Dobar dan. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 120 narodnih poslanika. Molim vas, radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 144 narodna poslanika. Dostavljeni su vam Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini i Treće posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u 11. sazivu. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini, održanoj 25, 26. i 27. oktobra i 1, 2, 8, 9. i 10. novembra 2016. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 poslanika. Konstatujem da je Skupština usvojila ove zapisnike. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u 11. sazivu, održane 9. novembra 2016. godine. Molim da glasate. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 146, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasao 21 poslanik. Konstatujem da je Skupština usvojila Zapisnik Treće posebne sednice. U sazivu ove sednice dobili ste predlog dnevnog reda sednice, ali imamo veći broj predloga po hitnom postupku i po redovnom postupku. Izvolite. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, po Poslovniku.
Hvala, poštovana predsednice. Želim da ukažem da je ova sednica sazvana suprotno članu 86. Poslovnika Narodne skupštine. Član 86. kaže u prvom stavu – sednice Narodne skupštine saziva predsednik Narodne skupštine pisanim putem, po pravilu najmanje sedam dana pre dana određenog za početak sednice. U stavu 2. kaže – može da se sazove u kraćem roku, pri čemu je predsednik dužan na početku sednice da obrazloži takav postupak. Ja sam čekao da vi obrazložite zbog čega je ova sednica sazvana u roku od 24 i po sata, znači ne sedam dana, nego 24 i po sata. Zašto je sazvana u nedelju, za 15.00 sati, kada nije radno vreme Narodne skupštine? Zašto za ovu sednicu Narodne skupštine nema obezbeđen TV prenos, koji skupština plaća javnom servisu svake godine 80 miliona dinara? Da ne govorim o članu 172. Poslovnika koji govori na koji način se raspravlja, može raspravljati i u kojim rokovima o budžetu. Ja vas molim da konstatujete da ste povredili član 86, jer nam niste dali obrazloženje zašto je sednica sazvana u kraćem roku i da pomerite početak ove sednice za sedam dana, odnosno šest dana, kako bi makar ispoštovali član 86. Poslovnika koji govori o sazivanju sednice u roku od najmanje sedam dana. Hvala.
Hvala vam puno. U pitanju je hitnost postupka, kao što znate, znate da leh specialis derogat legi generali, tako da sva posebna pravila derogiraju generalna pravila. (Marko Đurišić, s mesta: Ne znam kako to.) Radno vreme. Ne znam, za to radno vreme Skupštine, Skupština radi… (Marko Đurišić, s mesta: Imate član 87.) Da, svakako. Skupština, po pravilu, ali vi to znate, bili ste u vlasti godinama, znate da po pravilu može i drugačije. (Marko Đurišić, s mesta: Po pravilu koje mora da se obrazloži.) Tako je. Smatrala sam, kao predsednik parlamenta, da je ovo najbolje vreme da započnemo sednicu. (Marko Đurišić, s mesta: Kada nema TV prenosa.) Jeste. (Marko Đurišić, s mesta: U mraku. Bravo.) Hvala puno za bravo. Konačno jedno bravo za mene. Što se tiče televizijskih prenosa, da, znam da trenutno nismo u direktnom prenosu, ali onako kakav jeste običaj RTS biće odloženog prenosa i to nije nikakva novina. Hvala vam puno. (Marko Đurišić, s mesta: Na budžetu, da ne znaju građani o njihovim parama.) Znaće građani, jer oni pomno gledaju i… (Marko Đurišić, smesta: Možda zato što vi gostujete po emisijama, mi ne možemo nigde da se pojavimo i da bilo šta da kažemo.) Dobro, dogovorićemo se, ako mogu da utičem, pa da se i vi pojavite. (Marko Đurišić, s mesta: Pa, za 80 miliona dinara naravno da možete.) Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 2, protiv – šest, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – osam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 172 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Poslanička grupa SNS predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2016. godinu. Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje: za – 150, protiv – pet, uzdržan – jedan, nije glasao 31 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 150, protiv – devet, uzdržan – jedan, nije glasao 21 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 152, protiv – tri, uzdržan – jedan, nije glasao 31 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu. Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje: za – 152, protiv – pet, uzdržan – jedan, nije glasalo 30 poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 152, protiv – pet, uzdržan – jedan, nije glasalo 30 poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 151, protiv – pet, uzdržan – jedan, nije glasao 31 poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 151, protiv – tri, uzdržan – jedan, nisu glasala 33 poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Da li Boško Obradović želi reč? Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, pomaže Bog svima i srećan vam današnji praznik Vavedenja. Nije baš možda pametno da radimo na ovako veliki praznik, ali ako vladajuća većina to želi, mi iz opozicije smo uvek spremni da vas kritikujemo. Mislim da imamo pred sobom i da vi imate pred sobom jedan izuzetno važan predlog zakona, naime, Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom načinu uređivanja isplate penzija. Ovo je veliki trenutak za Narodnu skupštinu Republike Srbije jer se usvajanjem jednog ovakvog zakona ispravlja ogromna nepravda koja je naneta najstarijoj populaciji naših sugrađana, penzionerima kojima su praktično opljačkane penzije, kao njihovo stečeno pravo, kao njihovo Ustavom zagarantovano pravo. U prethodne dve godine SNS je uprkos obećanju Aleksandra Vučića da nikada neće biti smanjene penzije, na nekim od prethodnih izbora, a to je samo jedno od lažnih obećanja SNS, smanjila penzije za 10% i evo već dve godine pljačka penzionere, oduzimanjem njihovog zakonitog i stečenog prava na isplatu penzija. Mi smo, ispunjavajući naše predizborno obećanje i sporazuma o socijalnom partnerstvu sa Udruženjem sindikata penzionera Srbije i Udruženjem sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije, predali u skupštinsku proceduru Predlog zakona kojim se ukida ovaj pljačkaški Zakon o privremenom načinu isplate penzija i ne samo to da ukidamo ovaj katastrofalni zakon kojim ste opljačkali penzionere u Srbiji, već tražimo da se istim takvim jednim zakonom vrati sve ono što je opljačkano u prethodne dve godine. Koliko ste unazad pljačkali penzionere, toliko u narednim godinama da traje vraćanje tog opljačkanog dela penzija naravno sa zateznom kamatom. Dakle, mi ispunjavamo, za razliku od vas naprednjaka, naša predizborna obećanja i kao što smo obećali penzionerima pre izbora, evo u skupštinskoj proceduri zakona kojim se staje na njihovu stranu, kojim se štite od dalje pljačke od strane SNS i kojim se vraća ono što je opljačkano u prethodne više od dve godine. Mislim zato da je ovo istorijski trenutak. Ovo će biti datum koji će se pamtiti u istoriji srpskog parlamentarizma iz prostog razloga što se prvi put pokrenula tema da se penzionerima vrati ono što je od njih opljačkano zahvaljujući vašem Zakonu o privremenom načinu isplate penzija. Niti je taj zakon bio privremen. Već dve i po godine pljačkate penzionere, niti je to bilo po Ustavu. Ali, evo, dolaze nove političke snage koje se obavezuju da će penzionerima biti vraćeno ono što ste im opljačkali. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog Rezolucije o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Boško Obradović.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovana predsedavajuća i radno predsedništvo, mislim da postoje teme oko kojih čak i mi koji smo toliko puta zaraćeni i podeljeni na vlast i opoziciju, zaista nema razloga da se delimo. Evo jedne takve teme, Predlog Rezolucije o genocidu nad Srbima u Nezavisnoj državi Hrvatskoj, nesumnjivo je tema koja tangira svakoga ko se oseća Srbinom. Nema dakle niti jednog jedinog razloga da vi kao vladajuća većina ne predložite, ne podržite da ovaj naš predlog uđe u skupštinsku proceduru, uđe na dnevni red, pa ako treba da ga zajednički dopunimo i prepravimo i popravimo, otvoreni smo za to. Ali da odbijete donošenje Rezolucije o genocidu nad srpskim narodom u Nezavisnoj državi Hrvatskoj, ja to ne bih nikako mogao da razumem i da objasnim, sem vašom histerijom da se odbije svaki predlog koji dolazi iz redova opozicije. Prosto, ima iz redova opozicije predloga koji su zaista konstruktivni, koji zaista možete i vi da potpišete i siguran sam da intimno svako od vas poslanika vlasti podržava ovaj Predlog rezolucije, ali vam je neko možda, iz ne znam kog razloga, rekao da ne smete da glasate da ovo uđe na dnevni red današnje sednice. Molim vas da još jednom razmislite. Ne morate misliti glavom Aleksandara Vučića ili Aleksandra Martinovića. Ako su vam oni rekli – ne smete glasati, vi slobodno glasajte, jer ste slobodni ljudi i nezavisni narodni poslanici. Vreme je, apelujem na vas, molim vas i preklinjem vas, vreme je da govorimo o stradanju srpskog naroda u 20. veku, da domaćoj i međunarodnoj javnosti iznesemo istinu o stradanju Srba u NDH. To je naša obaveza prema svim postradalima, to je naša obaveza prema našim žrtvama, to je naša obaveza istorijskog sećanja i pamćenja. Zar je moguće da Narodna skupština Republike Srbije još uvek posle toliko decenija ovde u ovom domu nije donela rezoluciju o genocidu nad Srbima u Nezavisnoj državi Hrvatskoj? Zar smemo da imamo takav odnos prema stradanju Srba u 20. veku? Ne vidim ko može da bude protiv ovog predloga? Ne vidim šta može da bude sporno u ovom predlogu? Ne vidim zašto biste glasali protiv uvrštavanja ove tačke dnevnog reda kao dopunske? Svi se slažemo oko toga. Svi znamo da se u Nezavisnoj državi Hrvatskoj desio jedan od najmonstruoznijih genocida, da su koncetracioni logori Jadovno i Jasenovac bili najmonstruoznije industrije smrti u istoriji čovečanstva, da su ustaše ubijali decu u posebnim dečiji koncentracionim logorima. Ali, da to mi ovde ne konstatujemo u Narodnoj skupštini, da ne napravimo rezoluciju na tu temu, da ne stanemo svi kao jedan iza toga, to ne mogu da razumem i još jednom apelujem na vas iz vlasti da podržite Predlog rezolucije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – dva, uzdržanih – nema, nisu glasala 174 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 28. i 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Skupština danas raditi i posle 18 časova zbog potrebe da Skupština donese akte koji su predloženi, ako budu usvojeni u dnevnom redu. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predlažu da dnevni red današnje sednice dopunimo Predlogom odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanje tokom izbornog procesa 2016. godine od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora. Izvolite. Boško Obradović.
Poštovane kolege narodni poslanici, ima još više razloga zašto vi posebno iz vlasti treba da prihvatite ovaj predlog da se u Narodnoj skupštini konačno obrazuje anketni odbor koji bi ispitao istinu o svim dešavanjima u nedavno održanim vanrednim parlamentarnim izborima. Zašto? Zato što ste vi prvi predložili formiranje takvog anketnog odbora. Upravo je šef poslaničke grupe SNS Aleksandar Martinović prvi predložio da formiramo skupštinski anketni odbor i ispitamo šta se zaista dešavalo u prethodnim izborima. Zašto vi onda ne biste podržali ovaj naš zahtev za formiranje anketnog odbora? Zašto ste odustali od sopstvenog zahteva za formiranje skupštinskog anketnog odbora? Da li ste time priznali da smo bili u pravu kada smo govorili da ste zapravo sproveli izbornu krađu? Ne vidim drugo obrazloženje. Da zaista stojite iza svojih reči, da imate dokaze da je nešto bilo drugačije, da je opozicija u nečemu kriva, valjda biste pristali na formiranje anketnog odbora i kroz rad anketnog odbora dokazali šta se dešavalo u izbornoj noći, ako već tvrdite da se nešto dešavalo. Što bežite od formiranja skupštinskog anketnog odbora? Gde bežite? Čega se stidite? Šta krijete? Šta je problem? Ja iz svega ovoga mogu da zaključim jedino jednu jednostavnu i prostu činjenicu da smo mi bili u pravu kada smo tvrdili da ste vi pokrali izbore, jer vi da se ne plašite vi biste formirali skupštinski odbor i otkrili zapravo šta se dešavalo u izbornom procesu. Vi ste odustali od sopstvenog predloga. Vi čak niste glasali ni za predlog Aleksandra Martinovića. O čemu se radi? Radi se o tome da se plašite skupštinskog anketnog odbora za utvrđivanje istine o izbornom procesu jer bismo tu dokazali kako ste krali u biračkim spiskovima, kako ste prepravljali biračke spiskove i zapisnike, kako ste štelovali u Statističkom zavodu i RIK, kako ste krali glasove ucenama, pretnjama, telefoniranjima, upadanjima u kuće i svi drugim vidovima pritiska na građane, kako ste uveli medijsku cenzuru, kako ste sprečili ravnopravan medijski tretman svih izbornih učesnika, kako vaš lider Aleksandar Vučić pet godina nije želeo da izađe ni na jedan direktan televizijski duel, gde bi sa druge strane sedeo neko ko nije Jelena Karleuša, kako vi jednostavno sprovodite izbornu torturu nad građanima Srbije. Nema u Srbiji slobodnih izbora dok nema slobodnih medija i dok se ne sazna istina o vašoj izbornoj krađi. Da vas podsetim, Tomislav Nikolić je u drugom krugu predsedničkih izbora 2012. godine obećao istinu o izbornoj krađi od Đurđevdana 2012. godine. Evo pete godine, evo kraja njegovog mandata, još jedno lažno predizborno obećanje SNS i Tomislava Nikolića. Sada sam poverovao na trenutak da možda imate malo morala i časti da ćete podržati makar zahtev koji je tražio Aleksandar Martinović da se formira anketni odbor.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nisu glasala 164 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijsko invalidskom osiguranju. Reč ima Boško Obradović. Izvolite.
Uvažene kolege narodni poslanici, znam da se radujete kada me čujete, pa bih želeo da vas upoznam sa jednim izuzetno važnim zakonskim predlogom naše poslaničke grupe. Radi se o izmenama i dopunama Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju, kojim uvodimo dve ključne izmene, koje ste naravno vi u vašim reformisanim penzionerskim pljačkama zaboravili. Prva stvar jeste nešto što ste izbacili iz zakona kada ste oteli penzionerima 10% od penzija. Tada ste izbacili jednu veoma važnu odredbu toga zakona, a to je da se visine penzija u Srbiji redovno usklađuju sa visinama troškova života, odnosno sa rastom cena u Srbiji. Dakle, vi već godinama ne usklađujete penzije sa rastom cena. Dakle, ne samo da ste penzionere opljačkali za 10% koliko ste im uzeli, nego ih pljačkate i dalje, jer rast cena neprestano postoji, inflacija neprestano postoji, a njihove penzije se ne usklađuju sa rastom životnih troškova. Mi smo želeli ovim predlogom izmena i dopuna Zakona o penzijskom invalidskom osiguranju da ispravimo još jednu nepravdu koju je donela Srpska napredna stranka u vremenu svoje vlasti, i da vratimo ovo usklađivanje rasta penzija sa rastom cena i životnih troškova. Ima i druga, još važnija možda za strateški odnos prema PIO fondu, izmena i dopuna ovog zakona, koja se tiče izmena u sferi Upravnog odbora PIO fonda. Naime, vi ste u svoje vreme promenili broj članova PIO fonda, smanjili ga na sedam članova Upravnog odbora i dodelili, naravno, Vladi da od tih sedam ima četiri člana koje delegira. Samim tim, vi ste kao Vlada, vi ste kao Srpska napredna stranka preuzeli vlast nad PIO fondom. Dakle, više se zaposleni koji pune taj PIO fond i penzioneri koji su korisnici PIO fonda ne pitaju ništa u PIO fondu, jer je Vlada kroz svoja četiri predstavnika Upravnog odbora PIO fonda preuzela većinu nad vođenjem PIO fonda. Vi na to nemate pravo i mi pokušavamo ovim izmenama i dopunama Zakona da to vratimo u normalnu ravnotežu. Predlažemo veći broj predstavnika zaposlenih u PIO fondu i predlažemo veći broj predstavnika penzionera u Upravnom odboru PIO fonda. Na taj način bi se uspostavila ravnoteža prilikom rukovođenja PIO fondom i ne bi se dešavalo kao sada, da vi stavite nekadašnju ili sadašnju imovinu PIO fonda, poput lekovitih banja, na privatizacije i rasprodaje, već bi se radilo potpuno suprotno, PIO fondu bi se vratili oni kapitalni objekti, sva njegova imovina, sva preduzeća koja su mu pripadala, kako bi PIO fond imao sigurnost za isplatu penzija u budućnosti. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 167 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji su podneli poslanici poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka i Narodni pokret Srbije. Izvolite.
Hvala, predsednice. Poštovane kolege narodni poslanici, danas, nažalost, građani Srbije neće moći da čuju da postoji alternativna ekonomska politika politici Vlade Republike Srbije, jer ovaj deo sednice nije u direktnom prenosu, zato što je tako htela vladajuća većina. Naravno, to nas neće obeshrabriti i nećemo odustati od toga da predlažemo predloge zakona za koje smatramo da su bolji za građane Republike Srbije, predloge zakona koji treba da donesu do promenu života građana Republike Srbije, do toga da građani Srbije osete boljitak, da građani Srbije, pre svega mladi reše da ostanu u Srbiji i ovde da zasnuju svoju porodicu. Kada budemo raspravljali o budžetu narednih dana, nažalost, nećemo videti ni jednu meru Vlade Republike Srbije koja ide u tom smeru, a nekoliko zakona koje ćemo mi danas predložiti ovde imaju upravo nameru da mlade ljude pre svega zadrže u Srbiji i da im se omogući da nađu posao, zasnuju porodicu i nastave budućnost u svojoj državi. Prvi zakon o kojem ću govoriti je Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Mi smo na početku jesenjeg zasedanja ove godine smanjili iznos poreza na promet koji ostaje lokalnim samoupravama. Taj porez je smanjen za 4, odnosno 3% i bilo je obrazloženje kada je Vlada došla sa tim predlogom, kako mere koje su dovele kada je taj zakon usvaja 2011. godine nisu dale rezultate. Međutim, ni u raspravi nismo čuli ni jedan argument koji bi to potvrdio, zato što postoje brojni primeri opština koje su uspešno koristile taj veći priliv sredstava u svoje lokalne budžete od poreza na zarade i koristili za razvijanje privrede u svojim opštinama. Ovde su se stalno govorili i navodili loši primeri. Na kraju, kao vrhunski argument bilo je to što su lokalne samouprave prihvatile ovo smanjenje. Prihvatile su tako što im je prvo ponuđeno da se smanji za 10 milijardi godišnje, a na kraju kao kompromisno rešenje ponuđeno pet. Naravno da su prihvatili. Naše rešenje je da kroz dva zakona lokalnim samoupravama ostane ovaj manji iznos, koji ste vi rekli da su one prihvatile, ali da se kroz izmenu drugog zakona, o kojem ću u narednoj dopuni govoriti, krene konačno sa smanjenjem privrede, da se smanji za 1% poreza na dohodak građana kako bi krenuli u to rasterećenje privrede i omogućavanje veće privredne aktivnosti. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 28, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji su podneli poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolege, suština izmene koju ovaj Predlog zakona nosi jeste da se stopa poreza na dohodak građana sa 10 smanji na 9%. Jedno od glavnih opterećenja godinama unazad, deset i više godina, i jedna od glavnih zamerki je da je opterećenje na zarade zaposlenih za poreze i doprinose preveliko i iznosi blizu 70%. Jedna od glavnih zamerki svih koji žele da investiraju u Srbiji jeste da je to opterećenje mnogo manje u drugim zemljama i zato se brojni investitori, nažalost, odlučuju da umesto da investiraju u Srbiji, investiraju u neku drugu državu. Svaka Vlada je dolazila i obećavala određena smanjenja. Nažalost, to se nije desilo. Mislimo da ako se već u brojnim zakonima koje smo danas stavili na dnevni red, od budžeta do izmena Zakona o budžetskom sistemu, govori o tome kako su rezultati fiskalne konsolidacije bolji od očekivanih i planiranih, smatramo da je potrebno uraditi nešto, nešto što nažalost iz medija možemo da čujemo da Ministarstvo finansija ne planira ni u narednoj godini. Ministar finansija je vrlo jasno pre neki dan rekao da ne planira smanjenje opterećenja poreza i doprinosa na zarade zaposlenih u Srbiji. To, nažalost, ima za posledicu da Srbija kaska u investicijama za svim zemljama u regionu. Investicije Srbije po glavi stanovnika u odnosu na druge zemlje u regionu su najmanje. Te investicije su investicije u najjednostavnije industrije, najjednostavnije poslove, poslove koje zaposleni rade za minimalnu zaradu koja je i manje opterećena porezima i doprinosima i sasvim sigurno to nisu investicije koje mogu da dovedu do razvoja Republike Srbije. Rast koji imamo nije dovoljan. Rast je posledica opšte ekonomske situacije u svetu. Ako je procena Svetske banke da svetska privreda raste stopom od 3,1 do 3,3%, a srpska privreda 3% u 2016. godini, mi i dalje kaskamo za svetom, i nisu na mestu poređenja sa privredom Nemačke i stopom rasta u Nemačkoj, Francuskoj ili Švedskoj. Mi treba da vidimo kojom stopom rasta rastu privrede nerazvijenih zemalja u kojima je nažalost Srbija i videćemo da tu mnogo kaskamo. I da bi se promenila psihologija i da bi se u Srbiji ostvario rast, potrebne su nam kvalitetne investicije koje mogu da dođu tek kad smanjimo opterećenje.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 163 narodna poslanika. Nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine, koji su podneli poslanici poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka - Narodni pokret. Da li želite reč? Reč ima Marko Đurišić.
Prošlo je više od sedam meseci od izborne noći i onoga što se tada desilo na jednom delu Beograda, a što je vrlo zabrinjavajuće, verujem, za svakog građanina Srbije, ne samo zato što su porušene određene barake, kako to govori premijer, zato što je to urađeno u toku noći, nelegalno, nego pre svega zato što policija nije odgovorila na pozive građana koji su uznemireni onim što se dešavalo, pozivali policiju da dođe i da interveniše u skladu sa zakonom, a policija to nije uradila. Ono što najveći broj građana pita od tog dana do danas je – ko je mogao da da takvu naredbu? Ko su kompletni idioti iz vrha gradske vlasti, kako smo mogli da saznamo u nedeljama posle tog događaja od strane premijera, koji su organizovali i naredili to rušenje? Ali, nismo mogli da saznamo ko su oni u policiji koji su dali naređenje policijskim službenicima koji su bili dežurni te noći da na telefonske pozive građana ne odgovaraju. U pravosudnom sistemu Srbije, umesto da dobijamo odgovore na ova pitanja, mi imamo proces protiv medija koji o tome pišu. Takva zemlja sasvim sigurno nije sigurna zemlja za svoje građane, takva zemlja nije sigurna zemlja za bilo koga ko hoće da dođe u Srbiju i da investira i radi. Mislim da je odgovor na ovo pitanje u interesu svih, i vlasti i opozicije, građana, medija, svih nas. Nažalost, tu se ne slažemo. Ni jedan jedini odgovor, sem toga da je istraga u toku, nismo dobili za sve ovo vreme. Ja vas zato pozivam da ovde u parlamentu u okviru nadležnosti koje parlament ima i mogućnosti da formira anketni odbor koji će da se bavi određenom temom, formiramo anketni odbor, onako kako je predloženo, sa učešćem svih parlamentarnih stranaka i da to bude mesto gde će moći da se čuje istina o događajima, gde će možda oni koji se danas plaše da pristupe pravosudnim organima, koji su potpuno pod kontrolom vladajućih stranaka, mogu da dođu u parlament kao sigurnu kuću i kažu šta znaju o tome. Da čujemo gde su bili Ćelavi, Mutavi i ostali te noći, šta su radili, da oni koji su još živi dođu danas u parlament, odnosno kad usvojimo ovu odluku, i kažu nešto o tome ko je dao naredbu da se sruše ti objekti, ko je dao naredbu policiji da ne interveniše? Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Reč ima Marko Đurišić. Izvolite.
Moram, sa žaljenjem, na početku da konstatujem da ni sa Predlogom budžeta nije došao novi predlog zakona ili izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom od strane Vlade i da se ostvaruje ponovo ono što imamo na delu već dve godine, to je najava Ministarstva za rad i socijalna pitanja koje u odgovoru na našu zakonsku inicijativu kaže da je formirana radna grupa i da će radna grupa doći sa predlogom zakona koji bi trebao da poboljša i da unapredi finansijsku podršku porodici sa decom od strane države. Nažalost, ta radna grupa prvi put je formirana pre više od dve godine. Ona je godinu dana radila svoj posao, a onda, kako ministar kaže u tom obrazloženju, došli su izbori, pa je posle izbora došlo formiranje Vlade, pa sto dana Vlade i razni drugi jubileji. Sada ćemo očigledno da imamo nove izbore, a izmena ovog zakona nema. Mi smo dali ovaj predlog zato što je situacija katastrofalna. Ove godine je najmanji broj beba rođen u Srbiji u ovom veku. U jučerašnjim novinama je bio tekst o tome da je bebi oprema u Srbiji 50% skuplja nego u zemljama Evropske unije, a mere koje Vlada kroz ovaj zakon sprovodi nisu menjane već šest godina i nema naznaka da će se menjati. Ono što sam gledao u ova dva dana od kada smo dobili budžet je upravo bio razdeo ministarstva koji je namenjen za ovu svrhu. Tu, nažalost, nikakve promene nema. Nema novih mera, program koji se sprovodi je stari program, iznosi su isti, ali oni su nedovoljni. Danas je situacija u Srbiji katastrofalna. Stopa i odnos preminulih i rođenih građana u Srbiji ove godine će biti najveći, 40.000 će biti ta razlika. Ako uzmemo podatak da se samo u zemlje OECD-a u 2015. godini preselilo 58.000 građana Srbije, znači da smo mi za jednu godinu izgubili 100.000 građana. Koji je to alarm? Šta je to što će ovu Vladu da natera da nešto uradi? Pozivam vas da usvojite ovaj predlog, da otvorimo ovu raspravu i da konačno uradimo nešto. Ovde sigurno ima nekih mera koje možda nisu sada sprovodive, ali nešto moramo da uradimo po ovom pitanju. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kulturi. Reč ima Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice, kolege poslanici. Zakon o kulturi bio je jedan od poslednjih zakona koji je donet u prošlom sazivu Narodne skupštine. S obzirom na vreme i na najavu novih izbora, pitanje je koliko ćemo uopšte u ovom sazivu i da li ćemo imati bilo kakav zakon od ministra kulture novog. Meni je, iskreno da kažem, bilo i teško kada je bilo sto dana Vlade da se setim ko je ministar kulture. Ono što smo mi predložili i što smo, kada smo zakon usvajali, govorili da nije dobro, to je rešenje oko nacionalnih penzija. Ovo pre svega govori o odnosu države prema najistaknutijim kulturnim radnicima. Tada je prvobitna ideja, na sreću bivšeg ministra gospodina Tasovca, bila da se te penzije potpuno ukinu, a onda se ipak nekako, pod pritiskom javnosti, opredelilo za rešenje da ostane ta mogućnost, ali da Vlada odlučuje o tome na osnovu svoje uredbe i svojih kriterijuma. Ono što smo mi predložili ovom uredbom je da, kao u slučaju vrhunskih sportista, što je u redu, država vrhunskim kulturnim radnicima i umetnicima po automatizmu onog trenutka kada oni ostvare najvišu međunarodnu nagradu dodeli nacionalnu penziju na isti način na koji je to urađeno i za sportiste. Odgovor Ministarstva na ovu inicijativu je da je to sadržano u uredbi. Naša želja je upravo da to ne bude stvar uredbe, jer uredbe Vlada donosi tajno na svojim sednicama, bez prisustva javnosti, bez javne rasprave, a zakonska rešenja su jedini načini koji garantuju da ćete neko pravo imati i da možete da znate i da budete sigurni u to pravo. Nekoliko puta predlažući ove izmene zakona, citirao sam razne ljude koji su govorili o važnosti kulture za jedan narod. Sada mi je posebno zanimljivo bilo nešto što je izjavio Vinston Čerčil za vreme napada fašističke Nemačke u Drugom svetskom ratu, a vi ste inače u knjizi za Borisa DŽonsona, ministra spoljnih poslova, vidim napravili jedan diplomatski skandal organizujući privatnu promociju njegove knjige o Čerčilu upravo u Beogradu kad je bio u zvaničnoj poseti, pa možda ste tamo mogli da čujete tu izjavu Čerčila koji je rekao kada je general predložio da se ukinu kulturna dešavanja da bi se uštedele pare, Vinston Čerčil mu je odgovorio – a, šta ćemo onda gospodine braniti? Hvala.
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje. Ima to u knjizi Borisa DŽonsona. (Marko Đurišić, s mesta: Znam, pročitao sam.) I ja sam. Zaključujem glasanje: za – 28, protiv – niko, uzdržanih- nema, nije glasalo – 160 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da dopunimo Dnevni red Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite.
Hvala. Drago mi je što ste čitali tu knjigu, žao mi je jedino što je promocija te knjige izazvala jedan diplomatski skandal u Srbiji, ali dobro, da se vratimo na ovaj Zakon o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Ovaj zakon koji je najavljivan od, takođe bivše ministarke, kao zakon koji će konačno da uredi stanje u javnom sektoru, nažalost, u sebi krije veliku manu. Već u prvom članu Zakon definiše javni sektor bez javnih preduzeća, bez NBS i bez Javnog medijskog servisa. Samim tim, ovaj zakon to čini ne kompletnim i apsolutno ne može da odgovori svojoj nameni i svrsi, a to je da u javnom sektoru se uvede jasan i transparentan sistem plata gde će se za iste poslove, u bilo kom delu javnog sektora zarađivati isto. Ukazivali smo na to, naravno, to nije usvojeno, ove izmene zakona polaze od toga da se to promeni, da se ono što se dešava po javnim preduzećima, NBS, gde se plate i dalje povećavaju, gde se dele dodaci, naknade, nagrade, bonusi, u situaciji kada se zaposlenima u državnom sektoru, u državnoj upravi jedini koji se ne nalaze na planu povećanja zarada za 2017. godinu. Sve to stvara dodatne neravnopravnosti, dodatno nezadovoljstvo i čini državnu upravu i ovaj deo javnog sektora koji je obuhvaćen ovim zakonom neefikasnim i ne ispunjava onu namenu za koju postoji, a to je da pomaže građanima u ostvarivanju njihovih prava. Ovaj zakon je loš jer je smanjio neka prava zaposlenih, njihovu mogućnost da biraju i mesto gde će živeti, jer im je ograničeno pravo da traže naknadu za prevozu skladu sa promenom prebivališta. Ovaj zakon je uveo budžetsko ograničenje gde se ispunjavanje budžeta stavlja kao vrhunski cilj, što je potpuno pogrešno. Cilj treba da bude ostvarenje uloge državnog organa koji je formiran da bi zadovoljio potrebe građana, a ne da bi potrošio ili ne potrošio budžet, ostvario uštedu ili neko drugo rešenje. Ovaj zakon je i onako težak, ekonomski položaj zaposlenih u ovom delu javnog sektora kojima se bavi, učinio je još težim i u narednim godinama će sasvim sigurno ukoliko se nešto ne promeni biti još manje funkcionalan. Hvala.
Hvala vam. Stavljam na glasanje. Znate kako Đurišiću, opozicija je svuda ista, pa i u njihovoj državi, tako da nije bilo nikakvog skandala, ovo vam govorim oko Borisa DŽonsona. Zaključujem glasanje: za – 27, protiv – niko, uzdržanih- nema, nije glasalo – 160 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se Dnevni red Sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Izvolite.
Hvala. Ovaj zakon predlažemo već više od godinu dana. Suština ovog zakona je da se hrana za bebe oporezuje manjom stopom poreza na dodatu vrednost, umesto 20% na 10%. Ideja ovog zakona je bila da se pokaže da država preduzima aktivne mere i da želi nešto da promeni u politici koja je dovela do toga da se svake godine u Srbiji rađa sve manje i manje beba. Ono što je novo u celom ovom predlogu je mišljenje Vlade Republike Srbije koje je došlo pre tri dana, koje naravno kaže da ovaj zakon ne treba prihvatiti ne zato što nešto u ovom predlogu zakona nije dobro, nego jedino obrazloženje Vlade je ukoliko bi se smanjio PDV za hranu, za bebe sa 20% na 10%, to ne mora nužno i ne bi nužno dovelo do pojeftinjenja ovog proizvoda. Mislim, da ovakvo obrazloženje je krajnje neprimereno. Naravno, da ne postoji automatizam ali ova Vlada se zaklinje na tržište kao vrhovnog sudiju koji uvek pravedno rešava i liberalno tržište koje bi u ovakvom slučaju sasvim sigurno reagovalo smanjenjem cena i to je nešto što je normalno. Sasvim sigurno je da bi i država, da država ima mehanizme da proveri da li su cene smanjene i na koji način. Siguran sam da i sami uvoznici i proizvođači ne bi odustali od mogućnosti da smanje PDV, da samim tim smanje i maloprodajnu cenu, jer bi ta manja cena njima omogućila veći promet i veću zaradu. Tako da mi je apsolutno neprihvatljivo obrazloženje Vlade. Tom logikom nikakva mera koju mi ovde usvajamo smanjenja ili povećanja PDV-a, uticaja povećanja ili smanjenja minimalne cene zarada i druge stvari koje mi u parlamentu ili Vlada radi, ne bi trebala po automatizmu da dovede do neke promene na tržištu. To naravno nije tačno. Ako postoji tržište i ako se svako bori za mesto na tržištu, on će iskoristiti mogućnost da smanji cenu svog proizvoda zato što je manji PDV za 8% ili 9% koliko bi to smanjilo cenu i time se bolje pozicionira na tržištu. Zato vas pozivam da prihvatite ovaj zakon, da raspravljamo o njemu, da ga izglasamo i time pomognemo porodicama.
Hvala vam. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 26, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo – 166 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se Dnevni red Sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o predlaganju Zakona. Izvolite.
Hvala. Ovaj Zakon o predlaganju Zakona, više puta sam to govorio, ali nisam naišao na razumevanje, a gotovo na svakoj sednici ovog saziva imamo situaciju kada se vidi zašto je potrebno da postoji jedan ovakav zakon, da postoji u pravnom sistemu Srbije. Danas smo stavili na dnevni red, po hitnom postupku, zakone, najvažniji zakon koji Skupština donosi, Zakon o budžetu, stavljen je po hitnom postupku. Dva prateća zakona stavljena su po hitnom postupku. Nekoliko zakona koje je Vlada predložila, u međuvremenu na neki čudan način nismo danas stavili na dnevni red, a izazvali su i polemiku u javnosti i očigledno namera da se predlože i usvoje po hitnom postupku krila je u sebi korist, korist pojedinaca, najviših državnih funkcionera koji žive u državnim vilama i stanovima, koji su Predlogom zakona o stanovanju, koji je takođe bio upućen u Skupštinu po hitnom postupku, trebali da završe za male pare u nečijim privatnim rukama. Ovaj zakon treba da uvede red i da se ustavna mogućnost da se određeni zakoni nađu po hitnom postupku u roku kraćem od 15 dana, da to stvarno bude izuzetak, a ne da bude pravilo. U ovom sazivu 78% zakona o kojima smo raspravljali je raspravljano po hitnom postupku. Ovo celo zasedanje, sve tačke dnevnog reda su po hitnom postupku. Obrazloženje nismo dobili ni od Vlade, ni od predsedavajućeg, zašto se usvajaju zakoni po hitnom postupku. Po našem mišljenju, jedini način da se sa ovom praksom prestane je da se donese zakon, računajući na to da mi kao najviše zakonodavno telo u Republici Srbije smo oni prvi koji će poštovati zakon, i da ono što stoji u ovom Predlogu zakona bude za nas obaveza i da se ponašamo odgovorno prema građanima koji su nas izabrali ovde. Nažalost, nisam dobio podršku većine poslanika u prethodnih nekoliko puta za ovaj zakon, ali sasvim sigurno neću odustati u ime svoje poslaničke grupe SDS–NPS da predlažem ovaj zakon i druge zakone, kako bi uradili nešto da se u Srbiji ojačaju institucije, da se ojača pozicija parlamenta, uvede veća odgovornost, što bi na kraju dovelo i do boljeg života građana Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Hvala. Da ispravim mog kolegu iz poslaničke grupe Dveri, koji je danas u ime svoje poslaničke grupe jedan sličan zakon obrazlagao i pokušao da dobije vašu podršku za to, rekao je da je prvi put da se u parlamentu o tome govori. Nije prvi put. Ja mislim da je ovo 12 put od 15. septembra 2015. godine kako ja u ime poslaničke grupe pokušavam da stavim na dnevni red Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Ovome se su se pridružili u međuvremenu i poslanici DS. Pokušavamo već više od godinu dana da vam ukažemo na štetnost ovog zakona, na veliku nepravdu koja je učinjena za 700.000 penzionera, najstarijih građana naše zemlje, koji su vredno radili ceo svoj život da bi im arbitrarnom odlukom Vlade pre više od dve godine penzije bile smanjene za 20 ili 25%. Ono što dobijemo kao odgovor, to je da ovaj zakon, koji u sebi nosi reč privremeno, postaje trajan, trajno rešenje. Mi ćemo danas imati na dnevnom redu ove sednice koju započinjemo izmene ovog zakona predložene od strane Vlade, ali ne izmene koje stavljaju van snage odredbe ove Vlade o smanjenju penzija, nego neko povećanje od 1,5%, koje odgovara usklađivanju sa rastom cena na malo u Republici Srbiji u 2016. godini, a nigde ne govori o tome da li će se i kada će se penzionerima kojima su pre više od ve godine smanjene penzije te penzije vratiti na onaj nivo koji je važio do tada i kada će im biti isplaćena razlika, a to je o čemu govori naš Predlog zakona. Radujem se ovoj raspravi. Nažalost, ona će biti objedinjena, biće sa budžetom, ali da probamo da dobijemo odgovor od ministra da li ostaje pri onoj rečenici koju je rekao kada je ovaj zakon usvajan pre dve godine, kada je rok trajanja ovog zakona od tri godine izbrisan iz ovog zakona, sa obrazloženjem da će ovaj zakon prestati da važi pre tog roka. U svim ovim zakonima vezanim za budžet stoji da su rezultati fiskalne konsolidacije bolji. Ako su bolji, onda je vreme da ovaj nakaradan i loš zakon prestane da važi. Ja vas pozivam da glasate za njega.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Hvala. Pre godinu dana jedno od brojnih neispunjenih i lažnih obećanja premijera Srbije i njegove stranke dobilo je verifikaciju ovde u parlamentu Srbije. Tada je ona omražena i najavljivana dugi niz godina taksa na električno brojilo, koja je ukinuta tek dve godine po dolasku na vlast, posle samo godinu i po dana ponovo vraćena, pod nazivom – taksa za Javni medijski servis. Ta taksa je, naravno, gle čuda, ponovo uvedena na način na koji je naplaćivana do 2014. godine, a to je uz račun za električno brojilo, ali ne na način da ste vi mogli da ne platite tu taksu, nego na način da bez obzira koliko platili račun za električnu energiju, prvo će biti odvojen novac za taksu, a onda će ostatak novca otići za namirenje duga za električnu energiju i time ste, pored toga što ste jedno od brojnih svojih obećanja pogazili, doveli građane Srbije u poziciju da nekoliko puta plaćaju ovu taksu. Plaćaju je na električno brojilo koje imaju u garažama, privremenim objektima, hodnicima, ne znam ni ja čemu, i praktično, time što niste jasno u zakonu propisali da jedno lice, fizičko ili pravno, može samo jednom da bude obveznik ove takse, uveli ste da građani po nekoliko puta plaćaju ovu taksu i da on nje ne mogu da se oslobode. Procedura koju Javni medijski servis sada koristi za oslobađanje od ove takse je takva da ja ne znam da li se iko oslobodio. Ova taksa, kada smo govorili o njoj u parlamentu, obrazložena je – pa, nema veze, ona je samo 150 dinara, nije to veliki trošak. Ja evo postavljam pitanje sada, 4. decembra, koliko će ona iznositi 2017. godine? Dakle, 150 dinara je iznos za 2016. godinu. To je sasvim sigurno jedna od tema vezanih za budžet narednih dana i da vidimo da li će Vlada finansirati Javni medijski servis kao prošle godine, zato što je taksa iznosila samo 150, a ne maksimalnih 500 ili ćemo imati taksu od 500 dinara od 1. januara?
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Da li je on tu? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, evo danas u nedelju, peti put zaredom, predlažemo zakone kao opozicija, gde je među ovih sigurno 20, 30 zakona koje predlažemo, i one koji biste i vi rado podržali, ali s obzirom da nema zvonca vi za njih ne glasate. Molim vas, pre nego što krenem da obrazlažem ove zakone, da ih saslušate, pa ih predlažite vi, a mi ćemo ih prihvatiti ili recite Vladi da te zakone predloži zato što su to zakoni od kojih direktno zavise životi građana i zavisi budući razvoj Srbije. Jedan od tih zakona jeste svakako zakon o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, s obzirom na činjenicu da već godinama unazad nemamo niti adekvatnu strategiju, niti dovoljno ulaganja i investiranja u poljoprivredu, iako u toj oblasti privrede imamo najvećih šansi i mogućnosti za rast. Dakle, to niko ne vidi, ne zato što nema para, nego zato što prosto ili postoji neznanje ili nema želje da se pomogne srpskom seljaku. Ovim Predlogom zakona predlažem da se podignu podsticaji i premije za poljoprivredu koje bi poljoprivredni proizvođači iskoristili da se osnaže sa konkurencijom, iskoristili potencijale koje imamo i na taj način zaposlili sebe, ali pomogli i Srbiji. Podsetiću vas da u Srbiji danas postoji 630 hiljada registrovanih poljoprivrednih gazdinstava. U tim gazdinstvima radi 1.450.000 stanovnika Republike Srbije koji su zaposleni za stalno u tim svojim poljoprivrednim gazdinstvima i najveći poslodavac u Srbiji danas jesu upravo mala poljoprivredna gazdinstva. Nažalost, država njih kao takve ne prepoznaje, već ih vidi više kao neki teret, jer u budžetu mora da izdvoji određena sredstva za njih. Sada, ako pogledate, mi i dalje kao zemlja koja ima potencijal od milijardu evra za izvoz poljoprivrednih proizvoda, imamo veći uvoz paradajza i paprike u ovoj godini, nego izvoz. Da smo uvezli za 14,5 miliona evra, izvezli svega 3,4, shvatamo da zapravo država se ozbiljno ne bavi tim problemom. U narednom budžetu za 2017. godinu imamo nekakvih pomaka, malih i skromnih, ali ni u šta ne možemo verovati, jer ako svake godine unazad dve, tri godine govorimo o IPAR programu, koji treba da osnaži poljoprivrednike, nije realizovan ni jedan jedini dinar od predviđenih 175 miliona evra od EU, onda vam je jasno da ne možemo očekivati ni da se budžet za poljoprivredu realizuje u nivou koji je predviđen. Dakle, potrebno je malo raspodeliti sredstva, uzeti od „Beograda na vodi“ i Arapa i Nemaca i dati našem srpskom seljaku i on će sigurno dati veći doprinos nego ovi stranci koji samo uzimaju od Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dakle, radi se o zakonu kojim se definišu nadležnosti mesnih zajednica, kao najnižeg nivoa vlasti u Republici Srbiji. Dakle, to iako možda nekome deluje neozbiljno, to je prvi nivo vlasti sa kojim se susreću građani u bilo kom delu Republike Srbije da žive. Već godinama je njihova funkcija potpuno degradirana i upravo ovim zakonom želim da mesnim zajednicama damo veća ovlašćenja i da one obavljaju određene funkcije i realizuju one projekte koji se tiču života njih samih, jer oni najbolje znaju šta su njihovi prioriteti. Nažalost, ovaj zakon nije na dnevnom redu, iako ga već pet puta predlažem. Verujem da je i vama jako bitan u ovom trenutku zato što posle održanih lokalnih izbora, gde je SNS pobedila u najvećem broju gradova, sada slede izbori za mesne zajednice i važno je da i mesne zajednice imaju značaj kakav treba da imaju. Ono što moram reći jeste da izgleda da vi ne da nećete da osnažite mesne zajednice, već želite da ih ukinete, jer lokalne samouprave ne raspisuju izbore za mesne zajednice, iako je zakonom definisano da se u roku od šest meseci, od formiranja i konstituisanja lokalne vlasti, sprovedu izbori sa savete mesnih zajednica. Imamo primer, konkretno kod mene, u opštini Trstenik gde je zakonski rok 24. decembar za održavanje izbora za savete mesnih zajednica. Još uvek nisu ni raspisani zato što, kaže, su dobili nalog od centrale partije da se izbori održavaju zajedno sa predsedničkim izborima, verovatno i parlamentarnim. S obzirom da svake godine u Srbiji imamo novi krug izbora, nije čudno što se ne održavaju izbori za mesne zajednice, pa ćemo barem to da ujedinimo i da idemo da se igramo svake godine na štetu građana Republike Srbije. Dakle, ovim zakonom predlažem da se obezbede finansijska sredstva u Zakonu o budžetu i predvidi da 80% poreza na imovinu koji nastaje na teritorijama mesnih zajednica ostaje njima za finansiranje projekata koje oni odrede kao njihove prioritete, a da 20% toga ide u budžet lokalne samouprave. Sa druge strane, takođe, jako je važno da se u zakonu definiše obaveznost formiranja saveta mesnih zajednica i za gradske opštine, dakle za gradska područja. U ovom sadašnjem zakonu stoji vrlo jasno da su obavezne seoske mesne zajednice da se formiraju, a ne i na teritorijama grada. Dakle, treba ispraviti tu anomaliju i pružiti građanima da mogu da osete decentralizaciju o kojoj govorimo na sva usta, odnosno vi govorite kao vlast, ali je u praksi nigde ne vidimo.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem, nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je jedan od zakona za koji zaista ne mogu da verujem da vi ne želite da stavite na dnevni red. To je zakon koji treba da usaglasi Zakon o učeničkom i studentskom standardu i Zakon o lokalnoj samoupravi i da omogući gradovima i opštinama u Srbiji da mogu u skladu sa zakonskom regulativom da stipendiraju svoje učenike i svoje studente. Radi se o jednoj tehničkoj stvari, radi se o mogućnosti da onaj predsednik opštine ili gradonačelnik koji želi da stipendira svoje studente i učenike može to da uradi a da ne krši zakon i da ne mora da dobije prijavu od DRI ili nekih drugih inspekcija koje dođu u kontrolu rada. Mi predlažemo da se uvede član zakon 16a, kojim se uređuje i obezbeđuje stipendiranje učenika i studenata na lokalnom nivou. Dakle, šta treba još reći u ovom Predlogu zakona ako nije dovoljan argument to da iz Srbije godišnje odlazi na desetine hiljada ljudi. Pedeset osam hiljada radno sposobnih ljudi prošle godine su napustili Republiku Srbiju. Trideset i osam hiljada ljudi je negativni prirodni priraštaj u 2015. godini bio. Više od polovine mladih ljudi do 30 godina želi da ode od Srbije, i da li je to dovoljan znak kako se živi u Srbiji. Da li ćete se otrezniti, shvatiti, kojim putem danas ide Republika Srbija? Da li to predstavlja signal da nešto preduzmemo hitno? Očigledno da vama ne predstavlja, jer ne želite da razgovarate o ovome. Ali, je ovo sasvim sigurno dobra ocena rada Vlade. Zaista, ja ne mogu da shvatim da postoji problem da bar uskladimo zakon i da možemo onim našim đacima i studentima, koji su budućnost ove zemlje, pomognemo da imaju osnovnu i bazičnu egzistenciju. U protekloj deceniji iz Srbije je otišlo 175 hiljada ljudi, i to najviše mladih ljudi do 30 godina starosti. To je alarm za sve ljude koji zaista dobro misle ovoj zemlji. Nažalost, mi ponovo slušamo o hvalospevima, o blagostanju, o rezultatima rada Vlade, i onda kada dođemo dotle da trebamo raspravljati ozbiljno o važnim stvarima, kao što je Zakon o budžetu za 2017. godinu, to se radi po hitnom postupku, gde mi dobijemo svega jedan dan, kao opozicioni poslanici, da analiziramo budžet. To samo govori o tome da i te kako ima šta o njemu da se vidi što vi krijete i ne želite da se sazna, itekako imate strah, i ako to ne bi trebalo da bude logično. Obično se veći ne plaše od manjih, ali sada je stvar obrnuta i vi se plašite od opozicije, koja bi mogla da sagleda budžet i da postavi nezgodna pitanja koja građani ne mogu da čuju na televiziji. Razlog tome jeste to što danas, verovatno nema prenosa, što se bojite, zapravo, da se čuje šta se govori.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem, nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Ovo je takođe jedan važan predlog zakona i tiče se preduzetnika, domaćih firmi, domaćih malih i srednjih preduzeća, koja posluju u Republici Srbiji. Vi ste ovu godinu proglasili za godinu preduzetništva, bivši ministar privrede Sertić, četvrti po redu svih vaših vlada, je rekao da će biti izmenjeno preko 40 zakonskih rešenja koja će na neki način olakšati funkcionisanje i poslovanje privrednih društava, malih i srednjih preduzeća u Republici Srbiji. Od svega toga nismo dobili ništa, i ja, peti put, predlažem jedno od tih zakonskih rešenja koja treba promeniti, i vi ne želite da ga stavite na dnevni red. Ali, ja ću ponovo dati predlog ovog zakona i reći šta je važno. Važno je to da se svim našim domaćim pravnim licima koji u tekućoj godini zaposle nove radnike umanjuje osnovica za plaćanje poreza za iznos plaćenih zarada za novozaposlene radnike. Drugi član, koji predlažem da se menja, podrazumeva da se u onim nedovoljno razvijenim privrednim područjima Republike Srbije novoosnovana pravna lica oslobode plaćanja poreza na dobit za period od tri godine. Sve vaše vlade su se u prethodnom periodu zaklinjale u mala i srednja preduzeća, bazirali ekonomski rast na srpskom preduzetniku, srpskom preduzetništvu, ali rezultat toga je, nažalost, izostao. Mi u zadnjih, ako pogledamo 15 godina, imamo trend da broj malih firmi opada i to se nastavlja i dalje. Umesto da pomažemo naše preduzetnike sa manjim parama, manjim sredstvima, mi sa poklonima iz polupraznog budžeta i dalje čašćavamo strane investitore. Za 2017. godinu predviđen je iznos od 13 milijardi podsticaja stranim firmama. Tu gotovo da nema ni jedne firme iz Srbije. Sa mnogo manjim sredstvima naši preduzetnici bi bili zadovoljniji i dali bi veći doprinos sveukupnom privrednom razvoju u Republici Srbiji. Sada u Srbiji u kojoj posluje negde oko 300 hiljada malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, oni nažalost, stvaraju svega 30-ak procenata BDP, ali to nije zato što njima fali ili nedostaje preduzetnički duh, ili zato što oni ne znaju da obavljaju svoj posao, nego zato što ih država ugnjetava, zato što ih stavlja u neravnopravan položaj sa strancima koji dolaze ovde u Srbiju, zato što nemaju sistem za normalno funkcionisanje u državi i nemaju normalne uslove poslovanja kakve imaju privrednici u drugim zemljama, razvijenih zemalja Evrope, zapravo. Prema tome nije ni čudno što se na svakih šest novih otvorenih privrednih preduzeća, domaćih, ugasi 10, koji su već funkcionisali u Republici Srbiji. S toga, predlažem da se ovaj zakon stavi na dnevni red, jer bi se dobrim sistemom podsticaja aktivirali potencijali koje imaju naši preduzetnici u Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – niko. Konstatujem, nije prihvaćen predlog. Poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru.
Hvala, gospođo predsednice. Poštovani narodni poslanici, unazad nekoliko sednica, predlagali smo, poslanička grupa SDS i Pokret Narodna Srbija, predložio je nekoliko zakona, između ostalih i Zakon o javnom redu i miru, koji je stupio 5. februara 2016. godine. Kao predmet ovog zakona utvrđeno je između ostalog, uređivanje javnog reda i mira na javnom mestu i protivpravna dela protiv javnog reda i mira. Nije prošlo možda ni mesec, dva, uočili smo da taj zakon ima svoje manjkavosti, da taj zakon posebno u članu 22, gde mi predlažemo da se briše ovaj član, jer je očigledno da je već posle možda mesec dana, zloupotrebljen, i ja ću vas samo podsetiti na slučaj koji smo imali, ovde upravo, u Beogradu, kada je komunalna policija zloupotrebila svoja ovlašćenja i prava, gde smo čak imali i ishod sa smrtnim slučajem. Iz tog razloga sam podneo izmenu ovog zakona, tražeći da se briše član 22, jer smatram da ovaj član nije definisan na prihvatljiv način i čije tumačenje je prepušteno od slučaja do slučaja. Jasnim i preciznim definisanjem ovog člana i samog prekršaja moglo bi se službenim licima na neki način i uskratiti svoja ovlašćenja, ali ovo kada kažem uskratiti, poštovani narodni poslanici, pre svega mislim na ovlašćenja koja nisu precizno definisana ovim zakonom, a posebno članom 22. Da ne bi bilo zabune i da neko pomisli da ja želim na bilo koji način da umanjim nadležnosti i ovlašćenja službenog lica, smatram da u ostalim odredbama zakona, tj. drugim zakonima u dovoljnoj meri je uređeno ovlašćenje službenog lica u ovakvim slučajevima. Iz tog razloga poštovani narodni poslanici, molim vas da glasamo da ovaj zakon tj. izmene ovog zakona stavimo na dnevni red. Hvala.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Poštovani narodni poslanici, analizirajući efekte Zakona o javnom okupljanju, uočili smo neke slabosti i nedostatke i upravo želimo predlogom i izmenom ovog zakona da poboljšamo ovaj zakon, jer predloženim izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju garantuje se veći stepen ostvarivanja slobode okupljanja, naročito u pogledu sindikalnog delovanja. Iz tog razloga mi smo tražili da se izmene članovi 3,6. i 13. i da se doda član 13a. i član 14. Ja ću ovde ukratko poštovani narodni poslanici da vam objasnim zbog čega i na koji način mi to gledamo i na koji način mislimo da treba da se izmene ovi članovi. Pre svega, znači što se tiče člana 3. ovde se izlazi u susret predstavnicima sindikata kao i svim zaposlenima koji u onom trenutku žele da iskažu svoje nezadovoljstvo. Mislim da tu ne postoji razlog zbog čega se ne bi izašlo u susret, pre svega, sindikalcima koji organizuju ovakvu vrstu protesta. Što se tiče izmene člana 6, ovde stvarno ne postoji i to sam prošli put govorio, razlog zašto bi se striktno zabranilo okupljanje i iskazivanja nezadovoljstva ispred predškolskih i školskih ustanova. Mislim uopšte ne vidim razlog, mi smo kada se usvajao ovaj zakon, takođe podnosili amandmane i tražili da se ovo dozvoli. Što se tiče izmene člana 13. tu mora da bude po nama jasno definisano, da Vlada Republike Srbije i drugi organi vlasti treba da deluju u okviru postojeće regulative. Znači, ne bi trebalo da se organizuje okupljanje van nadležnosti bilo kog organa, jer je neophodno da se u samom startu utvrdi odgovornost za eventualno neželjena dešavanja i posledice. Imali smo slučajeve unazad nekoliko godina i mislim da ovaj član treba precizirati da ne bi dolazilo do zloupotrebe. Mi smo takođe ovde tražili da se doda i član 13a, gde bi jasnim definisanjem mesta okupljanja bez prijave, a u ovom slučaju to mesto okupljanja je Trg Nikole Pašića i ne vidim razlog, jer svuda u svim demokratskim zemljama, postoji određeno mesto za okupljanje za određenu vrstu protesta, s tim što bi naravno to bilo prijavljeno državnim organima, pre svega MUP. Hvala.
Hvala. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Poštovani narodni poslanici, Zakon o javnom informisanju i medijima je na snazi od 13. avgusta 2014. godine. NJegovo donošenje je u okviru seta medijskih zakona najavljeno kao veliki reformski pomak. Mi smo i tada podržali ovaj zakon i tada smo imali određene primedbe. Upravo te primedbe koje smo imali 2014. godine kao poslanička grupa, mi želimo da na ovaj način pokušamo ponovo da predložimo Narodnoj skupštini i nadam se da će Narodna skupština da usvoji sve to. Znači, naše primedbe su se pre svega poklapale za primedbama Saveza za borbu protiv korupcije koji je još u februaru 2015. godine objavio izveštaj o vlasničkoj strukturi i kontroli medija u Srbiji. Po našem mišljenju, ali na svu sreću i po mišljenju Saveta, u praksi postoje akcionari koji poseduju manje od 5% udela u vlasničkoj strukturi izdavača, a vrše efektivnu kontrolu nad uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija istovremeno. Da se to ne bi dešavalo, mi predlažemo u članu 1. ovog Predloga zakona, predlaže se izmena člana 39. stav 1. tačka 8. tako što se predviđa da se u Registar medija upišu svi vlasnici, direktni, indirektni, bez obzira na visinu udela u osnivačkom kapitalu, izdavanja za razliku od dosadašnjeg rešenja koje predviđa da se upisuju samo podaci o vlasnicima čiji udeo prelazi 5%. Mislim da je i praksa unazad ove dve godine pokazala da upravo oni koji se ne vide na transparentan način kao vlasnici medija, najviše su zloupotrebljavali i uticali na način na koji se izveštavaju i obaveštavaju građani Republike Srbije, jer mi smatramo da predloženim izmenama ovog zakona bi se na neki način obezbedila transparentnost vlasničke strukture izdavača odnosno medija, što će doprineti vraćanju poverenja građana u medije. Istovremeno će se smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba i nedozvoljenih uticaja na medije ili preko medija. Videli ste i sami da je i Evropska komisija u svom izveštaju najnovijem, upravo kritikovala netransparentnost vlasničke strukture u medijima. To je još jedan razlog da poštovani narodni poslanici, prihvatite i da izmene ovog zakona uvrstimo u dnevni red. Hvala.
Hvala. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Hvala predsednice. Poštovani narodni poslanici, postojećim Zakonom o porezu na dobit pravnih lica propisano je da stopa poreza na dobit pravnih lica iznosi 15%. Naša poslanička grupa je predložila da treba smanjiti ovu stopu na 10% i to bi predstavljalo rasterećenje pre svega realnog sektora od visine stope poreza na dobit. To bi ujedno bio i dodatni impuls za privlačenje stranih investicija, ali i za veću privrednu aktivnost domaćeg realnog sektora. Zakon o izmeni i Zakon o porezu na dobit pravnih lica stvoriće uslove da se kroz smanjenje poreske stope poreza na dobit pravnih lica na 10% fiskalno rastereti realni sektor, privredna društva, preduzeća, zadruge i drugi učesnici na tržištu. Mnoge zemlje koje su bile u tranziciji imale su relativno niske stope poreza na dobit i to se pokazalo kao važan fiskalni instrument u funkciji razvoja ekonomije i povećanja zaposlenosti i obezbeđivanja visoke stope rasta u budućnosti, pre svega kroz povećanje izvoza. Poštovani narodni poslanici, sa ovakvim poreskim rasterećenjem počeće da se stvara za investitore i sve oni koji sada posluju jedan atraktivni poreski sistem u službi privrede i postepenog povećanja BDP, jer niko ovde, naravno, nije naivan da samo sniženjem stope poreza na dobit sa 15% na 10% neće rešiti sve probleme, pre svega, strukturne probleme naše ekonomije, ali može biti svakako važan fiskalni instrument za ozdravljenje i rast naše ekonomije. Mislim da je to dobar razlog da glasate da se izmena ovog zakona stavi na dnevni red. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je jedan od zakona, kao i oni zakoni koje predlaže naš kolega Balša Božović, za čije sprovođenje nije potrebno obezbediti nikakva dodatna sredstva koji bi trebalo da su opšte prihvatljivi i za koje je zaista čudnovato zbog čega poslanici vladajuće koalicije ne žele ni da se o njima razgovara, pa samim tim ni da budu usvojeni. Ja verujem da je i vama, ako ne vama, onda šefovima vaših poslaničkih grupa, pa vas molim da ih zamolite da vam pokažu to pismo, stiglo pismo Udruženja roditelja nestalih beba u kojima vas oni kao narodne poslanike mole da razmislite o zakonu koji je predložila Vlada Republike Srbije, da ne podržite taj zakon i da se sastanete sa njima da čujete šta je to što ti ljudi imaju da vam kažu. Jedna od osnovnih stvari koju oni zameraju predlogu Vlade Republike Srbije, osim toga što smatraju da uopšte i ne sprovodi presudu koju je Vlada Republike Srbije, morala da sprovede već pre gotovo dve godine, jeste to što i po zakonu koji ste vi predložili krivično delo krađe beba će u jednom momentu zastariti. Ne znam kolege kako vas nije sramota da tri godine vas molim da u Krivični zakonik stavimo odredbu da krivično delo krađe beba ne zastareva i oni su jednu strašnu rečenicu napisali, a u toj jednoj rečenici mislim da je sadržan sav njihov bol i svi problemi sa kojima se oni susreću. Tamo su napisali - da istraga mora da traje dok se ne pronađe ili dete ili leš. To su stvari sa kojima ti ljudi svaki dan žive i to su stvari zbog kojih ja vas molim da u Krivični zakonik unesemo samo jednu izmenu, a to je da se među krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti i krivično delo krađe beba. Nadam se da ćete imati prilike da pročitate pismo koje su oni poslali svim poslaničkim grupama. Vaše šefove poslaničkih grupa, ako ta pisma nisu došla do vas, molim da vam pokažu i molim vas treću godinu za redom da nađemo načina da pomognemo tim ljudima. Kao da nije dosta sve što su do sada preživeli, nego moraju još i ovo poniženje da trpe, a na nama je da im pomognemo da iz toga izađu. Samo treba da prihvatite da se ova jedna stvar uradi.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov je predložila da se dopuni dnevni red tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.
Loš sistem obrazovanja je jedan od osnovnih razloga zbog čega mi kao društvo ne možemo da krenemo u smeru u kom želimo da se krećemo pod pretpostavkom da je to društvo koje želimo da izgradimo društvo znanja, društvo u kom se ceni rad, društvo u kom imamo obrazovane, misleće građane koji su u stanju da kritički sagledaju svet oko sebe, da unaprede sredinu u kojoj žive, a problem je u tome što naš obrazovni sistem ne da ne proizvodi takve građane kakvi su nama potrebni za društvo moderno, evropsko koje želi da se razvija, nego naprotiv, sputava baš ono što je različito, što postoji među našom decom i pokušava da nekako ukalupi svu tu našu decu koja su toliko različita među sobom, sa različitim talentima, sa različitim interesovanjima, sa različitim mogućnostima, terajući ih da sede u učionici iz dana u dan sedam, osam sati dnevno, da uče napamet, da posle reprodukuju to što su naučili. Mislim da je svima jasno da mi ne možemo 2016. 2017. i 2018. godine da imamo obrazovni sistem koji je isti kao što je bio pre 150 godina. U svim oblastima našeg društva mi smo doživeli nekakav razvoj. U svim oblastima našeg svakodnevnog života mi imamo neverovatne promene u odnosu na ono što je bilo pre 150 godina. Vozimo različita kola nego pre 150 godina, koristimo različite telefone nego pre 150 godina, živimo u različitim domovima nego pre 150 godina, a učionice i škole nam izgledaju apsolutno isto kao pre 150 godina. Rezultat toga je da naša deca jako loše prolaze na međunarodnim testovima. Rezultat toga je da naša deca izlaze iz škola, a da ne znaju ništa o onome za šta su se školovala. Rezultat toga je da njihov uspeh zavisi isključivo od toga da li roditelji imaju para ili nemaju para da im plaćaju privatne časove. Rezultat toga je da siromašna deca, a pametna, veoma često ne mogu ni da dođu do fakulteta kada tek postoji nekakva mogućnost da dobiju neku stipendiju. I, rezultat toga je da mi danas kao najveće investicije vidimo one investicije koje su zapravo kupljene, gde Republika Srbija daje 10, 20 i 30 hiljada evra za poslove na kojima će neko 15 sati stajati.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu.
Hvala. Kada smo pre izvesnog vremena usvojili Zakon o poljoprivrednom zemljištu, među ostalim lošim stvarima, u njega je uvrštena i jedna koruptivna, štetna i skandalozna odredba o tome da u svakoj opštini u Republici Srbiji predsednik opštine manje-više po slobodnom izboru, bez ikakvog javnog poziva, bez ikakvog nadmetanja i bez ikakvih zakonom definisanih kriterijuma, možda da trećinu zemljišta u toj opštini dodeli investitoru, ili nazovi investitoru, po slobodnom izboru, što znači da će više od 10 hiljada porodica u Srbiji, koje žive isključivo od toga što uzimaju državna poljoprivredna zemljišta u zakup i obrađuju ga, ostati bez ikakvih prihoda. Ta vaša politika da poslovnim partnerima, mimo zakona Republike Srbije, dodeljujete različite privilegije, pa da to nazivate investicijama, jeste nešto što je vama svojstveno. Jedine investicije koje su došle u Srbiju u prethodne četiri godine su one investicije koje su dobili vaši poslovni partneri, na koje se ne odnose ni zakoni, ni pravila, ni zabrane, ni prava, ni sudovi, ni ništa drugo. Ali, činjenica da vi ovim direktno ostavljate više od 10 hiljada poljoprivrednika bez hlebe, treba makar da vas natera da se zamislite i makar da vas natera da uradimo ono što ja ovim predlogom zakona predlažem, a to je da se naprave kriterijumi po kojima će ti ljudi dobijati zemljište. Nemojte da dajete svojim poslovnim partnerima trećinu najboljeg i najkvalitetnijeg zemljišta u državnom vlasništvu po slobodnom izboru, nemojte da ostavljate poljoprivrednike sa lošim zemljištem, sa zemljištem lošijeg kvaliteta i nemojte im uskraćivati jedini izvor prihoda koji imaju. Dajte da napravimo kriterijume, da se vidi ko može da dobije tu zemlju, pod kojim uslovima koju zemlju može da dobije. Prosto, ovo što ste uradili Predlogom zakona o poljoprivrednom zemljištu zaista dovodi veliku grupu ljudi do ivice egzistencije i praktično ćete ih naterati da u narednih 30 ili 50 godina rade kao nadničari na poljoprivrednom zemljištu vaših poslovnik partnera, koji su to zemljište dobili samo zato što su bliski vama ili nekome iz vrha vaše stranke.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima. Izvolite.
Tri su zakona koja čine magičan krug našeg lošeg obrazovnog sistema. To su Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji se bavi osnovnim i srednjim obrazovanjem, Zakon o visokom obrazovanju, koji se bavi visokim obrazovanjem, i Zakon o udžbenicima, koji se bavi osnovnim nastavnim sredstvom u našim školama. Očigledno je da je tržište udžbenika interesantno mnogima. To je tržište veliko, ima stalne kupce, ima kupce koji ne pitaju ni koliko udžbenik košta ni kakvog je kvaliteta, i ima kupce, odnosno roditelje učenika koji će, bez obzira na sve manjkavosti i tržišta i proizvoda i školstva, naravno, kupiti svaki proizvod koji se na tom tržištu nađe, zato što u našim školama nastavnici zahtevaju da deca imaju udžbenike. Od ova tri zakona ne zna se koji je lošiji, ne zna se koji proizvodi lošije rezultate i ne zna se koji je dugoročno štetniji za ono što se dešava u našim školama. Kada smo usvajali zakon, videli smo da na tom tržištu postoje i neki koje je ministar Verbić nazvao vršiocima pritiska. On se, ako se sećate, prvo pojavio sa jednim predlogom zakona, onda je rekao da je pod izvesnim pritiscima povukao taj predlog zakona, a sada vidimo da su neki već uspostavili i monopol na tom tržištu, iako bi zakoni Republike Srbije trebalo tako nešto da im zabrane. Ali, očigledno je da postoji velika potreba da mi uredimo ne samo tržište udžbenika, nego i ono što piše u tim udžbenicima. Ono što piše u tim udžbenicima je tragično. Oni su prepuni grešaka. Oni su preteški. Oni su preskupi. Oni su zastareli. Oni su nekvalitetni. Oni decu teraju da sede iz dana u dan i uče napamet. To nije problem izdavača udžbenika, to je problem našeg obrazovnog sistema, jer udžbenik prati ono što je nastavni plan i program. Dok se to ne reši, a duboko sam uverena da se to može rešiti samo kada ova Vlada ili bilo koja Vlada koju vodi Srpska napredna stranka ode sa vlasti, dajte da vidimo šta možemo da uradimo sa udžbenicima iz kojih nam deca danas uče. Ja mislim da je naša obaveza o tome ovde da razgovaramo, a ako vi tako ne mislite, dajte da čujemo šta mislite o čemu treba da razgovaramo, a ne samo da sedite i ćutite.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ovo je poslednji zakon iz ove grupe zakona o obrazovanju kojima se definiše naš obrazovni sistem. Imali smo izmene i dopune Zakona o visokom obrazovanju pre izvesnog vremena ovde u Skupštini i na insistiranje studenata koji su prva i druga generacija bolonjaca koji su nas kontaktirali, moj kolega, naš kolega iz Demokratske stranke, Balša Božović je na odboru plasirao jednu temu oko koje smo se dogovorili, to je bio zaključak odbora, to je bio dogovor sa ministrom, da se i toj deci koja su prva i druga generacija studenata upisanih po bolonjskom sistemu omogući da bez enormnim troškova nastave studije, zato što smo tako nešto omogućili i onima koji su fakultet upisali godinama pre njih, onima koji studiraju duže od njih, a nismo to omogućili onima koji su fakultet upisali kasnije. Ministar je nakon te sednice uputio uputstvo fakultetima i univerzitetima da im se tako nešto omogući. To su deca koja će, ukoliko ostane onako kako je zamišljeno, sigurno prekinuti studije zbog toga što treba da plate nekoliko stotina hiljada dinara da bi te studije nastavila. I desilo se to da su pojedini fakulteti poslušali ministra, poslušali Narodnu skupštinu, poslušali osnivača, a pojedini fakulteti su rešili da to uputstvo ministra ignorišu i da ostanu bez desetina, stotina i hiljada studenata koji studije prekidaju isključivo iz tog razloga što njihovi roditelji i oni ne mogu više da finansiraju basnoslovne školarine za koje oni, uzgred budi rečeno, i ne znaju zapravo šta dobijaju u toku godine. Mislim da je nemoguće da radimo u situaciji, gospodin Atlagić bi rekao – u kojoj su dekani gospodari života i smrti na fakultetima. Mislim da treba da napravimo sistem u kom će visoko obrazovanje biti onakvo kako visoko obrazovanje mora da izgleda jer treba da budemo svesni toga da kakvo nam je visoko obrazovanje danas, takva će nam biti država za pet, deset, petnaest i dvadeset godina. Tako da, možda studenti čine mali deo naše populacije, ali čine sto posto naše budućnosti.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Izvolite.
Zahvaljujem. U noći 13. marta 2015. godine, na tragičan način, smrću sedam ljudi, okončana je spasilačka misija koju je naredbom, bez poštovanja subordinacije, naredio tadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić. Dve komisije su radile sva kršenja procedure, sva nepoštovanja subordinacija i pokušale da daju odgovore na razloge koji su do ove tragedije doveli. Dva pitanja su ostala bez odgovora, za koja smatram da smo u obavezi da u ovoj Skupštini, osnivanjem anketnog odbora, nađemo odgovore. Prvo pitanje koje je ostalo bez odgovora je – od koga je ministar odbrane dobio informaciju da postoji potreba, na osnovu čega je procenio da postoji potreba da pošalje helikopter u spasilačku misiju bebe koja je zarobljena odronom na jednom delu puta u Srbiji? Ko ga je informisao? Kako je saznao da treba da postupa kao što je postupio, kršeći subordinaciju, ne obaveštavajući, kako to propisi i Zakoni o Vojsci i odbrani nalažu, generale u subordinaciji? To pitanje nema odgovora i rađa sumnju. Nažalost, događaji za poslednjih godinu i nešto dana pokazuju da imamo pravo da sumnjamo da je ovo ruganje vladavini prava, ruganje sopstvenim nadležnostima koje je kao posledicu imalo smrt sedam ljudi, samo jedno u nizu za koje se ne oseća ni griža savesti, ni odgovornost. Drugo pitanje koje nema odgovora je – ko je menjao plan leta kada je pilot Omer Mehić krenuo ka Beogradu? Zašto ne postoje ti podaci u izveštajima obe komisije? Zašto je korišćena privatna telefonska komunikacija? Dva ključna pitanja bez ključnih odgovora, u mesecima odbijanja, u danima nakon nesreće, klevetanja pilota Omera Mehića, nedopustivog, nečasnog i zauvek obeleženog kao sram na usnama svakog koji se usudio da ga oblati. Dakle, u danima posle toga imali smo informacije da je zamenica javnog tužioca rekla da ne postoji osnov za istragu. Onda smo dobili informaciju da nikada nigde takve odluke nije bilo i da je ona otišla u notare. Zbog svega toga, ja potpuno sigurna u neprolazan bol članova porodice ovih sedmoro iz helikoptera, mogu vas da uverim da budete potpuno sigurni da nikad neću odustati da tražim odgovorne za smrt nevinih sedam ljudi pri padu helikoptera.
Hvala. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nada Lazić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim putevima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 8, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Izvolite. Prijavite se.
Hvala. Predložio sam izmenu ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu iz nekoliko razloga. Gotovo deset godina je prošlo od kada je donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je tada imao za cilj da se zemljište koje je bilo van funkcije i van domašaja malih poljoprivrednih proizvođača na teritoriji Republike Srbije, a pre svega na teritoriji AP Vojvodine, omogući da dođe u ruke malih poljoprivrednih proizvođača. Samo godinu dana je bilo neophodno da na licitacijama mali poljoprivredni proizvođači dođu do zemljišta i omoguće prvi put suficit u izvozu poljoprivrednih proizvoda sa teritorije Republike Srbije. Samo osam godina posle toga Vlada koju je predvodio Aleksandar Vučić gotovo dve godine od današnjeg dana je uradila potpuno suprotan proces i trećinu najboljeg zemljišta, pre svega AP Vojvodine, po principu ideje koju je davnih dana razvio Maks Magnus u Alanu Fordu, izmislio Superhika, smislio zakon koji će trećinu najboljeg zemljišta oduzeti i šanse da dobiju mali poljoprivredni proizvođači sa teritorije AP Vojvodine Republike Srbije i dao u ruke stranim investitorima. Razlozi koje je on objašnjavao za promenu tog zakona sa ministrom Dinkićem tadašnjim su bili mnogi. Pre svega, rekao je da niko neće da investira u agrar zato što su usitnjene parcele. Niko mu nije objasnio koliko su velike parcele na teritoriji AP Vojvodine, a onda je rekao – ako mi promenimo zakon, doći će famozni Arapi pa će povećati prinos četiri do pet puta poljoprivrednih proizvoda po hektaru AP Vojvodini, a onda je izjavio da će gotovo milion hektara staviti pod navodnjavanje, sa istim Mlađanom Dinkićem 2013. godine. Prošlo je dve godine od ovog zakona, ja sam pokušao pažljivo da pitam kroz poljoprivredne stanice i seljake u Vojvodini, da li se rodio taj Arapin koji je napravio 140 tona po hektaru kukuruza, kako je preporučio ministar tadašnji, prvi potpredsednik Vlade, a sadašnji predsednik Vlade. Jedan razlog je za to, da se takav rodio, taj bi dobio Nobelovu nagradu, istog trenutka. Pogledali smo i kako se navodnjava zemljišta, cifra ista onakva kakva je bila i pre toga i nisu razlozi u ovom zakonu. Razlozi u ovom zakonu su duboko koruptivni da bi se omogućilo privatnim investitorima da privatnim razgovorima sa premijerom, na raznim tenisima i ostalima, poklonimo stotine hiljada hektara zemljišta i da to zemljište isključivo na jedan ilegalan način oduzmemo iz ruku seljaka. To najbolje znaju kako se desilo, seljaci, recimo, iz Bačke Palanke, pre svega iz Obrovca, Nove Gajdobre, Dovariševa, Mladenova, koji su sa istim takvim kombinacijama predsednika Vlade ostali bez zemljišta i danas su seljaci ali bezemljaši.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo - 159 narodnih poslanika, od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, meni je žao što naš poslanik Balša Božović nije bio tu da obrazloži svoje zakone, jer je nepravedno isključen i udaljen sa sednice. Međutim, da se vratim na izmene i dopune Zakona o policiji. Nadam se da će vladajuća većina predložiti izmene i dopune Zakona o policiji da uđu na dnevni red, kako im se ne bi desilo, ono što se desilo 27. sa Ministarstvom odbrane, tj. vojnicima Republike Srbije. Demokratska stranka predložene izmene i dopune Zakona o policiji predlaže upravo zato što nam je život svakog pripadnika policije na prvom mestu. Ustavni osnov za donošenje Zakona o policiji sadržan je u odredbi člana 97. tačka 4) Ustava Republike Srbije. Predložene izmene i dopune Zakona o policiji su potrebne, s obzirom na stanje u kakvom se nalaze pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova. Stanje u Ministarstvu unutrašnjih poslova je izuzetno loše, toliko loše da ste ih vi iz Srpske napredne stranke častili jednim smanjenjem plata, pa ste ih onda častili drugim smanjenjem plata, pa ste im onda na to oduzeli dnevnicu. Danas oni koji rizikujući svoj život obezbeđuju nas i našu državu, rade za dnevnicu od 150 dinara. Za tu dnevnicu mogu da kupe praznu kiflu i čašu jogurta, što je sramota u 2016. godini. Dve su ključne izmene i dopune Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo mora da odredi potrebe sistema policije i da u skladu sa tim školuje kadrove na Policijskoj akademiji. Dešava nam se da obrazovani mladi, školovani kadrovi izlaze sa Policijske akademije, a ne mogu da nađu posao u Ministarstvu unutrašnjih poslova, već se tamo udomi nekakva Dijana Hrkalović, koja nije ni prošla pored policijske stanice, a kamoli da je školovan kadar za sistem kakav je Ministarstvo unutrašnjih poslova. Druga odredba člana 172. tačka 2) briše se prezunkcija nevinosti i to je u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije, tako da Demokratska stranka predlaže brisanje ovog člana. Taj član podleže korupciji, prosto protiv bilo kojeg pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova, bilo ko, čak i neki Aleksandar Martinović može sada da podnese krivičnu prijavu i taj pripadnik automatski ostaje bez posla do sudskog okončanja. Znamo u kakvom stanju se nalaze sudovi, znamo koliko je potrebno da se neki predmet dovede do kraja i to otvara mogućnost korupcije u policiji, te predlažemo da se član 172. tačka 2) Zakona o policiji briše. Policija mora da se reformiše na jedan moderan, na jedan opšte prihvaćen i na jedan evropski način. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Milojičiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržana – dva, nije glasalo - 157, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da.) Izvolite.
Znam da je problem u redovima SNS kada se bilo ko iz DS javi za reč, ali vas molim da uvedete red na sednici, da nam niko ne dobacuje dok predlažemo izmene i dopune zakona. Ustavni osnov za donošenje Zakona o socijalnoj zaštiti sadržan je u odredbi člana 97. tačka 8). Demokratska stranka predlaže konkretna rešenja, a to je konkretno rešenje da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi od strane Ministarstva besplatni udžbenici, da im se obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole i da im se obezbedi besplatna užina. Nažalost, danas u 2016. godini imamo 50.000 učenika koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem, a koji ne mogu sebi ili kojima roditelji ne mogu da obezbede užinu u toku dana, dok sa druge strane ministar Aleksandar Vulin koji je zadužen za njih proverava temperaturu vode u najskupljim hotelima kakav „Hajat“. To je nedopustivo i to nije politika i to nije resor i to nije država za kakvu se zalagala i za kakvu će se zalagati DS. Nažalost, imamo nedavno primer dečaka iz Mola koji je sebi oduzeo život zbog toga što nije mogao da obezbedi prevoz od kuće do škole. Pre toga je napustio treći stepen škole u Bečeju. To nije put kojim ova država, nadam se i ova Vlada, želi da ide. U 2015. godini je udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije, je nažalost, samo 16%. Demokratska stranka predlaže i tu konkretno rešenje i tu predlažemo izmene i dopune Zakona i nadam se da ćete ih prihvatiti, a to je da se za sve roditelje, tj. za sve one osobe koje ne mogu sebi da obezbede besplatnu vantelesnu oplodnju, od strane države obezbedi besplatna vantelesna oplodnja. Imamo, naravno, 38.000 ljudi u ovoj godini manje nego što je to bilo prethodne godine. To su podaci koji su relevantni i o tim stvarima mi ovde kao narodni poslanici moramo voditi računa. Srbija jeste lider u regionu, kako kažete vi iz SNS, ali je nažalost Srbija lider u regionu samo po riziku od siromaštva. Tu se nalazimo na prvom mestu u Evropi. Možemo graditi mostove, možemo graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti da nam deca budu gladna, kao što ne smemo dozvoliti da nam deca budu gladna svakog dana, a svakog dana je 50.000 dece gladno, dok se kriminalac kakav je Zvonko Veselinović, naplaćuje korupcionarskim ugovorima u saradnji sa Vladom Republike Srbije. Protiv takve Srbije se DS borila devedesetih i protiv takve Srbije će se DS boriti i danas 2016. godine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo – 154, od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić je na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, meni zaista nije jasno da vladajuća većina ne želi da prihvati nijedan predlog o izmenama i dopunama zakona bez obzira koji poslanik iz opozicije je predložio. Samo DS ima preko 14 predloga o izmenama i dopunama zakona. Da li je moguće da nijedan od tih zakona nije zaslužio da se nađe na dnevnom redu? Što je rekla jedna moja koleginica, koju dosta uvažavam, gospođa Čomić, nije bitno ko predlaže izmene i dopune zakona, bitno je kakve su te izmene i dopune zakona, tako da se nadam da ćete pročitati izmene i dopune zakona koje predlaže čitava opozicija, pogotovo mi iz DS. Dame i gospodo narodni poslanici, ustavni osnov za donošenje ovog Zakona o lokalnoj samoupravi sadržan je u odredbi člana 97. tačka 3) Ustava Republike Srbije i DS izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi predlaže upravo zato što nam je život na prvom mestu. Zato DS predlaže konkretno rešenje da se lokalnim samoupravama vrati oduzetih pet milijardi dinara, koliko ste vi im vi iz SNS sa vašim koalicionim partnerima oduzeli. Niste vi oduzeli novac lokalnim samoupravama, niste oduzeli predsednicima opština i funkcionerima, nego ste oduzeli novac građanima Srbije od Surdulice do Subotice. Pošto se vi iz SNS, kako kažete, više ne zalažete za granice Karlobag-Ogulin-Virovitica, već se sada, kako kažete, zalažete za vrednosti EU, mada mi to ne vidimo, vidimo da se danju sa čarapom na nozi zalažete za vrednosti EU, a noću sa tom istom čarapom na glavu rušite objekte po Savamali i pozivate se na evropske zakone da vidimo kako je to u zemljama EU. Upravo Evropska povelja, koju je potpisala DS, tj. Republika Srbija 2007. godine kaže da se svim lokalnim samoupravama garantuje politička, administrativna i finansijska nezavisnost. Naravno da u Srbiji nema ni političke nezavisnosti lokalnih samouprava, naravno da nema ni finansijske nezavisnosti lokalnih samouprava. U EU polovina budžetskih prihoda pripada lokalnim samoupravama, dok je u Srbiji taj procenat zaista poražavajući. Lokalnim samoupravama, tj. opštinama i gradovima i AP Vojvodine pripada 10,2% budžeta, dok sav ostali novac ide centralnom nivou vlasti. Devet puta više novca ima centralni nivo vlasti nego što to imaju lokalne samouprave, tj. opštine i gradovi. Dame i gospodo iz SNS, od 2012. godine ste preko 50 milijardi oduzeli opštinama i gradovima tj. građanima Republike Srbije, smanjujući nam …
Zahvaljujem, gospodine Milojičiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – jedan, uzdržan – niko, nije glasalo 158 od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Izvolite.
Naravno, retka je prilika da se dobije reč, tako da se to ne odbija. Hvala, predsedavajući. Dali ste datum kada je obnovljen ovaj Predlog zakona, pre godinu i po dana je prvi put predložen. Mislim da cela Srbija zna koji su razlozi za donošenje zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju, to je poplava, erupcija, inflacija, najveći broj u istoriji broja plagiranih diploma i doktorata u državi Srbiji. Ta poplava te prljavštine je najviša u najvišim nivoima vlasti, tako da imamo, očigledno je to slučaj sa predsednikom države, sa ministrom unutrašnjih poslova, sa gradonačelnikom Beograda i desetine, desetine, pa i stotine primera na nekim drugim mestima, na nekim drugim nivoima. Šta je ideja? Ideja je da se u članu 4. posle tačke 1) doda tačka 1a) koja glasi – akademska čestitost, a posle člana 5. dodaje se novi član, član 5a, koji glasi – akademska čestitost, član 5a, akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Nije to samo pitanje lepog vaspitanja, nije to samo pitanje akademske čestitosti u filozofskom smislu, to je pitanje kriminala, to je pitanje zaštite tuđih prava. Masa, ponavljam, doktorata, diploma i nekih drugih zvanja su dobijena tako što je neko prepisao tuđe reči, a to znači da je iskoristio tuđu imovinu ne bi li dobio neku svoju nezakonitu korist, a to se zove kriminal i to znamo svi. Potpuno je besmisleno zašto nemamo volju da se pre svega vladajuća stranka i njeni koalicioni partneri ne operu od te bruke koja ovde postoji poslednjih četiri, pet godina. Naravno, bilo je i ranije plagijata, nema nikakve sumnje, ali ovakva erupcija, ovako veliki broj, to je stvarno prvi put u istoriji Srbije i sigurno je, za razliku od mnogih drugih stvari, da smo po tom pitanju mi lideri u regionu. Bore se neki da nas sustignu, ali vidim da se ovi fantomski „Megatrend“ univerziteti bore da ostanemo na najvišem nivou. Imamo puno primera da su i predstavnici vlasti saučesnici u takvim prljavim rabotama, tako što predaju, tako što su članovi komisija za odbranu tih radova i to je nešto što bi moralo da bude prekinuto. Od Vlade očekujem da prihvati, ako vi ne danas, u novom predlogu zakona o obrazovanju ovaj predlog.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 narodna poslanika od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Narodni poslanik Zoran Živković ima reč.
I ovaj zakon je predložen još jednom. Prvi put je predložen pre godinu i po dana, tamo početkom leta 2015. godine, sa ambicijom da jednim dobrim zakonom, kao što je ovaj predlog, se uvede red u pitanje planiranja i izgradnje, a očigledno je da tog reda nema, da ga nije bilo ni u vreme kada je zakon predložen, da ga nije bilo ni u vreme kada je zakon repredložen, a da ga nema ni danas. Podsećam još jednom, ovo je praktično jedna inovirana verzija Zakona o gradnji, koji je bio usvojen 2003. godine, koji je tada imao ambiciju i imao i kvalitete dovoljne da zavede red u ovoj oblasti, ali promenom vlasti 2004. godine i na dalje taj zakon praktično nije sprovođen, tako da su i neki nosioci najviših nivoa vlasti zloupotrebljavali lično materiju iz ove oblasti protivno ovom istom zakonu. Šta je osnovna ideja? Osnovna ideja je da se bez dozvole za gradnju, koja predlaže sve prethodne dozvole, ne može započeti gradnja, a ko to ipak pokuša da uradi, biva kažnjavan kaznom zatvora, i to je jedini način da se to pitanje reši. Naravno, to se nije desilo zato što bi verovatno mnogi iz tadašnje vlasti, iz vlasti koje su se posle menjale, morali da budu iza rešetaka, jer su slično radili tako nešto. Donet je Zakon o ozakonjenju, ako se dobro sećam, krajem prošle godine, koji je trebalo sa jedne druge strane da reši problem nelegalne gradnje u Srbiji. Predstavljen je kao čudo neviđeno koje će, naravno, kao i sve što dolazi iz kuhinje Aleksandra Vučića i njegovih saradnika, da reši sve moguće probleme. Rok je bio, koliko se sećam, kraj prošlog meseca da se sprovede zakon, odnosno da se popišu svi nelegalni objekti kojih ima nekoliko stotina hiljada, a rezultati su da je možda tridesetak hiljada tih objekata popisano, da praktično nije legalizovano ni 10% od popisanih, a kamoli od ukupnog broja. Donošenjem dobrog zakona o planiranju i gradnji bi se u budućnosti sprečilo ponavljanje svih tih krivičnih dela i tog haosa koji i dan danas imamo od „Beograda na vodi“ do praktično svih gradilišta koje imamo po Beogradu i po Srbiji, a sa druge strane treba videti način da se Zakon o ozakonjenju unapredi, jer ovakav kakav je očigledno ne proizvodi dejstvo zbog koga je predložen i izglasan.
Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160, od ukupno 172 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština, većinom, nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se Dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915-1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Da. Izvolite.
I ova rezolucija je svoju premijeru imala pre skoro dve godine kada je bila i godišnjica tog genocida koji je osuđen u dobrom delu sveta bez obzira na političke i istorijske pozicije koje te države zauzimaju i koje su zauzimale u istoriji. Ja ću vam pročitati samo jedan deo država. To je preko 20 njih. Među njima su Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban, neke države u SAD, i mnoge druge koje su na pravi način, pravim rečima bez prebacivanja te konotacije na naš savremeni trenutak osudile genocid koji je Otomansko carstvo izvršilo prema Jermenima. Imali smo na početku današnje sednice predlog kolega iz Dveri koji je bio vezan za genocid nad Srbima i ostalima u Hrvatskoj i ja mislim da je to dobar predlog. Mislim da je istorija genocidnih namera, a posebno istorija uspešnih genocidnih namera nešto što, pre svega, mi Srbi i građani Srbije treba da sa najviše elana pokušavamo da dovedemo na svetlo javnosti. Mi smo narod, ne samo mi, mnogi narodi u našem okruženju, ali i mi kao Srbi smo bili žrtve genocidnih namera, od kojih su neke bile uspešne u svojoj bližoj i daljoj istoriji. Argument više našem zalaganju za pravednom osudom takvog ponašanja prema našem narodu, prema građanima Srbije uopšte je to da mi podržimo, da pokažemo da imamo taj nivo empatije, svesti, solidarnosti, razumevanja tuđih muka i nevolja i da usvojimo rezoluciju za koju sam vam rekao da je podržana od praktično svih relevantnih država koje su danas na svetskoj političkoj sceni. Ja vas pozivam da još jednom razmislite o tome, uz ogradu naravno da genocidna namera koja je izvršena od strane Otomanskog carstva nema nikakve veze sa današnjom Turskom, niti sa bilo kojom državom koja bi mogla da se možda prepozna u ovome što se desilo pre 100 godina. Ovo je pitanje osude onoga što se desilo pre 100 godina, kao nauk, kao sećanje, kao preventivno delovanje da se više nikome ponovo ne pojavi takva misao, takva ideja da, bez obzira što smo u 21. veku, pokuša tako nešto. Mislim da je naš interes u tome najveći. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković je predložio da se Dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Izvolite.
Tako je. To su dva zakona, ovaj i ovaj sledeći. Zakon o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti ima za cilj da se briše stav 3. u članu 23. u ovom zakonu. Šta je suština? Suština ovog predloga je da se ukine mogućnost komercijalne propagande političkih stranaka koje učestvuju na izborima, da se ukine mogućnost da se, pre svega, narodne pare, pare građana Srbije, pare poreskih obveznika troše na ovu namenu, jer su te pare mnogo, mnogo potrebnije za mnoge druge namene gde nam fali novac. Mislim da nema nikakve sumnje da ćemo se složiti da fali novac za lečenje dece, da fali novac za lečenje naših građana koji su bolesni od bolesti koje ne mogu da se leče kod nas, da fali novac za opremu obrazovnih, kulturnih, socijalnih, vaspitnih institucija, a paralelno sa tim, u svakom izbornom ciklusu, a izborni ciklusi u Srbiji su češći od vanrednih konferencija za štampu koje drži predsednik Vlade Srbije, da se troše desetine i desetine miliona evra narodnih para za reklamiranje političkih stranaka, i to važi za sve stranke. I za ovu koja je sada vodeća i na vlasti. Isti je stav moj bio i pre pet, šest godina kada nisu naprednjaci bili na poziciji vlasti. To treba da se ukine. Postoje mnoge države koje imaju mnogo manje ekonomske probleme u kojima je zabranjeno komercijalno reklamiranje političkih stranaka, a tu mislim na izborni ciklus. U vanizbornom ciklusu nema reklamiranja. To važi za Veliku Britaniju, to važi za Francusku, to važi za Španiju i mnoge druge zemlje. Imaćemo predsedničke izbore za šest meseci ili nešto manje. Pominju se i neki drugi izbori za grad Beograd, za parlament u kome danas sedimo. Ako ne donesemo ovaj zakon, svaka reklama koja bude objavljena na televiziji ili u novinama će biti otimanje od bolesne dece, otimanje od dece koja se školuju u školama gde nemaju osnovne nastavne elemente, elemente za normalnu nastavu 21. veka, a negde nemaju ni one toalete koje je neko rekao da će da reši. Mi ćemo kroz tu kampanju, ako ne donesemo ove izmene zakona, potrošiti desetine, a možda i 100 miliona evra, a to je neophodno za lečenje dece, za lečenje ljudi koji ne mogu da se leče kod nas i za mnoge delove naših života koji su mnogo važniji od besmislenih TV reklama političara.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković je predložio da se Dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
To je drugi zakon od ova dva koja su vezana za istu temu, a to je zabrana komercijalnog reklamiranja političkih stranaka, nosioca političkih lista i učesnika na izborima sa ciljem da se bacanje narodnih para za tu namenu, opskurnu, estetski i politički i moralno neprihvatljivu prebaci i da taj novac bude upućen na ona mesta gde je on neophodan. Rekao sam malopre neke države gde je to zabranjeno, pa da pročitam još bolji spisak: Velika Britanija, Holandija, Švedska, Norveška, Francuska, Nemačka, Irska, Španija su samo neke od država. Znači da ponovim: Velika Britanija, Holandija, Švedska, Norveška, Francuska, Nemačka, Irska i Španija. Još uvek bogatije zemlje od Srbije. Još uvek čudo Aleksandra Vučića nije nas dovelo do nivoa standarda koji oni poseduju, pa oni ne bacaju pare za slikanje svojih političara besmislenih, neutemeljenih, lažnih, kulturološki, moralno neprihvatljivih poruka, nego taj novac koriste za mnogo važnije stvari. Naravno, da bi građani Srbije mogli da dobiju političku poruku od svih učesnika na izborima i bez komercijalnih reklama, a to znači, pre svega, Javni servis, za koji se nadam da je uključio prenos, i za druge velike televizije i za ozbiljnu štampu i za manje ozbiljnu i za onu najneozbiljniju, da uvede obavezu da se organizuju tv duel emisije u kojima će učestvovati predstavnici raznih partija, raznih političkih lista koje učestvuju na tim izborima, raznih kandidata. To bi dovelo do toga da se razbije, na najbolji mogući način, strah Aleksandra Vučića da bude u TV duelu sa bilo kojim političkim protivnikom. Ja sam mu to nudio desetak puta, još neke kolege su to ponavljale, ništa od toga. Pomisliće narod da se on plaši nas, a on verovatno ima neku drugu obavezu. Hajde da tim obaveznim TV duelima ga dovedemo i da pokaže to svoje znanje i pred nama. Ovako ćemo, ponavljam, na sledećim izborima, kada budu predsednički, kada budu lokalni, kada budu parlamentarni, građani Srbije kada vidite reklamu neke političke stranke koja košta nekoliko desetina hiljada evra jedno njeno emitovanje ne televiziji, znajte da je u tom trenutnu potrošeno para za lečenje 15% sve bolesne dece u Srbiji ili 10% za lečenje svih ljudi koji ne mogu da se leče u Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Izvolite.
Malopre sam završio sa pitanjem zdravlja. I ovde se isto pominje zdrave u jednom još važnijem kontekstu, a to je, moj predlog, da se u Zakonu o Vladi promeni član 11. i da glasi – zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa, pa onda bi taj član glasio – pre izbora Vlade svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima i dalje ide da ne može da bude na drugoj javnoj funkciji, da ne može da obavlja gde je u sukobu interesa i da se povinuje propisima kojima se uređuje sukob interesa itd. Šta je poenta? Poenta je da kada neko hoće da se zaposli u Srbiji na većini radnih mesta, u većini konkursa se traži lekarsko uverenje o sposobnosti za obavljanje tog posla. To isto važi i za ljude koji se zapošljavaju u javnoj administraciji. U Vladi, birokratiji, javnim preduzećima, samo ne važi za vrh, a i ministri i pomoćnici ministara i direktori javnih preduzeća zasnivaju radni odnos sa državom, pa valjda i oni treba da imaju isti tretman. To je neophodno da bi bilo sprečeno da nam se pojavljuju neke neverovatne stvari koje su se i do sada pojavljivale, ne samo kod ove poslednje Vlade, ali posebno kod nje i u tom sastavu, i u ovoj koaliciji koja je podržava, a to je da imamo razne neverovatne stvari. Zamislite da neko kaže da su objekti u nekom delu Beograda koje je neko srušio u pola noći sa fantomkama da su tu samo barake koje su bez dozvole i koje treba rušiti, inače a po danu. Ili da vam neko kaže da mi nikada nismo imali ovakav standard, kao što imamo sada, niti ovakvu zaposlenost, kao što imamo sada, niti da smo lideri u regionu u svim oblastima. Odmah vidite da to nije normalno. Ovim zakonom bi to bilo sprečeno. Bilo bi sprečeno i da vam neko sa najviše funkcije obeća obići ću hiljadu toaleta zdravstvenih ustanova, sve ću rešiti. Kada ono niti je obišao, niti je rešio. Kada se nekom priviđaju državni udari svaki dan, kada ima permanentnu maniju gonjenja, bilo političku, bilo humanu. To su sve stvari koje bi mogle biti sprečene ako se usvoji moj zakon gde svaki kandidat za bilo koju funkciju mora da ide prvo na pregled.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. I vaš poslednji predlog je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Izvolite. (Radoslav Milojičić, s mesta: Meni prete telefonom. Evo ga i broj telefona.)
Ovaj predlog malopre je bio Predlog izmena Zakona o Vladi gde je bilo predviđeno da se kandidati za članove Vlade podvrgnu normalnom, logičnom lekarskom pregledu koji je neophodan za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Ovim zakonom koji se tačno zove Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike se to predviđa i za predsednika. I to je jako dobro. Ako to već važi za ministre, ja mislim da ćemo se složiti da je to važno da budemo sigurni u zdravstvenu sposobnost kandidata pre nego što se oni stave na izbornu listu, da li su oni sposobni za nešto tako. Govorim o sposobnosti fizičkoj, govorim o sposobnosti psihičkoj. Naravno postoje takvi pregledi, oni se prolaze za polaganje za profesionalce, za upravljanje motornim vozilima, kada se dobija dozvola za posedovanje ili nošenje oružja itd. Valjda može onda ako za mesto portira ili čuvara Skupštine Srbije neophodna takva provera, pa valjda je logično da takva provera bude neophodna i za kandidate za ministre, u ovom slučaju za kandidata za predsednika države. Sigurno je, ne zavisi od volje bilo kog pojedinca u ovoj državi da ćemo negde aprila meseca sledeće godine imati predsedniče izbore i zato mislim da je pravi trenutak, sad, zadnja šansa, poslednji voz da usvojimo ovaj predlog zakona i da budući kandidati za predsednika države prođu taj lekarski pregled. Time bismo sprečili mnoge potencijalno negativne stvari. Znam da se to možda nije desilo do sada ali zamislite da izaberete predsednika kome se priviđaju žuti ljudi, koji gleda u karte ili u kuglu kristalnu kada će da se pojavi neki žut, neki plav, neki zelen, pa onda mu se priviđaju neki kanali koji spajaju Crnogorski sliv i Egejski sliv, to je fizički nemoguće, ali to u glavi može. Pa mu se priviđaju rakije, pa mu se priviđaju takve stvari, pa vidim po vašim reakcijama da ste i vi svesni te opasnosti i zato vas molim da učinimo ono što je na dobro građana Srbije, a to je da ih sprečimo i važi i za Vladu, ali u prvom koraku da dobiju predsednika kome takve stvari mogu da padnu na pamet, jer je to dokaz da on nije normalan čovek i zdravstveno ne bi mogao da prođe.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Tomić predložila je da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o: Predlogu odluke davanja saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu, Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za PIO za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu i Predlogu zakona o dopuni Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzije. Da li narodni poslanik Aleksandra Tomić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Radoslav Milojičić, s mesta: Poslovnik.) Rekli ste zbog čega se javljate što se ne odnosi na sednicu. Moje ponašanje … (Radoslav Milojičić, s mesta: Odnosi se, jer sam dobio pretnje, imam sačuvane poruke.) Molim vas, nemojte ponovo, stvarno dosadno je već to, sedite molim vas. Molim vas, ostavite nas da glasamo. Mi smo u postupku glasanja, ja se izvinjavam kolegama da li ste glasali? Nije mi lako da vodim sednicu ako neko stalno viče na mene. (Radoslav Milojičić, s mesta: Dobio sam četiri poruke pretnje.) Zaključujem glasanje i saopštavam … Nemojte, molim vas. (Radoslav Milojičić, s mesta: Šta nemojte?) „Šta nemojte?“, kaže poslanik. Ja se nadam da građani gledaju stalno i da gledaju ko kad pravi haos. Za je bilo – 150, protiv – 16, uzdržanih – nije bilo. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj Predlog. Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 150, protiv – 27, uzdržanih – nema, nije glasalo devet poslanika. Konstatujem da Narodna skupština utvrdila dnevni red Pete sednice, Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini, u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju svi članovi Vlade Republike Srbije, a pored njih državni sekretari u Ministarstvu finansija, pomoćnik ministra za rad i zapošljavanje i boračka i socijalna pitanja i viši savetnici u Ministarstvu finansija. Molim poslaničke grupe ukoliko to nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika po članu 96. stav 4. Poslovnika. Znači, dobila sam obaveštenje da su to uradile sve poslaničke grupe. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram zajednički, načelni i jedinstveni pretres o Predlogu odluke davanja saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za PIO za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2017. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu i Predlogu zakona o dopuni Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzije. Molim da me sačekate dve minute, da vidim da li i kada je ministar u mogućnosti da izloži Predlog budžeta. Molim vas samo toliko da ostanete, nastavićemo sa tim, samo da ja utvrdim koliko nam vremena treba. Pauza minut, dva. Odmah se vraćam. [[Posle pauze]] Poštovani poslanici, pošto sam obavila konsultacije sa Kabinetom ministra finansija, obavestio me je da može da vam iznese Predlog budžeta sutra u 11.00 časova. Dobila sam molbu od nekoliko poslanika iz opozicije da to bude sutra, tako da pokazujem svoju veliku fleksibilnost pa ću izaći u susret i pojedinim poslanicima opozicije, ali neću reći koji su da im ne bude neprijatno. Nastavljamo sa radom sutra u 11.00 časova, sa ekspozeom ministra finansija, a pridružiće nam se i svi ostali članovi Vlade. Hvala.