se podići svega 5% u onim predizborno, u predizborno vrijeme. Također najniža mirovina je povećana za 15% za oko 255 000 umirovljenika. Proširio se i krug umirovljenika kojima je dozvoljen rad do pola radnog vremena u istodobno primanje mirovine. Provela se i mirovinska reforma u cilju osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustava jer starenjem stanovništva proračunska sredstva je potrebno svaku godinu osigurati u većem iznosu, a isto tako trebamo voditi računa što ćemo ostaviti našoj djeci i da ta naša djeca koja će raditi, sutra imaju pravo na mirovinu. Kad govorimo o ženama treba reći da je ova Vlada omogućila i projektom „Zaželi“ pomagala i starije i nemoćne, a istovremeno i zapošljavala ranjivu skupinu žena. Također po prvi put u mandatu ove Vlade uveden je i dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete pri izračunu mirovine tj. povećanje od oko 2% za svako dijete, čime se priznaje da su i žene odgajale djecu i često i zbog toga imale manje plaće i manje radnog staža. Ovim zakonom namjerava se uspostaviti sustav svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za kategoriju starijih osoba, što je također predvidjela i Vlada RH samim usvajanjem strategije. Ovim zakonom, kao što sam rekla, uvodi se novo pravo, pravo na nacionalnu naknadu je samo jedno još u nizu zakona kojim se pomaže našim najstarijim sugrađanima, najčešće ženama koji su također svako na svoj način doprinosili našoj zajednici, bilo da su više radili u kući ili na polju, nego na tržištu rada i sve su to razlozi zbog kojeg Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo je zakon koji ide u, u sklopu svega ovoga što vodimo ovih dana, jedna vrlo gruba trgovina sa glasačima gdje se pokušava ljudima pokazati da evo HDZ nešto radi, pa ću ja citirati neke dijelove iz samog dokumenta koji je HDZ predstavio građanima u izborima 2016.g. „Uspostavit ćemo nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi“ obećao je HDZ u predizbornom programu 2016. Izbori su, HDZ po starom građanima želi prodati šarene laži. Obećali su 2016.g. uspostaviti nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi. Prošle su četiri godine ovaj zakon stupa na snagu 1.1.2021., prema tome vrlo jasno je da ste željeli sa ovime pokazati da se nešto radi. No u tom dokumentu gospodarski rast, nova radna mjesta i društvena pravednost HDZ je obećao da će na nacionalnu mirovinu imati pravo sve osobe starije od 65 godina koji nemaju drugih izvora prihoda i da će biti 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Gospodo, ministre, niste se na to uopće osvrnuli, tada smo vam i u izborima govorili da to nije baš tako realno, da to ne radite jer da ste izvršili svoje obećanje iz izbora 2016.godine onda bi nacionalna naknada ili nacionalna mirovina iznosila 1.300 kuna. Dakle, minimalna bruto plaća za ovu godinu je 4.062 kune, neto je 3.250, 40% je 1.300 kuna. U tom slučaju bi netko sa jednom godinom radnog staža ili pak 14 godina radnog staža dobio 1.300 kuna kada ispuni sve uvjete za ostvarenje prava. Tada smo vas upozoravali da vam taj koncept nije u redu jer prema Zakonu o mirovinskom osiguranju danas neko ko ima 15 godina radnog staža ima pravo na mirovinu i 1.026,75, dakle to je ono što obećava HDZ pa ne izvršava. A sada su izbori pa idemo nešto napraviti, pa evo neka to izgleda kao nacionalna mirovina. U tom programu tik do obećanja o nacionalnoj mirovini, nalazi se i obećanje o izgradnji novih domova za starije i nemoćne, citirat ću: „Sredstvima Europskog socijalnog fonda izgradit ćemo nove domove za starije i nemoćne, izgradit ćemo 20 domova za starije i nemoćne i dobiti novih 2000 smještajnih jedinica u državnom i privatnom sektoru“. Izgrađeno je oveliko domova, nije izgrađen niti jedan, a ovo je jedna crna laž. Poznata nam je patologija laganja HDZ-a, a posebno pred izbore. Danas je pred vama ovaj Prijedlog zakona o nacionalnoj mirovini i ministar Aladrović je u jednom istupu rekao, pa nije prirodno da neko isplaćuje dividendu i bonuse i prima potporu za radna mjesta. Pa i nije prirodno da ministar Aladrović brani ovaj zakon jer ovaj zakon je iz sustava socijalne skrbi, a ne iz sustava mirovinskog osiguranja. I ovdje je trebalo vidjeti ministricu Bedeković jer ovo što se sada radi sa ovim zakonom je čisto laganje građanima i pokušavat ste uštekat u što bolju situaciju za izbore. Kada zakon stupi na snagu od 1.siječnja 2021.godine nacionalna naknada će iznositi 800 kuna, dakle isto onoliko koliko je i zajamčena minimalna naknada. Odluku o usklađivanju će donositi upravno vijeće HZMO-a ali vezano uz naknadu, zajamčenu minimalnu naknadu. Jasno je da se ovo obećanje od 1.300 kuna 40% minimalne plaće neće ostvariti i to je još jedna laž koju nam HDZ sada želi podmetnuti. Umjesto nacionalne mirovine odnosno nacionalne naknade trebalo je to riješiti kroz sustav socijalne skrbi jel ovaj zakon je duboko kontradiktoran iz razloga što s jedne strane imate zajamčenu minimalnu naknadu i imate Zakon o pravima hrvatskih branitelja gdje za bilo koju naknadu morate imati puno papira, a morate imati i jedan vrlo značajan dio, a to znači da nemate nekretninu. Ministarstvo nije u ovom zakonu htjelo da li namjerno ili ne namjerno, staviti imovinski cenzus i u tom smislu sam ja i dao prijedlog amandmana, ja se nadam da će ministarstvo razmisliti i da će razmisliti većina jer bez imovinskog cenzusa možete imati nekoga ko ima više kuća, ko ima više apartmana, koji može zarađivati na moru sa apartmanima i neko ko može imati ušteđevinu i dobivat će 800 kuna nacionalne mirovine. Bez tog imovinskog cenzusa ovaj zakon pada u vodu i to su vas svi upozoravali, od sindikata pravobranitelje i svega ostalog. Jer koju poruku šaljete? Poruku šaljete da onaj ko je mlađi od 65 godina i želi dobiti zajamčenu minimalnu naknadu mora prodati sve, a onaj ko je stariji od 65 godina može lijepo to zadržati i dobiti opet 800 kuna. S druge strane prema Obiteljskom zakonu, propisana je odgovornost djece da se brinu o roditeljima i to je nešto što je normalno i što je u redu. Vi u ovom zakonu nemate nigdje da ne provjerite da li taj kome ćete dati nacionalnu naknadu ima i djecu koja ih može uzdržavati. Nemate u zakonu niti jednu stvar koja ide za time. I ono što je u zakonu vrlo blago rečeno, a s time se hvalite da će to povećati socijalnu uključenost žena, zakon će na kraju dovesti do toga da će sve manje žena biti na tržištu rada jer prema iskustvima drugih zemalja ako se dobna granica postavi na razinu dobne granice za umirovljenje, to će imati negativni učinak na motivaciju za plaćanje doprinosa i na participaciju žena na tržištu rada. Ako vas u 65.g. čeka mirovina odnosno naknada bez obzira jeste li vi plaćali doprinose ili niste, niste motivirani da tražite posao i to će utjecati negativno na tržište rada. Ovo je dobra ideja, ne govori niko protiv ideje, ja govorim protiv načina kako se to izvodi, a izvodi se na brzinu. Zakon koji bi trebao to regulirat je napravljen na način da će biti sam karikatura, karikatura sebe. I to je ono što je poruka ovog zakona. Zašto je nacionalna naknada dobra? Ona je dobra i ona bi trebala biti u našem zakonodavstvu, ne bi trebala biti u mirovinskom sustavu, ona mora biti u sustavu socijalne skrbi. I sada pokušavajući objasniti zašto to treba biti u sustavu nacionalnoga, dakle sustavu mirovinskoga kad HZMO će administrirati tu naknadu koja je iz sustava socijalne skrbi, vući će sve papire iz socijalne skrbi umjesto da socijalna skrb koja ima sve podatke i rješava i sve te zahtjeve. Ono što ja sada vidim tu, vidim još jedno dodatno uhljebljivanje HDZ-ovih kadrova u HZMO jer u posljednje vrijeme preko 300 novih ljudi je zaposleno u HZMO, mahom sa iskaznicom HDZ-a. I kad se HDZ hvali sa porastom mirovina od 12% onda je to porast koji je vezan uz švicarsku formulu, mirovine bi rasle i sa HDZ-om i bez HDZ-a jel je to zakonska obaveza. Ali se isto tako HDZ ne hvali sa porastom mirovina u ovom tromjesečju, ono je 0,7%, zato što je takva švicarska formula i to je poruka HDZ-a, laže na sve strane, a posebno zato što idu izbori. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin, zapravo Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Prvo g. Lovrinović, onda gđa. Sabolek, izvolite.
Hvala. Poštovani građani, srdačno vas pozdravljam ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku. Vidite, raspravljamo o tzv. nacionalnoj naknadi za starije osobe, znači to nije ni socijalna pomoć, nije ni mirovina nego je neki hibrid koji je evo, već su rekli prethodnici, osmišljen za potrebe parlamentarnih izbora za HDZ-ovu koaliciju. Zašto? Jer oni žele ostati do sudnjeg dana na vlasti, vidite, do sudnjeg dana. A kako? Pa vi ste gospodo donijeli svoju strategiju 2017.g. u kojoj ste napisali da ćete za 800,00 kn pomoći ljudima koji nemaju drugih prihoda, ne mogu živjeti i šta ste čekali 3.g.? Sada 2 mjeseca prije izbora vi ste izvukli papir i kažete idemo podijeliti po 800,00 kn. Kolikom broju građana? 20 000 građana. Znači, našli ste jednu nišu biračkog tijela koju sad želite kao šarenim balonima ili bombonima privući. A ja vas ponovo pitam zašto se tih 20 000 ljudi niste sjetili prije 3.g., odmah ste trebali isplatiti. Koliko to košta? Vi ste izračunali, 160 milijuna kuna. Znači, vi biste za ove protekle 3.g. njima isplatili 480 milijuna kuna, a niste isplatili jer je prosječna mirovina u RH oko 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, zona siromaštva. Ljudi moji, ne može se od toga živjeti. Prema tome, njima niste mogli isplatiti, niste htjeli, po 160 milijuna 3.g., a bankarima i fon menadžerima ste trpali u pune džepove. Zašto? Svake godine, jel sam vam 4.g. ovdje govorio, svake godine ste mogli uštedjeti oko 4 milijarde kuna da ste refinancirali sve kunske kredite za državne, znači za potrebe države dugove. Niste htjeli. Znači, 12 milijardi kuna vi ste ubacili bankarima, fon menadžerima, a 480 milijuna kuna niste mogli ovim ljudima koji nemaju novaca. Eto to je ta politika koju vi šaljete i kažete ne sekirajte se, za vas smo osigurali mrvice, mrvice smo osigurali. A slušajte sad ovo. Kada je uspostavljena hrvatska država, znači imam podatke za '90.g., tada je prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću u RH iznosila 75%, pročitajte statistike. Kolika je danas prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću? Samo 39%. Umirovljenici su najveće žrtve Hrvatske koja je, od uspostave hrvatske države. Njih se prinijelo na žrtvenik. Oligarhija je njih, vi umirovljenici, vi ste prinešeni na žrtvenik hrvatske države i platili ste najveći ceh, daju vam mrvice. Nažalost, mnogi od vas će i nakon toga glasovat za ove koji namjeravaju i dalje vam dijeliti mrvice i to predstavljati kao ostvarenje hrvatskog sna. Prema tome, tražim da veliki broj ljudi, vaše statistike ne vrijede ništa, vi ste meni ovdje držali lekciju, napravite prave statistike kolko ljudi dobija do 500, 800,00 kn, 1000, veliku, desetinama tisuća ljudi to napravite, nemojte nositi sa sobom, objavite kako treba, ne, ne samo za svoje potrebe. Da ih ima 1000 puno je, a to su desetine tisuća. Ako sam rekao da je prosječna mirovina 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, to je to. Prema tome, ovo nije RH za koju smo se borili, za koju su položeni toliki životi, ovo je RH koju su oni, koja je njima super poštovani građani i vojnici, ovo je njihova RH, to je njihov san. San je njihov da ih stalno morate vuć za rukav da vam povećaju za 50,00 kn svake godine i da plješćete i da mi trebamo biti sretni. U tom smislu vas pozivam dragi građani ponosni ljudi pa i u siromaštvu, dolaze izbore, očitajmo tim ljudima lekciju, pometimo ih sa scene, ovo su ljude koji se drhte, ja ih vidim hodnicima jer ne znaju jel će ponovo biti ovdje, tresu se kao prutevi jer najveći broj njih ne zna ništa drugo radit, znate ali znaju ovdje manipulirati i znaju se baviti političkim intrigama. Prema tome, ovo je destabilizirani mirovinski sustav, ovo je izmiješano socijalno osiguranje sa mirovinskim sustavom no njih nije briga jer kad ovo usvoje zakon, isplaćivat će se tek poslije kad prođe ovaj mandat. Prema tome, pozivam vas da ustanemo, nemojmo se zadovoljavati mrvicama, pripada nam bogatstvo Hrvatske koje ima ali oni su ga uzeli za sebe. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Sabolek, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice, kolege, poštovani građani. Ja vam moram reći da je HDZ opet lagao, naime, pred izbore su još obećavali nacionalnu mirovinu, sada uvode znatno nižu nacionalnu naknadu, jel tako? Tada su doslovno vrištali obećanjima kako će uspostaviti nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi. Obećavali su da će nacionalnu mirovinu, da će imati pravo osobe starije od 65 g. koje nemaju drugih izvora prihode hrvatski građani koji imaju prebivalište u Hrvatskoj najmanje 15 godina. Iznos nacionalne mirovine tada trebao se prema obećanju određivati prema iznosu minimalne plaće, tj. najmanje 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Dakle, HDZ je opet lagao i nije ispunio obećanje. Naime, u postupku savjetodavanja koje je otvoreno od početka travnja, nacionalna mirovina pretvorila se i nacionalnu naknadu za starije osobe, od obećanih 40% minimalne plaće, daju samo 800 kn koji našim građanima u riziku od siromaštva i starijim građanima, ne može pokriti prosječne mjesečne režije sa prosječnim računima za grijanje i plaćanje pričuve. Kako će preživjeti ti ljudi? Čime će se hraniti? 80 000 života ovisiti o odlukama ove Vlade. Nazvao nas je jedan gospodin umirovljeni, plakao je na telefon, ne zna kako će preživjeti on i supruga. Boji se od čega će živjeti supruga ukoliko on prvi premine. A ukoliko premine prvo supruga koja ima par stotina kuna veću mirovinu, gospodin kaže da mu je jedino rješenje kupiti za tih 800 kn pištolj i jedan metak. Evo do toga dovodi vaša politika, svaka vam čast. Par stotina kuna odlučuje o našim građanima, najstarijim građanima jel će preživjeti a doista govorim o pukom preživljavanju, preživljavanju, gladi i hladnoći usred zime zbog štednje na grijanju. Mi iz Živog zida znamo kako ljudi žive, ljudi smo sa terena, zato smo dali u proceduru u svibnju 2018. g. dva zakona, Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starost koja bi iznosila 1031,94 kn mjesečno po korisniku odnosno u visini 30% bruto svote minimalne plaće u RH. U RH živi više od 86 000 građana starije životne dobi koji nisu korisnici prava iz mirovinskog osiguranja te nemaju nikakvih vlastitih prihoda. Ukupno najmanje 36% stanovnika RH koje je starije od 65 g. ne prima starosnu mirovinu. Također smo dali u Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju. U Hrvatskoj više od 315 000 umirovljenika prima mirovine niže od 1500 kuna. Procjenjuje se kako više od polovice ukupnog broja umirovljenika, točnije 52,2% se nalazi ispod granice siromaštva. Zakon se određuje najnižim mirovinama s time da ne može biti ispod 1500 kuna. Hvala vam gospodo iz HDZ-a, što ste bili tako glasni, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Moram reći da gđa. Sabolek ima pravo. Idemo dalje, klub zastupnika, ima pravo što je rekla da ste glasni, u ostale stvari ne ulazim sada jer ne smijem. Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Opačić, onda g. Varda.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. ministre, kolegice i kolege zastupnici. Onima koji nemaju od čega živjeti, potpuno je nevažno tko će donijet zakon, njima je važno da dobiju neke novce od kojih će koliko-toliko moći pristojno živjet. Ovaj zakon u obliku nacionalne mirovine ili nacionalne zaklade, ja mislim negdje od 2000. g. nalazi se u mnogim programima političkih stranaka, nalazio se čak i u programima nekih Vlada i meni je drago evo da je danas sa svim svojim manjkavostima ipak došao pred saborske zastupnike prvenstveno zbog ljudi koji nemaju od čega živjet, 800 kn je malo, od 800 kn neće pretjerano biti niti siti niti pretjerano obučeni, ali kad nemate ništa, onda je i 800 kn ipak nešto. Nažalost u Hrvatskoj je jako teško podizati i socijalne naknade i mirovine zbog toga što su nam plaće niske i uvijek mora onaj koji je na vlasti, voditi računa o tome da ne bude bilokoja naknada ili ova naknada nacionalna za one koji nisu mogli zaraditi mirovinu pa sad na ovaj način osiguravamo neku egzistenciju ili oni koji rade, dakle nijedna naknada ne smije biti demotivirajuća za rad. I tu je uvijek teško, dakle čim je podižete, ulazite onda u prostor da je ustvari bolje biti ili socijala ili nešto drugo, a ne ustajati svako jutro u 7 sati i negdje raditi i zato imamo izuzetno niske naknade od kojih realno stvarno ljudi teško mogu živjeti i ovo, ne može se čak reći niti da će bar malo ublažiti siromaštvo, ali evo, dok se god ne počne u društvu ozbiljnije razvijati gospodarstvo, dok ne krenu malo ozbiljnije rasti plaće, teško da se može utjecati i na to da porastu malo i mirovine i naknade. Ja bih u ime Stranke rada i solidarnosti odnosno kluba i nezavisnih zastupnika htjela još ukazati i na nekoliko amandmana koje smo dali. Mislimo da bi trebalo voditi računa o ljudima koji su imali ugovor o dosmrtnom uzdržavanju, ukoliko ga raskidaju, ti ljudi su nekakvom zrakopraznom prostoru, nemaju novaca za svoje uzdržavanje pa da i njih probate nekako ipak zaštiti u ovom periodu i ugraditi im ovu pomoć. S druge strane, ova punomoć je možda malo problematična, vi znate da stariji ljudi su često puta žrtve prijevara, punomoć, pitanje kome ćete dati, možda mogu ostati bez toga. Ako bude bila punomoć od strane javnog bilježnika ovjerena, onda to iziskuje neka nova financijska sredstva koja oni nemaju pa bi molili da, evo, razmislite malo i o tome, i ako ćemo biti konsekventni, dakle riječ je ovdje o osobama koje su starije životne dobi i koji su radno nesposobni, možda da ih stavite na onih 920 kuna, to je naš prijedlog, a vi ćete odlučiti imate li novaca za to i možete li tako nešto organizirati. I htjela bih još reći da smo mi u ime Stranke rada i solidarnosti podnijeli dva, odnosno dva zakona uputili u proceduru, jedan je pravobranitelj starijim osobama, mislimo da se doista već netko treba ozbiljno pozabaviti skrbi i brigom za njihova prava i zaštitom i ova korona je isto pokazala isto da su starije osobe najnezaštićenije i najugroženije. I drugo je zakon, mislim da se zove o obveznim odnosima, uglavnom regulira ovaj Zakon o dosmrtnom uzdržavanju gdje su ljudi doista često puta žrtve određenih prijevara. Pod stare dane ostanu i bez krova na glavom jedino, bez ikakve skrbi, dakle i tu ih malo moramo zaštiti, dakle evo, ta dva zakona smo dali u saborsku proceduru. Bojim se da će to ostati bez rasprave u ovom Domu, ali u svakom slučaju, evo, naša politička odluka da se na neki način borimo za one kojima je ustvari skrb države najvažnija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Varda, imate vremena da se spustite i da koristite vaših 5 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Nastavno na izlaganje kolegice Opačić. U odnosu na amandmane koje smo dali, a izričaj ministra kako trebamo voditi računa o starijim osobama, napokon da i to čujem u Saboru. Mi ćemo u svakom slučaju, odmah na početku da kažem, kako je rekla kolegica Opačić podržati zakon, dat ćemo 4 amandmana u smislu da taj zakon pokušamo poboljšati upravo zbog dostojanstva starijih osoba i očuvanja njihovog integriteta u odnosu na moguće prijevare koje su se događale, posebno u one odredbe zakona koje se odnose na ugovor o dosmrtnomu ili doživotnom uzdržavanju i u odnosu na davanje punomoći trećim osobama za primanje te naknade. Kolega Babić je Ante upozorio na to da bi trebalo izbjeći suvišno administriranje. Naši amandmani upravo idu u tom smislu. Ako Zakon o obveznim odnosima omogućava svakoj fizičkoj osobi da svoje pravo punomoći, onda to ne treba posebno naglašavati u ovom zakonu. Mi smo inače protiv toga, kao što smo i protiv toga da se tim starijim osobama ova naknada isplaćuje isključivo putem banke. Radi se najvećim dijelom o starijim osobama u ruralnim sredinama. Istina Bog, Vlada, Milanovićeva Vlada je ukinula tu odredbu da se ta naknada može isplaćivati putem pošte. Mi molimo, dajemo taj amandman da se upravo i putem pošte može isplaćivati ta naknada jer se radi o starijim ljudima koji niti imaju auto niti imaju banku u svojim ruralnim sredinama i ne mogu doći jednostavno do svojih sredstava. To nije problem, to stvarno nije problem, ako želimo sačuvati i dostojanstvo tih ljudi. Što se tiče doživotnog uzdržavanja kojeg vi sa razlogom kažete, ako postoji doživotno izdržavanje, nema pravo na ovu naknadu, što je u redu, samo mi upozoravamo, da je to doživotno i dosmrtno uzdržavanje. Mi smo zbog tog razloga što je kolega, kolegica Opačić rekla dali u proceduru ovaj zakon, lapsus Hrelja, lapsus. Upravo zbog toga da bi onemogućili prijevare. Ne samo od mafije nego i od rodbine starijih osoba. Imali smo primjera i u medijima i u praksi da jednostavno kod dosmrtnog uzdržavanja upiše odmah vlasništvo, proda stan i stara osoba više nema gdje, na ulici je. Mi smo upravo predložili zbog toga da se, da nadležan ministar za pravosuđe donese jedan pravilnik ili donese ne znam šta, kojim će urediti sadržaj ugovora o dosmrtnom uzdržavanju. Jer onda ga samo ovjerava javni bilježnik, stvar gotova, ovaj se odmah upisuje na vlasništvo i on je vlasnik od tog momenta, raspolaže potpuno imovinom kao vlasnik, a nigdje nemamo obvezu što je on kao davatelj uzdržavanja dužan napraviti. Ovisi o njegovoj volji. Ako želimo sačuvati dostojanstvo starijih. S druge par strane, upravo zato smo dali amandman da se dopuni u članku, samo malo da vidim gdje smo to dali, aha, kažete ako ima ugovor o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju. On se može i raskinuti voljom, on mora pokrenuti sudski spor, što u slučaju da je pokrenut spor radi raskida ugovora, a kako nam traju sporovi dugo on ostaje bez prihoda, bez uzdržavanja. I to bi trebalo na način regulirati, mi smo u tom smislu dali amandman da se uvede ta nova točka 6 koja kaže u slučaju da se vodi spor ima pravo na ovu naknadu jer inače ostaje bez ičega. Ja bih molio da, molio bih vas poštovani ministre da sa dužnom pažnjom razmotrite naše amandmane, oni idu u prilog poboljšanja samog teksta i sadržaja zakona, no u svakom slučaju naravno ovisno i o sudbini amandmana, klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika bez obzira na sve kritike koje sam do sada čuo, bez obzira na kontekst u kojem donosimo ovaj zakon, svjesni situacije u državnom proračunu i tog konteksta kojega donosimo, klub će podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a govorit će gospodin Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub HDS-HSLS-HDSSB-a odmah na početku ću reći će podržati ovaj zakon, ako iz ničega drugog iz nijednog drugog razloga, a ono iz razloga što se on odnosi ipak na najveći dio ljudi starije životne dobi, posebno žena iz ruralnih prostora. Dakle, žena koje su čitav svoj život radile na zemlji i čuvale kućanstvo, nisu bile zaposlene, nisu nažalost rješavali se niti mirovinske obaveze. Znamo kakav je sustav bio do devedesete godine da u principu nitko od seljaka u principu ili su bili vrlo, vrlo rijetki koji su uopće plaćali bilo kakve doprinose, većinom su ljudi svaki onda ondašnji dinar ulagali u opstanak, preživljavanje, u djecu u krajnjem slučaju za sebe nisu izdvajali, nisu bili u stanju nisu moli izdvajati i jednostavno ako im kasnije djeca nisu omogućila one dodatke da uplate zaostatke doprinosa, ostali su normalno bez ikakvih mogućnosti dobivanja bilo kakve mirovine. I uvođenje nacionalne starosne mirovine u svakom slučaju je dobrodošlo. Šteta je da nije već davno, davno prije došlo. Ono što me malo zabrinjava da u ovom vremenu gledajući 2020.godinu, pa '21. pa '22. imamo trend rasta, a trebao bi realno trend pada ako bi gledali da ipak taj sustav sasvim drugačije postavljen od '90.-te godine i da bi se moralo događati nešto sasvim drugo. Normalno je za nas da se nacionalna mirovina osigurava ljudima koji imaju neprekinuti boravak i život u Hrvatskoj jer u slučaju kada to ne tako bilo mogli bi doći u situaciju da u principu počinje nekakvo moguće doseljavanje u krajnjem slučaju u Hrvatsku starijih osoba koje bi mogle koristiti, znamo kako neke europske zemlje imaju problema sa socijalnim naknadama koje daju gdje dobar dio ljudi odlazi tamo jer imaju dobre socijalne naknade, tamo se prijave i mogu solidno čak i živjeti od toga. Ono što mi je upitno je davanje novaca bez ikakve, na neki način obaveze jer moramo biti situacije da kao i u onom socijalnom dijelu, onim socijalnim mjesečnim naknadama koje dobivaju starije ili osobe s invaliditetom ili nemoćne osobe, često puta imamo izvitoperenosti i manipulacije, često puta se događa da su napravljene raznorazne malverzacije kako bi osoba ostvarila to pravo, a realno kada bi se sagledalo teško da bi ga moglo ostvariti. Ja sam nekako uvijek pristalica da mora biti vaga. Znači ako netko nema nikakvu mirovinu, nema nikakvu naknadu, nema ni djecu koja nasljeđuju imovinu ili neće naslijediti imovinu, onda bi država trebala staviti možda zabilježbu na tu imovinu, pa danas-sutra kada netko naslijedi to neka vrati novce državi ili se odrekne toga pa će to naslijediti lokalna samouprava. Ista stvar je i sa tim socijalnim kategorijama sa tim socijalnim cenzusima jer ovdje imamo situaciju, nemamo imovinski cenzus, imamo samo dohodovni, a imovinskog nema. A imamo situacija sigurno da ljudi imaju i vrijednu imovinu, a vjerojatno nemaju ovaj dohodovni dio i oni će u principu steći pravo, a možda i žive zajedno sa svojim da velim tako svojom djecom, svojom rodbinom i nisu možemo reći kruha gladni. Moralo bi se o tome razmišljat možda u budućnosti, o nekom vremenu koje je pred nama i kad će se to raditi da nam se opet ne dogodi iskorištavanje sustava, kao što ponavljam je dosta prisutno u socijalnom cenzusu. Svakakvih situacija tu ima i formalno pravno je to sve čisto i u redu, ali realno kad se sagleda često puta imamo devijacije. Uz tih nekoliko opaski za razmišljanje, za praćenje u budućnosti, eto kao što sam reko u početku, naš klub će podržati prijedlog ovog zakona.
Hvala lijepa. Ispred Kluba zastupnika GLAS-a govorit će g. Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, kolegice i kolege. Snaga održivosti jedne zajednice svakako se ogleda između ostaloga i u konzistentnosti, održivosti, transparentnosti i pravednosti njenoga socijalnoga sustava. Nažalost, RH takvo nešto nema od svojih samih početaka. Dakle, 30.g. sustav socijalne skrbi s jedne strane, a onda i socijalne potpore svima onima koji su deprivirani na različite načine i iz različitih razloga nikada nije stabiliziran, nikada nije standardiziran, nikad nije izgrađen od početka do kraja sa smislom, logikom i logičnom svrhom. Stalno se kao kuća u slemu dograđuje, ruši, nadožuntava, kako bi rekli moji Dalmatinci i to se s jednoga kraja uzme da bi se na drugi kraj stavilo i on kao takav ne govori o našemu društvu kao socijalnom društvu. Da sad ne idemo u detalje, to se ogleda i u skrbi o osobama s invaliditetom gdje zapravo porijeklo invaliditeta stvara diskriminaciju osoba s invaliditetom i tako do dana današnjeg i o tome se govori već 20.g., stvorila se jedna društvena nepravda jednako tako kad je riječ i o starijim osobama. Ova država je napravo, naprosto i počela krivo kad je riječ o skrbi o starijim osobama, prije svega onom čuvenom pljačkom mirovinskog sustava iz '90.g. kada je morala naprosto odlukom Ustavnoga suda naknadno vraćati dugove umirovljenicima. Nije problem u tome što je uzeto nego što se govorilo da se nije uzelo, da su svi manevri zakoniti. Tek je odluka Ustavnog suda trebala vratiti stvar na početnu točku i reći da uzeli ste nepravedno onima kojima niste smjeli dirati stečena prava. I taj se sustav perpetuira. Niti je pravedan, niti je logičan, niti je sustavno postavljen. E sad ovu priču i dakle o prijedlogu ovoga zakona ne treba gledati i loše bi bilo gledati izvan konteksta ukupne socijalne politike ove Vlade. Dakle, ona prije svega politički prosuđuje, procjenjuje što je korisno, što je nekorisno, ne za društvo, ne za socijalno deprivirane skupine, nego prije svega što je politički probitačno za HDZ. U današnjem uvodnom slovu ministar je rekao čitav niz tvrdnje koje kad bismo gledali izvan ovoga konteksta ne bismo imali što ni dodati ni oduzeti. Ali kad to kontekstualiziramo onda se rodi čitav niz problema. 2017.g. donesena je jedna strategija u kojoj je eksplicitno rečeno da će se uvesti minimalna nacionalna mirovina. E sad, mirovina, naknada, pomoć, reklo bi se nije važno. Je, itekako je važno jer su to statusno različito postavljene stvari. 2017.g. odlučeno, da ići ćemo u taj institut. Kolegica Opačić reče postojala je ideja o tome i prije, recimo u njeno vrijeme nije realizirano, a onda se nije išlo u to 2018., 2019. u godinama koje su bile fiskalno stabilne nego se ide sada i to u hitnom postupku. Dakle, očito je da se manipulira, da se pokušava u predizborne svrhe stvar tempirati tako da se javnosti predstavi neposredno prije parlamentarnih izbora. Nije to bog zna koliko glasova, ali što bi se reklo, HDZ veseli. 20 000 onih koji će to pravo moći ostvariti u 2021. jedan solidan bazen, tek toliko da im se pošalje poruka da ne ostanu kući nego da dođu na izbore jer ako HDZ ostane na vlasti onda će im jamčiti da će tih 800,00 kn i dobiti. Dakle, tako se kupuju glasovi. Od koga? Od ljudi koji su potpuno društveno marginalizirani, koji u pravilu nemaju obrazovanje, nemaju nikakvoga radnoga staža, koji žive na selu, koji uglavnom jesu zapravo domaćice koje su čitav svoj život provele kao poljoprivrednice bez stalnog i trajnog prihoda, koje žive možda i u jednočlanim domaćinstvima. Naravno da je lako njima poslati poruku i reći bako dođi na izbore dat će ti HDZ 800,00 kn i to je sukus ovoga prijedloga. Da nije onda bi se on dao u dva čitanja, onda bismo mi ovu priču otvorili još u siječnju ako stoji ono što ministar kaže da je on obećao da će to biti u 2020., ne on je obećao do 2020., dakle i prije se moglo. Imali bismo više vremena, nadogradili bismo sustav novim prijedlozima, ispravili bismo neke stvari, a ovako u hitnom postupku uzmi ili ostavi. Recimo, čovjeku koji ima više od 65 g., svaki mjesec je važan, prirodno. Svaki dan. Ovdje se kaže da se recimo, to će pravo ostvarivati na temelju podataka iz prošle kalendarske godine, recimo o prihodovnom cenzusu. On u 11. mj. napuni 65 g., preda zahtjev ali mu se uzima protekla kalendarska godina. zašto nisu proteklih 12. mjeseci? Jer u toj protekloj kalendarskoj godini moglo se svašta dogoditi. Netko je mogao izgubiti posao u tom domaćinstvu, netko je mogao umrijeti. U prihodovnom cenzusu mogle su se dogoditi velike i dramatične promjene ali on će morati čekati cijelo to vrijeme zbog toga što je rečeno jedna kalendarska godina a ne zadnjih 12 mjeseci. Ponavljam, ljudima starijima od 65 g. koji žive ispod granice siromaštva koje kao takvo već ugrožava njih i njihov život, svaki dan, svaki tjedan, svaki mjesec je važan. Kažem, promatrati ovo izvan konteksta ukupne socijalne politike koje u ovoj Vladi nose ministarstvo koje je predložilo ovaj zakon, zajedno sa Ministarstvo socijalne skrbi, dakle oni nose tu ukupnu politiku, ne bi bilo dobro. Danas je spomenuto i to treba podcrtati, paralelno s ovim događa se vrlo snažna deprivacija osoba sa invaliditetom. Roditelji djece s posebnim potrebama su očajni, izbezumljeni jer nema pomoći asistenata u ovoj COVID krizi, ne mogu u škole, nema posebnih škola. 300 plus 150 ili 150 plus 300 milijuna iz fonda koji se puni od strane poslodavaca koji ne ispunjavaju obvezne kvote za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, naprosto je uzeto i preraspodijeljeno za druge potrebe. Ne za potrebe osoba sa invaliditetom, dakle taj novac je namijenjen za poboljšanju uvjeta zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Nije se promijenila namjena tih sredstava na način da se kaže sad ćemo pomoći djeci sa invaliditetom ti novcem ili drugim kategorijama osoba sa invaliditetom nego je otišlo u potpuno drugu priču a to je potpora poduzetnicima i ljudima koji su na tržištu rada ugroženi COVID krizom. U ovom trenutku državni proračun je kraći 25,5 milijardi kuna na prihodovnoj strani, jučer smo to čuli prilikom predstavljanja rebalansa ali naravno, rashodovna strana nije dirana. Što to znači? Da ćemo ići u zaduživanje ali privremeno treba uzeti gdje god se može preraspodjelom da bi se namirili politički ciljevi HDZ-a neposredno prije izbora u srpnju i tu nema nikakvi dvojbi a nema ni skrupula. To se radi ako treba i na račun osoba sa invaliditetom i u tom kontekstu treba promatrati ovaj zakon i mi ćemo se suzdržati od potpore njemu jer mislimo da je krivo postavljen cijeli model, da se ide u krivo vrijeme i da se zapravo kupuje predizborna naklonost 20-ak tisuća ljudi. Hvala lijepo.
Gđa. Dragana Jeckov će govorit u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, g. ministre. Ideja nacionalne mirovine se među hrvatskim političarima spominje više od 15 g. i evo kao što imamo prilike čuti, zaživjet će 2021. Predloženim zakonom namjerava se uspostaviti sustav svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za određenu kategoriju starijih osoba kako bi im se osigurao određeni stupanj socijalne sigurnosti. Radi se o mjeri usmjerenoj na povećanju kvalitete života starijih osoba. Autori ovog prijedloga misle da će ovako na odgovarajući način pridonijeti i smanjenju stigmatizacije starijih osoba kao jednog od glavnih razloga nekorištenja naknade iz sustava socijalne skrbi. Kod značajnog djela siromašnog stanovništva, uzrok siromaštva je strukturalne naravi poput rata, političke i ekonomske tranzicije, spornog procesa privatizacije, ekonomske krize i drugo. Da podsjetimo da je Hrvatska uz Španjolsku, da se nalazi na vrhu ljestvice kada je u pitanju broj starijih od 65 g. a koji ne primaju mirovinu. Nepokrivenost prema podacima EUROSTAT-a iznosi visokih 36% što znači da 64% prima mirovinu. Pučka pravobraniteljica je u svom izvješću istaknula da su mnogi građani Hrvatske suočeni sa siromaštvom koje im onemogućava ostvarenje mnogih prava, grupe koje imaju najveći rizik od siromaštva i socijalne uključenosti su upravo starije osobe a među njima se spominju i djeca, mladi, nezaposleni i naravno pripadnici romske i srpske etničke skupine. Što se tiče nekoliko rečenica samo o ovim općim uvjetima za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu, ono što svakako je pozitivno i što zaslužuje da se istakne jeste da među starijim osobama bez mirovine većinu čine žene, zapravo to je ono što nije dobro, ali u ovom zakonu je dobro a iz razloga što žene znatno manje su sudjelovale u plaćenom radu izvan kuće a ujedno su njihove radne karijere bile kraće i isprekidane. Radi se uglavnom o ženama ruralnog područja bez formalnog staža i one naravno u starosti ne bi imale od čega preživjeti međutim ima tu naravno kako to obično biva i kvaka 22, pa ukoliko u recimo u kućanstvu gdje suprug prima mirovinu neznatno iznad 1.600 kuna recimo 1.620 kuna, žena bez dohodovnog cenzusa neće moći ostvariti pravo na nacionalnu naknadu iako je sama bez ikakvih prihoda, a time ovisna o suprugovim prihodima koji su mizerni i oboje faktički žive u siromaštvu. Nacionalna mirovina je potrebna kao neizostavna barijera protiv siromaštva starijih osoba, a one su u dobnoj skupini stariji od 65 godina dospjele do neslavnog petog najgoreg mjesta u EU. Kada je riječ o riziku od siromaštva i socijalne isključenosti od čak 32,9% pri čemu su žene čak u postotku od 36. Hrvatska kada je u pitanju linija siromaštva iznosi 2.496,05 kuna za samca, a najniža mirovina za 15 godina radnog staža je 1.019 kuna dok je socijalna pomoć 920 kuna. Na izgled je ovo previše brojeva, ali u njima se krije matematika staračkog siromaštva. Ono što izaziva nedoumice u ovom prijedlogu zakona jeste, zbog čega se ne uz dohodovni ne uzima i imovinski cenzus. Raniji govornici su govorili nešto o tome i to na praktičnim primjerima pokazivali. Naprosto pitamo se zbog čega je tako s obzirom da je svako dužan svoju imovinu staviti u funkciji osobnog uzdržavanja. Takvom rješenju pristupilo se i u drugim zakonima kojima su se određivale državne naknade. Time bi se izbjegla situacija da vlasnici nekretnina i nekretnina većih vrijednosti u RH i izvan nje, ostvaruju nacionalnu naknadu koja je u suštini jedno socijalno davanje. Drugo pitanje koje svakako se treba istaći jeste kako bi se osigurala pravednost pri stjecanju prava na ovu vrstu socijalnog davanja te njihova ciljanost prema osobama u stvarnoj potrebi, mišljenja sam kako je potrebno propisati kao što rekoh i uvjet imovinskog cenzusa koji se primjenjuje prilikom ostvarivanja prava na zajamčenu minimalnu naknadu iz sustava socijalne skrbi. U principu brojna davanja i potpore iz državnog proračuna podliježu uvjetima dohodovnog, prihodovnog i imovinskog cenzusa iz prostog razloga što se time osigurava transparentnost i pravednost. Sigurno da bi se osujetila i moguća zloupotreba i svakako će iziskivati provjeru prihoda i imovine djece koja su djeca potencijalnih korisnika. Odredbama ovog zakona propisuje se da pravo na nacionalnu naknadu prestaje i isplata se obustavlja određivanjem pritvora, istražnog zatvora ili izdržavanjem kazne duže od mjesec dana, danom nastupanja okolnosti. Iz predloženog teksta proizlazi da je sama činjenica da je nekom određen pritvor ili istražni zatvor dovoljna da se donese rješenje o ukidanju prava na nacionalnu naknadu za starije osobe što je neprihvatljivo jer za osobe koje nisu pravomoćno osuđene ipak vrijedi presumpcija nevinosti. Dva veoma važna problema o kojima želim nešto reći, a tiču se naravno nacionalne zajednice kojoj pripadam, a to je prema službenim podacima u Hrvatsku se ukupno vratilo oko 133.000 Srba od čega je najveći broj onih starije životne dobi. Značajan broj povratnika zabilježen je krajem '90.-ih, a najviše ih se vratilo 2001.godine, ukupno 15.000. Nakon tog perioda broj povratnika je počeo opadati. Upozoravamo na problem povratničke populacije i na opći uvjet 20 godina kontinuiranog prebivališta neposredno prije donošenja zahtjeva koji treba biti ispunjen. Ističem da su Srbi povratnici u najvećem broju se vraćali od 2000.godine, međutim nisu mogli ući u posjed svoje imovine jer je bila ista useljena odnosno nije bila vraćena u posjed vlasniku ili tamo gdje je kuća bila u potpunosti devastirana i vlasnik je čekao obnovu. O ovom problemu sam govorila i u svojoj replici i koristim priliku da kažem da ćemo na ovu temu uložiti amandman. I drugi problem svakako koji trebam istaći odnosi se na financijski oštećene umirovljenike u periodu od '91.do '98.godine dakle to je grupacija kojima je nepravedno oduzeta njihova imovina i oni su ostali uskraćeni za svoje pravo i njihov broj je daleko manji od broja onih koji su obuhvaćeni ovim zakonom. Naravno da imamo puno razumijevanja za siromaštvo kojima je obuhvaćena starija populacija i ta socijalna komponenta je svakako jako važna, ali podržavamo svaku mjeru koja je usmjerena protiv siromaštva i smatram da je ipak država mogla pronaći način da se i ovim umirovljenicima kojima je mirovina oduzeta u periodu od '91.-'98.godine pronađe način da se i njima pomogne. Vi znate o kojoj ja grupaciji govorim i podsjetit ću da je postojala i radna skupina koja je radila tri godine i na kraju je taj rad prekinut. Smatrali su pojedinci da se nema o čemu razgovarati. Ima se o čemu razgovarati i iskoristit ću 55 sekundi da kažem da je isplata dospjelih mirovina nije obustavljena njihovom krivnjom, da doprinosi za obavezno zdravstveno i mirovinsko osiguranje da su oni uplaćivali u hrvatski fond mirovinskog osiguranja, a ne u parafond kako im se spočitava. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada će gospodin Silvano Hrelja govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, predstavnici, g. ministre, predstavnice, državna tajnice. Dakle, prvo želim reći karakter ovog zakona, što je on. Kasnije ću reći da je to bio cilj i prethodnih Vlada, al nikad još nije realiziran, ali s obzirom na trenutak i sadržaj koji imamo pred sobom ovaj zakon je velikodušni predizborni izljev ogromne ljubavi HDZ-a najsiromašnijim građanima starijima od 65.g. za malo novaca i sa odgodom. Ništa sutra. Rješenja će se izdavati tek slijedeće godine, zahtjeve će se moć davati tek slijedeće godine. Ovo je kratko rečeno privid brige za starije od 65.g. koji nisu radili, koji imaju nedovoljno, nedovoljna primanja da bi od tih primanja živjeli dostojanstveno, što je u stvari u obrazloženju ovog zakona postavljeno i kao cilj, al taj cilj ne može biti na razini 1/3 linije siromaštva u RH koje iznosi 2.485,00 kn, a ovo je na razini 800,00 kn. Ovaj zakon je među građanima RH izazvao velike prijepore i svako sa svog aspekta ima potpuno pravo. Jedna grupa građana je rekla opet se daje onima koji nisu uplaćivali doprinose na teret, na teret svih nas odnosno iz mirovinskog osiguranja i onda iskazuju vrlo opravdano nezadovoljstvo mirovinskom politikom i neredom u mirovinskom, mirovinskom sustavu. Vrlo, vrlo opravdano jer mirovinski sustav je valda amortizer koji može sve progutati. Imaju pravo tvrditi da to nije tako i da na pijedestalu vrijednosti trebaju biti one mirovine koje su, za koje su uplaćivani doprinosi godinama i desetljećima. Ima druga grupa građana kaže okej, svima treba pomoći, ali zašto je moja mirovina za 15.g. tako mala? Zašto je ona na razini 1.030,00 kn više od dvostruko, dva i pol puta manja od linije siromaštva? Kako to mene socijalna država štiti, a 15.g., nisam kriv što je moj poslodavac bio loš, što nije uredno uplaćivao doprinose, da li sam zbog toga osuđen ili osuđena na siromaštvo? Pretežno, moram priznat radi se o, o ženama. Treća grupa građana vrlo revoltirana, vrlo glasna. Razumijem ih u potpunosti, podržavam ih je, pustite vi nacionalne naknade za starost. Šta je s nama koji smo zajedno sa našim muževima uplaćivali, uplaćivale zajedno 80.g. doprinosa i kad jedan umre, kad jedan umre imamo pravo na 70% mirovine preminulog ili svoju mirovinu odnosno izbor povoljnijeg prava. Doista, u pravu su jer najobezvrjeđenije mirovine u mirovinskom sustavu RH su obiteljske mirovine. Najviše je plaćeno za ono što se po toj osnovi uplate doprinosa isplaćuje. Dakle, prvi prioritet je za HSU i u funkciji borbe protiv siromaštva, ali i na bazi uplata doprinosa kroz godine, ne na bazi socijalnih prava jesu obiteljske mirovine i naš zakon je ovdje u proceduri. Naravno da neće doć za ovog mandata jer, jer je to vrući krumpir koji Vlada ne želi ni dirnuti. I četvrta grupa su oni koji kažu da svi, i oni su u pravu, svi trebaju bit zaštićeni, pustimo priče ovo, ono, socijalna država mora funkcionirati, ne smijemo ih nazvati humanitarcima, to su ljudi koji doista smatraju da socijalna država treba pomagati svima koji su ispod granice, ispod granice siromaštva. I onda govorimo konkretno o ovom zakonu kojem sam osnovne karakteristike reko na početku. Zakon je trebao doći u sabor najkasnije u 2018.g., trebao je biti raspravljen, tako se ozbiljno radi, trebao je biti raspravljen u 2 čitanja, prihvatiti sve primjedbe. To šta tamo piše da će on u 4. kvartalu po planu Vlade biti ove godine, a sad možemo to tumačit da je još prije tog roka, on će biti u stvari u primjeni sa 1. siječnjem, siječnja ili kad se riješe prva rješenja u slijedećoj, slijedećoj godini. Široka javna rasprava, uvažavanje svih argumenata, ovdje toga neće biti, većina amandmana će se odbiti i bili oni jako dobri i ispravni u odnosu na ovaj zakon. Bila je potrebna za uvođenje ovog instituta koji ćemo i mi HSU podržati, dakle ne protivimo se ovom institutu jer ga je trebalo možda pred 15.g. već ili, ili 20 uvesti u, u pravni sustav RH sa transparentnim pravim kriterijima, ali na osnovu dobre snimke rasprostranjenosti siromaštva među starijim osobama. Vi ovdje po brojkama koje ste naveli u ovom zakonu nemate, ne možete izračunat koliko će biti korisnika, koliko će to koštati, koliko će bit novih troškova, koliko će vam se vratiti troškova po osnovi obustave mirovina ako ih uopće bude. Dakle, ne možete jer spominjete neke cifre 180 ili 132 milijuna kuna, kad bih svih 59 000 bilo korisnika onda vam treba 600 milijuna kuna. Dakle, mi se ovdje igramo sa od 100 do 600 milijuna kuna sa rasponima. To znači da nismo snimili situaciju. Ja vas pitam na temelju ovoga i ovog čekanja do zadnjeg trenutka, s obzirom na ovu, predizborni izljev ogromne ljubavi, ... [[Govornik se ne razumije.]] zašto hrvatska Vlada, HDZ ne voli svoje siromašne građane starije životne dobi? Ili ih voli samo za glas. Traže od njih samo glas, ostalo nije bitno. I još da kažem da je 2016. ljudi koji su kasnije bili ministri, u predizbornim obećanjima ispred HDZ-a su rekli da će uvesti nacionalnu mirovinu, a ne nacionalnu naknadu, kako sada ovdje piše, u iznosu od 1300 kuna. Karakteristika ovog zakona je nejasnoća i velika isprepletenost prihodovnog i dohodovnog cenzusa, a da nisu jasna razgraničenja. O imovinskom cenzusu ste vi sve rekli, ja neću o tome govoriti jer me uvijek prozivaju da zašto bi govorili, da prihodi nisu važni. Ja mislim da ste vi u pravu i ja neću više o tome govoriti. Moram reći da postoji nelogičnost biranja povoljnijeg prava ovdje. Dakle netko može odustati od socijalne, zajamčene naknade, novčane naknade, da bi uzeo ovu mirovinu. Teško vjerojatno jer zajamčena novčana naknada mu nudi još neka prava iz socijalne skrbi, ovdje nema, ovdje je samo mirovina. Pitam vas, vi nudite i na drugu stranu jer znate da ima, da su stare obiteljske mirovine manje od novih, manje od onih poslije 1999. i tih obiteljskih mirovina manjih od 800 kuna. Recite mi na temelju kojeg zakona, na temelju kojeg zakona korisnik može odustati od mirovine. To mi morate objasniti na temelju kojeg zakona korisnik svojom izjavom može odustati od mirovine. Može odustati ako se zaposli. Mirovina se prestaje isplaćivati ako netko umre. Za provedbu ovog zakona vi morate promijeniti Zakon o mirovinskom osiguranju. No, da zaključim. Bez obzira na nedostatke, bez obzira na ogromne rupe ovog zakona, s obzirom da sam bio i u prijašnjim koalicijama koje su trebale ovo uvest, institut ćemo uvesti pa ćemo ga popravljati. Hvala lijepa.
Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HNS-a g. Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Vrlo kratko. Što se tiče same materije smo već čuli, dakle utvrđuje se odnosno prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe kojih se procjenjuje oko 60 tisuća, nešto malo ispod i gdje se propisuju određeni uvjeti među kojima osnovnim kako je ministar i rekao, hrvatsko ... [[Govornik se ne razumije.]] minimalna dob 65 godina i 20 godina ... [[Govornik se ne razumije.]] prebivališta. I onda imamo dohodovni cenzus, pa da onda zapravo nema kumulacije, da ne nabrajam sve druge, ako ste korisnik i one socijalne naknade, po drugim osnovama, mirovine, itd., kolega Hrelja je tu nešto i spominjao, doživotno uzdržavanje, tako dalje, tako dalje. Što se tiče imovinskog cenzusa, mi ne možemo zakonom, općenito govorim ja sad samo za ovaj zakon ili bilo koji drugi ići apriori govoriti da su naši građani lopovi. U prijevodu, netko ima nekretnine, koje na crno iznajmljuje, nema prihod pa ostvari ovo pravo. On ako nešto iznajmljuje, to mora evidentirati u Poreznoj upravi jer čini porezni prekršaj kažnjiv zakonom. Tako da ne smijemo na taj način u pozitivnim propisima govoriti, nekom ograničiti imao on nekretnine ili da li on živio u njima, da li one bile uvjetne za život ili ne, moramo vidjeti ono što je prijavljeno kao prihod kao takav. Ali, ako netko nešto radi onda strogo kazniti. Što se tiče generalno mirovinskog sustava, tu smo puno puta pričali, donijeli, po meni neke pomake, ja se još jednom mogu zahvaliti i na prihvaćenim prijedlozima koje smo sada stavili, koji su manje-više postali standard. Ono što je zajednički neki većini zastupnika odnosno zapravo većini, ja mogu reći polovici onih koji konstruktivno raspravljaju, polovici onih koji imaju jedan stav možda koji sam ja imao u početku svoje politike, kad sam rekao, ovi su pozitivci, ovi su negativci, ove ne volim i što god oni rekli, ne vjerujem i ne valja. Život te uči da zapravo to nije tako, da svaka medalja ima dvije strane. Da se onda u one koje si mislio da valjaju da su ti oni zapravo ono pandan, nešto suprotno, razočaraš, da vidiš da nije ni to tako i onda zapravo to dovede do one društvene apatije gdje jesmo, di više nitko nema povjerenja u politiku. Svi su izdali, svi su isti, itd., itd. Kako kaže narodna poslovica, taj se nije rodio tko je svakome ugodio. Minimalna plaća, primjer. 2500, 2700, 2800, 3000, 3250, svaki put kad su ušli s prijedlogom, ide protuprijedlog, nije 3, daj 3,5, nije 3,5, daj 4. Nije 800, zašto ne 1000. Naknada, zašto 3250 za ožujak, zašto nije 5. Itd., neka licitacija, u pravilu manje-više, tko će više se brinuti za određenu skupinu ljudi, tko će se pokazati bolji zaštitnik, bolji njihov glasnogovornik, itd., itd. I sve što dođe, prijedlog, s jedne ili druge strane ne valja. I to nije kritika samo oporbi, to je kritika i ispred predlagatelja. Malo je bilo ministara koji su prihvatili određene prijedloge i amandmane oporbe. A neki su bili i da se prihvate. Ja sam za neke i glasao. Više puta, amandmane. Ali generalno, to vam se svodi sve na isto. Što se tiče broja od 60 000 ljudi ja bi tu napomenio kako je određeni podatak kojima se mi trebamo voditi je i godine uplaćivanja u mirovinski sustav odnosno godine staža. Nažalost, mi ljudi koji imaju preko ili prosječno 30.g. staža oni imaju negdje između 2.000,00-2.500,00 kn mirovine. E to je. Jel moramo razdvojiti. Ja se ovdje slažem, ovo je bilo u planu … [[Govornik se ne razumije]] djelatnosti Vlade za ovu godinu, vjerojatno sada zbog ove sve krize naravno se ubrzalo i donijelo da se donese, da se to ispoštuje, da se to nešto obećavalo, ja to poštujem, to je njihovo pravo i bolje da imamo i bolje da donesemo nego da, ne znam što, glumimo se, pravimo se Englezima. Međutim, problem nastaje kad ljudi koji su radili dugi niz godina, a imaju male mirovine. A mi smo sve stavili i sad i to isto opet radimo, što ni meni baš nije ovaj po volji, sve trpamo pod isti kišobran, sve u mirovinski sustav jer smo njega nacionalizirali. Mi smo HZMO nacionalizirali kada smo se odmaknuli od socijalističke vladavine. Nismo ga liberalizirali nego smo ga nacionalizirali, sve što je bilo u HZMO-u onom socijalnom tzv. prije, sve njihove portfelje, imovinu, sve je postalo državno, svi, sva njihova, depoziti po viđenju, sve je postao dio općeg državnog proračuna i zato mi dan danas isplaćujemo sve mirovine iz proračuna. Mi smo ga nacionalizirali i on po samoj svojoj smislu gubi zapravo taj svoj smisao osiguranja. I sad ovdje isto opet ovo, ovu naknadu, a ne mirovinu stavljamo u mirovinski sustav. Po meni ne bi trebalo, ali po meni, ja sam to već više puta rekao, ne bi trebale bit ni braniteljske mirovine unutra jel one nisu mirovine. One su isto naknade, dodaci, nagrade, pomoći, sve osim mirovine jel minimalna zajamčena braniteljska mirovina je jednaka osobi koja je imala 100 ili više dana ili 105 dana ratnog puta i 5.g. staža i ona, i onaj koji je imao 105 dana ratnog puta i 25.g. dana radnog staža. Ista, zato šta kad ovaj računa po općim propisima 25.g. ispadne mu manje i uzme tu braniteljsku i ono koda je bacio u vjetar sve. E to nije dobro, to sam više puta reko. Ali ja ne vidim kolege koji su sada dosta i pametni da su nešto napravili kad su imali priliku. Zašto se to nije napravilo ranije? A niko neće dirat, niko se neće miješat. A lako je pričat dok si u oporbi, al kad dođeš ajde ostavit ćemo to sa strane pod tepih. Al onda ću bit pametan kad nemam odgovornosti. E pa takva politika i takav način vođenja diskusije nas dovede ovdje gdje jesmo. Ovi nikad ne valjaju ovome, ovi nikad ne valjaju ovome i nigdje ništa, ne idemo naprijed… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Govorim generalno. Inače, kolega Hrelja što se tiče ovrhe, sad ću malo monopolizirati ovu govornice, na novčanim sredstvima, nitko nije, nikome nije ovršena sredstva temeljem onog ugovora sa bankama, svi su dobili pune mirovine.
Ne nemojte, nema, oprostite, oprostite, nemojte razgovarat na taj, obratite se javnosti, g. Čuraj javnosti obratite, obratite javnosti, a ne, a ne pojedinom zastupniku i pardon.
Da, da u redu, prihvaćam, prihvaćam, prihvaćam, prihvaćam kritiku, prihvaćam predsjedavajući kritiku.
Idemo dalje, idemo dalje.
Kolega Hrelja ima najavu dobacivat, pa onda možete vi to vodit dalje.
Idemo, idemo dalje. A vi tamo sa strane tišina.
E, e hvala vam. Hvala vam. Znači, molim da, da se osigura i taj dio ak ćemo već radit po PS-u iako dosta puta ne radimo. Dakle zaključno, ja, ovo naravno Klub HNS-a će prihvatit. Mislim da govoriti od 800,00 kn naknadi je s jedne strane onome ko nema ništa puno, generalno o današnjim troškovima života nedovoljno i uvijek je ta granica nezgodna i uvijek je pitanje koliko i po kojim osnovama i to treba vidit zapravo koji su sve ukupne osnove za koje država brine o svojim nemoćnima kojima nema imovine, nikakvih drugih prihoda i na koji način taj, taj pojam socijalne države mi ispunjavamo. Jel to defakto jesmo i to je jedna stečevina modernog društva i civilizacijskih dosega. I s time i uvažavajući sve ove preporuke i uvijek možemo reć zašto nije ranije. Neki od tih 60 000 ovime će, to će izuzetno značiti. Manje-više provedbeno po meni ne, ne nailazi na neke, neki provedbene probleme, tako da praktički jedini, jedina zamjerka je to što je sada u sustavu mirovinskog, a nije u sustavu socijalnog, ali kažem nije ovo jedino i ja bi volio da jednom za svagda to razgraničimo šta su prava iz mirovinskog, mirovinskih doprinosa odnosno mirovinskog osiguranja, a što su naknade i razna, razno, razno razna druga davanja koja ti, davanja koja ti država daje s obzirom na određene uslove, a to nije samo ovdje, to ima više tih stvari koje smo mogli već davno prije promijeniti. Evo, zahvaljujem.
Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, nemojte se vi Varda hihotat, prije 4.g. ste izdali birače, sad jedva čekam da vidim kako će vas nagradit. Jedva čekam. Hvala lijepo kolegice i kolega, kolege zastupnici, g. potpredsjedniče, g. ministre. Na početku ću reći da će SDP podržati ovaj zakon, ali moramo reći jer to je svima jasno u RH koja je intencija i namjera ovog zakona. HDZ je mogao i trebao ovaj zakon predložiti prije tri godine. Znači 2017., '18., '19., '20. 20 tisuća ljudi bi bilo zaštićeno i imalo bi određene prihode i na taj način bi mogli reći da se zbilja u HDZ-u brinu za građane slabijeg imovinskog stanja ili onih koji nemaju nikakvih prihoda i da im žele na taj način pomoći. U ovom trenutku, u predvečerje ovoga mandata odnosno po novim informacijama koje HDZ gura u medije, od ponedjeljka će biti Sabor raspušten, samo da znate. Sa te strane, HDZ želi pokušati dati obećanje za 6 mjeseci da će neki građani dobiti 8 stotina kuna. I jedina svrha ovog zakona su je kampanja, odnosno izbori i predizborna kampanja. Jer kako drugačije objasniti da niste dali kada ste imali rast 3%, a sada predlaže kao fol, g. Aladrović i Plenković se brinu za naše starije sugrađane i evo, kad ćemo imati pad od 10%, izdvojili su 800 kuna. Ma dajte molim vas, to nitko ne vjeruje, to ne vjeruje niti, to ne vjeruju niti djeca koja su nažalost danas doma i gledaju, njih 98% školu na televiziji i bilo bi dobro da Vlada RH je u stanju organizirati obrazovni sustav da djeca mogu stjecati znanje i obrazovati se. Da pokažu da nas mogu vratiti u normalni period nego što jedino razmišljaju o kampanji, izborima i kako osigurati Plenkoviću još jedan mandat. Svi su to prokužili, svi to razumiju. 90% građana to razumije i rekli su u anketi što misle o tome što premijer Plenković izvodi i što vladajuća većina izvodi. I zanima me kako će se postaviti zastupnici koji drže lojtre Plenkoviću sve ove 4 godine, pa među njima i Varda koji je izdao birače prvi, u prvi mogući trenutak kad je to mogao jer je bio izabran na mojoj listi sa par stotina glasova i na kraju pobjegao HDZ-u odnosno pardon, još gore, pobjegao Bandiću. I sa te strane, zanima me kako će reagirati svi oni ostali zastupnici u HS-u koji bi trebali razmišljati na način da HDZ ne može svojatati državu, ne može stavljati zdravlje naših sugrađana ispred sebe. Ne može kampanju voditi preko ovakvih zakona u zadnjoj, doslovce u zadnjim danima kampanje jer HDZ nije država. HDZ loše vodi državu, HDZ loše vodi RH i vidjet ćete narednih nekoliko mjeseci koliko će svi ti potezi koštati naše sugrađane. Inače, s obzirom da nisu uspjeli osigurati obrazovni sustav, odnosno da mi danas u Hrvatskoj nemamo škole i nemamo mogućnost da nam djeca pohađaju nastavu, ja predlažem g. Aladroviću da ne dira plaće profesorima odnosno učiteljima i učiteljicama s obzirom da oni rade dvostruko više nego što su trebali raditi inače kad je normalna situacija, a zbog nesposobnosti ministrice Divjak i premijera Plenkovića moraju raditi i u školama i doma sa djecom, slati im i kontrolirati što su i koliko naučila u aranžmanu svojih mama, tata, baka i djedova. To vam je Hrvatska danas i jedino o čemu Plenković razmišlja je kako da obnovi mandat i ja zbilja pozivam sve građane da ovo bude referendum da li je važniji Plenković ili Hrvatska. Ovi izbori trebaju biti referendum da li je važniji Plenković i Bandić ili Hrvatska. I njeni građani. Jer ovakvi zakoni pokazuju da Plenković misli jedino na sebe. I kada vidite da se ova Vlada postavila tako, ja bih rekao, nedostojno da hrvatske građane ostavlja u neizvjesnosti do zadnje sekunde kada će biti raspuštanje Sabora, danas je informacija da će to biti u ponedjeljak, kako bi izbjegli datum 19.7., a što ako predsjednik raspiše izbore u subotu? Zašto bi bilo u nedjelju? Mogu biti izbori i u subotu. Pa ipak predsjednik republike raspisuje, kolega Boriću. Možda da je predsjednica ostala, možda bi bilo sigurno kako paše Plenkoviću najviše. A ovako možda bude i u subotu. Tako da sa te, imali smo mi i u ponedjeljak izbore, 3. siječnja. Možda bi trebalo staviti u ponedjeljak da damo lošu karmu HDZ-u jer je doživio debakl 2000. g. 3. siječnja. E tako bi se postavili neodgovorni političari, ja sam siguran da predsjednik države neće na taj način razmišljati, kao što razmišlja premijer Plenković jer ovo raspuštanje u ponedjeljak, Plenković štima po sebi. A predsjednik republike će gledati koji je interes građana RH i na taj način će raspisati izbore kako bi građani mogli u što većem broju konzumirati svoje biračko pravo i izabrati vladu i vlast koja će imati legitimitet i koja neće kalkulirati na ovako jadan i bijedan način. Evo, to je ono što sam ovdje htio reći. Nažalost u to sve se uklopio i ovaj zakon gdje jedna dobra intencija se koristi u potpuno suprotnom smjeru. Ovi ljudi, ovih 20 tisuća ljudi su trebali već 3 godine primati tu naknadu. Jer kako objasniti, mi ćemo imati manje proračunske prihode 2021. nego što smo imali 2017. i kako objasniti da sad najednom evo, ima novca, a 2017. g. kad smo imali veće proračunske prihode nije bilo novca. Pa to je jedino Plenkovićeva logika. To jedino on može shvatiti. Ali na njegovu nesreću, to shvaćaju građani RH i nestala je ta čarolija koja ga je omagijala proteklih mjesec, dva dana gdje je mislio da će na brzinu preko Stožera dobiti izbore. Raspao se Stožer. Znači to pogledajte, tu sramotu koju ti ljudi doživljavaju svaki dan da ih Božinović jučer ušutkava i ne da im govoriti na press konferencijama u 2 sata. Raspala se čarolija, za mjesec dana će, vjerujte, biti još manja, a za 2 mjeseca je više uopće neće biti. Tako da ova, ova želja koju je predsjednik Vlade, Plenković htio napraviti neće mu se ostvariti, neće mu poći za rukom da na brzinu, misleći samo na sebe, hrvatske građane izloži zdravstvenom riziku, a da on ostane u svojoj fotelji. To neće ići jer 90% hrvatskih građana to prepoznaje i u anketi govori što misli o njegovoj intenciji da izađe se na izbore kada to njemu i HDZ-u odgovara. Ovi žetončići neka rade što god žele, oni su prevarili svoje birače već prije, jedni prije 4 g. kao Varda a HNS prije 2,5, 3 g., ne mogu se sad točno više sjetit, 2017., skoro 3 g. je prošlo od tada kada su izvarali svoje birače i kada su napravili to da HDZ i Plenković opstanu u poziciji na kojoj nažalost danas jesu i loše obavljaju svoj posao. Ono što mogu obećati, da ova intencija i ovo zakonske rješenje će ostati na snazi i kada se promijeni Plenkovićeva Vlada bez obzira šta je bilo predizborno obećanje HDZ-a jer mislim da ti ljudi zaslužuju da im se pomogne, slažem se tu sa kolegom Čurajom da se ne treba to stavljati u mirovinski sustav jer to nije mirovina, to je socijalna pomoć odnosno društvena pomoć najugroženijim građanima i to nema nikakve veze s mirovinom, nevjerojatno mi je da uopće to predlaže Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer to zbilja nema sa time nikakve veze. Na kraju još jednom to moram reći, da i ovi ljudi koji će dobiti 800 kn, meni je zbog 20 000 njih drago ali mi nije drago zbog preko 20 000 Zagrepčanki i Zagrepčana koji će ostati bez sigurnosti i nedonošenja Zakona o obnovi Zagreba zbog toga što se Plenkoviću žuri na izbore. Znači to što će biti sutra na Vladi taj zakon vjerojatno, to ništa ne znači, on se mora usvojit u Saboru i Hrvatski sabor mora stati iza njega, to je još jedan truli pokušaj da se Bandić i Plenković objasne pred Zagrepčankama i Zagrepčanima. Zagrepčanke i Zagrepčani im ne vjeruju, vide koliko su zla nanijeli Zagrebu i vjerujte mi tako će i proći na parlamentarnim izborima. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Saša Đujić je prvi, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Ja ću isto na početku svoje rasprave reći da ću kao i moj klub podržati ovaj prijedlog zakona, smatram da je ovo dobro rješenje za ljude na koje se odnosi, ali želim ukazat ovdje što mislim da je važno na nekoliko činjenica. Dakle, kao i moji prethodnici, smatram da je ovo predizborni zakon, da ste imali u ove 3 g. vremena da donest da ste ga uistinu htjeli i ponekad u mojim razmišljanjima dolazim do zaključka da nije bitno nekad motiv nekog zakona kada se donosi jer pa čak i ako je on predizboran, ako pomaže ljudima, dobro je da se donese ali nedostaci takvih načina donošenja su onda cijeli niz nedostataka ili pogrešnih, polovičnih rješenja. Evo ja želim isto reć da ovom zakonu nikako nije mjesto u resoru rada i mirovinskog sustava, ovo je čista socijalna mjera koja je socijalna pomoć po svim karakteristikama i po svim obilježjima i to se vidjelo iz uvodnog izlaganja ministra jutros. Dakle, ovo se zove nacionalna naknada, logično bi bilo ministre, kada vi kao ministar rada i mirovinskog sustava predlažete ovo rješenje odnosno ovu naknadu, da se to zove nacionalna mirovina kao što neki mediji to i zovu. Ali ovo je socijalna naknada odnosno socijalna pomoć iz više razloga. Dakle, prvi je što ima određene kriterije po kojima ljudi ostvaruju to pravo. Drugi je što su oni vezani uz imovinski kriterij, ajmo reći imovinski cenzus, cijeli niz parametara imovinskog cenzusa utječe na to da li neko ostvaruje pravo na ovu naknadu ili ne. Ova naknada je podložna reviziji, dakle neko ako ju je ostvario u ovoj godini, revizija će se radit svaku godinu tih 800 kn i čovjek lako može to izgubit a kada je u pitanju mirovina, onda je to trajno stečeno pravo i za mene, ja se zalažem, bilo bi poštenije da smo rekli da, uvodimo nacionalnu mirovinu i ko j stekao pravo na nacionalnu mirovinu,stekao je to pravo i imat će to cijeli život, to bi onda bila nacionalna mirovina a ne sad recimo ako neki samohrani roditelj živi sa svojim djetetom i onda stekne pravo na ovu našu naknadu od 800 kn i u međuvremenu kroz par godina dijete koje živi s njim i dio su istog kućanstva jer ne može kupit stan jer živimo u takvim uvjetima i u takvoj državi se zaposli, dobije minimalnu plaću od 3200 kn, onda će čovjek izgubit tu naknadu po kriterijima koje vi imate u ovom zakonu, izgubit će je a to nije ok. Dakle, trebali ste predložit nacionalnu mirovinu koju onda kada bi ljudi stekli to pravo bi ga imali do smrti. I ne bi bilo podložno nikakvim revizijama, cenzusima itd., to bi onda bila nacionalna mirovina a ovako ovo je jedan predizborni trik u kojem ćete vi govorit kako naši najpogođeniji ljudi koji su imovinski najniži jer je ova Vlada im dala pravo na nekakvu mirovinu koja to nije. Jedini donekle suvisli razlog koji sam čuo jutros od ministra zašto je to u vašem resoru koji bi na prvi pogled bio suvisao je onaj kada ste rekli da će uredi za mirovinski to obračunavati i utvrđivati uvjete i kao njih ima puno pa će se onda lakše tu bit podrška građanima. Gledajte, po istom ključu ste mogli ovo, ovo je mogao ministar Capelli predlagat u resoru turizma pa reć jer to s vašim resorom ima veze jednako ko i sa turizmom a onda ste mogli reć gledajte, u svakoj općini imamo turističku zajednicu pa će to biti lakše olakšanje građanima, mogu dolazit u turističke zajednice pa će oni to administrativno lakše rješavati jer i tako moraju iz sustava socijalne skrbi vući podatke. Tako da ministre, ovo s vama ima veze ko i sa resorom turizma, ko i sa resorom ne znam obrane itd. Dakle, nemojmo se farbat. Recite otvoreno, gledajte ovo je jedno rješenje koje nije loše ali je polovično i zato vam to govorimo. Ja bi vas hvalio ministre, da ste rekli idemo uvest nacionalnu mirovinu i 800 kn će imat svi bez ikakvog kriterija jer kad pričamo o potporama u gospodarstvu koje ste dali za očuvanje radnih mjesta i vaša Vlada, tamo nije bilo kriterija, tamo ko će isplaćivati dividendu i ko će imat dobit, svi su dobili to pravo potpore za radna mjesta i to je za mene ok. Tako i ovdje, tko ima 65 godina nema uvjete za mirovinu, dobije 800 kuna nacionalne mirovine, ima to pravo i ne preispitujemo tu odluku više, niti važemo, niti kalkuliramo. To bi onda bio potez iz kojega bi se vidjela briga za građane. Nažalost iz svega ovoga što sam uspio sumirati u ovih 5 minuta iako bi mi trebalo još 5 ovoga za mene je ovdje jedini cilj borba za glasove i ovo predizborno vrijeme vaše stranke i zbog toga mi je žao. Ali svejedno ću podržati jer je ovo polovično rješenje bolje nego nikakvo. Hvala lijepo.
Gospodin Ante Babić, izvolite.
A pardon, imamo jednu repliku, gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić, vidi se da ste vi dugo u partiji, da ste prošli partijsku školu kao iskusan predsjednik nekadašnji foruma SDP-a. To ne govorim kao nešto negativno, nego kao nešto pozitivno, dakle nastavili ste s pitalicama. U ime Kluba SDP-a je kolega Maras samo što nije stavio na kladionicu dan raspuštanja sabora, vi ste nastavili u tom duhu i onda postavljate pitanje da li je to ingerencija Ministarstva socijale ili Ministarstva rada i fokusirali ste se na formu, a ne na sami sadržaj. U tom duhu ste nastavili da je ovo predizborni zakon, al to je čitavo prijepodne mantra koja se ponavlja pa mogli ste i vi to kao predizborni zakon i u mandatu od 2011. do 2015. godine, dakle postoji pojam međugeneracijske solidarnosti, moglo se raspravljati o nazivu kako će se ovo zvat, čiji je ovo resor, ali ono što je bitno dakle da će jedna najugroženija skupina dobivati 800 kuna mjesečno.
Odgovor gospodin Đujić.
Kolega Ćelić to je točno ja sam u partiji već više od 20 godina, od svoje 18 godine ušao sam motivirao me je HDZ recimo ono što je '90. rađeno, gašenje 101-nice, oduzimanje prvenstva Rijeci, totalitarizam koji je provodila vaša stranka '90.-tih nisam htio to gledati sa strane, uključio sam se u partiju da se borim protiv toga. I borim se protiv toga i danas. I možda zato lakše shvaćam stvari recimo nego vaš predsjednik koji je u HDZ ušao u 41 godini prije, ja sam duže u partiji duplo nego što je Plenković u HDZ-u. Tako da, zato ja bolje razumijem ove stvari od njega jer zato on predlaže ova suluda rješenja, a mi, recimo ja i kolega Maras na kojeg ste apostrofirali koji je isto u partiji dovoljno dugo kao i ja, mi to razumijemo i ja znam da je vama neshvatljivo jer vi sad morate slušati svog šefa stranke, pa onda ne smijete ni razmišljati drugačije jer to je partijsko funkcioniranje, ali ovoga zato ovoga vi sad razmišljate ko on pa ne vidite, ali doći će vrijeme pa ćete vi shvatiti da smo kolega Maras i ja i neki, kolegica Glasovac, koji smo dugo u partiji duže od Plenkovića možda ipak bili u pravu. Hvala lijepo.
Mogu, možemo dalje? Možemo? Idem na kavu, pa vi se raspravite 5 minuta pa onda se vratimo, ne znam. Gospodin Babić izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege dakle kratko ću vezano za ovaj prijedlog zakona u hitnom postupku, 5 minuta nije dovoljno ali vjerujem da svi mi ovdje kolege u Hrvatskom saboru dolazimo iz različitih sredina u RH i znamo koliko u našim sredinama ima onih najpotrebitijih, zapravo onih koji nemaju nikakav dohodak, a zbog ovog prijedloga sa 20 godina prebivanja u RH i sa 65 i više godina mogu ostvariti ovu nacionalnu naknadu od 800 kuna koja će njima iznimno puno značiti. Kaže, kažu neki kolege, a evo osvrnut ću se odmah na kolegu Marasa u ime Kluba SDP-a, da je ovo zakon uglavnom i vezan za predizborne svrhe. I to je točno, to ne treba tajiti, ali to nije sada, nije ovaj tren, niti danas, niti ovaj tjedan. Svaka stranka, mi smo zemlja parlamentarne demokracije ide sa programom pred svoje birače i u tom programu čini mi se na stranici 90 mi smo fino rekli kako i na koji način ćemo uvoditi ovu nacionalnu naknadu i što ćemo zapravo po tome pitanju učiniti i koliko znam to je predviđeno za 4 kvartal ove godine, a dogodilo se već sada u 2 kvartalu. Dakle, ništa se ne taji, sve je javno i transparentno ono što smo obećali to i činimo. Dakle, što se tiče samog prijedloga ovog zakona bilo je određenih prijepora, gospodin Hrelja je govorio o nekim stvarima i grupama građana, zapravo o pojedincima koji su se javili u javnoj raspravi po ovome zakonu koji jesu problematizirali određene stvari vezano za ovaj zakon, a to se odnosilo uglavnom zbog prihodovnog, dohodovnog ili imovinskog cenzusa. Radeći u određenim institucijama mi smo još prije 2 ili 3 godine i dok je bila, ovdje sada nije i bivša ministrica za demografiju gospođa Milanka Opačić ona zna jako dobro da smo mi vodili pregovore i sa Svjetskom bankom i da se tada zapravo taj imovinski cenzus i o njemu se jako puno govorilo. Činjenica je da u našem društvu bilo što, što primimo na takav način ne bi, nailazilo bi zapravo na otpore. E sad, zakon kojeg donosimo danas su određene kolege govorile da se može i zloupotrijebiti. Naravno da može kao i bilo koji drugi zakon. Ovaj zakon je predložen u dobroj vjeri da pomogne onim najpotrebitijima, onima koji nemaju nikakva primanja, a i u borbi protiv siromaštva. Dakle, hoće li netko zloupotrijebiti ili ne ovaj zakon odnosno da dobije tih 800 kuna zapravo možemo kontrolirati preko institucija koje to mogu provoditi. Ne samo Ministarstva demografije već i institucija koja će to provoditi HZMO ima određene alate koji, preko kojih može djelovati da ne bude zlouporaba vezano za ovaj zakon odnosno da one budu svedene na minimum. S druge strane i mi svi u našim sredinama zapravo znamo koji su ljudi i koji bi trebali primati tu pomoć. Danas sam u svojoj replici govorio da nam nije potrebno neko dodatno administriranje vezano za te ljude jer oni se uglavnom nalaze na otocima u ruralnim sredinama i ne bi trebalo osim u fizičkom smislu samog zakona od zahtjeva tražiti od tih ljudi da još dodatno moraju donositi određene potvrde koje bi bile potrebne kako bi zadovoljili takve uvjete. Ministar je jasno rekao da postoji mehanizam i da to se neće tražiti dodatno od tih ljudi. S druge strane ponavljam, dvije stvari koje su se opet ovdje danas govorile, a to je zajamčena minimalna naknada i ovaj novi institut nacionalne naknade. Kroz zajamčenu minimalnu naknadu dakle, može primiti bilo koji građanin RH koji je udovoljava uvjetima, može primiti samac, može primiti stranac, može primiti građanin pod supsidijarnom zaštitom. I točno je propisano kako i na koji način netko može primiti zajamčenu minimalnu naknadu. Ovo je nešto drugo, ovaj institut je uglavnom vezan za one ljude koji nemaju nikakvog dohotka, odnosno za one koji su stariji od 65 godina i imaju minimalno 20 godina prebivališta u RH. Ja sam uvjeren da svi oni koji to gledaju, prate i za one, skupinu ljudi za koje se donosi ovaj zakon, pozdravljaju ovaj zakon. Bilo je riječi o tome zašto to nismo donijeli '17., '18., puno prije, zašto to donosimo sada. Pa jednostavno, kroz nacionalni program reformi, kroz program konvergencije, mi smo zapravo rekli i imali smo određene tajminge kada i na koji način ćemo donositi pojedine zakone. I u tom smislu mi na bilo koji način ne odstupamo od onoga što smo rekli. Dobro je da je tako. U međuvremenu se dogodila korona koja je određene stvari zaustavila, ovaj nije i ja vjerujem da će [[Upadica: Vrijeme g. Babić.]] ovaj zakon ići na odobravanje svih nas, a koliko znam i Klub SDP-a ga je podržao.
Imate dvije replike. Prva je g. Marija Jelkovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega, da, ovaj prijedlog zakona stvarno pomaže u borbi protiv siromaštva u našem društvu i usmjeren je prema onima najpotrebitijima i to je u nekoliko navrata priznala danas i opozicija. Sadržajno oni nemaju što prigovoriti ovom prijedlogu zakona, onda se osvrću na ono što ih boli. Bili su oni vladajući, imali su prigodu isto tako pred izbore predložiti što god su htjeli pa nisu. Dakle, mandat traje 4 godine, kako je bitan prvi dan mandata, tako je bitan i zadnji i predzadnji i u cijelom mandatu ova Vlada je donosila zakone u korist svih naših sugrađana, to smo pokazali i kroz izmjene Zakona o ovrsi gdje smo također, htjeli pomoći našim najugroženijim sugrađanima, a isto tako, kroz brojne zakone kojima smo mijenjali i podizali naknade, a isto tako u ovom mandatu ove Vlade, rasla je i mirovina. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, g. Babić.
Poštovana kolegice. Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Jelkovac. Nisu oporbenjaci naivni, pogotovo ne u SDP-u, oni jako dobro znaju kako i na koji način funkcionira vlast, dakle onog trenutka kad dobijete izbore, vi ste već u kampanji za iduće izbore i sve ono što ste obećali pred građanima, trebali biste izvršiti jer su zapravo građani, bi trebali se tako i odlučiti na izborima, po preferencijama, odnosno po programu koji jeste ili niste ispunili. Ja namjerno nisam htio u svojoj pojedinačnoj raspravi govoriti o nekim stvarima koje su se dogodile puno prije, ne sad tako davno kada su bili, kada je SDP, Kukuriku koalicija bila na vlasti, kada su određene stvari radili, recimo konkretno kod ministarstvo, danas demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, kada su uz zajamčenu minimalnu naknadu uvodili određene vaučere koji su bili za socijalno najugroženije, odnosno u borbi protiv siromaštva. I to je istina, dakle, ti vaučeri sami po sebi jesu bili jedan element u borbi protiv siromaštva, ali neki su to i zloupotrijebili, kao što će vjerojatno i neki zloupotrijebiti i ovaj institut nacionalne naknade. Zato se treba boriti da se to ne dogodi.
Oprostite, vrijeme. Gđa. Dragana Jeckov. Replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ante Babić, ja ću za trenutak prekinuti predizborne replike i vratiti ih na suštinu ovog zakona, prilikom kojeg ste rekli da se donosi u dobroj vjeri. Naravno, da upravo takav i treba biti međutim, zloupotreba će biti. Mi smo tu da dobar zakon uokvirimo da ih bude što manje, da imaju što manje prilike te zloupotrebe biti iskorištene. Recite mi na koji način će se spriječiti mogućnost da netko tko ima vikendicu u Mađarskoj, stan u Zagrebu, da ne bude korisnik ove nacionalne naknade?
Odgovor, g. Babić.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice Jeckov, ja sam slušao vašu raspravu tijekom jutra. Vi ste jako dobro obrazložili određene stvari i određene primjedbe koje ste imali na prijedlog ovog zakona, ali evo, dotakli ste se recimo Zagreba i ja mogu sad govoriti o Splitu, Rijeci, nekim atraktivnijim sredinama. Ali evo, recimo, sa istoka Hrvatske, dakle vi dolazite, recimo iz Slavonije, primjerice, imate osobu 65 godina ili stariju od tih na nekakvom imanju, u Negoslavcima, Đakovu ili Osijeku koji vrijedi, imanje koje vrijedi, ali nema nikakvog dohotka. Dakle on od tih kuća, od tog imanja, od tih zidova živjeti ne može. Evidentno je da ima imovinu i da ona nešto vrijedi, ali od toga živjeti ne može. Dakle, ni sada niti ubuduće, dakle nema nikakvu priliku da može imati bilo kakav dohodak. Ja mislim da ti ljudi zaslužuju, uostalom to je i briga, mi smo jedno socijalno društvo, socijalno osjetljivo i solidarno društvo i mislim da imaju pravo na to [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme.]] i mislim da ćete vi to podržati. Hvala lijepo.
Sad je vrijeme, stvarno. Idemo dalje. G. Ivan Ćelić ima svoju raspravu.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Pred nama je Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Ustav RH prepoznaje odnosno preferencijalno se odlučuje za zaštitu starijih osoba kao vulnerabilne skupine, u Ustavu se navodi dakle da država slabijim, nemoćnim i drugima zbog nezaposlenosti ili nesposobnosti za rad, nezbrinutim osobama osigurava pravo na pomoć, za podmirenje osnovnih životnih potreba. Starije osobe navedene su i u programu Vlade RH za razdoblje 2016.-2020. gdje je naglašeno da će se pristupiti izmjenama u mirovinskom sustavu, pružiti primjerena institucionalna i izvan institucionalna skrb za starije građane kako bi im se osigurao dostojanstven život nakon završetka radnog vijeka. Unazad 3 desetljeća UN, osobito Europska komisija i EU sustavno ukazuju na problem ubrzanog starenja stanovništva i posljedica koje iz toga proizlaze, te su svoja djelovanja usmjerili ka senzibilizaciji zemalja članica za izgradnju politika prilagođenih potrebama i skrbi o starijim osobama. EU je u svojim strateškim dokumentima Europa 2020. investiranje u socijalnu Europu prema socijalnom ulaganju za rast i koheziju koja uključuje i provedbu Europskog socijalnog fonda za 6-godišnje razdoblje do 2020., između ostalih odredila i ciljeve, smjernice, te prioritete djelovanja u svrhu smanjenja negativnih posljedica starenja stanovnjištva. Prava za starije osobe u sustavu socijalne skrbi utvrđena su Zakonom o socijalnoj skrbi, a mogu biti novčane naknade od kojih je najpoznatija već više puta spominjana zajamčena minimalna naknada, te pravo na socijalne usluge, što uključuje uslugu smještaja i uslugu pomoći u kući. Procjenjuje se kako je u RH oko 60 000 osoba starijih od 65.g. koji ne zadovoljavaju minimalne uvjete za ostvarenje prava na mirovinu. Praksa država članica EU je različita, ovdje se problematiziralo, dakle jedan dio zemalja članica, taj dio pravo na davanje, dakle za starije osobe isplaćuje iz sustava socijalne skrbi, u drugima u okviru mirovinskog sustava, dakle po meni je sasvim sporedno hoće li se to zvati državna nacionalna naknada za starije osobe ili nacionalna ili socijalna mirovina. Napominjem kako je u strategiji socijalne skrbi za starije osobe kao cilj pod red. br. 3. navedeno uvođenje nacionalne mirovine socijalno ugroženim starijim osobama, dakle došlo je do promijene naziva, ali je nositelj provedbe ostao isti, a to je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Starije osobe predstavljaju društveno osjetljivu kategoriju stanovništva kojem je potrebno osigurati dodatne uvjete kako bi uživali svoja prava i imali kvalitetan život u starosti. Iako su starije osobe ravnopravne u svojim pravima i slobodama sa svakim drugim građaninom, one se u odnosu na druge nalaze u neravnopravnom položaju kada je riječ o uživanju njihovih prava. Dakle, ovdje imamo faktički dvije varijable. Jedna su osobe starije životne dobi, a druga varijabla je niski socioekonomski status. Ako uzmemo, dakle te dvije varijable onda možemo definitivno govoriti da se radi o jednoj od najvulnerabilnijih, najugroženijih skupina stanovništva i država tu mora voditi posebnu skrb. Ovdje ću spomenuti, dakle i izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje u jednom periodu kada su mirovine malo više narasle se dogodilo da je više desetaka tisuća osoba starije životne dobi koje spadaju u tu skupinu, ostalo bez prava na dobrovoljno zdravstveno osiguranje i tu smo imali situaciju, dakle te osobe će puno rjeđe uplaćivati dopunsko zdravstveno osiguranje i samim time će prorijediti dijagnostičko terapijske postupke, što onda povećava pobol te starije skupine članova našega društva. Dakle, današnje suvremeno društvo je u mnogim područjima usmjereno na rad i profit, prevladava društvena klima u kojoj je cilj biti mlad, ljep, sposoban, zaposlen i takav ostati. Međutim, ovaj prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe po meni predstavlja značajan doprinos u promijeni klime prema percepciji starijih osoba kao resursa u financijskom i moralnom smislu, te kao važnih dionika u društvenom životu. Hvala.
Fala. Imate replike, pa ćete moć nastaviti. Prvu repliku ima g. Đujić.
Kolega Ćelić, evo jedna sadržajna replika da ne bi bilo da je samo politiziranje. Dakle, vi ste rekli sami da je vama svejedno kako se ova naknada zove, dal se zove naknada, nacionalna naknada, nacionalna mirovina itd., da je to bitno da je ona pomoć za, za ovu skupinu ljudi. E, pa ja sam u svojoj osobnoj raspravi reko da meni to nije svejedno, ja bi više volio da se ovo zove nacionalna mirovina i da ovi ljudi kad ju dobiju i da ostvare pravo na nju, da ju ga onda imaju trajno i da nema nikakve revizije cenzusa, prihoda itd., da budu samo dva kriterija, starosni i onaj ko nije ostvario pravo na mirovinu. To bi onda spadalo u ovaj resor i to bi bila dobro i trajno rješenje za ove građane. Ovako je ovo upravo ono što ste rekli, pomoć i to socijalna i, i to je ono na što mi ukazujemo i zbog toga ovome nije mjesto u ovom resoru nego je to trebalo bit u resoru socijale i trebalo se zvat socijalna pomoć kao što to uostalom i je. A ja bi vas prvi pohvalio HDZ da ste uveli nacionalnu mirovinu koju ljudi kad bi ostvarili imali bi je trajno do smrti i ne bi se radila revizija svake godine.
Vrijeme, vrijeme. Odgovor.
Pa poštovani kolega Đujiću, ne bih se složio s vama. Bilo bi po meni puno bolje da je ova, dakle danas o čemu govorimo, naknada, nacionalna naknada za starije osobe, recimo u razini siromaštva, recimo da je ona 2.485,00 kn, al ona je 800,00 kn i opet je 800,00 kn bolje nego 0,00 kn. E sada, ako govorimo, dakle o resoru socijale, to ima sve svoje pluseve i minuse. Dakle, vi na taj način još dodatno stigmatizirate te osobe starije životne dobi i na taj način još više naglašavate njihov taj socijalni status odnosno niski socioekonomski status. A spomenut ću, dakle što se tiče resora Ministarstva rada i mirovinskog sustava, tu je vrlo bitan pojam i sve ono što obuhvaća se pod pojmom međugeneracijske solidarnosti. Dakle, u kontekstu te međugeneracijske solidarnosti treba gledati i nacionalnu naknadu za starije osobe.
Fala. g. Mišić, replika.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćeliću, za šta starijih osoba je svakako jedna dobra stvar. 800,00 kn naravno nije dosta novaca, ali za državu kao što smo mi moramo reći da je to svakako vrijedno. U uređenim društvima već je davno bilo takvih stvari određenih i urađenih i mislim da ovo je jedan potez Vlade koji treba pozdraviti. Naravno da s 800 kuna ljudi stari ne mogu preživjeti ali zamislimo kada nisu imali ništa. I ovo je jedna, ja mislim dobra odluka, a o podizanju svakako kako se bude standard građana dizao, vjerojatno će se dizati i te njihove naknade. Ja ovo pozdravljam i mislim da je ova Vlada napravila i da radi na dobrom putu i da naši građani budu zaštićeni da ne budu bez kune kod kuće. Hvala.
Odgovor gospodin Ćelić.
Pa poštovani kolega Mišiću evo slažem se s vama, jer uistinu osobe starije životne dobi koje imaju gotovo nikakva primanja ili imaju vrlo mala primanja su vrijedna pozornosti dakle ne samo socijalnih službi nego i međuresorne suradnje. Ja ću ovdje spomenuti dakle isto još jednu vulnerabilnu skupinu dakle to su ovisnici. Vi onoga trenutka, oni su često na margini društva i čim imate problem ako on dođe unutar javno zdravstvenog sustava u tom trenutku država automatski tog ovisnika dakle osigurava mu besplatno zdravstveno osiguranje kako on ne bi bio na ulici i kako bi se što kvalitetnije mogla pružiti zdravstvena skrb za tu vrlo ranjivu populaciju.
Gospodin Ante Babić, replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ćelić kada ste govorili o povelji zajednice …/nerazumljivo/… socijalnim pravima radnika Europskog vijeća iz 1989. godine onda ću vam samo napomenuti da smo mi kao država donijeli i strategiju socijalne skrbi za starije osobe 2017. do 2020. godine. Nemoguće je i nije korektno uspoređivati s drugim državama. Negdje se stvarno govori o nacionalnoj, državnoj, socijalnoj mirovini, naknadama, svaka država je to na drugačiji način regulirala. A priznat ćete recimo uspoređivati jednu Švedsku koja uopće nije imala rata u zadnjih 100 godina i RH koja '91. do '98. godine do mirne reintegracije imala nekoliko 10-taka tisuća izbjeglica i vrlo jednu lošu i socijalnu i gospodarsku situaciju iz koje su proizašle određene stvari koje je i država primijetila i tada reagirala kroz različite institute. Danas to rješavamo kroz ovaj institut nacionalne naknade sviđalo se to nekom naravno ili ne.
Odgovor gospodin Ćelić.
Pa poštovani kolega Babiću ja se slažem s vama i definitivno se mi ne možemo uspoređivati sa nekim zemljama članicama EU koje su sjevernije i zapadnije, ja vjerujem da će se donošenjem ovoga Prijedloga Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe Hrvatska moći zvati više socijalnom državom. Kao zdravstveni djelatnik više poznam ovaj zdravstveni aspekt i taj javno zdravstveni aspekt pružanja zdravstvene pomoći osobama starije životne dobi i tu mogu reći da sa našim stručnjacima koji se bave gerontologijom tu možemo parirati sa suvremenim europskim zemljama spomenut ću samo kvartarnu prevenciju koja je namijenjena tome da osobe starije životne dobi bude im pružena što kvalitetnija zdravstvena skrb da što manje vremena provedu u bolnici kako bi se smanjio rizik od bolničkih infekcija i da se razvija ta izvaninstitucionalna zdravstvena skrb.
Gospodin Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Kolega Ćelić vi kao zdravstveni djelatnik vjerojatno znate da veći dio ovih potencijalnih korisnika nacionalne naknade i već praktički evidentiran, mislim da je to članak 82. ili 84. Zakona o zdravstvenom osiguranju, dakle to su osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje ali temeljem tog zakona su dobile zdravstveno osiguranje i to se plaća iz državnog proračuna. Druga stvar mislim da ovdje treba različito gledati na potencijalne primaoce ove naknade, one sa ruralnog područja i one iz urbane sredine jer razlozi zašto su se oni našli u ovoj situaciji su itekako različiti, a kad bi pogledali koliko je tamo …/nerazumljivo/… iz '45. bilo osiguranika s osnova poljoprivrede u HZMO-u izmjenom zakona i kad je ukinut Zakon o porezu na katastarski prihod taj broj osiguranika se smanjivao i to je jedan od razloga zašto danas nažalost u ruralnom dijelu ćemo imati dosta korisnika koji će podnositi zahtjev za ovu naknadu.
Hvala. Odgovor gospodin Ivan Ćelić.
Poštovani kolega Šuker osobe starije životne dobi ne zaslužuju pozornost u ovom visokom domu samo pred izbore kako to opozicija govori. Dakle, puno je problema, ja se nadam da će i donošenjem ovog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe to hiperadministriranje koje, da bi osoba konzumirala ova prava bit reducirano na najmanju moguću mjeru. Dakle, 800 kuna definitivno nije puno, međutim to će opet određenim ljudima omogućiti plaćanje režija i nekih drugih stvari koje su im potrebne i vjerujem da će kako standard bude rastao u RH ta naknada biti svakim danom sve veća i veća što je i predviđeno u ovom prijedlogu zakona.
I na kraju gospodin Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Ćelić, nacionalna naknada za starije osobe je nešto što svakako treba podržati i svako razuman će tako nešto podržati u ovo vrijeme. I Vlada RH i svi mi zajedno pokazujemo tu dozu socijalne osjetljivosti i to je hvale vrijedan potez. Ja bi u ovom dijelu upozorio samo na jednu činjenicu s kojom se i ja osobno u svome gradu sučeljavam, a vjerujem i diljem Hrvatske. Dakle, ne odnosi se u resor ovog ministarstva i nije direktno vezan za ovaj zakon, međutim u onom dijelu socijalne skrbi imamo situaciju da pojedine starije osobe imaju velike vrijednosti u imovini, kućama, stanovima, zemljištima i da te vrijednosti nakon njihove smrti se dijeli među rodbinom koja nije iskazala nikakvu socijalnu osjetljivost prema članu te svoje obitelji. Dakle, ovaj dio koji se odnosi na ovaj zakon je nešto što je svakako hvale vrijedno, što svakako treba podržati, ali u konačnici će se morati razmotriti i ovaj dio vlasništva, imovine koju imaju takvi ljudi odnosno oni koji će dobivati nešto [[Upadica: Vrijeme.]] iz državnog proračuna iz tih sredstava.
Gospodin Ćelić, odgovor.
Poštovani kolega Klariću bilo je o tome već govora, dakle da određeni ljudi imaju nekretnine ali oni to ne mogu niti unajmiti niti mogu to na bilo koji način materijalizirati barem za ostvarivanje nekakvih osnovnih egzistencijalnih uvjeta. Ono što je recimo problem, dakle isto tako, a to će vjerojatno biti u idućim izmjenama odnosno u novom Zakonu o djelatnosti socijalne skrbi to je problem doživotnog i dosmrtnog uzdržavanja gdje se ti ljudi mogu ako se radi o zlouporabama naći na cesti i svakako ono o čemu treba razmišljati je da se ustanovi registar osoba koje su potpisale ugovor o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju, na taj način će se moći vidjeti da ne može jedna osoba biti, s 10 osoba potpisat taj ugovor i na taj način država može osigurati zaštitni mehanizam da manipulacije i zlouporabe budu što manje.
Hvala. Slijedeći govornik je gospodin Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potredsjedniče. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege, prvi puta u suverenoj Hrvatskoj, Hrvatski sabor na prijedlog Vlade donosi zakon kojim se uvodi jedan pravni i financijski instrument kojim građanima RH, našim sugrađanima starijima od 65 godina omogućava uz vrlo široke uvjete mjesečnu nacionalnu naknadu u iznosu od 800 kuna. Tijekom jutra čuli smo brojne primjedbe da li to treba biti naznačeno kao nacionalna naknada, da li treba biti kao socijalna naknada, da li ovu treba voditi HZMO ili centri za socijalnu skrb, da li treba propisati neke druge cenzuse, uvjete, birokratske, administrativne poteškoće ljudima da ishode ovakvu jednu naknadu ja bi na takve primjedbe odgovorio poput one poslovice o knjigi, knjizi, koja kaže da napisana knjiga ima 1000 primjedaba i kritika, a nenapisana nema, ima samo 1, a to je da nije napisana. Tako je to slučaj i ovdje, da li je ovo predizborni, nije predizborni, je li ovo nekakav, je li ovo naknada koju je trebao netko drugi a ne hrvatski zavod provoditi, da li je trebalo još nešto drugo propisati to je po meni podredno. Bitno je da se hrvatskim građanima starije životne dobi i ovakvom naknadom omogući, pomogne da im se olakša život. To je bila osnovna intencija. O tome da li je to doneseno danas u četvrtoj godini mandata, pred izbore pri kraju mandata ili je doneseno prije, apsolutno je podredno. Zašto? Zato što jer svaki puta slična, slična primjedba kako se radi o nekakvom predizbornom triku, zakonu, naknadi bila i u prvom krugu porezne reforme i kada se smanjivao porez na dohodak i kada se povećavao osobno odbitak i kad su se povećavali odbici za djecu, kad su se spuštali, spuštale ili mijenjale stope poreza na dohodak, kad se, kad se smanjivao PDV, uvijek je , kad smo povećavali minimalnu plaću koja sad iznosi u neto iznosu 3.250 kuna, uvijek je temeljna primjedba kad nešto dobro radiš, kad je to prihvatljivo, kad je to dobro, oporba je to njeno pravo predbacivati da je to u stvari nije to po njima briga za građane što je u ovom slučaju apsolutno jest. Prije svega briga za pomoć starijim osobama u Hrvatskoj, nego je po njima to predizborni, predizborni trik, predizborni pokloni koji radi vladajuća stranka ili strane vladajuće većine. Dakle, to apsolutno, takva primjedba je promašena. Dobro je da je nešto što je HDZ u svom programu napisala, u svom mandatu, a kako je maloprije rekla i gospođa Jelkovac, mandat traje 4 godine, jeste vi nešto donijeli u 1, 2, 3 ili 4, bitno je da ste svoje, svoje izborno obećanje realizirali, to je ono što je posebno važno. Ono što bi svakako htio podržati to je da HZMO koji ima kapacitet, administrativni, stručni da to provodi i da on ovakvu jednu naknadu obračunava i dostavlja. A svima onima koji govore da bi moglo doći do zlouporabe, koji govore da nisu dovoljno propisani uvjeti, prema članku 12. ovog zakona je predviđeno da zavod jednom godišnje provjerava da li osoba koja je primatelj ovakve nacionalne naknade još uvijek ispunjava uvjete, da li je došlo do promjene, da li je nešto krivo u početku obračunato, da li je on sada stekao određeni novčani iznos koji prelazi cenzus propisa u članku 5. zakona, dakle moguće je određene zlouporabe, određene greške sankcionirati, prekinuti pa onda jasno ukoliko je to namjerno napravljeno i te novce vratiti. Ono što je dobro, dobro je da se taj zakon na ovakav način donese. Da on ne predstavlja, pretpostavlja problem, ne predstavlja problem osobi koja ispunjava uvjete do tih novaca i doći, do te naknade i doći i to je ono što je za pohvaliti. A ukoliko se jasno nađe nekakav jednostavniji, bolji osigurač, amandmanom se to svakako može pokriti. Hvala.
Prvu repliku je tražio gospodin Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, znam kad je bila u raspravi strategija socijalne skrbi do '20.-te godine mi u Klubu HNS-a tada smo tražili da se uvede 2020. godine. Ispada da je 2021. znači prijelaz iz jedne godine u drugu, znači ne bi rekao da je ovoj i podržali smo i tu strategiju i smatramo da je ovaj način dobar, a po logici stvari donosi se temeljem programa kada je i najavljeno da će biti.
Hvala lijepa, g. Bačić izvolite.
Zahvaljujem g. Batiniću na vašoj replici… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Tako je. Mislim da je ovaj, uvođenje i donošenje ovog zakona rezultat naših dogovora da se krene u realizaciju ovog programa. Dal je to napravljeno 2020.? Mi smo imali tada određene druge prioritete, tada smo povećavali druga davanja, tada smo donosili poreznu reformu, osmišljavali državni proračunom. Onog trenutka kada je, kada je Vlada odlučila da treba krenut u ovakvu proceduru jasno da je ovaj zakon i donesen. Ja apsolutno u tome ne vidim ništa sporno. Dapače, prebacivanje odnosno iznošenjem kritika zbog toga što je to doneseno sada, to sam maloprije rekao, je potpuno promašeno. Bitno da se taj institut uspostavi i da se građanima i na ovaj način, nacionalnom naknadom, pomogne lakše živjeti. Hvala.
Drugu repliku ima g. Željko Glasnović.
Poštovani g. Bačić, ovo je dosta jednostavno. Mene samo zanima kako ćete vi i mladi gospodin iz mirovinskog i rada i tamo ministarstva popunjavat mirovinski. Imamo pola milijuna ljudi koji žive u RH na socijali, imamo odnos radnika prema oni koji rade 1,2:1. Zemlje koje imaju odnos 4:1 kao Kanada imaju probleme sa popunjavanjem ovoga, ovoga mirovinskog sustava. Kako ćete održavat taj sustav? Ja ne znam, treba, tu treba kreativno računovodstvo i magija i vudu. Drugo, neke zemlje imaju jednostavne kriterije, jednostavne kriterije. Imate starije, ovi mirovinu za, starosnu mirovinu, standardnu koja je usklađena sa inflacijom, deflacijom itd., i imate radni staž, to je druga mirovina. I ako oćete radit nakon 65.g. možete radit. Zadnje pitanje je ovo. Kolko je mirovinski sustav RH imo '90.g. na računu, kolko love kad je proglašena ta nezavisna država Hrvatska? To je zadnje pitanje.
Odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Glasnoviću, da bi se bolje punio fond, mirovinski fond, potrebno je uspostaviti gospodarski rast, smanjenje broja nezaposlenih odnosno prioritetno povećanje i broja zaposlenih. I to je ova Vlada, valjda vam je poznato, prije ove korona krize uspostavila najveći broj zaposlenih od 1990. S rastom BDP-a, s rastom plaća povećavao se i, su se iznosi na HZMO-u. Ali ova naknada se neće ispostavljati i plaćati na teret mirovinskog fonda na temeljem, temeljem doprinosa za mirovinsko osiguranje koja su sredstva sredstva za ovdje za mirovinsko osiguranje nego će se plaćati iz općih prihoda, dakle iz, prije svega iz poreza i drugih i drugih prihoda državnog proračuna. Prema tome, taj dio neće ugrožavati mirovine, niti mirovinski sustav. Hvala.
Hvala. gđa. Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. g. Bačiću, rekli ste da HDZ ovim prijedlogom zakona ispunjava svoje predizborno obećanje. Ja sam našla da ste vi u izbornom programu prije 4.g., dakle obećali da će nacionalnu mirovinu, a ne nacionalnu naknadu primati osobe starije od 65.g. koje nemaju drugih izvora prihoda, te hrvatski građani koji imaju prebivalište u RH najmanje 15.g. Iznos nacionalne mirovine određivat će se prema iznosu minimalne plaće i iznosit će najmanje 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Dakle, ipak nije potpuno točno ono što ste rekli, dakle da je, da ostvarujete sada predizborno obećanje jer je to bilo nešto sasvim drugo. Hvala.
g. Bačić, odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, nama je drago da vi čitate predizborni program HDZ-a iz 2016.g., tu se puno toga može naučiti i steći znanja na tom programu i mi ga realiziramo i u ovom dijelu. Sada određene nijanse, ja se s vama mogu složiti, mi smo primjerice rekli da ćemo u idućih 4.g. tada, prije 4.g. rekli da ćemo povećati mirovine za 5%, pa smo ih povećali za 12. Rekli smo da ćemo povećati i minimalnu mirovinu, pa smo je povećali za 15%. U međuvremenu je tu značajan rast BDP-a, u međuvremenu je tu rast broja zaposlenih itd. itd. Dakle, puno toga što smo mi obećali u našem izbornom programu smo napravili, ne samo da smo napravili nego smo puno više napravili od onoga što smo u izbornom programu napravili, takav će program biti i sada koga ćemo ostvariti u idućem mandatu. Hvala.
I na kraju g. Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Bačiću, rekli ste da oporba želi obezvrijediti ovaj prijedlog zakona. Istina je, možda, žao mi je, na samom početku ministar je zapravo u svom uvodnom izlaganju rekao jednu stvar koja je možda promaknula mnogima. To je da za prijedlog ovoga zakona je bila jedna manja radna skupina, a poslije jedna proširena radna skupina. Znači, sa akademskom zajednicom, sa stručnim ljudima, sa sindikatima, sa svima onima koji su mogli doprinijeti izradi ovoga zakona. Između ostalog se i na Odboru za rad i mirovinski sustav govorili o studiji prof. Bejakovića koji je napravio jednu komparativnu analizu svih zemalja, svih 100 zemalja koje su uvele određene naknade, da li nacionalnu, starosnu ili neku drugu mirovinu odnosno davanje ili kao naknadu, te je to bio zapravo doprinos ovom prijedlogu zakona i temelj zašto 20.g. prebivališta, zašto 65.g. i više. Dakle, to je vrlo ozbiljno izrađen, izrađen prijedlog zakona.
Fala, vrijeme. g. Bačić odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Babić, u pravu ste, to je ministar u svom uvodnom dijelu rekao. Dakle, u izradi ovog zakona sudjelovali su socijalni partneri i sindikati i poslodavci i znanstvene institucije. Dakle, brojna javnost je bila uključena u donošenje samog zakona. To je nešto što je već dugo vremena najavljivano, ovo nije palo s neba, pa u rebra. Dakle, ovakav je, ovakav instrument je najavljivan, on je doduše tek sada napravljen, ali je napravljen i to je važno. Prema tome, čujem brojne primjedbe od strane oporbe kad je u pitanju donošenje ovog zakona, vidjet ćemo kako će o njemu glasovati hoće li ga podržati ili ne, to je na njima, ali će najbolju ocjenu oni tog zakona dati kad budemo o ovom zakonu glasovali. A ovako ovo njihovo sada, njihove izjave, njihove rasprave su, prije svega, u funkciji njihove predizborne utakmice, a ne činjenice što imaju stvarno primjedaba na ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo završili sa replikama i sljedećih više-manje pola sata iznosit će se stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika.
Sada nastavljamo s Konačnim prijedlogom Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Na pojedinačnoj smo raspravi koja traje 5 minuta. Prva je kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je danas Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi. Evo već gotovo cijelo prijepodne do sada raspravljamo o prijedlogu ovoga zakona. Svjesni smo da se on odnosi na najranjiviju skupinu u našem društvu, ali ovim prijedlogom zakona barem ćemo donekle olakšati život starijim osobama koje nemaju nikakvih primanja. Projekcije govore da bi tu naknadu imali pravo u sljedećoj godini primati 19 700 građana. Uvjet je da su stariji od 65 godina, da nisu sakupili 15 godina radnoga staža, da žive 20 godina zadnjih u RH i da imaju prihode u kućanstvu manje od 800 kuna po članu obitelji. Gotovo 60 tisuća naših starijih osoba nije ispunilo uvjete za mirovinu i vidljivo je da većinu čine žene, tako da iz ovog proizilazi da je bi i ovu naknadu u većem broju mogle primati žene u odnosu na muškarce. Zbog naravno, velikog broja žena iz ruralnih područja koje su kraće od muškaraca sudjelovale u plaćenom radu ili nisu uopće radile, radile sezonske poslove ili su se samo možda bavile poljoprivredom. Svjesni smo da 800 kuna nije puno, ali zasigurno će ovoj najugroženijoj skupini biti od velike pomoći. Da je Vlada HDZ-a itekako socijalno osjetljiva vidjeli smo kroz sve ove godine, tako da je nedavno uvećana minimalna mirovina za 3,13% pa su tako mirovine u ovom mandatu rasle do 12%, a one najniže do 15%. Naravno kroz projekt mirovinske reforme majkama su prilikom odlasku u mirovinu dodano još 6 mjeseci radnoga staža za svako rođeno ili usvojeno dijete, kroz projekt Zaželi su naravno, zapošljavane najugroženije skupine, to su žene koje su dugo na tržištu rada i nisu se mogle zaposliti, ali naravno, ono što posebno trebamo naglasiti, a to je u vrijeme ove korona krize gdje se intervencijom Vlade sačuvao velik broj radnih mjesta i naravno, interveniralo se maksimalno brzo i koliko je to god bilo moguće, stoga evo, pozdravljam i podržavam donošenja ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nije bilo replika na vaše izlaganje. Sljedeća je kolegica Karolina Leaković, izvolite kolegice.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ovo što je sad govorila kolegica Maksimčuk i što smo ranije čuli još od novih kolega jer mi se čini da se neke stvari koje govore kolege i kolegice iz HDZ-a ponavljaju cijelo jutro, valjda je netko iz kluba napisao neke teze koje ćete govoriti sada i u predizbornoj kampanji. Dakle, ispada kao da je HDZ sada predložio ovaj Zakon o nacionalnoj naknadi kako bi sve žene u ruralnim područjima koje nisu radile i nemaju 15 godina radnoga staža, a starije su od 65 dobile ovih 800 kuna. Dakle, možda bi trebalo jednostavnim rječnikom reći da neće sve žene koje žive u ruralnom području, starije su od 65 g. i nisu radile dobiti 800 kuna zato što postoje različiti kriteriji koji se pritom mogu ispuniti tako da neka osoba bude korisnica, odnosno korisnik ove nacionalne naknade. Baš i poput kolegica i kolega koje su ranije govorili iz opozicije, odnosno dijela opozicije, ja ću kazati da ću podržati ovaj zakon iako smo i gđi. državnoj tajnici jutros na sjednici Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo ukazali na brojne nedostatke ovoga zakona, evo, još jednom u dobroj vjeri, dakle, nadam se da ćete bar neke probleme na koje smo ukazali uzeti u obzir, da ćete uvažiti neke amandmane koje će kolege podnijeti i da ste svjesni zapravo koliko će biti teško i dakle, nakon ovog razdoblja prilagodbe ove godine koliko će biti teško bilo kojoj slijedećoj Vladi provesti na način na koji ste vi to predložili, dakle u HZMO-u ovaj zakon. I također ću se pridružiti onima koji su rekli da mi se čini da, dakle ovaj zakon bi trebao biti zakon koji se donosi u resoru ministrice Bedeković. Zašto je to prebačeno g. Aladroviću, ne znam, možda on bolje kotira u HDZ-u, možda je on neka nova politička zvijezda HDZ-a, pa mu sada treba između ostaloga i jedan ovakav zakon. Budući da se pokazalo u dosadašnjem dijelu njegova mandata i osobito kad je riječ o mjerama državne potpore za pomoć poduzetnicima u očuvanju radnih mjesta kako je, iako su to bile naravno interventne mjere trebalo ih je brzo donijeti, tu učinjeno je jako mnogo propusta i kako zapravo mnogi radnici, oni kojima su te potpore zapravo bile namijenjene, nisu dobili puni iznos te potpore nego su neki poduzetnici zadržavali dio državne potpore. Najavljeni su sada, najavljena je revizija, najavljeni su neki novi kriteriji, ne znam kako će to funkcionirati budući da evo čitamo da dolaze pritisci iz poduzetničkih udruga, a znamo koliko HDZ vrlo rado sluša, dakle zahtjeve HUP-a da se zapravo retroaktivno ne primjenjuju ti kriteriji odnosno ne revidiraju potpore, pa onda u tom kontekstu naravno je i ovaj skandal koji su mediji otkrili ili na koji su mediji ukazali ovih dana, a to je zapravo nenamjensko trošenje sredstava koja su namijenjena zapošljavanju osoba sa invaliditetom budući da naravno nisu postojali kriteriji kojim to poduzećima i u kojim to djelatnostima, podupiremo zapravo očuvanje radnih mjesta. Ja ću samo ukazati na to da naravno i u odnosu na zdravstvenu i ekonomsku krizu koja nam predstoji, ali i prije toga, u RH se itekako borimo sa siromaštvom i podaci Eurostata govore zapravo da je nekih, neka petina stanovništva, dakle RH u riziku od siromaštva, a podaci o tome da gotovo polovina ili nešto čak više od polovine stanovništva RH ne može zapravo sebi priuštiti neki izvanredni trošak, bilo da je riječ o popravku nekog kućanskog aparata, bilo da je riječ o popravku automobila, bilo da je riječ o nečemu trećemu što dolazi, ukazuje na to zapravo da i u ovo doba prije korone iako smo imali nešto povoljnije ekonomske prilike nismo zapravo vodili politiku koja bi bila prava politika protiv siromaštva odnosno politika suzbijanja siromaštva, tako da ovakve palijativne mjere, evo naravno podržat ću, ali ne mislim da će zapravo riješiti problem. Hvala.
Imamo jednu repliku, kolega Hrelja izvolite.
Kolegice Leaković, naravno da nacionalna naknada za starost po svom sadržaju, po karakteru spada u primanja iz socijalne skrbi. Naravno da se može isplaćivati kao što se isplaćuju dječji doplaci iz raznih sustava, to ne mora uopće biti ni HZMO, dakle to je moguće napraviti, tu treba razgraničit odakle dolaze novci. Ali ono što nije logično da u većini tih korisnika zajamčene novčane naknade, zajamčene minimalne naknade centri za socijalnu skrb i sustav socijalne sigurnosti ima podatke, imaju i za one koji to ne udovoljavaju, pa je bilo sigurno lakše i opravdanije sve ovo urediti u sustavu socijalne skrbi odnosno pri tom nadležnom ministarstvu osim ako se ne misli napraviti ovaj neki, neko novo gradilište.
Izvolite odgovor.
Kolega Hrelja, slažem se i kao što sam već rekla, ukazali smo i ministru, ukazali smo i državnoj tajnici na to da bi zapravo njihova kolegica Bedeković trebala voditi računa kao ministrica demografije, obitelji, mladih i socijalne politike o ovoj vrsti socijalnih primanja odnosno socijalne pomoći. Ali kažem, možda neki drugi interesi stoje iza toga da je prijedlog o kojemu sam ranije govorila, dakle nacionalna mirovina koju je HDZ predložio, a sada pretvoren u nacionalnu naknadu, ali je zapravo ostala u istom ministarstvu u nadležnosti istih novih političkih zvijezda HDZ-a. Kažem, iako sam dobronamjerna i ne želim ponavljati ono što su kolege jutros govorili da je riječ o predizbornom, Zakonu o predizbornoj mjeri. Evo, ne mogu se oteti dojmu da ipak ima nešto i od toga u ovome.
Hvala. Prije nastavka kolega Lovrinović traži stanku u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Ne, digli ste ruku, sad ne mogu, ne mogu to više, nemojte se sad ljutit mislim. Imam Poslovnik ovdje, isprika.
Poštovani potpredsjedniče, ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 5 minuta, a koja se odnosi na ovaj prijedlog nacionalne naknade. Mi u stranci Promijenimo Hrvatsku podržat ćemo svako povećanje, poboljšanje standarda građana, bilo ono 100,00 kn, 200, 50,00 kn. Međutim, vi ste obećali prije 3.g. da ćete uvesti ovaj program. Postavljam vam pitanje, zašto ste čekali 3.g. jer ste mogli ljudima isplaćivati 3.g. po 800,00 kn mjesečno, a to bi im posebno u ovoj krizi puno značilo? Vi to niste učinili, vi to radite 2 mjeseca prije izbora. Potpuno je jasno da ljudima, da se služite takvim mehanizmima, da ljudima jednostavno mažete oči, da jednostavno glasaju na izborima za vas. Vi ste snimili da je tu oko 20 000 ljudi koji teško žive. Kažem, nećemo biti protiv toga, ali vi ste tim ljudima bacili mrvice. Podsjećam da je prosječna mirovina, danas umirovljenici prosječni ne mogu živjet, oni žive od, od, od 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, a kamoli sa 800,00 kn. Dakle, što je ovo dragi građani? Ovo je predstava gdje se 20 000 ljudi, gdje će se podijeliti po 800 kuna mjesečno, a milijarde kuna se pljačka po ovoj zemlji. Hrvatska je opljačkana, zašto umirovljenici imaju male mirovine? Pa upravo zbog toga što je Hrvatska temeljito pokradena. O tome se radi. I kako će sada biti više mirovine? Ne mogu, zato je prosječna mirovina 39%. U tom smislu, pozivam vas, dragi umirovljenici. Na vas, svaki mjesec ovršuje najviše HRT zbog neplaćanja pristojbi, ne možete živjeti. Promijenimo Hrvatsku, neka bude konačno drugačija.
Hvala. Dakle sukladno čl. 248. dajem stanku do 14 sati i 25 minuta. Hvala. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ako se, ako se slažete, nije, nije, polako, dakle, ako se slažete, može biti i 5, nije mi to revidirano, znači u 14,20 nastavljamo. STANKA U 14,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege kao što sam i u raspravi u ime kluba rekao da je ovaj zakon veliki predizborni izljev ljubavi HDZ-a najsiromašnijim građanima Hrvatske, starijim od 65 godina za male novce i sa odgodom i da je to privid brige o tim starijim ljudima kojima ne znamo ni broj, ne znamo i gdje su jer mi nemamo pregled i rasprostranjenost siromaštva u RH ni u urbanim, ni u ruralnim sredinama. Bez obzira na to kao što sam opet rekao u uvodnom odnosno u obraćanju ispred kluba zastupnika mi ćemo podržati ovaj institut, podržat ćemo ovaj institut jer je on potreban jer ako ga jednom uvedemo onda ćemo ga i popravljat, a ja vam jamčim da ćemo do kraja ove godine neka nova vlada ovdje ponovo popravljat ovaj zakon jer je u jednom dijelu neprovediv. U jednom dijelu je neprovediv, možete se smijati, možete vriskati možete šta god hoćete, ali bi bilo lijepo da proučite amandman koji vam, sam vam poslao ispred Kluba zastupnika HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGE jer vam on pokušava riješiti problem koji ste propustili vidjeti. Naime, imate u zakonu jednu nakaradnu situaciju, nakaradnu situaciju da tražite od onih koji su na bilo koji način uplatili doprinose i primaju mirovinu npr. poljoprivrednu mirovinu od 500 kuna obiteljsku, takve postoje, to su stare poljoprivredne mirovine ostvarene još prije 1. siječnja '99. odnosno do 31.12.1998. tražite da netko odustane od mirovine koja je rezultat uplate nekih doprinosa ili jednokratne uplate i da preuzme nacionalnu naknadu za starost. To je nakaradna situacija, da od nekoga tko je uplaćivao doprinose tražite da od toga odustane. To ne može tako ići. S druge strane Zakon o mirovinskom osiguranju ne dozvoljava da osoba sama na svoj vlastiti zahtjev može odustati od mirovine. Osoba ako se zaposli odustaje od mirovine, osoba ako umre ne isplaćuje joj se više mirovina, ali na osobni zahtjev u Zakonu o mirovinskom osiguranju ne postoji ta mogućnost. Zato vam želimo popraviti ovaj zakon sa amandmanom da vam kažem da u tim slučajevima da ugradite u članak 5. u stavak 2. izuzetak ako se radi o takvim situacijama ostavite tu mirovinu u isplati i dajte dodatak do 800 kuna. Vrlo elegantno i normalno zakonito rješenje. Ako nećete igrajte se vi i kršite, kršite zakon ali imate rješenje ovdje u rukama odnosno u amandmanu. Drugi je amandman više, smatram da je to bio vaš lapsus kod pisanja, više je nomotehničke prirode jer vam se potkrala u zakon jedna personifikacija gdje kažete da podaci koje tražite zavod od drugih službi da moraju biti odlučni u definiraju prava. Mislim da podaci ne mogu biti odlučni, samo ljudi mogu biti odlučni, a da mogu biti podaci odlučujući ili potrebni za utvrđivanje nečijeg prava, trebaju kažem opet vam je vrlo elegantno možete popraviti tekst zakona. Ne radi se o redakciji, mogli ste vi to uočiti kad ste lektorirali ali niste i naša je dužnost da to ispravimo. I zaključno ću reći da nema nikakve potrebe da se radi nova datoteka podataka, nova investicija, novi sustav u HZMO-u, nije točno da ima viška stručnjaka. HZMO ima manjak stručnih radnika na obradi mirovina i izdavanja rješenja bez obzira na veliku investiciju koju ste pompozno najavili od 166 miliona ako se ne varam kuna u ovaj sustave, prema tome ovo je nepotrebno [[Upadica: Hvala.]] za HZMO i za ovo ministarstvo.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim i ja nešto reći o Zakonu o nacionalnoj naknadi za starije osobe jer ga po meni obilježavaju 3 teze o kojima ću nešto reći. Prva je dugoročnost obećavanja da će se ista uvesti već, a čuli smo danas nekih 20 godina, bilo je vlada različitih profila u tih 20 godina i očito se pojavila Vlada koja je imala snage najprije to zapisati predizborno, zapisati u izbornom programu, pa nakon toga staviti u program Vlade i na kraju donesti taj i takav zakon u sabor na raspravu i vjerujem da ćemo ga donijeti bez obzira na pokušaj da ga se ospori od onih od kojih to ne očekujemo, koji sebe promoviraju upravo na tim skupinama stanovništva na starijim osobama kao njihovi nekakvi zaštitnici koji su jedini i isključivi i mjerodavni da o njima brinu. Čak i stranke im se zovu na taj način, kupili su određene društvene skupine i nazvali stranke kao recimo Hrvatska stranka umirovljenika koja bi trebala brinuti o tim ljudima, ne samo o umirovljenicima valjda i o starijim osobama koje nisu ostvarile pravo i u 20 godina kažem opet ipak ova Vlada koja je riješila i mnoge druge probleme koji su se povlačili 20.g., ali su ostajali uvijek u ladici zatvoreni, nije bilo hrabrosti. Drugi moment je, rješenja koja su ponuđena, mislim da su vrlo jasna i da kriteriji su postavljeni. Znači, za osobe starije koje nisu uspjele sakupiti 15-tak godina staža, koje žive 20.g. u RH i čije kućanstvo, znači ima određeni dohodovni cenzus koji ne prelazi 800,00 kn po članu domaćinstva. I o tome, kažem, danas vodimo raspravu s time da smo nažalost morali odslušali i prijetnje nekih stranaka koje u svim anketama vrijede 0,2 ili uopće nemaju nekakvu podršku bilo koga, da će nas počistiti jel da činimo štetu ovom narodu donoseći ovakve zakone. Nažalost, nema ovog kolege koji nam svakodnevno prijeti da će nas počistiti, ne, zajedno s građanima, nema ga ni u anketama, nema ga ni u sabornici i jednostavno ne zna čovjek kako da im odgovori. Kad govori u ime kluba ne možeš mu ništa, kad trebaš mu nešto reć onda ga i nema. Jednostavno, a druga je ova 0,5% koja se nekako ukopčala opet na SDP i cijelo nam vrijeme govori da ne znamo politiku prema umirovljenicima, da ovaj skup mozgova koji je bio u razdoblju 2011.-2015. kad je i Hrelja bio dio te, kolega Hrelja bio dio te koalicije, uspjeli su sa svim znanjem, što god su znali i mogli, sa svim ministrima kao što je kolega Maras ili zastupnik Đujić su uspjeli podići te mirovine za nekih 4,6% ako sam ja to dobro pogledao, uz sve probleme iz tog vremena se vukao i problem…
Kolega Hrelja, molim vas, imate žutu, ispričavam se, samo malo. Dakle, kolega, kolega Hrelja, tablica, tablica molim, hvala. Izvolite nastavit.
Prekinuo mi je sada misao. Sad ispočetka moram. Znači, u tom vremenu pamtimo one osiguranike iz Royal osiguranja za koje se Hrelja gospodin vrlo žestoko zalagao i nitko ga tada nije htio uvažiti. Gledajte tu, tu situaciju. Kolega Maras ga uopće nije doživljavao na Vladi, nije htio dignut ruku ni za što. Ali, došla je Vlada koja je i to riješila. Ova Vlada uspjela je to riješiti. Ko je najveći protivnik te Vlade? Upravo stranka umirovljenika. Zašto? Jer smo u ovom mandatu, koliko sam uspio popratiti, uspjeli bez obzira na sve probleme i sve što smo naslijedili, te mirovine podići za nekih 12-estak posto svima. Za one najniže, ja mislim, za nekih 250 000 građana i 15%. Znači, to njih smeta i bili su protiv svih zakona ovdje. Danas izlaze kao zaštitnici, mi ćemo sve za vas, sve što god treba, sve ćemo riješit. I onda najsmješnija situacija. Čitam intervju g. Hrelje od prije 3 mjeseca na ovu temu u jednom portalu. Kaže, ovo je najveća glupost Vlado g. Plenkovića, okani se ćorava posla. I danas kaže, ja to podržavam. Tu najveću glupost i taj ćoravi posao. Jel možete vi zamisliti na koji način se povlači ta nekakva linija digniteta pojedinaca koji su sebi uzeli za pravo da govore u ime određenih skupina, a ne žele im pomoći? Kada im se nudi kakva je, kako su rekli kakva je takva je pomoć, 800,00 kn mjesečno nije malo, nije ni previše sigurno, ali kažu oni ne valja i ipak s obzirom da to ništa ne valja i Klub SDP-a i kolega Hrelja oni će glasati za to. Hvala vam. Zahvaljujem se, mi ćemo to donijeti i bez vas kao i sve ostalo do sad.
Hvala vam. Imamo 3 replike, prvi je kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, pa upravo ova vaša zadnja rečenica, mi ćemo to donijeti bez vas najbolje oslikava cijelu politiku vaše Vlade recimo u ovoj krizi, cijelo vrijeme se vi ponašate ja, ja, ja i samo ja i okej i ponašajte se i dalje. Ovoga, za mjesec dva dana više neće uopće bit bitno šta vi želite donest il ne želite, tako da to je to. Ali što, što vam želim reći? Dakle, mi smo isto davali niz prijedloga cijelo ovo vrijeme dok ste vi mjesec i pol dana bili u samoizolaciji na ovoga otoku Rabu, u Loparu, nije vas bilo ovdje u saboru, vjerojatno ste slušali g. Capaka koji je tad govorio „ostani doma ne idi nigdje“ ovoga danas govori nešto drukčije, trebao je to možda prije reć, pa nas ne bi uskratio za ove vaše rasprave ovih mjesec i pol dana. Ali gledajte, ovo je prevara. Mi ćemo ovo podržat, ali ovo nije trajno rješenje, ovo je podložno reviziji, o tome mi govorimo. Mi smo davali prijedloge da i ovaj prijedlog bude bolji. Zašto niste dali nacionalnu mirovinu koja bi bila trajna, da ljudi kad ostvare pravo na 800,00 kn da to imaju do smrti [[Upadica: Hvala vam kolega Đujić]] a ne da svake godine radite reviziju? [[Upadica: Hvala kolega Đujić]] Iza izbora ćete reć mi smo se šalili. Evo, revizija više nemaš pravo, prošli su izbori.
Hvala. Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, stalno mu dozvoljavate da prelazi vrijeme. Mislim da se u nekoj minuti može izgovoriti sve što treba. Kolega Đujić, ja sam samo naveo istinu, ja nisam ništa govorio krivo. Ali ta istina je i vas u biti iznenadila jer ste se koliko vidim odlučili na to da i u ovom vremenu sada koje ste nazvali predizborno sebe restartirate. Znači, da proglasite apsolutno sve što je bilo i za vas da nije bilo i da ste vi svi novi ljudi i kolega Đujić i kolega Maras i kolega Hrelja jer kad se restartaš praktički ispočetka, sve idemo iz nova, kao da ste iz pelena izašli, a ja govorim o vremenu gdje ste vi ipak donosili odluke. I to vrijeme ima određene brojke koje se prate i ne možete mi reć da ste podizali mirovine 30% ako je to bilo 4%, a mi možemo reć koliko je, al vi to želite osporiti i govorite da to nije istina. Istina je i tu moraju građani vidjeti ili znati tko se zalaže za njih, tko im želi dobro, a tko želi samo glumiti da nešto hoće napravit, a u biti su protiv svega. I to je istina.
Hvala. Replika br. 2 kolega Hrelja.
Kolega Boriću, vaše oholosti nikad dosta. Ali sjećamo se dugo mandata ovdje i stojim iza svake riječi koju sam reko i kada izreko računajući da će ovaj zakon ići u 2 čitanja, da će se poštivat procedura, da će se uvažiti mišljenja pučke pravobraniteljice kao ovlaštenice HS. A isto tako znam i propuste bivših Vlada, a i vaše jer vaše Vlade su bile prije 20.g. kad sam ja došao u ovaj sabor i vaše su Vlade obećavane i reko sam unatoč svemu, unatoč šupljem zakonu, unatoč donosenju zakona u predizborno vrijeme ovaj institut u funkciji borbe protiv siromaštva za što vi uopće ne znate što je niti ćete ikad znati je potreban RH. I to je jedini razloga zašto ću glasati za ovo.
Hvala, hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala. Kolega Hrelja ja ću pročitati vaš ovaj jedan dio iz vašeg intervjua kojeg ste, Hrelja o vladinoj najavi nacionalne mirovine, neka se mane ćorava posla, i ona u intervju zamolio bih ministra Aladrovića i premijera Plenkovića da odstupe od te gluposti …
Kolega Hrelja, kolega Hrelja sukladno Člnaku 239. dajem vam opomenu [[Upadica: Hvala.]] hvala i vama. Hvala, opomena.
Saborski zastupnik koji drži do svog digniteta nakon tog što izgovori u javnom prostoru, onda dođe ovdje i kaže ja to podržavam, ali to je glupost, to je ćoravi posao. Što ćeš podržavati? Zato sam rekao, možemo mi to i bez vas donijeti kao što smo riješili i ono pitanje ovih osiguranika iz Royala znači iako ste vi kao za njih nešto radili, kao što smo riješili i sve što se tiče, što smo obećali našim umirovljenicima i vama odričem pravo, moj otac je umirovljenik on nikad neće glasat za njega bez obzira kako mu se stranka zvala i gdje god se kopčala. Jednostavno oni to ne žele razumjeti, stvarno stvaraju nekakvu zabunu među tim ljudima i misle da kad evo glasaju za HSU da će oni njima nešto riješiti. Ništa im nisu riješili, 4 godine kad su mogli, ništa.
Hvala vam, hvala vam, hvala vam. Replika broj 3, kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vi ste vidim, dosta ste se pripremali za vašu raspravu, vrtili ste taj neki papirić, tu su vjerojatno tjedni pripreme sažeti na toj stranici pa me zanima vaše razmišljanje o tome, zašto baš u ovom trenutku. Znači da li je po vama logično da se podiže odnosno da se daje ovaj dodatak u trenutku kad je pad BDP-a 10%, a u trenutku kada je rast bio 2017. 3% onda se o tome nije razmišljalo. Da li je to koincidencija, slučajnost ili što se tu desilo? Znači, da li je tu možda Vlada popustila pod vašim naporima jer ste vi vrijedno radili unutar HDZ-a da izlobirate tu mjeru, recite, građani bi to vrlo rado čuli. Ukoliko je to zbog vašeg zalaganje, evo ja ću vas javno pohvaliti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras još na jednoj pohvali, ne trebate me hvaliti ja sam to navikao već od vas. Ja se za svoje rasprave pripremam, nisam kao vi da mogu izaći ne znam iz kuhinje pa dotrčati u sabornicu i odmah govoriti o svemu i svačemu jer to jednostavno ipak završava na nekakav način na koji onda to ne ispada neozbiljno. Ono o čemu sam jučer govorio, način na koji se vi sprdate sa ovim stožerom, kriznim stožerom i pojedincima u njemu to samo govori o vama kao osobi, ne. Nažalost niste bili jučer ovdje pa niste to slušali. Jednostavno ljudi koji nikad ništa nisu napravili, iza njih ništa ne stoji i danas si daju za pravo da zaista svima dijele lekcije o svemu, o svim područjima života, da sve znaju. Što iza ostalo? Iza njihovog mandata ništa, 10-ci tisuća ugašenih firmi, obrta, osim par sjećanja na putovanja u Las Vegas, lift s kojim si putovao kao ministar i to je jedino s čime možeš izaći pred narod i to narod možda i prihvati, ja za takve ne bih nikada glasao.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče dajte mi par sekundi da dođem k sebi nakon ovog odgovora gospodina Borića jer zbilja je poentirao i teško je nakon njega sada uopće uhvatiti misao kad te retorički tako dohvati. Evo, pokušat ću nastaviti. Znači, kolegice i kolege zastupnici, gospodine potpredsjedniče ono što sam rekao na samom početku nastavit ću tako i dalje govoriti. Znači, vrlo je nelogično ovo što Vlada radi, logično je pomoći ljudi koja je pomoć potrebna, ali nelogično da se to radi doslovce u zadnjim satima mandata jer vjerojatno na zadnjem glasanju će to biti u ponedjeljak kada se bude raspuštao Hrvatski sabor i da se to nije napravilo 3 godine ranije. Znači, to bi bilo recimo nešto što bi onda vrlo teško bilo tko od nas iz opozicije da se to radi radi izbora. Znači ako to napravite 2017. do izbora je 3 godine, ali ako napravite sada u 5. mjesecu 2020. godine onda se zna da je to samo radi izbora i još primjena i 1. 2021., znači to je nešto što je jako očito. Ali da se ne brinemo oko toga da li će to građani prepoznati i da li prepoznaju cjelokupni trenutak i da li je ta magija oko stožera i stručnost odlepršala kao što je bila trenutno ovaj prisutna, znači ako vam ja to govorim sa kako bih vam rekao popriličnim uvjerenjem, vjerujte mi slušam šta građani govore svaki dan, gledam šta novinari pitaju na tim press konferencijama. Vidim da premijer Plenković nije poslušao moj savjet, toplo mu preporučam evo još jednom da stavi taj stožer u 2 sata u samoizolaciju jer štetu ima upravo on sada. Ja bi volio da taj stožer ima pressice do samih izbora, svaki dan i nek budi svi kandidati na listi, evo ja bih to baš volio. Inače, mislim da je gospodin Capak na njegovu žalost uništio potentnu političku karijeru prekjučer, znači da nije imao, da se nije proslavio sa ovom izjavom oko samoizolacije vjerojatno bi ga HDZ stavio na listu, ovako sumnjam da će ga staviti i mislim da je dobro da se drži svoje profesije i bilo bi dobro da se HDZ mako u potpunosti od tog stožera i da na kraju krajeva će na kraju imat štetu i struka u Hrvatskoj jer više nikad niko neće vjerovati ljudima koji su stručni zbog što je HDZ postavio se u ovoj situaciji na taj način, stavio šapu na stožer i angažirao apsolutno sve HDZ-ovce u tom stožeru. Znači tu nema ne stranačkih ljudi koji nisu, koji su s odmakom od HDZ-a. Tako da jedva čekam gospodine Borić i kampanju i izbore, ali moram razmišljati o biračima, pogotovo Grada Zagreba. Znači ja ne mogu ići na izbore ukoliko Zagrepčani i Zagrepčanke ne znaju kad će se vratiti u svoje domove, kako će im država pomoći, da li će im država pomoći, ne mogu se zadovoljiti sa sitnicama i mrvicama koje premijer Plenković obećao da će plaćati najam stana ili da Štromar dati 20.000 za dimnjake i krovove, dok god nemamo jasnu poruku države da će stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki, da će se škole i bolnice pod hitno obnoviti, da ljudi ne moraju skupljati u svom aranžmanu novce. Govorim sad recimo, za Petrovu, za bolnicu ili govorim za škole u centru grada. Do tog trenutka izbora ne bi trebalo biti i ja mislim da je to vrlo jednostavna poruka. Čak i ove spin varijante koje govore da će se na Vladi usvojiti neki zakon pa ćemo ići na izbore, a kad se formira ponovo Sabor da će se zakon usvojiti, mislim da to nema nikakve veze s vezom jer kada date u mandatu Sabora zakon, on prestaje biti i mora se ponovno jedan te isti predložiti. Tako da bih volio da ljudi iz HDZ-a shvate da Zagrepčani i Zagrepčanke im neće oprostiti niti će im nešto honorirati. Ja sam uvjeren, ljudi koji su danas dobili 800 kuna ili će dobiti 2021. g., ali Zagrepčani i Zagrepčanke im neće oprostiti koaliciju i podržavanje Bandića i na to da je Zagreb zaboravljen, a Zagreb je zaboravljen. Dovoljno da se prošećete po gradu i da pogledate kako to izgleda. Znači, sramota je da glavni grad RH 2 mjeseca nakon potresa izgleda ovako kako izgleda. Da Bandićevi kumovi zarađuju ogromne novce na nesreći Zagrepčana i da zakona još nema. I Italiji su nakon potresa u 40 dana donijeli zakon, u 40 dana je bio donesen zakon u Italiji, u Hrvatskoj, glavnom gradu RH već je prošlo 2 mjesec, nema ničeg. Hvala lijepo.
Hvala. Dvije replike, prvi je kolega Đujić, a nakon njega kolegica Branka Martinčev. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste na kraju svoje rasprave u biti pokazali stvari kako ova Vlada sve radi naopako jer da radi onako kako treba, mi bi danas raspravljali upravo o tom zakon, o obnovi grada Zagreba. A ovo bi raspravili recimo prije godinu-dvije dana. Ali, nećemo imati zakon o obnovi grada Zagreba i ovo ste dobro danas rekli, dakle vraćamo se u normalu, Stožer je popustio sve mjere, gužve su u gradu. Ja ne znam je li vi to vidite, pola grada je zatvoreno, dakle ne možete doći do centra. Morate kružiti okolo naokolo zato što, ne znam, grad ima ili nesposobnog gradonačelnika ili ima lošu Vladu koja nije ništa napravila i sad mi danas raspravljamo o zakonu koji smo trebali raspraviti prije 2 godine, a o zakonu koji smo trebali raspraviti prije mjesec, mjesec i pol dana uopće danas ne raspravljamo. I to je ono na što treba ukazivati i u pravu ste, građani to vide i građani će to vrednovati. Dva mjeseca je blizu, ali [[Upadica: Hvala.]] je dovoljno daleko da ljudi vide [[Upadica: Hvala.]] sve što ova Vlada [[Upadica: Hvala vam.]] radi i u kojim interesima i [[Upadica: Hvala.]] zbog koga i za koga.
Hvala. Kolega Maras, izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. Đujiću. Da ne pričamo sada o mjesecima i da netko se nada da će izbori biti što kasnije pa će biti teže HDZ-u, ja sam već u ovom trenutku siguran da je ta čarolija nestala oko Stožera i da za mjesec i pol sada ćete vidjeti kako će sve to skupa izgledati. Tako da se ja čak zalažem, ukoliko se u ponedjeljak raspusti Sabor, da izbori budu što prije. Ne onaj vikend kad je praznik, ali 28.6. mislim da bi bio najpogodniji datum za građane RH ukoliko HDZ isforsira izbore radi sebe. Tako da ne mislite da bi ja htio prolongirati, ja želim što prije da se to obavi jer vjerujte mi, građani će prepoznati HDZ što radi, na koji način radi i zbog čega, ja bih rekao, žuri na izbore, a s druge strane, u gradu Zagrebu zbog čega podržava Bandića i dalje uporno. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras, stalno ponavljate kako ovaj zakon se donosi, donosi Vlada u ovo predizborno vrijeme i što je činila do sada. Svo vrijeme ova Vlada vodi računa i brine o najugroženijima, o umirovljenicima, o ženama, od samog početka može se vidjeti da je upravo za vrijeme ove Vlade mirovine su povećane za 12%, što je 2 puta više nego što su 3 prethodne vlade. Minimalna mirovina je povećana za 15%, 14 tisuća umirovljenika ima sada mogućnost da radi na pola radnog vremena. Imamo projekt Zaželi koje omogućava pomoć u kući za starije i nemoćne, zapošljavanje žena koje su najugroženije i u lošijem statusu. Omogućen je i dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete, znači ne stoji da ova Vlada ništa po pitanju najugroženijih nije činila svo vrijeme i kako se ovaj zakon donosi samo u ovo predizborno vrijeme.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo gđo. Branka. Znači to je vaše viđenje, ali ja govorim samo o činjenici da je ovaj zakon mogao biti donesen prije 3 godine i nije. Znači jedino tajming je taj koji govori da je ovo predizborni zakon. Ako mene ljudi svi kažu da je to predizborni zakon, ako je dojam takav, donosi se u dva čitanja, odnosno u jednom čitanju, znači i u hitnom postupku kako bi se stiglo do ovoga, kako bi neki ljudi, doduše neće osjetiti, ne. Koliko će tih 20 tisuća ljudi uopće postati svjesno da će dobiti neki novac 1.1.2021., o tom potom. Bilo bi puno efektnije da se to napravilo pola godine ranije. Znači, ako već neka korist za Vladu je trebala tu biti. Ovo što se sad radi, ja vam garantiram da od tih 20 hiljada ljudi neće nitko ni skužiti uopće da ima nešto, dok ne ostvari pravo 2021. g. odnosno dok ne budu mogli dobiti novac. Tajming je jedino koji sugerira da se to radi izbora. Ništa drugo. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Željko Lacković, izvolite kolega Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, želio bih kroz ovu raspravu kazati, da nešto što smo danas ukazali prilikom izlaganja i predstavljanja ovog zakonskog prijedloga na Odboru za rad i mirovinski sustav. Naime, riječ je o čl. 5. koji propisuje krug osoba koje ostvaruju naknadu odnosno koje ih diskvalificiraju iz ostvarivanja prava na naknadu pa se tako u čl. 5. st. 5 kaže da nije sklopio ugovor o dosmrtnom uzdržavanju ili ugovor o doživotnom uzdržavanju kao primatelj uzdržavanja. Želim ukazati na činjenicu da su ovi navedeni ugovori zapravo dvostrano pravno obvezni ugovori. Dakle, ako ste išli za time da se ne, ova nacionalna naknada ne smatra mirovinom nego određenom vrstom socijalne naknade i da imovinski cenzus nije ključan za dobivanje, onda morate biti svjesni da su ovi ugovori zapravo predstavljaju imovinski cenzus, a vi ste ga koristili i isključili ste. Dakle, mi smo isključili one osobe koje nemaju nikakva primanja, a imaju stotine tisuća EUR-a u banci ili imaju djecu koja imaju, na koje su prepisali svoje stanove, ako ispunjavaju ostale uvjete oni će moći ostvariti pravo na nacionalnu naknadu činjenicom da se ne gledaju imovinski, imovinski cenzus, a ovdje ste imovinski cenzus u st. 5. stavili. E, sad ja smatram da je puno starijih ljudi sklopilo sa svojom djecom razne vrste ugovora iz činjenice da imaju više djece da oni koji žive s njima njima ostavljaju tu imovinu i da se ti ugovori izvršavaju na jedan način kako bi zapravo trebala djeca brinuti o roditeljima, a vi ste uvođenjem ovog st. 5. isključili te ljude odnosno osobe. Ono što ukazuje na dodatnu nepravičnost ovakvog rješenja, a ja sam uložio amandman da se doda st. 6. je da te osobe koje bi imale pravo na nacionalnu naknadu ne ostvaruju pravo na uzdržavanje bračnog druga i izvanbračnog druga i djece. Dakle, morate znati da je obveza roditelja da uzdržavaju djecu po čl. 281. Obiteljskog zakona, ali isto tako da je to i obveza djece da uzdržavaju roditelje. Dakle, ovo je istovremeno pravo i obveza. Dakle, ne možete priznati nekom pravo ako, na nacionalnu naknadu, ako on neće koristiti ono pravo koje po zakonu ima i koje mu omogućava da ga dijete uzdržava. Ako smo rekli to nije bitno, ali zašto je bitno ovo što ste propisali u čl. 5. što vam je u totalnoj kontradikciji? Zato smatram da iz razloga pravičnosti ili maknuti st. 5. ili uvesti ovaj 6 i na taj način izjednačiti sve one osobe koje imaju nekoga, imaju legitimno zakonsko propisano pravo koje je priječe od ovoga zakona, da mogu tražiti, a ako njihova djeca ne mogu im pružiti ili po uspravnoj liniji nemaju od koga potraživati, tada bi bilo pošteno da im se prizna ta naknada. Također smatram da je ovo bitno iz ekonomske opravdanosti raspolaganja sredstvima državnog proračuna, vidimo da će praktički ova sredstva biti pokrivena kreditima jer se država zadužuje, pa onda rasporedimo ta sredstva najpravičnije i pazimo na svaku kunu u proračunu. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Tomislav Žagar, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi ministre, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, da u uvodu odmah kažem da ću podržati ovaj zakonski prijedlog. Kolega Hrelja je najavio amandmane, jedan je više tehničke naravi, a drugi je amandman puno ozbiljniji, nadam se da ćete ga prihvatiti. Ono što možemo reći da je zadaća svakog društva, pa tako i hrvatskog društva, borba protiv siromaštva. Nismo mi jedina zemlja u kojoj siromaštvo uzima sve više maha, ali smo zemlja u kojoj su mjere kojima se borimo protiv siromaštva kao i naša strategija često u ladici skupljaju prašinu i ne koristimo ih dovoljno da bi spriječili sve one rizike koji dovode do siromaštva. S tim u vezi mogu reći da ovaj zakonski prijedlog rješava posljedice, on se ne bavi uzrocima nego rješava posljedice i omogućava svim starijim osobama od 65.g. koji iz raznih ili različitih objektivnih i subjektivnih okolnosti nisu uspjeli ostvariti uvjete potrebne za mirovinu, dakle, potrebnih 15.g. staža, ne mogu ostvariti nikakva primanja ili primanja iz socijalne naknade iz ministarstva nadležnog za socijalu, na žele ta primanja, ne žele takav oblik primanja dobivati jer jednostavno ih to čini manje vrijednima, da se tako izrazim. Dakle, ovaj zakonski prijedlog rješava posljedice. Ono što je kolega Hrelja u svom, u svom, u svojoj raspravi u ime kluba rekao, čini mi se da je jako bitno spomenuti, odgovornost za nastanak siromaštva ili dolazak u siromaštvo pojedine osobe nije samo njena odgovornost. U velikom broju slučajeva to je odgovornost društva. Ako se sjetimo samo, sve je to bilo davne 2007.g., ako se sjetimo poslanice kardinala Bozanića o grijehu struktura, ako se sjećate osnovne crte te poslanice u kojoj on govori da su pojedine, pojedinci umreženi u svojim privatnim interesima onemogućili mnoge da dođu do svojih legitimnih interesa i koje s tim grijehom struktura se omogućilo bogaćenje pojedinaca na račun mnogih i danas mi baštinimo te probleme upravo kroz siromaštvo koje se danas, danas očituje. Dakle, nije pojedinac isključivo i samo kriv zbog svog stanja u kojem se našao jer siromaštvo je najčešće trajno stanje, iz njega se teško izvući, zbog toga ovaj zakonski prijedlog ima smisla. Kad govorimo o trajnim problemima siromaštva u RH onda ne možemo zaobići strukturne probleme. Ako pogledamo podatke HZZ-a, ako pokušamo nezaposlene osobe razvrstati po dobi, po spolu i po godinama staža, onda vidimo da u riziku od siromaštva za nekoliko mjeseci, evo uzmimo 10-tak godina kao referentni okvir, to će postati osobe starije od 65.g. Možemo očekivati najmanje 30 do 40 000 takvih osoba, a među njima prednjače žene jer u svim dobnim skupinama na HZZ-u su žene te koje, koje su, koje, kojih ima veći broj. Naravno da je situacija za zapošljavanjem osoba, a ovdje smo, ovdje sam promatrao samo osobe starije od 40.g., da je njihovo zapošljavanje otežano, posebno kad su žene u pitanju, malo tko će ih zaposliti, posebno sad u vremenima kad dolazi kriza i zbog toga nema sumnje da je ovaj zakonski, da je ovaj zakon potreban. Ono što možemo očekivati, na što upozoravaju kolege, ovo mi se sad učinilo jako, jako, jako značajnim što je kolega Lacković isto napomenuo vezano iz, iz ove, uz Ugovore o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju. Dakle trebat će u budućnosti dobro razmišljati da taj zakon ne bude nepravedan u svojom provedbenom dijelu, dakle da mnogi koji bi trebali dobiti ovu naknadu, ne dobiju, a oni koji eventualno ne bi trebali, da bi, da je dobiju. Dakle, trebat će ostvariti kontrole. Na kraju, ipak ću evo, uputiti kritiku. Isto tako smatram da je ovo trebalo ići u dva čitanja, a ne što ranije, da bi se moglo više stvari usvojiti, poboljšati ovaj zakonski prijedlog. S obzirom da se eto, bliže izbori, ne mogu se ni ja oteti dojmu da je riječ o predizbornom zakonu. Znate zašto? Zato što će ta sredstva trebati biti, osigurati neka druga Vlada. I još jedna, ministre, napomena, moram vam to reći. Jučer smo vidjeli u rebalansu proračuna da nema sredstava za dopunsko zdravstveno osiguranje koje su najavljivane za osobe kojima će država to platiti.
Hvala vam. Time smo završili pojedinačnu raspravu. Sada imamo jednu prijavu za završnu raspravu. To je prijava kolega Lovrinovića ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, završno. Izvolite kolega Lovrinović.
Poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas građani jer vi ste jedino ovdje bitni. Puno mi pišete. Zašto govorim kad nema zastupnika. Pa poštovani građani, ja zastupnicima uopće ne govorim jer oni imaju stajališta svojih stranaka, svojih vođa, ja ovdje želim zastupati vaše interese. Mirovinski sustav je trajno u Hrvatskoj nestabilan. Podsjetit ću da je prosječna mirovina 1999. godine u odnosu na prosječnu plaću iznosila 75%, ona je danas 39%. Umirovljenici, prosječni umirovljenik dobiva 2500 kuna, to je zona siromaštva, od toga se ne može živjeti. Tamo negdje prije 2000. g. '99., 2000., Svjetska banka je ovdje našla plodno tlo za svoju ideju da uvjeri tadašnje političke garniture, a tada je bio na sceni SDP da kojim čudom, da pokrenu projekt II. mirovinskog stupa i Hrvatska je na to pristala. Slovenija nikada, čak Srbija, vidite. Hrvatska je jedina zemlja, ne u EU, već u Europi koja ima II. mirovinski stup. To je model koji je Čile proveo, pratite malo situaciju u Čileu, proteklih mjeseci, zadnju godinu, dvije, kakvi su neredi zbog lošeg mirovinskog sustava u Čileu. O tome se ovdje ne raspravlja. Čak smo došli danas u situaciju da ova Vlada želi mirovinske fondove, obvezne mirovinske fondove postaviti u poziciju da budu najvažniji financijeri spašavanja hrvatskog gospodarstva, da se mogu zaduživati oni, a ne banke, kod HNB-a od 5 do 15 milijardi kuna i to je taj projekt, vidite, dragi građani. Koje rješenje mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku nudimo? Dakle, mi nudimo rješenja za velike probleme. Rješenje je u tome da se transformira II. mirovinski stup. Na koji način? Tu bismo mogli iskoristiti rješenje Mađarske i Češke. Što su oni napravili? U roku 60 dana treba ponuditi svim građanima koji nisu imali mogućnost izbora, već oni su prisilno ubačeni u II. mirovinski stup i građani su mogli samo birati koji će fond. Mađari su rekli ovako, evo 60 dana, svi vi odlučite, hoćete li u I. obvezni mirovinski fond, za koji jamči država ili ćete u dobrovoljni mirovinski fond gdje nema ograničenja ulaganja, ali za vas ne jamči država. Ako se odlučite prebaciti svoj novac iz II. stupa u dobrovoljni fond, napišite zahtjev. Svi vi koji ne napišete zahtjev, smatrat ćemo da želite u I. mirovinski stup odnosno u obvezni mirovinski fond. I tamo je preko 90% članova prešlo u I. mirovinski stup, znači solidarne, međugeneracijske solidarnosti. Koje su posljedice koje će biti za Hrvatsku, ako ovo napravimo i mi ćemo to kao stranka nakon izbora provesti. Smanjit će se javni dug Hrvatske na najviše 45%, a sada je znači, sad, uslijed ove krize, on će doći do 90%. Na najviše 45%. To će ozdraviti javne financije, neće biti deficita državnog proračuna godišnjeg. Porast će mirovine. Kako, kako će porasti mirovine? Poštovani građani, nije vam poznat podatak, većini vas, da je u od vremena osnivanja II. stupa u ovih jedno 16, 17 godina jedini koji su zaradili čist novac, to su društva za upravljanje mirovinskim fondovima, kojih ima 4, u vlasništvu su stranih banaka, znači, naš je mirovinski sustav privatiziran u II. stupu, ne odlučujemo mi nego stranci. Znači tih 9, 10 milijardi bi ostalo vama, dragi umirovljenici, da je to rađeno kako treba, a ne da se izvuče taj novac i transferira u inozemstvo. Tu je riječ od preko 9 milijardi kuna, provizija, naknada, ovoga, onoga. Dakle, nama su potrebna rješenja, ali ovdje se siju preko medija koji su plaćeni, koji, ja ne znam što je, ovaj, što se sve dogovaralo, međutim, nema od tih lažnih obećanja ništa. Naši umirovljenici sve teže žive. Njih se najviše ovršuje i to najviše povod, najčešće je HRT na temelju pretplata. Oni su predmet blokada, prema tome, dolaze izbori i poštovani umirovljenici i dragi građani, otvorimo oči. Hvala.
Hvala. Hvala vam. Sada imamo intervenciju u ime predlagatelja. Ministar Josip Aladrović. Izvolite kolega. Tj. zapravo izvolite ministre.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Evo, jedna višesatna, vrlo zanimljiva rasprava i ovim zapravo, na ovaj način se želim zahvaliti svima onima koji su sudjelovali u raspravi i naravno i sa svojim konstruktivnim prijedlozima doprinijeli samoj raspravi. Ono što uz ovu raspravu i uz sve ono što smo čuli danas, na neki način nas kao predlagatelja raduje, je to što smo dobili signale da bi se, da bi dakle pozitivno izjašnjavanje bilo o ovom zakonu i to smatramo da je dakle na taj način da je dakle na taj način postignut određeni konsenzus i da ono što predlažemo HS zaista je jedan kvalitetan dokument koji rješava određene strukturne probleme koji su se neko vrijeme nagomilavali. Što se tiče samog tajminga, dakle onoga što smo mogli čuti što se tiče tajminga i procesa donošenja zakona, ja bih samo još jednom podsjetio, dakle da smo ovaj zakon definirali kao zakon unutar naše strategije za osobe starije životne dobi, da je on definiran kao rok u kojem će se donijeti zakonodavno rješenje 2020.g. To ne znači da je ovaj zakon brzopleto smišljen. Podsjetit ću još jednom, dakle da smo već 2018.g. sa institutom za javne financije napravili analizu, da je tijekom 2019.g. osnovana radna skupina koja je praktički jedan duži period, gotovo godinu dana, brusila ovaj zakon i dotjerala ga zapravo na ovaj nivo koji danas možemo vidjeti i naravno implementaciju smo očekivali tijekom 2020.g. Na kraju krajeva to se može vidjeti i iz službenih dokumenata Vlade RH gdje je u planu zakonodavnih aktivnosti on zacrtan za 2020.g., a u 2019. određeni segmenti, u 2020. određeni segmenti kroz nacionalni program reformi. Tako da što se tiče tajminga mislim da smo ovdje vrlo jasno pokazali da je tajming onakav kakav smo očekivali i zacrtali prije samog odnosno pri definiranju zakona. Još jedan predmet, još jedno pitanje koje se otvorilo, dakle da li ovaj zakon je vezan više za socijalno osiguranje ili mirovinski sustav? A ponovio sam, ali još jednom ću ponoviti, dakle vrlo su neujednačene prakse sa sličnim zakonskim rješenjima, on ima određene elemente i socijalnog osiguranja, ali i određene elemente mirovinskog sustava. Ono što smo se mi odlučili, dakle je da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava bude nositelj ovog zakona i da HZMO kao provedbena institucija zbog razine učinkovitosti, zbog ekonomičnosti i na kraju krajeva zbog izvjesnih znanja, tehničkih pretpostavki i ljudskih kapaciteta bude provedbeno tijelo. Tako da smatram da je to dobra odluka i smatram da ćemo na taj način vrlo efikasno rješavati sve zahtjeve koji se pojave vezano za ovo zakonsko rješenje. I na kraju ono što smo mogli čuti u raspravi, dakle oko financijskih učinaka zakona vrlo jasno smo u procijeni fiskalnog učinka naveli koji su to financijski, koje su to financijska opterećenja za slijedeće razdoblje. Naravno, očekujemo da će s vremenom rasti broj korisnika kako se obično događa u takvim situacijama, ali naravno i indeksacija koja je predviđena u zakonu će pratiti i porast, dakle ove nacionalne naknade koja zapravo se u ovom zakonskom rješenju utvrđuje samo kao početka i mislim na kraju krajeva i s tim ću završit, da je na ovaj način poslana vrlo jaka poruka o ovom jednom skupu društva koji je, koje pripada najranjivijim skupinama da nismo zaboravili na njih, da smo i politički pokazali da brinemo o tom, o toj ranjivoj skupini i da smo zapravo sve ono što smo obećali u samom programu, ali i što smo prepoznali kao društvenu potrebu na ovaj način realizirali. Hvala svima.
Hvala i vama. Imamo 2 replike na vaše izlaganje. Prvi je kolega Lovrinović, a nakon njega kolega Žagar, izvolite kolega.
Poštovani g. ministre, vi biste znali što je umirovljenička pozicija kada biste imali prosječnu mirovinu 2.500,00 kn, tek biste tada znali kako žive umirovljenici, a posebno ako imaju manje od 1.000,00 kn, a takvih ima desetine tisuća. HDZ i SDP oni su ruinirali mirovinski sustav, vojska radnika iz privatizacije, popljačkanih poduzeća, razvojačenih branitelja gdje nisu imali šta radit, napunjena je. Svi ste zajedno od mirovinskog sustava napravili socijalni sustav. To nije mirovinski sustav, tu nema mirovina dostojnih rada, ljudskog rada tijekom radnog, njegovog radnog staža. Prema tome, imamo nesiguran sustav. Vi ovdje, dakle slavite to što ćemo mi podržat. Ja sam reko da je 50,00 kn povećanje, podržat ću, al ovo su mrvice. Dragi građani, ako želite jesti mrvice od ovih Vlada onda samo dragi Bog može pomoć, niko vam drugi ne može pomoć.
Hvala. Izvolite odgovor ako želite. Želite? Izvolite.
Poštovani g. Lovrinović, pa evo ja ću se kratko nadovezati samo sa tvrdim pokazateljima odnosno brojkama o tome što je u prethodnom razdoblju učinjeno, a već smo to mogli čuti i u izlaganju drugih saborskih zastupnika. Dakle, 12% su povećane mirovine u mandatu ove Vlade. Najniža mirovina, dakle mirovina koja pretpostavlja one koji su najugroženiji unutar mirovinskog sustava je povećana za 15% i to povećanje čini, kada se usporedi sa prethodnim razdobljima, dva ili tri puta veće u pravilu u usporedbi sa nekakvim prethodnim razdobljima. Mirovinski sustav je kompleksan, ali isto tako to nije značajka Hrvatskog mirovinskog sustava nego mirovinskih sustava u cjelini. Hvala.
Hvala i vama. I replika br. 2., izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, da u pravu ste, to je ta dilema treba li to iz mirovinskog sustava ili iz općih poreza? Naime, ukidanjem doprinosa za zapošljavanja od 1,7% i prebacivanjem zapravo u zdravstveno, zdravstveno osiguranje u taj dio doprinosa, mi smo se i, izgubili smo taj potencijal da možda evo baš ove probleme rješavamo kroz doprinos za zapošljavanje. Jer problemi koji će nastupiti sutra i koje i ovi danas ljudi imaju koji nisu ostvarili pravo na mirovinu je upravo ta činjenica da su nezaposleni. Nisu oni nezaposleni svojom voljom nego nema, nema posla za njih. Pretpostavljam i zbog njihove dobne strukture i oni će sigurno sutra biti u situaciju da će morat koristit ovakav, ovakav tip pomoći. Imali, imali bi nešto više sredstava kad bi bilo iz takvih doprinosa, ali onda opet dolazimo u situaciju da opterećujemo gospodarstvo. To su ti krugovi i pitanje na koje nije jednostavno odgovoriti, ali eto to je sudbina Vlade, ona mora naći odgovore.
Izvolite. Izvolite.
Zahvaljujem zastupniče na pitanju. Dakle, što se toga tiče, da je, to je kompleksan sustav, to je sustav uvezanih odnosno vrlo povezan i socijalni i mirovinski sustav odnosno sustav socijalnih naknada sa mirovinskim sustavom. Međutim, još jednom ću iskoristiti priliku da ponovim, ovdje govorimo o novom institutu, govorimo o institutu koji štiti one osobe koje su do sad bile zapravo marginalizirane u formalno pravnom smislu i koje nisu imale pravo ni na kakva, ni na kakva primanja. S obzirom na to, s obzirom na te činjenice i s obzirom na to da se ova naknada financira iz općih prihoda proračuna, dakle ne možemo ju dovoditi u korelaciju sa doprinosima za mirovinsko, niti doprinosima za zdravstveno osiguranje, smatramo da ovaj institut je itekako potreban, itekako pozitivan u samom rješavanju cjelokupne socijalne i mirovinske politike u RH. Hvala.
Hvala i vama. Hvala svima koji ste sudjelovali na trenutke u dinamičnoj raspravi o Konačnom prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Idemo na izjašnjavanje o amandmanima o Konačnom prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 947. Predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Mirando Mrsić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Goran Maras, Klub zastupnika SDSS-a, Klub zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Majda Burić. Izvolite, najprije 1. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. 1. amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 1. Kluba zastupnika SDSS-a.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem da je predložena nacionalna naknada davanje koje može ostvariti hrvatski državljanin starosne dobi od 65 godina nadalje s dugotrajnim kontinuiranim prebivalištem. Neprihvatljivo je ostvarivanje prava određene skupine osoba koji nisu državljani RH i nisu navršili 65 g. starosti i imaju kratkotrajno prebivalište od 10 godina. Na taj se način anuliraju osnovni uvjeti za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu čime bi određene osobe bile u povoljnijem položaju u odnosu na ostale podnositelje zahtjeva.
Dakle o tom amandmanu moramo glasovati jer predstavnika podnositelja nema. Treći amandman Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u slučaju pokretanja postupka raskida ugovora o dosmrtnom uzdržavanju, postoji neizvjesnost konačnoga ishoda sudskog postupka, stoga je predloženo da do okončanja tog postupka, osoba ne može koristiti pravo na nacionalnu naknadu jer to može dovesti do nemogućnosti namirenja tražbine u slučaju negativnog ishoda. Također, osoba u tim slučajevima može koristiti prava iz socijalne skrbi dok se ne okonča sudski postupak.
Nema predstavnika podnositelja pa ćemo o tom amandmanu glasovati. Sad smo na četvrtom amandmanu zastupnika Željka Lackovića
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem da se predlažu blaži uvjeti za ostvarivanje prava u pogledu obveze uzdržavanja članova obitelji u odnosu na uvjete koje propisuje Zakon o socijalnoj skrbi za ostvarivanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu.
Podnositelj poštovani zastupnik Lacković.
Zahvaljujem i pozdravljam državnu tajnicu, dakle nisam zadovoljan ovakvim rješenjem, ukazao sam vam prilikom rasprave o Zakonu o nacionalnoj naknadi da ste doveli u neravnopravan položaj one osobe koje su sa svojom djecom sklopile dakle dvostrano pravne obvezne ugovore, dakle ugovor o dosmrtnom i doživotnom uzdržavanju. Ako je to razloga da se isključe iz primanja, onda vi ste na indirektan način došli u kontradikciju sa intencijom zakona da se materijalni status ne sagledava prilikom ostvarivanja toga prava. Da budem plastičan, znači vi kada sa svojim roditeljem koji ima pravo jer ispunjava ostale uvjete, sklopite ugovor o doživotnom uzdržavanju čisto da vam bude jeftinije u slučaju smrti, koristite pravo i obvezu koju predviđa zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] u čl. 281. da pružate svojem roditelju uzdržavanje, vi ne možete, odnosno vaš roditelj dobiti, ostvariti pravo na nacionalnu naknadu a recimo ja koji to isto radim ali nisam sa svojim roditeljem sklopio ugovor, dakle ja to mogu. Dakle ovo vam je u kontradikciji, ovo je pitanje čak ustavnosti ove odredbe i vjerujem da ste trebali ili prihvatiti ovaj amandman uvođenjem stavka 6. ili isključiti ono što ste predvidjeli u stavku 5., tražim glasovanje.
Hvala. Peti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem što se predlaže uvjet za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe i to treba biti dohodovni odnosno prihodovni a ne imovinski cenzus a ukoliko postoji nesklad između prihoda i imovine, za ispitivanje tog nesrazmjera ili eventualne neusklađenosti, nadležna je Porezna uprava.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Jasno je da treba omogućiti ljudima koji imaju niska primanja odnosno ili ih uopće nemaju i na neki način im pomoći u njihovoj teškoj socijalnoj situaciji i o tome smo i u raspravi govorili i glasovat ćemo na kraju krajeva za zakon, doduše ne kroz mirovinski sustav nego kroz sustav socijalne skrbi ali ovdje se radi o jednoj dosta očitoj nelogičnosti. Znači postoji mogućnost da osoba ima na računu u banci ogroman novac a jednostavno tijekom svog radnog vijeka ili nije ostvarila pravo na mirovinu i nema nikakvu mirovinu i novac je mogla steći na raznorazne načine, neko stekne prodavši imovinu, neko stekne ne prijavivši uopće prihod itd., ali novac koji može biti značajan i de facto ležati na banci i ta osoba po nama ne bi trebala ostvarivati pravo na ovakvu pomoć. Ukoliko na banci imate milijun eura ili deset milijuna kuna u situaciji da tražite od države da vam još plaća 800 kn, mislim da ne bi bilo normalno niti je ovaj zakon namijenjen takvim osobama. Žao mi je šta država ne kontrolira odnosno na ovaj način neće vidjeti da li zbilja završava kod onih kojima je potrebno, ja vam garantiram da 20 000 ljudi koji ostvaruju pravo i koji će slijedeće godine moći podnijeti zahtjev za ovakvu vrstu potpore, vjerovatno će stotine njih imati veliku imovinu prvenstveno govorim o bankama, na bankama a da to država neće moći ustanoviti. I zato evo tražim da se o ovom amandmanu glasa jer mislim da bi bilo logično a ne bi Vladi kažem, pala kruna s glave da je prihvatila ovaj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Šesti amandman zastupnika Miranda Mrsića.
Amandman se ne prihvaća. Ukupni prihod kućanstva najbolji je pokazatelj financijske situacije u kojoj se starija osoba nalazi, vlasništvo nekretnine ili druge imovine nije odlučujući faktor za ostvarivanje ovog novog prava kojem je svrha poboljšanje kvalitete života starijih osoba koje tijekom radnog vijeka zbog objektivnog ili subjektivnih razlika nisu uspjele osigurati prihode za starost. S druge pak strane, imovina koja je stavljena u funkciju ostvarivanja prava, uzima se u obzir primjenom dohodovnog odnosno prihodovnog cenzusa.
Zastupnika Miranda Mrsića pa ćemo o tome glasovat. Sedmi amandman Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, radi se o dva odvojena sustava, mirovina se ostvaruje na temelju navršenog mirovinskog staža, ostvarenih plaća i počiva na uplati doprinosa dok se nacionalnom naknadom za starije osobe osigurava osnovna razina socijalne zaštite za starost i nema uporište u uplati doprinosa i prethodnom radu.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime kluba zastupnika.
Poštovana državna tajnice, upravo ste potvrdili neprovedivost ovog zakona u djelu gdje on traži da se neko mora odreći mirovine koja može iznositi i 500 kn jer vi morate znati, sadašnja mirovina, najniža mirovina za 15 g. staža ako iza nje dođe obiteljska mirovina, ona iznosi 707 kn, to je manje od ove nacionalne naknade. Vi tražite da se neko odrekne mirovine koja je utemeljena na uplata doprinosa ili jednokratno ili kako je već bilo, pretežno su poljoprivredne i obrtničke mirovine najteže ali ima i radničkih, vi tražite da neko od toga odustane, on to po zakonu ne može. Odustati od mirovine na vlastiti zahtjev se ne može, može prestanak isplate mirovine kod novog zapošljavanja, kod smrti, ali na vlastiti zahtjev ne možeš odustat od mirovine da bi uzeo nacionalnu naknadu za starost stoga smo vam mi ponudili svojevrsnu srčanu premosnicu da vam mogu ova dva zakona funkcionirati. Vidim da to niste razumjeli, meni je jako žao, meni je jako žao ali imamo stručnjake u HSU-u koji filigranski proučavaju ove sustave i ništa nam se ne događa slučajno i mi ne radimo ove amandmane iz obijesti, rekli smo vam da institut podržavamo jer su ga obećali vlade još pred 20 g. i vrijeme je riskirati s tim sustavom bez obzira što smo mu dali razne epitete i predizborni izljev ljubavi i sve što smo već sve rekli, ali tu smo u funkciji da popravljamo zakon, to je zadaća svakog saborskog zastupnika i samo sa tog aspekta ovo radimo.
Tražite glasovanje? [[Upadica Hrelja: Žao mi je, tražit ću glasovanje, da.]] Hvala lijepo. Osmi amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlogom zakona uspostavlja se novi institut kojim se uvodi osnovna razina socijalne sigurnosti a svota je određena sukladno gospodarskim mogućnostima.
Predstavnika kluba nema pa ćemo o njemu glasati. Deveti amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Isplata putem banaka predlaže se iz razloga tehnološki sigurnijeg načina isplate od isplate u gotovom novcu i ne smiju se zanemariti niti znatni troškovi koji bi dodatno opteretili državni proračun.
Predstavnika kluba nema pa ćemo o tome glasovati, 10. amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Mogućnost isplate putem punomoćnika predlaže se kako bi se osobama koje same nisu u mogućnosti neposredno koristiti usluge banaka, primjerice zbog izoliranosti područja omogućila isplata putem osobe od povjerenja koju sami izaberu odnosno opunomoće.
Predsjednik kaže da zastupnika nema pa ćemo o tome glasovati, 11 amandman Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ukoliko ostvarivanje nekog prava ovisi o ispunjenju određenih uvjeta, činjenice kojima se navedeno dokazuje mogu biti odlučne i odlučujuće, radi se naime o sinonimima i oba izričaja u praksi se koriste u skladu sa pravnom terminologijom koji se koristi u hrvatskom pravnom sustavu.
U ime kluba poštovani zastupnik Hrelja.
Oprostite ali činjenice, da su činjenice odlučne je personifikacija. Dakle vi stvarima dajete ljudsku dimenziju, ljudsko lice. Prema tome, ja još nisam vidio ugradnju personifikaciju u naše hrvatsko zakonodavstvo ali s obzirom da vi odbijate redom sve amandmane i da je ovo otprilike sigurno tipfeler jer neko je trebao reći ili odlučujuće činjenice ili potrebne činjenice ili potrebni argumenti za odlučivanje, žao mi je, to je vaš stav prema amandmanima opozicije, mislim da je vrlo neispravan stav jer mi nismo ovdje da vam se narugamo, greške moguće, mi smo ovdje da sa punom savješću za onu plaću koju dobivamo, ovaj posao činimo. Prema tome, žao mi je zbog vašeg nerazumijevanja, isključivo su naše mjere u poboljšanju i izričaja i sadržaja zakona, tražit ću glasovanje za ovaj amandman.
Hvala. 12. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Hvala. Time smo završili ovaj zakon, postaje amandman naravno sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Mirando Mrsić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Maras, Klub zastupnika SDSS-a, Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, pa ćemo prije glasovanja saslušati kolegu Hrelju, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, tražim stanku ispred Kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGE zbog ovog zakona o kojem ćemo sad glasati. Naime, preporučam odnosno tražim od svih zastupnika Hrvatskog sabora da podrže amandmane HSU-a jer je zakon u ovom obliku neprovediv. Naime, zakon traže da oni sa malom obiteljskom mirovinom koja je utemeljena na uplatama doprinosa bilo kao poljoprivredna ili obrtnička mirovina odustanu od te mirovine da bi dobili nacionalnu naknadu. Nitko ne može u RH odustati od mirovine svojom voljom, može samo novim zaposlenjem ili smrću. Prema tome, zakon je neprovediv pa tražim da podržite ova 2 amandmana koja osiguravaju da će se institut nacionalne naknade za starost moći primjenjivati. I drugo predsjedniče vezano je uz točku 22. zakon, naš Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje tražimo povećanje cenzusa sa 1.516 na 1.830 po članu obitelji odnosno sa 1.939 kuna na 2.340, smatramo da taj zakon za koji je 58 zastupnika Hrvatskog sabora potpisalo potporu tom, među njima i 14 u vladajućoj većini, zastupnici manjina i mnogi drugi da slobodno glasaju za taj zakon jer je on dobar i ono što je Vlada se deklarirala da će učiniti u povećanju državnog proračuna zadovoljava te iznose cenzusa. Radi se o tome da iznos cenzusa od 47 i 61 kunu ono što je Vlada donijela traži puno, puno manje novaca. Prema tome, možete slobodnom voljom glasati za taj prijedlog zakona za to novca u onim okvirima ima sasvim [[Upadica: Hvala vam.]] dovoljno. Hvala.
Možemo odmah nastaviti s radom?
Može.
Onda idemo na glasovanje o amandmanima. Prvi je Odbora za zakonodavstvo prihvaćen, tako da postaje sastavni dio zakona. Drugi Klub zastupnika SDSS-a, nije prihvaćen, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman broj 3. Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4. zastupnika Željka Lackovića, Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 6 za, 75 protiv. 6. amandman zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? A pardon, pardon idemo na 5. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, pa ćemo glasovati o njemu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 7. Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman broj 8. Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Vidim da nije dobio potreban broj glasova tako da možemo ići na Amandman broj 9. Da, da, dobro. Ali jesu glasovali svi? Dakle, molim vas nisu glasovali svi, tako da nam ovaj nedostaje kvorum u ovom trenutku za ovu odluku. Ja vas molim kolegice i kolege da po dvoranama ponovo, ovdje da glasujete tko treba glasovati, a u dvoranama da se ručnim putem glasuje. Dakle amandman nije dobio potreban broj glasova, 6 je bilo za, 73 protiv. Idemo na amandman broj 10 Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman Klub zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na zadnji 12. Odbora za zakonodavstvo on je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultate. Dakle, većinom glasova 115 za, 2 suzdržana i 1 protiv donesen je Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Ako jesmo to su druga i treća točka dnevnog reda, pa prelazimo sada na prvu točku koju ćemo danas raspraviti to je: - Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 947 Predlagatelj je Vlada na temelju članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku, sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Prije nego što dam riječ poštovanom ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću javlja se zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre javljam se za stanku Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo prije same rasprave o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s obzirom da se radi o ubrzanom postupku, prvom i drugom čitanju, signal, a i informacije koje dobijamo svaki dan u ofu iz HDZ-a u medijima su da su izbori pred vratima, da je raspuštanje hrvatskog parlamenta pred vratima. 90% hrvatskih građana ne podržava odluku HDZ-a da napravi sve kako bi omogućio sebi što bolju startnu poziciju, a ugrozio zdravlje naših sugrađana nego upravo suprotno, zalažu se za izbore u rujnu šta bi bilo logičnije i što je po nekome timelineu bilo normalno. Ali ono šta je problematično nije to, znači ja nemam ništa i volio bi da HDZ što kraće bude na vlasti, da se, da ne bi netko slučajno pomislio da ja želim da HDZ nastavi mandat, ne ja želim da oni što prije odu sa vlasti, ali želim ovdje vrlo jasno reći. Niti jedna vlast u RH se ovako šibicarski nije kockala sa datumom izbora. Do zadnje sekunde ne žele reći ni svojim partnerima, ni hrvatskim građanima nego gledaju kako to odgovara konkretno Plenkoviću i Jandrokoviću. 90% hrvatskih građana ne podržava to. Stožer se razotkrio, više nemate aureole oko samog stožera odnosno oko ovih stručnjaka iz HDZ-a koji nažalost sada rade i vide ljudi da rade za HDZ. Ova jučerašnja izjava odnosno prekjučerašnja izjava gospodina Capaka od toga da ljudi u samoizolaciji mogu ići na birališta je rekla sve i skinula masku sa svega. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora recite hrvatskim građanima kada će biti raspušten hrvatski parlament.
Gospodine zastupniče hvala vam, odobrava se stanka i nastavljamo u 9 sati, 41 minutu. STANKA U 9,36 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,41 SATI]] Dakle, vraćamo se sada na naš dnevni red Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Ono sve što sam trebao sam rekao pa ću sada pozvati poštovanog Josipa Aladrovića ministra rada i mirovinskog sustava. Ministre, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Prije svega prije rasprave o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s Konačnim prijedlogom Zakona, želio bih vas podsjetiti što je sve hrvatska Vlada učinila što se tiče same mirovinske reforme odnosno reforme mirovinskog sustava. Dakle, mirovinskom reformom od 1.siječnja 2019.godine paketom od 6 mirovinskih zakona cjelovito je uređen mirovinski sustav u cilju osiguranja dugoročne održivosti i primjerenosti mirovina. Riješili smo neke od najvećih problema mirovinskog sustava, uklonili uočene nejednakosti te ostvarili pozitivne pomake u povećanju mirovina kako sadašnjih tako i budućih umirovljenika. Treba naglasiti da se radi ostvarivanja povoljnije mirovine i otklanjanja generacijske nejednakosti osiguranicima obveznom osiguranim u I. i II. mirovinskom stupu smo omogućili izbor povoljnije mirovine te uveli razmjerni dodatak na mirovinu. Pozitivni rezultati omogućavanjem izbora povoljnije mirovine i proširenjem dodataka se mogu već sada vidjeti kroz mirovinski sustav i ono što je činjenica je da sada preko 42% osoba koje odlaze u mirovinu bira mirovinu iz kombiniranog mirovinskog stupa odnosno iz oba mirovinska stupa što je na kraju krajeva i u onim početnim fazama mirovinskih reformi početkom 2000.-ih bio cilj. Isto tako uz sve navedeno promijenili smo formu usklađivanja mirovina, a sve kako bi mirovine potakli na primjerenije iznose odnosno ostvarili primjerenost mirovina i adekvatnost isplate. Uveli smo dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete pri izračunu mirovine kao demografsku mjeru kojom se u okviru mirovinskog sustava štiti majčinstvo i otklanjaju razlike u visinama mirovina između žena i muškaraca. Podsjećam da smo proširili mogućnost rada uz korištenje mirovine što je do sada iskoristilo nešto više od 14.000 naših građana odnosno umirovljenika. Osobitu pažnju posvetili smo osiguranicima osobama s invaliditetom te smo proširili krug osoba kojima se staž računa s povećanim trajanjem, unaprijedili institut profesionalne rehabilitacije i povećali osnovicu novčane naknade zbog tjelesnog oštećenja. Od početka mandata ove Vlade mirovine su povećane ukupno nešto više od 12% dok su najniže mirovine povećanje više od 15%, a one uključuju oko 255.000 umirovljenika odnosno naših građana. To su neki od primjera mnogobrojnih mjera provedenih u okviru mirovinskog sustava, a koje smo u skladu sa gospodarskim mogućnostima unaprijedili kroz mirovinski sustav u cilju osiguranja dugoročne održivosti mirovina, adekvatnosti mirovina i rješavanja međugeneracijske nejednakosti. Već smo tada najavili rješavanje položaja naših starijih sugrađana koji ne ispunjavaju uvjete za mirovinu i nemaju drugih prihoda kroz odgovarajući zakonodavni okvir. Ovim prijedlogom zakona koji se nalazi pred vama, želimo napraviti dodatan korak u poboljšanju materijalnih prava starijih osoba odnosno zaštititi naše starije građane koji nisu bili u mogućnosti svojim radom osigurati prihod u starosti te u starijoj dobi nemaju dovoljno novčanih sredstava odnosno sredstava za podmirenje životnih potreba. Podsjećam kako je u Strategiji socijalne skrbi za starije osobe u RH za razdoblje od 2017.-2020.godine koju je Vlada RH donijela u rujnu 2017.godine, previđeno uvođenje novčane naknade socijalno ugroženim starijim osobama do kraja 2020.godine kako je sada i predloženo u prijedlogu zakona koji se nalazi ispred vas. Naime, institut nacionalne naknade za starije osobe namijenjen je starijim osobama koje ne ostvaruju mirovinu na temelju prethodnog rada i plaćenih mirovinskih doprinosa odnosno osobama koje nemaju minimalni mirovinski staž od 15 godina za stjecanje prava na starosnu mirovinu, a starije su od 65 godina, imaju dugotrajno prebivalište u RH i nemaju drugi izvor prihoda. Važno je istaknuti kako potencijalni korisnici ove naknade najčešće iz objektivnih razloga nisu bili u mogućnosti ostvariti potreban minimalan mirovinski staž, primjerice zbog nedostupnosti obrazovanja, života u ruralnim sredinama u kojima nije razvijeno tržište rada i sličnim razlozima. Pri izradi ovog prijedloga zakona kojim se u naš pravni sustav uvodi novi institut usmjeren na smanjivanje siromaštva starijih osoba, bilo je neophodno prethodno cjelovito analizirati brojne parametre važećeg sustava socijalne skrbi, mirovinskog sustava, stanja na tržištu rada odnosno tržišta rada kao takvog i naravno najbolje europske prakse. U tu svrhu institut za javne financije izradio je analizu parametara iz sustava socijalne skrbi, mirovinskog sustava te stanja tržišta rada u zemljama EU i najbolje europske prakse u odnosu na projekt uvođenja nacionalne naknade za starije osobe. Naime, u europskim državama nema jedinstvenog pristupa ovom institutu, razlike su značajne ovisno o tome koja se zemlja opredijelila za to da ovakav institut bude zastupljen kroz mirovinski sustav, da li da ovakav institut bude zastupljen kroz sustav socijalne skrbi, tako da nekakve ujednačene prakse nema. No naravno u samim tim istraživanjima dobili smo jedan sveobuhvatan prikaz najboljih europskih praksi. Također pri izradi prijedloga zakona trebalo je voditi računa i o odnosu nacionalne naknade za starije osobe sa najnižom mirovinom za minimalnih 15 godina mirovinskog staža koja od 1.siječnja 2020.godine iznosi oko 1.030 kuna, a kojom se u mirovinskom sustavu osigurava nekakva donja razina prava iz mirovinskog osiguranja te instituta zajamčene minimalne naknade iz sustava socijalne skrbi, a koja za radno nesposobnog samca iznosi 920 kuna mjesečno. Radna skupina za utvrđivanje uvjeta i kriterija za uvođenje nacionalne mirovine u kojoj su osim predstavnika nadležnih ministarstava odnosno predstavnika Vlade i socijalnih partnera bili uključeni i predstavnici akademske zajednice te predstavnici umirovljenika, udruga koje brinu o starijim osobama aktivno je radila u proteklom razdoblju i sa svojim stručnim znanjem i konstruktivnim prijedlozima je dala značajan doprinos u definiranju kriterija za izradu ovog prijedloga zakona, pri čemu, iskoristit ću ovu priliku u HS-u da im na tome zahvalim. Prijedlogom Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe koji se pred vama nalazi predlaže se sljedeće, uvođenje nacionalne naknade za starije osobe definirane kao novčano primanje za hrvatske građane starije od 65 godina života s prebivalištem u RH u neprekidnom trajanju od 20 godina prije podnošenja zahtjeva. Prema tome, radi se o novom pravu koje će se iz općih prihoda državnog proračuna na odgovarajući način štititi isključivo hrvatski državljani s dugotrajnim prebivalištem na području RH. Osim općih uvjeta propisuju se i dodatni uvjeti za ostvarivanje prava, a to su, da starija osoba nije korisnik mirovine i nije osiguranik u obveznom mirovinskom osiguranju. Međutim, u slučajevima kada je ostvarena mirovina niže od nacionalne naknade, korisnik može odabrati isplatu nacionalne naknade te mu se u tom slučaju obustavlja isplate mirovine iz obveznog mirovinskog sustava. Nadalje, starija osoba nije korisnik zajamčene minimalne naknade, ali iznimno može odabrati povoljnije pravo te ako odabere nacionalnu naknadu prestaje pravo na zajamčenu minimalnu naknadu. Važno je napomenuti da se kod utvrđivanja kriterija uzima u obzir dohodovni odnosno prihodovni cenzus za korisnika i članove kućanstva, što znači da korisnik i članovi kućanstva ne ostvaruju prihode u prethodnoj kalendarskoj godini veće od 800 kuna mjesečno po članu kućanstva. Pod prihodom se smatra plaća, mirovina, dohodak od samostalne djelatnosti, dohodak od imovine i kapitala, dohodak od osiguranja te ostali prihodi prema poreznim propisima. Pri tome treba naglasiti kako se u prihod ne uračunavaju doplatak za pomoć i njegu druge osobe, osobna invalidnina iz sustava socijalne skrbi, invalidnina hrvatskih branitelja i civilnih žrtava rata, naknada za tjelesno oštećenje i doplatak za tuđu pomoć i njegu iz mirovinskog sustava i druge naknade koje ne podliježu oporezivanju. Ovdje je važno istaknuti kako smatramo da je ukupni prihod kućanstva najbolji pokazatelj financijske situacije u kojoj se nalazi starija osoba. Vlasništvo nekretnine ili druge imovine ne bi trebalo biti odlučujući faktor za ostvarivanje ovog novog prava kojem je svrha poboljšanje kvalitete života starijih osoba koje tijekom radnog vijeka zbog objektivnih ili subjektivnih okolnosti nisu bile u mogućnosti ostvariti prihode kojima će si definirati prihode u starijoj životnoj dobi. Nadalje, podnositelj zahtjeva nije primatelj uzdržavanja prema ugovoru o doživotnom odnosno dosmrtnom uzdržavanju te mu nije priznato pravo na uslugu smještaja u sustavu socijalne skrbi. Budući da je svrha ove naknade zadovoljenje upravo osnovnih egzistencijalnih potreba te se te potrebe već osiguravaju u okviru pružene usluge smještaja kroz sustav socijalne skrbi, smatramo da se ne može istodobno koristiti odnosno ne mogu se istodobno koristiti oba prava. Ova dva instituta usmjerena su postizanju jednakog cilja kroz različita prava. Sukladno gospodarskim mogućnostima, predlaže se mjesečni iznos nacionalne naknade od 800 kuna, a iznos je isti za jednog ili više korisnika u istom kućanstvu. Pri tom moram naglasiti da smo vodili i da smo morali voditi računa da iznos naknade bude niži od najniže mirovine za 15 godina mirovinskog staža kao prava koje se ostvaruje iz prethodnog rada. Također utvrđeno je usklađivanje nacionalne naknade za starije osobe svake kalendarske godine počevši od 1.siječnja 2022.na temelju podataka koje ćemo imati za 2021.godinu, a prema odluci Upravnog vijeća HZMO-a koja se veže uz stopu porasta indeksa potrošačkih cijena. Postupak za ostvarivanje prava pokreće se na zahtjev osobe koja ispunjava uvjet godina, državljanstva i prebivališta. Naše opredjeljenje da o pravu odlučuje HZMO, budući da zbog informatičke opremljenosti, suradnje i razvijenih poslovnih procesa u razmjeni podataka između Porezne uprave i zavoda te drugih povezanih institucija, kao i dosadašnje uspješne prakse u provođenju postupaka ostvarivanja prava na doplatak za djecu ili mirovine, može osigurati provedbu ovog zakona sa raspoloživim informatičkim, tehničkim i ljudskim potencijalima, a na taj način uvođenje ovog prava neće imati utjecaj na povećanje administrativnog sustava. Propisuju se i posebna suradnja između zavoda i centara za socijalnu skrb u cilju sprečavanja zloupotreba. Naime, centar za socijalnu skrb će na zahtjev zavoda dostaviti podatke kojima raspolaže iz službene evidencije o korisnicima prava iz sustava socijalne skrbi odlučne za utvrđivanje činjenica potrebnih za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe. Također, zavod će centru za socijalnu skrb dostavljati rješenja o priznatom pravu na ovu naknadu, a centar za socijalnu skrb će također obavijestiti zavod o priznavanju eventualnog prava na usluge smještaja. Nadalje, predviđena je provjera podataka o prihodima i drugim činjenicama o kojima ovisi pravo jednom godišnje te ukidanje danom nastale promjene koja utječe na korištenje same nacionalne naknade. Uređuje se prestanak prava nastupom točno određenih okolnosti kao što su smrt korisnika, povećanje prihoda kućanstva, zaposlenje, obavljanje djelatnosti temeljem koje postoji obveza osiguranja i odjava prebivališta iz RH, određivanje pritvora, zatvora, sklapanja ugovora o doživotnom dosmrtnom uzdržavanju ili priznavanje prava na smještaj. Sredstva potrebna za provedbu predloženog zakona procijenjena su u iznosu od 132 milijuna kuna za približno 19.700 korisnika u 2021. godini te u iznosu od 181 milion kuna za oko 21.500 korisnika u 2022. godini. Financirat će se iz općih prihoda državnog proračuna. Važno je naglasiti kako je nacionalna naknada za starije osobe institut usmjeren na povećanju kvaliteta života starijih osoba. Ovim prijedlogom zakona omogućavamo prihod u starosti radi zadovoljenja osnovnih životnih potreba kao doprinos materijalnoj dobrobiti odnosno sigurnosti naših sugrađana naravno sukladno gospodarskim mogućnostima u RH. Obuhvatit će skupinu starijih osoba koji nemaju primanja, a to je skupina ljudi za koju smo mi kao društvo odgovorni i dužnost nam je da se o njima na odgovarajući način brinemo. Također uvođenjem posebnog zakonodavnog okvira odnosno uvođenjem nacionalne naknade za starije osobe osigurava se osnovna razina socijalne sigurnosti za starost što će zasigurno pridonijeti i smanjenju stigmatiziranja starijih osoba zbog siromaštva. Na kraju ističem kako se predlaže donošenje ovog zakona po hitnom postupku s obzirom da je potrebno osigurati sve prethodne pretpostavke za njegovu pravodobnu primjenu od 1. siječnja 2021. godine. Naime, provedbeno tijelo HZMO mora osigurati tehničke preduvjete za uspostavu novog poslovnog procesa odnosno uspostaviti sva rješenja u tehnološkom, procesnom i, u tehnološkom i procesnom smislu i iz domene ljudskih potencijala. Hvala svima.
Zahvaljujem ministru. Imamo 12 replika, prvi je kolega Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre premda će neki i ovo proglasiti predizbornim potezom ove Vlada RH podsjetit ću da u Strategiji socijalne skrbi za starije osobe kao cilj pod rednim brojem 3 se navodi nacionalna mirovina koja zapravo učinak je isti, nacionalna naknada za starije osobe. Dakle, ovdje postoji određena analogija i sa promjenama, izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje se utvrđuje indeksacija odnosno promjena prihodovnog cenzusa. Tamo se uzima dakle promjene prosječnog indeksa potrošačkih cijena plus promjene bruto plaće. Na temelju kojih kriterija ste vi utvrdili usklađivanje za daljnje periode nacionalne naknade za starije osobe?
Izvolite.
Poštovani zastupniče Ćelić ja vam se zahvaljujem na pitanju. Dakle, kako ste dobro istaknuli u nacionalnoj strategiji to sam napomenuo i u uvodnom obraćanju je upravo predviđeno uvođenje ovakvog instituta, da li se zvao nacionalna mirovina ili nacionalna naknada za starije osobe to je zapravo manje-više svejedno. Usklađivanje generalno u sustavima u takvim približenim institutima se mogu vezati ili na indekse potrošačkih cijena ili na indekse porasta plaća. S obzirom da smatramo da je ovako predviđeno indeksacija povoljnija za buduće korisnike odlučili smo se za indeksaciju kako je navedeno u samom prijedlogu zakona. Hvala.
Druga je kolegica Maksimčuk.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre sa državnom tajnicom, da je Vlada HDZ-a itekako socijalno osjetljiva pokazali ste nedavnim uvećanjem najnižih mirovina za 3,13% pa su tako mirovine u ovom mandatu rasle 12%, a one najniže 15%. Sada uvodite i nacionalnu naknadu za starije osobe koja je novi institut gdje, kojima će se starijim osobama od 65 godina omogućiti viša razina socijalne ali i materijalne zaštite. Pa je moje pitanje kakve su projekcije vašeg potencijalnog broja korisnika ove naknade? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju poštovana zastupnice. Dakle, što se tiče samih činjenica odnosno brojčanih podataka koje ste iznijeli oni su točni pa nema potrebe se referirati na to, međutim dobra analogija je da je Hrvatska vlada dosadašnjim usklađivanjima odnosno povećanje mirovina pokazala brigu za starije osobe. Isto tako briga za starije osobe se pokazuje i uvođenjem ovog novog instituta, međutim on obuhvaća jedan segment osoba koje do sada nisu bile obuhvaćene niti kroz sustav socijalne skrbi, niti kroz mirovinski sustav. S obzirom na to, dakle kako smo već istaknuli u dostavljenim materijalima u prvoj godini očekujemo nešto malo manje od 20.000 novih korisnika, dakle korisnika novog instituta čiju zapravo egzistencijalnu situaciju na ovaj način pomažemo odnosno pomažemo u rješavanju eventualnog problema siromaštva starijih osoba. Dakle, tu smo se vrlo jasno odredili da želimo zaštititi [[Upadica: Hvala vam.]] starije osobe.
Kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ovaj zakon je još jedan od zakona koji je u skladu sa surovom HDZ-ovom izbornom trgovinom i ovo što danas predlažete je varanje građana. Ali ja bih vas upitao nešto još što je još bitnije. Vi ste ukrali osobama sa invaliditetom pola milijarde kuna sa računa koji je bio namijenjen za zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Recite ovdje pred građanima RH, pred osobama sa invaliditetom kome ste tih pola milijarde dali i koliko je tih od pola milijarde otišlo osobama sa indvaliditetom koji su bili na čekanju i koji su izgubili posao za vrijeme ove korona krize? Upozoravali smo da to ne radite, ali očito da vam je bilo preče da uzmete osobama sa invaliditetom umjesto da u rebalansu proračuna nađene neke druge stavke koje bi mogli smanjiti. Sramite se.
Izvolite odgovor.
Pa, zastupniče Mrsić evo moram priznati vrlo zanimljiva tumačenja onoga što se događalo, vrlo zanimljiv politički pogled pogotovo s obzirom da bi vi trebali poznavati ovaj sustav i trebali bi poznavati da iznos sredstava između ostalog koji se nalazi na raspolaganju osobama s invaliditetom. Dakle, ako tumačite ovako maliciozno kako vi tumačite onda je to jedan pogled. Ako tumačite da smo sa određenim sredstvima očuvali radna mjesta, a s druge strane ostavili oko 200 milijuna kuna još na posebnom izvoru koji se tiče samih sredstava na kojima se osobama s invaliditetom omogućava i potiče zapošljavanje onda je to sasvim druga perspektiva. Pa bi bilo dobro kada sa ovim vrlo teškim riječima plašite hrvatsku javnost iznesite istinu i do kraja i kažete da postoji još 200 milijuna kuna da se uredno isplaćuju sve obveze i da kvotno zapošljavanje kao takvo će prihodovati više nego što je obveza po kvotnom zapošljavanju će u budućnosti prihodovati više nego što postoji rashod na istim stavkama.
Hvala. Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Jedno od 20 načela europskog stupa socijalnih prava odnosi se na dohodak u starosti i starosnu mirovinu. Prema navedenom načelu umirovljeni radnici i samozaposlene osobe imaju pravo na mirovinu koja odgovara njihovim doprinosima i čini primjeren dohodak, a sve starije osobe imaju pravo na resurse koji im osiguravaju dostojanstven život. Sada vi meni samo recite, da li primanje koje je tri puta manje od granice siromaštva u RH osigurava starijim osobama dostojanstven život, bilo onima koji primaju mirovinu i uplatu doprinosa, bilo onima koji nisu radili? Samo mi to recite, a to ste naveli taj dostojanstven život ste citirali u prijedlog zakona u obrazloženju na stranici 2, pa mi to obrazložite kako je to moguće.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Hrelja. Dakle kao što sam i na početku naveo, ovaj institut je novi institut, institut je koji je usklađen sa gospodarskim mogućnostima RH. Svjesni smo koliko iznosi najniža mirovina odnosno koliko iznosi najniža mirovina za barem 15 godina radnog staža. S obzirom da su ti iznosi u okvirima 1.030 kuna u ovom trenutku, smatramo da na ovaj način zapravo stimuliramo dodatno određene prihode u starijoj životnoj dobi koji kumuliraju veću kvalitetu život. O samodostatnosti ili ne dostatnosti se može razgovarati, međutim to je ono što RH u ovom trenutku može i to je ono što RH u ovom trenutku odnosno Vlada RH šalje vrlo jasne signale starijoj životnoj populaciji da nije zanemarena. Hvala.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Štovani ministre Aladrović. Dva pitanja. Vi u HDZ-u ste 2017.zapisali u strategiji da ćete ovo provesti, znači 20.000 ljudi da ćete dati po 800 kuna. Zašto ste čekali tri godine jer ljudi su mogli od toga bolje živjeti, a vi to radite dva mjeseca prije izbora. Prema tome, potpuno je jasno zašto ste sada to lansirali. To je prvo pitanje. Drugo. Pogledajte ovdje po podacima iz biltena HZMO-a do 500 kuna 92.810 građana prima mirovinu do 500 kuna. E sada vi meni recite, kako sada ovi ljudi koji nemaju nikakve uvjete dobivaju 800 kuna, a ovi koji dobivaju do 500 oni su diskriminirani. Ja vam predlažem, ne da predlažem nego zahtijevam u njihovo ime, povećajte i njima za 300 kuna, to je oko 60 milijuna više i napravite pravu stvar. Nemojte diskriminirati ljude.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Lovrinović. Što se tiče vašeg prvog pitanja, dakle ono što je navedeno u nacionalnoj strategiji je da će implementacija biti tijekom odnosno donošenje zakonskog okvira biti u razdoblju od 2017.-2020.s obzirom na sve preduvjete koji su se do sada radili, s obzirom na rad radne skupine mi smo na vrijeme ostvarili ono što smo obećali i u 2021.će biti implementacija. S obzirom da ste vi profesor na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu mene čudi ovo drugo vaše pitanje jer bi vi morali znati da 92.000 korisnika ne prima manje od 500 kuna kada isključimo one koji primaju razmjeran dio za razmjeran radni staž u RH i velika većina tih ljudi dakle samo 12.000 ljudi, što je da se razumijemo i dalje puno, prima iznose koji su manji od tisuću kuna, a onaj razmjerni dio staža koji su ostvarili vani ostvaruju iz drugih europskih zemalja. Hvala.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Aladrović moje pitanje je odnosno dva pitanja. Prvo je, zbog čega ovu mjeru nismo napravili 2017.godine jer HDZ-ova logika je nema novaca kada je gospodarski rast, a ima novaca kada ćemo pasti10%. Znači ta priča o izborima odnosno predizbornim obećanjima ovdje dolazi najviše do izražaja jer da ste dosljedni onda valjda kada imate novaca dajete tu mjeru, ne kada nema novaca. Znači s te strane kasnite tri godine vezano uz to. I druga stvar ono što vas hoću pitati, s obzirom da ste uskoro tehnički ministar, što ste dogovorili s nastavnicima? Znači moj stav je da nastavnicima ne treba smanjivati plaće i da im treba ispoštovati ono što je dogovoreno jer oni u ovom trenutku rade i više nego šta bi radili inače, s obzirom da je Vlada napravila kaos u obrazovnom sustavu gdje ljudi idu i u škole i rade od doma, a djeca na kraju najviše pate. Znači dvije stvari sam vas pitao. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Maras. Dakle, druga stvar nema veze s temom pa ću je izignorirati. A što se tiče prvog pitanja kada govorimo konkretno o zakonskom prijedlogu koji je pred nama već sam ranije u odgovoru spomenuo da je u samoj nacionalnoj strategiji predviđen rok za donošenje zakonskog okvira između 2017.i između 2020.godine, da ovaj zakonski okvir donosimo u 2020.godini te da implementaciju očekujemo u 2021.godini. Hvala.
Povreda Poslovnika, izvolite Maras.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, ja tražim od vas, 238. je povrijeđen da zaštite zastupnike i ministru govorite da je on došao ovdje odgovarati na naša pitanja, a ne docirati i ignorirati naše upite. Kao što ste i sami rekli, Hrvatska zaslužuje legitimnu vlast, vi ste sami rekli da je nema u ovom trenutku da će ministar uskoro biti tehnički ministar i da me zanima što je dogovorio s profesorima. Znači to nije nebitna stvar i ja mislim da ljudi to zaslužuju čuti. To šta on ima problem s time da to ovdje kaže što nije napravio ništa, to nije moj problem, ali građani to imaju pravo znati. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti, dobili ste opomenu jer ste kršili Poslovnik, ovo nije bila povreda Poslovnika nego ste replicirali i još meni stavili u usta da sam ja rekao da Vlada nema legitimitet. Ne, nisam to rekao i molim vas da ne iznosite neistine. Molim vas da zapišete opomenu. Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre. Mene zanima zbog čega je uzet kao kriterij odnosno uvjet 20 godina kontinuiranog prebivališta, posebno u kontekstu, moja dužnost je da kažem, da se najveći broj Srba povratnika zapravo u RH vratio od 2000.godine na ovamo. Međutim, čak ni to nije problem, osnovni problem je što oni momentom povratka nisu mogli ući u vlastite domove, tekao je taj imali su razne sudske postupke, nekima su bile devastirane kuće ili su bile u obnovi, tako da najveći broj Srba povratnika neće biti obuhvaćeni ovim zakonom. I ponavljam, zbog čega je uzet kriterij od 20 godina?
Izvolite, odgovor.
Poštovana zastupnice Jeckov. Pa dakle što se tiče same izrade ovog zakona, već smo u uvodu spomenuli da je radna grupa koja je radila bila izrazito široka i da je obuhvaćala i akademsku zajednicu. U isporukama radne skupine koja je radila na tom zakonu između ostalog institut za javne financije analizirao je europske prakse, s obzirom da ovakav institut u pravilu uz sebe uvijek vuče taj nekakav neprekinuti boravak u ovom slučaju u RH, tako smo se i mi odlučili u prijedlog zakona uvrstiti upravo taj neprekinuti boravak od 20 godina. Ima različitih iskustava, ali usudio bih se reći da je ovo jedna od donjih granica prema onome što smo mogli vidjeti. Hvala.
Kolegica Leaković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, rekli ste da je sasvim svejedno zove li se ovaj institut nacionalna naknada ili nacionalna mirovina. Smatram da to uopće nije svejedno zove li se nacionalna naknada ili nacionalna mirovina i na to smo upozoravali jutros na sjednici odbora. Dakle, smatram da je ovo pitanje jedne socijalne naknade koja nema što zapravo raditi u vašem ministarstvu niti HZMO treba se baviti jednom vrstom socijalne pomoći, hajdemo to tako kolokvijalno reći. Nadam se da neće biti problema u provođenju ovakve vrste instituta u njegovoj primjeni, međutim vidjeli smo da je tajming indikativan. Ovaj se institut doista donosi nekoliko tjedana praktički prije izbora, a indikativno je isto tako da ste najavili u svojemu resoru neke izmjene kriterija koje se odnose na državne potpore kada je riječ o očuvanju radnih mjesta, pa bih iskoristila priliku da nam nešto kažete i o tome.
Izvolite, odgovor.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem na pitanju. Dakle, što se tiče toga ako sam rekao da je svejedno onda sam se možda nespretno izrazio. Dakle, bitno je kako se nešto zove, no još je bitnije koju svrhu na kraju krajeva taj institut još ima. Dakle, što se tiče same naše odrednice kako sam rekao u nekakvim europskim praksama i u usporedivim praksama ima različitih slučajeva od toga da je dio mirovinskog sustava, do toga da je dio sustava socijalne skrbi. Mi smo se odlučili za to da je sam naziv ne implicira da je dio mirovinskog sustava, financira se iz općih prihoda proračuna pa samim time nije povezano financijski sa uplatom doprinosa. A s druge strane HZMO smo odabrali kao provedbeno tijelo jer je to provedbeno tijelo koje ne zahtijeva dodatne administrativne kapacitete i ne čini dodatne troškove odnosno iz razloga ekonomičnosti prema samom uvođenju ovog instituta. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Kada vam objede dolaze ovako iz oporbe onda znate da ste na dobrom putu i da je ovo dobar prijedlog zakona. Mi smo ga predlagali tada i u predizborno vrijeme i on je hvala Bogu došao ovdje na dnevni red HS-a. Dakle, 60.000 ljudi koji gledaju na ovaj ili onaj način ovu raspravu siguran sam da pozdravljaju donošenje ove nacionalne naknade za starije osobe. Ja imam jedno drugo pitanje, tehničke naravi. Dakle većina tih ljudi dolazi iz ruralnih krajeva i oni će morati u fizičkom smislu podnijeti ovaj zahtjev, međutim kod dodatno administriranja vezano za zakon, Porezne uprave, HZMO-a, HZZO-a postoji li mogućnost, a znam da je moguće to napraviti, da se to napravi elektroničkim putem, da nemamo dodatno administriranje nakon podnošenja zahtjeva za ove osobe. Dakle, volio bih da to kažete ovdje javno i transparentno. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Babić. Hvala na pitanju. Dakle, što se tiče toga upravo jedan od razloga zašto smo odabrali HZMO je upravo njegova teritorijalna disperziranost po cijeloj RH, dakle 20 područnih ureda, 91 ispostava u RH čini značajnu dostupnost za ostvarivanje ovakve vrste prava. Osim toga povezanost sa Poreznom upravom, sa svim ostalim javnim institucijama odnosno javnim servisima u RH postoji. Ukoliko bude potrebe dorađivanja odnosno za sve ostalo potrebe nadorađivanja ima dovoljno vremena i sigurno ćemo administriranje po pitanju ostvarivanja prava na ovu naknadu svesti na najmanju moguću mjeru, naravno in favoren korisnicima. Hvala.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre. Prije svega želim reći da je dobro da ste sredstvima Zavoda za vještačenje spasili i tisuće radnih mjesta osoba s invaliditetom a što se ovog zakona tiče, podržavam, dakle drago mi je da Vlada čini ono što je i obećala i molim vas možete li kratko još jednom precizno objasniti koja je razlika između ove nacionalne naknade za naše starije sugrađane i zajamčeni minimalne naknade. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju gospođo Lukačić. Dakle što se tiče same nacionalne naknade za starije osobe ona predviđa nešto blaže kriterije ja bi se tako izrazio, što se tiče samih korisnika. Dakle, ona uključuje određenu, određen stupanj socijalne sigurnosti odnosno za one koji su konzumenti odnosno budući korisnici nacionalne naknade za starije osobe olakšava zapravo na neki način u starijoj životnoj dobi financijska sredstava. Za samu zajamčenu minimalnu naknadu su nadležni centri za socijalnu skrb i u samom tom sustavu dakle postoji određeni nivo administracije koji je potrebno ispuniti. Dakle, ovdje smo se odlučili na jedan relativno jednostavan institut, ali institut koji štiti one najpotrebitije u ovom slučaju, a naravno korisnik minimalne zajamčene naknade ili nacionalne naknade za starije osobe u tom slučaju može birati što mu je povoljnije pravo.
Hvala vam. Kolega Panenić.
Poštovani ministre, naravno vi ovaj zakon bazirate na strategiji koja bi trebala objediniti zapravo skrb o svima koji pripadaju trećoj životnoj dobi, ali tu upravo je i problem konzistentnosti politika koje se vode jer nije to samo novčani iznos, nekad je i ono što im se može pomoći puno više znači. Mi imamo stalno fluktuacija, imamo programe pomoći u kući koji traju pa ih onda ukida jedna opcija, pa imamo program, onda nakon toga jednu prazninu, pa dolazi program Zaželi ono koji se negdje ukine ovisi o natječajima, pa sad imamo drugu fazu, pa će biti 800 kuna, ono što ja smatram da u toj politici, znači ovdje kažem ok 800 kuna sigurno će biti znatna pomoć onima koji će je ostvariti, ali da li će se cijeli set tih prava jednom ujednačiti da svako ko je umirovljenik koji ima određenu potrebu zna na što može računati i da to može dobiti od Hrvatske države, a da ne bude svaki put da ovisimo o financijskom nekom iznosu ili o političkoj opciji koja ima možda neku svoju viziju, a na kraju su [[Upadica: Hvala.]] umirovljenici ti koji su najviše nastradali. Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem na pitanju gospodine Panenić, ako govorimo konkretno o ovom institutu, dakle onda govorimo o novom institutu, to smo nekoliko puta istaknuli. Govorimo o institutu dakle koji pokriva određeni segment društva koji je do sada bio bez financijskih prihoda, bez financijskih primanja i onaj segment društva koji je upravo iz ovog razloga koji ste vi naveli ostao je na neki način mimo svih dosadašnjih pravnih regulativa i propisa. Upravo zato jednostavnost ovog instituta odnosno ono što ga najviše krasi je upravo jednostavnost, a sa ciljem smanjenja dakle siromaštva u starijoj životnoj dobi. Hvala.
I kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, državna tajnice, pa prema podacima koje ste dostavili govori se o 59.738 osoba koji nisu korisnici mirovine niti zaposleni. Ono što je isto tako značajno da iz upravo tih ukupnih brojeva ovdje napominjete da će veliki dio zapravo koristiti osobe odnosno žene u ruralnim područjima što je jako dobro s obzirom na situaciju koja jeste, a to potvrđuje i Institut za javne financije koji govori o 29.000 inače osoba koje bi mogle ostvariti pravo. Dakle, jako je dobro da je to se primjenjuje i za u ovom slučaju za žene u ruralnim područjima.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju gospođo Perić, pa složit ću se ovdje s vama. Dakle, to je jedna od ciljanih skupina odnosno ciljana skupina koja će sigurno biti najvišeg intenziteta u samim, u samom broju korisnika upravo iz prethodno navedenih razloga dakle od možda jedne povijesne, povijesnih okolnosti da je dostupnost obrazovanja bila na nešto nižoj razini, da je razvijenost tržišta rada bila na nešto nižoj razini i da je zapravo jedan pristup prema radu bio nešto drugačiji u povijesti. Upravo iz tog razloga većinu korisnika će činiti žene u ruralnim krajevima, no naravno i to je skupina o kojoj ova Vlada mora brinuti i samim donošenjem ovog instituta će pokazati brigu upravo za taj dio društva. Hvala.
Hvala vam ministre. Kolega Sladoljev javio se za stanku. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle tražim stanku u ime Kluba MOST-a dakle da se konzultiramo u vezi ovog zakona. Očigledno je da je Vlada, napravi jedan korak naprijed, dva koraka nazad, dakle želim iskoristiti priliku jer ljudi šalju dakle poruke, ministar je ovdje. Dakle, udruge, osobe sa invaliditetom šalju poruke da li je Vlada uzela 500 miliona kuna iz onog fonda koji potiče dakle profesionalnu rehabilitaciju i prava osoba s invaliditetom. Dakle, moram reći da sam kroz ovo vrijeme korona virusa upoznao mnoge osobe sa, osoba sa invaliditetom kad sam nosio hranu i lijekove u sklopu akcije Plavo srce i da mi oni isto šalju poruke i traže da ministar Aladrović konkretno odgovori dakle na pitanje. Radi se o ljudima koji teško žive, evo upravo mi jedan prijatelj šalje, on inače nema dakle ruke, on kaže svaki put kad ja kupujem košulju da mora kod krojača prepravljati tu košulju, dakle njegov život je puno skuplji, ljudi su u panici žele konkretne odgovore i neka ministar odgovori konkretno na pitanja. Ja ću skoro imati press oko toga, ali on može i sad odgovoriti. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne nastavit ćemo u 10 sati i 35 minuta. STANKA U 10,23 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,37 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Kolega Maras, izvolite.
Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora je na 57. sjednici održanoj 13. svibnja, znači danas, neposredno prije sjednice raspravljao o Prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947 koji je predsjedniku Sabora dostavila Vlada RH aktom od 7. svibnja 2020. godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno 83. čl. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnica predlagatelja istaknula je da pravo na nacionalnu naknadu za starije osobe može ostvariti hrvatski državljani koji navrše 65 g. života s prebivalištem na području RH u neprekidnom trajanju od 20 g. neposredno prije podnošenja zahtjeva za ostvarivanje prava. Pravo na nacionalnu naknadu za starije osobe može se ostvariti ako osoba nije korisnik mirovine prema propisima RH ili prema propisima druge države i nije osiguranik u obveznom mirovinskom osiguranju, da korisniku i/ili članovima kućanstva prihod ostvaren u prethodnoj kalendarskoj godini po članu kućanstva mjesečno ne prelazi utvrđeni iznos nacionalne naknade za starije osobe, da nije korisnik prava na zajamčenu minimalnu naknadu prema propisima o socijalnoj skrbi, da nema priznato pravo na uslugu smještaja prema propisima o socijalnoj skrbi te da nema sklopljen ugovor o dosmrtnom uzdržavanju ili ugovor o doživotnom uzdržavanju kao primatelj uzdržavanja. Procijenjeno je da će nacionalnu naknadu za starije osobe ostvariti približno 19 700 osoba u 2021. g. te 21 550 u 2022. godini. U raspravi je predstavnica predlagatelja naglasila da se predloženim zakonom namjerava uspostaviti svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za određenu kategoriju starijih osoba kako bi im se osigurao određeni stupanj socijalne sigurnosti. Većina članova odbora podržava predložena rješenja te u skladu sa gospodarskim mogućnostima osigura prihod u starosti odnosno socijalna sigurnost građana. U raspravi su najveći prijepori izazvala rješenja po kojima nije određen uvjet za korisnika štednje u komercijalnim bankama bilo u kunama bilo u devizama. Po mišljenju djela članova odbora, to će otvoriti mogućnost za zlouporabu. Također, nije dovoljno jasno propisano da su djeca dužna uzdržavati roditelje i nemoćne roditelje koji nemaju vlastitih prihoda. Nacionalna naknada za starije osobe iznosi 800 kn mjesečno, svota nacionalne naknade za starije osobe usklađuje se od 1. siječnja svake kalendarske godine počevši sa 1. siječnja 2022. godine. Odluku o usklađenju nacionalne naknade za starije osobe donosi upravno vijeće zavoda. U raspravi je većina članova podržala donošenje ovog zakona glasanje „za“ 9 i 1 „suzdržan“ te smo odlučili predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Hvala vam lijepo.
Javlja li se još netko u ime odbora? Ako ne, onda otvaram raspravu i prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe Klub HDZ-a će podržati jer ovim zakonom Vlada RH uvodi i u pravni sustav donosi jedno novo pravo, pravo kojim se poboljšava kvaliteta života našim starijih građana koji nisu tijekom svog radnog vijeka zbog različitih okolnosti uspjeli osigurati prihod za starost, osigurati mirovinu a nemaju ni drugih prihoda te žive u obiteljima, u svojim kućanstvima sa nedostatnim primanjima. U RH osoba starijih od 65 ima oko 20% i oni su u većem riziku od siromaštva od prosjeka opće populacije. Čuli smo da ovim prijedlogom zakona za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe uvjeti su da osoba ima hrvatsko državljanstvo, da je starije dobi od 65 g., da više od 20 g. ima prebivalište u RH neposredno prije podnošenja zahtjeva. Procjenjuje se da u RH ima oko 60 000 osoba starijih od 65. g. koji nisu ispunili uvjete za ostvarenje prava na mirovinu. Među tim starijim osobama bez mirovina većinu čine žene iz razloga što su žene znatno manje nego muškarci sudjelovale u plaćenom radu izvan kuće, ujedno su i njihove karijere bile isprekidane i kraće. Potencijalni korisnici ove naknade najčešće su iz objektivnih razloga nisu mogli ostvariti te minimalne uvjete za mirovinski staž pa radi se uglavnom kao što sam rekla i o ženama, o onim stanovnicima iz naših ruralnih područja, onima kojima je nedostupnost obrazovanja bila teža, obrazovanje im je bilo teže zatim imali su neadekvatnu mrežu javnog prijevoza pa tako kao što sam rekla, stanovnici iz sela, zaseoka i otoka. Kod nas život u priobalju također svodi se na osnovnu glavnu djelatnost. Znamo da u turizmu uglavnom svi zaposlenici rade svega na 3 mj. pa tako brojne čistačice, konobarice, portiri, imaju svega 3 mj. radnog staža u tijeku jedne godine pa im treba za ostvarenje 15 g. radnog staža i po 60 sezona. Nemojmo zaboraviti da naši sugrađani koji su se ne svojom krivici našli na Zavodu za zapošljavanje sa 50 g. također jako teško dolaze do novog radnog mjesta i stalnog zaposlenja, a takvih je 1/3 nezaposlenih. Oni su uglavnom zapošljavani na pola radnog vremena ili Ugovorom o djelu, pa su i to razlozi zbog kojeg se odlučilo ići predložit jedan ovakav zakon kako bi svi ti naši sugrađani koji su također radili ili su i željeli raditi i ostvariti bar to pravo osigurati mirovinu sa minimalnih 15.g. radnog staža, nisu bili u mogućnosti. Ovaj prijedlog zakona omogućio bi dodatni iskorak prema poboljšanju materijalnog stanja za oko 20 000 naših starijih sugrađana, starijih od 65.g. Kada se izrađivao ovaj zakon također je trebalo voditi računa o tome kolika je zajamčena minimalna naknada iz sustava socijalne skrbi, a i kolika je najniža mirovina. Znamo da je od 1. siječnja ove godine najniža starosna mirovina za 15.g. mirovinskog staža utvrđena u vrijednosti od nešto više od 1.000,00 kn. I taj iznos koristi oko 260 naših sugrađana. Prema Zakonu o socijalnoj skrbi zajamčenu minimalnu naknadu koja je u visini oko 800 odnosno ne oko nego točno 800,00 kn za podmirenje osnovnih životnih potreba, koristi također oko nekih 8000 naših sugrađana starijih od 65.g., dok je iznos za radno nesposobnog samca 920,00 kn. I iz tog razloga se odlučilo da ovaj upravo iznos naknade bude u vrijednosti od 800,00 kn s time da će se svaku godinu usklađivati sa stopom porasta indeksa potrošačkih cijena. Važno je također napomenuti da utvrđivanje kriterija uzima u obzir i dohodovni i prihodovni cenzus, ali u ovaj dohodak se ne uračunava doplatak za pomoć i njegu drugih osoba, osobna invalidnina iz sustava socijalne skrbi, invalidnina hrvatskih branitelja i civila žrtava rata, naknade za tjelesno oštećenje i doplatak za tuđu pomoć i njegu iz mirovinskog sustava i druge naknade koje ne podliježu oporezivanju. Nacionalna naknada za starije također ne može biti predmet ovrhe ili osiguranja. Vlasništvo nekretnine ili druge imovine također neće biti prepreka za primanje ove naknade, kao što je to u slučaju zajamčene minimalne naknade. Naime, znamo da brojni naši stariji sugrađani imaju osim kuće u kojoj stanuju možda i nekakvu konobicu, šupicu, brod ili pak auto i sve su to bili razlozi zbog kojeg se nije moglo ostvariti pravo prema Zakonu o socijalnoj skrbi odnosno primati tzv. socijalna naknada. Za razliku od ove naknade koja će biti u mogućnosti, biti isplaćena svim tim našim sugrađanima koji tako nešto i posjeduju. I ja bi tu još jedanput podcrtala da ova Vlada je zaista napravila jako puno, da je podigla mirovine za 12%, što je dva puta više nego što su učinile 3 prethodne Vlade i znatno više od onoga što je obećano da će se podići svega 5% u onim predizborno, u predizborno vrijeme. Također najniža mirovina je povećana za 15% za oko 255 000 umirovljenika. Proširio se i krug umirovljenika kojima je dozvoljen rad do pola radnog vremena u istodobno primanje mirovine. Provela se i mirovinska reforma u cilju osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustava jer starenjem stanovništva proračunska sredstva je potrebno svaku godinu osigurati u većem iznosu, a isto tako trebamo voditi računa što ćemo ostaviti našoj djeci i da ta naša djeca koja će raditi, sutra imaju pravo na mirovinu. Kad govorimo o ženama treba reći da je ova Vlada omogućila i projektom „Zaželi“ pomagala i starije i nemoćne, a istovremeno i zapošljavala ranjivu skupinu žena. Također po prvi put u mandatu ove Vlade uveden je i dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete pri izračunu mirovine tj. povećanje od oko 2% za svako dijete, čime se priznaje da su i žene odgajale djecu i često i zbog toga imale manje plaće i manje radnog staža. Ovim zakonom namjerava se uspostaviti sustav svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za kategoriju starijih osoba, što je također predvidjela i Vlada RH samim usvajanjem strategije. Ovim zakonom, kao što sam rekla, uvodi se novo pravo, pravo na nacionalnu naknadu je samo jedno još u nizu zakona kojim se pomaže našim najstarijim sugrađanima, najčešće ženama koji su također svako na svoj način doprinosili našoj zajednici, bilo da su više radili u kući ili na polju, nego na tržištu rada i sve su to razlozi zbog kojeg Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo je zakon koji ide u, u sklopu svega ovoga što vodimo ovih dana, jedna vrlo gruba trgovina sa glasačima gdje se pokušava ljudima pokazati da evo HDZ nešto radi, pa ću ja citirati neke dijelove iz samog dokumenta koji je HDZ predstavio građanima u izborima 2016.g. „Uspostavit ćemo nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi“ obećao je HDZ u predizbornom programu 2016. Izbori su, HDZ po starom građanima želi prodati šarene laži. Obećali su 2016.g. uspostaviti nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi. Prošle su četiri godine ovaj zakon stupa na snagu 1.1.2021., prema tome vrlo jasno je da ste željeli sa ovime pokazati da se nešto radi. No u tom dokumentu gospodarski rast, nova radna mjesta i društvena pravednost HDZ je obećao da će na nacionalnu mirovinu imati pravo sve osobe starije od 65 godina koji nemaju drugih izvora prihoda i da će biti 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Gospodo, ministre, niste se na to uopće osvrnuli, tada smo vam i u izborima govorili da to nije baš tako realno, da to ne radite jer da ste izvršili svoje obećanje iz izbora 2016.godine onda bi nacionalna naknada ili nacionalna mirovina iznosila 1.300 kuna. Dakle, minimalna bruto plaća za ovu godinu je 4.062 kune, neto je 3.250, 40% je 1.300 kuna. U tom slučaju bi netko sa jednom godinom radnog staža ili pak 14 godina radnog staža dobio 1.300 kuna kada ispuni sve uvjete za ostvarenje prava. Tada smo vas upozoravali da vam taj koncept nije u redu jer prema Zakonu o mirovinskom osiguranju danas neko ko ima 15 godina radnog staža ima pravo na mirovinu i 1.026,75, dakle to je ono što obećava HDZ pa ne izvršava. A sada su izbori pa idemo nešto napraviti, pa evo neka to izgleda kao nacionalna mirovina. U tom programu tik do obećanja o nacionalnoj mirovini, nalazi se i obećanje o izgradnji novih domova za starije i nemoćne, citirat ću: „Sredstvima Europskog socijalnog fonda izgradit ćemo nove domove za starije i nemoćne, izgradit ćemo 20 domova za starije i nemoćne i dobiti novih 2000 smještajnih jedinica u državnom i privatnom sektoru“. Izgrađeno je oveliko domova, nije izgrađen niti jedan, a ovo je jedna crna laž. Poznata nam je patologija laganja HDZ-a, a posebno pred izbore. Danas je pred vama ovaj Prijedlog zakona o nacionalnoj mirovini i ministar Aladrović je u jednom istupu rekao, pa nije prirodno da neko isplaćuje dividendu i bonuse i prima potporu za radna mjesta. Pa i nije prirodno da ministar Aladrović brani ovaj zakon jer ovaj zakon je iz sustava socijalne skrbi, a ne iz sustava mirovinskog osiguranja. I ovdje je trebalo vidjeti ministricu Bedeković jer ovo što se sada radi sa ovim zakonom je čisto laganje građanima i pokušavat ste uštekat u što bolju situaciju za izbore. Kada zakon stupi na snagu od 1.siječnja 2021.godine nacionalna naknada će iznositi 800 kuna, dakle isto onoliko koliko je i zajamčena minimalna naknada. Odluku o usklađivanju će donositi upravno vijeće HZMO-a ali vezano uz naknadu, zajamčenu minimalnu naknadu. Jasno je da se ovo obećanje od 1.300 kuna 40% minimalne plaće neće ostvariti i to je još jedna laž koju nam HDZ sada želi podmetnuti. Umjesto nacionalne mirovine odnosno nacionalne naknade trebalo je to riješiti kroz sustav socijalne skrbi jel ovaj zakon je duboko kontradiktoran iz razloga što s jedne strane imate zajamčenu minimalnu naknadu i imate Zakon o pravima hrvatskih branitelja gdje za bilo koju naknadu morate imati puno papira, a morate imati i jedan vrlo značajan dio, a to znači da nemate nekretninu. Ministarstvo nije u ovom zakonu htjelo da li namjerno ili ne namjerno, staviti imovinski cenzus i u tom smislu sam ja i dao prijedlog amandmana, ja se nadam da će ministarstvo razmisliti i da će razmisliti većina jer bez imovinskog cenzusa možete imati nekoga ko ima više kuća, ko ima više apartmana, koji može zarađivati na moru sa apartmanima i neko ko može imati ušteđevinu i dobivat će 800 kuna nacionalne mirovine. Bez tog imovinskog cenzusa ovaj zakon pada u vodu i to su vas svi upozoravali, od sindikata pravobranitelje i svega ostalog. Jer koju poruku šaljete? Poruku šaljete da onaj ko je mlađi od 65 godina i želi dobiti zajamčenu minimalnu naknadu mora prodati sve, a onaj ko je stariji od 65 godina može lijepo to zadržati i dobiti opet 800 kuna. S druge strane prema Obiteljskom zakonu, propisana je odgovornost djece da se brinu o roditeljima i to je nešto što je normalno i što je u redu. Vi u ovom zakonu nemate nigdje da ne provjerite da li taj kome ćete dati nacionalnu naknadu ima i djecu koja ih može uzdržavati. Nemate u zakonu niti jednu stvar koja ide za time. I ono što je u zakonu vrlo blago rečeno, a s time se hvalite da će to povećati socijalnu uključenost žena, zakon će na kraju dovesti do toga da će sve manje žena biti na tržištu rada jer prema iskustvima drugih zemalja ako se dobna granica postavi na razinu dobne granice za umirovljenje, to će imati negativni učinak na motivaciju za plaćanje doprinosa i na participaciju žena na tržištu rada. Ako vas u 65.g. čeka mirovina odnosno naknada bez obzira jeste li vi plaćali doprinose ili niste, niste motivirani da tražite posao i to će utjecati negativno na tržište rada. Ovo je dobra ideja, ne govori niko protiv ideje, ja govorim protiv načina kako se to izvodi, a izvodi se na brzinu. Zakon koji bi trebao to regulirat je napravljen na način da će biti sam karikatura, karikatura sebe. I to je ono što je poruka ovog zakona. Zašto je nacionalna naknada dobra? Ona je dobra i ona bi trebala biti u našem zakonodavstvu, ne bi trebala biti u mirovinskom sustavu, ona mora biti u sustavu socijalne skrbi. I sada pokušavajući objasniti zašto to treba biti u sustavu nacionalnoga, dakle sustavu mirovinskoga kad HZMO će administrirati tu naknadu koja je iz sustava socijalne skrbi, vući će sve papire iz socijalne skrbi umjesto da socijalna skrb koja ima sve podatke i rješava i sve te zahtjeve. Ono što ja sada vidim tu, vidim još jedno dodatno uhljebljivanje HDZ-ovih kadrova u HZMO jer u posljednje vrijeme preko 300 novih ljudi je zaposleno u HZMO, mahom sa iskaznicom HDZ-a. I kad se HDZ hvali sa porastom mirovina od 12% onda je to porast koji je vezan uz švicarsku formulu, mirovine bi rasle i sa HDZ-om i bez HDZ-a jel je to zakonska obaveza. Ali se isto tako HDZ ne hvali sa porastom mirovina u ovom tromjesečju, ono je 0,7%, zato što je takva švicarska formula i to je poruka HDZ-a, laže na sve strane, a posebno zato što idu izbori. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin, zapravo Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Prvo g. Lovrinović, onda gđa. Sabolek, izvolite.
Hvala. Poštovani građani, srdačno vas pozdravljam ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku. Vidite, raspravljamo o tzv. nacionalnoj naknadi za starije osobe, znači to nije ni socijalna pomoć, nije ni mirovina nego je neki hibrid koji je evo, već su rekli prethodnici, osmišljen za potrebe parlamentarnih izbora za HDZ-ovu koaliciju. Zašto? Jer oni žele ostati do sudnjeg dana na vlasti, vidite, do sudnjeg dana. A kako? Pa vi ste gospodo donijeli svoju strategiju 2017.g. u kojoj ste napisali da ćete za 800,00 kn pomoći ljudima koji nemaju drugih prihoda, ne mogu živjeti i šta ste čekali 3.g.? Sada 2 mjeseca prije izbora vi ste izvukli papir i kažete idemo podijeliti po 800,00 kn. Kolikom broju građana? 20 000 građana. Znači, našli ste jednu nišu biračkog tijela koju sad želite kao šarenim balonima ili bombonima privući. A ja vas ponovo pitam zašto se tih 20 000 ljudi niste sjetili prije 3.g., odmah ste trebali isplatiti. Koliko to košta? Vi ste izračunali, 160 milijuna kuna. Znači, vi biste za ove protekle 3.g. njima isplatili 480 milijuna kuna, a niste isplatili jer je prosječna mirovina u RH oko 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, zona siromaštva. Ljudi moji, ne može se od toga živjeti. Prema tome, njima niste mogli isplatiti, niste htjeli, po 160 milijuna 3.g., a bankarima i fon menadžerima ste trpali u pune džepove. Zašto? Svake godine, jel sam vam 4.g. ovdje govorio, svake godine ste mogli uštedjeti oko 4 milijarde kuna da ste refinancirali sve kunske kredite za državne, znači za potrebe države dugove. Niste htjeli. Znači, 12 milijardi kuna vi ste ubacili bankarima, fon menadžerima, a 480 milijuna kuna niste mogli ovim ljudima koji nemaju novaca. Eto to je ta politika koju vi šaljete i kažete ne sekirajte se, za vas smo osigurali mrvice, mrvice smo osigurali. A slušajte sad ovo. Kada je uspostavljena hrvatska država, znači imam podatke za '90.g., tada je prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću u RH iznosila 75%, pročitajte statistike. Kolika je danas prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću? Samo 39%. Umirovljenici su najveće žrtve Hrvatske koja je, od uspostave hrvatske države. Njih se prinijelo na žrtvenik. Oligarhija je njih, vi umirovljenici, vi ste prinešeni na žrtvenik hrvatske države i platili ste najveći ceh, daju vam mrvice. Nažalost, mnogi od vas će i nakon toga glasovat za ove koji namjeravaju i dalje vam dijeliti mrvice i to predstavljati kao ostvarenje hrvatskog sna. Prema tome, tražim da veliki broj ljudi, vaše statistike ne vrijede ništa, vi ste meni ovdje držali lekciju, napravite prave statistike kolko ljudi dobija do 500, 800,00 kn, 1000, veliku, desetinama tisuća ljudi to napravite, nemojte nositi sa sobom, objavite kako treba, ne, ne samo za svoje potrebe. Da ih ima 1000 puno je, a to su desetine tisuća. Ako sam rekao da je prosječna mirovina 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, to je to. Prema tome, ovo nije RH za koju smo se borili, za koju su položeni toliki životi, ovo je RH koju su oni, koja je njima super poštovani građani i vojnici, ovo je njihova RH, to je njihov san. San je njihov da ih stalno morate vuć za rukav da vam povećaju za 50,00 kn svake godine i da plješćete i da mi trebamo biti sretni. U tom smislu vas pozivam dragi građani ponosni ljudi pa i u siromaštvu, dolaze izbore, očitajmo tim ljudima lekciju, pometimo ih sa scene, ovo su ljude koji se drhte, ja ih vidim hodnicima jer ne znaju jel će ponovo biti ovdje, tresu se kao prutevi jer najveći broj njih ne zna ništa drugo radit, znate ali znaju ovdje manipulirati i znaju se baviti političkim intrigama. Prema tome, ovo je destabilizirani mirovinski sustav, ovo je izmiješano socijalno osiguranje sa mirovinskim sustavom no njih nije briga jer kad ovo usvoje zakon, isplaćivat će se tek poslije kad prođe ovaj mandat. Prema tome, pozivam vas da ustanemo, nemojmo se zadovoljavati mrvicama, pripada nam bogatstvo Hrvatske koje ima ali oni su ga uzeli za sebe. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Sabolek, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice, kolege, poštovani građani. Ja vam moram reći da je HDZ opet lagao, naime, pred izbore su još obećavali nacionalnu mirovinu, sada uvode znatno nižu nacionalnu naknadu, jel tako? Tada su doslovno vrištali obećanjima kako će uspostaviti nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu sposobne same privređivati i raditi. Obećavali su da će nacionalnu mirovinu, da će imati pravo osobe starije od 65 g. koje nemaju drugih izvora prihode hrvatski građani koji imaju prebivalište u Hrvatskoj najmanje 15 godina. Iznos nacionalne mirovine tada trebao se prema obećanju određivati prema iznosu minimalne plaće, tj. najmanje 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Dakle, HDZ je opet lagao i nije ispunio obećanje. Naime, u postupku savjetodavanja koje je otvoreno od početka travnja, nacionalna mirovina pretvorila se i nacionalnu naknadu za starije osobe, od obećanih 40% minimalne plaće, daju samo 800 kn koji našim građanima u riziku od siromaštva i starijim građanima, ne može pokriti prosječne mjesečne režije sa prosječnim računima za grijanje i plaćanje pričuve. Kako će preživjeti ti ljudi? Čime će se hraniti? 80 000 života ovisiti o odlukama ove Vlade. Nazvao nas je jedan gospodin umirovljeni, plakao je na telefon, ne zna kako će preživjeti on i supruga. Boji se od čega će živjeti supruga ukoliko on prvi premine. A ukoliko premine prvo supruga koja ima par stotina kuna veću mirovinu, gospodin kaže da mu je jedino rješenje kupiti za tih 800 kn pištolj i jedan metak. Evo do toga dovodi vaša politika, svaka vam čast. Par stotina kuna odlučuje o našim građanima, najstarijim građanima jel će preživjeti a doista govorim o pukom preživljavanju, preživljavanju, gladi i hladnoći usred zime zbog štednje na grijanju. Mi iz Živog zida znamo kako ljudi žive, ljudi smo sa terena, zato smo dali u proceduru u svibnju 2018. g. dva zakona, Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starost koja bi iznosila 1031,94 kn mjesečno po korisniku odnosno u visini 30% bruto svote minimalne plaće u RH. U RH živi više od 86 000 građana starije životne dobi koji nisu korisnici prava iz mirovinskog osiguranja te nemaju nikakvih vlastitih prihoda. Ukupno najmanje 36% stanovnika RH koje je starije od 65 g. ne prima starosnu mirovinu. Također smo dali u Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju. U Hrvatskoj više od 315 000 umirovljenika prima mirovine niže od 1500 kuna. Procjenjuje se kako više od polovice ukupnog broja umirovljenika, točnije 52,2% se nalazi ispod granice siromaštva. Zakon se određuje najnižim mirovinama s time da ne može biti ispod 1500 kuna. Hvala vam gospodo iz HDZ-a, što ste bili tako glasni, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Moram reći da gđa. Sabolek ima pravo. Idemo dalje, klub zastupnika, ima pravo što je rekla da ste glasni, u ostale stvari ne ulazim sada jer ne smijem. Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Opačić, onda g. Varda.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. ministre, kolegice i kolege zastupnici. Onima koji nemaju od čega živjeti, potpuno je nevažno tko će donijet zakon, njima je važno da dobiju neke novce od kojih će koliko-toliko moći pristojno živjet. Ovaj zakon u obliku nacionalne mirovine ili nacionalne zaklade, ja mislim negdje od 2000. g. nalazi se u mnogim programima političkih stranaka, nalazio se čak i u programima nekih Vlada i meni je drago evo da je danas sa svim svojim manjkavostima ipak došao pred saborske zastupnike prvenstveno zbog ljudi koji nemaju od čega živjet, 800 kn je malo, od 800 kn neće pretjerano biti niti siti niti pretjerano obučeni, ali kad nemate ništa, onda je i 800 kn ipak nešto. Nažalost u Hrvatskoj je jako teško podizati i socijalne naknade i mirovine zbog toga što su nam plaće niske i uvijek mora onaj koji je na vlasti, voditi računa o tome da ne bude bilokoja naknada ili ova naknada nacionalna za one koji nisu mogli zaraditi mirovinu pa sad na ovaj način osiguravamo neku egzistenciju ili oni koji rade, dakle nijedna naknada ne smije biti demotivirajuća za rad. I tu je uvijek teško, dakle čim je podižete, ulazite onda u prostor da je ustvari bolje biti ili socijala ili nešto drugo, a ne ustajati svako jutro u 7 sati i negdje raditi i zato imamo izuzetno niske naknade od kojih realno stvarno ljudi teško mogu živjeti i ovo, ne može se čak reći niti da će bar malo ublažiti siromaštvo, ali evo, dok se god ne počne u društvu ozbiljnije razvijati gospodarstvo, dok ne krenu malo ozbiljnije rasti plaće, teško da se može utjecati i na to da porastu malo i mirovine i naknade. Ja bih u ime Stranke rada i solidarnosti odnosno kluba i nezavisnih zastupnika htjela još ukazati i na nekoliko amandmana koje smo dali. Mislimo da bi trebalo voditi računa o ljudima koji su imali ugovor o dosmrtnom uzdržavanju, ukoliko ga raskidaju, ti ljudi su nekakvom zrakopraznom prostoru, nemaju novaca za svoje uzdržavanje pa da i njih probate nekako ipak zaštiti u ovom periodu i ugraditi im ovu pomoć. S druge strane, ova punomoć je možda malo problematična, vi znate da stariji ljudi su često puta žrtve prijevara, punomoć, pitanje kome ćete dati, možda mogu ostati bez toga. Ako bude bila punomoć od strane javnog bilježnika ovjerena, onda to iziskuje neka nova financijska sredstva koja oni nemaju pa bi molili da, evo, razmislite malo i o tome, i ako ćemo biti konsekventni, dakle riječ je ovdje o osobama koje su starije životne dobi i koji su radno nesposobni, možda da ih stavite na onih 920 kuna, to je naš prijedlog, a vi ćete odlučiti imate li novaca za to i možete li tako nešto organizirati. I htjela bih još reći da smo mi u ime Stranke rada i solidarnosti podnijeli dva, odnosno dva zakona uputili u proceduru, jedan je pravobranitelj starijim osobama, mislimo da se doista već netko treba ozbiljno pozabaviti skrbi i brigom za njihova prava i zaštitom i ova korona je isto pokazala isto da su starije osobe najnezaštićenije i najugroženije. I drugo je zakon, mislim da se zove o obveznim odnosima, uglavnom regulira ovaj Zakon o dosmrtnom uzdržavanju gdje su ljudi doista često puta žrtve određenih prijevara. Pod stare dane ostanu i bez krova na glavom jedino, bez ikakve skrbi, dakle i tu ih malo moramo zaštiti, dakle evo, ta dva zakona smo dali u saborsku proceduru. Bojim se da će to ostati bez rasprave u ovom Domu, ali u svakom slučaju, evo, naša politička odluka da se na neki način borimo za one kojima je ustvari skrb države najvažnija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Varda, imate vremena da se spustite i da koristite vaših 5 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Nastavno na izlaganje kolegice Opačić. U odnosu na amandmane koje smo dali, a izričaj ministra kako trebamo voditi računa o starijim osobama, napokon da i to čujem u Saboru. Mi ćemo u svakom slučaju, odmah na početku da kažem, kako je rekla kolegica Opačić podržati zakon, dat ćemo 4 amandmana u smislu da taj zakon pokušamo poboljšati upravo zbog dostojanstva starijih osoba i očuvanja njihovog integriteta u odnosu na moguće prijevare koje su se događale, posebno u one odredbe zakona koje se odnose na ugovor o dosmrtnomu ili doživotnom uzdržavanju i u odnosu na davanje punomoći trećim osobama za primanje te naknade. Kolega Babić je Ante upozorio na to da bi trebalo izbjeći suvišno administriranje. Naši amandmani upravo idu u tom smislu. Ako Zakon o obveznim odnosima omogućava svakoj fizičkoj osobi da svoje pravo punomoći, onda to ne treba posebno naglašavati u ovom zakonu. Mi smo inače protiv toga, kao što smo i protiv toga da se tim starijim osobama ova naknada isplaćuje isključivo putem banke. Radi se najvećim dijelom o starijim osobama u ruralnim sredinama. Istina Bog, Vlada, Milanovićeva Vlada je ukinula tu odredbu da se ta naknada može isplaćivati putem pošte. Mi molimo, dajemo taj amandman da se upravo i putem pošte može isplaćivati ta naknada jer se radi o starijim ljudima koji niti imaju auto niti imaju banku u svojim ruralnim sredinama i ne mogu doći jednostavno do svojih sredstava. To nije problem, to stvarno nije problem, ako želimo sačuvati i dostojanstvo tih ljudi. Što se tiče doživotnog uzdržavanja kojeg vi sa razlogom kažete, ako postoji doživotno izdržavanje, nema pravo na ovu naknadu, što je u redu, samo mi upozoravamo, da je to doživotno i dosmrtno uzdržavanje. Mi smo zbog tog razloga što je kolega, kolegica Opačić rekla dali u proceduru ovaj zakon, lapsus Hrelja, lapsus. Upravo zbog toga da bi onemogućili prijevare. Ne samo od mafije nego i od rodbine starijih osoba. Imali smo primjera i u medijima i u praksi da jednostavno kod dosmrtnog uzdržavanja upiše odmah vlasništvo, proda stan i stara osoba više nema gdje, na ulici je. Mi smo upravo predložili zbog toga da se, da nadležan ministar za pravosuđe donese jedan pravilnik ili donese ne znam šta, kojim će urediti sadržaj ugovora o dosmrtnom uzdržavanju. Jer onda ga samo ovjerava javni bilježnik, stvar gotova, ovaj se odmah upisuje na vlasništvo i on je vlasnik od tog momenta, raspolaže potpuno imovinom kao vlasnik, a nigdje nemamo obvezu što je on kao davatelj uzdržavanja dužan napraviti. Ovisi o njegovoj volji. Ako želimo sačuvati dostojanstvo starijih. S druge par strane, upravo zato smo dali amandman da se dopuni u članku, samo malo da vidim gdje smo to dali, aha, kažete ako ima ugovor o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju. On se može i raskinuti voljom, on mora pokrenuti sudski spor, što u slučaju da je pokrenut spor radi raskida ugovora, a kako nam traju sporovi dugo on ostaje bez prihoda, bez uzdržavanja. I to bi trebalo na način regulirati, mi smo u tom smislu dali amandman da se uvede ta nova točka 6 koja kaže u slučaju da se vodi spor ima pravo na ovu naknadu jer inače ostaje bez ičega. Ja bih molio da, molio bih vas poštovani ministre da sa dužnom pažnjom razmotrite naše amandmane, oni idu u prilog poboljšanja samog teksta i sadržaja zakona, no u svakom slučaju naravno ovisno i o sudbini amandmana, klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika bez obzira na sve kritike koje sam do sada čuo, bez obzira na kontekst u kojem donosimo ovaj zakon, svjesni situacije u državnom proračunu i tog konteksta kojega donosimo, klub će podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a govorit će gospodin Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub HDS-HSLS-HDSSB-a odmah na početku ću reći će podržati ovaj zakon, ako iz ničega drugog iz nijednog drugog razloga, a ono iz razloga što se on odnosi ipak na najveći dio ljudi starije životne dobi, posebno žena iz ruralnih prostora. Dakle, žena koje su čitav svoj život radile na zemlji i čuvale kućanstvo, nisu bile zaposlene, nisu nažalost rješavali se niti mirovinske obaveze. Znamo kakav je sustav bio do devedesete godine da u principu nitko od seljaka u principu ili su bili vrlo, vrlo rijetki koji su uopće plaćali bilo kakve doprinose, većinom su ljudi svaki onda ondašnji dinar ulagali u opstanak, preživljavanje, u djecu u krajnjem slučaju za sebe nisu izdvajali, nisu bili u stanju nisu moli izdvajati i jednostavno ako im kasnije djeca nisu omogućila one dodatke da uplate zaostatke doprinosa, ostali su normalno bez ikakvih mogućnosti dobivanja bilo kakve mirovine. I uvođenje nacionalne starosne mirovine u svakom slučaju je dobrodošlo. Šteta je da nije već davno, davno prije došlo. Ono što me malo zabrinjava da u ovom vremenu gledajući 2020.godinu, pa '21. pa '22. imamo trend rasta, a trebao bi realno trend pada ako bi gledali da ipak taj sustav sasvim drugačije postavljen od '90.-te godine i da bi se moralo događati nešto sasvim drugo. Normalno je za nas da se nacionalna mirovina osigurava ljudima koji imaju neprekinuti boravak i život u Hrvatskoj jer u slučaju kada to ne tako bilo mogli bi doći u situaciju da u principu počinje nekakvo moguće doseljavanje u krajnjem slučaju u Hrvatsku starijih osoba koje bi mogle koristiti, znamo kako neke europske zemlje imaju problema sa socijalnim naknadama koje daju gdje dobar dio ljudi odlazi tamo jer imaju dobre socijalne naknade, tamo se prijave i mogu solidno čak i živjeti od toga. Ono što mi je upitno je davanje novaca bez ikakve, na neki način obaveze jer moramo biti situacije da kao i u onom socijalnom dijelu, onim socijalnim mjesečnim naknadama koje dobivaju starije ili osobe s invaliditetom ili nemoćne osobe, često puta imamo izvitoperenosti i manipulacije, često puta se događa da su napravljene raznorazne malverzacije kako bi osoba ostvarila to pravo, a realno kada bi se sagledalo teško da bi ga moglo ostvariti. Ja sam nekako uvijek pristalica da mora biti vaga. Znači ako netko nema nikakvu mirovinu, nema nikakvu naknadu, nema ni djecu koja nasljeđuju imovinu ili neće naslijediti imovinu, onda bi država trebala staviti možda zabilježbu na tu imovinu, pa danas-sutra kada netko naslijedi to neka vrati novce državi ili se odrekne toga pa će to naslijediti lokalna samouprava. Ista stvar je i sa tim socijalnim kategorijama sa tim socijalnim cenzusima jer ovdje imamo situaciju, nemamo imovinski cenzus, imamo samo dohodovni, a imovinskog nema. A imamo situacija sigurno da ljudi imaju i vrijednu imovinu, a vjerojatno nemaju ovaj dohodovni dio i oni će u principu steći pravo, a možda i žive zajedno sa svojim da velim tako svojom djecom, svojom rodbinom i nisu možemo reći kruha gladni. Moralo bi se o tome razmišljat možda u budućnosti, o nekom vremenu koje je pred nama i kad će se to raditi da nam se opet ne dogodi iskorištavanje sustava, kao što ponavljam je dosta prisutno u socijalnom cenzusu. Svakakvih situacija tu ima i formalno pravno je to sve čisto i u redu, ali realno kad se sagleda često puta imamo devijacije. Uz tih nekoliko opaski za razmišljanje, za praćenje u budućnosti, eto kao što sam reko u početku, naš klub će podržati prijedlog ovog zakona.
Hvala lijepa. Ispred Kluba zastupnika GLAS-a govorit će g. Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, kolegice i kolege. Snaga održivosti jedne zajednice svakako se ogleda između ostaloga i u konzistentnosti, održivosti, transparentnosti i pravednosti njenoga socijalnoga sustava. Nažalost, RH takvo nešto nema od svojih samih početaka. Dakle, 30.g. sustav socijalne skrbi s jedne strane, a onda i socijalne potpore svima onima koji su deprivirani na različite načine i iz različitih razloga nikada nije stabiliziran, nikada nije standardiziran, nikad nije izgrađen od početka do kraja sa smislom, logikom i logičnom svrhom. Stalno se kao kuća u slemu dograđuje, ruši, nadožuntava, kako bi rekli moji Dalmatinci i to se s jednoga kraja uzme da bi se na drugi kraj stavilo i on kao takav ne govori o našemu društvu kao socijalnom društvu. Da sad ne idemo u detalje, to se ogleda i u skrbi o osobama s invaliditetom gdje zapravo porijeklo invaliditeta stvara diskriminaciju osoba s invaliditetom i tako do dana današnjeg i o tome se govori već 20.g., stvorila se jedna društvena nepravda jednako tako kad je riječ i o starijim osobama. Ova država je napravo, naprosto i počela krivo kad je riječ o skrbi o starijim osobama, prije svega onom čuvenom pljačkom mirovinskog sustava iz '90.g. kada je morala naprosto odlukom Ustavnoga suda naknadno vraćati dugove umirovljenicima. Nije problem u tome što je uzeto nego što se govorilo da se nije uzelo, da su svi manevri zakoniti. Tek je odluka Ustavnog suda trebala vratiti stvar na početnu točku i reći da uzeli ste nepravedno onima kojima niste smjeli dirati stečena prava. I taj se sustav perpetuira. Niti je pravedan, niti je logičan, niti je sustavno postavljen. E sad ovu priču i dakle o prijedlogu ovoga zakona ne treba gledati i loše bi bilo gledati izvan konteksta ukupne socijalne politike ove Vlade. Dakle, ona prije svega politički prosuđuje, procjenjuje što je korisno, što je nekorisno, ne za društvo, ne za socijalno deprivirane skupine, nego prije svega što je politički probitačno za HDZ. U današnjem uvodnom slovu ministar je rekao čitav niz tvrdnje koje kad bismo gledali izvan ovoga konteksta ne bismo imali što ni dodati ni oduzeti. Ali kad to kontekstualiziramo onda se rodi čitav niz problema. 2017.g. donesena je jedna strategija u kojoj je eksplicitno rečeno da će se uvesti minimalna nacionalna mirovina. E sad, mirovina, naknada, pomoć, reklo bi se nije važno. Je, itekako je važno jer su to statusno različito postavljene stvari. 2017.g. odlučeno, da ići ćemo u taj institut. Kolegica Opačić reče postojala je ideja o tome i prije, recimo u njeno vrijeme nije realizirano, a onda se nije išlo u to 2018., 2019. u godinama koje su bile fiskalno stabilne nego se ide sada i to u hitnom postupku. Dakle, očito je da se manipulira, da se pokušava u predizborne svrhe stvar tempirati tako da se javnosti predstavi neposredno prije parlamentarnih izbora. Nije to bog zna koliko glasova, ali što bi se reklo, HDZ veseli. 20 000 onih koji će to pravo moći ostvariti u 2021. jedan solidan bazen, tek toliko da im se pošalje poruka da ne ostanu kući nego da dođu na izbore jer ako HDZ ostane na vlasti onda će im jamčiti da će tih 800,00 kn i dobiti. Dakle, tako se kupuju glasovi. Od koga? Od ljudi koji su potpuno društveno marginalizirani, koji u pravilu nemaju obrazovanje, nemaju nikakvoga radnoga staža, koji žive na selu, koji uglavnom jesu zapravo domaćice koje su čitav svoj život provele kao poljoprivrednice bez stalnog i trajnog prihoda, koje žive možda i u jednočlanim domaćinstvima. Naravno da je lako njima poslati poruku i reći bako dođi na izbore dat će ti HDZ 800,00 kn i to je sukus ovoga prijedloga. Da nije onda bi se on dao u dva čitanja, onda bismo mi ovu priču otvorili još u siječnju ako stoji ono što ministar kaže da je on obećao da će to biti u 2020., ne on je obećao do 2020., dakle i prije se moglo. Imali bismo više vremena, nadogradili bismo sustav novim prijedlozima, ispravili bismo neke stvari, a ovako u hitnom postupku uzmi ili ostavi. Recimo, čovjeku koji ima više od 65 g., svaki mjesec je važan, prirodno. Svaki dan. Ovdje se kaže da se recimo, to će pravo ostvarivati na temelju podataka iz prošle kalendarske godine, recimo o prihodovnom cenzusu. On u 11. mj. napuni 65 g., preda zahtjev ali mu se uzima protekla kalendarska godina. zašto nisu proteklih 12. mjeseci? Jer u toj protekloj kalendarskoj godini moglo se svašta dogoditi. Netko je mogao izgubiti posao u tom domaćinstvu, netko je mogao umrijeti. U prihodovnom cenzusu mogle su se dogoditi velike i dramatične promjene ali on će morati čekati cijelo to vrijeme zbog toga što je rečeno jedna kalendarska godina a ne zadnjih 12 mjeseci. Ponavljam, ljudima starijima od 65 g. koji žive ispod granice siromaštva koje kao takvo već ugrožava njih i njihov život, svaki dan, svaki tjedan, svaki mjesec je važan. Kažem, promatrati ovo izvan konteksta ukupne socijalne politike koje u ovoj Vladi nose ministarstvo koje je predložilo ovaj zakon, zajedno sa Ministarstvo socijalne skrbi, dakle oni nose tu ukupnu politiku, ne bi bilo dobro. Danas je spomenuto i to treba podcrtati, paralelno s ovim događa se vrlo snažna deprivacija osoba sa invaliditetom. Roditelji djece s posebnim potrebama su očajni, izbezumljeni jer nema pomoći asistenata u ovoj COVID krizi, ne mogu u škole, nema posebnih škola. 300 plus 150 ili 150 plus 300 milijuna iz fonda koji se puni od strane poslodavaca koji ne ispunjavaju obvezne kvote za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, naprosto je uzeto i preraspodijeljeno za druge potrebe. Ne za potrebe osoba sa invaliditetom, dakle taj novac je namijenjen za poboljšanju uvjeta zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Nije se promijenila namjena tih sredstava na način da se kaže sad ćemo pomoći djeci sa invaliditetom ti novcem ili drugim kategorijama osoba sa invaliditetom nego je otišlo u potpuno drugu priču a to je potpora poduzetnicima i ljudima koji su na tržištu rada ugroženi COVID krizom. U ovom trenutku državni proračun je kraći 25,5 milijardi kuna na prihodovnoj strani, jučer smo to čuli prilikom predstavljanja rebalansa ali naravno, rashodovna strana nije dirana. Što to znači? Da ćemo ići u zaduživanje ali privremeno treba uzeti gdje god se može preraspodjelom da bi se namirili politički ciljevi HDZ-a neposredno prije izbora u srpnju i tu nema nikakvi dvojbi a nema ni skrupula. To se radi ako treba i na račun osoba sa invaliditetom i u tom kontekstu treba promatrati ovaj zakon i mi ćemo se suzdržati od potpore njemu jer mislimo da je krivo postavljen cijeli model, da se ide u krivo vrijeme i da se zapravo kupuje predizborna naklonost 20-ak tisuća ljudi. Hvala lijepo.
Gđa. Dragana Jeckov će govorit u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, g. ministre. Ideja nacionalne mirovine se među hrvatskim političarima spominje više od 15 g. i evo kao što imamo prilike čuti, zaživjet će 2021. Predloženim zakonom namjerava se uspostaviti sustav svojevrsne nacionalne potpore kao zamjenskog dohotka za određenu kategoriju starijih osoba kako bi im se osigurao određeni stupanj socijalne sigurnosti. Radi se o mjeri usmjerenoj na povećanju kvalitete života starijih osoba. Autori ovog prijedloga misle da će ovako na odgovarajući način pridonijeti i smanjenju stigmatizacije starijih osoba kao jednog od glavnih razloga nekorištenja naknade iz sustava socijalne skrbi. Kod značajnog djela siromašnog stanovništva, uzrok siromaštva je strukturalne naravi poput rata, političke i ekonomske tranzicije, spornog procesa privatizacije, ekonomske krize i drugo. Da podsjetimo da je Hrvatska uz Španjolsku, da se nalazi na vrhu ljestvice kada je u pitanju broj starijih od 65 g. a koji ne primaju mirovinu. Nepokrivenost prema podacima EUROSTAT-a iznosi visokih 36% što znači da 64% prima mirovinu. Pučka pravobraniteljica je u svom izvješću istaknula da su mnogi građani Hrvatske suočeni sa siromaštvom koje im onemogućava ostvarenje mnogih prava, grupe koje imaju najveći rizik od siromaštva i socijalne uključenosti su upravo starije osobe a među njima se spominju i djeca, mladi, nezaposleni i naravno pripadnici romske i srpske etničke skupine. Što se tiče nekoliko rečenica samo o ovim općim uvjetima za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu, ono što svakako je pozitivno i što zaslužuje da se istakne jeste da među starijim osobama bez mirovine većinu čine žene, zapravo to je ono što nije dobro, ali u ovom zakonu je dobro a iz razloga što žene znatno manje su sudjelovale u plaćenom radu izvan kuće a ujedno su njihove radne karijere bile kraće i isprekidane. Radi se uglavnom o ženama ruralnog područja bez formalnog staža i one naravno u starosti ne bi imale od čega preživjeti međutim ima tu naravno kako to obično biva i kvaka 22, pa ukoliko u recimo u kućanstvu gdje suprug prima mirovinu neznatno iznad 1.600 kuna recimo 1.620 kuna, žena bez dohodovnog cenzusa neće moći ostvariti pravo na nacionalnu naknadu iako je sama bez ikakvih prihoda, a time ovisna o suprugovim prihodima koji su mizerni i oboje faktički žive u siromaštvu. Nacionalna mirovina je potrebna kao neizostavna barijera protiv siromaštva starijih osoba, a one su u dobnoj skupini stariji od 65 godina dospjele do neslavnog petog najgoreg mjesta u EU. Kada je riječ o riziku od siromaštva i socijalne isključenosti od čak 32,9% pri čemu su žene čak u postotku od 36. Hrvatska kada je u pitanju linija siromaštva iznosi 2.496,05 kuna za samca, a najniža mirovina za 15 godina radnog staža je 1.019 kuna dok je socijalna pomoć 920 kuna. Na izgled je ovo previše brojeva, ali u njima se krije matematika staračkog siromaštva. Ono što izaziva nedoumice u ovom prijedlogu zakona jeste, zbog čega se ne uz dohodovni ne uzima i imovinski cenzus. Raniji govornici su govorili nešto o tome i to na praktičnim primjerima pokazivali. Naprosto pitamo se zbog čega je tako s obzirom da je svako dužan svoju imovinu staviti u funkciji osobnog uzdržavanja. Takvom rješenju pristupilo se i u drugim zakonima kojima su se određivale državne naknade. Time bi se izbjegla situacija da vlasnici nekretnina i nekretnina većih vrijednosti u RH i izvan nje, ostvaruju nacionalnu naknadu koja je u suštini jedno socijalno davanje. Drugo pitanje koje svakako se treba istaći jeste kako bi se osigurala pravednost pri stjecanju prava na ovu vrstu socijalnog davanja te njihova ciljanost prema osobama u stvarnoj potrebi, mišljenja sam kako je potrebno propisati kao što rekoh i uvjet imovinskog cenzusa koji se primjenjuje prilikom ostvarivanja prava na zajamčenu minimalnu naknadu iz sustava socijalne skrbi. U principu brojna davanja i potpore iz državnog proračuna podliježu uvjetima dohodovnog, prihodovnog i imovinskog cenzusa iz prostog razloga što se time osigurava transparentnost i pravednost. Sigurno da bi se osujetila i moguća zloupotreba i svakako će iziskivati provjeru prihoda i imovine djece koja su djeca potencijalnih korisnika. Odredbama ovog zakona propisuje se da pravo na nacionalnu naknadu prestaje i isplata se obustavlja određivanjem pritvora, istražnog zatvora ili izdržavanjem kazne duže od mjesec dana, danom nastupanja okolnosti. Iz predloženog teksta proizlazi da je sama činjenica da je nekom određen pritvor ili istražni zatvor dovoljna da se donese rješenje o ukidanju prava na nacionalnu naknadu za starije osobe što je neprihvatljivo jer za osobe koje nisu pravomoćno osuđene ipak vrijedi presumpcija nevinosti. Dva veoma važna problema o kojima želim nešto reći, a tiču se naravno nacionalne zajednice kojoj pripadam, a to je prema službenim podacima u Hrvatsku se ukupno vratilo oko 133.000 Srba od čega je najveći broj onih starije životne dobi. Značajan broj povratnika zabilježen je krajem '90.-ih, a najviše ih se vratilo 2001.godine, ukupno 15.000. Nakon tog perioda broj povratnika je počeo opadati. Upozoravamo na problem povratničke populacije i na opći uvjet 20 godina kontinuiranog prebivališta neposredno prije donošenja zahtjeva koji treba biti ispunjen. Ističem da su Srbi povratnici u najvećem broju se vraćali od 2000.godine, međutim nisu mogli ući u posjed svoje imovine jer je bila ista useljena odnosno nije bila vraćena u posjed vlasniku ili tamo gdje je kuća bila u potpunosti devastirana i vlasnik je čekao obnovu. O ovom problemu sam govorila i u svojoj replici i koristim priliku da kažem da ćemo na ovu temu uložiti amandman. I drugi problem svakako koji trebam istaći odnosi se na financijski oštećene umirovljenike u periodu od '91.do '98.godine dakle to je grupacija kojima je nepravedno oduzeta njihova imovina i oni su ostali uskraćeni za svoje pravo i njihov broj je daleko manji od broja onih koji su obuhvaćeni ovim zakonom. Naravno da imamo puno razumijevanja za siromaštvo kojima je obuhvaćena starija populacija i ta socijalna komponenta je svakako jako važna, ali podržavamo svaku mjeru koja je usmjerena protiv siromaštva i smatram da je ipak država mogla pronaći način da se i ovim umirovljenicima kojima je mirovina oduzeta u periodu od '91.-'98.godine pronađe način da se i njima pomogne. Vi znate o kojoj ja grupaciji govorim i podsjetit ću da je postojala i radna skupina koja je radila tri godine i na kraju je taj rad prekinut. Smatrali su pojedinci da se nema o čemu razgovarati. Ima se o čemu razgovarati i iskoristit ću 55 sekundi da kažem da je isplata dospjelih mirovina nije obustavljena njihovom krivnjom, da doprinosi za obavezno zdravstveno i mirovinsko osiguranje da su oni uplaćivali u hrvatski fond mirovinskog osiguranja, a ne u parafond kako im se spočitava. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada će gospodin Silvano Hrelja govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, predstavnici, g. ministre, predstavnice, državna tajnice. Dakle, prvo želim reći karakter ovog zakona, što je on. Kasnije ću reći da je to bio cilj i prethodnih Vlada, al nikad još nije realiziran, ali s obzirom na trenutak i sadržaj koji imamo pred sobom ovaj zakon je velikodušni predizborni izljev ogromne ljubavi HDZ-a najsiromašnijim građanima starijima od 65.g. za malo novaca i sa odgodom. Ništa sutra. Rješenja će se izdavati tek slijedeće godine, zahtjeve će se moć davati tek slijedeće godine. Ovo je kratko rečeno privid brige za starije od 65.g. koji nisu radili, koji imaju nedovoljno, nedovoljna primanja da bi od tih primanja živjeli dostojanstveno, što je u stvari u obrazloženju ovog zakona postavljeno i kao cilj, al taj cilj ne može biti na razini 1/3 linije siromaštva u RH koje iznosi 2.485,00 kn, a ovo je na razini 800,00 kn. Ovaj zakon je među građanima RH izazvao velike prijepore i svako sa svog aspekta ima potpuno pravo. Jedna grupa građana je rekla opet se daje onima koji nisu uplaćivali doprinose na teret, na teret svih nas odnosno iz mirovinskog osiguranja i onda iskazuju vrlo opravdano nezadovoljstvo mirovinskom politikom i neredom u mirovinskom, mirovinskom sustavu. Vrlo, vrlo opravdano jer mirovinski sustav je valda amortizer koji može sve progutati. Imaju pravo tvrditi da to nije tako i da na pijedestalu vrijednosti trebaju biti one mirovine koje su, za koje su uplaćivani doprinosi godinama i desetljećima. Ima druga grupa građana kaže okej, svima treba pomoći, ali zašto je moja mirovina za 15.g. tako mala? Zašto je ona na razini 1.030,00 kn više od dvostruko, dva i pol puta manja od linije siromaštva? Kako to mene socijalna država štiti, a 15.g., nisam kriv što je moj poslodavac bio loš, što nije uredno uplaćivao doprinose, da li sam zbog toga osuđen ili osuđena na siromaštvo? Pretežno, moram priznat radi se o, o ženama. Treća grupa građana vrlo revoltirana, vrlo glasna. Razumijem ih u potpunosti, podržavam ih je, pustite vi nacionalne naknade za starost. Šta je s nama koji smo zajedno sa našim muževima uplaćivali, uplaćivale zajedno 80.g. doprinosa i kad jedan umre, kad jedan umre imamo pravo na 70% mirovine preminulog ili svoju mirovinu odnosno izbor povoljnijeg prava. Doista, u pravu su jer najobezvrjeđenije mirovine u mirovinskom sustavu RH su obiteljske mirovine. Najviše je plaćeno za ono što se po toj osnovi uplate doprinosa isplaćuje. Dakle, prvi prioritet je za HSU i u funkciji borbe protiv siromaštva, ali i na bazi uplata doprinosa kroz godine, ne na bazi socijalnih prava jesu obiteljske mirovine i naš zakon je ovdje u proceduri. Naravno da neće doć za ovog mandata jer, jer je to vrući krumpir koji Vlada ne želi ni dirnuti. I četvrta grupa su oni koji kažu da svi, i oni su u pravu, svi trebaju bit zaštićeni, pustimo priče ovo, ono, socijalna država mora funkcionirati, ne smijemo ih nazvati humanitarcima, to su ljudi koji doista smatraju da socijalna država treba pomagati svima koji su ispod granice, ispod granice siromaštva. I onda govorimo konkretno o ovom zakonu kojem sam osnovne karakteristike reko na početku. Zakon je trebao doći u sabor najkasnije u 2018.g., trebao je biti raspravljen, tako se ozbiljno radi, trebao je biti raspravljen u 2 čitanja, prihvatiti sve primjedbe. To šta tamo piše da će on u 4. kvartalu po planu Vlade biti ove godine, a sad možemo to tumačit da je još prije tog roka, on će biti u stvari u primjeni sa 1. siječnjem, siječnja ili kad se riješe prva rješenja u slijedećoj, slijedećoj godini. Široka javna rasprava, uvažavanje svih argumenata, ovdje toga neće biti, većina amandmana će se odbiti i bili oni jako dobri i ispravni u odnosu na ovaj zakon. Bila je potrebna za uvođenje ovog instituta koji ćemo i mi HSU podržati, dakle ne protivimo se ovom institutu jer ga je trebalo možda pred 15.g. već ili, ili 20 uvesti u, u pravni sustav RH sa transparentnim pravim kriterijima, ali na osnovu dobre snimke rasprostranjenosti siromaštva među starijim osobama. Vi ovdje po brojkama koje ste naveli u ovom zakonu nemate, ne možete izračunat koliko će biti korisnika, koliko će to koštati, koliko će bit novih troškova, koliko će vam se vratiti troškova po osnovi obustave mirovina ako ih uopće bude. Dakle, ne možete jer spominjete neke cifre 180 ili 132 milijuna kuna, kad bih svih 59 000 bilo korisnika onda vam treba 600 milijuna kuna. Dakle, mi se ovdje igramo sa od 100 do 600 milijuna kuna sa rasponima. To znači da nismo snimili situaciju. Ja vas pitam na temelju ovoga i ovog čekanja do zadnjeg trenutka, s obzirom na ovu, predizborni izljev ogromne ljubavi, ... [[Govornik se ne razumije.]] zašto hrvatska Vlada, HDZ ne voli svoje siromašne građane starije životne dobi? Ili ih voli samo za glas. Traže od njih samo glas, ostalo nije bitno. I još da kažem da je 2016. ljudi koji su kasnije bili ministri, u predizbornim obećanjima ispred HDZ-a su rekli da će uvesti nacionalnu mirovinu, a ne nacionalnu naknadu, kako sada ovdje piše, u iznosu od 1300 kuna. Karakteristika ovog zakona je nejasnoća i velika isprepletenost prihodovnog i dohodovnog cenzusa, a da nisu jasna razgraničenja. O imovinskom cenzusu ste vi sve rekli, ja neću o tome govoriti jer me uvijek prozivaju da zašto bi govorili, da prihodi nisu važni. Ja mislim da ste vi u pravu i ja neću više o tome govoriti. Moram reći da postoji nelogičnost biranja povoljnijeg prava ovdje. Dakle netko može odustati od socijalne, zajamčene naknade, novčane naknade, da bi uzeo ovu mirovinu. Teško vjerojatno jer zajamčena novčana naknada mu nudi još neka prava iz socijalne skrbi, ovdje nema, ovdje je samo mirovina. Pitam vas, vi nudite i na drugu stranu jer znate da ima, da su stare obiteljske mirovine manje od novih, manje od onih poslije 1999. i tih obiteljskih mirovina manjih od 800 kuna. Recite mi na temelju kojeg zakona, na temelju kojeg zakona korisnik može odustati od mirovine. To mi morate objasniti na temelju kojeg zakona korisnik svojom izjavom može odustati od mirovine. Može odustati ako se zaposli. Mirovina se prestaje isplaćivati ako netko umre. Za provedbu ovog zakona vi morate promijeniti Zakon o mirovinskom osiguranju. No, da zaključim. Bez obzira na nedostatke, bez obzira na ogromne rupe ovog zakona, s obzirom da sam bio i u prijašnjim koalicijama koje su trebale ovo uvest, institut ćemo uvesti pa ćemo ga popravljati. Hvala lijepa.
Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HNS-a g. Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Vrlo kratko. Što se tiče same materije smo već čuli, dakle utvrđuje se odnosno prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe kojih se procjenjuje oko 60 tisuća, nešto malo ispod i gdje se propisuju određeni uvjeti među kojima osnovnim kako je ministar i rekao, hrvatsko ... [[Govornik se ne razumije.]] minimalna dob 65 godina i 20 godina ... [[Govornik se ne razumije.]] prebivališta. I onda imamo dohodovni cenzus, pa da onda zapravo nema kumulacije, da ne nabrajam sve druge, ako ste korisnik i one socijalne naknade, po drugim osnovama, mirovine, itd., kolega Hrelja je tu nešto i spominjao, doživotno uzdržavanje, tako dalje, tako dalje. Što se tiče imovinskog cenzusa, mi ne možemo zakonom, općenito govorim ja sad samo za ovaj zakon ili bilo koji drugi ići apriori govoriti da su naši građani lopovi. U prijevodu, netko ima nekretnine, koje na crno iznajmljuje, nema prihod pa ostvari ovo pravo. On ako nešto iznajmljuje, to mora evidentirati u Poreznoj upravi jer čini porezni prekršaj kažnjiv zakonom. Tako da ne smijemo na taj način u pozitivnim propisima govoriti, nekom ograničiti imao on nekretnine ili da li on živio u njima, da li one bile uvjetne za život ili ne, moramo vidjeti ono što je prijavljeno kao prihod kao takav. Ali, ako netko nešto radi onda strogo kazniti. Što se tiče generalno mirovinskog sustava, tu smo puno puta pričali, donijeli, po meni neke pomake, ja se još jednom mogu zahvaliti i na prihvaćenim prijedlozima koje smo sada stavili, koji su manje-više postali standard. Ono što je zajednički neki većini zastupnika odnosno zapravo većini, ja mogu reći polovici onih koji konstruktivno raspravljaju, polovici onih koji imaju jedan stav možda koji sam ja imao u početku svoje politike, kad sam rekao, ovi su pozitivci, ovi su negativci, ove ne volim i što god oni rekli, ne vjerujem i ne valja. Život te uči da zapravo to nije tako, da svaka medalja ima dvije strane. Da se onda u one koje si mislio da valjaju da su ti oni zapravo ono pandan, nešto suprotno, razočaraš, da vidiš da nije ni to tako i onda zapravo to dovede do one društvene apatije gdje jesmo, di više nitko nema povjerenja u politiku. Svi su izdali, svi su isti, itd., itd. Kako kaže narodna poslovica, taj se nije rodio tko je svakome ugodio. Minimalna plaća, primjer. 2500, 2700, 2800, 3000, 3250, svaki put kad su ušli s prijedlogom, ide protuprijedlog, nije 3, daj 3,5, nije 3,5, daj 4. Nije 800, zašto ne 1000. Naknada, zašto 3250 za ožujak, zašto nije 5. Itd., neka licitacija, u pravilu manje-više, tko će više se brinuti za određenu skupinu ljudi, tko će se pokazati bolji zaštitnik, bolji njihov glasnogovornik, itd., itd. I sve što dođe, prijedlog, s jedne ili druge strane ne valja. I to nije kritika samo oporbi, to je kritika i ispred predlagatelja. Malo je bilo ministara koji su prihvatili određene prijedloge i amandmane oporbe. A neki su bili i da se prihvate. Ja sam za neke i glasao. Više puta, amandmane. Ali generalno, to vam se svodi sve na isto. Što se tiče broja od 60 000 ljudi ja bi tu napomenio kako je određeni podatak kojima se mi trebamo voditi je i godine uplaćivanja u mirovinski sustav odnosno godine staža. Nažalost, mi ljudi koji imaju preko ili prosječno 30.g. staža oni imaju negdje između 2.000,00-2.500,00 kn mirovine. E to je. Jel moramo razdvojiti. Ja se ovdje slažem, ovo je bilo u planu … [[Govornik se ne razumije]] djelatnosti Vlade za ovu godinu, vjerojatno sada zbog ove sve krize naravno se ubrzalo i donijelo da se donese, da se to ispoštuje, da se to nešto obećavalo, ja to poštujem, to je njihovo pravo i bolje da imamo i bolje da donesemo nego da, ne znam što, glumimo se, pravimo se Englezima. Međutim, problem nastaje kad ljudi koji su radili dugi niz godina, a imaju male mirovine. A mi smo sve stavili i sad i to isto opet radimo, što ni meni baš nije ovaj po volji, sve trpamo pod isti kišobran, sve u mirovinski sustav jer smo njega nacionalizirali. Mi smo HZMO nacionalizirali kada smo se odmaknuli od socijalističke vladavine. Nismo ga liberalizirali nego smo ga nacionalizirali, sve što je bilo u HZMO-u onom socijalnom tzv. prije, sve njihove portfelje, imovinu, sve je postalo državno, svi, sva njihova, depoziti po viđenju, sve je postao dio općeg državnog proračuna i zato mi dan danas isplaćujemo sve mirovine iz proračuna. Mi smo ga nacionalizirali i on po samoj svojoj smislu gubi zapravo taj svoj smisao osiguranja. I sad ovdje isto opet ovo, ovu naknadu, a ne mirovinu stavljamo u mirovinski sustav. Po meni ne bi trebalo, ali po meni, ja sam to već više puta rekao, ne bi trebale bit ni braniteljske mirovine unutra jel one nisu mirovine. One su isto naknade, dodaci, nagrade, pomoći, sve osim mirovine jel minimalna zajamčena braniteljska mirovina je jednaka osobi koja je imala 100 ili više dana ili 105 dana ratnog puta i 5.g. staža i ona, i onaj koji je imao 105 dana ratnog puta i 25.g. dana radnog staža. Ista, zato šta kad ovaj računa po općim propisima 25.g. ispadne mu manje i uzme tu braniteljsku i ono koda je bacio u vjetar sve. E to nije dobro, to sam više puta reko. Ali ja ne vidim kolege koji su sada dosta i pametni da su nešto napravili kad su imali priliku. Zašto se to nije napravilo ranije? A niko neće dirat, niko se neće miješat. A lako je pričat dok si u oporbi, al kad dođeš ajde ostavit ćemo to sa strane pod tepih. Al onda ću bit pametan kad nemam odgovornosti. E pa takva politika i takav način vođenja diskusije nas dovede ovdje gdje jesmo. Ovi nikad ne valjaju ovome, ovi nikad ne valjaju ovome i nigdje ništa, ne idemo naprijed… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Govorim generalno. Inače, kolega Hrelja što se tiče ovrhe, sad ću malo monopolizirati ovu govornice, na novčanim sredstvima, nitko nije, nikome nije ovršena sredstva temeljem onog ugovora sa bankama, svi su dobili pune mirovine.
Ne nemojte, nema, oprostite, oprostite, nemojte razgovarat na taj, obratite se javnosti, g. Čuraj javnosti obratite, obratite javnosti, a ne, a ne pojedinom zastupniku i pardon.
Da, da u redu, prihvaćam, prihvaćam, prihvaćam, prihvaćam kritiku, prihvaćam predsjedavajući kritiku.
Idemo dalje, idemo dalje.
Kolega Hrelja ima najavu dobacivat, pa onda možete vi to vodit dalje.
Idemo, idemo dalje. A vi tamo sa strane tišina.
E, e hvala vam. Hvala vam. Znači, molim da, da se osigura i taj dio ak ćemo već radit po PS-u iako dosta puta ne radimo. Dakle zaključno, ja, ovo naravno Klub HNS-a će prihvatit. Mislim da govoriti od 800,00 kn naknadi je s jedne strane onome ko nema ništa puno, generalno o današnjim troškovima života nedovoljno i uvijek je ta granica nezgodna i uvijek je pitanje koliko i po kojim osnovama i to treba vidit zapravo koji su sve ukupne osnove za koje država brine o svojim nemoćnima kojima nema imovine, nikakvih drugih prihoda i na koji način taj, taj pojam socijalne države mi ispunjavamo. Jel to defakto jesmo i to je jedna stečevina modernog društva i civilizacijskih dosega. I s time i uvažavajući sve ove preporuke i uvijek možemo reć zašto nije ranije. Neki od tih 60 000 ovime će, to će izuzetno značiti. Manje-više provedbeno po meni ne, ne nailazi na neke, neki provedbene probleme, tako da praktički jedini, jedina zamjerka je to što je sada u sustavu mirovinskog, a nije u sustavu socijalnog, ali kažem nije ovo jedino i ja bi volio da jednom za svagda to razgraničimo šta su prava iz mirovinskog, mirovinskih doprinosa odnosno mirovinskog osiguranja, a što su naknade i razna, razno, razno razna druga davanja koja ti, davanja koja ti država daje s obzirom na određene uslove, a to nije samo ovdje, to ima više tih stvari koje smo mogli već davno prije promijeniti. Evo, zahvaljujem.
Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, nemojte se vi Varda hihotat, prije 4.g. ste izdali birače, sad jedva čekam da vidim kako će vas nagradit. Jedva čekam. Hvala lijepo kolegice i kolega, kolege zastupnici, g. potpredsjedniče, g. ministre. Na početku ću reći da će SDP podržati ovaj zakon, ali moramo reći jer to je svima jasno u RH koja je intencija i namjera ovog zakona. HDZ je mogao i trebao ovaj zakon predložiti prije tri godine. Znači 2017., '18., '19., '20. 20 tisuća ljudi bi bilo zaštićeno i imalo bi određene prihode i na taj način bi mogli reći da se zbilja u HDZ-u brinu za građane slabijeg imovinskog stanja ili onih koji nemaju nikakvih prihoda i da im žele na taj način pomoći. U ovom trenutku, u predvečerje ovoga mandata odnosno po novim informacijama koje HDZ gura u medije, od ponedjeljka će biti Sabor raspušten, samo da znate. Sa te strane, HDZ želi pokušati dati obećanje za 6 mjeseci da će neki građani dobiti 8 stotina kuna. I jedina svrha ovog zakona su je kampanja, odnosno izbori i predizborna kampanja. Jer kako drugačije objasniti da niste dali kada ste imali rast 3%, a sada predlaže kao fol, g. Aladrović i Plenković se brinu za naše starije sugrađane i evo, kad ćemo imati pad od 10%, izdvojili su 800 kuna. Ma dajte molim vas, to nitko ne vjeruje, to ne vjeruje niti, to ne vjeruju niti djeca koja su nažalost danas doma i gledaju, njih 98% školu na televiziji i bilo bi dobro da Vlada RH je u stanju organizirati obrazovni sustav da djeca mogu stjecati znanje i obrazovati se. Da pokažu da nas mogu vratiti u normalni period nego što jedino razmišljaju o kampanji, izborima i kako osigurati Plenkoviću još jedan mandat. Svi su to prokužili, svi to razumiju. 90% građana to razumije i rekli su u anketi što misle o tome što premijer Plenković izvodi i što vladajuća većina izvodi. I zanima me kako će se postaviti zastupnici koji drže lojtre Plenkoviću sve ove 4 godine, pa među njima i Varda koji je izdao birače prvi, u prvi mogući trenutak kad je to mogao jer je bio izabran na mojoj listi sa par stotina glasova i na kraju pobjegao HDZ-u odnosno pardon, još gore, pobjegao Bandiću. I sa te strane, zanima me kako će reagirati svi oni ostali zastupnici u HS-u koji bi trebali razmišljati na način da HDZ ne može svojatati državu, ne može stavljati zdravlje naših sugrađana ispred sebe. Ne može kampanju voditi preko ovakvih zakona u zadnjoj, doslovce u zadnjim danima kampanje jer HDZ nije država. HDZ loše vodi državu, HDZ loše vodi RH i vidjet ćete narednih nekoliko mjeseci koliko će svi ti potezi koštati naše sugrađane. Inače, s obzirom da nisu uspjeli osigurati obrazovni sustav, odnosno da mi danas u Hrvatskoj nemamo škole i nemamo mogućnost da nam djeca pohađaju nastavu, ja predlažem g. Aladroviću da ne dira plaće profesorima odnosno učiteljima i učiteljicama s obzirom da oni rade dvostruko više nego što su trebali raditi inače kad je normalna situacija, a zbog nesposobnosti ministrice Divjak i premijera Plenkovića moraju raditi i u školama i doma sa djecom, slati im i kontrolirati što su i koliko naučila u aranžmanu svojih mama, tata, baka i djedova. To vam je Hrvatska danas i jedino o čemu Plenković razmišlja je kako da obnovi mandat i ja zbilja pozivam sve građane da ovo bude referendum da li je važniji Plenković ili Hrvatska. Ovi izbori trebaju biti referendum da li je važniji Plenković i Bandić ili Hrvatska. I njeni građani. Jer ovakvi zakoni pokazuju da Plenković misli jedino na sebe. I kada vidite da se ova Vlada postavila tako, ja bih rekao, nedostojno da hrvatske građane ostavlja u neizvjesnosti do zadnje sekunde kada će biti raspuštanje Sabora, danas je informacija da će to biti u ponedjeljak, kako bi izbjegli datum 19.7., a što ako predsjednik raspiše izbore u subotu? Zašto bi bilo u nedjelju? Mogu biti izbori i u subotu. Pa ipak predsjednik republike raspisuje, kolega Boriću. Možda da je predsjednica ostala, možda bi bilo sigurno kako paše Plenkoviću najviše. A ovako možda bude i u subotu. Tako da sa te, imali smo mi i u ponedjeljak izbore, 3. siječnja. Možda bi trebalo staviti u ponedjeljak da damo lošu karmu HDZ-u jer je doživio debakl 2000. g. 3. siječnja. E tako bi se postavili neodgovorni političari, ja sam siguran da predsjednik države neće na taj način razmišljati, kao što razmišlja premijer Plenković jer ovo raspuštanje u ponedjeljak, Plenković štima po sebi. A predsjednik republike će gledati koji je interes građana RH i na taj način će raspisati izbore kako bi građani mogli u što većem broju konzumirati svoje biračko pravo i izabrati vladu i vlast koja će imati legitimitet i koja neće kalkulirati na ovako jadan i bijedan način. Evo, to je ono što sam ovdje htio reći. Nažalost u to sve se uklopio i ovaj zakon gdje jedna dobra intencija se koristi u potpuno suprotnom smjeru. Ovi ljudi, ovih 20 tisuća ljudi su trebali već 3 godine primati tu naknadu. Jer kako objasniti, mi ćemo imati manje proračunske prihode 2021. nego što smo imali 2017. i kako objasniti da sad najednom evo, ima novca, a 2017. g. kad smo imali veće proračunske prihode nije bilo novca. Pa to je jedino Plenkovićeva logika. To jedino on može shvatiti. Ali na njegovu nesreću, to shvaćaju građani RH i nestala je ta čarolija koja ga je omagijala proteklih mjesec, dva dana gdje je mislio da će na brzinu preko Stožera dobiti izbore. Raspao se Stožer. Znači to pogledajte, tu sramotu koju ti ljudi doživljavaju svaki dan da ih Božinović jučer ušutkava i ne da im govoriti na press konferencijama u 2 sata. Raspala se čarolija, za mjesec dana će, vjerujte, biti još manja, a za 2 mjeseca je više uopće neće biti. Tako da ova, ova želja koju je predsjednik Vlade, Plenković htio napraviti neće mu se ostvariti, neće mu poći za rukom da na brzinu, misleći samo na sebe, hrvatske građane izloži zdravstvenom riziku, a da on ostane u svojoj fotelji. To neće ići jer 90% hrvatskih građana to prepoznaje i u anketi govori što misli o njegovoj intenciji da izađe se na izbore kada to njemu i HDZ-u odgovara. Ovi žetončići neka rade što god žele, oni su prevarili svoje birače već prije, jedni prije 4 g. kao Varda a HNS prije 2,5, 3 g., ne mogu se sad točno više sjetit, 2017., skoro 3 g. je prošlo od tada kada su izvarali svoje birače i kada su napravili to da HDZ i Plenković opstanu u poziciji na kojoj nažalost danas jesu i loše obavljaju svoj posao. Ono što mogu obećati, da ova intencija i ovo zakonske rješenje će ostati na snazi i kada se promijeni Plenkovićeva Vlada bez obzira šta je bilo predizborno obećanje HDZ-a jer mislim da ti ljudi zaslužuju da im se pomogne, slažem se tu sa kolegom Čurajom da se ne treba to stavljati u mirovinski sustav jer to nije mirovina, to je socijalna pomoć odnosno društvena pomoć najugroženijim građanima i to nema nikakve veze s mirovinom, nevjerojatno mi je da uopće to predlaže Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer to zbilja nema sa time nikakve veze. Na kraju još jednom to moram reći, da i ovi ljudi koji će dobiti 800 kn, meni je zbog 20 000 njih drago ali mi nije drago zbog preko 20 000 Zagrepčanki i Zagrepčana koji će ostati bez sigurnosti i nedonošenja Zakona o obnovi Zagreba zbog toga što se Plenkoviću žuri na izbore. Znači to što će biti sutra na Vladi taj zakon vjerojatno, to ništa ne znači, on se mora usvojit u Saboru i Hrvatski sabor mora stati iza njega, to je još jedan truli pokušaj da se Bandić i Plenković objasne pred Zagrepčankama i Zagrepčanima. Zagrepčanke i Zagrepčani im ne vjeruju, vide koliko su zla nanijeli Zagrebu i vjerujte mi tako će i proći na parlamentarnim izborima. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Saša Đujić je prvi, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Ja ću isto na početku svoje rasprave reći da ću kao i moj klub podržati ovaj prijedlog zakona, smatram da je ovo dobro rješenje za ljude na koje se odnosi, ali želim ukazat ovdje što mislim da je važno na nekoliko činjenica. Dakle, kao i moji prethodnici, smatram da je ovo predizborni zakon, da ste imali u ove 3 g. vremena da donest da ste ga uistinu htjeli i ponekad u mojim razmišljanjima dolazim do zaključka da nije bitno nekad motiv nekog zakona kada se donosi jer pa čak i ako je on predizboran, ako pomaže ljudima, dobro je da se donese ali nedostaci takvih načina donošenja su onda cijeli niz nedostataka ili pogrešnih, polovičnih rješenja. Evo ja želim isto reć da ovom zakonu nikako nije mjesto u resoru rada i mirovinskog sustava, ovo je čista socijalna mjera koja je socijalna pomoć po svim karakteristikama i po svim obilježjima i to se vidjelo iz uvodnog izlaganja ministra jutros. Dakle, ovo se zove nacionalna naknada, logično bi bilo ministre, kada vi kao ministar rada i mirovinskog sustava predlažete ovo rješenje odnosno ovu naknadu, da se to zove nacionalna mirovina kao što neki mediji to i zovu. Ali ovo je socijalna naknada odnosno socijalna pomoć iz više razloga. Dakle, prvi je što ima određene kriterije po kojima ljudi ostvaruju to pravo. Drugi je što su oni vezani uz imovinski kriterij, ajmo reći imovinski cenzus, cijeli niz parametara imovinskog cenzusa utječe na to da li neko ostvaruje pravo na ovu naknadu ili ne. Ova naknada je podložna reviziji, dakle neko ako ju je ostvario u ovoj godini, revizija će se radit svaku godinu tih 800 kn i čovjek lako može to izgubit a kada je u pitanju mirovina, onda je to trajno stečeno pravo i za mene, ja se zalažem, bilo bi poštenije da smo rekli da, uvodimo nacionalnu mirovinu i ko j stekao pravo na nacionalnu mirovinu,stekao je to pravo i imat će to cijeli život, to bi onda bila nacionalna mirovina a ne sad recimo ako neki samohrani roditelj živi sa svojim djetetom i onda stekne pravo na ovu našu naknadu od 800 kn i u međuvremenu kroz par godina dijete koje živi s njim i dio su istog kućanstva jer ne može kupit stan jer živimo u takvim uvjetima i u takvoj državi se zaposli, dobije minimalnu plaću od 3200 kn, onda će čovjek izgubit tu naknadu po kriterijima koje vi imate u ovom zakonu, izgubit će je a to nije ok. Dakle, trebali ste predložit nacionalnu mirovinu koju onda kada bi ljudi stekli to pravo bi ga imali do smrti. I ne bi bilo podložno nikakvim revizijama, cenzusima itd., to bi onda bila nacionalna mirovina a ovako ovo je jedan predizborni trik u kojem ćete vi govorit kako naši najpogođeniji ljudi koji su imovinski najniži jer je ova Vlada im dala pravo na nekakvu mirovinu koja to nije. Jedini donekle suvisli razlog koji sam čuo jutros od ministra zašto je to u vašem resoru koji bi na prvi pogled bio suvisao je onaj kada ste rekli da će uredi za mirovinski to obračunavati i utvrđivati uvjete i kao njih ima puno pa će se onda lakše tu bit podrška građanima. Gledajte, po istom ključu ste mogli ovo, ovo je mogao ministar Capelli predlagat u resoru turizma pa reć jer to s vašim resorom ima veze jednako ko i sa turizmom a onda ste mogli reć gledajte, u svakoj općini imamo turističku zajednicu pa će to biti lakše olakšanje građanima, mogu dolazit u turističke zajednice pa će oni to administrativno lakše rješavati jer i tako moraju iz sustava socijalne skrbi vući podatke. Tako da ministre, ovo s vama ima veze ko i sa resorom turizma, ko i sa resorom ne znam obrane itd. Dakle, nemojmo se farbat. Recite otvoreno, gledajte ovo je jedno rješenje koje nije loše ali je polovično i zato vam to govorimo. Ja bi vas hvalio ministre, da ste rekli idemo uvest nacionalnu mirovinu i 800 kn će imat svi bez ikakvog kriterija jer kad pričamo o potporama u gospodarstvu koje ste dali za očuvanje radnih mjesta i vaša Vlada, tamo nije bilo kriterija, tamo ko će isplaćivati dividendu i ko će imat dobit, svi su dobili to pravo potpore za radna mjesta i to je za mene ok. Tako i ovdje, tko ima 65 godina nema uvjete za mirovinu, dobije 800 kuna nacionalne mirovine, ima to pravo i ne preispitujemo tu odluku više, niti važemo, niti kalkuliramo. To bi onda bio potez iz kojega bi se vidjela briga za građane. Nažalost iz svega ovoga što sam uspio sumirati u ovih 5 minuta iako bi mi trebalo još 5 ovoga za mene je ovdje jedini cilj borba za glasove i ovo predizborno vrijeme vaše stranke i zbog toga mi je žao. Ali svejedno ću podržati jer je ovo polovično rješenje bolje nego nikakvo. Hvala lijepo.
Gospodin Ante Babić, izvolite.
A pardon, imamo jednu repliku, gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić, vidi se da ste vi dugo u partiji, da ste prošli partijsku školu kao iskusan predsjednik nekadašnji foruma SDP-a. To ne govorim kao nešto negativno, nego kao nešto pozitivno, dakle nastavili ste s pitalicama. U ime Kluba SDP-a je kolega Maras samo što nije stavio na kladionicu dan raspuštanja sabora, vi ste nastavili u tom duhu i onda postavljate pitanje da li je to ingerencija Ministarstva socijale ili Ministarstva rada i fokusirali ste se na formu, a ne na sami sadržaj. U tom duhu ste nastavili da je ovo predizborni zakon, al to je čitavo prijepodne mantra koja se ponavlja pa mogli ste i vi to kao predizborni zakon i u mandatu od 2011. do 2015. godine, dakle postoji pojam međugeneracijske solidarnosti, moglo se raspravljati o nazivu kako će se ovo zvat, čiji je ovo resor, ali ono što je bitno dakle da će jedna najugroženija skupina dobivati 800 kuna mjesečno.
Odgovor gospodin Đujić.
Kolega Ćelić to je točno ja sam u partiji već više od 20 godina, od svoje 18 godine ušao sam motivirao me je HDZ recimo ono što je '90. rađeno, gašenje 101-nice, oduzimanje prvenstva Rijeci, totalitarizam koji je provodila vaša stranka '90.-tih nisam htio to gledati sa strane, uključio sam se u partiju da se borim protiv toga. I borim se protiv toga i danas. I možda zato lakše shvaćam stvari recimo nego vaš predsjednik koji je u HDZ ušao u 41 godini prije, ja sam duže u partiji duplo nego što je Plenković u HDZ-u. Tako da, zato ja bolje razumijem ove stvari od njega jer zato on predlaže ova suluda rješenja, a mi, recimo ja i kolega Maras na kojeg ste apostrofirali koji je isto u partiji dovoljno dugo kao i ja, mi to razumijemo i ja znam da je vama neshvatljivo jer vi sad morate slušati svog šefa stranke, pa onda ne smijete ni razmišljati drugačije jer to je partijsko funkcioniranje, ali ovoga zato ovoga vi sad razmišljate ko on pa ne vidite, ali doći će vrijeme pa ćete vi shvatiti da smo kolega Maras i ja i neki, kolegica Glasovac, koji smo dugo u partiji duže od Plenkovića možda ipak bili u pravu. Hvala lijepo.
Mogu, možemo dalje? Možemo? Idem na kavu, pa vi se raspravite 5 minuta pa onda se vratimo, ne znam. Gospodin Babić izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege dakle kratko ću vezano za ovaj prijedlog zakona u hitnom postupku, 5 minuta nije dovoljno ali vjerujem da svi mi ovdje kolege u Hrvatskom saboru dolazimo iz različitih sredina u RH i znamo koliko u našim sredinama ima onih najpotrebitijih, zapravo onih koji nemaju nikakav dohodak, a zbog ovog prijedloga sa 20 godina prebivanja u RH i sa 65 i više godina mogu ostvariti ovu nacionalnu naknadu od 800 kuna koja će njima iznimno puno značiti. Kaže, kažu neki kolege, a evo osvrnut ću se odmah na kolegu Marasa u ime Kluba SDP-a, da je ovo zakon uglavnom i vezan za predizborne svrhe. I to je točno, to ne treba tajiti, ali to nije sada, nije ovaj tren, niti danas, niti ovaj tjedan. Svaka stranka, mi smo zemlja parlamentarne demokracije ide sa programom pred svoje birače i u tom programu čini mi se na stranici 90 mi smo fino rekli kako i na koji način ćemo uvoditi ovu nacionalnu naknadu i što ćemo zapravo po tome pitanju učiniti i koliko znam to je predviđeno za 4 kvartal ove godine, a dogodilo se već sada u 2 kvartalu. Dakle, ništa se ne taji, sve je javno i transparentno ono što smo obećali to i činimo. Dakle, što se tiče samog prijedloga ovog zakona bilo je određenih prijepora, gospodin Hrelja je govorio o nekim stvarima i grupama građana, zapravo o pojedincima koji su se javili u javnoj raspravi po ovome zakonu koji jesu problematizirali određene stvari vezano za ovaj zakon, a to se odnosilo uglavnom zbog prihodovnog, dohodovnog ili imovinskog cenzusa. Radeći u određenim institucijama mi smo još prije 2 ili 3 godine i dok je bila, ovdje sada nije i bivša ministrica za demografiju gospođa Milanka Opačić ona zna jako dobro da smo mi vodili pregovore i sa Svjetskom bankom i da se tada zapravo taj imovinski cenzus i o njemu se jako puno govorilo. Činjenica je da u našem društvu bilo što, što primimo na takav način ne bi, nailazilo bi zapravo na otpore. E sad, zakon kojeg donosimo danas su određene kolege govorile da se može i zloupotrijebiti. Naravno da može kao i bilo koji drugi zakon. Ovaj zakon je predložen u dobroj vjeri da pomogne onim najpotrebitijima, onima koji nemaju nikakva primanja, a i u borbi protiv siromaštva. Dakle, hoće li netko zloupotrijebiti ili ne ovaj zakon odnosno da dobije tih 800 kuna zapravo možemo kontrolirati preko institucija koje to mogu provoditi. Ne samo Ministarstva demografije već i institucija koja će to provoditi HZMO ima određene alate koji, preko kojih može djelovati da ne bude zlouporaba vezano za ovaj zakon odnosno da one budu svedene na minimum. S druge strane i mi svi u našim sredinama zapravo znamo koji su ljudi i koji bi trebali primati tu pomoć. Danas sam u svojoj replici govorio da nam nije potrebno neko dodatno administriranje vezano za te ljude jer oni se uglavnom nalaze na otocima u ruralnim sredinama i ne bi trebalo osim u fizičkom smislu samog zakona od zahtjeva tražiti od tih ljudi da još dodatno moraju donositi određene potvrde koje bi bile potrebne kako bi zadovoljili takve uvjete. Ministar je jasno rekao da postoji mehanizam i da to se neće tražiti dodatno od tih ljudi. S druge strane ponavljam, dvije stvari koje su se opet ovdje danas govorile, a to je zajamčena minimalna naknada i ovaj novi institut nacionalne naknade. Kroz zajamčenu minimalnu naknadu dakle, može primiti bilo koji građanin RH koji je udovoljava uvjetima, može primiti samac, može primiti stranac, može primiti građanin pod supsidijarnom zaštitom. I točno je propisano kako i na koji način netko može primiti zajamčenu minimalnu naknadu. Ovo je nešto drugo, ovaj institut je uglavnom vezan za one ljude koji nemaju nikakvog dohotka, odnosno za one koji su stariji od 65 godina i imaju minimalno 20 godina prebivališta u RH. Ja sam uvjeren da svi oni koji to gledaju, prate i za one, skupinu ljudi za koje se donosi ovaj zakon, pozdravljaju ovaj zakon. Bilo je riječi o tome zašto to nismo donijeli '17., '18., puno prije, zašto to donosimo sada. Pa jednostavno, kroz nacionalni program reformi, kroz program konvergencije, mi smo zapravo rekli i imali smo određene tajminge kada i na koji način ćemo donositi pojedine zakone. I u tom smislu mi na bilo koji način ne odstupamo od onoga što smo rekli. Dobro je da je tako. U međuvremenu se dogodila korona koja je određene stvari zaustavila, ovaj nije i ja vjerujem da će [[Upadica: Vrijeme g. Babić.]] ovaj zakon ići na odobravanje svih nas, a koliko znam i Klub SDP-a ga je podržao.
Imate dvije replike. Prva je g. Marija Jelkovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega, da, ovaj prijedlog zakona stvarno pomaže u borbi protiv siromaštva u našem društvu i usmjeren je prema onima najpotrebitijima i to je u nekoliko navrata priznala danas i opozicija. Sadržajno oni nemaju što prigovoriti ovom prijedlogu zakona, onda se osvrću na ono što ih boli. Bili su oni vladajući, imali su prigodu isto tako pred izbore predložiti što god su htjeli pa nisu. Dakle, mandat traje 4 godine, kako je bitan prvi dan mandata, tako je bitan i zadnji i predzadnji i u cijelom mandatu ova Vlada je donosila zakone u korist svih naših sugrađana, to smo pokazali i kroz izmjene Zakona o ovrsi gdje smo također, htjeli pomoći našim najugroženijim sugrađanima, a isto tako, kroz brojne zakone kojima smo mijenjali i podizali naknade, a isto tako u ovom mandatu ove Vlade, rasla je i mirovina. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, g. Babić.
Poštovana kolegice. Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Jelkovac. Nisu oporbenjaci naivni, pogotovo ne u SDP-u, oni jako dobro znaju kako i na koji način funkcionira vlast, dakle onog trenutka kad dobijete izbore, vi ste već u kampanji za iduće izbore i sve ono što ste obećali pred građanima, trebali biste izvršiti jer su zapravo građani, bi trebali se tako i odlučiti na izborima, po preferencijama, odnosno po programu koji jeste ili niste ispunili. Ja namjerno nisam htio u svojoj pojedinačnoj raspravi govoriti o nekim stvarima koje su se dogodile puno prije, ne sad tako davno kada su bili, kada je SDP, Kukuriku koalicija bila na vlasti, kada su određene stvari radili, recimo konkretno kod ministarstvo, danas demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, kada su uz zajamčenu minimalnu naknadu uvodili određene vaučere koji su bili za socijalno najugroženije, odnosno u borbi protiv siromaštva. I to je istina, dakle, ti vaučeri sami po sebi jesu bili jedan element u borbi protiv siromaštva, ali neki su to i zloupotrijebili, kao što će vjerojatno i neki zloupotrijebiti i ovaj institut nacionalne naknade. Zato se treba boriti da se to ne dogodi.
Oprostite, vrijeme. Gđa. Dragana Jeckov. Replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ante Babić, ja ću za trenutak prekinuti predizborne replike i vratiti ih na suštinu ovog zakona, prilikom kojeg ste rekli da se donosi u dobroj vjeri. Naravno, da upravo takav i treba biti međutim, zloupotreba će biti. Mi smo tu da dobar zakon uokvirimo da ih bude što manje, da imaju što manje prilike te zloupotrebe biti iskorištene. Recite mi na koji način će se spriječiti mogućnost da netko tko ima vikendicu u Mađarskoj, stan u Zagrebu, da ne bude korisnik ove nacionalne naknade?
Odgovor, g. Babić.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice Jeckov, ja sam slušao vašu raspravu tijekom jutra. Vi ste jako dobro obrazložili određene stvari i određene primjedbe koje ste imali na prijedlog ovog zakona, ali evo, dotakli ste se recimo Zagreba i ja mogu sad govoriti o Splitu, Rijeci, nekim atraktivnijim sredinama. Ali evo, recimo, sa istoka Hrvatske, dakle vi dolazite, recimo iz Slavonije, primjerice, imate osobu 65 godina ili stariju od tih na nekakvom imanju, u Negoslavcima, Đakovu ili Osijeku koji vrijedi, imanje koje vrijedi, ali nema nikakvog dohotka. Dakle on od tih kuća, od tog imanja, od tih zidova živjeti ne može. Evidentno je da ima imovinu i da ona nešto vrijedi, ali od toga živjeti ne može. Dakle, ni sada niti ubuduće, dakle nema nikakvu priliku da može imati bilo kakav dohodak. Ja mislim da ti ljudi zaslužuju, uostalom to je i briga, mi smo jedno socijalno društvo, socijalno osjetljivo i solidarno društvo i mislim da imaju pravo na to [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme.]] i mislim da ćete vi to podržati. Hvala lijepo.
Sad je vrijeme, stvarno. Idemo dalje. G. Ivan Ćelić ima svoju raspravu.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Pred nama je Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Ustav RH prepoznaje odnosno preferencijalno se odlučuje za zaštitu starijih osoba kao vulnerabilne skupine, u Ustavu se navodi dakle da država slabijim, nemoćnim i drugima zbog nezaposlenosti ili nesposobnosti za rad, nezbrinutim osobama osigurava pravo na pomoć, za podmirenje osnovnih životnih potreba. Starije osobe navedene su i u programu Vlade RH za razdoblje 2016.-2020. gdje je naglašeno da će se pristupiti izmjenama u mirovinskom sustavu, pružiti primjerena institucionalna i izvan institucionalna skrb za starije građane kako bi im se osigurao dostojanstven život nakon završetka radnog vijeka. Unazad 3 desetljeća UN, osobito Europska komisija i EU sustavno ukazuju na problem ubrzanog starenja stanovništva i posljedica koje iz toga proizlaze, te su svoja djelovanja usmjerili ka senzibilizaciji zemalja članica za izgradnju politika prilagođenih potrebama i skrbi o starijim osobama. EU je u svojim strateškim dokumentima Europa 2020. investiranje u socijalnu Europu prema socijalnom ulaganju za rast i koheziju koja uključuje i provedbu Europskog socijalnog fonda za 6-godišnje razdoblje do 2020., između ostalih odredila i ciljeve, smjernice, te prioritete djelovanja u svrhu smanjenja negativnih posljedica starenja stanovnjištva. Prava za starije osobe u sustavu socijalne skrbi utvrđena su Zakonom o socijalnoj skrbi, a mogu biti novčane naknade od kojih je najpoznatija već više puta spominjana zajamčena minimalna naknada, te pravo na socijalne usluge, što uključuje uslugu smještaja i uslugu pomoći u kući. Procjenjuje se kako je u RH oko 60 000 osoba starijih od 65.g. koji ne zadovoljavaju minimalne uvjete za ostvarenje prava na mirovinu. Praksa država članica EU je različita, ovdje se problematiziralo, dakle jedan dio zemalja članica, taj dio pravo na davanje, dakle za starije osobe isplaćuje iz sustava socijalne skrbi, u drugima u okviru mirovinskog sustava, dakle po meni je sasvim sporedno hoće li se to zvati državna nacionalna naknada za starije osobe ili nacionalna ili socijalna mirovina. Napominjem kako je u strategiji socijalne skrbi za starije osobe kao cilj pod red. br. 3. navedeno uvođenje nacionalne mirovine socijalno ugroženim starijim osobama, dakle došlo je do promijene naziva, ali je nositelj provedbe ostao isti, a to je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Starije osobe predstavljaju društveno osjetljivu kategoriju stanovništva kojem je potrebno osigurati dodatne uvjete kako bi uživali svoja prava i imali kvalitetan život u starosti. Iako su starije osobe ravnopravne u svojim pravima i slobodama sa svakim drugim građaninom, one se u odnosu na druge nalaze u neravnopravnom položaju kada je riječ o uživanju njihovih prava. Dakle, ovdje imamo faktički dvije varijable. Jedna su osobe starije životne dobi, a druga varijabla je niski socioekonomski status. Ako uzmemo, dakle te dvije varijable onda možemo definitivno govoriti da se radi o jednoj od najvulnerabilnijih, najugroženijih skupina stanovništva i država tu mora voditi posebnu skrb. Ovdje ću spomenuti, dakle i izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje u jednom periodu kada su mirovine malo više narasle se dogodilo da je više desetaka tisuća osoba starije životne dobi koje spadaju u tu skupinu, ostalo bez prava na dobrovoljno zdravstveno osiguranje i tu smo imali situaciju, dakle te osobe će puno rjeđe uplaćivati dopunsko zdravstveno osiguranje i samim time će prorijediti dijagnostičko terapijske postupke, što onda povećava pobol te starije skupine članova našega društva. Dakle, današnje suvremeno društvo je u mnogim područjima usmjereno na rad i profit, prevladava društvena klima u kojoj je cilj biti mlad, ljep, sposoban, zaposlen i takav ostati. Međutim, ovaj prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe po meni predstavlja značajan doprinos u promijeni klime prema percepciji starijih osoba kao resursa u financijskom i moralnom smislu, te kao važnih dionika u društvenom životu. Hvala.
Fala. Imate replike, pa ćete moć nastaviti. Prvu repliku ima g. Đujić.
Kolega Ćelić, evo jedna sadržajna replika da ne bi bilo da je samo politiziranje. Dakle, vi ste rekli sami da je vama svejedno kako se ova naknada zove, dal se zove naknada, nacionalna naknada, nacionalna mirovina itd., da je to bitno da je ona pomoć za, za ovu skupinu ljudi. E, pa ja sam u svojoj osobnoj raspravi reko da meni to nije svejedno, ja bi više volio da se ovo zove nacionalna mirovina i da ovi ljudi kad ju dobiju i da ostvare pravo na nju, da ju ga onda imaju trajno i da nema nikakve revizije cenzusa, prihoda itd., da budu samo dva kriterija, starosni i onaj ko nije ostvario pravo na mirovinu. To bi onda spadalo u ovaj resor i to bi bila dobro i trajno rješenje za ove građane. Ovako je ovo upravo ono što ste rekli, pomoć i to socijalna i, i to je ono na što mi ukazujemo i zbog toga ovome nije mjesto u ovom resoru nego je to trebalo bit u resoru socijale i trebalo se zvat socijalna pomoć kao što to uostalom i je. A ja bi vas prvi pohvalio HDZ da ste uveli nacionalnu mirovinu koju ljudi kad bi ostvarili imali bi je trajno do smrti i ne bi se radila revizija svake godine.
Vrijeme, vrijeme. Odgovor.
Pa poštovani kolega Đujiću, ne bih se složio s vama. Bilo bi po meni puno bolje da je ova, dakle danas o čemu govorimo, naknada, nacionalna naknada za starije osobe, recimo u razini siromaštva, recimo da je ona 2.485,00 kn, al ona je 800,00 kn i opet je 800,00 kn bolje nego 0,00 kn. E sada, ako govorimo, dakle o resoru socijale, to ima sve svoje pluseve i minuse. Dakle, vi na taj način još dodatno stigmatizirate te osobe starije životne dobi i na taj način još više naglašavate njihov taj socijalni status odnosno niski socioekonomski status. A spomenut ću, dakle što se tiče resora Ministarstva rada i mirovinskog sustava, tu je vrlo bitan pojam i sve ono što obuhvaća se pod pojmom međugeneracijske solidarnosti. Dakle, u kontekstu te međugeneracijske solidarnosti treba gledati i nacionalnu naknadu za starije osobe.
Fala. g. Mišić, replika.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćeliću, za šta starijih osoba je svakako jedna dobra stvar. 800,00 kn naravno nije dosta novaca, ali za državu kao što smo mi moramo reći da je to svakako vrijedno. U uređenim društvima već je davno bilo takvih stvari određenih i urađenih i mislim da ovo je jedan potez Vlade koji treba pozdraviti. Naravno da s 800 kuna ljudi stari ne mogu preživjeti ali zamislimo kada nisu imali ništa. I ovo je jedna, ja mislim dobra odluka, a o podizanju svakako kako se bude standard građana dizao, vjerojatno će se dizati i te njihove naknade. Ja ovo pozdravljam i mislim da je ova Vlada napravila i da radi na dobrom putu i da naši građani budu zaštićeni da ne budu bez kune kod kuće. Hvala.
Odgovor gospodin Ćelić.
Pa poštovani kolega Mišiću evo slažem se s vama, jer uistinu osobe starije životne dobi koje imaju gotovo nikakva primanja ili imaju vrlo mala primanja su vrijedna pozornosti dakle ne samo socijalnih službi nego i međuresorne suradnje. Ja ću ovdje spomenuti dakle isto još jednu vulnerabilnu skupinu dakle to su ovisnici. Vi onoga trenutka, oni su često na margini društva i čim imate problem ako on dođe unutar javno zdravstvenog sustava u tom trenutku država automatski tog ovisnika dakle osigurava mu besplatno zdravstveno osiguranje kako on ne bi bio na ulici i kako bi se što kvalitetnije mogla pružiti zdravstvena skrb za tu vrlo ranjivu populaciju.
Gospodin Ante Babić, replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ćelić kada ste govorili o povelji zajednice …/nerazumljivo/… socijalnim pravima radnika Europskog vijeća iz 1989. godine onda ću vam samo napomenuti da smo mi kao država donijeli i strategiju socijalne skrbi za starije osobe 2017. do 2020. godine. Nemoguće je i nije korektno uspoređivati s drugim državama. Negdje se stvarno govori o nacionalnoj, državnoj, socijalnoj mirovini, naknadama, svaka država je to na drugačiji način regulirala. A priznat ćete recimo uspoređivati jednu Švedsku koja uopće nije imala rata u zadnjih 100 godina i RH koja '91. do '98. godine do mirne reintegracije imala nekoliko 10-taka tisuća izbjeglica i vrlo jednu lošu i socijalnu i gospodarsku situaciju iz koje su proizašle određene stvari koje je i država primijetila i tada reagirala kroz različite institute. Danas to rješavamo kroz ovaj institut nacionalne naknade sviđalo se to nekom naravno ili ne.
Odgovor gospodin Ćelić.
Pa poštovani kolega Babiću ja se slažem s vama i definitivno se mi ne možemo uspoređivati sa nekim zemljama članicama EU koje su sjevernije i zapadnije, ja vjerujem da će se donošenjem ovoga Prijedloga Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe Hrvatska moći zvati više socijalnom državom. Kao zdravstveni djelatnik više poznam ovaj zdravstveni aspekt i taj javno zdravstveni aspekt pružanja zdravstvene pomoći osobama starije životne dobi i tu mogu reći da sa našim stručnjacima koji se bave gerontologijom tu možemo parirati sa suvremenim europskim zemljama spomenut ću samo kvartarnu prevenciju koja je namijenjena tome da osobe starije životne dobi bude im pružena što kvalitetnija zdravstvena skrb da što manje vremena provedu u bolnici kako bi se smanjio rizik od bolničkih infekcija i da se razvija ta izvaninstitucionalna zdravstvena skrb.
Gospodin Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Kolega Ćelić vi kao zdravstveni djelatnik vjerojatno znate da veći dio ovih potencijalnih korisnika nacionalne naknade i već praktički evidentiran, mislim da je to članak 82. ili 84. Zakona o zdravstvenom osiguranju, dakle to su osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje ali temeljem tog zakona su dobile zdravstveno osiguranje i to se plaća iz državnog proračuna. Druga stvar mislim da ovdje treba različito gledati na potencijalne primaoce ove naknade, one sa ruralnog područja i one iz urbane sredine jer razlozi zašto su se oni našli u ovoj situaciji su itekako različiti, a kad bi pogledali koliko je tamo …/nerazumljivo/… iz '45. bilo osiguranika s osnova poljoprivrede u HZMO-u izmjenom zakona i kad je ukinut Zakon o porezu na katastarski prihod taj broj osiguranika se smanjivao i to je jedan od razloga zašto danas nažalost u ruralnom dijelu ćemo imati dosta korisnika koji će podnositi zahtjev za ovu naknadu.
Hvala. Odgovor gospodin Ivan Ćelić.
Poštovani kolega Šuker osobe starije životne dobi ne zaslužuju pozornost u ovom visokom domu samo pred izbore kako to opozicija govori. Dakle, puno je problema, ja se nadam da će i donošenjem ovog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe to hiperadministriranje koje, da bi osoba konzumirala ova prava bit reducirano na najmanju moguću mjeru. Dakle, 800 kuna definitivno nije puno, međutim to će opet određenim ljudima omogućiti plaćanje režija i nekih drugih stvari koje su im potrebne i vjerujem da će kako standard bude rastao u RH ta naknada biti svakim danom sve veća i veća što je i predviđeno u ovom prijedlogu zakona.
I na kraju gospodin Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Ćelić, nacionalna naknada za starije osobe je nešto što svakako treba podržati i svako razuman će tako nešto podržati u ovo vrijeme. I Vlada RH i svi mi zajedno pokazujemo tu dozu socijalne osjetljivosti i to je hvale vrijedan potez. Ja bi u ovom dijelu upozorio samo na jednu činjenicu s kojom se i ja osobno u svome gradu sučeljavam, a vjerujem i diljem Hrvatske. Dakle, ne odnosi se u resor ovog ministarstva i nije direktno vezan za ovaj zakon, međutim u onom dijelu socijalne skrbi imamo situaciju da pojedine starije osobe imaju velike vrijednosti u imovini, kućama, stanovima, zemljištima i da te vrijednosti nakon njihove smrti se dijeli među rodbinom koja nije iskazala nikakvu socijalnu osjetljivost prema članu te svoje obitelji. Dakle, ovaj dio koji se odnosi na ovaj zakon je nešto što je svakako hvale vrijedno, što svakako treba podržati, ali u konačnici će se morati razmotriti i ovaj dio vlasništva, imovine koju imaju takvi ljudi odnosno oni koji će dobivati nešto [[Upadica: Vrijeme.]] iz državnog proračuna iz tih sredstava.
Gospodin Ćelić, odgovor.
Poštovani kolega Klariću bilo je o tome već govora, dakle da određeni ljudi imaju nekretnine ali oni to ne mogu niti unajmiti niti mogu to na bilo koji način materijalizirati barem za ostvarivanje nekakvih osnovnih egzistencijalnih uvjeta. Ono što je recimo problem, dakle isto tako, a to će vjerojatno biti u idućim izmjenama odnosno u novom Zakonu o djelatnosti socijalne skrbi to je problem doživotnog i dosmrtnog uzdržavanja gdje se ti ljudi mogu ako se radi o zlouporabama naći na cesti i svakako ono o čemu treba razmišljati je da se ustanovi registar osoba koje su potpisale ugovor o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju, na taj način će se moći vidjeti da ne može jedna osoba biti, s 10 osoba potpisat taj ugovor i na taj način država može osigurati zaštitni mehanizam da manipulacije i zlouporabe budu što manje.
Hvala. Slijedeći govornik je gospodin Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potredsjedniče. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege, prvi puta u suverenoj Hrvatskoj, Hrvatski sabor na prijedlog Vlade donosi zakon kojim se uvodi jedan pravni i financijski instrument kojim građanima RH, našim sugrađanima starijima od 65 godina omogućava uz vrlo široke uvjete mjesečnu nacionalnu naknadu u iznosu od 800 kuna. Tijekom jutra čuli smo brojne primjedbe da li to treba biti naznačeno kao nacionalna naknada, da li treba biti kao socijalna naknada, da li ovu treba voditi HZMO ili centri za socijalnu skrb, da li treba propisati neke druge cenzuse, uvjete, birokratske, administrativne poteškoće ljudima da ishode ovakvu jednu naknadu ja bi na takve primjedbe odgovorio poput one poslovice o knjigi, knjizi, koja kaže da napisana knjiga ima 1000 primjedaba i kritika, a nenapisana nema, ima samo 1, a to je da nije napisana. Tako je to slučaj i ovdje, da li je ovo predizborni, nije predizborni, je li ovo nekakav, je li ovo naknada koju je trebao netko drugi a ne hrvatski zavod provoditi, da li je trebalo još nešto drugo propisati to je po meni podredno. Bitno je da se hrvatskim građanima starije životne dobi i ovakvom naknadom omogući, pomogne da im se olakša život. To je bila osnovna intencija. O tome da li je to doneseno danas u četvrtoj godini mandata, pred izbore pri kraju mandata ili je doneseno prije, apsolutno je podredno. Zašto? Zato što jer svaki puta slična, slična primjedba kako se radi o nekakvom predizbornom triku, zakonu, naknadi bila i u prvom krugu porezne reforme i kada se smanjivao porez na dohodak i kada se povećavao osobno odbitak i kad su se povećavali odbici za djecu, kad su se spuštali, spuštale ili mijenjale stope poreza na dohodak, kad se, kad se smanjivao PDV, uvijek je , kad smo povećavali minimalnu plaću koja sad iznosi u neto iznosu 3.250 kuna, uvijek je temeljna primjedba kad nešto dobro radiš, kad je to prihvatljivo, kad je to dobro, oporba je to njeno pravo predbacivati da je to u stvari nije to po njima briga za građane što je u ovom slučaju apsolutno jest. Prije svega briga za pomoć starijim osobama u Hrvatskoj, nego je po njima to predizborni, predizborni trik, predizborni pokloni koji radi vladajuća stranka ili strane vladajuće većine. Dakle, to apsolutno, takva primjedba je promašena. Dobro je da je nešto što je HDZ u svom programu napisala, u svom mandatu, a kako je maloprije rekla i gospođa Jelkovac, mandat traje 4 godine, jeste vi nešto donijeli u 1, 2, 3 ili 4, bitno je da ste svoje, svoje izborno obećanje realizirali, to je ono što je posebno važno. Ono što bi svakako htio podržati to je da HZMO koji ima kapacitet, administrativni, stručni da to provodi i da on ovakvu jednu naknadu obračunava i dostavlja. A svima onima koji govore da bi moglo doći do zlouporabe, koji govore da nisu dovoljno propisani uvjeti, prema članku 12. ovog zakona je predviđeno da zavod jednom godišnje provjerava da li osoba koja je primatelj ovakve nacionalne naknade još uvijek ispunjava uvjete, da li je došlo do promjene, da li je nešto krivo u početku obračunato, da li je on sada stekao određeni novčani iznos koji prelazi cenzus propisa u članku 5. zakona, dakle moguće je određene zlouporabe, određene greške sankcionirati, prekinuti pa onda jasno ukoliko je to namjerno napravljeno i te novce vratiti. Ono što je dobro, dobro je da se taj zakon na ovakav način donese. Da on ne predstavlja, pretpostavlja problem, ne predstavlja problem osobi koja ispunjava uvjete do tih novaca i doći, do te naknade i doći i to je ono što je za pohvaliti. A ukoliko se jasno nađe nekakav jednostavniji, bolji osigurač, amandmanom se to svakako može pokriti. Hvala.
Prvu repliku je tražio gospodin Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, znam kad je bila u raspravi strategija socijalne skrbi do '20.-te godine mi u Klubu HNS-a tada smo tražili da se uvede 2020. godine. Ispada da je 2021. znači prijelaz iz jedne godine u drugu, znači ne bi rekao da je ovoj i podržali smo i tu strategiju i smatramo da je ovaj način dobar, a po logici stvari donosi se temeljem programa kada je i najavljeno da će biti.
Hvala lijepa, g. Bačić izvolite.
Zahvaljujem g. Batiniću na vašoj replici… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Tako je. Mislim da je ovaj, uvođenje i donošenje ovog zakona rezultat naših dogovora da se krene u realizaciju ovog programa. Dal je to napravljeno 2020.? Mi smo imali tada određene druge prioritete, tada smo povećavali druga davanja, tada smo donosili poreznu reformu, osmišljavali državni proračunom. Onog trenutka kada je, kada je Vlada odlučila da treba krenut u ovakvu proceduru jasno da je ovaj zakon i donesen. Ja apsolutno u tome ne vidim ništa sporno. Dapače, prebacivanje odnosno iznošenjem kritika zbog toga što je to doneseno sada, to sam maloprije rekao, je potpuno promašeno. Bitno da se taj institut uspostavi i da se građanima i na ovaj način, nacionalnom naknadom, pomogne lakše živjeti. Hvala.
Drugu repliku ima g. Željko Glasnović.
Poštovani g. Bačić, ovo je dosta jednostavno. Mene samo zanima kako ćete vi i mladi gospodin iz mirovinskog i rada i tamo ministarstva popunjavat mirovinski. Imamo pola milijuna ljudi koji žive u RH na socijali, imamo odnos radnika prema oni koji rade 1,2:1. Zemlje koje imaju odnos 4:1 kao Kanada imaju probleme sa popunjavanjem ovoga, ovoga mirovinskog sustava. Kako ćete održavat taj sustav? Ja ne znam, treba, tu treba kreativno računovodstvo i magija i vudu. Drugo, neke zemlje imaju jednostavne kriterije, jednostavne kriterije. Imate starije, ovi mirovinu za, starosnu mirovinu, standardnu koja je usklađena sa inflacijom, deflacijom itd., i imate radni staž, to je druga mirovina. I ako oćete radit nakon 65.g. možete radit. Zadnje pitanje je ovo. Kolko je mirovinski sustav RH imo '90.g. na računu, kolko love kad je proglašena ta nezavisna država Hrvatska? To je zadnje pitanje.
Odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Glasnoviću, da bi se bolje punio fond, mirovinski fond, potrebno je uspostaviti gospodarski rast, smanjenje broja nezaposlenih odnosno prioritetno povećanje i broja zaposlenih. I to je ova Vlada, valjda vam je poznato, prije ove korona krize uspostavila najveći broj zaposlenih od 1990. S rastom BDP-a, s rastom plaća povećavao se i, su se iznosi na HZMO-u. Ali ova naknada se neće ispostavljati i plaćati na teret mirovinskog fonda na temeljem, temeljem doprinosa za mirovinsko osiguranje koja su sredstva sredstva za ovdje za mirovinsko osiguranje nego će se plaćati iz općih prihoda, dakle iz, prije svega iz poreza i drugih i drugih prihoda državnog proračuna. Prema tome, taj dio neće ugrožavati mirovine, niti mirovinski sustav. Hvala.
Hvala. gđa. Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. g. Bačiću, rekli ste da HDZ ovim prijedlogom zakona ispunjava svoje predizborno obećanje. Ja sam našla da ste vi u izbornom programu prije 4.g., dakle obećali da će nacionalnu mirovinu, a ne nacionalnu naknadu primati osobe starije od 65.g. koje nemaju drugih izvora prihoda, te hrvatski građani koji imaju prebivalište u RH najmanje 15.g. Iznos nacionalne mirovine određivat će se prema iznosu minimalne plaće i iznosit će najmanje 40% od minimalne plaće u godini u kojoj osoba ostvaruje pravo na nacionalnu mirovinu. Dakle, ipak nije potpuno točno ono što ste rekli, dakle da je, da ostvarujete sada predizborno obećanje jer je to bilo nešto sasvim drugo. Hvala.
g. Bačić, odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, nama je drago da vi čitate predizborni program HDZ-a iz 2016.g., tu se puno toga može naučiti i steći znanja na tom programu i mi ga realiziramo i u ovom dijelu. Sada određene nijanse, ja se s vama mogu složiti, mi smo primjerice rekli da ćemo u idućih 4.g. tada, prije 4.g. rekli da ćemo povećati mirovine za 5%, pa smo ih povećali za 12. Rekli smo da ćemo povećati i minimalnu mirovinu, pa smo je povećali za 15%. U međuvremenu je tu značajan rast BDP-a, u međuvremenu je tu rast broja zaposlenih itd. itd. Dakle, puno toga što smo mi obećali u našem izbornom programu smo napravili, ne samo da smo napravili nego smo puno više napravili od onoga što smo u izbornom programu napravili, takav će program biti i sada koga ćemo ostvariti u idućem mandatu. Hvala.
I na kraju g. Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Bačiću, rekli ste da oporba želi obezvrijediti ovaj prijedlog zakona. Istina je, možda, žao mi je, na samom početku ministar je zapravo u svom uvodnom izlaganju rekao jednu stvar koja je možda promaknula mnogima. To je da za prijedlog ovoga zakona je bila jedna manja radna skupina, a poslije jedna proširena radna skupina. Znači, sa akademskom zajednicom, sa stručnim ljudima, sa sindikatima, sa svima onima koji su mogli doprinijeti izradi ovoga zakona. Između ostalog se i na Odboru za rad i mirovinski sustav govorili o studiji prof. Bejakovića koji je napravio jednu komparativnu analizu svih zemalja, svih 100 zemalja koje su uvele određene naknade, da li nacionalnu, starosnu ili neku drugu mirovinu odnosno davanje ili kao naknadu, te je to bio zapravo doprinos ovom prijedlogu zakona i temelj zašto 20.g. prebivališta, zašto 65.g. i više. Dakle, to je vrlo ozbiljno izrađen, izrađen prijedlog zakona.
Fala, vrijeme. g. Bačić odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Babić, u pravu ste, to je ministar u svom uvodnom dijelu rekao. Dakle, u izradi ovog zakona sudjelovali su socijalni partneri i sindikati i poslodavci i znanstvene institucije. Dakle, brojna javnost je bila uključena u donošenje samog zakona. To je nešto što je već dugo vremena najavljivano, ovo nije palo s neba, pa u rebra. Dakle, ovakav je, ovakav instrument je najavljivan, on je doduše tek sada napravljen, ali je napravljen i to je važno. Prema tome, čujem brojne primjedbe od strane oporbe kad je u pitanju donošenje ovog zakona, vidjet ćemo kako će o njemu glasovati hoće li ga podržati ili ne, to je na njima, ali će najbolju ocjenu oni tog zakona dati kad budemo o ovom zakonu glasovali. A ovako ovo njihovo sada, njihove izjave, njihove rasprave su, prije svega, u funkciji njihove predizborne utakmice, a ne činjenice što imaju stvarno primjedaba na ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo završili sa replikama i sljedećih više-manje pola sata iznosit će se stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika.
Sada nastavljamo s Konačnim prijedlogom Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Na pojedinačnoj smo raspravi koja traje 5 minuta. Prva je kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je danas Prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi. Evo već gotovo cijelo prijepodne do sada raspravljamo o prijedlogu ovoga zakona. Svjesni smo da se on odnosi na najranjiviju skupinu u našem društvu, ali ovim prijedlogom zakona barem ćemo donekle olakšati život starijim osobama koje nemaju nikakvih primanja. Projekcije govore da bi tu naknadu imali pravo u sljedećoj godini primati 19 700 građana. Uvjet je da su stariji od 65 godina, da nisu sakupili 15 godina radnoga staža, da žive 20 godina zadnjih u RH i da imaju prihode u kućanstvu manje od 800 kuna po članu obitelji. Gotovo 60 tisuća naših starijih osoba nije ispunilo uvjete za mirovinu i vidljivo je da većinu čine žene, tako da iz ovog proizilazi da je bi i ovu naknadu u većem broju mogle primati žene u odnosu na muškarce. Zbog naravno, velikog broja žena iz ruralnih područja koje su kraće od muškaraca sudjelovale u plaćenom radu ili nisu uopće radile, radile sezonske poslove ili su se samo možda bavile poljoprivredom. Svjesni smo da 800 kuna nije puno, ali zasigurno će ovoj najugroženijoj skupini biti od velike pomoći. Da je Vlada HDZ-a itekako socijalno osjetljiva vidjeli smo kroz sve ove godine, tako da je nedavno uvećana minimalna mirovina za 3,13% pa su tako mirovine u ovom mandatu rasle do 12%, a one najniže do 15%. Naravno kroz projekt mirovinske reforme majkama su prilikom odlasku u mirovinu dodano još 6 mjeseci radnoga staža za svako rođeno ili usvojeno dijete, kroz projekt Zaželi su naravno, zapošljavane najugroženije skupine, to su žene koje su dugo na tržištu rada i nisu se mogle zaposliti, ali naravno, ono što posebno trebamo naglasiti, a to je u vrijeme ove korona krize gdje se intervencijom Vlade sačuvao velik broj radnih mjesta i naravno, interveniralo se maksimalno brzo i koliko je to god bilo moguće, stoga evo, pozdravljam i podržavam donošenja ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nije bilo replika na vaše izlaganje. Sljedeća je kolegica Karolina Leaković, izvolite kolegice.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ovo što je sad govorila kolegica Maksimčuk i što smo ranije čuli još od novih kolega jer mi se čini da se neke stvari koje govore kolege i kolegice iz HDZ-a ponavljaju cijelo jutro, valjda je netko iz kluba napisao neke teze koje ćete govoriti sada i u predizbornoj kampanji. Dakle, ispada kao da je HDZ sada predložio ovaj Zakon o nacionalnoj naknadi kako bi sve žene u ruralnim područjima koje nisu radile i nemaju 15 godina radnoga staža, a starije su od 65 dobile ovih 800 kuna. Dakle, možda bi trebalo jednostavnim rječnikom reći da neće sve žene koje žive u ruralnom području, starije su od 65 g. i nisu radile dobiti 800 kuna zato što postoje različiti kriteriji koji se pritom mogu ispuniti tako da neka osoba bude korisnica, odnosno korisnik ove nacionalne naknade. Baš i poput kolegica i kolega koje su ranije govorili iz opozicije, odnosno dijela opozicije, ja ću kazati da ću podržati ovaj zakon iako smo i gđi. državnoj tajnici jutros na sjednici Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo ukazali na brojne nedostatke ovoga zakona, evo, još jednom u dobroj vjeri, dakle, nadam se da ćete bar neke probleme na koje smo ukazali uzeti u obzir, da ćete uvažiti neke amandmane koje će kolege podnijeti i da ste svjesni zapravo koliko će biti teško i dakle, nakon ovog razdoblja prilagodbe ove godine koliko će biti teško bilo kojoj slijedećoj Vladi provesti na način na koji ste vi to predložili, dakle u HZMO-u ovaj zakon. I također ću se pridružiti onima koji su rekli da mi se čini da, dakle ovaj zakon bi trebao biti zakon koji se donosi u resoru ministrice Bedeković. Zašto je to prebačeno g. Aladroviću, ne znam, možda on bolje kotira u HDZ-u, možda je on neka nova politička zvijezda HDZ-a, pa mu sada treba između ostaloga i jedan ovakav zakon. Budući da se pokazalo u dosadašnjem dijelu njegova mandata i osobito kad je riječ o mjerama državne potpore za pomoć poduzetnicima u očuvanju radnih mjesta kako je, iako su to bile naravno interventne mjere trebalo ih je brzo donijeti, tu učinjeno je jako mnogo propusta i kako zapravo mnogi radnici, oni kojima su te potpore zapravo bile namijenjene, nisu dobili puni iznos te potpore nego su neki poduzetnici zadržavali dio državne potpore. Najavljeni su sada, najavljena je revizija, najavljeni su neki novi kriteriji, ne znam kako će to funkcionirati budući da evo čitamo da dolaze pritisci iz poduzetničkih udruga, a znamo koliko HDZ vrlo rado sluša, dakle zahtjeve HUP-a da se zapravo retroaktivno ne primjenjuju ti kriteriji odnosno ne revidiraju potpore, pa onda u tom kontekstu naravno je i ovaj skandal koji su mediji otkrili ili na koji su mediji ukazali ovih dana, a to je zapravo nenamjensko trošenje sredstava koja su namijenjena zapošljavanju osoba sa invaliditetom budući da naravno nisu postojali kriteriji kojim to poduzećima i u kojim to djelatnostima, podupiremo zapravo očuvanje radnih mjesta. Ja ću samo ukazati na to da naravno i u odnosu na zdravstvenu i ekonomsku krizu koja nam predstoji, ali i prije toga, u RH se itekako borimo sa siromaštvom i podaci Eurostata govore zapravo da je nekih, neka petina stanovništva, dakle RH u riziku od siromaštva, a podaci o tome da gotovo polovina ili nešto čak više od polovine stanovništva RH ne može zapravo sebi priuštiti neki izvanredni trošak, bilo da je riječ o popravku nekog kućanskog aparata, bilo da je riječ o popravku automobila, bilo da je riječ o nečemu trećemu što dolazi, ukazuje na to zapravo da i u ovo doba prije korone iako smo imali nešto povoljnije ekonomske prilike nismo zapravo vodili politiku koja bi bila prava politika protiv siromaštva odnosno politika suzbijanja siromaštva, tako da ovakve palijativne mjere, evo naravno podržat ću, ali ne mislim da će zapravo riješiti problem. Hvala.
Imamo jednu repliku, kolega Hrelja izvolite.
Kolegice Leaković, naravno da nacionalna naknada za starost po svom sadržaju, po karakteru spada u primanja iz socijalne skrbi. Naravno da se može isplaćivati kao što se isplaćuju dječji doplaci iz raznih sustava, to ne mora uopće biti ni HZMO, dakle to je moguće napraviti, tu treba razgraničit odakle dolaze novci. Ali ono što nije logično da u većini tih korisnika zajamčene novčane naknade, zajamčene minimalne naknade centri za socijalnu skrb i sustav socijalne sigurnosti ima podatke, imaju i za one koji to ne udovoljavaju, pa je bilo sigurno lakše i opravdanije sve ovo urediti u sustavu socijalne skrbi odnosno pri tom nadležnom ministarstvu osim ako se ne misli napraviti ovaj neki, neko novo gradilište.
Izvolite odgovor.
Kolega Hrelja, slažem se i kao što sam već rekla, ukazali smo i ministru, ukazali smo i državnoj tajnici na to da bi zapravo njihova kolegica Bedeković trebala voditi računa kao ministrica demografije, obitelji, mladih i socijalne politike o ovoj vrsti socijalnih primanja odnosno socijalne pomoći. Ali kažem, možda neki drugi interesi stoje iza toga da je prijedlog o kojemu sam ranije govorila, dakle nacionalna mirovina koju je HDZ predložio, a sada pretvoren u nacionalnu naknadu, ali je zapravo ostala u istom ministarstvu u nadležnosti istih novih političkih zvijezda HDZ-a. Kažem, iako sam dobronamjerna i ne želim ponavljati ono što su kolege jutros govorili da je riječ o predizbornom, Zakonu o predizbornoj mjeri. Evo, ne mogu se oteti dojmu da ipak ima nešto i od toga u ovome.
Hvala. Prije nastavka kolega Lovrinović traži stanku u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Ne, digli ste ruku, sad ne mogu, ne mogu to više, nemojte se sad ljutit mislim. Imam Poslovnik ovdje, isprika.
Poštovani potpredsjedniče, ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 5 minuta, a koja se odnosi na ovaj prijedlog nacionalne naknade. Mi u stranci Promijenimo Hrvatsku podržat ćemo svako povećanje, poboljšanje standarda građana, bilo ono 100,00 kn, 200, 50,00 kn. Međutim, vi ste obećali prije 3.g. da ćete uvesti ovaj program. Postavljam vam pitanje, zašto ste čekali 3.g. jer ste mogli ljudima isplaćivati 3.g. po 800,00 kn mjesečno, a to bi im posebno u ovoj krizi puno značilo? Vi to niste učinili, vi to radite 2 mjeseca prije izbora. Potpuno je jasno da ljudima, da se služite takvim mehanizmima, da ljudima jednostavno mažete oči, da jednostavno glasaju na izborima za vas. Vi ste snimili da je tu oko 20 000 ljudi koji teško žive. Kažem, nećemo biti protiv toga, ali vi ste tim ljudima bacili mrvice. Podsjećam da je prosječna mirovina, danas umirovljenici prosječni ne mogu živjet, oni žive od, od, od 2.500,00 kn, to je zona siromaštva, a kamoli sa 800,00 kn. Dakle, što je ovo dragi građani? Ovo je predstava gdje se 20 000 ljudi, gdje će se podijeliti po 800 kuna mjesečno, a milijarde kuna se pljačka po ovoj zemlji. Hrvatska je opljačkana, zašto umirovljenici imaju male mirovine? Pa upravo zbog toga što je Hrvatska temeljito pokradena. O tome se radi. I kako će sada biti više mirovine? Ne mogu, zato je prosječna mirovina 39%. U tom smislu, pozivam vas, dragi umirovljenici. Na vas, svaki mjesec ovršuje najviše HRT zbog neplaćanja pristojbi, ne možete živjeti. Promijenimo Hrvatsku, neka bude konačno drugačija.
Hvala. Dakle sukladno čl. 248. dajem stanku do 14 sati i 25 minuta. Hvala. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ako se, ako se slažete, nije, nije, polako, dakle, ako se slažete, može biti i 5, nije mi to revidirano, znači u 14,20 nastavljamo. STANKA U 14,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege kao što sam i u raspravi u ime kluba rekao da je ovaj zakon veliki predizborni izljev ljubavi HDZ-a najsiromašnijim građanima Hrvatske, starijim od 65 godina za male novce i sa odgodom i da je to privid brige o tim starijim ljudima kojima ne znamo ni broj, ne znamo i gdje su jer mi nemamo pregled i rasprostranjenost siromaštva u RH ni u urbanim, ni u ruralnim sredinama. Bez obzira na to kao što sam opet rekao u uvodnom odnosno u obraćanju ispred kluba zastupnika mi ćemo podržati ovaj institut, podržat ćemo ovaj institut jer je on potreban jer ako ga jednom uvedemo onda ćemo ga i popravljat, a ja vam jamčim da ćemo do kraja ove godine neka nova vlada ovdje ponovo popravljat ovaj zakon jer je u jednom dijelu neprovediv. U jednom dijelu je neprovediv, možete se smijati, možete vriskati možete šta god hoćete, ali bi bilo lijepo da proučite amandman koji vam, sam vam poslao ispred Kluba zastupnika HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGE jer vam on pokušava riješiti problem koji ste propustili vidjeti. Naime, imate u zakonu jednu nakaradnu situaciju, nakaradnu situaciju da tražite od onih koji su na bilo koji način uplatili doprinose i primaju mirovinu npr. poljoprivrednu mirovinu od 500 kuna obiteljsku, takve postoje, to su stare poljoprivredne mirovine ostvarene još prije 1. siječnja '99. odnosno do 31.12.1998. tražite da netko odustane od mirovine koja je rezultat uplate nekih doprinosa ili jednokratne uplate i da preuzme nacionalnu naknadu za starost. To je nakaradna situacija, da od nekoga tko je uplaćivao doprinose tražite da od toga odustane. To ne može tako ići. S druge strane Zakon o mirovinskom osiguranju ne dozvoljava da osoba sama na svoj vlastiti zahtjev može odustati od mirovine. Osoba ako se zaposli odustaje od mirovine, osoba ako umre ne isplaćuje joj se više mirovina, ali na osobni zahtjev u Zakonu o mirovinskom osiguranju ne postoji ta mogućnost. Zato vam želimo popraviti ovaj zakon sa amandmanom da vam kažem da u tim slučajevima da ugradite u članak 5. u stavak 2. izuzetak ako se radi o takvim situacijama ostavite tu mirovinu u isplati i dajte dodatak do 800 kuna. Vrlo elegantno i normalno zakonito rješenje. Ako nećete igrajte se vi i kršite, kršite zakon ali imate rješenje ovdje u rukama odnosno u amandmanu. Drugi je amandman više, smatram da je to bio vaš lapsus kod pisanja, više je nomotehničke prirode jer vam se potkrala u zakon jedna personifikacija gdje kažete da podaci koje tražite zavod od drugih službi da moraju biti odlučni u definiraju prava. Mislim da podaci ne mogu biti odlučni, samo ljudi mogu biti odlučni, a da mogu biti podaci odlučujući ili potrebni za utvrđivanje nečijeg prava, trebaju kažem opet vam je vrlo elegantno možete popraviti tekst zakona. Ne radi se o redakciji, mogli ste vi to uočiti kad ste lektorirali ali niste i naša je dužnost da to ispravimo. I zaključno ću reći da nema nikakve potrebe da se radi nova datoteka podataka, nova investicija, novi sustav u HZMO-u, nije točno da ima viška stručnjaka. HZMO ima manjak stručnih radnika na obradi mirovina i izdavanja rješenja bez obzira na veliku investiciju koju ste pompozno najavili od 166 miliona ako se ne varam kuna u ovaj sustave, prema tome ovo je nepotrebno [[Upadica: Hvala.]] za HZMO i za ovo ministarstvo.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim i ja nešto reći o Zakonu o nacionalnoj naknadi za starije osobe jer ga po meni obilježavaju 3 teze o kojima ću nešto reći. Prva je dugoročnost obećavanja da će se ista uvesti već, a čuli smo danas nekih 20 godina, bilo je vlada različitih profila u tih 20 godina i očito se pojavila Vlada koja je imala snage najprije to zapisati predizborno, zapisati u izbornom programu, pa nakon toga staviti u program Vlade i na kraju donesti taj i takav zakon u sabor na raspravu i vjerujem da ćemo ga donijeti bez obzira na pokušaj da ga se ospori od onih od kojih to ne očekujemo, koji sebe promoviraju upravo na tim skupinama stanovništva na starijim osobama kao njihovi nekakvi zaštitnici koji su jedini i isključivi i mjerodavni da o njima brinu. Čak i stranke im se zovu na taj način, kupili su određene društvene skupine i nazvali stranke kao recimo Hrvatska stranka umirovljenika koja bi trebala brinuti o tim ljudima, ne samo o umirovljenicima valjda i o starijim osobama koje nisu ostvarile pravo i u 20 godina kažem opet ipak ova Vlada koja je riješila i mnoge druge probleme koji su se povlačili 20.g., ali su ostajali uvijek u ladici zatvoreni, nije bilo hrabrosti. Drugi moment je, rješenja koja su ponuđena, mislim da su vrlo jasna i da kriteriji su postavljeni. Znači, za osobe starije koje nisu uspjele sakupiti 15-tak godina staža, koje žive 20.g. u RH i čije kućanstvo, znači ima određeni dohodovni cenzus koji ne prelazi 800,00 kn po članu domaćinstva. I o tome, kažem, danas vodimo raspravu s time da smo nažalost morali odslušali i prijetnje nekih stranaka koje u svim anketama vrijede 0,2 ili uopće nemaju nekakvu podršku bilo koga, da će nas počistiti jel da činimo štetu ovom narodu donoseći ovakve zakone. Nažalost, nema ovog kolege koji nam svakodnevno prijeti da će nas počistiti, ne, zajedno s građanima, nema ga ni u anketama, nema ga ni u sabornici i jednostavno ne zna čovjek kako da im odgovori. Kad govori u ime kluba ne možeš mu ništa, kad trebaš mu nešto reć onda ga i nema. Jednostavno, a druga je ova 0,5% koja se nekako ukopčala opet na SDP i cijelo nam vrijeme govori da ne znamo politiku prema umirovljenicima, da ovaj skup mozgova koji je bio u razdoblju 2011.-2015. kad je i Hrelja bio dio te, kolega Hrelja bio dio te koalicije, uspjeli su sa svim znanjem, što god su znali i mogli, sa svim ministrima kao što je kolega Maras ili zastupnik Đujić su uspjeli podići te mirovine za nekih 4,6% ako sam ja to dobro pogledao, uz sve probleme iz tog vremena se vukao i problem…
Kolega Hrelja, molim vas, imate žutu, ispričavam se, samo malo. Dakle, kolega, kolega Hrelja, tablica, tablica molim, hvala. Izvolite nastavit.
Prekinuo mi je sada misao. Sad ispočetka moram. Znači, u tom vremenu pamtimo one osiguranike iz Royal osiguranja za koje se Hrelja gospodin vrlo žestoko zalagao i nitko ga tada nije htio uvažiti. Gledajte tu, tu situaciju. Kolega Maras ga uopće nije doživljavao na Vladi, nije htio dignut ruku ni za što. Ali, došla je Vlada koja je i to riješila. Ova Vlada uspjela je to riješiti. Ko je najveći protivnik te Vlade? Upravo stranka umirovljenika. Zašto? Jer smo u ovom mandatu, koliko sam uspio popratiti, uspjeli bez obzira na sve probleme i sve što smo naslijedili, te mirovine podići za nekih 12-estak posto svima. Za one najniže, ja mislim, za nekih 250 000 građana i 15%. Znači, to njih smeta i bili su protiv svih zakona ovdje. Danas izlaze kao zaštitnici, mi ćemo sve za vas, sve što god treba, sve ćemo riješit. I onda najsmješnija situacija. Čitam intervju g. Hrelje od prije 3 mjeseca na ovu temu u jednom portalu. Kaže, ovo je najveća glupost Vlado g. Plenkovića, okani se ćorava posla. I danas kaže, ja to podržavam. Tu najveću glupost i taj ćoravi posao. Jel možete vi zamisliti na koji način se povlači ta nekakva linija digniteta pojedinaca koji su sebi uzeli za pravo da govore u ime određenih skupina, a ne žele im pomoći? Kada im se nudi kakva je, kako su rekli kakva je takva je pomoć, 800,00 kn mjesečno nije malo, nije ni previše sigurno, ali kažu oni ne valja i ipak s obzirom da to ništa ne valja i Klub SDP-a i kolega Hrelja oni će glasati za to. Hvala vam. Zahvaljujem se, mi ćemo to donijeti i bez vas kao i sve ostalo do sad.
Hvala vam. Imamo 3 replike, prvi je kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, pa upravo ova vaša zadnja rečenica, mi ćemo to donijeti bez vas najbolje oslikava cijelu politiku vaše Vlade recimo u ovoj krizi, cijelo vrijeme se vi ponašate ja, ja, ja i samo ja i okej i ponašajte se i dalje. Ovoga, za mjesec dva dana više neće uopće bit bitno šta vi želite donest il ne želite, tako da to je to. Ali što, što vam želim reći? Dakle, mi smo isto davali niz prijedloga cijelo ovo vrijeme dok ste vi mjesec i pol dana bili u samoizolaciji na ovoga otoku Rabu, u Loparu, nije vas bilo ovdje u saboru, vjerojatno ste slušali g. Capaka koji je tad govorio „ostani doma ne idi nigdje“ ovoga danas govori nešto drukčije, trebao je to možda prije reć, pa nas ne bi uskratio za ove vaše rasprave ovih mjesec i pol dana. Ali gledajte, ovo je prevara. Mi ćemo ovo podržat, ali ovo nije trajno rješenje, ovo je podložno reviziji, o tome mi govorimo. Mi smo davali prijedloge da i ovaj prijedlog bude bolji. Zašto niste dali nacionalnu mirovinu koja bi bila trajna, da ljudi kad ostvare pravo na 800,00 kn da to imaju do smrti [[Upadica: Hvala vam kolega Đujić]] a ne da svake godine radite reviziju? [[Upadica: Hvala kolega Đujić]] Iza izbora ćete reć mi smo se šalili. Evo, revizija više nemaš pravo, prošli su izbori.
Hvala. Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, stalno mu dozvoljavate da prelazi vrijeme. Mislim da se u nekoj minuti može izgovoriti sve što treba. Kolega Đujić, ja sam samo naveo istinu, ja nisam ništa govorio krivo. Ali ta istina je i vas u biti iznenadila jer ste se koliko vidim odlučili na to da i u ovom vremenu sada koje ste nazvali predizborno sebe restartirate. Znači, da proglasite apsolutno sve što je bilo i za vas da nije bilo i da ste vi svi novi ljudi i kolega Đujić i kolega Maras i kolega Hrelja jer kad se restartaš praktički ispočetka, sve idemo iz nova, kao da ste iz pelena izašli, a ja govorim o vremenu gdje ste vi ipak donosili odluke. I to vrijeme ima određene brojke koje se prate i ne možete mi reć da ste podizali mirovine 30% ako je to bilo 4%, a mi možemo reć koliko je, al vi to želite osporiti i govorite da to nije istina. Istina je i tu moraju građani vidjeti ili znati tko se zalaže za njih, tko im želi dobro, a tko želi samo glumiti da nešto hoće napravit, a u biti su protiv svega. I to je istina.
Hvala. Replika br. 2 kolega Hrelja.
Kolega Boriću, vaše oholosti nikad dosta. Ali sjećamo se dugo mandata ovdje i stojim iza svake riječi koju sam reko i kada izreko računajući da će ovaj zakon ići u 2 čitanja, da će se poštivat procedura, da će se uvažiti mišljenja pučke pravobraniteljice kao ovlaštenice HS. A isto tako znam i propuste bivših Vlada, a i vaše jer vaše Vlade su bile prije 20.g. kad sam ja došao u ovaj sabor i vaše su Vlade obećavane i reko sam unatoč svemu, unatoč šupljem zakonu, unatoč donosenju zakona u predizborno vrijeme ovaj institut u funkciji borbe protiv siromaštva za što vi uopće ne znate što je niti ćete ikad znati je potreban RH. I to je jedini razloga zašto ću glasati za ovo.
Hvala, hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala. Kolega Hrelja ja ću pročitati vaš ovaj jedan dio iz vašeg intervjua kojeg ste, Hrelja o vladinoj najavi nacionalne mirovine, neka se mane ćorava posla, i ona u intervju zamolio bih ministra Aladrovića i premijera Plenkovića da odstupe od te gluposti …
Kolega Hrelja, kolega Hrelja sukladno Člnaku 239. dajem vam opomenu [[Upadica: Hvala.]] hvala i vama. Hvala, opomena.
Saborski zastupnik koji drži do svog digniteta nakon tog što izgovori u javnom prostoru, onda dođe ovdje i kaže ja to podržavam, ali to je glupost, to je ćoravi posao. Što ćeš podržavati? Zato sam rekao, možemo mi to i bez vas donijeti kao što smo riješili i ono pitanje ovih osiguranika iz Royala znači iako ste vi kao za njih nešto radili, kao što smo riješili i sve što se tiče, što smo obećali našim umirovljenicima i vama odričem pravo, moj otac je umirovljenik on nikad neće glasat za njega bez obzira kako mu se stranka zvala i gdje god se kopčala. Jednostavno oni to ne žele razumjeti, stvarno stvaraju nekakvu zabunu među tim ljudima i misle da kad evo glasaju za HSU da će oni njima nešto riješiti. Ništa im nisu riješili, 4 godine kad su mogli, ništa.
Hvala vam, hvala vam, hvala vam. Replika broj 3, kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vi ste vidim, dosta ste se pripremali za vašu raspravu, vrtili ste taj neki papirić, tu su vjerojatno tjedni pripreme sažeti na toj stranici pa me zanima vaše razmišljanje o tome, zašto baš u ovom trenutku. Znači da li je po vama logično da se podiže odnosno da se daje ovaj dodatak u trenutku kad je pad BDP-a 10%, a u trenutku kada je rast bio 2017. 3% onda se o tome nije razmišljalo. Da li je to koincidencija, slučajnost ili što se tu desilo? Znači, da li je tu možda Vlada popustila pod vašim naporima jer ste vi vrijedno radili unutar HDZ-a da izlobirate tu mjeru, recite, građani bi to vrlo rado čuli. Ukoliko je to zbog vašeg zalaganje, evo ja ću vas javno pohvaliti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras još na jednoj pohvali, ne trebate me hvaliti ja sam to navikao već od vas. Ja se za svoje rasprave pripremam, nisam kao vi da mogu izaći ne znam iz kuhinje pa dotrčati u sabornicu i odmah govoriti o svemu i svačemu jer to jednostavno ipak završava na nekakav način na koji onda to ne ispada neozbiljno. Ono o čemu sam jučer govorio, način na koji se vi sprdate sa ovim stožerom, kriznim stožerom i pojedincima u njemu to samo govori o vama kao osobi, ne. Nažalost niste bili jučer ovdje pa niste to slušali. Jednostavno ljudi koji nikad ništa nisu napravili, iza njih ništa ne stoji i danas si daju za pravo da zaista svima dijele lekcije o svemu, o svim područjima života, da sve znaju. Što iza ostalo? Iza njihovog mandata ništa, 10-ci tisuća ugašenih firmi, obrta, osim par sjećanja na putovanja u Las Vegas, lift s kojim si putovao kao ministar i to je jedino s čime možeš izaći pred narod i to narod možda i prihvati, ja za takve ne bih nikada glasao.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče dajte mi par sekundi da dođem k sebi nakon ovog odgovora gospodina Borića jer zbilja je poentirao i teško je nakon njega sada uopće uhvatiti misao kad te retorički tako dohvati. Evo, pokušat ću nastaviti. Znači, kolegice i kolege zastupnici, gospodine potpredsjedniče ono što sam rekao na samom početku nastavit ću tako i dalje govoriti. Znači, vrlo je nelogično ovo što Vlada radi, logično je pomoći ljudi koja je pomoć potrebna, ali nelogično da se to radi doslovce u zadnjim satima mandata jer vjerojatno na zadnjem glasanju će to biti u ponedjeljak kada se bude raspuštao Hrvatski sabor i da se to nije napravilo 3 godine ranije. Znači, to bi bilo recimo nešto što bi onda vrlo teško bilo tko od nas iz opozicije da se to radi radi izbora. Znači ako to napravite 2017. do izbora je 3 godine, ali ako napravite sada u 5. mjesecu 2020. godine onda se zna da je to samo radi izbora i još primjena i 1. 2021., znači to je nešto što je jako očito. Ali da se ne brinemo oko toga da li će to građani prepoznati i da li prepoznaju cjelokupni trenutak i da li je ta magija oko stožera i stručnost odlepršala kao što je bila trenutno ovaj prisutna, znači ako vam ja to govorim sa kako bih vam rekao popriličnim uvjerenjem, vjerujte mi slušam šta građani govore svaki dan, gledam šta novinari pitaju na tim press konferencijama. Vidim da premijer Plenković nije poslušao moj savjet, toplo mu preporučam evo još jednom da stavi taj stožer u 2 sata u samoizolaciju jer štetu ima upravo on sada. Ja bi volio da taj stožer ima pressice do samih izbora, svaki dan i nek budi svi kandidati na listi, evo ja bih to baš volio. Inače, mislim da je gospodin Capak na njegovu žalost uništio potentnu političku karijeru prekjučer, znači da nije imao, da se nije proslavio sa ovom izjavom oko samoizolacije vjerojatno bi ga HDZ stavio na listu, ovako sumnjam da će ga staviti i mislim da je dobro da se drži svoje profesije i bilo bi dobro da se HDZ mako u potpunosti od tog stožera i da na kraju krajeva će na kraju imat štetu i struka u Hrvatskoj jer više nikad niko neće vjerovati ljudima koji su stručni zbog što je HDZ postavio se u ovoj situaciji na taj način, stavio šapu na stožer i angažirao apsolutno sve HDZ-ovce u tom stožeru. Znači tu nema ne stranačkih ljudi koji nisu, koji su s odmakom od HDZ-a. Tako da jedva čekam gospodine Borić i kampanju i izbore, ali moram razmišljati o biračima, pogotovo Grada Zagreba. Znači ja ne mogu ići na izbore ukoliko Zagrepčani i Zagrepčanke ne znaju kad će se vratiti u svoje domove, kako će im država pomoći, da li će im država pomoći, ne mogu se zadovoljiti sa sitnicama i mrvicama koje premijer Plenković obećao da će plaćati najam stana ili da Štromar dati 20.000 za dimnjake i krovove, dok god nemamo jasnu poruku države da će stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki, da će se škole i bolnice pod hitno obnoviti, da ljudi ne moraju skupljati u svom aranžmanu novce. Govorim sad recimo, za Petrovu, za bolnicu ili govorim za škole u centru grada. Do tog trenutka izbora ne bi trebalo biti i ja mislim da je to vrlo jednostavna poruka. Čak i ove spin varijante koje govore da će se na Vladi usvojiti neki zakon pa ćemo ići na izbore, a kad se formira ponovo Sabor da će se zakon usvojiti, mislim da to nema nikakve veze s vezom jer kada date u mandatu Sabora zakon, on prestaje biti i mora se ponovno jedan te isti predložiti. Tako da bih volio da ljudi iz HDZ-a shvate da Zagrepčani i Zagrepčanke im neće oprostiti niti će im nešto honorirati. Ja sam uvjeren, ljudi koji su danas dobili 800 kuna ili će dobiti 2021. g., ali Zagrepčani i Zagrepčanke im neće oprostiti koaliciju i podržavanje Bandića i na to da je Zagreb zaboravljen, a Zagreb je zaboravljen. Dovoljno da se prošećete po gradu i da pogledate kako to izgleda. Znači, sramota je da glavni grad RH 2 mjeseca nakon potresa izgleda ovako kako izgleda. Da Bandićevi kumovi zarađuju ogromne novce na nesreći Zagrepčana i da zakona još nema. I Italiji su nakon potresa u 40 dana donijeli zakon, u 40 dana je bio donesen zakon u Italiji, u Hrvatskoj, glavnom gradu RH već je prošlo 2 mjesec, nema ničeg. Hvala lijepo.
Hvala. Dvije replike, prvi je kolega Đujić, a nakon njega kolegica Branka Martinčev. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste na kraju svoje rasprave u biti pokazali stvari kako ova Vlada sve radi naopako jer da radi onako kako treba, mi bi danas raspravljali upravo o tom zakon, o obnovi grada Zagreba. A ovo bi raspravili recimo prije godinu-dvije dana. Ali, nećemo imati zakon o obnovi grada Zagreba i ovo ste dobro danas rekli, dakle vraćamo se u normalu, Stožer je popustio sve mjere, gužve su u gradu. Ja ne znam je li vi to vidite, pola grada je zatvoreno, dakle ne možete doći do centra. Morate kružiti okolo naokolo zato što, ne znam, grad ima ili nesposobnog gradonačelnika ili ima lošu Vladu koja nije ništa napravila i sad mi danas raspravljamo o zakonu koji smo trebali raspraviti prije 2 godine, a o zakonu koji smo trebali raspraviti prije mjesec, mjesec i pol dana uopće danas ne raspravljamo. I to je ono na što treba ukazivati i u pravu ste, građani to vide i građani će to vrednovati. Dva mjeseca je blizu, ali [[Upadica: Hvala.]] je dovoljno daleko da ljudi vide [[Upadica: Hvala.]] sve što ova Vlada [[Upadica: Hvala vam.]] radi i u kojim interesima i [[Upadica: Hvala.]] zbog koga i za koga.
Hvala. Kolega Maras, izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. Đujiću. Da ne pričamo sada o mjesecima i da netko se nada da će izbori biti što kasnije pa će biti teže HDZ-u, ja sam već u ovom trenutku siguran da je ta čarolija nestala oko Stožera i da za mjesec i pol sada ćete vidjeti kako će sve to skupa izgledati. Tako da se ja čak zalažem, ukoliko se u ponedjeljak raspusti Sabor, da izbori budu što prije. Ne onaj vikend kad je praznik, ali 28.6. mislim da bi bio najpogodniji datum za građane RH ukoliko HDZ isforsira izbore radi sebe. Tako da ne mislite da bi ja htio prolongirati, ja želim što prije da se to obavi jer vjerujte mi, građani će prepoznati HDZ što radi, na koji način radi i zbog čega, ja bih rekao, žuri na izbore, a s druge strane, u gradu Zagrebu zbog čega podržava Bandića i dalje uporno. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras, stalno ponavljate kako ovaj zakon se donosi, donosi Vlada u ovo predizborno vrijeme i što je činila do sada. Svo vrijeme ova Vlada vodi računa i brine o najugroženijima, o umirovljenicima, o ženama, od samog početka može se vidjeti da je upravo za vrijeme ove Vlade mirovine su povećane za 12%, što je 2 puta više nego što su 3 prethodne vlade. Minimalna mirovina je povećana za 15%, 14 tisuća umirovljenika ima sada mogućnost da radi na pola radnog vremena. Imamo projekt Zaželi koje omogućava pomoć u kući za starije i nemoćne, zapošljavanje žena koje su najugroženije i u lošijem statusu. Omogućen je i dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete, znači ne stoji da ova Vlada ništa po pitanju najugroženijih nije činila svo vrijeme i kako se ovaj zakon donosi samo u ovo predizborno vrijeme.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo gđo. Branka. Znači to je vaše viđenje, ali ja govorim samo o činjenici da je ovaj zakon mogao biti donesen prije 3 godine i nije. Znači jedino tajming je taj koji govori da je ovo predizborni zakon. Ako mene ljudi svi kažu da je to predizborni zakon, ako je dojam takav, donosi se u dva čitanja, odnosno u jednom čitanju, znači i u hitnom postupku kako bi se stiglo do ovoga, kako bi neki ljudi, doduše neće osjetiti, ne. Koliko će tih 20 tisuća ljudi uopće postati svjesno da će dobiti neki novac 1.1.2021., o tom potom. Bilo bi puno efektnije da se to napravilo pola godine ranije. Znači, ako već neka korist za Vladu je trebala tu biti. Ovo što se sad radi, ja vam garantiram da od tih 20 hiljada ljudi neće nitko ni skužiti uopće da ima nešto, dok ne ostvari pravo 2021. g. odnosno dok ne budu mogli dobiti novac. Tajming je jedino koji sugerira da se to radi izbora. Ništa drugo. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Željko Lacković, izvolite kolega Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, želio bih kroz ovu raspravu kazati, da nešto što smo danas ukazali prilikom izlaganja i predstavljanja ovog zakonskog prijedloga na Odboru za rad i mirovinski sustav. Naime, riječ je o čl. 5. koji propisuje krug osoba koje ostvaruju naknadu odnosno koje ih diskvalificiraju iz ostvarivanja prava na naknadu pa se tako u čl. 5. st. 5 kaže da nije sklopio ugovor o dosmrtnom uzdržavanju ili ugovor o doživotnom uzdržavanju kao primatelj uzdržavanja. Želim ukazati na činjenicu da su ovi navedeni ugovori zapravo dvostrano pravno obvezni ugovori. Dakle, ako ste išli za time da se ne, ova nacionalna naknada ne smatra mirovinom nego određenom vrstom socijalne naknade i da imovinski cenzus nije ključan za dobivanje, onda morate biti svjesni da su ovi ugovori zapravo predstavljaju imovinski cenzus, a vi ste ga koristili i isključili ste. Dakle, mi smo isključili one osobe koje nemaju nikakva primanja, a imaju stotine tisuća EUR-a u banci ili imaju djecu koja imaju, na koje su prepisali svoje stanove, ako ispunjavaju ostale uvjete oni će moći ostvariti pravo na nacionalnu naknadu činjenicom da se ne gledaju imovinski, imovinski cenzus, a ovdje ste imovinski cenzus u st. 5. stavili. E, sad ja smatram da je puno starijih ljudi sklopilo sa svojom djecom razne vrste ugovora iz činjenice da imaju više djece da oni koji žive s njima njima ostavljaju tu imovinu i da se ti ugovori izvršavaju na jedan način kako bi zapravo trebala djeca brinuti o roditeljima, a vi ste uvođenjem ovog st. 5. isključili te ljude odnosno osobe. Ono što ukazuje na dodatnu nepravičnost ovakvog rješenja, a ja sam uložio amandman da se doda st. 6. je da te osobe koje bi imale pravo na nacionalnu naknadu ne ostvaruju pravo na uzdržavanje bračnog druga i izvanbračnog druga i djece. Dakle, morate znati da je obveza roditelja da uzdržavaju djecu po čl. 281. Obiteljskog zakona, ali isto tako da je to i obveza djece da uzdržavaju roditelje. Dakle, ovo je istovremeno pravo i obveza. Dakle, ne možete priznati nekom pravo ako, na nacionalnu naknadu, ako on neće koristiti ono pravo koje po zakonu ima i koje mu omogućava da ga dijete uzdržava. Ako smo rekli to nije bitno, ali zašto je bitno ovo što ste propisali u čl. 5. što vam je u totalnoj kontradikciji? Zato smatram da iz razloga pravičnosti ili maknuti st. 5. ili uvesti ovaj 6 i na taj način izjednačiti sve one osobe koje imaju nekoga, imaju legitimno zakonsko propisano pravo koje je priječe od ovoga zakona, da mogu tražiti, a ako njihova djeca ne mogu im pružiti ili po uspravnoj liniji nemaju od koga potraživati, tada bi bilo pošteno da im se prizna ta naknada. Također smatram da je ovo bitno iz ekonomske opravdanosti raspolaganja sredstvima državnog proračuna, vidimo da će praktički ova sredstva biti pokrivena kreditima jer se država zadužuje, pa onda rasporedimo ta sredstva najpravičnije i pazimo na svaku kunu u proračunu. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Tomislav Žagar, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi ministre, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, da u uvodu odmah kažem da ću podržati ovaj zakonski prijedlog. Kolega Hrelja je najavio amandmane, jedan je više tehničke naravi, a drugi je amandman puno ozbiljniji, nadam se da ćete ga prihvatiti. Ono što možemo reći da je zadaća svakog društva, pa tako i hrvatskog društva, borba protiv siromaštva. Nismo mi jedina zemlja u kojoj siromaštvo uzima sve više maha, ali smo zemlja u kojoj su mjere kojima se borimo protiv siromaštva kao i naša strategija često u ladici skupljaju prašinu i ne koristimo ih dovoljno da bi spriječili sve one rizike koji dovode do siromaštva. S tim u vezi mogu reći da ovaj zakonski prijedlog rješava posljedice, on se ne bavi uzrocima nego rješava posljedice i omogućava svim starijim osobama od 65.g. koji iz raznih ili različitih objektivnih i subjektivnih okolnosti nisu uspjeli ostvariti uvjete potrebne za mirovinu, dakle, potrebnih 15.g. staža, ne mogu ostvariti nikakva primanja ili primanja iz socijalne naknade iz ministarstva nadležnog za socijalu, na žele ta primanja, ne žele takav oblik primanja dobivati jer jednostavno ih to čini manje vrijednima, da se tako izrazim. Dakle, ovaj zakonski prijedlog rješava posljedice. Ono što je kolega Hrelja u svom, u svom, u svojoj raspravi u ime kluba rekao, čini mi se da je jako bitno spomenuti, odgovornost za nastanak siromaštva ili dolazak u siromaštvo pojedine osobe nije samo njena odgovornost. U velikom broju slučajeva to je odgovornost društva. Ako se sjetimo samo, sve je to bilo davne 2007.g., ako se sjetimo poslanice kardinala Bozanića o grijehu struktura, ako se sjećate osnovne crte te poslanice u kojoj on govori da su pojedine, pojedinci umreženi u svojim privatnim interesima onemogućili mnoge da dođu do svojih legitimnih interesa i koje s tim grijehom struktura se omogućilo bogaćenje pojedinaca na račun mnogih i danas mi baštinimo te probleme upravo kroz siromaštvo koje se danas, danas očituje. Dakle, nije pojedinac isključivo i samo kriv zbog svog stanja u kojem se našao jer siromaštvo je najčešće trajno stanje, iz njega se teško izvući, zbog toga ovaj zakonski prijedlog ima smisla. Kad govorimo o trajnim problemima siromaštva u RH onda ne možemo zaobići strukturne probleme. Ako pogledamo podatke HZZ-a, ako pokušamo nezaposlene osobe razvrstati po dobi, po spolu i po godinama staža, onda vidimo da u riziku od siromaštva za nekoliko mjeseci, evo uzmimo 10-tak godina kao referentni okvir, to će postati osobe starije od 65.g. Možemo očekivati najmanje 30 do 40 000 takvih osoba, a među njima prednjače žene jer u svim dobnim skupinama na HZZ-u su žene te koje, koje su, koje, kojih ima veći broj. Naravno da je situacija za zapošljavanjem osoba, a ovdje smo, ovdje sam promatrao samo osobe starije od 40.g., da je njihovo zapošljavanje otežano, posebno kad su žene u pitanju, malo tko će ih zaposliti, posebno sad u vremenima kad dolazi kriza i zbog toga nema sumnje da je ovaj zakonski, da je ovaj zakon potreban. Ono što možemo očekivati, na što upozoravaju kolege, ovo mi se sad učinilo jako, jako, jako značajnim što je kolega Lacković isto napomenuo vezano iz, iz ove, uz Ugovore o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju. Dakle trebat će u budućnosti dobro razmišljati da taj zakon ne bude nepravedan u svojom provedbenom dijelu, dakle da mnogi koji bi trebali dobiti ovu naknadu, ne dobiju, a oni koji eventualno ne bi trebali, da bi, da je dobiju. Dakle, trebat će ostvariti kontrole. Na kraju, ipak ću evo, uputiti kritiku. Isto tako smatram da je ovo trebalo ići u dva čitanja, a ne što ranije, da bi se moglo više stvari usvojiti, poboljšati ovaj zakonski prijedlog. S obzirom da se eto, bliže izbori, ne mogu se ni ja oteti dojmu da je riječ o predizbornom zakonu. Znate zašto? Zato što će ta sredstva trebati biti, osigurati neka druga Vlada. I još jedna, ministre, napomena, moram vam to reći. Jučer smo vidjeli u rebalansu proračuna da nema sredstava za dopunsko zdravstveno osiguranje koje su najavljivane za osobe kojima će država to platiti.
Hvala vam. Time smo završili pojedinačnu raspravu. Sada imamo jednu prijavu za završnu raspravu. To je prijava kolega Lovrinovića ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, završno. Izvolite kolega Lovrinović.
Poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas građani jer vi ste jedino ovdje bitni. Puno mi pišete. Zašto govorim kad nema zastupnika. Pa poštovani građani, ja zastupnicima uopće ne govorim jer oni imaju stajališta svojih stranaka, svojih vođa, ja ovdje želim zastupati vaše interese. Mirovinski sustav je trajno u Hrvatskoj nestabilan. Podsjetit ću da je prosječna mirovina 1999. godine u odnosu na prosječnu plaću iznosila 75%, ona je danas 39%. Umirovljenici, prosječni umirovljenik dobiva 2500 kuna, to je zona siromaštva, od toga se ne može živjeti. Tamo negdje prije 2000. g. '99., 2000., Svjetska banka je ovdje našla plodno tlo za svoju ideju da uvjeri tadašnje političke garniture, a tada je bio na sceni SDP da kojim čudom, da pokrenu projekt II. mirovinskog stupa i Hrvatska je na to pristala. Slovenija nikada, čak Srbija, vidite. Hrvatska je jedina zemlja, ne u EU, već u Europi koja ima II. mirovinski stup. To je model koji je Čile proveo, pratite malo situaciju u Čileu, proteklih mjeseci, zadnju godinu, dvije, kakvi su neredi zbog lošeg mirovinskog sustava u Čileu. O tome se ovdje ne raspravlja. Čak smo došli danas u situaciju da ova Vlada želi mirovinske fondove, obvezne mirovinske fondove postaviti u poziciju da budu najvažniji financijeri spašavanja hrvatskog gospodarstva, da se mogu zaduživati oni, a ne banke, kod HNB-a od 5 do 15 milijardi kuna i to je taj projekt, vidite, dragi građani. Koje rješenje mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku nudimo? Dakle, mi nudimo rješenja za velike probleme. Rješenje je u tome da se transformira II. mirovinski stup. Na koji način? Tu bismo mogli iskoristiti rješenje Mađarske i Češke. Što su oni napravili? U roku 60 dana treba ponuditi svim građanima koji nisu imali mogućnost izbora, već oni su prisilno ubačeni u II. mirovinski stup i građani su mogli samo birati koji će fond. Mađari su rekli ovako, evo 60 dana, svi vi odlučite, hoćete li u I. obvezni mirovinski fond, za koji jamči država ili ćete u dobrovoljni mirovinski fond gdje nema ograničenja ulaganja, ali za vas ne jamči država. Ako se odlučite prebaciti svoj novac iz II. stupa u dobrovoljni fond, napišite zahtjev. Svi vi koji ne napišete zahtjev, smatrat ćemo da želite u I. mirovinski stup odnosno u obvezni mirovinski fond. I tamo je preko 90% članova prešlo u I. mirovinski stup, znači solidarne, međugeneracijske solidarnosti. Koje su posljedice koje će biti za Hrvatsku, ako ovo napravimo i mi ćemo to kao stranka nakon izbora provesti. Smanjit će se javni dug Hrvatske na najviše 45%, a sada je znači, sad, uslijed ove krize, on će doći do 90%. Na najviše 45%. To će ozdraviti javne financije, neće biti deficita državnog proračuna godišnjeg. Porast će mirovine. Kako, kako će porasti mirovine? Poštovani građani, nije vam poznat podatak, većini vas, da je u od vremena osnivanja II. stupa u ovih jedno 16, 17 godina jedini koji su zaradili čist novac, to su društva za upravljanje mirovinskim fondovima, kojih ima 4, u vlasništvu su stranih banaka, znači, naš je mirovinski sustav privatiziran u II. stupu, ne odlučujemo mi nego stranci. Znači tih 9, 10 milijardi bi ostalo vama, dragi umirovljenici, da je to rađeno kako treba, a ne da se izvuče taj novac i transferira u inozemstvo. Tu je riječ od preko 9 milijardi kuna, provizija, naknada, ovoga, onoga. Dakle, nama su potrebna rješenja, ali ovdje se siju preko medija koji su plaćeni, koji, ja ne znam što je, ovaj, što se sve dogovaralo, međutim, nema od tih lažnih obećanja ništa. Naši umirovljenici sve teže žive. Njih se najviše ovršuje i to najviše povod, najčešće je HRT na temelju pretplata. Oni su predmet blokada, prema tome, dolaze izbori i poštovani umirovljenici i dragi građani, otvorimo oči. Hvala.
Hvala. Hvala vam. Sada imamo intervenciju u ime predlagatelja. Ministar Josip Aladrović. Izvolite kolega. Tj. zapravo izvolite ministre.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Evo, jedna višesatna, vrlo zanimljiva rasprava i ovim zapravo, na ovaj način se želim zahvaliti svima onima koji su sudjelovali u raspravi i naravno i sa svojim konstruktivnim prijedlozima doprinijeli samoj raspravi. Ono što uz ovu raspravu i uz sve ono što smo čuli danas, na neki način nas kao predlagatelja raduje, je to što smo dobili signale da bi se, da bi dakle pozitivno izjašnjavanje bilo o ovom zakonu i to smatramo da je dakle na taj način da je dakle na taj način postignut određeni konsenzus i da ono što predlažemo HS zaista je jedan kvalitetan dokument koji rješava određene strukturne probleme koji su se neko vrijeme nagomilavali. Što se tiče samog tajminga, dakle onoga što smo mogli čuti što se tiče tajminga i procesa donošenja zakona, ja bih samo još jednom podsjetio, dakle da smo ovaj zakon definirali kao zakon unutar naše strategije za osobe starije životne dobi, da je on definiran kao rok u kojem će se donijeti zakonodavno rješenje 2020.g. To ne znači da je ovaj zakon brzopleto smišljen. Podsjetit ću još jednom, dakle da smo već 2018.g. sa institutom za javne financije napravili analizu, da je tijekom 2019.g. osnovana radna skupina koja je praktički jedan duži period, gotovo godinu dana, brusila ovaj zakon i dotjerala ga zapravo na ovaj nivo koji danas možemo vidjeti i naravno implementaciju smo očekivali tijekom 2020.g. Na kraju krajeva to se može vidjeti i iz službenih dokumenata Vlade RH gdje je u planu zakonodavnih aktivnosti on zacrtan za 2020.g., a u 2019. određeni segmenti, u 2020. određeni segmenti kroz nacionalni program reformi. Tako da što se tiče tajminga mislim da smo ovdje vrlo jasno pokazali da je tajming onakav kakav smo očekivali i zacrtali prije samog odnosno pri definiranju zakona. Još jedan predmet, još jedno pitanje koje se otvorilo, dakle da li ovaj zakon je vezan više za socijalno osiguranje ili mirovinski sustav? A ponovio sam, ali još jednom ću ponoviti, dakle vrlo su neujednačene prakse sa sličnim zakonskim rješenjima, on ima određene elemente i socijalnog osiguranja, ali i određene elemente mirovinskog sustava. Ono što smo se mi odlučili, dakle je da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava bude nositelj ovog zakona i da HZMO kao provedbena institucija zbog razine učinkovitosti, zbog ekonomičnosti i na kraju krajeva zbog izvjesnih znanja, tehničkih pretpostavki i ljudskih kapaciteta bude provedbeno tijelo. Tako da smatram da je to dobra odluka i smatram da ćemo na taj način vrlo efikasno rješavati sve zahtjeve koji se pojave vezano za ovo zakonsko rješenje. I na kraju ono što smo mogli čuti u raspravi, dakle oko financijskih učinaka zakona vrlo jasno smo u procijeni fiskalnog učinka naveli koji su to financijski, koje su to financijska opterećenja za slijedeće razdoblje. Naravno, očekujemo da će s vremenom rasti broj korisnika kako se obično događa u takvim situacijama, ali naravno i indeksacija koja je predviđena u zakonu će pratiti i porast, dakle ove nacionalne naknade koja zapravo se u ovom zakonskom rješenju utvrđuje samo kao početka i mislim na kraju krajeva i s tim ću završit, da je na ovaj način poslana vrlo jaka poruka o ovom jednom skupu društva koji je, koje pripada najranjivijim skupinama da nismo zaboravili na njih, da smo i politički pokazali da brinemo o tom, o toj ranjivoj skupini i da smo zapravo sve ono što smo obećali u samom programu, ali i što smo prepoznali kao društvenu potrebu na ovaj način realizirali. Hvala svima.
Hvala i vama. Imamo 2 replike na vaše izlaganje. Prvi je kolega Lovrinović, a nakon njega kolega Žagar, izvolite kolega.
Poštovani g. ministre, vi biste znali što je umirovljenička pozicija kada biste imali prosječnu mirovinu 2.500,00 kn, tek biste tada znali kako žive umirovljenici, a posebno ako imaju manje od 1.000,00 kn, a takvih ima desetine tisuća. HDZ i SDP oni su ruinirali mirovinski sustav, vojska radnika iz privatizacije, popljačkanih poduzeća, razvojačenih branitelja gdje nisu imali šta radit, napunjena je. Svi ste zajedno od mirovinskog sustava napravili socijalni sustav. To nije mirovinski sustav, tu nema mirovina dostojnih rada, ljudskog rada tijekom radnog, njegovog radnog staža. Prema tome, imamo nesiguran sustav. Vi ovdje, dakle slavite to što ćemo mi podržat. Ja sam reko da je 50,00 kn povećanje, podržat ću, al ovo su mrvice. Dragi građani, ako želite jesti mrvice od ovih Vlada onda samo dragi Bog može pomoć, niko vam drugi ne može pomoć.
Hvala. Izvolite odgovor ako želite. Želite? Izvolite.
Poštovani g. Lovrinović, pa evo ja ću se kratko nadovezati samo sa tvrdim pokazateljima odnosno brojkama o tome što je u prethodnom razdoblju učinjeno, a već smo to mogli čuti i u izlaganju drugih saborskih zastupnika. Dakle, 12% su povećane mirovine u mandatu ove Vlade. Najniža mirovina, dakle mirovina koja pretpostavlja one koji su najugroženiji unutar mirovinskog sustava je povećana za 15% i to povećanje čini, kada se usporedi sa prethodnim razdobljima, dva ili tri puta veće u pravilu u usporedbi sa nekakvim prethodnim razdobljima. Mirovinski sustav je kompleksan, ali isto tako to nije značajka Hrvatskog mirovinskog sustava nego mirovinskih sustava u cjelini. Hvala.
Hvala i vama. I replika br. 2., izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, da u pravu ste, to je ta dilema treba li to iz mirovinskog sustava ili iz općih poreza? Naime, ukidanjem doprinosa za zapošljavanja od 1,7% i prebacivanjem zapravo u zdravstveno, zdravstveno osiguranje u taj dio doprinosa, mi smo se i, izgubili smo taj potencijal da možda evo baš ove probleme rješavamo kroz doprinos za zapošljavanje. Jer problemi koji će nastupiti sutra i koje i ovi danas ljudi imaju koji nisu ostvarili pravo na mirovinu je upravo ta činjenica da su nezaposleni. Nisu oni nezaposleni svojom voljom nego nema, nema posla za njih. Pretpostavljam i zbog njihove dobne strukture i oni će sigurno sutra biti u situaciju da će morat koristit ovakav, ovakav tip pomoći. Imali, imali bi nešto više sredstava kad bi bilo iz takvih doprinosa, ali onda opet dolazimo u situaciju da opterećujemo gospodarstvo. To su ti krugovi i pitanje na koje nije jednostavno odgovoriti, ali eto to je sudbina Vlade, ona mora naći odgovore.
Izvolite. Izvolite.
Zahvaljujem zastupniče na pitanju. Dakle, što se toga tiče, da je, to je kompleksan sustav, to je sustav uvezanih odnosno vrlo povezan i socijalni i mirovinski sustav odnosno sustav socijalnih naknada sa mirovinskim sustavom. Međutim, još jednom ću iskoristiti priliku da ponovim, ovdje govorimo o novom institutu, govorimo o institutu koji štiti one osobe koje su do sad bile zapravo marginalizirane u formalno pravnom smislu i koje nisu imale pravo ni na kakva, ni na kakva primanja. S obzirom na to, s obzirom na te činjenice i s obzirom na to da se ova naknada financira iz općih prihoda proračuna, dakle ne možemo ju dovoditi u korelaciju sa doprinosima za mirovinsko, niti doprinosima za zdravstveno osiguranje, smatramo da ovaj institut je itekako potreban, itekako pozitivan u samom rješavanju cjelokupne socijalne i mirovinske politike u RH. Hvala.
Hvala i vama. Hvala svima koji ste sudjelovali na trenutke u dinamičnoj raspravi o Konačnom prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Idemo na izjašnjavanje o amandmanima o Konačnom prijedlogu Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 947. Predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Mirando Mrsić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Goran Maras, Klub zastupnika SDSS-a, Klub zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Majda Burić. Izvolite, najprije 1. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. 1. amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 1. Kluba zastupnika SDSS-a.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem da je predložena nacionalna naknada davanje koje može ostvariti hrvatski državljanin starosne dobi od 65 godina nadalje s dugotrajnim kontinuiranim prebivalištem. Neprihvatljivo je ostvarivanje prava određene skupine osoba koji nisu državljani RH i nisu navršili 65 g. starosti i imaju kratkotrajno prebivalište od 10 godina. Na taj se način anuliraju osnovni uvjeti za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu čime bi određene osobe bile u povoljnijem položaju u odnosu na ostale podnositelje zahtjeva.
Dakle o tom amandmanu moramo glasovati jer predstavnika podnositelja nema. Treći amandman Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u slučaju pokretanja postupka raskida ugovora o dosmrtnom uzdržavanju, postoji neizvjesnost konačnoga ishoda sudskog postupka, stoga je predloženo da do okončanja tog postupka, osoba ne može koristiti pravo na nacionalnu naknadu jer to može dovesti do nemogućnosti namirenja tražbine u slučaju negativnog ishoda. Također, osoba u tim slučajevima može koristiti prava iz socijalne skrbi dok se ne okonča sudski postupak.
Nema predstavnika podnositelja pa ćemo o tom amandmanu glasovati. Sad smo na četvrtom amandmanu zastupnika Željka Lackovića
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem da se predlažu blaži uvjeti za ostvarivanje prava u pogledu obveze uzdržavanja članova obitelji u odnosu na uvjete koje propisuje Zakon o socijalnoj skrbi za ostvarivanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu.
Podnositelj poštovani zastupnik Lacković.
Zahvaljujem i pozdravljam državnu tajnicu, dakle nisam zadovoljan ovakvim rješenjem, ukazao sam vam prilikom rasprave o Zakonu o nacionalnoj naknadi da ste doveli u neravnopravan položaj one osobe koje su sa svojom djecom sklopile dakle dvostrano pravne obvezne ugovore, dakle ugovor o dosmrtnom i doživotnom uzdržavanju. Ako je to razloga da se isključe iz primanja, onda vi ste na indirektan način došli u kontradikciju sa intencijom zakona da se materijalni status ne sagledava prilikom ostvarivanja toga prava. Da budem plastičan, znači vi kada sa svojim roditeljem koji ima pravo jer ispunjava ostale uvjete, sklopite ugovor o doživotnom uzdržavanju čisto da vam bude jeftinije u slučaju smrti, koristite pravo i obvezu koju predviđa zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] u čl. 281. da pružate svojem roditelju uzdržavanje, vi ne možete, odnosno vaš roditelj dobiti, ostvariti pravo na nacionalnu naknadu a recimo ja koji to isto radim ali nisam sa svojim roditeljem sklopio ugovor, dakle ja to mogu. Dakle ovo vam je u kontradikciji, ovo je pitanje čak ustavnosti ove odredbe i vjerujem da ste trebali ili prihvatiti ovaj amandman uvođenjem stavka 6. ili isključiti ono što ste predvidjeli u stavku 5., tražim glasovanje.
Hvala. Peti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem što se predlaže uvjet za ostvarivanje prava na nacionalnu naknadu za starije osobe i to treba biti dohodovni odnosno prihodovni a ne imovinski cenzus a ukoliko postoji nesklad između prihoda i imovine, za ispitivanje tog nesrazmjera ili eventualne neusklađenosti, nadležna je Porezna uprava.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Jasno je da treba omogućiti ljudima koji imaju niska primanja odnosno ili ih uopće nemaju i na neki način im pomoći u njihovoj teškoj socijalnoj situaciji i o tome smo i u raspravi govorili i glasovat ćemo na kraju krajeva za zakon, doduše ne kroz mirovinski sustav nego kroz sustav socijalne skrbi ali ovdje se radi o jednoj dosta očitoj nelogičnosti. Znači postoji mogućnost da osoba ima na računu u banci ogroman novac a jednostavno tijekom svog radnog vijeka ili nije ostvarila pravo na mirovinu i nema nikakvu mirovinu i novac je mogla steći na raznorazne načine, neko stekne prodavši imovinu, neko stekne ne prijavivši uopće prihod itd., ali novac koji može biti značajan i de facto ležati na banci i ta osoba po nama ne bi trebala ostvarivati pravo na ovakvu pomoć. Ukoliko na banci imate milijun eura ili deset milijuna kuna u situaciji da tražite od države da vam još plaća 800 kn, mislim da ne bi bilo normalno niti je ovaj zakon namijenjen takvim osobama. Žao mi je šta država ne kontrolira odnosno na ovaj način neće vidjeti da li zbilja završava kod onih kojima je potrebno, ja vam garantiram da 20 000 ljudi koji ostvaruju pravo i koji će slijedeće godine moći podnijeti zahtjev za ovakvu vrstu potpore, vjerovatno će stotine njih imati veliku imovinu prvenstveno govorim o bankama, na bankama a da to država neće moći ustanoviti. I zato evo tražim da se o ovom amandmanu glasa jer mislim da bi bilo logično a ne bi Vladi kažem, pala kruna s glave da je prihvatila ovaj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Šesti amandman zastupnika Miranda Mrsića.
Amandman se ne prihvaća. Ukupni prihod kućanstva najbolji je pokazatelj financijske situacije u kojoj se starija osoba nalazi, vlasništvo nekretnine ili druge imovine nije odlučujući faktor za ostvarivanje ovog novog prava kojem je svrha poboljšanje kvalitete života starijih osoba koje tijekom radnog vijeka zbog objektivnog ili subjektivnih razlika nisu uspjele osigurati prihode za starost. S druge pak strane, imovina koja je stavljena u funkciju ostvarivanja prava, uzima se u obzir primjenom dohodovnog odnosno prihodovnog cenzusa.
Zastupnika Miranda Mrsića pa ćemo o tome glasovat. Sedmi amandman Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, radi se o dva odvojena sustava, mirovina se ostvaruje na temelju navršenog mirovinskog staža, ostvarenih plaća i počiva na uplati doprinosa dok se nacionalnom naknadom za starije osobe osigurava osnovna razina socijalne zaštite za starost i nema uporište u uplati doprinosa i prethodnom radu.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime kluba zastupnika.
Poštovana državna tajnice, upravo ste potvrdili neprovedivost ovog zakona u djelu gdje on traži da se neko mora odreći mirovine koja može iznositi i 500 kn jer vi morate znati, sadašnja mirovina, najniža mirovina za 15 g. staža ako iza nje dođe obiteljska mirovina, ona iznosi 707 kn, to je manje od ove nacionalne naknade. Vi tražite da se neko odrekne mirovine koja je utemeljena na uplata doprinosa ili jednokratno ili kako je već bilo, pretežno su poljoprivredne i obrtničke mirovine najteže ali ima i radničkih, vi tražite da neko od toga odustane, on to po zakonu ne može. Odustati od mirovine na vlastiti zahtjev se ne može, može prestanak isplate mirovine kod novog zapošljavanja, kod smrti, ali na vlastiti zahtjev ne možeš odustat od mirovine da bi uzeo nacionalnu naknadu za starost stoga smo vam mi ponudili svojevrsnu srčanu premosnicu da vam mogu ova dva zakona funkcionirati. Vidim da to niste razumjeli, meni je jako žao, meni je jako žao ali imamo stručnjake u HSU-u koji filigranski proučavaju ove sustave i ništa nam se ne događa slučajno i mi ne radimo ove amandmane iz obijesti, rekli smo vam da institut podržavamo jer su ga obećali vlade još pred 20 g. i vrijeme je riskirati s tim sustavom bez obzira što smo mu dali razne epitete i predizborni izljev ljubavi i sve što smo već sve rekli, ali tu smo u funkciji da popravljamo zakon, to je zadaća svakog saborskog zastupnika i samo sa tog aspekta ovo radimo.
Tražite glasovanje? [[Upadica Hrelja: Žao mi je, tražit ću glasovanje, da.]] Hvala lijepo. Osmi amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlogom zakona uspostavlja se novi institut kojim se uvodi osnovna razina socijalne sigurnosti a svota je određena sukladno gospodarskim mogućnostima.
Predstavnika kluba nema pa ćemo o njemu glasati. Deveti amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Isplata putem banaka predlaže se iz razloga tehnološki sigurnijeg načina isplate od isplate u gotovom novcu i ne smiju se zanemariti niti znatni troškovi koji bi dodatno opteretili državni proračun.
Predstavnika kluba nema pa ćemo o tome glasovati, 10. amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Mogućnost isplate putem punomoćnika predlaže se kako bi se osobama koje same nisu u mogućnosti neposredno koristiti usluge banaka, primjerice zbog izoliranosti područja omogućila isplata putem osobe od povjerenja koju sami izaberu odnosno opunomoće.
Predsjednik kaže da zastupnika nema pa ćemo o tome glasovati, 11 amandman Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ukoliko ostvarivanje nekog prava ovisi o ispunjenju određenih uvjeta, činjenice kojima se navedeno dokazuje mogu biti odlučne i odlučujuće, radi se naime o sinonimima i oba izričaja u praksi se koriste u skladu sa pravnom terminologijom koji se koristi u hrvatskom pravnom sustavu.
U ime kluba poštovani zastupnik Hrelja.
Oprostite ali činjenice, da su činjenice odlučne je personifikacija. Dakle vi stvarima dajete ljudsku dimenziju, ljudsko lice. Prema tome, ja još nisam vidio ugradnju personifikaciju u naše hrvatsko zakonodavstvo ali s obzirom da vi odbijate redom sve amandmane i da je ovo otprilike sigurno tipfeler jer neko je trebao reći ili odlučujuće činjenice ili potrebne činjenice ili potrebni argumenti za odlučivanje, žao mi je, to je vaš stav prema amandmanima opozicije, mislim da je vrlo neispravan stav jer mi nismo ovdje da vam se narugamo, greške moguće, mi smo ovdje da sa punom savješću za onu plaću koju dobivamo, ovaj posao činimo. Prema tome, žao mi je zbog vašeg nerazumijevanja, isključivo su naše mjere u poboljšanju i izričaja i sadržaja zakona, tražit ću glasovanje za ovaj amandman.
Hvala. 12. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Hvala. Time smo završili ovaj zakon, postaje amandman naravno sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Mirando Mrsić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Maras, Klub zastupnika SDSS-a, Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, pa ćemo prije glasovanja saslušati kolegu Hrelju, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, tražim stanku ispred Kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGE zbog ovog zakona o kojem ćemo sad glasati. Naime, preporučam odnosno tražim od svih zastupnika Hrvatskog sabora da podrže amandmane HSU-a jer je zakon u ovom obliku neprovediv. Naime, zakon traže da oni sa malom obiteljskom mirovinom koja je utemeljena na uplatama doprinosa bilo kao poljoprivredna ili obrtnička mirovina odustanu od te mirovine da bi dobili nacionalnu naknadu. Nitko ne može u RH odustati od mirovine svojom voljom, može samo novim zaposlenjem ili smrću. Prema tome, zakon je neprovediv pa tražim da podržite ova 2 amandmana koja osiguravaju da će se institut nacionalne naknade za starost moći primjenjivati. I drugo predsjedniče vezano je uz točku 22. zakon, naš Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje tražimo povećanje cenzusa sa 1.516 na 1.830 po članu obitelji odnosno sa 1.939 kuna na 2.340, smatramo da taj zakon za koji je 58 zastupnika Hrvatskog sabora potpisalo potporu tom, među njima i 14 u vladajućoj većini, zastupnici manjina i mnogi drugi da slobodno glasaju za taj zakon jer je on dobar i ono što je Vlada se deklarirala da će učiniti u povećanju državnog proračuna zadovoljava te iznose cenzusa. Radi se o tome da iznos cenzusa od 47 i 61 kunu ono što je Vlada donijela traži puno, puno manje novaca. Prema tome, možete slobodnom voljom glasati za taj prijedlog zakona za to novca u onim okvirima ima sasvim [[Upadica: Hvala vam.]] dovoljno. Hvala.
Možemo odmah nastaviti s radom?
Može.
Onda idemo na glasovanje o amandmanima. Prvi je Odbora za zakonodavstvo prihvaćen, tako da postaje sastavni dio zakona. Drugi Klub zastupnika SDSS-a, nije prihvaćen, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman broj 3. Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4. zastupnika Željka Lackovića, Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 6 za, 75 protiv. 6. amandman zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? A pardon, pardon idemo na 5. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, pa ćemo glasovati o njemu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 7. Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman broj 8. Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Vidim da nije dobio potreban broj glasova tako da možemo ići na Amandman broj 9. Da, da, dobro. Ali jesu glasovali svi? Dakle, molim vas nisu glasovali svi, tako da nam ovaj nedostaje kvorum u ovom trenutku za ovu odluku. Ja vas molim kolegice i kolege da po dvoranama ponovo, ovdje da glasujete tko treba glasovati, a u dvoranama da se ručnim putem glasuje. Dakle amandman nije dobio potreban broj glasova, 6 je bilo za, 73 protiv. Idemo na amandman broj 10 Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman Klub zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na zadnji 12. Odbora za zakonodavstvo on je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultate. Dakle, većinom glasova 115 za, 2 suzdržana i 1 protiv donesen je Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe.
Kao što je jutros odlučeno, sad prelazimo na objedinjenu raspravu o dvije točke dnevnog reda. Dakle, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. i - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. br. 857. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. koji je u vezi sa čl. 190. Poslovnika o radu HS. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na, molim vas, na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. S nama je g. Stipe Župan, državni tajnik u Ministarstvu financija koji će u ime predlagatelja dati uvodno obrazloženje. Izvolite g. Župan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što ste rekli, danas je pred vama nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju koji je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Kao što smo rekli u prvom čitanju, prijedlog zakona između ostalog donosi slijedeće novosti. Ponajprije usklađuje se sa Direktivom solventnost 2 radi ispunjenja obveze dosljednog prijenosa direktive. Prijedlogom zakona izmijenjene su i odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, te uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje kako bi se kvalificirala kao mala društva. Nadalje, prijedlogom zakona propisuje se obveza ishođenja prethodnog odobrenja od HANFA-e za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, te uvjeti, prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje iste funkcije. Također leasing društvima je omogućeno da u ime jednog ili više društava za osiguranje ili po nalogu stranke obavljaju poslove distribucije osiguranja. Razlike između prvo čitanja odnosno prijedloga zakona i konačnog prijedloga zakona su slijedeće. Predložene su izmjene odredbi zakona koje sadržavaju propisane rokove u kojima su subjekti nadzora dužni nadzornom tijelu dostavljati propisana izvješća. Izmjene su predložene da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja posebnih okolnosti kakve su sada zbog pojave bolesti COVID-19, a sve u cilju olakšanja poslovanja subjekata nadzora u posebnim okolnostima. Također nomotehnički je dorađen i ujednačen izričaj odredbi prema primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. Nadalje, prihvaćen je i amandman na čl. 42. Odbora za zakonodavstvo HS. Predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Drugi prijedlog zakona, kao što ste rekli, odnosi se na provedbu Uredbe 2402 iz 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Najprije bih iznio nekoliko osnovnih informacija o sekuritizaciji. Dakle, ista predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja, primjerice kredita u prenosive instrumente tj. vrijednosne papire. U RH do sada nije postojao specifični pravni okvir za sekuritizaciju. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona iz prvog čitanja, dakle napravljene su određene izmjene u odnosu na prvo čitanje koja su posljedica prihvaćanja primjedbi i prijedloga Odbora za zakonodavstvo, te izmjena i dopuna učinjenih od strane predlagatelja radi veće jasnoće primjene pojedinih odredbi. Prihvaćene su i primjedbe o definiranju sekuritizacije na način da se u čl. 3. dodaje pojam „sekuritizacija“ koji u smislu ovog zakona znači transakciju ili shemu preoblikovanja u kojoj se kreditni rizik, povezan s izloženošću ili skupom izloženosti, tranšira, te ima sve karakteristike navedene u čl. 2. st. 1. Uredbe br. 2402. Predloženo je da zakon stupi na snagu osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, kako je riješen problem sa osiguravanjem u slučaju potresa, kao što je bio u Zagrebu, kada pane krov na auto, auto je osigurano, tko će riješiti tim ljudima koji nisu krivi taj njihov problem i financijsku štetu? To građani postavljaju pitanje jer građanima to u većini slučajeva u Zagrebu nije isplaćemo. Da li ste pronašli to rješenje i da li ima obavezu osiguravajuće društvo da to plati il će to riješiti država il su kao i banke u RH i osiguravajuće kuće one koje neće snositi nikakve troškove tj. neće se njih dotaknuti u slučaju ove korona krize, a svih će se dotaklo osim njih? Evo, kako ste riješili taj problem? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dakle isto nije predmet ovih promjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Naravno, rješenje takvih problema se nalazi u činjenici da li su osobe ili nisu osigurale svoju imovinu od potresa. Slijedom toga ako su osigurale, a isto pokriva polica osiguranja, isto će im biti isplaćeno od osiguravajućeg društva.
Hvala. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac i kolegica Perić? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi prijavljeni u ime Kluba zastupnika SDP-a je kolega Boris Lalovac. Izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava dva zakona koja su zapravo najvećim dijelom usklađivanje sa direktivama. U prvom čitanju mislim da nije bilo nekakvih značajnijih primjedbi od bilo kojih klubova zastupnika tako da neću ja previše i o toj raspravi. Samo ću dati možda nekakav naglasak, ovo što je kolega Bulj pitao, mislim da je to životno pitanje. Ja znam da to možda nije rješenje u ovome dijelu, ove direktive, ovom zakonu, ali se zapravo sad pokazalo, odnosno barem se nekakvi, ova životna pitanja koja nam se odjednom događaju, a evo, kao što je rekao, kolega Bulj, to je, potres nam se dugo, dugo nije dogodio i mislim da je to isto nekakva pitanja što će u budućnosti pokazati kada se dogodi takva određena nesreća što onda osiguranje pokriva, odnosno što ne pokriva. Znači mi ovdje danas usvajamo brojne direktive, međutim, svakako da u budućnosti treba voditi o ovakvim životnim pitanjima i pitanje je da li ovo što smo danas tu čuli, da li kasko to pokriva ili ne pokriva. Različita su tumačenja osiguravatelja, tako da mislim da je dobro to pitanje koje je postavio kolega Bulj. Tako da, vezano za ovu Direktivu Solvency II, ono što je ovdje značajno, a to je zapravo uvodno i napomenuto je zapravo da su, dodaje se novi čl. 13 kojim se zapravo čl. 102 mijenja st. 2 koji se odnosi na dostavljanje izvješća društva za osiguranje prema agenciji, znači HANFA-i te rokove koja Agencija detaljnije propisuje pravilnikom, izmijenjeni su predloženi da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja, znači postojećih posebnih okolnosti. I dodaje se također, novi čl. 30 kojim se čl. 128 iza točke 3. dodaje točka 4. kojom se određuje da Agencija pravilnikom detaljnije propisuje rokove za dostavu godišnjih financijskih izvješća za društvo za zastupanje u osiguranju odnosno društva za brokerske poslove, osiguranju i reosiguranju te statističkih izvješća za sporedne zastupnike u osiguranju, obrtnike zastupnike u osiguranju te društvo za zastupanje u osiguranju. Ono što je ovdje svakako navedeno, a to je isto uvodno rečeno, znači konačnim prijedlogom zakona proširen je klub posrednika u osiguranju tako da se leasing društvima dana mogućnost obavljanja poslova distribucije osiguranja. Iako ovdje nije definirano vezano za leasing, mora se napomenuti i čini mi se da je to i kolega Šuker, kada smo mi predlagali onaj zakon o moratoriju, da nam se zapravo to između ova dva čitanja dogodio jedan veliki prosvjed prijevoznika, dogodio se ... [[Govornik se ne razumije.]] baš vezano za leasinge, za autobuse znači ljudima kojima je to osnovno sredstvo za rad, a s jedne strane imamo ograničenja koja su vezana za COVID, a imamo s druge strane vrlo, vrlo jednu kompliciranu situaciju gdje država zapravo propisala kako će se netko ponašati vezano za COVID, a s druge strane ti ljudi i te linije koje će vezano biti za njihov prijevoz su nerentabilni jer ne može nijedan autobus voziti 10, 20 ljudi iz Zagreb-Split. Znači to je ozbiljan problem koji će se naći pred nama, sigurno vjerojatno ne sada više u ovom mandatu Sabora, ali vjerujem, vrlo brzo kada se oformi novi Sabor, mislim da će takav prijedlog nekog zakona morati biti rješavan i mi znamo da i ti prijevoznici, znamo da i voze djecu. Da su oni, da jednostavno nemaju više sad prijevoz ni za djecu za školu, sve te županijske linije koje će također, kako će to funkcionirati, a svi oni zapravo imaju osnovno sredstvo, to je taj leasing autobusa koji su ga nabavili na leasing i oni sad moraju plaćati leasing rate, a jednostavno nemaju, ne mogu voziti, ako mogu voziti, mogu voziti nekoliko ljudi, itd., tako da sigurno vezano i za osiguranja, ali vezano i u konačnici za leasing društva, čini mi se da ćemo morati imati nekakvo rješenje u sljedećem sazivu, kada se već nije htjelo u ovome o tome raspravljati, je li. To su zapravo i sami ti građani, poduzetnici pokazali, da jednostavno njihov način poslovanja u budućnosti, odnosno već sada da je veoma ugrožen i da tu moramo naći nekakva zakonska rješenja. Drugi zakon zapravo vezano je za direktivu, a najčešći, kad spominjemo taj proces sekuritizacije je proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja tzv. kredita u prenosive instrumente, odnosno vrijednosne papire. To smo i zadnji put rekli da je dobro da donosimo ovakav jedan zakon, jednu direktivu da se sada uređuje tržište sekuritizacije koju znamo i sami znamo da je to tržište uzrokovalo veliku financijsku krizu 2008. g. i ovo je dobro da i Hrvatska implementira jednu ovu direktivu jer štiti zapravo hrvatsko financijsko tržište, štiti ulagatelje, štiti zapravo jedan cjelokupni taj sustav financijske industrije koji nije bio reguliran nego je bio ostavljen tržištu da oni mogu zapravo formirati i preprodavati razno razne tzv. te pakete vrijednosnica, a vrlo dobro smo svjesni da su takve prepakirane vrijednosnice tad, 2008. g. onaj Triple A, najbolji rejting od tih financijskih rejting agencija, onda su kasnije propadali, jednostavno nismo imali regulirano jednostavno takvo tržište. Mislim da je to dobro i mislim da sam zadnji put i govorio da samom regulacijom ovoga oblika poslovanja, tržište sekuritizacije je naglo palo u Europi odnosno zato što je dovedeno u red. Dovedeno je u red po točnim pravilima kako se može poslovati i preprodavati ovakve vrijednosne papire, tako da sukladno tome, ovdje se određuje i HANFA i HNB kao određena nacionalna nadležna tijela za provedbu ove Uredbe. I tu se osiguravaju i naši institucionalni ulagatelji u RH. Znači prvenstveno se misli na mirovinske fondove te mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti, kod ulaganja u takve sekuritizacije, to je dobro. To je pohvalno i dobro i mislim da je to dobro da smo prihvatili u tom dijelu da se onda mogu, jer znamo da u mirovinskim fondovima su naše mirovine i da u tom dijelu, bez obzira kakvi oblici sekuritizacije se mogu pojaviti za godinu, dvije, tri itd. odnosno ne samo na našem tržištu nego na liberaliziranom europskom tržištu, bitno je da s druge strane imamo regulirano to područje jel kao što znamo sve je to dobro dok dobro ide, dok dobro tržite ide, međutim, kad se jednom počne urušavati, oni se urušavaju kao piramide i tako da u tom kontekstu podržavamo, podržavamo ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći je kolega Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233. gubi pravo na raspravu o ove dvije točke dnevnog reda. Nakon njega je prijava od kolege Ivana Lovrinovića, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Danas govorim, govorit ću o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji. To je jedna riječ koja je malom broju građana poznata jer je to engleština što bi rekli. Mi bi mogli na hrvatskom reć da je to neko popapirenje odnosno prodaja jednog oblika imovine i njegovo pretvaranje u drugi oblik imovine. U ovom slučaju ja ću vam na praktičnom, konkretnom primjeru, ne samo objasnit što je to, nego ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku naši stručnjaci su dali prijedlog kako spasiti blokirane građane, prezadužene građane na slijedeći način. Dakle, navodim primjer sekuritizacije koji može spasiti oko 230 000 blokiranih građana koji su prezaduženi. Banke su prodale svoja tzv. nenaplativa potraživanja Agencijama za utjerivanje dugova za oko 10 milijardi kuna. Te agencije maltretiraju naše građane, uznemiravaju, ljudi ne znaju što da rade. Rješenje je slijedeće. Ovo je, navodim, samo govorim o rješenjima. U velikoj smo krizi, vrijeme je za i ta kriza je pogodna za velika rješenja. Država sada treba otkupiti od ovih Agencija za utjerivanje dugova za 10 milijardi sva potraživanja koja su te agencije kupile od banaka po toj, po nešto nižoj cijeni, da i oni nešto zarade, da ih se riješimo. Kako će država otkupiti tih, te, ta potraživanja kad nema 10 milijardi kuna? Pa jednostavno, uzet će kredit od HNB-a. Ako je prosječan rok dospijeća 10.g. svih kredita građana, ona će emitirati tu obveznicu sa dospijećem od 10.g. na 10 milijardi kuna. Tko će kupovati te obveznice? Tko god hoće. Građani koji imaju viška novaca, poduzeća, banke, institucionalni investitori, stranci, ko god hoće, ponudit im prihvatljiv prinos koji je sigurno veći od onih prinosa koji imaju sada i to će se riješiti. Koji je dragi građani, vi koji ste blokirani, koji je konkretni rezultat ove operacije? Znači, ovdje ćete ostati sada kad država proda obveznicu, a to za nju, njen interes može uraditi HPB ili HABOR ili bilo koja domaća institucija koju ona osnuje, bit ćete dužni tom državnom tijelu instituciji, ne više Agencijama za utjerivanje dugova. I dragi građani, mi ćemo se tih agencija riješit, oni će nestat i nikad više ne smiju postojat u RH. Oni više neće trgovati mukom ljudi da vas uznemiruju. Jer ako banke nisu uspjele naplatiti dugove koji se ne mogu naplatiti, a banke kakve bile da bile ipak posluju po nekim regulama, a kako će onda Agencije za utjerivanje dugova uspjeti naplatiti? Jedino ako vas maltretira, ako vam uzme nekretnine, ovrši itd. Dakle, toga više neće biti. Koliki će biti na kraju vaš dug koji trebate otplaćivati u tom nekom roku? Ako je on, ako on recimo iznosi milijun kuna recimo danas i recimo da se ta operacija danas obavi, vi nećete trebati vratiti na, protekom 10.g. milijun kuna nego najviše 400.000,00 kn. Zašto? Jer Agencije za utjerivanje dugova su uz ogroman diskont kupili vaše, vašeg dugove, e pa sada ćete vi uz taj isti diskont moći sami od države otkupit svoje dugove. Znači, neće vaš dug ostat više milijun kuna, nego će koštati 400.000,00 kn. Dragi građani, zvuči vam nevjerojatno, nevjerojatno vam zvuči, ali to je rješenje struke. Zašto to drugi ovdje nisu iznijeli? Pa zato što oni ne štite vaš interes nego interes Agencija za utjerivanje dugova, banaka, HNB ovakve kakva je i to je to. Znači kad struka progovori, vidite, ja sam to već iznio ovdje, ovdje nije bilo nikakve primjedbe, nisam nikog čuo iz HDZ-a, SDP-a, posebno SDP on se promovira kao socijaldemokratska osjetljiva stranka, pa oni su uništili umirovljenike, radnike, otvorili su onaj, onaj fenomen stručnog osposobljavanja, oni su donijeli na tržište rad na određeno koji traje neodređeno, znači možete do, do mirovine radit na određeno. Oni su uveli prekarijat, nema u SDP-u socijalne osjetljivosti i solidarnosti. Znači, moja mjerila su ista i za jedne i za druge. Obje su stranke u proteklom razdoblju donijele nesreću hrvatskom narodu i hrvatskoj državi. Na vama je poštovani građani, znači realan model, jasan, znanstveno stručno utemeljen, ostvariv. Ovakve sekuritizacije, ovo se zove sekuritizacija, znači pretvara se vaš dug odnosno potraživanje, u ovom slučaju banke odnosno agencije pretvara se u državnu obveznicu, tu obveznicu kupuju investitori, vi sad otplaćujete dalje državi jel odnosno njenoj instituciji koja će biti zadužena, al nećete vratiti 100% nego 40% i tako se radi od Amerike, Australije, Švicarske, to je sekuritizacija. Ali oni vam to nisu objasnili jer vam, jer im to nije u interesu. Oni i dalje žele trpati u džepove koji su već natrpani, znate. I ja čujem ovdje iz klupa, poneko mi od ovih znate velikih stranaka nešto dobaci, dođite ovdje, pa ćemo stručno razgovarat da se tu objasnimo, jel. Prema tome, vi ste jaki na jeziku, ali u praksi i znanju ste slabi. Ovo vrijeme traži samo struku. Ajmo dalje, financijski sustav u Hrvatskoj je uzrok mnogih nestabilnost, on je uzrok blokada, nesreće mnogih građana, kamatarenja, ovrha, propasti mnogih poduzeća. Podnio sam tri kaznene prijave, jednu protiv HNB-a jer je dopustila slučaj Franak, druga je protiv HANFA-e, Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija jer je dopustila da se trguje mjenicama bez pokrića od koncerna Agrokor, a znali su da te mjenice nemaju pokrića. I treću kaznenu prijavu sam DORH-u podnio protiv Raiffeisen banke jer je javno oglasima tražila PR agencije koje će joj pomoći da obavlja i provodi pritisak na suce i sudove da ne bi nastradali u slučaju presude oko Franka na njihovu štetu. Vidite, DORH nije mi poslao obavijest uopće u kojoj je fazi ta kaznena prijava. Što mi vidimo? Imamo pravosudni sustav koji ozakonjuje, potvrđuje, on štititi ono što se radi. Ali sada vam iznosim i nešto novo. Vidite zadnja kaznena prijava bila je protiv Raiffeisen banke, međutim što se dogodilo? Tijekom ove korona krize ispod radara je potpuno prošla nezapaženo jedna druga stvar, a to je da je još jedna firma od Raiffeisen grupacije da je Raiffeisen lizing u Hrvatskoj od 2008. do 2013. godine mijenjao fiksnu kamatnu stopu svojim klijentima, dakle ljudima koji su uzimali lizing za raznu opremu, vozila itd., itd., jednostrano su mijenjali kamatne stope. O tome uopće nisu informirali svoje klijente i oni su to radili pet godina, pet godina su radili. I znate što im je HANFA napisala, ona je kao djetetu malo zaprijetite prstom i rekli otprilike nemojte više. Znate koliko danas ima naših poduzetnika koji su kupili kobi busove, busove, kamione, znači sredstva s kojima oni rade da voze taxi itd., to su ti ljudi koji ne mogu danas vraćati lizing rate, a oni su obračunavali kamate nezakonito, a da nisu objašnjavali, u vrijeme kada su padale kamate, znači radili su šta hoće. Dakle, Raiffeisen banka, Raiffeisen lizing, Raiffeisen faktoring ali i druge su banke tako radile. Pa trebam li vam navoditi još neki primjer da pokažemo da je Hrvatska jednostavno, da je njen financijski sustav nije u službi razvoja gospodarstva i blagostanja građana nego stvaranja nevolja, propadanja i uništavanja. Stranka Promijenimo Hrvatsku će nakon ovih izbora učiniti sve da udio domaćih banaka poraste iznad 50%, sada je 8%, uvest ćemo porez na imovinu banaka, nestat će agencije za utjerivanje dugova i bit će reda u ovoj zemlji na financijskom tržištu, moći će raditi onaj koji poštuje Hrvatsku državu, plaća poreze, a u suprotnom ćemo im pokazati vrata preko granice. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika, sljedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Poštovani predstavniče Vlade, uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Postavio sam kroz repliku jedno pitanje jer jednostavno mi koji donosimo zakone jedino šta kao što uvijek kaže prepisivamo uredbe, direktive, usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, a u biti ono što je realno i ono što je život, što pokaziva mi za to nemamo rješenje. Zato moje pitanje kod osiguranja za vozila tj. uglavnom vozila, to me zanimalo jer sam razgovarao sa ljudima da jedno od pitanja koje se može u biti kroz ovaj zakon raspravljati i treba o tome govoriti jel to je životni problem. Čovjek ako je pao dimnjak na ulicama Grada Zagreba tijekom potresa on u ovome trenutku ne može naplatiti svoju štetu, a on nije kriv za potres, ko šta nije kriv ugostitelj što ne radi njegov kafić zbog korona krize ili slične situacije, ali ovdje se radi o potresu, posljedicama šteta od potresa. Kada govorimo o osiguranju meni nikako nije, svi ste ovdje ispred Ministarstva financija Vlade RH, kako je moguće, to sam govorio i ministru prometa da se osiguraju vozila tj. autobusi koji prevoze djecu, pa u mome Sinju mjesečno izgore dva. I neko je osigurao, imaju starost ne znam znači vozila koja nisu sigurna, tako da se osiguranje u RH ponašaju kako žele. Oni tako pogoduju prevoznicima da se starim autobusima koji gore, koji su opasni daju osiguranje jer im je isti taj vlasnik Prometa koji je u Sinju u njegovom području ima on osiguranje koje je napravio također na prostoru koji nije predviđen za osiguranje tj. tehnički pregled tu su osiguravajuće kuće, tako da taj cili proces djeluje kompromitiran, a na najosjetljivijima, a to je našoj djeci. Dok u isto vrijeme ova Vlada je donijela zakon da taxi ne može biti stariji od pet godina kako bi se pogodovalo, od pet godina taxi, znači govorimo o vozilima, kako bi se pogodovalo Uberima, ne znam kome sve, koji ne plaćaju čak cijeli iznos i obaveze RH neg tamo gdje se nalaze aplikacije na koje mi pozivamo taxi, a ovdje autobusi, naša dica gledaš kako će izgoriti di imaju osiguranje. Znači postavljaju se brojna životna pitanja, ja govorim o ruralnim područjima, evo na području Cetinske krajine u mjesec dana su izgorila 4, 5 autobusa sa djecom, znači školskom djecom koja su najosjetljivija. Jedino spretnošću naših vozača su ih spasili, zbog čega jel su autobusi stari i ne mogu biti u toj namjeni. Znači ovo nije samo pitanje koje mi prepisivamo, ovo je životno pitanje. I zaista građani, poglavito roditelji tih učenika postavljaju pitanje, kako je moguće osigurati to vozilo koje prevozi školsku djecu, a staro je i neispravno jer u toj prometnoj tvrtki, evo ja spominjem opet Promet Sinj, bivša Promet Makarska, tj. sestrinska firma Promet Makarske, kako je moguće to osigurati? Lako, sam vrši tehnički pregled, njegovo vozilo i to je to. Znači mi dovodimo, ja govorim o životnim situacijama, ja znam da ćete vi sa financijskog aspekta reć mi ovo uređujemo sa EU zakonodavstvom kroz uredbe, direktive mi to usklađujemo, međutim životni problemi nas nateraju da gledamo malo šire i u kontekstu svakodnevnih događanja i opasnosti. Jer naravno da je opasnost da se naši građani svoji roditelji se boje poslati svoju djecu u školu u autobusima i da moraju moliti Boga da se vrate živi. Ne iz razloga uvijek čovjek ima opasnosti u prometu, nego zbog učestalih neispravnosti autobusa koji prevoze. Ja sam postavio ova dva pitanja, prvo sam postavio u replici, vi kažete ne odnosi se na Zakon o osiguranju u ovome dijelu, ja mislim da o tome ministarstvo bi moralo razmišljati jer jednostavno ti građani nisu krivi za nastalu štetu u potresu i da to treba naći način kako zakonski provesti kroz osiguranje. A također da država tu nađe nekakva rješenja za naše građane koji su pretrpili štete u slučaju, ja … sam zagrebački potres, ali i brojne druge štete koje su, ali Zagreb nam triba sada otvoriti oči jel kako bude vrijeme odmicalo ti ljudi neće ostvariti svoje pravo tj. svoje obeštećenje, bez obzira što vi kažete to ne znamo jel osiguranje na potres, ne znam na sve. Ali moramo razmišljati u tome smjeru. Tako je i kod kuća u središtima gradova, tu bi trebalo nešto poglavito u ovim trusnim područjima kao što je Zagreb koji je podložan potresima, ali i na brojnim drugim mjestima trebalo bi o tome razmišljati sa zakonodavne strane to urediti i primijeniti stvarnome stanju. Što se tiče sekuritizacije, ja o tome neću puno govoriti samo ću kratko kazati, niti ću govoriti o vjerodostojnicama, niti ću govoriti o djelovanju i smanjivanju tih vrijednosti, trgovanju ili načinu funkcioniranja. Ja samo mogu kazati da ova Vlada, uvaženi predstavniče Vlade, tribala donijeti prvu mjeru, prvu mjeru od korona krize, međutim nije. Sada se je ispolitizirao cijeli proces, ispolitizirali su čak i Stožer civilne zaštite pa ga pomalo pretvaraju u predizborni stožer HDZ-a. Jel kako je moguće da možemo ići, vas pitam, kako je moguće da kažnjavamo ljude koji imaju kamione na lizing da ne mogu vozati, voziti, prevoziti i funkcionirati, a u isto vrijeme šalju poruku da oni koji su u izolaciji, pa čak i oni koji su gnjojili svoju njivu, bacali … po njivi dobili su kaznu od 8.000 kuna, proglašavani su bioteroristima, doslovno ubojicama dok su se svi držali socijalnih distanci. U isto vrijeme ti koji ne mogu raditi lizing koji imaju, znači koji ne mogu funkcionirati na svoje radno sredstvo u isto vrijeme kažu i oni šta su u izolaciji za vrijeme izbora mogu nabaviti maskicu, mogu nabaviti maskicu i izaći na izbore. Znači mi ugrožavamo ljude koji su i radna sredstva imaju na lizing da ne mogu raditi sa autobusom, vidim da kolega klima vjerojatno govori da je ovo van teme. Da, van teme je, ali stožer koji ima ugled i koji bi trebao imati ugled ne štiti ljude koji ima lizing i koji ne mogu prevoziti ljude zbog samoizolacije, ne mogu funkcionirati i raditi tim prometnim sredstvom, a u isto vrijeme pozivaju ljude koji su u izolaciji da izađu sa maskicom na izbore. Uzet kemijsku, tamo glasat, biračkom odboru se javiti. Da to je stvarnost kolega Kliman, to je stvarnost, to je kompromitacija jednog tijela koje bi trebalo biti stručno tijelo, koje se bavi zdravstvenom epidemijom od korona virusa. I to je ogroman problem jer se zakočio sustav, problem je potres i osiguranje, to je sve problem na koje ja imam pravo kao saborski zastupnik ukazat jel sam prošao kraj zgrade gdje je čovjeku pao dimnjak na auto, a nije on krivac za potres. U isto vrijeme bi još ukazao dok se događa ova kriza, jedini na koji predstavniče Vlade kada govorimo o sekuritizaciji to je kolega prije mene i spominjao su utjerivači dugova legalizirani, oni zarađuju, to su banke jel prva mjera koja je trebala biti donesena, a nije donesena to je moratorij na kredite kamate. Ali ne smimo u njih krećati, ne smimo osiguravajuće kuće ovaj put neću spomenut, ne smimo spomenuti već kada je zakon o osiguranju za ove štete nastale da se oni dijela svoga odreknu prema tim ljudima ili da pomognu tim ljudima jel imaju ogromnu dobit, ni banke isto koje milijarde zarađuju, niti utjerivači ozakonjeni dugova našim građanima. Prema tome, sagledajmo realnost i radimo zakon za čovjeka, a ne za interesne skupine. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a podijelit će kolege Kliman i Šuker, prvi je kolega Antun Kliman, izvolite kolega Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam i predstavnike Ministarstva financija. Ja ću se kratko samo osvrnuti o ovom zakonu, te ga skraćeno zovemo sekuritizaciji. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. To je i kao i obično jedna od, dakle primjena uredbi EU u naše zakonodavstvo i opetovano držim s obzirom da sam bio u nekoliko, u nekoliko navrata izvjestitelj u ime kluba, da bi zaista te uredbe trebali u hitnom postupku ovaj rješavati jer one su, one se moraju primijeniti jednostavno. Evo, imali smo primjedbe od, od Odbora za zakonodavstvo, to se sve može riješiti u jednom, u jednom udarcu, tako da u 2 čitanja mislim da je, da je zaista nepotrebno kad, kad smo članice, kad smo članice EU mislim da bi nam zaista trebali biti praktični i to, i to primjenjivati u hitnom postupku. Ovo je jako bitan zakon i mislim da je potrebno reći da evo mi ulazimo u krug zemalja gdje ćemo na neki način smanjiti rizike, sistemske rizike u financijskom sektoru da nam se ne desi velika ekonomska kriza i financijska kriza u prvom redu 2008.g. Da je postojao ovakav zakon na svjetskom nivou, da je u EU ne bi oni imali tako veliku krizu kao što smo imali 2008.g. zbog toga što taj zakon propisuje zaista sve korake da se umanji kriza kod, dakle unovčavanja kreditnih, dakle kreditnih zaduženja kod banaka, oslobađanja bilanci banaka da bi se mogli dalje zaduživati i poslovati, a isto tako da bi se mogle financijske institucije uključiti u, u ovaj, u cijeli taj, u cijeli taj posao. Čitav niz, dakle rješenja su kroz, kroz taj zakon navedena i mislim da taj zakon će u svakom slučaju potaknuti što transparentnije poslovanje banaka, kupaca kredita, dalje prodaje financijskih instrumenata. Evo, čuli smo i u ovoj raspravi koja je bila u prvom čitanju, jako plodonosna, imali smo nekoliko jako dobrih rasprava, da kod samog uvođenja ovog zakona 2017.g. na području EU strašno su pali, su pale investicije u, u te vrijednosne papire. Zašto? Zbog toga što su se jako ovaj normiziralo samo trgovanje vrijednosnim papirima i samim time špekulacije su se smanjile. Dakle, oni koji su htjeli lovit u mutnom više nisu, više nisu bili ti koji, koji su se htjeli ulaziti u normirane poslove i jednostavno kao takva pala je i, i pala je i trgovina tim papirima, ali isto tako uključili su se i državne institucije i mirovinski fondovi u samu, u samu ovaj trgovinu i prema tome onda je ta cijela priča dovedena u jedan red. S obzirom da je bila jako dobra rasprava u prvom čitanju, evo ja ne bi puno više oko toga niti, niti ovaj duljio, prepustio bi kolegi Šukeru dalje vezano za osiguravajuća društva. Još jednom ću ponoviti da HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Samo sekundu kolega Šuker, izvolite gospođice. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa jedan tehnički zakon i govorit nešto o ovom zakonu bi bilo u stvari ponavljanje onoga što je rekao predstavnik ministarstva i što su rekle neke kolege. Međutim, neke stvari ipak trebamo reći da ostanu zabilježene. Prije svega, u ovom zakonu u prvom čitanju smo raspravljali 12.3., to je bilo tjedan dana prije potresa u Gradu Zagrebu i to je bilo praktički tjedan dana prije uvođenja ovih epidemioloških mjera kad je praktički cijela RH zastala, tada su svi predstavnici klubova imali priliku upozoriti što bi se eventualno RH moglo dogodit s obzirom da su već neke zemlje u našem okruženju bile u debeloj izolaciji, kako je taj financijski sektor RH vrlo bitan, a ovo je jedan dio nebankarskog financijskog sektora osiguravajućeg društva. To je u stvari jedino govorio Klub HDZ-a i nešto je govorio kolega Lalovac uime Kluba SDP-a. Dakle, kad je trebalo nešto reći unaprijed, kad je trebalo upozorit na određene stvari onda nije bilo. Međutim, u ova protekla 2 dana smo svjesni u ovoj sabornici strahovite naknadne pameti što se tiče financija. Dakle, mi smo jučer i danas potrošili negdje 40% još državnog proračuna i potrošili smo jednu već jedanput i po, dva puta devizne rezerve HNB-a jer to je čarobni štapić s kojim se mogu riješiti svi problemi u RH. Druga stvar koju želim reći, kad pogledate strukturu vlasništva društava za osiguranje onda ćete vidjeti praktički da su ta sva društva u privatnom vlasništvu. E, kad svi pričaju da je privatno vlasništvo fleksibilno, da se privatnici dogovaraju, ja sam iskreno govoreći očekivao da će taj odnos svih hrvatskih banaka i leasing društava, a posebno osiguravajućih društava, bit puno fleksibilniji i da će oni reagirat na neke stvari koje su pogodile hrvatske gospodarstvenike i hrvatske građane neovisno o tome što to ne piše u zakonu, neovisno o tome što to neko nije rekao i logična je stvar ako jedan autoprijevoznik ne koristi autobuse dva mjeseca, znači dva mjeseca nije postojao niti rizik od štete, pa bilo bi onda i poslovno i ljudski i logično da je neko reko, a ništa nema tu nikakve posebne mudrosti, ajmo produžit policu za ta 2 mjeseca. I onda bi jasno poslali poruku svi da ovoga itekako smo svjesni situacije i da želimo jedni drugima pomoć. Druga stvar, nekima koji nude spasonosna rješenja bilo bi vrlo interesantno vidjeti da li njihova polica osnovnog osiguranja za automobile i Kasko osiguranja da li sadrži ove sve odredbe o kojima oni pričaju jer ako smatrate da nešto treba biti unutra onda je logična stvar da nećete potpisati taj ugovor o osiguranju jer on vas ne štiti. Ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da ostvarujemo prava temeljem onoga što smo potpisali i to su naprosto činjenice koje moramo reć. Međutim, ono što želim ovdje reć Vlada RH, Ministarstvo financija je možemo reći u ovom trenutku maksimalno iskoristilo kompletan potencijal, financijski potencijal RH, kompletan financijski potencijal RH s jedne strane da bi reagiralo i pomoglo hrvatskom gospodarstvu, da bi se sačuvala radna mjesta, da bi se poduzele određene socijalne mjere da bi se olakšao život hrvatskim građanima i hrvatskim gospodarstvenicima u ovim teškim trenucima i to treba reći kada se govori ovdje jer zašto sam spomenuo taj 12.3.i tada je bilo priča trebalo bi ovako, trebalo bi onako. A što se dogodilo? U onom trenutku kada je praktički gospodarstvo zbog epidemije blokirano Vlada RH i Ministarstvo financija je reagiralo. Mi smo to rekli ovdje 12.3.da u onom trenutku kada bude trebalo reagirati da će Ministarstvo financija temeljem svojih spoznaja, temeljem svog iskustva reagirati. Jel se to dogodilo? Je dogodilo se. Da li su hrvatski poduzetnici dobili onu plaću 3.250 kuna i prije nego što su se nadali i možda su se zbog toga i dogodile neke greške i propusti, ali mi smo iz HDZ-a kako predstavnici Vlade dakle predsjednik Vlade i ministar financija tako i mi iz kluba HDZ-a cijelo vrijeme upozoravali kada su donošene mjere na odgovornost obostranu. Jednu stranu odgovornost onom tko daje sredstva i s druge strane odgovornost onoga tko prima sredstva jer jedino na takav način možemo biti efikasni. Dakle, kada govorimo ovom društvu za osiguranje njihova aktiva nije nimalo zanemariva, to j 42 milijarde kuna. Njihova bruto zaračunata premija je preko 10 milijardi kuna i to je za jednu Hrvatsku i za onaj segment koji oni pokrivaju izuzetan potencija. Kako će oni reagirati ili kako bi trebali reagirati u slučaju potresa u Gradu Zagrebu, to ovisi o tome kakvu tko ima policu, a oni su naprosto u nekim situacijama mogli reagirati i vjerojatno jesu pomogli hrvatskim građanima. Tako da sve ove promjene koje mi usklađujemo sa direktivama EU su promjene koje puno ne tangiraju same hrvatske građane nego promjene koje reguliraju globalno funkcioniranje na ovom tržištu osiguravajućih društava. Ali ponavljam, Vlada RH u ovim uvjetima je reagirala, oni koji to nisu mogli prihvatiti jer se na vrijeme nije reagiralo su ovih proteklih dana potrošili pola hrvatskog proračuna i dva puta su potrošili devizne rezerve HNB-a da riješe sve ove probleme. Prema tome, klub HDZ-a će … ovaj Zakon o osiguranju i ono što je rekao kolega Lalovac i zadnji put smo se složili oko toga oko lizing društava, mislim da su oni morali reagirati bez da ih iko tjera. Tamo gdje je evidentno da ono što je na lizingu nije u funkciji, da se samo automatski produži rok i mislim da bi s tim svima bilo lakše. Hvala.
Hvala vam kolega Šuker. I posljednja rasprava vjerujem danas o ovoj točci, pošto pojedinačne rasprave su nestale … [[Upadica se ne razumije.]] ne, nije, nije. Dragi zastupniče 10 minuta ko i svi, kolega Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Onda ću biti vrlo kratak. Poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Dakle, mislim da ne ponavljam klub HNS-a će podržati ove izmjene zakona, prije svega kojima se pobliže uređuje rad osiguravajućih društava i što se tiče potrebnog minimalnog izračuna minimalnog kapitala, uvjete kako bi se društva kvalificirala kao svojevrsna mala društva. I ono zapravo što je najbitnije da iznose uključene u velike rizike time se ujednačavanje primjena zakona o osiguranju i direktiva da se kunski iznosi zamjenjuju iznosima u eurima, naravno uz navođenje svih preračunavanja u protuvrijednosti srednji tečaj HNB-a itd., dakle i još nekih bilateralnih sporazuma, pa manje-više sve ono iz prvog čitanja što je i prihvatljivo i ovu razliku i novi članak koji smo dodali u odnosu na prvo čitanje, prije svega što se odnosi i na trenutnu situaciju to apsolutno pozdravljamo. Ono što sam ja htio iskoristiti ovu priliku skrenut pozornost na jednu po meni nelogičnost kod određivanja premija auto osiguranja konkretno neobveznih iliti Kasko auto osiguranja, naime trenutna situacija u osiguranju postoji da oni procjenjuju premiju na temelju nabavne vrijednosti vozila. Znači vozilo bilo staro 10 godina ili 1 godinu premija se utvrđuje na temelju nabavne vrijednosti vozila koje može biti 200.000 kuna recimo. Ako je auto staro pet godina, recimo da on ima procijenjenu vrijednost 70. No međutim, u slučaju aktiviranja police oni ne računaju cijenu nabavnu nego procijenjenu. Pa ako je procijenjena totalna šteta oni ti isplate otprilike recimo 50.000 kuna, a vi plaćate osiguranje kao za 200. Znači premiju plaćate kao na novi auto, dakle ista je premija auta starog jednog dana i auta starog tisuću dana ili pet tisuća dana jel se premija računa na temelju nabavne vrijednosti vozila. Trošak popravka jednog, trošak popravka drugog možda tu može biti ista jel dijelovi su dijelovi, to još mogu shvatiti, ali kada se procijeni, a oni imaju manje-više kada je malo veća šteta onda najčešće procjenjuju na totalnu pa ti po nekoj tablici daju procijenjenu vrijednost vozila, e tu onda nije isto, jel ne može onda tu biti isto. Ti plaćaš kao da je novo, pa onda mi procijeni kao da je novo, ali ne. Znači u pravilu taj način izračuna i te tablice su in favorem samih osiguravajućih društava. Da ne govorim o svim onim natezanjima koje ljudi prolaze, priznavanjima, je, nije, koliko je, da li popravak, pa ti oni daju nešto pa ti sam popravljaj ili ti oni plate popravak, a kažem, najgore se dogodi kad ti procijene totalnu štetu iako se možda čak i to može popraviti, ali uvijek ti procijene i uvijek naravno nitko ne radi na svoju štetu. I u redu, ja to mogu razumjeti, i oni moraju od nečega živjeti. Iako dobro žive, uzgred rečeno, da se razumijemo. I ne bi oni tako jako dobro živjeli da više ljudi ne uplaćuju nego što to koriste, ali to je smisao osiguranja, zlu ne trebalo i da je to malo više razvijena ta kultura danas bi imali više osiguranih ljudi evo, i od potresa i od drugih stvari, dakle, treba promišljati i o nekom takvom načinu. Ali ovaj dio mi je dosta nelogičan i to sam evo, morao čisto reći, ne znam da li zakonski možemo u to intervenirati, ali ako se gleda procijenjena vrijednost, onda bi se trebala gledati u jednom, barem jednom segmentu dijela i kod samih premija jer nelogično je da plaćate jednaku premiju za kasko osiguranje za auto star 10 godina i auto star godinu dana ili novi novcati auto, ako je njihova nabavna vrijednost bila ista. Dakle, to mi nema logike jer nije jednako procijenjena njihova vrijednost u slučaju totalne štete. Evo, zahvaljujem. Još jednom, Klub HNS-a će prihvatiti ovo.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala. Zaključujem raspravu o ove dvije točke, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 110 za, 1 suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju.
Kao što je jutros odlučeno, sad prelazimo na objedinjenu raspravu o dvije točke dnevnog reda. Dakle, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. i - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. br. 857. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. koji je u vezi sa čl. 190. Poslovnika o radu HS. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na, molim vas, na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. S nama je g. Stipe Župan, državni tajnik u Ministarstvu financija koji će u ime predlagatelja dati uvodno obrazloženje. Izvolite g. Župan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što ste rekli, danas je pred vama nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju koji je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Kao što smo rekli u prvom čitanju, prijedlog zakona između ostalog donosi slijedeće novosti. Ponajprije usklađuje se sa Direktivom solventnost 2 radi ispunjenja obveze dosljednog prijenosa direktive. Prijedlogom zakona izmijenjene su i odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, te uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje kako bi se kvalificirala kao mala društva. Nadalje, prijedlogom zakona propisuje se obveza ishođenja prethodnog odobrenja od HANFA-e za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, te uvjeti, prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje iste funkcije. Također leasing društvima je omogućeno da u ime jednog ili više društava za osiguranje ili po nalogu stranke obavljaju poslove distribucije osiguranja. Razlike između prvo čitanja odnosno prijedloga zakona i konačnog prijedloga zakona su slijedeće. Predložene su izmjene odredbi zakona koje sadržavaju propisane rokove u kojima su subjekti nadzora dužni nadzornom tijelu dostavljati propisana izvješća. Izmjene su predložene da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja posebnih okolnosti kakve su sada zbog pojave bolesti COVID-19, a sve u cilju olakšanja poslovanja subjekata nadzora u posebnim okolnostima. Također nomotehnički je dorađen i ujednačen izričaj odredbi prema primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. Nadalje, prihvaćen je i amandman na čl. 42. Odbora za zakonodavstvo HS. Predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Drugi prijedlog zakona, kao što ste rekli, odnosi se na provedbu Uredbe 2402 iz 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Najprije bih iznio nekoliko osnovnih informacija o sekuritizaciji. Dakle, ista predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja, primjerice kredita u prenosive instrumente tj. vrijednosne papire. U RH do sada nije postojao specifični pravni okvir za sekuritizaciju. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona iz prvog čitanja, dakle napravljene su određene izmjene u odnosu na prvo čitanje koja su posljedica prihvaćanja primjedbi i prijedloga Odbora za zakonodavstvo, te izmjena i dopuna učinjenih od strane predlagatelja radi veće jasnoće primjene pojedinih odredbi. Prihvaćene su i primjedbe o definiranju sekuritizacije na način da se u čl. 3. dodaje pojam „sekuritizacija“ koji u smislu ovog zakona znači transakciju ili shemu preoblikovanja u kojoj se kreditni rizik, povezan s izloženošću ili skupom izloženosti, tranšira, te ima sve karakteristike navedene u čl. 2. st. 1. Uredbe br. 2402. Predloženo je da zakon stupi na snagu osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, kako je riješen problem sa osiguravanjem u slučaju potresa, kao što je bio u Zagrebu, kada pane krov na auto, auto je osigurano, tko će riješiti tim ljudima koji nisu krivi taj njihov problem i financijsku štetu? To građani postavljaju pitanje jer građanima to u većini slučajeva u Zagrebu nije isplaćemo. Da li ste pronašli to rješenje i da li ima obavezu osiguravajuće društvo da to plati il će to riješiti država il su kao i banke u RH i osiguravajuće kuće one koje neće snositi nikakve troškove tj. neće se njih dotaknuti u slučaju ove korona krize, a svih će se dotaklo osim njih? Evo, kako ste riješili taj problem? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dakle isto nije predmet ovih promjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Naravno, rješenje takvih problema se nalazi u činjenici da li su osobe ili nisu osigurale svoju imovinu od potresa. Slijedom toga ako su osigurale, a isto pokriva polica osiguranja, isto će im biti isplaćeno od osiguravajućeg društva.
Hvala. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac i kolegica Perić? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi prijavljeni u ime Kluba zastupnika SDP-a je kolega Boris Lalovac. Izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava dva zakona koja su zapravo najvećim dijelom usklađivanje sa direktivama. U prvom čitanju mislim da nije bilo nekakvih značajnijih primjedbi od bilo kojih klubova zastupnika tako da neću ja previše i o toj raspravi. Samo ću dati možda nekakav naglasak, ovo što je kolega Bulj pitao, mislim da je to životno pitanje. Ja znam da to možda nije rješenje u ovome dijelu, ove direktive, ovom zakonu, ali se zapravo sad pokazalo, odnosno barem se nekakvi, ova životna pitanja koja nam se odjednom događaju, a evo, kao što je rekao, kolega Bulj, to je, potres nam se dugo, dugo nije dogodio i mislim da je to isto nekakva pitanja što će u budućnosti pokazati kada se dogodi takva određena nesreća što onda osiguranje pokriva, odnosno što ne pokriva. Znači mi ovdje danas usvajamo brojne direktive, međutim, svakako da u budućnosti treba voditi o ovakvim životnim pitanjima i pitanje je da li ovo što smo danas tu čuli, da li kasko to pokriva ili ne pokriva. Različita su tumačenja osiguravatelja, tako da mislim da je dobro to pitanje koje je postavio kolega Bulj. Tako da, vezano za ovu Direktivu Solvency II, ono što je ovdje značajno, a to je zapravo uvodno i napomenuto je zapravo da su, dodaje se novi čl. 13 kojim se zapravo čl. 102 mijenja st. 2 koji se odnosi na dostavljanje izvješća društva za osiguranje prema agenciji, znači HANFA-i te rokove koja Agencija detaljnije propisuje pravilnikom, izmijenjeni su predloženi da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja, znači postojećih posebnih okolnosti. I dodaje se također, novi čl. 30 kojim se čl. 128 iza točke 3. dodaje točka 4. kojom se određuje da Agencija pravilnikom detaljnije propisuje rokove za dostavu godišnjih financijskih izvješća za društvo za zastupanje u osiguranju odnosno društva za brokerske poslove, osiguranju i reosiguranju te statističkih izvješća za sporedne zastupnike u osiguranju, obrtnike zastupnike u osiguranju te društvo za zastupanje u osiguranju. Ono što je ovdje svakako navedeno, a to je isto uvodno rečeno, znači konačnim prijedlogom zakona proširen je klub posrednika u osiguranju tako da se leasing društvima dana mogućnost obavljanja poslova distribucije osiguranja. Iako ovdje nije definirano vezano za leasing, mora se napomenuti i čini mi se da je to i kolega Šuker, kada smo mi predlagali onaj zakon o moratoriju, da nam se zapravo to između ova dva čitanja dogodio jedan veliki prosvjed prijevoznika, dogodio se ... [[Govornik se ne razumije.]] baš vezano za leasinge, za autobuse znači ljudima kojima je to osnovno sredstvo za rad, a s jedne strane imamo ograničenja koja su vezana za COVID, a imamo s druge strane vrlo, vrlo jednu kompliciranu situaciju gdje država zapravo propisala kako će se netko ponašati vezano za COVID, a s druge strane ti ljudi i te linije koje će vezano biti za njihov prijevoz su nerentabilni jer ne može nijedan autobus voziti 10, 20 ljudi iz Zagreb-Split. Znači to je ozbiljan problem koji će se naći pred nama, sigurno vjerojatno ne sada više u ovom mandatu Sabora, ali vjerujem, vrlo brzo kada se oformi novi Sabor, mislim da će takav prijedlog nekog zakona morati biti rješavan i mi znamo da i ti prijevoznici, znamo da i voze djecu. Da su oni, da jednostavno nemaju više sad prijevoz ni za djecu za školu, sve te županijske linije koje će također, kako će to funkcionirati, a svi oni zapravo imaju osnovno sredstvo, to je taj leasing autobusa koji su ga nabavili na leasing i oni sad moraju plaćati leasing rate, a jednostavno nemaju, ne mogu voziti, ako mogu voziti, mogu voziti nekoliko ljudi, itd., tako da sigurno vezano i za osiguranja, ali vezano i u konačnici za leasing društva, čini mi se da ćemo morati imati nekakvo rješenje u sljedećem sazivu, kada se već nije htjelo u ovome o tome raspravljati, je li. To su zapravo i sami ti građani, poduzetnici pokazali, da jednostavno njihov način poslovanja u budućnosti, odnosno već sada da je veoma ugrožen i da tu moramo naći nekakva zakonska rješenja. Drugi zakon zapravo vezano je za direktivu, a najčešći, kad spominjemo taj proces sekuritizacije je proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja tzv. kredita u prenosive instrumente, odnosno vrijednosne papire. To smo i zadnji put rekli da je dobro da donosimo ovakav jedan zakon, jednu direktivu da se sada uređuje tržište sekuritizacije koju znamo i sami znamo da je to tržište uzrokovalo veliku financijsku krizu 2008. g. i ovo je dobro da i Hrvatska implementira jednu ovu direktivu jer štiti zapravo hrvatsko financijsko tržište, štiti ulagatelje, štiti zapravo jedan cjelokupni taj sustav financijske industrije koji nije bio reguliran nego je bio ostavljen tržištu da oni mogu zapravo formirati i preprodavati razno razne tzv. te pakete vrijednosnica, a vrlo dobro smo svjesni da su takve prepakirane vrijednosnice tad, 2008. g. onaj Triple A, najbolji rejting od tih financijskih rejting agencija, onda su kasnije propadali, jednostavno nismo imali regulirano jednostavno takvo tržište. Mislim da je to dobro i mislim da sam zadnji put i govorio da samom regulacijom ovoga oblika poslovanja, tržište sekuritizacije je naglo palo u Europi odnosno zato što je dovedeno u red. Dovedeno je u red po točnim pravilima kako se može poslovati i preprodavati ovakve vrijednosne papire, tako da sukladno tome, ovdje se određuje i HANFA i HNB kao određena nacionalna nadležna tijela za provedbu ove Uredbe. I tu se osiguravaju i naši institucionalni ulagatelji u RH. Znači prvenstveno se misli na mirovinske fondove te mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti, kod ulaganja u takve sekuritizacije, to je dobro. To je pohvalno i dobro i mislim da je to dobro da smo prihvatili u tom dijelu da se onda mogu, jer znamo da u mirovinskim fondovima su naše mirovine i da u tom dijelu, bez obzira kakvi oblici sekuritizacije se mogu pojaviti za godinu, dvije, tri itd. odnosno ne samo na našem tržištu nego na liberaliziranom europskom tržištu, bitno je da s druge strane imamo regulirano to područje jel kao što znamo sve je to dobro dok dobro ide, dok dobro tržite ide, međutim, kad se jednom počne urušavati, oni se urušavaju kao piramide i tako da u tom kontekstu podržavamo, podržavamo ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći je kolega Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233. gubi pravo na raspravu o ove dvije točke dnevnog reda. Nakon njega je prijava od kolege Ivana Lovrinovića, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Danas govorim, govorit ću o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji. To je jedna riječ koja je malom broju građana poznata jer je to engleština što bi rekli. Mi bi mogli na hrvatskom reć da je to neko popapirenje odnosno prodaja jednog oblika imovine i njegovo pretvaranje u drugi oblik imovine. U ovom slučaju ja ću vam na praktičnom, konkretnom primjeru, ne samo objasnit što je to, nego ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku naši stručnjaci su dali prijedlog kako spasiti blokirane građane, prezadužene građane na slijedeći način. Dakle, navodim primjer sekuritizacije koji može spasiti oko 230 000 blokiranih građana koji su prezaduženi. Banke su prodale svoja tzv. nenaplativa potraživanja Agencijama za utjerivanje dugova za oko 10 milijardi kuna. Te agencije maltretiraju naše građane, uznemiravaju, ljudi ne znaju što da rade. Rješenje je slijedeće. Ovo je, navodim, samo govorim o rješenjima. U velikoj smo krizi, vrijeme je za i ta kriza je pogodna za velika rješenja. Država sada treba otkupiti od ovih Agencija za utjerivanje dugova za 10 milijardi sva potraživanja koja su te agencije kupile od banaka po toj, po nešto nižoj cijeni, da i oni nešto zarade, da ih se riješimo. Kako će država otkupiti tih, te, ta potraživanja kad nema 10 milijardi kuna? Pa jednostavno, uzet će kredit od HNB-a. Ako je prosječan rok dospijeća 10.g. svih kredita građana, ona će emitirati tu obveznicu sa dospijećem od 10.g. na 10 milijardi kuna. Tko će kupovati te obveznice? Tko god hoće. Građani koji imaju viška novaca, poduzeća, banke, institucionalni investitori, stranci, ko god hoće, ponudit im prihvatljiv prinos koji je sigurno veći od onih prinosa koji imaju sada i to će se riješiti. Koji je dragi građani, vi koji ste blokirani, koji je konkretni rezultat ove operacije? Znači, ovdje ćete ostati sada kad država proda obveznicu, a to za nju, njen interes može uraditi HPB ili HABOR ili bilo koja domaća institucija koju ona osnuje, bit ćete dužni tom državnom tijelu instituciji, ne više Agencijama za utjerivanje dugova. I dragi građani, mi ćemo se tih agencija riješit, oni će nestat i nikad više ne smiju postojat u RH. Oni više neće trgovati mukom ljudi da vas uznemiruju. Jer ako banke nisu uspjele naplatiti dugove koji se ne mogu naplatiti, a banke kakve bile da bile ipak posluju po nekim regulama, a kako će onda Agencije za utjerivanje dugova uspjeti naplatiti? Jedino ako vas maltretira, ako vam uzme nekretnine, ovrši itd. Dakle, toga više neće biti. Koliki će biti na kraju vaš dug koji trebate otplaćivati u tom nekom roku? Ako je on, ako on recimo iznosi milijun kuna recimo danas i recimo da se ta operacija danas obavi, vi nećete trebati vratiti na, protekom 10.g. milijun kuna nego najviše 400.000,00 kn. Zašto? Jer Agencije za utjerivanje dugova su uz ogroman diskont kupili vaše, vašeg dugove, e pa sada ćete vi uz taj isti diskont moći sami od države otkupit svoje dugove. Znači, neće vaš dug ostat više milijun kuna, nego će koštati 400.000,00 kn. Dragi građani, zvuči vam nevjerojatno, nevjerojatno vam zvuči, ali to je rješenje struke. Zašto to drugi ovdje nisu iznijeli? Pa zato što oni ne štite vaš interes nego interes Agencija za utjerivanje dugova, banaka, HNB ovakve kakva je i to je to. Znači kad struka progovori, vidite, ja sam to već iznio ovdje, ovdje nije bilo nikakve primjedbe, nisam nikog čuo iz HDZ-a, SDP-a, posebno SDP on se promovira kao socijaldemokratska osjetljiva stranka, pa oni su uništili umirovljenike, radnike, otvorili su onaj, onaj fenomen stručnog osposobljavanja, oni su donijeli na tržište rad na određeno koji traje neodređeno, znači možete do, do mirovine radit na određeno. Oni su uveli prekarijat, nema u SDP-u socijalne osjetljivosti i solidarnosti. Znači, moja mjerila su ista i za jedne i za druge. Obje su stranke u proteklom razdoblju donijele nesreću hrvatskom narodu i hrvatskoj državi. Na vama je poštovani građani, znači realan model, jasan, znanstveno stručno utemeljen, ostvariv. Ovakve sekuritizacije, ovo se zove sekuritizacija, znači pretvara se vaš dug odnosno potraživanje, u ovom slučaju banke odnosno agencije pretvara se u državnu obveznicu, tu obveznicu kupuju investitori, vi sad otplaćujete dalje državi jel odnosno njenoj instituciji koja će biti zadužena, al nećete vratiti 100% nego 40% i tako se radi od Amerike, Australije, Švicarske, to je sekuritizacija. Ali oni vam to nisu objasnili jer vam, jer im to nije u interesu. Oni i dalje žele trpati u džepove koji su već natrpani, znate. I ja čujem ovdje iz klupa, poneko mi od ovih znate velikih stranaka nešto dobaci, dođite ovdje, pa ćemo stručno razgovarat da se tu objasnimo, jel. Prema tome, vi ste jaki na jeziku, ali u praksi i znanju ste slabi. Ovo vrijeme traži samo struku. Ajmo dalje, financijski sustav u Hrvatskoj je uzrok mnogih nestabilnost, on je uzrok blokada, nesreće mnogih građana, kamatarenja, ovrha, propasti mnogih poduzeća. Podnio sam tri kaznene prijave, jednu protiv HNB-a jer je dopustila slučaj Franak, druga je protiv HANFA-e, Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija jer je dopustila da se trguje mjenicama bez pokrića od koncerna Agrokor, a znali su da te mjenice nemaju pokrića. I treću kaznenu prijavu sam DORH-u podnio protiv Raiffeisen banke jer je javno oglasima tražila PR agencije koje će joj pomoći da obavlja i provodi pritisak na suce i sudove da ne bi nastradali u slučaju presude oko Franka na njihovu štetu. Vidite, DORH nije mi poslao obavijest uopće u kojoj je fazi ta kaznena prijava. Što mi vidimo? Imamo pravosudni sustav koji ozakonjuje, potvrđuje, on štititi ono što se radi. Ali sada vam iznosim i nešto novo. Vidite zadnja kaznena prijava bila je protiv Raiffeisen banke, međutim što se dogodilo? Tijekom ove korona krize ispod radara je potpuno prošla nezapaženo jedna druga stvar, a to je da je još jedna firma od Raiffeisen grupacije da je Raiffeisen lizing u Hrvatskoj od 2008. do 2013. godine mijenjao fiksnu kamatnu stopu svojim klijentima, dakle ljudima koji su uzimali lizing za raznu opremu, vozila itd., itd., jednostrano su mijenjali kamatne stope. O tome uopće nisu informirali svoje klijente i oni su to radili pet godina, pet godina su radili. I znate što im je HANFA napisala, ona je kao djetetu malo zaprijetite prstom i rekli otprilike nemojte više. Znate koliko danas ima naših poduzetnika koji su kupili kobi busove, busove, kamione, znači sredstva s kojima oni rade da voze taxi itd., to su ti ljudi koji ne mogu danas vraćati lizing rate, a oni su obračunavali kamate nezakonito, a da nisu objašnjavali, u vrijeme kada su padale kamate, znači radili su šta hoće. Dakle, Raiffeisen banka, Raiffeisen lizing, Raiffeisen faktoring ali i druge su banke tako radile. Pa trebam li vam navoditi još neki primjer da pokažemo da je Hrvatska jednostavno, da je njen financijski sustav nije u službi razvoja gospodarstva i blagostanja građana nego stvaranja nevolja, propadanja i uništavanja. Stranka Promijenimo Hrvatsku će nakon ovih izbora učiniti sve da udio domaćih banaka poraste iznad 50%, sada je 8%, uvest ćemo porez na imovinu banaka, nestat će agencije za utjerivanje dugova i bit će reda u ovoj zemlji na financijskom tržištu, moći će raditi onaj koji poštuje Hrvatsku državu, plaća poreze, a u suprotnom ćemo im pokazati vrata preko granice. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika, sljedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Poštovani predstavniče Vlade, uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Postavio sam kroz repliku jedno pitanje jer jednostavno mi koji donosimo zakone jedino šta kao što uvijek kaže prepisivamo uredbe, direktive, usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, a u biti ono što je realno i ono što je život, što pokaziva mi za to nemamo rješenje. Zato moje pitanje kod osiguranja za vozila tj. uglavnom vozila, to me zanimalo jer sam razgovarao sa ljudima da jedno od pitanja koje se može u biti kroz ovaj zakon raspravljati i treba o tome govoriti jel to je životni problem. Čovjek ako je pao dimnjak na ulicama Grada Zagreba tijekom potresa on u ovome trenutku ne može naplatiti svoju štetu, a on nije kriv za potres, ko šta nije kriv ugostitelj što ne radi njegov kafić zbog korona krize ili slične situacije, ali ovdje se radi o potresu, posljedicama šteta od potresa. Kada govorimo o osiguranju meni nikako nije, svi ste ovdje ispred Ministarstva financija Vlade RH, kako je moguće, to sam govorio i ministru prometa da se osiguraju vozila tj. autobusi koji prevoze djecu, pa u mome Sinju mjesečno izgore dva. I neko je osigurao, imaju starost ne znam znači vozila koja nisu sigurna, tako da se osiguranje u RH ponašaju kako žele. Oni tako pogoduju prevoznicima da se starim autobusima koji gore, koji su opasni daju osiguranje jer im je isti taj vlasnik Prometa koji je u Sinju u njegovom području ima on osiguranje koje je napravio također na prostoru koji nije predviđen za osiguranje tj. tehnički pregled tu su osiguravajuće kuće, tako da taj cili proces djeluje kompromitiran, a na najosjetljivijima, a to je našoj djeci. Dok u isto vrijeme ova Vlada je donijela zakon da taxi ne može biti stariji od pet godina kako bi se pogodovalo, od pet godina taxi, znači govorimo o vozilima, kako bi se pogodovalo Uberima, ne znam kome sve, koji ne plaćaju čak cijeli iznos i obaveze RH neg tamo gdje se nalaze aplikacije na koje mi pozivamo taxi, a ovdje autobusi, naša dica gledaš kako će izgoriti di imaju osiguranje. Znači postavljaju se brojna životna pitanja, ja govorim o ruralnim područjima, evo na području Cetinske krajine u mjesec dana su izgorila 4, 5 autobusa sa djecom, znači školskom djecom koja su najosjetljivija. Jedino spretnošću naših vozača su ih spasili, zbog čega jel su autobusi stari i ne mogu biti u toj namjeni. Znači ovo nije samo pitanje koje mi prepisivamo, ovo je životno pitanje. I zaista građani, poglavito roditelji tih učenika postavljaju pitanje, kako je moguće osigurati to vozilo koje prevozi školsku djecu, a staro je i neispravno jer u toj prometnoj tvrtki, evo ja spominjem opet Promet Sinj, bivša Promet Makarska, tj. sestrinska firma Promet Makarske, kako je moguće to osigurati? Lako, sam vrši tehnički pregled, njegovo vozilo i to je to. Znači mi dovodimo, ja govorim o životnim situacijama, ja znam da ćete vi sa financijskog aspekta reć mi ovo uređujemo sa EU zakonodavstvom kroz uredbe, direktive mi to usklađujemo, međutim životni problemi nas nateraju da gledamo malo šire i u kontekstu svakodnevnih događanja i opasnosti. Jer naravno da je opasnost da se naši građani svoji roditelji se boje poslati svoju djecu u školu u autobusima i da moraju moliti Boga da se vrate živi. Ne iz razloga uvijek čovjek ima opasnosti u prometu, nego zbog učestalih neispravnosti autobusa koji prevoze. Ja sam postavio ova dva pitanja, prvo sam postavio u replici, vi kažete ne odnosi se na Zakon o osiguranju u ovome dijelu, ja mislim da o tome ministarstvo bi moralo razmišljati jer jednostavno ti građani nisu krivi za nastalu štetu u potresu i da to treba naći način kako zakonski provesti kroz osiguranje. A također da država tu nađe nekakva rješenja za naše građane koji su pretrpili štete u slučaju, ja … sam zagrebački potres, ali i brojne druge štete koje su, ali Zagreb nam triba sada otvoriti oči jel kako bude vrijeme odmicalo ti ljudi neće ostvariti svoje pravo tj. svoje obeštećenje, bez obzira što vi kažete to ne znamo jel osiguranje na potres, ne znam na sve. Ali moramo razmišljati u tome smjeru. Tako je i kod kuća u središtima gradova, tu bi trebalo nešto poglavito u ovim trusnim područjima kao što je Zagreb koji je podložan potresima, ali i na brojnim drugim mjestima trebalo bi o tome razmišljati sa zakonodavne strane to urediti i primijeniti stvarnome stanju. Što se tiče sekuritizacije, ja o tome neću puno govoriti samo ću kratko kazati, niti ću govoriti o vjerodostojnicama, niti ću govoriti o djelovanju i smanjivanju tih vrijednosti, trgovanju ili načinu funkcioniranja. Ja samo mogu kazati da ova Vlada, uvaženi predstavniče Vlade, tribala donijeti prvu mjeru, prvu mjeru od korona krize, međutim nije. Sada se je ispolitizirao cijeli proces, ispolitizirali su čak i Stožer civilne zaštite pa ga pomalo pretvaraju u predizborni stožer HDZ-a. Jel kako je moguće da možemo ići, vas pitam, kako je moguće da kažnjavamo ljude koji imaju kamione na lizing da ne mogu vozati, voziti, prevoziti i funkcionirati, a u isto vrijeme šalju poruku da oni koji su u izolaciji, pa čak i oni koji su gnjojili svoju njivu, bacali … po njivi dobili su kaznu od 8.000 kuna, proglašavani su bioteroristima, doslovno ubojicama dok su se svi držali socijalnih distanci. U isto vrijeme ti koji ne mogu raditi lizing koji imaju, znači koji ne mogu funkcionirati na svoje radno sredstvo u isto vrijeme kažu i oni šta su u izolaciji za vrijeme izbora mogu nabaviti maskicu, mogu nabaviti maskicu i izaći na izbore. Znači mi ugrožavamo ljude koji su i radna sredstva imaju na lizing da ne mogu raditi sa autobusom, vidim da kolega klima vjerojatno govori da je ovo van teme. Da, van teme je, ali stožer koji ima ugled i koji bi trebao imati ugled ne štiti ljude koji ima lizing i koji ne mogu prevoziti ljude zbog samoizolacije, ne mogu funkcionirati i raditi tim prometnim sredstvom, a u isto vrijeme pozivaju ljude koji su u izolaciji da izađu sa maskicom na izbore. Uzet kemijsku, tamo glasat, biračkom odboru se javiti. Da to je stvarnost kolega Kliman, to je stvarnost, to je kompromitacija jednog tijela koje bi trebalo biti stručno tijelo, koje se bavi zdravstvenom epidemijom od korona virusa. I to je ogroman problem jer se zakočio sustav, problem je potres i osiguranje, to je sve problem na koje ja imam pravo kao saborski zastupnik ukazat jel sam prošao kraj zgrade gdje je čovjeku pao dimnjak na auto, a nije on krivac za potres. U isto vrijeme bi još ukazao dok se događa ova kriza, jedini na koji predstavniče Vlade kada govorimo o sekuritizaciji to je kolega prije mene i spominjao su utjerivači dugova legalizirani, oni zarađuju, to su banke jel prva mjera koja je trebala biti donesena, a nije donesena to je moratorij na kredite kamate. Ali ne smimo u njih krećati, ne smimo osiguravajuće kuće ovaj put neću spomenut, ne smimo spomenuti već kada je zakon o osiguranju za ove štete nastale da se oni dijela svoga odreknu prema tim ljudima ili da pomognu tim ljudima jel imaju ogromnu dobit, ni banke isto koje milijarde zarađuju, niti utjerivači ozakonjeni dugova našim građanima. Prema tome, sagledajmo realnost i radimo zakon za čovjeka, a ne za interesne skupine. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a podijelit će kolege Kliman i Šuker, prvi je kolega Antun Kliman, izvolite kolega Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam i predstavnike Ministarstva financija. Ja ću se kratko samo osvrnuti o ovom zakonu, te ga skraćeno zovemo sekuritizaciji. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. To je i kao i obično jedna od, dakle primjena uredbi EU u naše zakonodavstvo i opetovano držim s obzirom da sam bio u nekoliko, u nekoliko navrata izvjestitelj u ime kluba, da bi zaista te uredbe trebali u hitnom postupku ovaj rješavati jer one su, one se moraju primijeniti jednostavno. Evo, imali smo primjedbe od, od Odbora za zakonodavstvo, to se sve može riješiti u jednom, u jednom udarcu, tako da u 2 čitanja mislim da je, da je zaista nepotrebno kad, kad smo članice, kad smo članice EU mislim da bi nam zaista trebali biti praktični i to, i to primjenjivati u hitnom postupku. Ovo je jako bitan zakon i mislim da je potrebno reći da evo mi ulazimo u krug zemalja gdje ćemo na neki način smanjiti rizike, sistemske rizike u financijskom sektoru da nam se ne desi velika ekonomska kriza i financijska kriza u prvom redu 2008.g. Da je postojao ovakav zakon na svjetskom nivou, da je u EU ne bi oni imali tako veliku krizu kao što smo imali 2008.g. zbog toga što taj zakon propisuje zaista sve korake da se umanji kriza kod, dakle unovčavanja kreditnih, dakle kreditnih zaduženja kod banaka, oslobađanja bilanci banaka da bi se mogli dalje zaduživati i poslovati, a isto tako da bi se mogle financijske institucije uključiti u, u ovaj, u cijeli taj, u cijeli taj posao. Čitav niz, dakle rješenja su kroz, kroz taj zakon navedena i mislim da taj zakon će u svakom slučaju potaknuti što transparentnije poslovanje banaka, kupaca kredita, dalje prodaje financijskih instrumenata. Evo, čuli smo i u ovoj raspravi koja je bila u prvom čitanju, jako plodonosna, imali smo nekoliko jako dobrih rasprava, da kod samog uvođenja ovog zakona 2017.g. na području EU strašno su pali, su pale investicije u, u te vrijednosne papire. Zašto? Zbog toga što su se jako ovaj normiziralo samo trgovanje vrijednosnim papirima i samim time špekulacije su se smanjile. Dakle, oni koji su htjeli lovit u mutnom više nisu, više nisu bili ti koji, koji su se htjeli ulaziti u normirane poslove i jednostavno kao takva pala je i, i pala je i trgovina tim papirima, ali isto tako uključili su se i državne institucije i mirovinski fondovi u samu, u samu ovaj trgovinu i prema tome onda je ta cijela priča dovedena u jedan red. S obzirom da je bila jako dobra rasprava u prvom čitanju, evo ja ne bi puno više oko toga niti, niti ovaj duljio, prepustio bi kolegi Šukeru dalje vezano za osiguravajuća društva. Još jednom ću ponoviti da HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Samo sekundu kolega Šuker, izvolite gospođice. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa jedan tehnički zakon i govorit nešto o ovom zakonu bi bilo u stvari ponavljanje onoga što je rekao predstavnik ministarstva i što su rekle neke kolege. Međutim, neke stvari ipak trebamo reći da ostanu zabilježene. Prije svega, u ovom zakonu u prvom čitanju smo raspravljali 12.3., to je bilo tjedan dana prije potresa u Gradu Zagrebu i to je bilo praktički tjedan dana prije uvođenja ovih epidemioloških mjera kad je praktički cijela RH zastala, tada su svi predstavnici klubova imali priliku upozoriti što bi se eventualno RH moglo dogodit s obzirom da su već neke zemlje u našem okruženju bile u debeloj izolaciji, kako je taj financijski sektor RH vrlo bitan, a ovo je jedan dio nebankarskog financijskog sektora osiguravajućeg društva. To je u stvari jedino govorio Klub HDZ-a i nešto je govorio kolega Lalovac uime Kluba SDP-a. Dakle, kad je trebalo nešto reći unaprijed, kad je trebalo upozorit na određene stvari onda nije bilo. Međutim, u ova protekla 2 dana smo svjesni u ovoj sabornici strahovite naknadne pameti što se tiče financija. Dakle, mi smo jučer i danas potrošili negdje 40% još državnog proračuna i potrošili smo jednu već jedanput i po, dva puta devizne rezerve HNB-a jer to je čarobni štapić s kojim se mogu riješiti svi problemi u RH. Druga stvar koju želim reći, kad pogledate strukturu vlasništva društava za osiguranje onda ćete vidjeti praktički da su ta sva društva u privatnom vlasništvu. E, kad svi pričaju da je privatno vlasništvo fleksibilno, da se privatnici dogovaraju, ja sam iskreno govoreći očekivao da će taj odnos svih hrvatskih banaka i leasing društava, a posebno osiguravajućih društava, bit puno fleksibilniji i da će oni reagirat na neke stvari koje su pogodile hrvatske gospodarstvenike i hrvatske građane neovisno o tome što to ne piše u zakonu, neovisno o tome što to neko nije rekao i logična je stvar ako jedan autoprijevoznik ne koristi autobuse dva mjeseca, znači dva mjeseca nije postojao niti rizik od štete, pa bilo bi onda i poslovno i ljudski i logično da je neko reko, a ništa nema tu nikakve posebne mudrosti, ajmo produžit policu za ta 2 mjeseca. I onda bi jasno poslali poruku svi da ovoga itekako smo svjesni situacije i da želimo jedni drugima pomoć. Druga stvar, nekima koji nude spasonosna rješenja bilo bi vrlo interesantno vidjeti da li njihova polica osnovnog osiguranja za automobile i Kasko osiguranja da li sadrži ove sve odredbe o kojima oni pričaju jer ako smatrate da nešto treba biti unutra onda je logična stvar da nećete potpisati taj ugovor o osiguranju jer on vas ne štiti. Ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da ostvarujemo prava temeljem onoga što smo potpisali i to su naprosto činjenice koje moramo reć. Međutim, ono što želim ovdje reć Vlada RH, Ministarstvo financija je možemo reći u ovom trenutku maksimalno iskoristilo kompletan potencijal, financijski potencijal RH, kompletan financijski potencijal RH s jedne strane da bi reagiralo i pomoglo hrvatskom gospodarstvu, da bi se sačuvala radna mjesta, da bi se poduzele određene socijalne mjere da bi se olakšao život hrvatskim građanima i hrvatskim gospodarstvenicima u ovim teškim trenucima i to treba reći kada se govori ovdje jer zašto sam spomenuo taj 12.3.i tada je bilo priča trebalo bi ovako, trebalo bi onako. A što se dogodilo? U onom trenutku kada je praktički gospodarstvo zbog epidemije blokirano Vlada RH i Ministarstvo financija je reagiralo. Mi smo to rekli ovdje 12.3.da u onom trenutku kada bude trebalo reagirati da će Ministarstvo financija temeljem svojih spoznaja, temeljem svog iskustva reagirati. Jel se to dogodilo? Je dogodilo se. Da li su hrvatski poduzetnici dobili onu plaću 3.250 kuna i prije nego što su se nadali i možda su se zbog toga i dogodile neke greške i propusti, ali mi smo iz HDZ-a kako predstavnici Vlade dakle predsjednik Vlade i ministar financija tako i mi iz kluba HDZ-a cijelo vrijeme upozoravali kada su donošene mjere na odgovornost obostranu. Jednu stranu odgovornost onom tko daje sredstva i s druge strane odgovornost onoga tko prima sredstva jer jedino na takav način možemo biti efikasni. Dakle, kada govorimo ovom društvu za osiguranje njihova aktiva nije nimalo zanemariva, to j 42 milijarde kuna. Njihova bruto zaračunata premija je preko 10 milijardi kuna i to je za jednu Hrvatsku i za onaj segment koji oni pokrivaju izuzetan potencija. Kako će oni reagirati ili kako bi trebali reagirati u slučaju potresa u Gradu Zagrebu, to ovisi o tome kakvu tko ima policu, a oni su naprosto u nekim situacijama mogli reagirati i vjerojatno jesu pomogli hrvatskim građanima. Tako da sve ove promjene koje mi usklađujemo sa direktivama EU su promjene koje puno ne tangiraju same hrvatske građane nego promjene koje reguliraju globalno funkcioniranje na ovom tržištu osiguravajućih društava. Ali ponavljam, Vlada RH u ovim uvjetima je reagirala, oni koji to nisu mogli prihvatiti jer se na vrijeme nije reagiralo su ovih proteklih dana potrošili pola hrvatskog proračuna i dva puta su potrošili devizne rezerve HNB-a da riješe sve ove probleme. Prema tome, klub HDZ-a će … ovaj Zakon o osiguranju i ono što je rekao kolega Lalovac i zadnji put smo se složili oko toga oko lizing društava, mislim da su oni morali reagirati bez da ih iko tjera. Tamo gdje je evidentno da ono što je na lizingu nije u funkciji, da se samo automatski produži rok i mislim da bi s tim svima bilo lakše. Hvala.
Hvala vam kolega Šuker. I posljednja rasprava vjerujem danas o ovoj točci, pošto pojedinačne rasprave su nestale … [[Upadica se ne razumije.]] ne, nije, nije. Dragi zastupniče 10 minuta ko i svi, kolega Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Onda ću biti vrlo kratak. Poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Dakle, mislim da ne ponavljam klub HNS-a će podržati ove izmjene zakona, prije svega kojima se pobliže uređuje rad osiguravajućih društava i što se tiče potrebnog minimalnog izračuna minimalnog kapitala, uvjete kako bi se društva kvalificirala kao svojevrsna mala društva. I ono zapravo što je najbitnije da iznose uključene u velike rizike time se ujednačavanje primjena zakona o osiguranju i direktiva da se kunski iznosi zamjenjuju iznosima u eurima, naravno uz navođenje svih preračunavanja u protuvrijednosti srednji tečaj HNB-a itd., dakle i još nekih bilateralnih sporazuma, pa manje-više sve ono iz prvog čitanja što je i prihvatljivo i ovu razliku i novi članak koji smo dodali u odnosu na prvo čitanje, prije svega što se odnosi i na trenutnu situaciju to apsolutno pozdravljamo. Ono što sam ja htio iskoristiti ovu priliku skrenut pozornost na jednu po meni nelogičnost kod određivanja premija auto osiguranja konkretno neobveznih iliti Kasko auto osiguranja, naime trenutna situacija u osiguranju postoji da oni procjenjuju premiju na temelju nabavne vrijednosti vozila. Znači vozilo bilo staro 10 godina ili 1 godinu premija se utvrđuje na temelju nabavne vrijednosti vozila koje može biti 200.000 kuna recimo. Ako je auto staro pet godina, recimo da on ima procijenjenu vrijednost 70. No međutim, u slučaju aktiviranja police oni ne računaju cijenu nabavnu nego procijenjenu. Pa ako je procijenjena totalna šteta oni ti isplate otprilike recimo 50.000 kuna, a vi plaćate osiguranje kao za 200. Znači premiju plaćate kao na novi auto, dakle ista je premija auta starog jednog dana i auta starog tisuću dana ili pet tisuća dana jel se premija računa na temelju nabavne vrijednosti vozila. Trošak popravka jednog, trošak popravka drugog možda tu može biti ista jel dijelovi su dijelovi, to još mogu shvatiti, ali kada se procijeni, a oni imaju manje-više kada je malo veća šteta onda najčešće procjenjuju na totalnu pa ti po nekoj tablici daju procijenjenu vrijednost vozila, e tu onda nije isto, jel ne može onda tu biti isto. Ti plaćaš kao da je novo, pa onda mi procijeni kao da je novo, ali ne. Znači u pravilu taj način izračuna i te tablice su in favorem samih osiguravajućih društava. Da ne govorim o svim onim natezanjima koje ljudi prolaze, priznavanjima, je, nije, koliko je, da li popravak, pa ti oni daju nešto pa ti sam popravljaj ili ti oni plate popravak, a kažem, najgore se dogodi kad ti procijene totalnu štetu iako se možda čak i to može popraviti, ali uvijek ti procijene i uvijek naravno nitko ne radi na svoju štetu. I u redu, ja to mogu razumjeti, i oni moraju od nečega živjeti. Iako dobro žive, uzgred rečeno, da se razumijemo. I ne bi oni tako jako dobro živjeli da više ljudi ne uplaćuju nego što to koriste, ali to je smisao osiguranja, zlu ne trebalo i da je to malo više razvijena ta kultura danas bi imali više osiguranih ljudi evo, i od potresa i od drugih stvari, dakle, treba promišljati i o nekom takvom načinu. Ali ovaj dio mi je dosta nelogičan i to sam evo, morao čisto reći, ne znam da li zakonski možemo u to intervenirati, ali ako se gleda procijenjena vrijednost, onda bi se trebala gledati u jednom, barem jednom segmentu dijela i kod samih premija jer nelogično je da plaćate jednaku premiju za kasko osiguranje za auto star 10 godina i auto star godinu dana ili novi novcati auto, ako je njihova nabavna vrijednost bila ista. Dakle, to mi nema logike jer nije jednako procijenjena njihova vrijednost u slučaju totalne štete. Evo, zahvaljujem. Još jednom, Klub HNS-a će prihvatiti ovo.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala. Zaključujem raspravu o ove dvije točke, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 110 za, 1 suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju.
Kao što je jutros odlučeno, sad prelazimo na objedinjenu raspravu o dvije točke dnevnog reda. Dakle, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. i - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. br. 857. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. koji je u vezi sa čl. 190. Poslovnika o radu HS. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na, molim vas, na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. S nama je g. Stipe Župan, državni tajnik u Ministarstvu financija koji će u ime predlagatelja dati uvodno obrazloženje. Izvolite g. Župan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što ste rekli, danas je pred vama nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju koji je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Kao što smo rekli u prvom čitanju, prijedlog zakona između ostalog donosi slijedeće novosti. Ponajprije usklađuje se sa Direktivom solventnost 2 radi ispunjenja obveze dosljednog prijenosa direktive. Prijedlogom zakona izmijenjene su i odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, te uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje kako bi se kvalificirala kao mala društva. Nadalje, prijedlogom zakona propisuje se obveza ishođenja prethodnog odobrenja od HANFA-e za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, te uvjeti, prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje iste funkcije. Također leasing društvima je omogućeno da u ime jednog ili više društava za osiguranje ili po nalogu stranke obavljaju poslove distribucije osiguranja. Razlike između prvo čitanja odnosno prijedloga zakona i konačnog prijedloga zakona su slijedeće. Predložene su izmjene odredbi zakona koje sadržavaju propisane rokove u kojima su subjekti nadzora dužni nadzornom tijelu dostavljati propisana izvješća. Izmjene su predložene da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja posebnih okolnosti kakve su sada zbog pojave bolesti COVID-19, a sve u cilju olakšanja poslovanja subjekata nadzora u posebnim okolnostima. Također nomotehnički je dorađen i ujednačen izričaj odredbi prema primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. Nadalje, prihvaćen je i amandman na čl. 42. Odbora za zakonodavstvo HS. Predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Drugi prijedlog zakona, kao što ste rekli, odnosi se na provedbu Uredbe 2402 iz 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Najprije bih iznio nekoliko osnovnih informacija o sekuritizaciji. Dakle, ista predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja, primjerice kredita u prenosive instrumente tj. vrijednosne papire. U RH do sada nije postojao specifični pravni okvir za sekuritizaciju. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona iz prvog čitanja, dakle napravljene su određene izmjene u odnosu na prvo čitanje koja su posljedica prihvaćanja primjedbi i prijedloga Odbora za zakonodavstvo, te izmjena i dopuna učinjenih od strane predlagatelja radi veće jasnoće primjene pojedinih odredbi. Prihvaćene su i primjedbe o definiranju sekuritizacije na način da se u čl. 3. dodaje pojam „sekuritizacija“ koji u smislu ovog zakona znači transakciju ili shemu preoblikovanja u kojoj se kreditni rizik, povezan s izloženošću ili skupom izloženosti, tranšira, te ima sve karakteristike navedene u čl. 2. st. 1. Uredbe br. 2402. Predloženo je da zakon stupi na snagu osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, kako je riješen problem sa osiguravanjem u slučaju potresa, kao što je bio u Zagrebu, kada pane krov na auto, auto je osigurano, tko će riješiti tim ljudima koji nisu krivi taj njihov problem i financijsku štetu? To građani postavljaju pitanje jer građanima to u većini slučajeva u Zagrebu nije isplaćemo. Da li ste pronašli to rješenje i da li ima obavezu osiguravajuće društvo da to plati il će to riješiti država il su kao i banke u RH i osiguravajuće kuće one koje neće snositi nikakve troškove tj. neće se njih dotaknuti u slučaju ove korona krize, a svih će se dotaklo osim njih? Evo, kako ste riješili taj problem? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dakle isto nije predmet ovih promjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Naravno, rješenje takvih problema se nalazi u činjenici da li su osobe ili nisu osigurale svoju imovinu od potresa. Slijedom toga ako su osigurale, a isto pokriva polica osiguranja, isto će im biti isplaćeno od osiguravajućeg društva.
Hvala. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac i kolegica Perić? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi prijavljeni u ime Kluba zastupnika SDP-a je kolega Boris Lalovac. Izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava dva zakona koja su zapravo najvećim dijelom usklađivanje sa direktivama. U prvom čitanju mislim da nije bilo nekakvih značajnijih primjedbi od bilo kojih klubova zastupnika tako da neću ja previše i o toj raspravi. Samo ću dati možda nekakav naglasak, ovo što je kolega Bulj pitao, mislim da je to životno pitanje. Ja znam da to možda nije rješenje u ovome dijelu, ove direktive, ovom zakonu, ali se zapravo sad pokazalo, odnosno barem se nekakvi, ova životna pitanja koja nam se odjednom događaju, a evo, kao što je rekao, kolega Bulj, to je, potres nam se dugo, dugo nije dogodio i mislim da je to isto nekakva pitanja što će u budućnosti pokazati kada se dogodi takva određena nesreća što onda osiguranje pokriva, odnosno što ne pokriva. Znači mi ovdje danas usvajamo brojne direktive, međutim, svakako da u budućnosti treba voditi o ovakvim životnim pitanjima i pitanje je da li ovo što smo danas tu čuli, da li kasko to pokriva ili ne pokriva. Različita su tumačenja osiguravatelja, tako da mislim da je dobro to pitanje koje je postavio kolega Bulj. Tako da, vezano za ovu Direktivu Solvency II, ono što je ovdje značajno, a to je zapravo uvodno i napomenuto je zapravo da su, dodaje se novi čl. 13 kojim se zapravo čl. 102 mijenja st. 2 koji se odnosi na dostavljanje izvješća društva za osiguranje prema agenciji, znači HANFA-i te rokove koja Agencija detaljnije propisuje pravilnikom, izmijenjeni su predloženi da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja, znači postojećih posebnih okolnosti. I dodaje se također, novi čl. 30 kojim se čl. 128 iza točke 3. dodaje točka 4. kojom se određuje da Agencija pravilnikom detaljnije propisuje rokove za dostavu godišnjih financijskih izvješća za društvo za zastupanje u osiguranju odnosno društva za brokerske poslove, osiguranju i reosiguranju te statističkih izvješća za sporedne zastupnike u osiguranju, obrtnike zastupnike u osiguranju te društvo za zastupanje u osiguranju. Ono što je ovdje svakako navedeno, a to je isto uvodno rečeno, znači konačnim prijedlogom zakona proširen je klub posrednika u osiguranju tako da se leasing društvima dana mogućnost obavljanja poslova distribucije osiguranja. Iako ovdje nije definirano vezano za leasing, mora se napomenuti i čini mi se da je to i kolega Šuker, kada smo mi predlagali onaj zakon o moratoriju, da nam se zapravo to između ova dva čitanja dogodio jedan veliki prosvjed prijevoznika, dogodio se ... [[Govornik se ne razumije.]] baš vezano za leasinge, za autobuse znači ljudima kojima je to osnovno sredstvo za rad, a s jedne strane imamo ograničenja koja su vezana za COVID, a imamo s druge strane vrlo, vrlo jednu kompliciranu situaciju gdje država zapravo propisala kako će se netko ponašati vezano za COVID, a s druge strane ti ljudi i te linije koje će vezano biti za njihov prijevoz su nerentabilni jer ne može nijedan autobus voziti 10, 20 ljudi iz Zagreb-Split. Znači to je ozbiljan problem koji će se naći pred nama, sigurno vjerojatno ne sada više u ovom mandatu Sabora, ali vjerujem, vrlo brzo kada se oformi novi Sabor, mislim da će takav prijedlog nekog zakona morati biti rješavan i mi znamo da i ti prijevoznici, znamo da i voze djecu. Da su oni, da jednostavno nemaju više sad prijevoz ni za djecu za školu, sve te županijske linije koje će također, kako će to funkcionirati, a svi oni zapravo imaju osnovno sredstvo, to je taj leasing autobusa koji su ga nabavili na leasing i oni sad moraju plaćati leasing rate, a jednostavno nemaju, ne mogu voziti, ako mogu voziti, mogu voziti nekoliko ljudi, itd., tako da sigurno vezano i za osiguranja, ali vezano i u konačnici za leasing društva, čini mi se da ćemo morati imati nekakvo rješenje u sljedećem sazivu, kada se već nije htjelo u ovome o tome raspravljati, je li. To su zapravo i sami ti građani, poduzetnici pokazali, da jednostavno njihov način poslovanja u budućnosti, odnosno već sada da je veoma ugrožen i da tu moramo naći nekakva zakonska rješenja. Drugi zakon zapravo vezano je za direktivu, a najčešći, kad spominjemo taj proces sekuritizacije je proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja tzv. kredita u prenosive instrumente, odnosno vrijednosne papire. To smo i zadnji put rekli da je dobro da donosimo ovakav jedan zakon, jednu direktivu da se sada uređuje tržište sekuritizacije koju znamo i sami znamo da je to tržište uzrokovalo veliku financijsku krizu 2008. g. i ovo je dobro da i Hrvatska implementira jednu ovu direktivu jer štiti zapravo hrvatsko financijsko tržište, štiti ulagatelje, štiti zapravo jedan cjelokupni taj sustav financijske industrije koji nije bio reguliran nego je bio ostavljen tržištu da oni mogu zapravo formirati i preprodavati razno razne tzv. te pakete vrijednosnica, a vrlo dobro smo svjesni da su takve prepakirane vrijednosnice tad, 2008. g. onaj Triple A, najbolji rejting od tih financijskih rejting agencija, onda su kasnije propadali, jednostavno nismo imali regulirano jednostavno takvo tržište. Mislim da je to dobro i mislim da sam zadnji put i govorio da samom regulacijom ovoga oblika poslovanja, tržište sekuritizacije je naglo palo u Europi odnosno zato što je dovedeno u red. Dovedeno je u red po točnim pravilima kako se može poslovati i preprodavati ovakve vrijednosne papire, tako da sukladno tome, ovdje se određuje i HANFA i HNB kao određena nacionalna nadležna tijela za provedbu ove Uredbe. I tu se osiguravaju i naši institucionalni ulagatelji u RH. Znači prvenstveno se misli na mirovinske fondove te mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti, kod ulaganja u takve sekuritizacije, to je dobro. To je pohvalno i dobro i mislim da je to dobro da smo prihvatili u tom dijelu da se onda mogu, jer znamo da u mirovinskim fondovima su naše mirovine i da u tom dijelu, bez obzira kakvi oblici sekuritizacije se mogu pojaviti za godinu, dvije, tri itd. odnosno ne samo na našem tržištu nego na liberaliziranom europskom tržištu, bitno je da s druge strane imamo regulirano to područje jel kao što znamo sve je to dobro dok dobro ide, dok dobro tržite ide, međutim, kad se jednom počne urušavati, oni se urušavaju kao piramide i tako da u tom kontekstu podržavamo, podržavamo ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći je kolega Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233. gubi pravo na raspravu o ove dvije točke dnevnog reda. Nakon njega je prijava od kolege Ivana Lovrinovića, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Danas govorim, govorit ću o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji. To je jedna riječ koja je malom broju građana poznata jer je to engleština što bi rekli. Mi bi mogli na hrvatskom reć da je to neko popapirenje odnosno prodaja jednog oblika imovine i njegovo pretvaranje u drugi oblik imovine. U ovom slučaju ja ću vam na praktičnom, konkretnom primjeru, ne samo objasnit što je to, nego ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku naši stručnjaci su dali prijedlog kako spasiti blokirane građane, prezadužene građane na slijedeći način. Dakle, navodim primjer sekuritizacije koji može spasiti oko 230 000 blokiranih građana koji su prezaduženi. Banke su prodale svoja tzv. nenaplativa potraživanja Agencijama za utjerivanje dugova za oko 10 milijardi kuna. Te agencije maltretiraju naše građane, uznemiravaju, ljudi ne znaju što da rade. Rješenje je slijedeće. Ovo je, navodim, samo govorim o rješenjima. U velikoj smo krizi, vrijeme je za i ta kriza je pogodna za velika rješenja. Država sada treba otkupiti od ovih Agencija za utjerivanje dugova za 10 milijardi sva potraživanja koja su te agencije kupile od banaka po toj, po nešto nižoj cijeni, da i oni nešto zarade, da ih se riješimo. Kako će država otkupiti tih, te, ta potraživanja kad nema 10 milijardi kuna? Pa jednostavno, uzet će kredit od HNB-a. Ako je prosječan rok dospijeća 10.g. svih kredita građana, ona će emitirati tu obveznicu sa dospijećem od 10.g. na 10 milijardi kuna. Tko će kupovati te obveznice? Tko god hoće. Građani koji imaju viška novaca, poduzeća, banke, institucionalni investitori, stranci, ko god hoće, ponudit im prihvatljiv prinos koji je sigurno veći od onih prinosa koji imaju sada i to će se riješiti. Koji je dragi građani, vi koji ste blokirani, koji je konkretni rezultat ove operacije? Znači, ovdje ćete ostati sada kad država proda obveznicu, a to za nju, njen interes može uraditi HPB ili HABOR ili bilo koja domaća institucija koju ona osnuje, bit ćete dužni tom državnom tijelu instituciji, ne više Agencijama za utjerivanje dugova. I dragi građani, mi ćemo se tih agencija riješit, oni će nestat i nikad više ne smiju postojat u RH. Oni više neće trgovati mukom ljudi da vas uznemiruju. Jer ako banke nisu uspjele naplatiti dugove koji se ne mogu naplatiti, a banke kakve bile da bile ipak posluju po nekim regulama, a kako će onda Agencije za utjerivanje dugova uspjeti naplatiti? Jedino ako vas maltretira, ako vam uzme nekretnine, ovrši itd. Dakle, toga više neće biti. Koliki će biti na kraju vaš dug koji trebate otplaćivati u tom nekom roku? Ako je on, ako on recimo iznosi milijun kuna recimo danas i recimo da se ta operacija danas obavi, vi nećete trebati vratiti na, protekom 10.g. milijun kuna nego najviše 400.000,00 kn. Zašto? Jer Agencije za utjerivanje dugova su uz ogroman diskont kupili vaše, vašeg dugove, e pa sada ćete vi uz taj isti diskont moći sami od države otkupit svoje dugove. Znači, neće vaš dug ostat više milijun kuna, nego će koštati 400.000,00 kn. Dragi građani, zvuči vam nevjerojatno, nevjerojatno vam zvuči, ali to je rješenje struke. Zašto to drugi ovdje nisu iznijeli? Pa zato što oni ne štite vaš interes nego interes Agencija za utjerivanje dugova, banaka, HNB ovakve kakva je i to je to. Znači kad struka progovori, vidite, ja sam to već iznio ovdje, ovdje nije bilo nikakve primjedbe, nisam nikog čuo iz HDZ-a, SDP-a, posebno SDP on se promovira kao socijaldemokratska osjetljiva stranka, pa oni su uništili umirovljenike, radnike, otvorili su onaj, onaj fenomen stručnog osposobljavanja, oni su donijeli na tržište rad na određeno koji traje neodređeno, znači možete do, do mirovine radit na određeno. Oni su uveli prekarijat, nema u SDP-u socijalne osjetljivosti i solidarnosti. Znači, moja mjerila su ista i za jedne i za druge. Obje su stranke u proteklom razdoblju donijele nesreću hrvatskom narodu i hrvatskoj državi. Na vama je poštovani građani, znači realan model, jasan, znanstveno stručno utemeljen, ostvariv. Ovakve sekuritizacije, ovo se zove sekuritizacija, znači pretvara se vaš dug odnosno potraživanje, u ovom slučaju banke odnosno agencije pretvara se u državnu obveznicu, tu obveznicu kupuju investitori, vi sad otplaćujete dalje državi jel odnosno njenoj instituciji koja će biti zadužena, al nećete vratiti 100% nego 40% i tako se radi od Amerike, Australije, Švicarske, to je sekuritizacija. Ali oni vam to nisu objasnili jer vam, jer im to nije u interesu. Oni i dalje žele trpati u džepove koji su već natrpani, znate. I ja čujem ovdje iz klupa, poneko mi od ovih znate velikih stranaka nešto dobaci, dođite ovdje, pa ćemo stručno razgovarat da se tu objasnimo, jel. Prema tome, vi ste jaki na jeziku, ali u praksi i znanju ste slabi. Ovo vrijeme traži samo struku. Ajmo dalje, financijski sustav u Hrvatskoj je uzrok mnogih nestabilnost, on je uzrok blokada, nesreće mnogih građana, kamatarenja, ovrha, propasti mnogih poduzeća. Podnio sam tri kaznene prijave, jednu protiv HNB-a jer je dopustila slučaj Franak, druga je protiv HANFA-e, Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija jer je dopustila da se trguje mjenicama bez pokrića od koncerna Agrokor, a znali su da te mjenice nemaju pokrića. I treću kaznenu prijavu sam DORH-u podnio protiv Raiffeisen banke jer je javno oglasima tražila PR agencije koje će joj pomoći da obavlja i provodi pritisak na suce i sudove da ne bi nastradali u slučaju presude oko Franka na njihovu štetu. Vidite, DORH nije mi poslao obavijest uopće u kojoj je fazi ta kaznena prijava. Što mi vidimo? Imamo pravosudni sustav koji ozakonjuje, potvrđuje, on štititi ono što se radi. Ali sada vam iznosim i nešto novo. Vidite zadnja kaznena prijava bila je protiv Raiffeisen banke, međutim što se dogodilo? Tijekom ove korona krize ispod radara je potpuno prošla nezapaženo jedna druga stvar, a to je da je još jedna firma od Raiffeisen grupacije da je Raiffeisen lizing u Hrvatskoj od 2008. do 2013. godine mijenjao fiksnu kamatnu stopu svojim klijentima, dakle ljudima koji su uzimali lizing za raznu opremu, vozila itd., itd., jednostrano su mijenjali kamatne stope. O tome uopće nisu informirali svoje klijente i oni su to radili pet godina, pet godina su radili. I znate što im je HANFA napisala, ona je kao djetetu malo zaprijetite prstom i rekli otprilike nemojte više. Znate koliko danas ima naših poduzetnika koji su kupili kobi busove, busove, kamione, znači sredstva s kojima oni rade da voze taxi itd., to su ti ljudi koji ne mogu danas vraćati lizing rate, a oni su obračunavali kamate nezakonito, a da nisu objašnjavali, u vrijeme kada su padale kamate, znači radili su šta hoće. Dakle, Raiffeisen banka, Raiffeisen lizing, Raiffeisen faktoring ali i druge su banke tako radile. Pa trebam li vam navoditi još neki primjer da pokažemo da je Hrvatska jednostavno, da je njen financijski sustav nije u službi razvoja gospodarstva i blagostanja građana nego stvaranja nevolja, propadanja i uništavanja. Stranka Promijenimo Hrvatsku će nakon ovih izbora učiniti sve da udio domaćih banaka poraste iznad 50%, sada je 8%, uvest ćemo porez na imovinu banaka, nestat će agencije za utjerivanje dugova i bit će reda u ovoj zemlji na financijskom tržištu, moći će raditi onaj koji poštuje Hrvatsku državu, plaća poreze, a u suprotnom ćemo im pokazati vrata preko granice. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika, sljedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Poštovani predstavniče Vlade, uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Postavio sam kroz repliku jedno pitanje jer jednostavno mi koji donosimo zakone jedino šta kao što uvijek kaže prepisivamo uredbe, direktive, usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, a u biti ono što je realno i ono što je život, što pokaziva mi za to nemamo rješenje. Zato moje pitanje kod osiguranja za vozila tj. uglavnom vozila, to me zanimalo jer sam razgovarao sa ljudima da jedno od pitanja koje se može u biti kroz ovaj zakon raspravljati i treba o tome govoriti jel to je životni problem. Čovjek ako je pao dimnjak na ulicama Grada Zagreba tijekom potresa on u ovome trenutku ne može naplatiti svoju štetu, a on nije kriv za potres, ko šta nije kriv ugostitelj što ne radi njegov kafić zbog korona krize ili slične situacije, ali ovdje se radi o potresu, posljedicama šteta od potresa. Kada govorimo o osiguranju meni nikako nije, svi ste ovdje ispred Ministarstva financija Vlade RH, kako je moguće, to sam govorio i ministru prometa da se osiguraju vozila tj. autobusi koji prevoze djecu, pa u mome Sinju mjesečno izgore dva. I neko je osigurao, imaju starost ne znam znači vozila koja nisu sigurna, tako da se osiguranje u RH ponašaju kako žele. Oni tako pogoduju prevoznicima da se starim autobusima koji gore, koji su opasni daju osiguranje jer im je isti taj vlasnik Prometa koji je u Sinju u njegovom području ima on osiguranje koje je napravio također na prostoru koji nije predviđen za osiguranje tj. tehnički pregled tu su osiguravajuće kuće, tako da taj cili proces djeluje kompromitiran, a na najosjetljivijima, a to je našoj djeci. Dok u isto vrijeme ova Vlada je donijela zakon da taxi ne može biti stariji od pet godina kako bi se pogodovalo, od pet godina taxi, znači govorimo o vozilima, kako bi se pogodovalo Uberima, ne znam kome sve, koji ne plaćaju čak cijeli iznos i obaveze RH neg tamo gdje se nalaze aplikacije na koje mi pozivamo taxi, a ovdje autobusi, naša dica gledaš kako će izgoriti di imaju osiguranje. Znači postavljaju se brojna životna pitanja, ja govorim o ruralnim područjima, evo na području Cetinske krajine u mjesec dana su izgorila 4, 5 autobusa sa djecom, znači školskom djecom koja su najosjetljivija. Jedino spretnošću naših vozača su ih spasili, zbog čega jel su autobusi stari i ne mogu biti u toj namjeni. Znači ovo nije samo pitanje koje mi prepisivamo, ovo je životno pitanje. I zaista građani, poglavito roditelji tih učenika postavljaju pitanje, kako je moguće osigurati to vozilo koje prevozi školsku djecu, a staro je i neispravno jer u toj prometnoj tvrtki, evo ja spominjem opet Promet Sinj, bivša Promet Makarska, tj. sestrinska firma Promet Makarske, kako je moguće to osigurati? Lako, sam vrši tehnički pregled, njegovo vozilo i to je to. Znači mi dovodimo, ja govorim o životnim situacijama, ja znam da ćete vi sa financijskog aspekta reć mi ovo uređujemo sa EU zakonodavstvom kroz uredbe, direktive mi to usklađujemo, međutim životni problemi nas nateraju da gledamo malo šire i u kontekstu svakodnevnih događanja i opasnosti. Jer naravno da je opasnost da se naši građani svoji roditelji se boje poslati svoju djecu u školu u autobusima i da moraju moliti Boga da se vrate živi. Ne iz razloga uvijek čovjek ima opasnosti u prometu, nego zbog učestalih neispravnosti autobusa koji prevoze. Ja sam postavio ova dva pitanja, prvo sam postavio u replici, vi kažete ne odnosi se na Zakon o osiguranju u ovome dijelu, ja mislim da o tome ministarstvo bi moralo razmišljati jer jednostavno ti građani nisu krivi za nastalu štetu u potresu i da to treba naći način kako zakonski provesti kroz osiguranje. A također da država tu nađe nekakva rješenja za naše građane koji su pretrpili štete u slučaju, ja … sam zagrebački potres, ali i brojne druge štete koje su, ali Zagreb nam triba sada otvoriti oči jel kako bude vrijeme odmicalo ti ljudi neće ostvariti svoje pravo tj. svoje obeštećenje, bez obzira što vi kažete to ne znamo jel osiguranje na potres, ne znam na sve. Ali moramo razmišljati u tome smjeru. Tako je i kod kuća u središtima gradova, tu bi trebalo nešto poglavito u ovim trusnim područjima kao što je Zagreb koji je podložan potresima, ali i na brojnim drugim mjestima trebalo bi o tome razmišljati sa zakonodavne strane to urediti i primijeniti stvarnome stanju. Što se tiče sekuritizacije, ja o tome neću puno govoriti samo ću kratko kazati, niti ću govoriti o vjerodostojnicama, niti ću govoriti o djelovanju i smanjivanju tih vrijednosti, trgovanju ili načinu funkcioniranja. Ja samo mogu kazati da ova Vlada, uvaženi predstavniče Vlade, tribala donijeti prvu mjeru, prvu mjeru od korona krize, međutim nije. Sada se je ispolitizirao cijeli proces, ispolitizirali su čak i Stožer civilne zaštite pa ga pomalo pretvaraju u predizborni stožer HDZ-a. Jel kako je moguće da možemo ići, vas pitam, kako je moguće da kažnjavamo ljude koji imaju kamione na lizing da ne mogu vozati, voziti, prevoziti i funkcionirati, a u isto vrijeme šalju poruku da oni koji su u izolaciji, pa čak i oni koji su gnjojili svoju njivu, bacali … po njivi dobili su kaznu od 8.000 kuna, proglašavani su bioteroristima, doslovno ubojicama dok su se svi držali socijalnih distanci. U isto vrijeme ti koji ne mogu raditi lizing koji imaju, znači koji ne mogu funkcionirati na svoje radno sredstvo u isto vrijeme kažu i oni šta su u izolaciji za vrijeme izbora mogu nabaviti maskicu, mogu nabaviti maskicu i izaći na izbore. Znači mi ugrožavamo ljude koji su i radna sredstva imaju na lizing da ne mogu raditi sa autobusom, vidim da kolega klima vjerojatno govori da je ovo van teme. Da, van teme je, ali stožer koji ima ugled i koji bi trebao imati ugled ne štiti ljude koji ima lizing i koji ne mogu prevoziti ljude zbog samoizolacije, ne mogu funkcionirati i raditi tim prometnim sredstvom, a u isto vrijeme pozivaju ljude koji su u izolaciji da izađu sa maskicom na izbore. Uzet kemijsku, tamo glasat, biračkom odboru se javiti. Da to je stvarnost kolega Kliman, to je stvarnost, to je kompromitacija jednog tijela koje bi trebalo biti stručno tijelo, koje se bavi zdravstvenom epidemijom od korona virusa. I to je ogroman problem jer se zakočio sustav, problem je potres i osiguranje, to je sve problem na koje ja imam pravo kao saborski zastupnik ukazat jel sam prošao kraj zgrade gdje je čovjeku pao dimnjak na auto, a nije on krivac za potres. U isto vrijeme bi još ukazao dok se događa ova kriza, jedini na koji predstavniče Vlade kada govorimo o sekuritizaciji to je kolega prije mene i spominjao su utjerivači dugova legalizirani, oni zarađuju, to su banke jel prva mjera koja je trebala biti donesena, a nije donesena to je moratorij na kredite kamate. Ali ne smimo u njih krećati, ne smimo osiguravajuće kuće ovaj put neću spomenut, ne smimo spomenuti već kada je zakon o osiguranju za ove štete nastale da se oni dijela svoga odreknu prema tim ljudima ili da pomognu tim ljudima jel imaju ogromnu dobit, ni banke isto koje milijarde zarađuju, niti utjerivači ozakonjeni dugova našim građanima. Prema tome, sagledajmo realnost i radimo zakon za čovjeka, a ne za interesne skupine. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a podijelit će kolege Kliman i Šuker, prvi je kolega Antun Kliman, izvolite kolega Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam i predstavnike Ministarstva financija. Ja ću se kratko samo osvrnuti o ovom zakonu, te ga skraćeno zovemo sekuritizaciji. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. To je i kao i obično jedna od, dakle primjena uredbi EU u naše zakonodavstvo i opetovano držim s obzirom da sam bio u nekoliko, u nekoliko navrata izvjestitelj u ime kluba, da bi zaista te uredbe trebali u hitnom postupku ovaj rješavati jer one su, one se moraju primijeniti jednostavno. Evo, imali smo primjedbe od, od Odbora za zakonodavstvo, to se sve može riješiti u jednom, u jednom udarcu, tako da u 2 čitanja mislim da je, da je zaista nepotrebno kad, kad smo članice, kad smo članice EU mislim da bi nam zaista trebali biti praktični i to, i to primjenjivati u hitnom postupku. Ovo je jako bitan zakon i mislim da je potrebno reći da evo mi ulazimo u krug zemalja gdje ćemo na neki način smanjiti rizike, sistemske rizike u financijskom sektoru da nam se ne desi velika ekonomska kriza i financijska kriza u prvom redu 2008.g. Da je postojao ovakav zakon na svjetskom nivou, da je u EU ne bi oni imali tako veliku krizu kao što smo imali 2008.g. zbog toga što taj zakon propisuje zaista sve korake da se umanji kriza kod, dakle unovčavanja kreditnih, dakle kreditnih zaduženja kod banaka, oslobađanja bilanci banaka da bi se mogli dalje zaduživati i poslovati, a isto tako da bi se mogle financijske institucije uključiti u, u ovaj, u cijeli taj, u cijeli taj posao. Čitav niz, dakle rješenja su kroz, kroz taj zakon navedena i mislim da taj zakon će u svakom slučaju potaknuti što transparentnije poslovanje banaka, kupaca kredita, dalje prodaje financijskih instrumenata. Evo, čuli smo i u ovoj raspravi koja je bila u prvom čitanju, jako plodonosna, imali smo nekoliko jako dobrih rasprava, da kod samog uvođenja ovog zakona 2017.g. na području EU strašno su pali, su pale investicije u, u te vrijednosne papire. Zašto? Zbog toga što su se jako ovaj normiziralo samo trgovanje vrijednosnim papirima i samim time špekulacije su se smanjile. Dakle, oni koji su htjeli lovit u mutnom više nisu, više nisu bili ti koji, koji su se htjeli ulaziti u normirane poslove i jednostavno kao takva pala je i, i pala je i trgovina tim papirima, ali isto tako uključili su se i državne institucije i mirovinski fondovi u samu, u samu ovaj trgovinu i prema tome onda je ta cijela priča dovedena u jedan red. S obzirom da je bila jako dobra rasprava u prvom čitanju, evo ja ne bi puno više oko toga niti, niti ovaj duljio, prepustio bi kolegi Šukeru dalje vezano za osiguravajuća društva. Još jednom ću ponoviti da HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Samo sekundu kolega Šuker, izvolite gospođice. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa jedan tehnički zakon i govorit nešto o ovom zakonu bi bilo u stvari ponavljanje onoga što je rekao predstavnik ministarstva i što su rekle neke kolege. Međutim, neke stvari ipak trebamo reći da ostanu zabilježene. Prije svega, u ovom zakonu u prvom čitanju smo raspravljali 12.3., to je bilo tjedan dana prije potresa u Gradu Zagrebu i to je bilo praktički tjedan dana prije uvođenja ovih epidemioloških mjera kad je praktički cijela RH zastala, tada su svi predstavnici klubova imali priliku upozoriti što bi se eventualno RH moglo dogodit s obzirom da su već neke zemlje u našem okruženju bile u debeloj izolaciji, kako je taj financijski sektor RH vrlo bitan, a ovo je jedan dio nebankarskog financijskog sektora osiguravajućeg društva. To je u stvari jedino govorio Klub HDZ-a i nešto je govorio kolega Lalovac uime Kluba SDP-a. Dakle, kad je trebalo nešto reći unaprijed, kad je trebalo upozorit na određene stvari onda nije bilo. Međutim, u ova protekla 2 dana smo svjesni u ovoj sabornici strahovite naknadne pameti što se tiče financija. Dakle, mi smo jučer i danas potrošili negdje 40% još državnog proračuna i potrošili smo jednu već jedanput i po, dva puta devizne rezerve HNB-a jer to je čarobni štapić s kojim se mogu riješiti svi problemi u RH. Druga stvar koju želim reći, kad pogledate strukturu vlasništva društava za osiguranje onda ćete vidjeti praktički da su ta sva društva u privatnom vlasništvu. E, kad svi pričaju da je privatno vlasništvo fleksibilno, da se privatnici dogovaraju, ja sam iskreno govoreći očekivao da će taj odnos svih hrvatskih banaka i leasing društava, a posebno osiguravajućih društava, bit puno fleksibilniji i da će oni reagirat na neke stvari koje su pogodile hrvatske gospodarstvenike i hrvatske građane neovisno o tome što to ne piše u zakonu, neovisno o tome što to neko nije rekao i logična je stvar ako jedan autoprijevoznik ne koristi autobuse dva mjeseca, znači dva mjeseca nije postojao niti rizik od štete, pa bilo bi onda i poslovno i ljudski i logično da je neko reko, a ništa nema tu nikakve posebne mudrosti, ajmo produžit policu za ta 2 mjeseca. I onda bi jasno poslali poruku svi da ovoga itekako smo svjesni situacije i da želimo jedni drugima pomoć. Druga stvar, nekima koji nude spasonosna rješenja bilo bi vrlo interesantno vidjeti da li njihova polica osnovnog osiguranja za automobile i Kasko osiguranja da li sadrži ove sve odredbe o kojima oni pričaju jer ako smatrate da nešto treba biti unutra onda je logična stvar da nećete potpisati taj ugovor o osiguranju jer on vas ne štiti. Ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da ostvarujemo prava temeljem onoga što smo potpisali i to su naprosto činjenice koje moramo reć. Međutim, ono što želim ovdje reć Vlada RH, Ministarstvo financija je možemo reći u ovom trenutku maksimalno iskoristilo kompletan potencijal, financijski potencijal RH, kompletan financijski potencijal RH s jedne strane da bi reagiralo i pomoglo hrvatskom gospodarstvu, da bi se sačuvala radna mjesta, da bi se poduzele određene socijalne mjere da bi se olakšao život hrvatskim građanima i hrvatskim gospodarstvenicima u ovim teškim trenucima i to treba reći kada se govori ovdje jer zašto sam spomenuo taj 12.3.i tada je bilo priča trebalo bi ovako, trebalo bi onako. A što se dogodilo? U onom trenutku kada je praktički gospodarstvo zbog epidemije blokirano Vlada RH i Ministarstvo financija je reagiralo. Mi smo to rekli ovdje 12.3.da u onom trenutku kada bude trebalo reagirati da će Ministarstvo financija temeljem svojih spoznaja, temeljem svog iskustva reagirati. Jel se to dogodilo? Je dogodilo se. Da li su hrvatski poduzetnici dobili onu plaću 3.250 kuna i prije nego što su se nadali i možda su se zbog toga i dogodile neke greške i propusti, ali mi smo iz HDZ-a kako predstavnici Vlade dakle predsjednik Vlade i ministar financija tako i mi iz kluba HDZ-a cijelo vrijeme upozoravali kada su donošene mjere na odgovornost obostranu. Jednu stranu odgovornost onom tko daje sredstva i s druge strane odgovornost onoga tko prima sredstva jer jedino na takav način možemo biti efikasni. Dakle, kada govorimo ovom društvu za osiguranje njihova aktiva nije nimalo zanemariva, to j 42 milijarde kuna. Njihova bruto zaračunata premija je preko 10 milijardi kuna i to je za jednu Hrvatsku i za onaj segment koji oni pokrivaju izuzetan potencija. Kako će oni reagirati ili kako bi trebali reagirati u slučaju potresa u Gradu Zagrebu, to ovisi o tome kakvu tko ima policu, a oni su naprosto u nekim situacijama mogli reagirati i vjerojatno jesu pomogli hrvatskim građanima. Tako da sve ove promjene koje mi usklađujemo sa direktivama EU su promjene koje puno ne tangiraju same hrvatske građane nego promjene koje reguliraju globalno funkcioniranje na ovom tržištu osiguravajućih društava. Ali ponavljam, Vlada RH u ovim uvjetima je reagirala, oni koji to nisu mogli prihvatiti jer se na vrijeme nije reagiralo su ovih proteklih dana potrošili pola hrvatskog proračuna i dva puta su potrošili devizne rezerve HNB-a da riješe sve ove probleme. Prema tome, klub HDZ-a će … ovaj Zakon o osiguranju i ono što je rekao kolega Lalovac i zadnji put smo se složili oko toga oko lizing društava, mislim da su oni morali reagirati bez da ih iko tjera. Tamo gdje je evidentno da ono što je na lizingu nije u funkciji, da se samo automatski produži rok i mislim da bi s tim svima bilo lakše. Hvala.
Hvala vam kolega Šuker. I posljednja rasprava vjerujem danas o ovoj točci, pošto pojedinačne rasprave su nestale … [[Upadica se ne razumije.]] ne, nije, nije. Dragi zastupniče 10 minuta ko i svi, kolega Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Onda ću biti vrlo kratak. Poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Dakle, mislim da ne ponavljam klub HNS-a će podržati ove izmjene zakona, prije svega kojima se pobliže uređuje rad osiguravajućih društava i što se tiče potrebnog minimalnog izračuna minimalnog kapitala, uvjete kako bi se društva kvalificirala kao svojevrsna mala društva. I ono zapravo što je najbitnije da iznose uključene u velike rizike time se ujednačavanje primjena zakona o osiguranju i direktiva da se kunski iznosi zamjenjuju iznosima u eurima, naravno uz navođenje svih preračunavanja u protuvrijednosti srednji tečaj HNB-a itd., dakle i još nekih bilateralnih sporazuma, pa manje-više sve ono iz prvog čitanja što je i prihvatljivo i ovu razliku i novi članak koji smo dodali u odnosu na prvo čitanje, prije svega što se odnosi i na trenutnu situaciju to apsolutno pozdravljamo. Ono što sam ja htio iskoristiti ovu priliku skrenut pozornost na jednu po meni nelogičnost kod određivanja premija auto osiguranja konkretno neobveznih iliti Kasko auto osiguranja, naime trenutna situacija u osiguranju postoji da oni procjenjuju premiju na temelju nabavne vrijednosti vozila. Znači vozilo bilo staro 10 godina ili 1 godinu premija se utvrđuje na temelju nabavne vrijednosti vozila koje može biti 200.000 kuna recimo. Ako je auto staro pet godina, recimo da on ima procijenjenu vrijednost 70. No međutim, u slučaju aktiviranja police oni ne računaju cijenu nabavnu nego procijenjenu. Pa ako je procijenjena totalna šteta oni ti isplate otprilike recimo 50.000 kuna, a vi plaćate osiguranje kao za 200. Znači premiju plaćate kao na novi auto, dakle ista je premija auta starog jednog dana i auta starog tisuću dana ili pet tisuća dana jel se premija računa na temelju nabavne vrijednosti vozila. Trošak popravka jednog, trošak popravka drugog možda tu može biti ista jel dijelovi su dijelovi, to još mogu shvatiti, ali kada se procijeni, a oni imaju manje-više kada je malo veća šteta onda najčešće procjenjuju na totalnu pa ti po nekoj tablici daju procijenjenu vrijednost vozila, e tu onda nije isto, jel ne može onda tu biti isto. Ti plaćaš kao da je novo, pa onda mi procijeni kao da je novo, ali ne. Znači u pravilu taj način izračuna i te tablice su in favorem samih osiguravajućih društava. Da ne govorim o svim onim natezanjima koje ljudi prolaze, priznavanjima, je, nije, koliko je, da li popravak, pa ti oni daju nešto pa ti sam popravljaj ili ti oni plate popravak, a kažem, najgore se dogodi kad ti procijene totalnu štetu iako se možda čak i to može popraviti, ali uvijek ti procijene i uvijek naravno nitko ne radi na svoju štetu. I u redu, ja to mogu razumjeti, i oni moraju od nečega živjeti. Iako dobro žive, uzgred rečeno, da se razumijemo. I ne bi oni tako jako dobro živjeli da više ljudi ne uplaćuju nego što to koriste, ali to je smisao osiguranja, zlu ne trebalo i da je to malo više razvijena ta kultura danas bi imali više osiguranih ljudi evo, i od potresa i od drugih stvari, dakle, treba promišljati i o nekom takvom načinu. Ali ovaj dio mi je dosta nelogičan i to sam evo, morao čisto reći, ne znam da li zakonski možemo u to intervenirati, ali ako se gleda procijenjena vrijednost, onda bi se trebala gledati u jednom, barem jednom segmentu dijela i kod samih premija jer nelogično je da plaćate jednaku premiju za kasko osiguranje za auto star 10 godina i auto star godinu dana ili novi novcati auto, ako je njihova nabavna vrijednost bila ista. Dakle, to mi nema logike jer nije jednako procijenjena njihova vrijednost u slučaju totalne štete. Evo, zahvaljujem. Još jednom, Klub HNS-a će prihvatiti ovo.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala. Zaključujem raspravu o ove dvije točke, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z.E. br. 857. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova navedeni zakon, bilo je 107 za, 6 suzdržanih i 1 protiv.
Kao što je jutros odlučeno, sad prelazimo na objedinjenu raspravu o dvije točke dnevnog reda. Dakle, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 851. i - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. br. 857. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. koji je u vezi sa čl. 190. Poslovnika o radu HS. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na, molim vas, na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. S nama je g. Stipe Župan, državni tajnik u Ministarstvu financija koji će u ime predlagatelja dati uvodno obrazloženje. Izvolite g. Župan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što ste rekli, danas je pred vama nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju koji je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Kao što smo rekli u prvom čitanju, prijedlog zakona između ostalog donosi slijedeće novosti. Ponajprije usklađuje se sa Direktivom solventnost 2 radi ispunjenja obveze dosljednog prijenosa direktive. Prijedlogom zakona izmijenjene su i odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, te uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje kako bi se kvalificirala kao mala društva. Nadalje, prijedlogom zakona propisuje se obveza ishođenja prethodnog odobrenja od HANFA-e za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, te uvjeti, prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje iste funkcije. Također leasing društvima je omogućeno da u ime jednog ili više društava za osiguranje ili po nalogu stranke obavljaju poslove distribucije osiguranja. Razlike između prvo čitanja odnosno prijedloga zakona i konačnog prijedloga zakona su slijedeće. Predložene su izmjene odredbi zakona koje sadržavaju propisane rokove u kojima su subjekti nadzora dužni nadzornom tijelu dostavljati propisana izvješća. Izmjene su predložene da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja posebnih okolnosti kakve su sada zbog pojave bolesti COVID-19, a sve u cilju olakšanja poslovanja subjekata nadzora u posebnim okolnostima. Također nomotehnički je dorađen i ujednačen izričaj odredbi prema primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. Nadalje, prihvaćen je i amandman na čl. 42. Odbora za zakonodavstvo HS. Predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Drugi prijedlog zakona, kao što ste rekli, odnosi se na provedbu Uredbe 2402 iz 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Najprije bih iznio nekoliko osnovnih informacija o sekuritizaciji. Dakle, ista predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja, primjerice kredita u prenosive instrumente tj. vrijednosne papire. U RH do sada nije postojao specifični pravni okvir za sekuritizaciju. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona iz prvog čitanja, dakle napravljene su određene izmjene u odnosu na prvo čitanje koja su posljedica prihvaćanja primjedbi i prijedloga Odbora za zakonodavstvo, te izmjena i dopuna učinjenih od strane predlagatelja radi veće jasnoće primjene pojedinih odredbi. Prihvaćene su i primjedbe o definiranju sekuritizacije na način da se u čl. 3. dodaje pojam „sekuritizacija“ koji u smislu ovog zakona znači transakciju ili shemu preoblikovanja u kojoj se kreditni rizik, povezan s izloženošću ili skupom izloženosti, tranšira, te ima sve karakteristike navedene u čl. 2. st. 1. Uredbe br. 2402. Predloženo je da zakon stupi na snagu osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, kako je riješen problem sa osiguravanjem u slučaju potresa, kao što je bio u Zagrebu, kada pane krov na auto, auto je osigurano, tko će riješiti tim ljudima koji nisu krivi taj njihov problem i financijsku štetu? To građani postavljaju pitanje jer građanima to u većini slučajeva u Zagrebu nije isplaćemo. Da li ste pronašli to rješenje i da li ima obavezu osiguravajuće društvo da to plati il će to riješiti država il su kao i banke u RH i osiguravajuće kuće one koje neće snositi nikakve troškove tj. neće se njih dotaknuti u slučaju ove korona krize, a svih će se dotaklo osim njih? Evo, kako ste riješili taj problem? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dakle isto nije predmet ovih promjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Naravno, rješenje takvih problema se nalazi u činjenici da li su osobe ili nisu osigurale svoju imovinu od potresa. Slijedom toga ako su osigurale, a isto pokriva polica osiguranja, isto će im biti isplaćeno od osiguravajućeg društva.
Hvala. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac i kolegica Perić? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi prijavljeni u ime Kluba zastupnika SDP-a je kolega Boris Lalovac. Izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava dva zakona koja su zapravo najvećim dijelom usklađivanje sa direktivama. U prvom čitanju mislim da nije bilo nekakvih značajnijih primjedbi od bilo kojih klubova zastupnika tako da neću ja previše i o toj raspravi. Samo ću dati možda nekakav naglasak, ovo što je kolega Bulj pitao, mislim da je to životno pitanje. Ja znam da to možda nije rješenje u ovome dijelu, ove direktive, ovom zakonu, ali se zapravo sad pokazalo, odnosno barem se nekakvi, ova životna pitanja koja nam se odjednom događaju, a evo, kao što je rekao, kolega Bulj, to je, potres nam se dugo, dugo nije dogodio i mislim da je to isto nekakva pitanja što će u budućnosti pokazati kada se dogodi takva određena nesreća što onda osiguranje pokriva, odnosno što ne pokriva. Znači mi ovdje danas usvajamo brojne direktive, međutim, svakako da u budućnosti treba voditi o ovakvim životnim pitanjima i pitanje je da li ovo što smo danas tu čuli, da li kasko to pokriva ili ne pokriva. Različita su tumačenja osiguravatelja, tako da mislim da je dobro to pitanje koje je postavio kolega Bulj. Tako da, vezano za ovu Direktivu Solvency II, ono što je ovdje značajno, a to je zapravo uvodno i napomenuto je zapravo da su, dodaje se novi čl. 13 kojim se zapravo čl. 102 mijenja st. 2 koji se odnosi na dostavljanje izvješća društva za osiguranje prema agenciji, znači HANFA-i te rokove koja Agencija detaljnije propisuje pravilnikom, izmijenjeni su predloženi da bi se rokovi mogli izmijeniti u slučaju nastupanja, znači postojećih posebnih okolnosti. I dodaje se također, novi čl. 30 kojim se čl. 128 iza točke 3. dodaje točka 4. kojom se određuje da Agencija pravilnikom detaljnije propisuje rokove za dostavu godišnjih financijskih izvješća za društvo za zastupanje u osiguranju odnosno društva za brokerske poslove, osiguranju i reosiguranju te statističkih izvješća za sporedne zastupnike u osiguranju, obrtnike zastupnike u osiguranju te društvo za zastupanje u osiguranju. Ono što je ovdje svakako navedeno, a to je isto uvodno rečeno, znači konačnim prijedlogom zakona proširen je klub posrednika u osiguranju tako da se leasing društvima dana mogućnost obavljanja poslova distribucije osiguranja. Iako ovdje nije definirano vezano za leasing, mora se napomenuti i čini mi se da je to i kolega Šuker, kada smo mi predlagali onaj zakon o moratoriju, da nam se zapravo to između ova dva čitanja dogodio jedan veliki prosvjed prijevoznika, dogodio se ... [[Govornik se ne razumije.]] baš vezano za leasinge, za autobuse znači ljudima kojima je to osnovno sredstvo za rad, a s jedne strane imamo ograničenja koja su vezana za COVID, a imamo s druge strane vrlo, vrlo jednu kompliciranu situaciju gdje država zapravo propisala kako će se netko ponašati vezano za COVID, a s druge strane ti ljudi i te linije koje će vezano biti za njihov prijevoz su nerentabilni jer ne može nijedan autobus voziti 10, 20 ljudi iz Zagreb-Split. Znači to je ozbiljan problem koji će se naći pred nama, sigurno vjerojatno ne sada više u ovom mandatu Sabora, ali vjerujem, vrlo brzo kada se oformi novi Sabor, mislim da će takav prijedlog nekog zakona morati biti rješavan i mi znamo da i ti prijevoznici, znamo da i voze djecu. Da su oni, da jednostavno nemaju više sad prijevoz ni za djecu za školu, sve te županijske linije koje će također, kako će to funkcionirati, a svi oni zapravo imaju osnovno sredstvo, to je taj leasing autobusa koji su ga nabavili na leasing i oni sad moraju plaćati leasing rate, a jednostavno nemaju, ne mogu voziti, ako mogu voziti, mogu voziti nekoliko ljudi, itd., tako da sigurno vezano i za osiguranja, ali vezano i u konačnici za leasing društva, čini mi se da ćemo morati imati nekakvo rješenje u sljedećem sazivu, kada se već nije htjelo u ovome o tome raspravljati, je li. To su zapravo i sami ti građani, poduzetnici pokazali, da jednostavno njihov način poslovanja u budućnosti, odnosno već sada da je veoma ugrožen i da tu moramo naći nekakva zakonska rješenja. Drugi zakon zapravo vezano je za direktivu, a najčešći, kad spominjemo taj proces sekuritizacije je proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja tzv. kredita u prenosive instrumente, odnosno vrijednosne papire. To smo i zadnji put rekli da je dobro da donosimo ovakav jedan zakon, jednu direktivu da se sada uređuje tržište sekuritizacije koju znamo i sami znamo da je to tržište uzrokovalo veliku financijsku krizu 2008. g. i ovo je dobro da i Hrvatska implementira jednu ovu direktivu jer štiti zapravo hrvatsko financijsko tržište, štiti ulagatelje, štiti zapravo jedan cjelokupni taj sustav financijske industrije koji nije bio reguliran nego je bio ostavljen tržištu da oni mogu zapravo formirati i preprodavati razno razne tzv. te pakete vrijednosnica, a vrlo dobro smo svjesni da su takve prepakirane vrijednosnice tad, 2008. g. onaj Triple A, najbolji rejting od tih financijskih rejting agencija, onda su kasnije propadali, jednostavno nismo imali regulirano jednostavno takvo tržište. Mislim da je to dobro i mislim da sam zadnji put i govorio da samom regulacijom ovoga oblika poslovanja, tržište sekuritizacije je naglo palo u Europi odnosno zato što je dovedeno u red. Dovedeno je u red po točnim pravilima kako se može poslovati i preprodavati ovakve vrijednosne papire, tako da sukladno tome, ovdje se određuje i HANFA i HNB kao određena nacionalna nadležna tijela za provedbu ove Uredbe. I tu se osiguravaju i naši institucionalni ulagatelji u RH. Znači prvenstveno se misli na mirovinske fondove te mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti, kod ulaganja u takve sekuritizacije, to je dobro. To je pohvalno i dobro i mislim da je to dobro da smo prihvatili u tom dijelu da se onda mogu, jer znamo da u mirovinskim fondovima su naše mirovine i da u tom dijelu, bez obzira kakvi oblici sekuritizacije se mogu pojaviti za godinu, dvije, tri itd. odnosno ne samo na našem tržištu nego na liberaliziranom europskom tržištu, bitno je da s druge strane imamo regulirano to područje jel kao što znamo sve je to dobro dok dobro ide, dok dobro tržite ide, međutim, kad se jednom počne urušavati, oni se urušavaju kao piramide i tako da u tom kontekstu podržavamo, podržavamo ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći je kolega Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233. gubi pravo na raspravu o ove dvije točke dnevnog reda. Nakon njega je prijava od kolege Ivana Lovrinovića, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Danas govorim, govorit ću o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji. To je jedna riječ koja je malom broju građana poznata jer je to engleština što bi rekli. Mi bi mogli na hrvatskom reć da je to neko popapirenje odnosno prodaja jednog oblika imovine i njegovo pretvaranje u drugi oblik imovine. U ovom slučaju ja ću vam na praktičnom, konkretnom primjeru, ne samo objasnit što je to, nego ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku naši stručnjaci su dali prijedlog kako spasiti blokirane građane, prezadužene građane na slijedeći način. Dakle, navodim primjer sekuritizacije koji može spasiti oko 230 000 blokiranih građana koji su prezaduženi. Banke su prodale svoja tzv. nenaplativa potraživanja Agencijama za utjerivanje dugova za oko 10 milijardi kuna. Te agencije maltretiraju naše građane, uznemiravaju, ljudi ne znaju što da rade. Rješenje je slijedeće. Ovo je, navodim, samo govorim o rješenjima. U velikoj smo krizi, vrijeme je za i ta kriza je pogodna za velika rješenja. Država sada treba otkupiti od ovih Agencija za utjerivanje dugova za 10 milijardi sva potraživanja koja su te agencije kupile od banaka po toj, po nešto nižoj cijeni, da i oni nešto zarade, da ih se riješimo. Kako će država otkupiti tih, te, ta potraživanja kad nema 10 milijardi kuna? Pa jednostavno, uzet će kredit od HNB-a. Ako je prosječan rok dospijeća 10.g. svih kredita građana, ona će emitirati tu obveznicu sa dospijećem od 10.g. na 10 milijardi kuna. Tko će kupovati te obveznice? Tko god hoće. Građani koji imaju viška novaca, poduzeća, banke, institucionalni investitori, stranci, ko god hoće, ponudit im prihvatljiv prinos koji je sigurno veći od onih prinosa koji imaju sada i to će se riješiti. Koji je dragi građani, vi koji ste blokirani, koji je konkretni rezultat ove operacije? Znači, ovdje ćete ostati sada kad država proda obveznicu, a to za nju, njen interes može uraditi HPB ili HABOR ili bilo koja domaća institucija koju ona osnuje, bit ćete dužni tom državnom tijelu instituciji, ne više Agencijama za utjerivanje dugova. I dragi građani, mi ćemo se tih agencija riješit, oni će nestat i nikad više ne smiju postojat u RH. Oni više neće trgovati mukom ljudi da vas uznemiruju. Jer ako banke nisu uspjele naplatiti dugove koji se ne mogu naplatiti, a banke kakve bile da bile ipak posluju po nekim regulama, a kako će onda Agencije za utjerivanje dugova uspjeti naplatiti? Jedino ako vas maltretira, ako vam uzme nekretnine, ovrši itd. Dakle, toga više neće biti. Koliki će biti na kraju vaš dug koji trebate otplaćivati u tom nekom roku? Ako je on, ako on recimo iznosi milijun kuna recimo danas i recimo da se ta operacija danas obavi, vi nećete trebati vratiti na, protekom 10.g. milijun kuna nego najviše 400.000,00 kn. Zašto? Jer Agencije za utjerivanje dugova su uz ogroman diskont kupili vaše, vašeg dugove, e pa sada ćete vi uz taj isti diskont moći sami od države otkupit svoje dugove. Znači, neće vaš dug ostat više milijun kuna, nego će koštati 400.000,00 kn. Dragi građani, zvuči vam nevjerojatno, nevjerojatno vam zvuči, ali to je rješenje struke. Zašto to drugi ovdje nisu iznijeli? Pa zato što oni ne štite vaš interes nego interes Agencija za utjerivanje dugova, banaka, HNB ovakve kakva je i to je to. Znači kad struka progovori, vidite, ja sam to već iznio ovdje, ovdje nije bilo nikakve primjedbe, nisam nikog čuo iz HDZ-a, SDP-a, posebno SDP on se promovira kao socijaldemokratska osjetljiva stranka, pa oni su uništili umirovljenike, radnike, otvorili su onaj, onaj fenomen stručnog osposobljavanja, oni su donijeli na tržište rad na određeno koji traje neodređeno, znači možete do, do mirovine radit na određeno. Oni su uveli prekarijat, nema u SDP-u socijalne osjetljivosti i solidarnosti. Znači, moja mjerila su ista i za jedne i za druge. Obje su stranke u proteklom razdoblju donijele nesreću hrvatskom narodu i hrvatskoj državi. Na vama je poštovani građani, znači realan model, jasan, znanstveno stručno utemeljen, ostvariv. Ovakve sekuritizacije, ovo se zove sekuritizacija, znači pretvara se vaš dug odnosno potraživanje, u ovom slučaju banke odnosno agencije pretvara se u državnu obveznicu, tu obveznicu kupuju investitori, vi sad otplaćujete dalje državi jel odnosno njenoj instituciji koja će biti zadužena, al nećete vratiti 100% nego 40% i tako se radi od Amerike, Australije, Švicarske, to je sekuritizacija. Ali oni vam to nisu objasnili jer vam, jer im to nije u interesu. Oni i dalje žele trpati u džepove koji su već natrpani, znate. I ja čujem ovdje iz klupa, poneko mi od ovih znate velikih stranaka nešto dobaci, dođite ovdje, pa ćemo stručno razgovarat da se tu objasnimo, jel. Prema tome, vi ste jaki na jeziku, ali u praksi i znanju ste slabi. Ovo vrijeme traži samo struku. Ajmo dalje, financijski sustav u Hrvatskoj je uzrok mnogih nestabilnost, on je uzrok blokada, nesreće mnogih građana, kamatarenja, ovrha, propasti mnogih poduzeća. Podnio sam tri kaznene prijave, jednu protiv HNB-a jer je dopustila slučaj Franak, druga je protiv HANFA-e, Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija jer je dopustila da se trguje mjenicama bez pokrića od koncerna Agrokor, a znali su da te mjenice nemaju pokrića. I treću kaznenu prijavu sam DORH-u podnio protiv Raiffeisen banke jer je javno oglasima tražila PR agencije koje će joj pomoći da obavlja i provodi pritisak na suce i sudove da ne bi nastradali u slučaju presude oko Franka na njihovu štetu. Vidite, DORH nije mi poslao obavijest uopće u kojoj je fazi ta kaznena prijava. Što mi vidimo? Imamo pravosudni sustav koji ozakonjuje, potvrđuje, on štititi ono što se radi. Ali sada vam iznosim i nešto novo. Vidite zadnja kaznena prijava bila je protiv Raiffeisen banke, međutim što se dogodilo? Tijekom ove korona krize ispod radara je potpuno prošla nezapaženo jedna druga stvar, a to je da je još jedna firma od Raiffeisen grupacije da je Raiffeisen lizing u Hrvatskoj od 2008. do 2013. godine mijenjao fiksnu kamatnu stopu svojim klijentima, dakle ljudima koji su uzimali lizing za raznu opremu, vozila itd., itd., jednostrano su mijenjali kamatne stope. O tome uopće nisu informirali svoje klijente i oni su to radili pet godina, pet godina su radili. I znate što im je HANFA napisala, ona je kao djetetu malo zaprijetite prstom i rekli otprilike nemojte više. Znate koliko danas ima naših poduzetnika koji su kupili kobi busove, busove, kamione, znači sredstva s kojima oni rade da voze taxi itd., to su ti ljudi koji ne mogu danas vraćati lizing rate, a oni su obračunavali kamate nezakonito, a da nisu objašnjavali, u vrijeme kada su padale kamate, znači radili su šta hoće. Dakle, Raiffeisen banka, Raiffeisen lizing, Raiffeisen faktoring ali i druge su banke tako radile. Pa trebam li vam navoditi još neki primjer da pokažemo da je Hrvatska jednostavno, da je njen financijski sustav nije u službi razvoja gospodarstva i blagostanja građana nego stvaranja nevolja, propadanja i uništavanja. Stranka Promijenimo Hrvatsku će nakon ovih izbora učiniti sve da udio domaćih banaka poraste iznad 50%, sada je 8%, uvest ćemo porez na imovinu banaka, nestat će agencije za utjerivanje dugova i bit će reda u ovoj zemlji na financijskom tržištu, moći će raditi onaj koji poštuje Hrvatsku državu, plaća poreze, a u suprotnom ćemo im pokazati vrata preko granice. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika, sljedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Poštovani predstavniče Vlade, uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Postavio sam kroz repliku jedno pitanje jer jednostavno mi koji donosimo zakone jedino šta kao što uvijek kaže prepisivamo uredbe, direktive, usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, a u biti ono što je realno i ono što je život, što pokaziva mi za to nemamo rješenje. Zato moje pitanje kod osiguranja za vozila tj. uglavnom vozila, to me zanimalo jer sam razgovarao sa ljudima da jedno od pitanja koje se može u biti kroz ovaj zakon raspravljati i treba o tome govoriti jel to je životni problem. Čovjek ako je pao dimnjak na ulicama Grada Zagreba tijekom potresa on u ovome trenutku ne može naplatiti svoju štetu, a on nije kriv za potres, ko šta nije kriv ugostitelj što ne radi njegov kafić zbog korona krize ili slične situacije, ali ovdje se radi o potresu, posljedicama šteta od potresa. Kada govorimo o osiguranju meni nikako nije, svi ste ovdje ispred Ministarstva financija Vlade RH, kako je moguće, to sam govorio i ministru prometa da se osiguraju vozila tj. autobusi koji prevoze djecu, pa u mome Sinju mjesečno izgore dva. I neko je osigurao, imaju starost ne znam znači vozila koja nisu sigurna, tako da se osiguranje u RH ponašaju kako žele. Oni tako pogoduju prevoznicima da se starim autobusima koji gore, koji su opasni daju osiguranje jer im je isti taj vlasnik Prometa koji je u Sinju u njegovom području ima on osiguranje koje je napravio također na prostoru koji nije predviđen za osiguranje tj. tehnički pregled tu su osiguravajuće kuće, tako da taj cili proces djeluje kompromitiran, a na najosjetljivijima, a to je našoj djeci. Dok u isto vrijeme ova Vlada je donijela zakon da taxi ne može biti stariji od pet godina kako bi se pogodovalo, od pet godina taxi, znači govorimo o vozilima, kako bi se pogodovalo Uberima, ne znam kome sve, koji ne plaćaju čak cijeli iznos i obaveze RH neg tamo gdje se nalaze aplikacije na koje mi pozivamo taxi, a ovdje autobusi, naša dica gledaš kako će izgoriti di imaju osiguranje. Znači postavljaju se brojna životna pitanja, ja govorim o ruralnim područjima, evo na području Cetinske krajine u mjesec dana su izgorila 4, 5 autobusa sa djecom, znači školskom djecom koja su najosjetljivija. Jedino spretnošću naših vozača su ih spasili, zbog čega jel su autobusi stari i ne mogu biti u toj namjeni. Znači ovo nije samo pitanje koje mi prepisivamo, ovo je životno pitanje. I zaista građani, poglavito roditelji tih učenika postavljaju pitanje, kako je moguće osigurati to vozilo koje prevozi školsku djecu, a staro je i neispravno jer u toj prometnoj tvrtki, evo ja spominjem opet Promet Sinj, bivša Promet Makarska, tj. sestrinska firma Promet Makarske, kako je moguće to osigurati? Lako, sam vrši tehnički pregled, njegovo vozilo i to je to. Znači mi dovodimo, ja govorim o životnim situacijama, ja znam da ćete vi sa financijskog aspekta reć mi ovo uređujemo sa EU zakonodavstvom kroz uredbe, direktive mi to usklađujemo, međutim životni problemi nas nateraju da gledamo malo šire i u kontekstu svakodnevnih događanja i opasnosti. Jer naravno da je opasnost da se naši građani svoji roditelji se boje poslati svoju djecu u školu u autobusima i da moraju moliti Boga da se vrate živi. Ne iz razloga uvijek čovjek ima opasnosti u prometu, nego zbog učestalih neispravnosti autobusa koji prevoze. Ja sam postavio ova dva pitanja, prvo sam postavio u replici, vi kažete ne odnosi se na Zakon o osiguranju u ovome dijelu, ja mislim da o tome ministarstvo bi moralo razmišljati jer jednostavno ti građani nisu krivi za nastalu štetu u potresu i da to treba naći način kako zakonski provesti kroz osiguranje. A također da država tu nađe nekakva rješenja za naše građane koji su pretrpili štete u slučaju, ja … sam zagrebački potres, ali i brojne druge štete koje su, ali Zagreb nam triba sada otvoriti oči jel kako bude vrijeme odmicalo ti ljudi neće ostvariti svoje pravo tj. svoje obeštećenje, bez obzira što vi kažete to ne znamo jel osiguranje na potres, ne znam na sve. Ali moramo razmišljati u tome smjeru. Tako je i kod kuća u središtima gradova, tu bi trebalo nešto poglavito u ovim trusnim područjima kao što je Zagreb koji je podložan potresima, ali i na brojnim drugim mjestima trebalo bi o tome razmišljati sa zakonodavne strane to urediti i primijeniti stvarnome stanju. Što se tiče sekuritizacije, ja o tome neću puno govoriti samo ću kratko kazati, niti ću govoriti o vjerodostojnicama, niti ću govoriti o djelovanju i smanjivanju tih vrijednosti, trgovanju ili načinu funkcioniranja. Ja samo mogu kazati da ova Vlada, uvaženi predstavniče Vlade, tribala donijeti prvu mjeru, prvu mjeru od korona krize, međutim nije. Sada se je ispolitizirao cijeli proces, ispolitizirali su čak i Stožer civilne zaštite pa ga pomalo pretvaraju u predizborni stožer HDZ-a. Jel kako je moguće da možemo ići, vas pitam, kako je moguće da kažnjavamo ljude koji imaju kamione na lizing da ne mogu vozati, voziti, prevoziti i funkcionirati, a u isto vrijeme šalju poruku da oni koji su u izolaciji, pa čak i oni koji su gnjojili svoju njivu, bacali … po njivi dobili su kaznu od 8.000 kuna, proglašavani su bioteroristima, doslovno ubojicama dok su se svi držali socijalnih distanci. U isto vrijeme ti koji ne mogu raditi lizing koji imaju, znači koji ne mogu funkcionirati na svoje radno sredstvo u isto vrijeme kažu i oni šta su u izolaciji za vrijeme izbora mogu nabaviti maskicu, mogu nabaviti maskicu i izaći na izbore. Znači mi ugrožavamo ljude koji su i radna sredstva imaju na lizing da ne mogu raditi sa autobusom, vidim da kolega klima vjerojatno govori da je ovo van teme. Da, van teme je, ali stožer koji ima ugled i koji bi trebao imati ugled ne štiti ljude koji ima lizing i koji ne mogu prevoziti ljude zbog samoizolacije, ne mogu funkcionirati i raditi tim prometnim sredstvom, a u isto vrijeme pozivaju ljude koji su u izolaciji da izađu sa maskicom na izbore. Uzet kemijsku, tamo glasat, biračkom odboru se javiti. Da to je stvarnost kolega Kliman, to je stvarnost, to je kompromitacija jednog tijela koje bi trebalo biti stručno tijelo, koje se bavi zdravstvenom epidemijom od korona virusa. I to je ogroman problem jer se zakočio sustav, problem je potres i osiguranje, to je sve problem na koje ja imam pravo kao saborski zastupnik ukazat jel sam prošao kraj zgrade gdje je čovjeku pao dimnjak na auto, a nije on krivac za potres. U isto vrijeme bi još ukazao dok se događa ova kriza, jedini na koji predstavniče Vlade kada govorimo o sekuritizaciji to je kolega prije mene i spominjao su utjerivači dugova legalizirani, oni zarađuju, to su banke jel prva mjera koja je trebala biti donesena, a nije donesena to je moratorij na kredite kamate. Ali ne smimo u njih krećati, ne smimo osiguravajuće kuće ovaj put neću spomenut, ne smimo spomenuti već kada je zakon o osiguranju za ove štete nastale da se oni dijela svoga odreknu prema tim ljudima ili da pomognu tim ljudima jel imaju ogromnu dobit, ni banke isto koje milijarde zarađuju, niti utjerivači ozakonjeni dugova našim građanima. Prema tome, sagledajmo realnost i radimo zakon za čovjeka, a ne za interesne skupine. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a podijelit će kolege Kliman i Šuker, prvi je kolega Antun Kliman, izvolite kolega Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam i predstavnike Ministarstva financija. Ja ću se kratko samo osvrnuti o ovom zakonu, te ga skraćeno zovemo sekuritizaciji. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. To je i kao i obično jedna od, dakle primjena uredbi EU u naše zakonodavstvo i opetovano držim s obzirom da sam bio u nekoliko, u nekoliko navrata izvjestitelj u ime kluba, da bi zaista te uredbe trebali u hitnom postupku ovaj rješavati jer one su, one se moraju primijeniti jednostavno. Evo, imali smo primjedbe od, od Odbora za zakonodavstvo, to se sve može riješiti u jednom, u jednom udarcu, tako da u 2 čitanja mislim da je, da je zaista nepotrebno kad, kad smo članice, kad smo članice EU mislim da bi nam zaista trebali biti praktični i to, i to primjenjivati u hitnom postupku. Ovo je jako bitan zakon i mislim da je potrebno reći da evo mi ulazimo u krug zemalja gdje ćemo na neki način smanjiti rizike, sistemske rizike u financijskom sektoru da nam se ne desi velika ekonomska kriza i financijska kriza u prvom redu 2008.g. Da je postojao ovakav zakon na svjetskom nivou, da je u EU ne bi oni imali tako veliku krizu kao što smo imali 2008.g. zbog toga što taj zakon propisuje zaista sve korake da se umanji kriza kod, dakle unovčavanja kreditnih, dakle kreditnih zaduženja kod banaka, oslobađanja bilanci banaka da bi se mogli dalje zaduživati i poslovati, a isto tako da bi se mogle financijske institucije uključiti u, u ovaj, u cijeli taj, u cijeli taj posao. Čitav niz, dakle rješenja su kroz, kroz taj zakon navedena i mislim da taj zakon će u svakom slučaju potaknuti što transparentnije poslovanje banaka, kupaca kredita, dalje prodaje financijskih instrumenata. Evo, čuli smo i u ovoj raspravi koja je bila u prvom čitanju, jako plodonosna, imali smo nekoliko jako dobrih rasprava, da kod samog uvođenja ovog zakona 2017.g. na području EU strašno su pali, su pale investicije u, u te vrijednosne papire. Zašto? Zbog toga što su se jako ovaj normiziralo samo trgovanje vrijednosnim papirima i samim time špekulacije su se smanjile. Dakle, oni koji su htjeli lovit u mutnom više nisu, više nisu bili ti koji, koji su se htjeli ulaziti u normirane poslove i jednostavno kao takva pala je i, i pala je i trgovina tim papirima, ali isto tako uključili su se i državne institucije i mirovinski fondovi u samu, u samu ovaj trgovinu i prema tome onda je ta cijela priča dovedena u jedan red. S obzirom da je bila jako dobra rasprava u prvom čitanju, evo ja ne bi puno više oko toga niti, niti ovaj duljio, prepustio bi kolegi Šukeru dalje vezano za osiguravajuća društva. Još jednom ću ponoviti da HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Samo sekundu kolega Šuker, izvolite gospođice. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa jedan tehnički zakon i govorit nešto o ovom zakonu bi bilo u stvari ponavljanje onoga što je rekao predstavnik ministarstva i što su rekle neke kolege. Međutim, neke stvari ipak trebamo reći da ostanu zabilježene. Prije svega, u ovom zakonu u prvom čitanju smo raspravljali 12.3., to je bilo tjedan dana prije potresa u Gradu Zagrebu i to je bilo praktički tjedan dana prije uvođenja ovih epidemioloških mjera kad je praktički cijela RH zastala, tada su svi predstavnici klubova imali priliku upozoriti što bi se eventualno RH moglo dogodit s obzirom da su već neke zemlje u našem okruženju bile u debeloj izolaciji, kako je taj financijski sektor RH vrlo bitan, a ovo je jedan dio nebankarskog financijskog sektora osiguravajućeg društva. To je u stvari jedino govorio Klub HDZ-a i nešto je govorio kolega Lalovac uime Kluba SDP-a. Dakle, kad je trebalo nešto reći unaprijed, kad je trebalo upozorit na određene stvari onda nije bilo. Međutim, u ova protekla 2 dana smo svjesni u ovoj sabornici strahovite naknadne pameti što se tiče financija. Dakle, mi smo jučer i danas potrošili negdje 40% još državnog proračuna i potrošili smo jednu već jedanput i po, dva puta devizne rezerve HNB-a jer to je čarobni štapić s kojim se mogu riješiti svi problemi u RH. Druga stvar koju želim reći, kad pogledate strukturu vlasništva društava za osiguranje onda ćete vidjeti praktički da su ta sva društva u privatnom vlasništvu. E, kad svi pričaju da je privatno vlasništvo fleksibilno, da se privatnici dogovaraju, ja sam iskreno govoreći očekivao da će taj odnos svih hrvatskih banaka i leasing društava, a posebno osiguravajućih društava, bit puno fleksibilniji i da će oni reagirat na neke stvari koje su pogodile hrvatske gospodarstvenike i hrvatske građane neovisno o tome što to ne piše u zakonu, neovisno o tome što to neko nije rekao i logična je stvar ako jedan autoprijevoznik ne koristi autobuse dva mjeseca, znači dva mjeseca nije postojao niti rizik od štete, pa bilo bi onda i poslovno i ljudski i logično da je neko reko, a ništa nema tu nikakve posebne mudrosti, ajmo produžit policu za ta 2 mjeseca. I onda bi jasno poslali poruku svi da ovoga itekako smo svjesni situacije i da želimo jedni drugima pomoć. Druga stvar, nekima koji nude spasonosna rješenja bilo bi vrlo interesantno vidjeti da li njihova polica osnovnog osiguranja za automobile i Kasko osiguranja da li sadrži ove sve odredbe o kojima oni pričaju jer ako smatrate da nešto treba biti unutra onda je logična stvar da nećete potpisati taj ugovor o osiguranju jer on vas ne štiti. Ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da ostvarujemo prava temeljem onoga što smo potpisali i to su naprosto činjenice koje moramo reć. Međutim, ono što želim ovdje reć Vlada RH, Ministarstvo financija je možemo reći u ovom trenutku maksimalno iskoristilo kompletan potencijal, financijski potencijal RH, kompletan financijski potencijal RH s jedne strane da bi reagiralo i pomoglo hrvatskom gospodarstvu, da bi se sačuvala radna mjesta, da bi se poduzele određene socijalne mjere da bi se olakšao život hrvatskim građanima i hrvatskim gospodarstvenicima u ovim teškim trenucima i to treba reći kada se govori ovdje jer zašto sam spomenuo taj 12.3.i tada je bilo priča trebalo bi ovako, trebalo bi onako. A što se dogodilo? U onom trenutku kada je praktički gospodarstvo zbog epidemije blokirano Vlada RH i Ministarstvo financija je reagiralo. Mi smo to rekli ovdje 12.3.da u onom trenutku kada bude trebalo reagirati da će Ministarstvo financija temeljem svojih spoznaja, temeljem svog iskustva reagirati. Jel se to dogodilo? Je dogodilo se. Da li su hrvatski poduzetnici dobili onu plaću 3.250 kuna i prije nego što su se nadali i možda su se zbog toga i dogodile neke greške i propusti, ali mi smo iz HDZ-a kako predstavnici Vlade dakle predsjednik Vlade i ministar financija tako i mi iz kluba HDZ-a cijelo vrijeme upozoravali kada su donošene mjere na odgovornost obostranu. Jednu stranu odgovornost onom tko daje sredstva i s druge strane odgovornost onoga tko prima sredstva jer jedino na takav način možemo biti efikasni. Dakle, kada govorimo ovom društvu za osiguranje njihova aktiva nije nimalo zanemariva, to j 42 milijarde kuna. Njihova bruto zaračunata premija je preko 10 milijardi kuna i to je za jednu Hrvatsku i za onaj segment koji oni pokrivaju izuzetan potencija. Kako će oni reagirati ili kako bi trebali reagirati u slučaju potresa u Gradu Zagrebu, to ovisi o tome kakvu tko ima policu, a oni su naprosto u nekim situacijama mogli reagirati i vjerojatno jesu pomogli hrvatskim građanima. Tako da sve ove promjene koje mi usklađujemo sa direktivama EU su promjene koje puno ne tangiraju same hrvatske građane nego promjene koje reguliraju globalno funkcioniranje na ovom tržištu osiguravajućih društava. Ali ponavljam, Vlada RH u ovim uvjetima je reagirala, oni koji to nisu mogli prihvatiti jer se na vrijeme nije reagiralo su ovih proteklih dana potrošili pola hrvatskog proračuna i dva puta su potrošili devizne rezerve HNB-a da riješe sve ove probleme. Prema tome, klub HDZ-a će … ovaj Zakon o osiguranju i ono što je rekao kolega Lalovac i zadnji put smo se složili oko toga oko lizing društava, mislim da su oni morali reagirati bez da ih iko tjera. Tamo gdje je evidentno da ono što je na lizingu nije u funkciji, da se samo automatski produži rok i mislim da bi s tim svima bilo lakše. Hvala.
Hvala vam kolega Šuker. I posljednja rasprava vjerujem danas o ovoj točci, pošto pojedinačne rasprave su nestale … [[Upadica se ne razumije.]] ne, nije, nije. Dragi zastupniče 10 minuta ko i svi, kolega Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Onda ću biti vrlo kratak. Poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Dakle, mislim da ne ponavljam klub HNS-a će podržati ove izmjene zakona, prije svega kojima se pobliže uređuje rad osiguravajućih društava i što se tiče potrebnog minimalnog izračuna minimalnog kapitala, uvjete kako bi se društva kvalificirala kao svojevrsna mala društva. I ono zapravo što je najbitnije da iznose uključene u velike rizike time se ujednačavanje primjena zakona o osiguranju i direktiva da se kunski iznosi zamjenjuju iznosima u eurima, naravno uz navođenje svih preračunavanja u protuvrijednosti srednji tečaj HNB-a itd., dakle i još nekih bilateralnih sporazuma, pa manje-više sve ono iz prvog čitanja što je i prihvatljivo i ovu razliku i novi članak koji smo dodali u odnosu na prvo čitanje, prije svega što se odnosi i na trenutnu situaciju to apsolutno pozdravljamo. Ono što sam ja htio iskoristiti ovu priliku skrenut pozornost na jednu po meni nelogičnost kod određivanja premija auto osiguranja konkretno neobveznih iliti Kasko auto osiguranja, naime trenutna situacija u osiguranju postoji da oni procjenjuju premiju na temelju nabavne vrijednosti vozila. Znači vozilo bilo staro 10 godina ili 1 godinu premija se utvrđuje na temelju nabavne vrijednosti vozila koje može biti 200.000 kuna recimo. Ako je auto staro pet godina, recimo da on ima procijenjenu vrijednost 70. No međutim, u slučaju aktiviranja police oni ne računaju cijenu nabavnu nego procijenjenu. Pa ako je procijenjena totalna šteta oni ti isplate otprilike recimo 50.000 kuna, a vi plaćate osiguranje kao za 200. Znači premiju plaćate kao na novi auto, dakle ista je premija auta starog jednog dana i auta starog tisuću dana ili pet tisuća dana jel se premija računa na temelju nabavne vrijednosti vozila. Trošak popravka jednog, trošak popravka drugog možda tu može biti ista jel dijelovi su dijelovi, to još mogu shvatiti, ali kada se procijeni, a oni imaju manje-više kada je malo veća šteta onda najčešće procjenjuju na totalnu pa ti po nekoj tablici daju procijenjenu vrijednost vozila, e tu onda nije isto, jel ne može onda tu biti isto. Ti plaćaš kao da je novo, pa onda mi procijeni kao da je novo, ali ne. Znači u pravilu taj način izračuna i te tablice su in favorem samih osiguravajućih društava. Da ne govorim o svim onim natezanjima koje ljudi prolaze, priznavanjima, je, nije, koliko je, da li popravak, pa ti oni daju nešto pa ti sam popravljaj ili ti oni plate popravak, a kažem, najgore se dogodi kad ti procijene totalnu štetu iako se možda čak i to može popraviti, ali uvijek ti procijene i uvijek naravno nitko ne radi na svoju štetu. I u redu, ja to mogu razumjeti, i oni moraju od nečega živjeti. Iako dobro žive, uzgred rečeno, da se razumijemo. I ne bi oni tako jako dobro živjeli da više ljudi ne uplaćuju nego što to koriste, ali to je smisao osiguranja, zlu ne trebalo i da je to malo više razvijena ta kultura danas bi imali više osiguranih ljudi evo, i od potresa i od drugih stvari, dakle, treba promišljati i o nekom takvom načinu. Ali ovaj dio mi je dosta nelogičan i to sam evo, morao čisto reći, ne znam da li zakonski možemo u to intervenirati, ali ako se gleda procijenjena vrijednost, onda bi se trebala gledati u jednom, barem jednom segmentu dijela i kod samih premija jer nelogično je da plaćate jednaku premiju za kasko osiguranje za auto star 10 godina i auto star godinu dana ili novi novcati auto, ako je njihova nabavna vrijednost bila ista. Dakle, to mi nema logike jer nije jednako procijenjena njihova vrijednost u slučaju totalne štete. Evo, zahvaljujem. Još jednom, Klub HNS-a će prihvatiti ovo.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala. Zaključujem raspravu o ove dvije točke, o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z.E. br. 857. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova navedeni zakon, bilo je 107 za, 6 suzdržanih i 1 protiv.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 948; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Zdenko Lucić.
Poštovani g. predsjedavajući, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH predstavlja Hrvatskome saboru Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Zakonom o slobodnim zonama reguliraju se pitanje osnivanje i poslovanja slobodnih zona u RH o čemu Vlada RH podnosi HS-u godišnje izvješće. Iz ... [[Govornik se ne razumije.]] podataka o poslovanju u slobodnim zonama ističemo, prema zadnjem izvještaju podnesenom HS-u u slobodnim zonama poslovalo je 89 tvrtki s ukupno 2885 zaposlenih. Ukupni prihodi tvrtki u slobodnim zonama iznosila su 1,97 milijardi kuna. Ukupna dobit tvrtki u slobodnim zonama iznosila je 150,45 milijuna kuna, dok je udio izvoza u prihodu korisnika zona iznosio visokih 51,1%. Sustav slobodnih zona u RH još od početka 90-ih godina prošlog stoljeća uspostavljen je s primarnim ciljem jačanja izvoznih potencijala hrvatskog gospodarstva te tijekom cjelokupnog razdoblja od uspostave sustava do danas predstavlja snažan instrument gospodarske politike RH. U cilju očuvanja instituta slobodnih zona, ovim se izmjenama Zakona o slobodnim zonama želi doprinijeti unaprjeđenju gospodarskog okruženja kroz ukidanje obveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona. Iz poslovanja slobodnih zona u 2018. g. proizašla je obveza plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona za kopnene slobodne zone u ukupnom iznosu od 581 190 kuna. Od ovog iznosa, 50% predstavlja prihod proračuna RH, a 50% prihod proračuna jedinice lokalne samouprave na čijem području se slobodna zona nalazi. Osim ovog doprinosa unaprjeđenju gospodarskog okruženja izmjene Zakona o slobodnim zonama predlažu se i iz sljedećih razloga. Ulaskom RH u EU trajno je umanjena atraktivnost instituta slobodnih zona u smislu porezne i carinske eksteritorijalnosti tih područja. S druge strane, tu su i recentni nepovoljni tržišni uvjeti uzrokovani epidemijom koronavirusa. Vlada RH smatra kako se ukidanjem obveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona daje poticaj očuvanju gospodarske aktivnosti tvrtki, korisnika koncesija za osnivanje slobodnih zona i tvrtki korisnika slobodnih zona, kao i očuvanje radnih mjesta u tim tvrtkama. Slijedom navedenog, Vlada RH predlaže HS-u donošenje Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Hvala vam.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu. Prvi se za raspravu javio uvaženi zastupnik Miro Bulj, Kluba zastupnika Mosta, njega nema, gubi pravo. Drugi je zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, ni njega nema, gubi pravo. Te sljedeći zastupnik, uvaženi zastupnik Tomislav Klarić, Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] domu, raspravljali smo i vodili raspravu o izvješću o poslovanju slobodnih zona koje djeluju na području RH za 2018. g. Kako je danas nepunih 7 mjeseci ponovno na dnevnom redu problematika slobodnih zona u RH, ovog puta na temu izmjena i dopuna Zakona o slobodnim zonama, o čemu smo mogli čuti državnog tajnika u uvodnom govoru, vrijedi se prisjetiti podataka koji na najbolji način govore o tomu što su to slobodne zone i kako one posluju. Dakle, prema zbiljnim podacima, do prošle godine na teritoriju RH u slobodnim zonama djelovalo je 89 korisnika. Ovi korisnici zapošljavali su 2885 radnika, ukupan ostvareni prihod bio je 1,97 milijardi kuna, što je za 9,32% bilo više nego prethodne godine. Na razini svih slobodnih zona ostvarena je dobit u iznosu od 150 milijuna kuna, što je bilo za 35,74% više. U ovim podacima bitno je naglasiti podatak da je udio izvoza u ukupnom prihodu iznosio 51,1% dok je kod lučkih djelatnosti izvoz u prihodu 76%, a u kopnenom dijelu taj dio iznosio od svega 20%. Ovo je bitno istaknuti i naglasiti jer u izvješću ovaj uvodnom, materijalu kojeg smo imali prilike vidjeti, imamo primjer poslovne zone odnosno zone Kukuljanovo i Škrljevo praktički na prostoru grada Bakra koje su obje trebale djelovat u režimu slobodnih zona. Jedna koja je pratila lučke djelatnosti Škrljevo, ona u tom režimu i dalje nastavlja radit. Druga za koju nije bilo interesa gospodarskih subjekata je od ove godine kao takva prestala egzistirat u režimu slobodne zone već se nastavlja normalno u režimu poslovanja kao i svih ostalih poslovnih subjekata na tom prostoru. Ovo ističem iz razloga što je RH ulaskom u EU doživjela izvjesnu promjenu u ovom dijelu koji se odnosi na način poslovanja, a sama atraktivnost poslovnih zona i poslovanja u režimu slobodne zone je prestala biti onako velika kakva je bila dok nismo bili članica EU. To govori i ovaj podatak da je isporuka dobara na tržište EU i slobodnih zona iznosila više od jedne milijarde kuna i tu je bio očit rast od 4,33% većih nego godinu dana ranije. Iz svega ovog vidljivog je da su zone bile privlačne odnosno jesu privlačne poduzetnicima upravo onima koji posluju sa trećim zemljama. I prije nego li što krenem na samo problematiku izmjena i dopuna ovoga zakona, bitno je naglasiti i u ovdje u časnom domu i da hrvatska javnost zna, koliku brigu Ministarstvo gospodarstva i Vlada RH vodi uopće o gospodarstvu i poduzetništvu na čitavom ovom području. Naime, mi smo već tijekom 2018.g. izmjenom i dopunom Zakona o poduzetničkoj infrastrukturi slobodne zone stavili u taj režim i stavili ih u nekakav rang razvojnih agencija, poduzetničkih centara, poduzetničkih inkubatora, poduzetničkih akceleratora. I to pokazuje da Vlada RH, resorno gospodarstvo, proteklih godina itekako prati radi i iznalazi modele načina kako bi i olakšalo se gospodarstvenicima, ali i potaknu taj gospodarski zamah. Tu je bitno naglasiti, ono što sam maloprije rekao, još jednom, da ulaskom RH u EU suzio se prostor poduzetnicima, usmjerio njihova poslovanja u režimu slobodne zone na zemlje van EU. Stoga se intencija ovih izmjena i dopuna zakona koje se odnose na smanjenje, smanjenje troškova odnosno ukidanje plaćanje koncesijskih naknada za osnivanje slobodnih zona. Kolike su one bile? Dakle, prema izvješću koje smo usvojili prije nekoliko mjeseci obveza plaćanja koncesijske naknade bila je 581.190.94 kn. Ovaj iznos dijelio se 50% kao prihod državnog proračuna RH, 50% prihod JLS odnosno gradova i općina na području gdje su se one nalazile. Dakle, ovim izmjenama što se događa? Ovim izmjenama se događa to da se ove naknade ukidaju i praktički poslovanje u slobodnim zonama za poduzetnike će biti u ovom dijelu besplatno. Događanja oko pandemije posljednjih mjeseci kojima smo svi svjesni, svjedoci smo da je narušena redovna gospodarska aktivnost, ne samo u RH već globalno i na svjetskoj razini. Znamo i već sad smo svjesni da će ona prouzročit i gospodarsku štetu, da bi ona bila čim manja ove mjere itekako su pohvalne bez obzira koliko se one nekome u jednom trenutku učinile možda i malene. Kad sagledamo činjenicu da uz ove mjere oslobađanja od plaćanja koncesijske naknade, da su brojni gradovi i općini, općine na području RH donijele odluke ili o odgodi ili o potpunom oslobađanju plaćanja komunalne naknade za tvrtke koje su odlukom stožera prestale poslovati ili 50% umanjenja plaćanja tih davanja za one tvrtke koje otežano posluju, uz sve one druge mjere koje su donesene u proteklom vrlo kratkom periodu sa ovim se one još više pojačavaju i Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava pojedinačna uvaženi zastupnik Gordan Maras, njega nema, gubi pravo. Slijedeći uvaženi zastupnik Ivan Domagoj Milošević, pojedinačna rasprava, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Zahvaljujem se i kolegi Klariću, ovaj u ime Kluba HDZ-a s obzirom da je baš on jedan od najboljih primjera kolko imaju smisla slobodne zone i kako slobodne zone mogu bit korisne. Naravno, podržavam činjenicu da, da je Ministarstvo gospodarstva brzo i adekvatno reagiralo s ovim prijedlogom s obzirom na krizu i recesiju koja tek dolazi. Na tamo samu temu slobodnih zona moram reć, moram reć dvije, dvije stvari. Jedna je, dakle te slobodne zone zaista imaju različite efekte širom Hrvatske u nekim dijelovima kao što rekoh, ovisi o načelnicima, gradonačelnicima, ali naravno i o mikrolokaciji i općenito o okolišu u smislu koliko je neki prostor poduzetan, koliko ima na raspolaganju radne snage i kakve radne snage i za koji sektor. A drugo što želim reć, mislim da su to slobodne zone općenito s obzirom na pad turizma koji očekujemo jedno od rješenja i načina kako možemo vratiti i ubrzat i oporavak. Naime, ono što je sasvim sigurno dok ovdje već pričamo i proteklih mjesec, dva dana mijenjaju se širom svijeta dobavni lanci, mijenjaju se dobavljači, kupci nalaze nove dobavljače i ja mislim da općenito svijet kroz godinu, dvije dana u trgovačkom smislu neće izgledat isto. S obzirom da smo mi punopravna članica i uvažena članica EU onda mislim da se za našu industriju, kakva god da je trenutno, otvara dosta prilika unutar EU, posebno u prerađivačkoj industriji i mislim da tu Ministarstvo gospodarstva ima ključan zadatak zato što dvije ključne odrednice Ministarstva gospodarstva su industrija i trgovina, ovo sve ostalo je u drugim ministarstvima. Dakle, s obzirom na to da ste vi zaduženi za poduzetništvo, ali i industrija i trgovina onda upravo mislim da je to nekako kratkoročna prilika da pomognemo našim srednjim i malim tvrtkama, općenito prerađivačkoj industriji i proizvodnji da se nametne prije svega na tom tržištu EU u borbi za kupce, u borbi za nadomjestak tih dobavnih lanaca koje ja mislim prije svega Kinezi će tu platiti najveću cijenu i nadam se će ju platiti iskreno govoreći, zato što to proteklih 10, 20 godina Kina krade i intelektualno vlasništvo i netransparentno subvencionira svoje proizvođače, radnike manje-više se u Kini može držati kao robove, mislim da to nikako nije nikakva tržišna utakmica niti globalna, niti lokalna, niti ovdje u Europi. Prema tome, mislim da bi Bruxelles trebao učiniti puno više nego do sada kako bi osigurao pravedne tržišne uvjete za svoje vlastite proizvođače, a time i za naše hrvatske, a o nama će ovisiti samima koliko će brzi biti naši proizvođači. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolega Milošević spomenuli ste nove uvjete na tržištu koji su trenutno na snazi, a znamo i samim ulaskom u EU hrvatske slobodne zone malo su izgubile i svoju samo atraktivnost, ali i samu svoju funkcionalnost. Pa me zanima vaše mišljenje, čisto kao normalno kao i kroz politiku, ali kao i poduzetnik da li se ove slobodne zone mogu transformirati prema drugim zemljama tj. kako im sada naći adekvatnu funkciju kad već vidimo i kroz sami izvještaj da nekolicina od njih je podnijela zahtjev za samozatvaranje i likvidaciju istih? Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Milošević.
Hvala kolega Bačić. A gledajte, rekoh u svojoj raspravi, a to je da u različitim dijelovima Hrvatske postoje različiti obrazovni ljudi, različita tržišna snaga koja je nužna da biste pokrenuli nekakav proizvodni proces. U tom smislu nismo mi tako veliki da ne bismo mogli doslovno na županijskim i gradskim razinama gledati gdje što i kako može uspjet. Nažalost, sljedećih godina tržište radne snage će biti drugačije, dakle proteklih nekoliko godina u potpunoj konjunkturi i hvala Bogu nezaposlenost je pala zaista na minimalnu mjeru, sada će se povećavat. S druge strane relativno za razliku od mnogih drugih istočnoeuropskih država smo privukli malo stranih investicija u tzv. greenfield projekte, a to je da se sa livade rade proizvodne hale i slično, to je ono što mislim da nam posebno fali i tu je kolega Lucić uložio dosta truda proteklih godina da se to promijeni.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je sami Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, nešto smo čuli od državnog tajnika i od kolega koji se bave tom materijom vezano od same '96.godine pa i svih izmjena i dopuna ovoga zakona vezano za slobodne, ali i iz samoga izvještaja koji smo evo nedavno i usvojili u HS-u iz 2018.godine vezano za poslovanje samih slobodnih zona gdje smo vidjeli otprilike i omjer prihoda izvoza koji se dogodio preko slobodnih zona, normalno i broja samih koncesionara, ali i načina na koje su se same koncesije plaćale i ovih 50% lokalne zajednice, 50% samoj RH. U samom izvještaju vidjeli smo iz 2018.da od 11 slobodnih zona u RH poslovalo je njih 8. Vidjeli smo da su neke što sam napomenuo i u replici, zatražile i sami postupak likvidacije zatvaranja trgovačkih društava i u samoj 2018.godini od naknada za koncesiju bilo je utvrđena iznos od 581.000 kuna. Vidimo i novi uvjeti poslovanja prouzrokovani korona virusom, ali i najveća otegotna okolnost samih slobodnih zona i ulazak RH u EU kada normalno slobodne zone moraju transformirati svoje samopostojanje, ali i gube određenu samoatraktivnost istih. Ali znamo da su oni bili i inkubator i najbitniji dio za male i srednje poduzetnike, posebice koji su orijentirani naj proizvodne djelatnosti, ali i na sami izvoz. Dobro je da samo ministarstvo, ali i Vlada RH prati situaciju i ide u samome smjeru ovoga zakona koje su jedne jedine izmjene, a to se odnosi na ukidanje samoobveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona, što mislim da je itekako dobro da pratimo trend, ali i gospodarsku situaciju, tako da to treba definitivno pohvaliti i na ovaj način i na sve druge i ove mjere koje smo vidjeli koje su poduzete maksimalno olakšati u ovim vremenima situaciju hrvatskim poduzetnicima. Hvala.
Hvala. Replika. Replika uvaženi zastupnik Klarić.
Evo kolega Babić, spomenuli ste broj slobodnih zona koje djeluju u RH. Sam broj i nije toliko bitan, recimo jedna velika Njemačka ima manje, manji broj slobodnih zona nego što ima sama RH. Bitan je onaj drugi dio, drugi dio koji se odnosi na režim odnosno pogodnosti koje poduzetnici u tim zonama imaju. Dakle, sama likvidacija zone u onom smislu dal će bit u režimu slobodne zone ili ne, imala ili nemala korist, nema direktan utjecaj na poslovanje samog korisnika jer korisnik nije slobodna zona već je korisnik slobodne zone onaj koji koristi te pogodnosti koje su unutar slobodne zone. I opet ističem onaj podatak važnost našeg geostrateškog položaja gdje iz podataka izvješća se vidi da ove zone koje su vezane za luke imaju 75% udjela u poslovanju za razliku od kopnenih koje imaju samo 20. I to je jedan dobar putokaz u kojem smjeru bi trebale ić jer postali smo praktički globalno selo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Klarić, hvala vam na, na ovoj replici, slažem se s vama. Normalno, i prije vas kolega Milošević je to spominjao vezano i za normalno u RH pojedina područja i sama segmentacija šta pojedinom području treba, ali normalno vezano i za svakoga poduzetnika koji je poslovao preko slobodnih zona da trebamo gledati isključivo njega, a ne samu slobodnu zonu kao takvu. Dobro da ste napomenuli da evo 2/3 samih prihoda su zapravo slobodne zone koje su vezane na luke i mislim da je to upravo i budućnost ove tematike o kojoj govorimo. Hvala.
Hvala. I završno u ime ministarstva, uvaženi državni tajnik Zdenko Lucić.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Bio je jedan amandman Odbora za zakonodavstvo koji je nomotehničke naravi. Vlada RH prihvaća predmetni amandman. Hvala.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 948. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova 108 za i 1 suzdržan donijeli Zakon o izmjenama Zakona o slobodnim zonama.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 948; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Zdenko Lucić.
Poštovani g. predsjedavajući, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH predstavlja Hrvatskome saboru Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Zakonom o slobodnim zonama reguliraju se pitanje osnivanje i poslovanja slobodnih zona u RH o čemu Vlada RH podnosi HS-u godišnje izvješće. Iz ... [[Govornik se ne razumije.]] podataka o poslovanju u slobodnim zonama ističemo, prema zadnjem izvještaju podnesenom HS-u u slobodnim zonama poslovalo je 89 tvrtki s ukupno 2885 zaposlenih. Ukupni prihodi tvrtki u slobodnim zonama iznosila su 1,97 milijardi kuna. Ukupna dobit tvrtki u slobodnim zonama iznosila je 150,45 milijuna kuna, dok je udio izvoza u prihodu korisnika zona iznosio visokih 51,1%. Sustav slobodnih zona u RH još od početka 90-ih godina prošlog stoljeća uspostavljen je s primarnim ciljem jačanja izvoznih potencijala hrvatskog gospodarstva te tijekom cjelokupnog razdoblja od uspostave sustava do danas predstavlja snažan instrument gospodarske politike RH. U cilju očuvanja instituta slobodnih zona, ovim se izmjenama Zakona o slobodnim zonama želi doprinijeti unaprjeđenju gospodarskog okruženja kroz ukidanje obveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona. Iz poslovanja slobodnih zona u 2018. g. proizašla je obveza plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona za kopnene slobodne zone u ukupnom iznosu od 581 190 kuna. Od ovog iznosa, 50% predstavlja prihod proračuna RH, a 50% prihod proračuna jedinice lokalne samouprave na čijem području se slobodna zona nalazi. Osim ovog doprinosa unaprjeđenju gospodarskog okruženja izmjene Zakona o slobodnim zonama predlažu se i iz sljedećih razloga. Ulaskom RH u EU trajno je umanjena atraktivnost instituta slobodnih zona u smislu porezne i carinske eksteritorijalnosti tih područja. S druge strane, tu su i recentni nepovoljni tržišni uvjeti uzrokovani epidemijom koronavirusa. Vlada RH smatra kako se ukidanjem obveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona daje poticaj očuvanju gospodarske aktivnosti tvrtki, korisnika koncesija za osnivanje slobodnih zona i tvrtki korisnika slobodnih zona, kao i očuvanje radnih mjesta u tim tvrtkama. Slijedom navedenog, Vlada RH predlaže HS-u donošenje Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Hvala vam.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu. Prvi se za raspravu javio uvaženi zastupnik Miro Bulj, Kluba zastupnika Mosta, njega nema, gubi pravo. Drugi je zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, ni njega nema, gubi pravo. Te sljedeći zastupnik, uvaženi zastupnik Tomislav Klarić, Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] domu, raspravljali smo i vodili raspravu o izvješću o poslovanju slobodnih zona koje djeluju na području RH za 2018. g. Kako je danas nepunih 7 mjeseci ponovno na dnevnom redu problematika slobodnih zona u RH, ovog puta na temu izmjena i dopuna Zakona o slobodnim zonama, o čemu smo mogli čuti državnog tajnika u uvodnom govoru, vrijedi se prisjetiti podataka koji na najbolji način govore o tomu što su to slobodne zone i kako one posluju. Dakle, prema zbiljnim podacima, do prošle godine na teritoriju RH u slobodnim zonama djelovalo je 89 korisnika. Ovi korisnici zapošljavali su 2885 radnika, ukupan ostvareni prihod bio je 1,97 milijardi kuna, što je za 9,32% bilo više nego prethodne godine. Na razini svih slobodnih zona ostvarena je dobit u iznosu od 150 milijuna kuna, što je bilo za 35,74% više. U ovim podacima bitno je naglasiti podatak da je udio izvoza u ukupnom prihodu iznosio 51,1% dok je kod lučkih djelatnosti izvoz u prihodu 76%, a u kopnenom dijelu taj dio iznosio od svega 20%. Ovo je bitno istaknuti i naglasiti jer u izvješću ovaj uvodnom, materijalu kojeg smo imali prilike vidjeti, imamo primjer poslovne zone odnosno zone Kukuljanovo i Škrljevo praktički na prostoru grada Bakra koje su obje trebale djelovat u režimu slobodnih zona. Jedna koja je pratila lučke djelatnosti Škrljevo, ona u tom režimu i dalje nastavlja radit. Druga za koju nije bilo interesa gospodarskih subjekata je od ove godine kao takva prestala egzistirat u režimu slobodne zone već se nastavlja normalno u režimu poslovanja kao i svih ostalih poslovnih subjekata na tom prostoru. Ovo ističem iz razloga što je RH ulaskom u EU doživjela izvjesnu promjenu u ovom dijelu koji se odnosi na način poslovanja, a sama atraktivnost poslovnih zona i poslovanja u režimu slobodne zone je prestala biti onako velika kakva je bila dok nismo bili članica EU. To govori i ovaj podatak da je isporuka dobara na tržište EU i slobodnih zona iznosila više od jedne milijarde kuna i tu je bio očit rast od 4,33% većih nego godinu dana ranije. Iz svega ovog vidljivog je da su zone bile privlačne odnosno jesu privlačne poduzetnicima upravo onima koji posluju sa trećim zemljama. I prije nego li što krenem na samo problematiku izmjena i dopuna ovoga zakona, bitno je naglasiti i u ovdje u časnom domu i da hrvatska javnost zna, koliku brigu Ministarstvo gospodarstva i Vlada RH vodi uopće o gospodarstvu i poduzetništvu na čitavom ovom području. Naime, mi smo već tijekom 2018.g. izmjenom i dopunom Zakona o poduzetničkoj infrastrukturi slobodne zone stavili u taj režim i stavili ih u nekakav rang razvojnih agencija, poduzetničkih centara, poduzetničkih inkubatora, poduzetničkih akceleratora. I to pokazuje da Vlada RH, resorno gospodarstvo, proteklih godina itekako prati radi i iznalazi modele načina kako bi i olakšalo se gospodarstvenicima, ali i potaknu taj gospodarski zamah. Tu je bitno naglasiti, ono što sam maloprije rekao, još jednom, da ulaskom RH u EU suzio se prostor poduzetnicima, usmjerio njihova poslovanja u režimu slobodne zone na zemlje van EU. Stoga se intencija ovih izmjena i dopuna zakona koje se odnose na smanjenje, smanjenje troškova odnosno ukidanje plaćanje koncesijskih naknada za osnivanje slobodnih zona. Kolike su one bile? Dakle, prema izvješću koje smo usvojili prije nekoliko mjeseci obveza plaćanja koncesijske naknade bila je 581.190.94 kn. Ovaj iznos dijelio se 50% kao prihod državnog proračuna RH, 50% prihod JLS odnosno gradova i općina na području gdje su se one nalazile. Dakle, ovim izmjenama što se događa? Ovim izmjenama se događa to da se ove naknade ukidaju i praktički poslovanje u slobodnim zonama za poduzetnike će biti u ovom dijelu besplatno. Događanja oko pandemije posljednjih mjeseci kojima smo svi svjesni, svjedoci smo da je narušena redovna gospodarska aktivnost, ne samo u RH već globalno i na svjetskoj razini. Znamo i već sad smo svjesni da će ona prouzročit i gospodarsku štetu, da bi ona bila čim manja ove mjere itekako su pohvalne bez obzira koliko se one nekome u jednom trenutku učinile možda i malene. Kad sagledamo činjenicu da uz ove mjere oslobađanja od plaćanja koncesijske naknade, da su brojni gradovi i općini, općine na području RH donijele odluke ili o odgodi ili o potpunom oslobađanju plaćanja komunalne naknade za tvrtke koje su odlukom stožera prestale poslovati ili 50% umanjenja plaćanja tih davanja za one tvrtke koje otežano posluju, uz sve one druge mjere koje su donesene u proteklom vrlo kratkom periodu sa ovim se one još više pojačavaju i Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava pojedinačna uvaženi zastupnik Gordan Maras, njega nema, gubi pravo. Slijedeći uvaženi zastupnik Ivan Domagoj Milošević, pojedinačna rasprava, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Zahvaljujem se i kolegi Klariću, ovaj u ime Kluba HDZ-a s obzirom da je baš on jedan od najboljih primjera kolko imaju smisla slobodne zone i kako slobodne zone mogu bit korisne. Naravno, podržavam činjenicu da, da je Ministarstvo gospodarstva brzo i adekvatno reagiralo s ovim prijedlogom s obzirom na krizu i recesiju koja tek dolazi. Na tamo samu temu slobodnih zona moram reć, moram reć dvije, dvije stvari. Jedna je, dakle te slobodne zone zaista imaju različite efekte širom Hrvatske u nekim dijelovima kao što rekoh, ovisi o načelnicima, gradonačelnicima, ali naravno i o mikrolokaciji i općenito o okolišu u smislu koliko je neki prostor poduzetan, koliko ima na raspolaganju radne snage i kakve radne snage i za koji sektor. A drugo što želim reć, mislim da su to slobodne zone općenito s obzirom na pad turizma koji očekujemo jedno od rješenja i načina kako možemo vratiti i ubrzat i oporavak. Naime, ono što je sasvim sigurno dok ovdje već pričamo i proteklih mjesec, dva dana mijenjaju se širom svijeta dobavni lanci, mijenjaju se dobavljači, kupci nalaze nove dobavljače i ja mislim da općenito svijet kroz godinu, dvije dana u trgovačkom smislu neće izgledat isto. S obzirom da smo mi punopravna članica i uvažena članica EU onda mislim da se za našu industriju, kakva god da je trenutno, otvara dosta prilika unutar EU, posebno u prerađivačkoj industriji i mislim da tu Ministarstvo gospodarstva ima ključan zadatak zato što dvije ključne odrednice Ministarstva gospodarstva su industrija i trgovina, ovo sve ostalo je u drugim ministarstvima. Dakle, s obzirom na to da ste vi zaduženi za poduzetništvo, ali i industrija i trgovina onda upravo mislim da je to nekako kratkoročna prilika da pomognemo našim srednjim i malim tvrtkama, općenito prerađivačkoj industriji i proizvodnji da se nametne prije svega na tom tržištu EU u borbi za kupce, u borbi za nadomjestak tih dobavnih lanaca koje ja mislim prije svega Kinezi će tu platiti najveću cijenu i nadam se će ju platiti iskreno govoreći, zato što to proteklih 10, 20 godina Kina krade i intelektualno vlasništvo i netransparentno subvencionira svoje proizvođače, radnike manje-više se u Kini može držati kao robove, mislim da to nikako nije nikakva tržišna utakmica niti globalna, niti lokalna, niti ovdje u Europi. Prema tome, mislim da bi Bruxelles trebao učiniti puno više nego do sada kako bi osigurao pravedne tržišne uvjete za svoje vlastite proizvođače, a time i za naše hrvatske, a o nama će ovisiti samima koliko će brzi biti naši proizvođači. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolega Milošević spomenuli ste nove uvjete na tržištu koji su trenutno na snazi, a znamo i samim ulaskom u EU hrvatske slobodne zone malo su izgubile i svoju samo atraktivnost, ali i samu svoju funkcionalnost. Pa me zanima vaše mišljenje, čisto kao normalno kao i kroz politiku, ali kao i poduzetnik da li se ove slobodne zone mogu transformirati prema drugim zemljama tj. kako im sada naći adekvatnu funkciju kad već vidimo i kroz sami izvještaj da nekolicina od njih je podnijela zahtjev za samozatvaranje i likvidaciju istih? Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Milošević.
Hvala kolega Bačić. A gledajte, rekoh u svojoj raspravi, a to je da u različitim dijelovima Hrvatske postoje različiti obrazovni ljudi, različita tržišna snaga koja je nužna da biste pokrenuli nekakav proizvodni proces. U tom smislu nismo mi tako veliki da ne bismo mogli doslovno na županijskim i gradskim razinama gledati gdje što i kako može uspjet. Nažalost, sljedećih godina tržište radne snage će biti drugačije, dakle proteklih nekoliko godina u potpunoj konjunkturi i hvala Bogu nezaposlenost je pala zaista na minimalnu mjeru, sada će se povećavat. S druge strane relativno za razliku od mnogih drugih istočnoeuropskih država smo privukli malo stranih investicija u tzv. greenfield projekte, a to je da se sa livade rade proizvodne hale i slično, to je ono što mislim da nam posebno fali i tu je kolega Lucić uložio dosta truda proteklih godina da se to promijeni.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je sami Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, nešto smo čuli od državnog tajnika i od kolega koji se bave tom materijom vezano od same '96.godine pa i svih izmjena i dopuna ovoga zakona vezano za slobodne, ali i iz samoga izvještaja koji smo evo nedavno i usvojili u HS-u iz 2018.godine vezano za poslovanje samih slobodnih zona gdje smo vidjeli otprilike i omjer prihoda izvoza koji se dogodio preko slobodnih zona, normalno i broja samih koncesionara, ali i načina na koje su se same koncesije plaćale i ovih 50% lokalne zajednice, 50% samoj RH. U samom izvještaju vidjeli smo iz 2018.da od 11 slobodnih zona u RH poslovalo je njih 8. Vidjeli smo da su neke što sam napomenuo i u replici, zatražile i sami postupak likvidacije zatvaranja trgovačkih društava i u samoj 2018.godini od naknada za koncesiju bilo je utvrđena iznos od 581.000 kuna. Vidimo i novi uvjeti poslovanja prouzrokovani korona virusom, ali i najveća otegotna okolnost samih slobodnih zona i ulazak RH u EU kada normalno slobodne zone moraju transformirati svoje samopostojanje, ali i gube određenu samoatraktivnost istih. Ali znamo da su oni bili i inkubator i najbitniji dio za male i srednje poduzetnike, posebice koji su orijentirani naj proizvodne djelatnosti, ali i na sami izvoz. Dobro je da samo ministarstvo, ali i Vlada RH prati situaciju i ide u samome smjeru ovoga zakona koje su jedne jedine izmjene, a to se odnosi na ukidanje samoobveze plaćanja naknade za koncesiju za osnivanje slobodnih zona, što mislim da je itekako dobro da pratimo trend, ali i gospodarsku situaciju, tako da to treba definitivno pohvaliti i na ovaj način i na sve druge i ove mjere koje smo vidjeli koje su poduzete maksimalno olakšati u ovim vremenima situaciju hrvatskim poduzetnicima. Hvala.
Hvala. Replika. Replika uvaženi zastupnik Klarić.
Evo kolega Babić, spomenuli ste broj slobodnih zona koje djeluju u RH. Sam broj i nije toliko bitan, recimo jedna velika Njemačka ima manje, manji broj slobodnih zona nego što ima sama RH. Bitan je onaj drugi dio, drugi dio koji se odnosi na režim odnosno pogodnosti koje poduzetnici u tim zonama imaju. Dakle, sama likvidacija zone u onom smislu dal će bit u režimu slobodne zone ili ne, imala ili nemala korist, nema direktan utjecaj na poslovanje samog korisnika jer korisnik nije slobodna zona već je korisnik slobodne zone onaj koji koristi te pogodnosti koje su unutar slobodne zone. I opet ističem onaj podatak važnost našeg geostrateškog položaja gdje iz podataka izvješća se vidi da ove zone koje su vezane za luke imaju 75% udjela u poslovanju za razliku od kopnenih koje imaju samo 20. I to je jedan dobar putokaz u kojem smjeru bi trebale ić jer postali smo praktički globalno selo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Klarić, hvala vam na, na ovoj replici, slažem se s vama. Normalno, i prije vas kolega Milošević je to spominjao vezano i za normalno u RH pojedina područja i sama segmentacija šta pojedinom području treba, ali normalno vezano i za svakoga poduzetnika koji je poslovao preko slobodnih zona da trebamo gledati isključivo njega, a ne samu slobodnu zonu kao takvu. Dobro da ste napomenuli da evo 2/3 samih prihoda su zapravo slobodne zone koje su vezane na luke i mislim da je to upravo i budućnost ove tematike o kojoj govorimo. Hvala.
Hvala. I završno u ime ministarstva, uvaženi državni tajnik Zdenko Lucić.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Bio je jedan amandman Odbora za zakonodavstvo koji je nomotehničke naravi. Vlada RH prihvaća predmetni amandman. Hvala.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 948. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o slobodnim zonama. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova 108 za i 1 suzdržan donijeli Zakon o izmjenama Zakona o slobodnim zonama.