Запросіть депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли розпочати вечірнє засідання Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада” [[16:10:15]] Зареєструвалося -402 Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Щойно закінчилося засідання Погоджувальної ради. Ми обговорювали законопроект 3207-1 про внесення змін до Конституції України в частині місцевого самоврядування. Після тривалих дискусій ми дійшли такого компромісу, що зараз доопрацюють з врахуванням зауважень і міркувань, які були висловлені на Погоджувальній раді, робоча група доопрацює проект, узгодимо всі позиції, і завтра о 10 годині ми розглянемо питання про попереднє схвалення і направлення до Конституційного Суду проекту 3207-1. З врахуванням цього я просив би, щоб всі депутати були присутні на своїх робочих місцях. Після того будемо думати, шановні колеги. Ще один момент. Шановні колеги! Ми говорили про те, що на вечірньому засідання надамо вам інформацію про участь народних депутатів України у голосуванні щодо призначення на посади суддів Конституційного Суду України 22 грудня 2005 року. Валерій Мішура є? Немає. Тоді дозвольте я вам оприлюдню. Комісія лічильна дала такі дані. Кількість народних депутатів, що взяли участь у голосуванні, як ви знаєте, - 87. По фракціях я назву: фракція „Регіони України – 0, фракція комуністів – 27, фракція „Наша Україна” – 2, фракція Народної партії - 27, фракція Блоку Юлії Тимошенко – 1, фракція Соціалістичної партії України, - 1 група Народний Блок – 19, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] – 0, Української Народної партії – 0, Народний Рух України – 0, група „Відродження” – 0, „Реформи і порядок” – 1, „Єдина Україна” – 2, промисловців і підприємців – 0, позафракційні – 7. Я думаю, ви можете зробити висновок самі, і слухачі і виборці зроблять висновок, хто не хоче формувати Конституційний Суд. Так, оголошується до розгляду питання - проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті [[узгоджений]]. Будь ласка, Сулковський Павло Гнатович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті був проголошений, відзвітував я як голова цієї комісії, відзвітував у п’ятницю на минулій неділі. Тому і проект постанови за номером 8578 був прийнятий за основу, і зміни, і доповнення, які були внесені сьогодні в цей проект, враховані, зміни і доповнення, за винятком одного. Самойлик Катерина Семенівна, яка дала свою пропозицію звернутися до Ради Європи щодо порушень право віруючих в Україні та переслідувань за релігійними ознаками. Ну, на комісії практично це питання вносилось. Члени комісії не підтримали цей проект. Тому якщо буде наполягати Катерина Семенівна, тому треба ставити це питання, цю поправку на голосування у Верховній Раді, в сесійній залі. Поправка депутата Бандурки Олександра Марковича врахована. Шановні народні депутати, є прохання, оскільки ми створили комісію. Комісія попрацювала, установила ряд фактів порушень, при тому злочинних порушень головою Рівненської обласної державної адміністрації Василем Червонієм, головою Тернопільської обласної державної адміністрації паном Стойком і Шумської районної державної адміністрації Тернопільської області паном Петруком. Тому, шановні друзі, щоб дійсно дали спокійно православним зустрічати Новий рік віруючим-православним, Різдво Христове, ви всі хочете, щоб був спокій, мир в Україні, тому я закликаю вас як голова комісії проголосувати за цей проект постанови, і ми дійсно дамо подарок віруючим-православним, щоб вони мирно, спокійно всі конфесії зустрічали Різдво Христове, молились за Україну і за український народ. Дякую. Закликаю проголосувати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, може бути тільки з мотивів голосування, але не запитання, бо це вже прийняття рішення. Будь ласка. так я ж говорю, так не запитання, а постановка питання. Катерина Самойлик, будь ласка, мікрофон. Потім.
Шановний Володимир Михайлович, я хочу, щоб і ви слухали. Шановні колеги і шановні наші виборці! Я дійсно запропонувала, внесла пропозицію про те, щоб ми звернулись до Ради Європи щодо порушення прав віруючих в нашій державі та переслідування за релігійними ознаками. Крім того що було названо головою тимчасової комісії, ми знаємо, що такі ж факти є по відношенню до прихожан Кирилівської Церкви. Такі ж випадки є в Чернівецької області, Закарпаття, яке ніколи не мало конфліктів, сьогодні голова обласної держадміністрації силовими методами заставляє почерговість голосування. В Сума в Липовій Долині і такі інше. Тобто, це випадки не поодинокі, це система минулої влади, це система нинішньої влади. І я думаю, якраз нам, законодавцям, треба.
Олексіюк, будь ласка. Шановні народні депутати, це не обговорення – це прийняття рішення. Обговорення було.
Шановні колеги. Сергій Олексіюк, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу вас на те, що сьогоднішнім рішенням Господарського суду Рівненської області від 22 грудня прийнято рішення: порушено Рівненською обласною державною адміністрацією клопотання було задоволено, а впровадження у справі номер 14/358 за адміністративним позовом релігійної громади Московського Патріархату Свято-Воскресенського Собору міста Острога про реєстрацію змін та доповнень, які підписав голова обласної адміністрації Василь Червоній, припинено. Тобто предмет, який сьогодні обговорюється, можна вважати, що він припинив існування. І тому проект постанови, який сьогодні хочуть прийняти деякі депутати, яким чухається якесь місце десь перед виборами, хочеться його проголосувати, то я думаю, що його недоцільно приймати, і воно буде зовсім носити інший характер. Дякую за увагу.
Дякую. Якщо тільки була письмова пропозиція і не врахована, будь ласка, Михайло Косів. Яка письмова пропозиція не врахована? А я прошу Павла Сулковського слухати уважно, бо там, можливо, пропозиція не врахована була.
Михайло Косів, фракція Партії „Реформи і порядок”. Я оформив у письмовому вигляді свої пропозиції, які названі окремою думкою. Отже, жодна із цих пропозицій не врахована. І депутат Сулковський подав абсолютно в тому самому вигляді свій проект рішення, чи власне постанови, яка була і на попередньому засіданні Верховної Ради. Отже, я пропонував зняти з цієї постанови пункти шостий, сьомий, третій, четвертий. Третій, четвертий, шостий, сьомий. Тим паче що називати дії керівників обласних організацій, якщо судові рішення або відмінені, або не закінчені, Верховна Рада немає права. І тому голосувати за цей варіант Закону є.
Дякую. Одну хвилиночку, ще не все. Юрій Кармазін, будь ласка
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, безумовно, ознайомившись із цим рішенням, я бачу, що воно носить трошки конфронтаційний період, такий конфронтаційний характер. Я не думаю, що перед Різдвом Христовим це заспокоїть громадськість України. Я вважаю, що з тим повідомленням, яке зараз повідомив пан Олексіюк народний депутат, Олексіюк, що є рішення по цьому самому питанню суду. Треба зробити таким чином, відкласти зараз прийняття постанови, отримати рішення суду, вивчити, якщо воно стосується законності дій голови Рівненської обласної держадміністрації - Червонія, чи законності дій голови Тернопільської обласної адміністрації Стойко і впливає на ці дії. А я так зрозумів з виступу колеги Олексіюка, значить, треба міняти 3-ій і 4-ий пункт в цій постанові. Тому, Володимире Михайловичу, зрозуміло, що це зовсім міняє ситуацію рішення суду, яке зараз є. Дякую вам.
Не, не, шановні колеги, будь ласка, автор проекту постанови, вірніше, голова комісії, Сулковський.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, попередніх два виступаючих, хочу вам сказати, що це тільки підтримують Василя Червонія, а не підтримують український народ. Тому що цей пан-чиновник тільки за пів року цього року видав більше 30 розпоряджень обласної державної адміністрації, якими грубо порушив Конституцію України і Закони України з прав людини.
Зрозуміло.
Громадян на свободу совісті. Володимире Михайловичу, це підтвердила довідка Кабінету Міністрів, підтвердила довідка Мінюсту, Генеральної прокуратури, що цей чиновник вчинив злочин по багатьох статтях. І тому ми ставимо питання рекомендуємо Ющенку усунути негайно його з посади, щоб він не загострював ситуації на Рівненщині і порушити кримінальну справу проти цього політика недолугого, і тоді буде спокій у православії. Дякую.
Дякую. Так, з процедури голосування Асадчев і будемо визначатися голосуванням. Прошу заспокоїтися, голосування.
Дякую. Володимире Михайловичу, я вважаю, що комісія мала б зібратися і вивчити рішення суду, тому що воно впливає на її звіт. Вона зробила звіт, але вона його робила без урахування того, що прийняв суд. У нас є судова гілка влади. І друге. Давайте, знаєте, у голови комісії є особисті претензії до Червонія. То я не думаю, що Верховна Рада повинна втручатися у ці їх власні розборки. Вона повинна об’єктивно оцінювати ту чи іншу ситуацію. Тому я переконаний, що комісія повинна вивчити зараз рішення суду, якщо взагалі ми поважаємо судову гілку влади. Дякую.
Шановні народні депутати, я прошу уваги. Оскільки виступили народні депутати Самойлик і Косів і стверджують, що у них були пропозиції, які не враховані, тому я поставлю на голосування проект за основу, а потім проголосуємо ті пропозиції, які були внесені у письмовому вигляді і не були проголосовані. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови, реєстраційний номер 8578 за основу. Прошу голосувати. За основу. Система не витримує напруги. Йде голосування, за основу ставиться на голосування проект постанови. Реєстраційний номер 8578. За основу. [[16:24:02]] За-203 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту постанови 8578. Ще раз не встигнете, значить не будемо розглядати. Прошу голосувати. [[16:24:39]] За-235 Повернулися. Хто за те, щоб прийняти проект постанови за основу, прошу голосувати. [[16:25:02]] За-219 Шановні колеги, шановні колеги, працює все, працює. Що не висвічується? Працює, працює, шановні колеги. Прошу заспокоїтися.
Що прервалось? Та підождіть. Не кричіть, не кричіть, не кричіть, не кричіть. Заспокойтеся, заспокойтеся. Сядьте всі на місця. Ну сядьте на місця всі. Ми поступимо відповідно до Регламенту. Сядьте на місця, будь ласка. Сядьте на місця, ми поступимо відповідно до Регламенту. Сядьте, будь ласка, ми поступимо по Регламенту. Я прошу вас не атакуйте. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту постанови 8578? Ми поверталися 20 разів. Не кричіть, шановні колеги. Стільки, скільки бюджет повертали. Не кричіть, не кричіть, не кричіть, не кричіть. Стільки. я прошу, заспокойтесь. Та не кричіть, не кричіть. Ви цивілізована людина. Не кричіть. Я, заспокойтеся, будь ласка. Я зупинився давно. Заспокойтесь. Сядьте всі на свої місця, голосуйте на своїх місцях. Для повернення. Ну я прошу, заспокойтесь, не лякайте мене, будь ласка. Будь ласка, шановні колеги, заспокойтеся. Ви підніміть, скільки разів на вимогу депутатів ми поверталися, не кричіть, не кричіть. Не голосуйте чужими картками, сядьте на місця всі. Іде голосування. Та не кричіть. Ну, будь ласка. Що ви кричите? Я прошу вас, прошу вас, заспокойтеся. Заспокойтеся. Я що, буду бігати голосувати за свою фракцію? Я прошу вас, заспокойтеся, все буде нормально. [[16:26:57]] За-230 Повернулися. Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, сядьте всі на свої місця, голосуйте тільки за себе. Ну що ви мені пропонуєте зробити? Та ну, прошу заспокоїтись. За – 230, повернулися. Ставиться на голосування для прийняття за основу проект постанову. Ну, я прошу вас заспокойтесь! Ну, не лякайте мене, заради Бога. Я поступаю відповідно до Регламенту! Заспокойтесь, ну, будь ласка, ну, заспокойтеся, будь ласка. Та, ну, перестаньте, будь ласка. Ну, що ви так нервуєте. [[16:27:36]] За-235 Я ще раз хочу сказати, шановному народному депутату, ви тримайте себе в межах, ви користуйтесь своєю безкарністю і застосовуйте ненормативну, неприйнятну лексику. Я прошу вас, ще раз хочу сказати, тримайтеся, тримайте себе. Вам вигідно, щоб я зловживав тільки в ваших інтересах, да? Я прошу вас заспокойтеся! Я думаю, що вам треба ще повчитись грамат. піти. За – 235. За основу прийнято. Тепер Катерини Самойлик. Була позиція звернутися до Ради Європи з цього приводу. Я вважаю, шановні колеги, моя думка особиста, що цей пункт є передчасним, оскільки Верховна Рада має приймати свої вичерпні заходи, а не звертатися до Ради Європи. Тим не менше, оскільки є наполягання, я ставлю цю пропозицію на голосування. Я прошу вас, ну, заспокойтеся! [[16:28:47]] За-152 Два рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: «Регіони України» - 55, комуністів - 56, Народна партія – 22, «Наша Україна» - 0, Блок Тимошенко - 0, СПУ – 1, Народний блок – 7, СДПУ (о) – 4, Українська народна партія, „Відродження” - 0, Народний рух України – 0, «Єдина Україна» - 0, «Реформи і порядок» - 0, Партія промисловців і підприємців України – 3, позафракційні – 4. Шановні колеги, Михайло Косів вносив пропозицію виключити пункти, прошу уваги, 3, рекомендувати Президенту України звільнити з займаної посади голову Рівненської обласної державної адміністрації Червонія у зв’язку з системним порушенням ним Конституції України, законів України з питань порушення права громадян на свободу совісті. Я ставлю на голосування цю пропозицію про виключення пункту 3. Прошу голосувати. [[16:29:54]] За-76 Рішення не прийнято. Ні, шановні колеги, в цілому не можна. Одну хвилиночку. Я прошу вас заспокоїтися. Підійдіть і скажіть, підійдіть і скажіть. Я ставлю на голосування пропозицію Михайла Косіва про виключення пункту четвертого. Зміст пункту четвертого: „Рекомендувати Президенту України притягти до відповідальності Голову Тернопільської обласної державної адміністрації Стойка та Голову Сумської районної державної адміністрації Тернопільської області у зв’язку з порушенням ними Конституції України та законів України”. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[16:30:48]] За-78 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію Михайла Косіва виключити пункт 6 такого змісту: „Запропонувати Генеральній прокуратурі України реагувати на факти порушень, які мають місце в представлених матеріалах Тимчасової слідчої комісії, посилити нагляд за дотриманням законодавства щодо свободи совісті та діяльності релігійних громад”. Будь ласка. [[16:31:29]] За-65 Рішення прийнято. Крім того, була пропозиція зняти пункт сьомий: „Контроль за виконанням цієї постанови покласти на Тимчасову слідчу комісію, повноваження якої продовжити до реалізації зазначених у постанові заходів”. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:32:10]] За-66 Рішення не прийнято. Всі поправки, які прозвучали. Шановні колеги, вже все. Заспокойтеся, ніхто не отримає слова вже. Я ставлю на голосування для схвалення в цілому проект Постанови Верховної Ради України про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті, реєстраційний номер 8578. Прошу голосувати. [[16:32:53]] За-240 Постанова прийнята. Шановні народні депутати! Одну хвилиночку. Шановні колеги! Прошу уваги. Я хочу сказати деяким, які так наполегливо намагаються вивести мене з рівноваги, викрикуючи різного роду там образливі слова, коли голосували відповідні постанови, які стосуються Мукачевого і інших, тоді ви аплодували, не кричали. Будьте хоча б терпимі і толерантні, майте якусь елементарну совість, хоч елементарну совість майте. У вас її не було і немає. Я тоді якраз займався політиканством, да, тоді я займався політиканством. [[Ш у м у з а л і]] Заспокойтеся. Оголошується до розгляду проект закону про чисельність Збройних Сил України на 2006-2011 роки. Заспокойтеся, будь ласка. Міністр оборони Гриценко Анатолій Степанович запрошується до виступу. Підготуватися голові комітету. 3 хвилини, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! В цьому році Закон про чисельність Збройних сил на поточний рік був прийнятий з запізненням, уже наприкінці березня місяця. І це була ненормальна ситуація у правовому відношенні, оскільки не було законодавчої бази для розвитку Збройних Сил України в частині їх чисельності, їх забезпечення. З урахуванням цього недоліку ми вносимо завчасно проект Закону про чисельність Збройних Сил України, причому на пропозицію профільного парламентського Комітету з питань національної безпеки і оборони України, як це було рекомендовано на його засіданні ще тоді, весною. Ми вносимо проект Закону відразу на шість років про чисельність Збройних Сил на цей період. Розрахунки чисельності, які проведені, вони базуються на положеннях Державної програми розвитку Збройних Сил України на цей же період, яка пройшла затвердження урядом України, яка обговорювалася і була затверджена на засіданні Ради національної безпеки і оборони України і яка зараз подана на підпис Президентові України. Я прошу вас підтримати цей законопроект, і він забезпечить надійну законодавчу основу для реалізації програми розвитку Збройних Сил на наступні шість років. Дякую.
Шановні колеги, доповідь міністра завершено. Є запитання у вас? Є? Запишіться, будь ласка, три хвилини. Так, будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Геннадій Самофалов, ваше запитання.
Геннадий Самофалов, фракция регионов партии «Регионы Украины». Уважаемый пане министр, вы знаете о том, что сегодня 80 тыс. безквартирных офицеров, офицеров запаса? Люди сегодня стоят по 10 лет и больше на получение жилья. Чтобы сегодня провести сокращение Вооруженных Сил, нужно решить, прежде всего, проблему жилищную и компенсации у всех есть. К вашему сведению, чтобы сегодня получить по инвалидности компенсацию, человек ждет до полугода от компании «Оранта». Каким образом вы думаете решить сегодня эту проблему, сокращая такое количество Вооруженных?. Я вам говорю просто, как представитель военных. Спасибо.
Перше. Я хочу сказати, що якраз цим законопроектом пропонується насправді поставити крапку на тому радикальному не завжди обґрунтованому скороченні, яке йшло протягом останніх років. Для порівняння: згідно з законом, який прийняла Верховна Рада, в поточному році ми скоротили чисельність на 40 тис. В минулому році понад 70 тис. І на період наступних 6 років припиняється це масоване скорочення. Фактично середній показник скорочення чисельності на наступні 6 років приблизно 16 тисяч. Саме з урахуванням у тому числі і наведеної вами причини. Ну я хотів би, щоб ми розділили ці дві проблеми. Проблема забезпечення житлом – це надзвичайно важлива проблема, її треба вирішувати. Але від того чи будуть військовослужбовці знаходитись у складі Збройних сил, чи вони будуть звільнені вирішення цієї проблеми не впливає відповідним чином, оскільки парламент прийняв дуже важливий закон про державні соціальні гарантії військовослужбовців, які звільняються в ході реформування, і там передбачено якраз вирішення їх житлового питання протягом 3 років. Відповідні кошти в бюджет і наступного року 2006 року закладаються. Так що ваше питання абсолютно правильно поставлено, воно враховано. Дякую.
Михайло Лобода, фракція комуністів.
Прошу слово передати Пономаренко Георгію Григоровичу.
Пономаренко Георгій Григорович.
Пономаренко, фракція комуністів. Анатолій Степанович, у вівторок на засіданні бюджетного комітету ми вирішували питання перекидки коштів статті „Нова озброєння і утилізація боєприпасів” на другі статті. Я кажу, ми що, вирішили проблему уже нової техніки в армії або утилізацію чи ми. мало.Артемівська, Богдановки, чи ми ждемо другий Чорнобиль в Павлограді? Яка позиція була Міністерства оборони, що ви знімали. не використали гроші бюджетні по цих статтях.
Якщо можна, уточніть питання. Мова йде про бюджет поточного року чи 2006?
Поточного року, 2005 року.
Ті перекидання коштів, які стосуються поточного року вони пов’язані лише з одним – щоб встигнути за ту останню фактично декаду, яка зараз є, використати максимально виділені парламентом і виділені відповідно Міністерством фінансів кошти для того, щоб не було такого, що ми не вирішили ті важливі питання, які, з якихось технічних, технологічних причин, оскільки виконання цих робіт воно пов’язано з проведенням тендерів, часом із-за зриву проведення тендерів і тому ми виходили саме з цього, щоб досягти максимально ефективного результату. Але ті показники Державного бюджету, які затверджено на 2006 рік в разі, підкреслюю, це дуже важливо, - якщо буде, можливо, прийнято парламентом рішення щодо того, щоб все-таки два мільярди гривень не заробляло Міністерство оборони, а вони були виділені по загальному фонду або, принаймні, було передбачено механізм кредитування витрат Міністерства оборони, якщо не наповнюється фонд від реалізації звільнених військових містечок, вони забезпечать виконання тих завдань, які ви ставили, і по програмі живучості, і по програмі утилізації, набагато більше, ніж в поточному році. Дякую.
Дякую, Анатолій Степанович. Сідайте, будь ласка. Георгій Корнійович Крючков, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Розглянувши поданий Президентом законопроект, комітет більшістю голосів підтримав його, хоча була внесена і інша пропозиція: затвердити чисельність Збройних Сил тільки на наступний рік. Скажу відверто: непросто було визначатися у цьому питанні. Справа в тому, що із Державною програмою розвитку Збройних Сил на наступні п’ять років ми не ознайомлені, на затвердження Верховної Ради вона не подана, хоча Закон про демократичний цивільний контроль вимагає цього. Оцінку стану української армії, я наведу слова для оцінки Президента, цитую: „Попри звитяги українських миротворців, Збройні Сили ще не готові до нових викликів, локальних конфліктів, тероризму, високотехнологічної війни”. Тобто ні до чого не готові, за оцінкою Президента. Правда, НАТО, керівники НАТО захоплюються тим, як у нас йдуть реформи. Але я вважаю, що в даному випадку правий український Президент, а не НАТО. Я нагадаю, шановні друзі, що за всі роки свого існування наші Збройні Сили не одержали, по суті, жодного нового виду чи системи озброєння. Між тим, 71 відсоток ракетно-артилерійського озброєння, 95 відсотків бронетанкової техніки, 65 відсотків бойових літаків і 77 відсотків бойових кораблів перебувають на озброєнні 15, 20 і більше років. Президент недавно заявив, що вперше влада в Україні повернулася обличчям до потреб оборони, що оборонний бюджет зросте в нинішньому році на 51 відсоток і становитиме 8,9 мільярда гривень. Я не знаю, хто підсунув главі держави о цю цифру - 51%, такої цифри немає. В кращому випадку вона досягає 30% і те, за умови, якщо 2 мільярди, передбачені статтею 82, будуть переведені в баланс Міністерства оборони. Цього не зроблено. Я повинен сказати, що у Законі про державний бюджет не врахована жодна пропозиція ні Міністерства оборони, про що, на жаль, міністр не сказав, ні нашого комітету. По суті, ніякого прориву не буде. І друге, ми можемо робити все, що завгодно, але наша армія буде тільки тоді боєздатною, коли ми потурбуємося про наших військових. Я скажу, що наші військові забезпечені найгірше серед усіх країн Європи. І жод., і закон про бюджет абсолютно дискримінаційний. І ці зауваження не сприйняті. Тому прийняття рішення нашого може призвести до того, що скорочуючи армії, не роблячи, по суті, нічого істотно для її переозброєння, ми погіршуємо обороноздатність країни. Я просив би це врахувати, при розгляді цього питання.
Так. Запитання, будь ласка запишіться, 3 хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Демьохін, „Регіони України”.
Уважаемый Георгий Корнеевич, я, может быть, повторюсь, но мы в очередной раз, наверное, наступаем на одни и те же грабли. Вот смотрите, сколько мы с вами поднимали вопрос и здесь в зале, были на выездном заседании, как вы помните, в Виннице. И один и тот же вопрос: почему не решается вопрос жилья? Пример очень показательный: в городе Цурюпинске Херсонской области строили дом 40 квартир для ветеранов наших, для тех, кто уволился и не получил квартиры. Сегодня эти квартиры все ушли в Министерство обороны. И наши ветераны, которые отдали жизнь свою Министерству обороны, остались без жилья. Что же дальше мы будем делать? Да, мы сокращаем численность. Что кардинальное, на ваш взгляд, необходимо предпринять, чтобы этот вопрос все-таки решить?
Ми, як ви знаєте, восьмого лютого будемо обговорювати цю проблему, проблему забезпечення житлом військових і працівників правоохоронних органів на парламентських слуханнях. Я думаю, що ми там до цього питання повернемося. Але я хотів сказати ось що. Ми звертаємося до Президента, до уряду. Ми наполягли на тому, що було проведено засідання Ради національної безпеки і оборони по оборонному бюджету. Нарешті, це було зроблено. Було прийнято рішення, в якому вигляді, в якому форматі має бути оборонний бюджет. Там передбачаються кошти і на розвиток, і на озброєння і переозброєння, і на розвиток нашого оборонно-промислового комплексу, і на житлове будівництво. Це рішення ігноровано. Я взагалі не знаю, хто в державі править, хто керує. Чи Президент, чи уряд, чи пан Пинзеник, який, у мене таке враження, що він абсолютно не хоче займатися цими питаннями. Я не знаю, хто цим займається. Тому поки не буде змінено ставлення до цих проблем з боку Президента і уряду, нічого у нас в країні відносно оборони не буде зроблено.
Михайло Родіонов, фракція комуністів.
Родионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово Гмыре Сергею Петровичу.
Сергій Гмиря, мікрофон.
Спасибо. Во-первых, у меня всем пожелание, чтобы никогда больше не было такого, чтобы, говоря об армии, верховный главнокомандующий с радостью сообщал, что пациент скорее мертв, а его натовские союзники, что пациент скорее жив. А теперь вопрос. Георгий Корнеевич, вот в свое время Украина пропускала натовские самолеты через свое.
І зараз пропускає.
Да, и сейчас пропускает. Я хотел бы узнать, сколько натовских самолетов пролетает, и какую копеечку от этого Украина получает? А армии нашей наверное, да, наверное была бы не лишняя эта копеечка. Правда?
Я думаю, що колегам буде дуже цікаво знати ці цифри. У мене офіційна довідка. З 11 жовтня 2001 року по 15 листопада нинішнього року під контролем чергових змін повітряних сил Збройних сил України повітряний простір нашої держави в рамках виконання завдань міжнародними силами сприяння безпеки в Афганістані перетинали літаки США і ФРН відповідно 3 тисячі 686 і 442 рази відповідно. Тобто більше 4 тисяч разів. Тепер відносно того, що ми за це одержали. Ось довідка Державного підприємства обслуговування повітряного руху України. Вона дуже красномовна, шановні друзі. Пред’явлені рахунки Сполученим Штатам Америки на 5 мільйонів 752 тисячі 347 доларів, Федеративній Республіці Німеччини 433 тисячі 980 доларів 89 центів. Військовими Німеччини сплачено 392 тисячі 501 долар 13 центів, військовими США сплачено 0 доларів США. Ось вам стратегічний партнер.
Так, дякую. Час вичерпаний. Шановні колеги, давайте приймемо рішення з цього приводу. Тобто, що ви наполягаєте на виступах? Ну, давайте, ну, протягом 10 хвилин проведемо обговорення. Юрій Кармазін, будь ласка. Підготуватися Мироненку. Нам треба прийняти рішення сьогодні позитивне, шановні колеги.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний пане голово, шановні урядовці, шановний український народе, той закон, який ми зараз розглядаємо, я навіть не повірив, що може бути такий закон зареєстрованим 12 грудня цього року. Як новорічний подарунок. Я вам скажу, давно мені так ніхто не міг зіпсувати настрій, як цей проект закону. Цей закон треба назвати правильно, якщо хтось буде за нього голосувати „Про нинішню чисельність Збройних Сил України та плани їх знищення до 2011 року”. якщо так, в такому контексті, можна голосувати, але тоді кожен розумійте, усвідомлюйте що ви робите. Якщо можемо чітко констатувати, да, темпи знищення збройних сил трошки скоротилися. За два роки 110 тисяч зразу під ніж дали, а тепер тільки планують 78 тисяч і становитиме 8,9 мільярда гривень. Я не знаю, хто підсунув главі держави о цю цифру - 51%, такої цифри немає. В кращому випадку вона досягає 30% і те, за умови, якщо 2 мільярди, передбачені статтею 82, будуть переведені в баланс Міністерства оборони. Цього не зроблено. Я повинен сказати, що у Законі про державний бюджет не врахована жодна пропозиція ні Міністерства оборони, про що, на жаль, міністр не сказав, ні нашого комітету. По суті, ніякого прориву не буде. І друге, ми можемо робити все, що завгодно, але наша армія буде тільки тоді боєздатною, коли ми потурбуємося про наших військових. Я скажу, що наші військові забезпечені найгірше серед усіх країн Європи. І жод., і закон про бюджет абсолютно дискримінаційний. І ці зауваження не сприйняті. Тому прийняття рішення нашого може призвести до того, що скорочуючи армії, не роблячи, по суті, нічого істотно для її переозброєння, ми погіршуємо обороноздатність країни. Я просив би це врахувати, при розгляді цього питання.
Так. Запитання, будь ласка запишіться, 3 хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Демьохін, „Регіони України”.
Уважаемый Георгий Корнеевич, я, может быть, повторюсь, но мы в очередной раз, наверное, наступаем на одни и те же грабли. Вот смотрите, сколько мы с вами поднимали вопрос и здесь в зале, были на выездном заседании, как вы помните, в Виннице. И один и тот же вопрос: почему не решается вопрос жилья? Пример очень показательный: в городе Цурюпинске Херсонской области строили дом 40 квартир для ветеранов наших, для тех, кто уволился и не получил квартиры. Сегодня эти квартиры все ушли в Министерство обороны. И наши ветераны, которые отдали жизнь свою Министерству обороны, остались без жилья. Что же дальше мы будем делать? Да, мы сокращаем численность. Что кардинальное, на ваш взгляд, необходимо предпринять, чтобы этот вопрос все-таки решить?
Ми, як ви знаєте, восьмого лютого будемо обговорювати цю проблему, проблему забезпечення житлом військових і працівників правоохоронних органів на парламентських слуханнях. Я думаю, що ми там до цього питання повернемося. Але я хотів сказати ось що. Ми звертаємося до Президента, до уряду. Ми наполягли на тому, що було проведено засідання Ради національної безпеки і оборони по оборонному бюджету. Нарешті, це було зроблено. Було прийнято рішення, в якому вигляді, в якому форматі має бути оборонний бюджет. Там передбачаються кошти і на розвиток, і на озброєння і переозброєння, і на розвиток нашого оборонно-промислового комплексу, і на житлове будівництво. Це рішення ігноровано. Я взагалі не знаю, хто в державі править, хто керує. Чи Президент, чи уряд, чи пан Пинзеник, який, у мене таке враження, що він абсолютно не хоче займатися цими питаннями. Я не знаю, хто цим займається. Тому поки не буде змінено ставлення до цих проблем з боку Президента і уряду, нічого у нас в країні відносно оборони не буде зроблено.
Михайло Родіонов, фракція комуністів.
Родионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово Гмыре Сергею Петровичу.
Сергій Гмиря, мікрофон.
Спасибо. Во-первых, у меня всем пожелание, чтобы никогда больше не было такого, чтобы, говоря об армии, верховный главнокомандующий с радостью сообщал, что пациент скорее мертв, а его натовские союзники, что пациент скорее жив. А теперь вопрос. Георгий Корнеевич, вот в свое время Украина пропускала натовские самолеты через свое.
І зараз пропускає.
Да, и сейчас пропускает. Я хотел бы узнать, сколько натовских самолетов пролетает, и какую копеечку от этого Украина получает? А армии нашей наверное, да, наверное была бы не лишняя эта копеечка. Правда?
Я думаю, що колегам буде дуже цікаво знати ці цифри. У мене офіційна довідка. З 11 жовтня 2001 року по 15 листопада нинішнього року під контролем чергових змін повітряних сил Збройних сил України повітряний простір нашої держави в рамках виконання завдань міжнародними силами сприяння безпеки в Афганістані перетинали літаки США і ФРН відповідно 3 тисячі 686 і 442 рази відповідно. Тобто більше 4 тисяч разів. Тепер відносно того, що ми за це одержали. Ось довідка Державного підприємства обслуговування повітряного руху України. Вона дуже красномовна, шановні друзі. Пред’явлені рахунки Сполученим Штатам Америки на 5 мільйонів 752 тисячі 347 доларів, Федеративній Республіці Німеччини 433 тисячі 980 доларів 89 центів. Військовими Німеччини сплачено 392 тисячі 501 долар 13 центів, військовими США сплачено 0 доларів США. Ось вам стратегічний партнер.
Так, дякую. Час вичерпаний. Шановні колеги, давайте приймемо рішення з цього приводу. Тобто, що ви наполягаєте на виступах? Ну, давайте, ну, протягом 10 хвилин проведемо обговорення. Юрій Кармазін, будь ласка. Підготуватися Мироненку. Нам треба прийняти рішення сьогодні позитивне, шановні колеги.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний пане голово, шановні урядовці, шановний український народе, той закон, який ми зараз розглядаємо, я навіть не повірив, що може бути такий закон зареєстрованим 12 грудня цього року. Як новорічний подарунок. Я вам скажу, давно мені так ніхто не міг зіпсувати настрій, як цей проект закону. Цей закон треба назвати правильно, якщо хтось буде за нього голосувати „Про нинішню чисельність Збройних Сил України та плани їх знищення до 2011 року”. якщо так, в такому контексті, можна голосувати, але тоді кожен розумійте, усвідомлюйте що ви робите. Якщо можемо чітко констатувати, да, темпи знищення збройних сил трошки скоротилися. За два роки 110 тисяч зразу під ніж дали, а тепер тільки планують 78 тисяч знищити. Да, трошки уповільнились темпи. Але, хто зробив заяву з наших військових, з наших Міністерства закордонних справ, з адміністрації нашої. Прилетіла Кондоліза Райс, повідомила вам, всім українцям, що у нас під. на території Румунії зараз 4 військових сили НАТО зразу створили. Які гарантії безпеки отримала Україна? Нуль! Нуль! Нуль! Нічого, нам навіть не обговорювалися це. Хіба так можна ставити питання? І ми кажемо: „Давайте будемо далі різати”. Нам кажуть 10 механізованих зробимо корпусів, все в себе залишають дивізійний принцип, у нас корпуси залишимо. І, хіба то корпуси? То вже корпуси від танків! 14 нових танків за 15 років незалежності України – це все, що ми маємо з вами. Я не кажу, модернізацію. Жодного літака, жодного гелікоптера, нічого нового не маємо і ми кажемо, що людську силу зараз звільнимо, чого? Ну, їх же дуже багато: 245 тисяч військовослужбовців, працівників Міноборони, 391 тисяча пенсіонерів, 585 членів сімей військовослужбовців, пенсіонерів Міноборони, треба скорочувати тоді і чисельність лікувальних закладів. Хіба ж це можна про це, взагалі, говорити чи думати? Та, навпаки, треба повернутись обличчям до цих людей, треба забезпечити ліками і всім. Я наполягаю на тому, що це рішення сьогодні візувати комітет не мав права, взагалі, ми мали сказати, що воно є неприйнятне для. По Конституції, бо це не забезпечення обороноздатності держави. Крапку на цьому поставити! І ми маємо чітко сказати: „Ні! Знищенню Збройних Сил. Ні! Такому бездумному скороченню в Одесі, знищують Інститут сухопутних військ”, три інститути колись були на площі, тепер не буде жодного. Я не буду за це голосувати. Я хочу, щоб голосування було поіменне, хай всі беруть на себе відповідальність.
Так. Віктор Мироненко, фракція комуністів. Підготуватися Василю Надразі.
Мироненко, фракции Компартии Украины. Уважаемые соотечественники за 5 лет Вооруженные Силы Украины будут уменьшены на 64 тысячи военнослужащих и на 38 тысяч работников. При сегодняшнем отношении Президента и правительства, уволенных, можно с уверенностью сказать, что значительная часть тех, кто уволен, останется без работы и пополнит армию безработных. Это будет беда для многих семей и для страны в целом. Во-вторых, фракция Компартии Украины не может голосовать за этот законопроект еще и потому, что это мероприятие призвано якобы символизировать реформу. Но это позор, а не реформа. Любая реформа должна проводиться по четко продуманному плану, в соответствии с четкой концепцией развития Вооруженных сил, которая предполагает как стратегических союзников, так и возможной угрозы и многое-многое другое. Такой концепции развития Вооруженных сил у нас нет. Во-вторых, у нас нет на данном этапе даже возможности говорить о том, что у нас будут мощные Вооруженные силы хотя бы в ближайшее время. Наоборот, я согласен с Георгием Корнеевичем Крючковым, это страшно, когда фактически министерство обороны просит определенные суммы, комитет по обороне. И совершенно Президент, правительство не реагируют. Никакой модернизации Вооруженных сил мы не увидим еще долгие годы, а будет армия также уничтожаться. И для того, чтобы у нас все-таки происходило развитие Вооруженных сил, помимо концепции необходимо еще и развивать экономику. Это база для развития Вооруженных сил, но эта база уничтожается также. Обратите внимание, почему у нас нет денег в госбюджете ни на что, в том числе и на Вооруженные силы. Потому что у нас продолжается преступный капиталистический курс, всеобщая приватизация. В результате в госбюджет не поступают средства. И, если мы будем дальше продолжать, то будет также. Мы, коммунисты, предлагаем прекратить вот эту грабительскую приватизацию, обеспечить возвращение стратегически бюджетонаполняющих отраслей в государственный сектор. Это обеспечит значительные суммы на развитие Вооруженных сил. Мы предлагаем взять четко под контроль и не допустить приватизации портов, железных дорог, которые приватизация этих объектов, стратегических объектов также ослабит обороноспособность наших Вооруженных сил. И я просто с возмущением хочу сказать, так называемым патриотам. Когда пролетают американские самолеты и ничего не платят, спокойно фракции, так называемые патриотические, слушают, когда вся Европа возмущается тем, что фашисты, называющие себя американскими гражданами, организовывают тюрьмы в Европе, эти, так называемые, продажные патриоты спокойно выслушивают. Но если только идет разговор о том, чтобы развивать дружественные связи.
Самофалов замість Надраги. І все, останній виступаючий. Запросіть народних депутатів до сесійної зали, зараз будемо приймати рішення.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я хотел бы сказать, что сегодня мы рассматриваем самый злободневный, самый острый вопрос. Совсем недавно под руководством Владимира Михайловича собиралось 47 общественных офицерских организаций, где звучали масса претензий в адрес Президента, правительства и руководства Вооруженных Сил. В чем оно заключается? Первое. Я уже задавал вопросы и говорил о том, что сегодня около 80 тысяч офицеров кадровых и запаса без жилья, сегодня более 28 тысяч человек ожидает очереди на жилье более 10 лет, из них 5 тысяч в возрасте более 60 лет. Это очень острая проблема. Поэтому сегодня, рассматривая вопрос о сокращении Вооруженных Сил, нужно прежде всего под ракурсом обеспечения жильем, обеспечить денежным довольствием, выплате компенсации, которую положено офицерам. Далее. Обеспечить денежным довольствием вещевого и так далее имущества. Я вам хочу сказать, во втором созыве я был руководителем подкомитета по бюджетному.структур, тогда тоже стоял вопрос о сокращении. Его действительно сокращать нужно, потому что сегодня с подготовкой наших ребят общеобразовательной и со службой год, это сегодня не армия. Но вот мы тогда посчитали и пришли к выводу, чтобы сократить 50 тысяч офицеров, более выгодно было содержать армию в 350 тысяч, потому что нет возможности компенсировать то, что им положено. Я думаю, что сегодня нужно вопрос ставить не о перспективе на 3,4,5 лет, а надо принять решение о сокращении на один 2006 год. И все хорошо просчитать. А вообще, пан министр, чтобы решать проблему Вооруженных сил, я вам хочу сделать предложение. Первое, мы сегодня должны сформировать бюджет Вооруженных Сил вплоть до боевой единицы до полка. Тогда будет все ясно. Дали деньги до полка включительно и жесткий контроль, куда они ушли. Второе. Я думаю, что надо сегодня ликвидировать коммерциализацию Вооруженных Сил, хватит торговать имуществом, хватит торговать санаториями и так далее. Вооруженные Силы должны заниматься боевой подготовкой по своему функциональному значению. Третье. Вы посмотрите, пожалуйста, что у вас творится с кадрами. Здесь должны быть высококлассные профессионалы, потому что командир полка принимает решения на уровне подсознания, а до этого он должен пройти все категории. Это касается и руководства Вооруженных Сил. Поэтому я думаю, что если эти проблемы будут решены правильно, тогда можно ставить вопрос об эффективном сокращении Вооруженных Сил и о том, чтобы они действительно выполняли свое предназначение перед нашей страной. Спасибо.
Да, одна хвилина. Будь ласка, Юрій Соломатін.
Шановні друзі, я хотів би звернути увагу на ті завдання, які стоять перед армією. У нас була Радянська армія, у нас була Батьківщина радянська, вітчизна соціалістична. А зараза яка у нас? Начебто народна армія, яка має захищати буржуазно-демократичну батьківщину і капіталістичну вітчизну. Саме тому з’являються в армії наймані, які за гроші готові прислужитися кому завгодно. Тому треба скорочення народного елементу в армії і утримання в неї лише найманців. Тому потрібно піти під парасольку НАТО заради того, щоб захиститися начебто від північної сусідки. Це не армія, це ублюдство, це холуйство перед Європою і угодівство перед НАТО. Тому я вимагаю відкинути такий законопроект і висловити недовіру Міністерству оборони разом з усією тієї політичною камарилью, яке підтримує такий курс.
Так, дякую. Шановні колеги, завершили ми обговорення. Я попрошу міністра оборони Анатолія Степановича Гриценка з заключним словом виступити. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, я вдячний за те, що ви підняли дуже важливі питання, які стосуються Збройних Сил. І це, очевидно, що людям, які сидять в цьому залі, дуже важливо, щоб армія зміцнювалась і розвивалася. Ми почули дуже багато пропозицій і питань, які, на жаль, не стосуються цього закону. В цьому законі не йде мова про приватизацію портів, залізниць, мова не йде про прольоти літаків НАТО, мова не йде про багато інших питань, які піднімалися. Звичайно, їх треба вирішувати. Що стосується комерціалізації. Я хочу сказати, що саме цей зал прийняв Закон про бюджет на 2006 рік, згідно з яким Міноборони повинна заробити 3 мільярди. Я як міністр проти того, щоб Міністерство оборони заробляло і готовий поставити крапку на цій комерційній діяльності, але парламент прийняв цей документ, я не можу нічого іншого зробити. Так само як, на жаль, в парламенті прийнято документ положення, згідно з яким життя солдата в разі загибелі коштує 17 тисяч гривень, в той час як життя міліціонера коштує 100 тисяч гривень. Пояснити раціонально цього не можливо. Я просив би переглянути цю 55 статтю Закону про бюджет після того, як він уже буде прийнятий. Те, що стосується закону про чисельність. Давайте робити вибір свідомо, і я повинен, як міністр, вам доповісти, щоб не було ілюзій. Від того, що ми залишимо в Збройних силах, не будемо скорочувати 24 тисячі людей, не буде боєготовність їх вища, якщо немає нової техніки, якщо немає коштів, ви самі про це говорили. Тому ми повинні розуміти, що треба законодавчу основу для чисельності. Як компроміс, пропозиція звучала „прийнять чисельність на 2006 рік”. Міністерство оборони погодиться з таким підходом. Хоча саме народні депутати просили внести закон відразу на 6 років, це була пропозиція Георгія Корнійовича Крючкова. Ми пішли назустріч. Я прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу підготуватися. з якого приводу? Я хочу, шановні народні депутати, перед тим як ви мобілізуєтесь на голосування, сказать шановному Анатолію Степановичу, що це Кабінет Міністрів, не Верховна Рада прийняла про те, що Міністерство оборони має заробити 3 мільярди, а це прийняв Кабінет Міністрів, ви член Кабінету Міністрів. Ви голосували за цей бюджет. А Верховна Рада те, що могла, вона поправила. Все, на превеликий жаль, вона поправити не може. Так, три хвилини, запишіться з мотивів голосування. Три хвилини. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Віктор Слаута, „Регіони України”
Прошу передать слово Сулковскому.
Слаути немає. Будь ласка, Лобода Михайло, фракція комуністів.
Прошу слово передати Самойлик Катерині.
Катерина Самойлик, будь ласка.
Дякую, Михайло Васильович. Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Я все-таки вважаю, що, дійсно, передчасно нам приймати проект Закону саме на. про чисельність Збройних Сил на 2006 – 2011 роки. Я думаю, що треба підтримати пропозицію, яку висловив Георгій Корнійович. Нам необхідно затвердити чисельність Збройних Сил України лише на наступний рік. Тому що ми знаємо, що поміняється політична ситуація після виборів в державі, будуть нові підходи. І я думаю, що нарешті прийдуть державницькі, патріотичні сили, і не треба знову все перекроювати. Це перше. І по-друге. Володимире Михайловичу, я, звичайно, також хотіла б сказати. Учора, зустрічаючись з міністром культури і туризму, точно так же каже: „Це ж ваші комітети ріжуть нам і не дають гроші”. В кінці кінців, коли у нас.
Дякую. Юрій Ключковський, будь ласка. Немає. Михайло Гладій. Шановні колеги, заспокойтеся, будь ласка! Михайло Гладій.
Я прошу передати слово Лук’яненку Левку Григоровичу.
Левко Григорович Лук’яненко, будь ласка.
Блок Юлії Тимошенко, Лук’яненко Левко Григорович. Володимире Михайловичу, я пропоную прийняти цей закон у такому варіанті, що ми затверджуємо скорочення Збройних Сил на 2006 рік і більше не скорочуємо. Проблема в тому, що паралельно із цим скороченням Збройних Сил необхідно було модернізувати озброєння. Модернізації озброєння не відбувається, як доповів і міністр наш, і Крючков, голова комітету нашого. Тому саме скорочення Зброй6них Сил, воно не буде зміцнювати нашу оборону. Тому необхідно спочатку і паралельно удосконалювати наші озброєння, а вже потім говорити про.
Так, Дмитро Рудковський, фракція СПУ, будь ласка.
Я хочу звернутися до шановного пана-міністра. Шановний Анатолій Степанович, я в бюджетному комітеті як раз відстоював про те, щоби військовослужбовцям також виплачували компенсацію, але товариш Мярковський Анатолій Іванович, член уряду, який представляв. не член, заступник міністра фінансів, як раз Міністерство фінансів категорично проти не депутати, а як раз Кабінет Міністрів. І друге питання, про те, що.торгувати, це також ініціатива Кабінету Міністрів. Я хочу сказати, що Парламент, як раз, на стороні Міністерства оборони України. А от Уряд, членом якого ви являєтесь, подає другі зовсім пропозиції. Дякую.
Шановні народні депутати, ми обмінялися думками. Тепер я прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, зараз буде голосування, я прошу вас. Шановні колеги, зараз буде голосування, треба прийняти нам надзвичайно важливе, відповідальне рішення. Прошу підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування: про прийняття за основу і в цілому як Закон Проект Закону „Про чисельність збройних сил України на 2006-2011 роки”, реєстраційний номер 8564. Прошу голосувати. Іде голосування, прошу голосувати, шановні колеги. Прошу голосувати. [[17:06:28]] За-153
Нема. Іде голосування. Одну хвилиночку. Шановні народні, ну, яка процедура? Ну, послухайте, будь ласка. Комітет, доповів голова комітету, будь ласка, будь ласка.
Виключіть мікрофон. Давайте по фракціях, будь ласка. По фракціях. „Регіони України” – 0, комуністів – 0, „Наша Україна” – 26, Народна партія – 11, блок Тимошенко – 33, СПУ – 9, Народний блок – 18, СДПУ(о) – 0, Українська народна партія – 1, „Відродження” – 6, Народний Рух України – 15, „Реформи і порядок” – 12, „Єдина Україна” – 6, промисловці і підприємці – 9, позафракційні – 7. Шановні колеги, ми ж беремо на себе відповідальність. Вносить Кабінет Міністрів, вони бачать. Буде після виборів сформовано новий уряд, будемо переглядати це. Я прошу вас, не заважайте мені. Дайте мені виступити, будь ласка, не заважайте. Ви ж виховані люди. Заспокойтеся, сядьте, будь ласка. Нічого страшного. Шановні колеги, я прошу вас. Я прошу вас, сядьте, будь ласка. З процедури там виступати, а не тут. Сядьте, будь ласка. Сядьте, будь ласка. З процедури, три хвилини, запишіться, будь ласка. Запросіть депутатів до сесійної зали, треба ж приймати рішення нам. Демьохін, фракція „Регіони України”.
Прошу слово передать народному депутату Сулковскому.
Павло Сулковський, будь ласка.
Шановні народні депутати, сьогодні міністр оборони України лукавить в ложі урядовій, через те і перевертає, звинувачення перекладає на парламент. Він у першу чергу з урядовцями винний у тому, що не захищає інтереси військовослужбовців на уряді, на засіданні уряду. І приходить сьогодні в ложу і плачиться, що мов народні депутати не підтримують. Я хочу сказати, що міністр внутрішніх справ захистив міліціонерів своїх, а ви як міністр не захистили військових. І ви сьогодні є заложником в тому, що подаєте пропозицію на скорочення військових. Ви у минулому році були проти, ваша фракція опозиційна, скорочення. Ви сьогодні викидаєте на вулицю військових, які підуть у безробітні, які не будуть забезпечені, будуть страждати сім’ї. І в цьому вина вся лягає на вас, пана міністра оборони. Ганьба вам. Вам і уряду нинішньому, який так.
Шановні колеги, я просив би вас, давайте переведемо розмову в професійне річище. Ми прийняли з вами закон, яким передбачається порядок звільнення і без реалізації положень, які передбачені законом, не мають права звільнити. І давайте не будемо звинувачувати міністра в тому, в чому він не має гріхів. Ну давайте будемо, шановні колеги, толерантними один до одного. Матвєєв Валентин Григорович, фракція комуністів.
Я дякую. Прошу передати слово Георгію Корнійовичу Крючкову.
Георгій Корнійович Крючков, будь ласка.
Шановні колеги, ну, ситуація відомо яка. Дійсно, краще прийняти на перспективу, але при такому підході до фінансування, до вирішення нагальних проблем оборони, ми, звичайно, мабуть, це підтримати не можемо. Я б хотів трошки сказати на захист міністра, оскільки він воював, дійсно, за те, щоб це не допустили, але його ніхто не слухає. Тут винен на стільки міністр, скільки винен Президент, прем’єр і Міністр фінансів. Тому я пропоную підтримати пропозицію народного депутата Доманського і проголосувати тільки на один рік чисельність, бо на цьому ґрунтуються і бюджетні справи. А інші питання перенести, передати наступній Верховній Раді. Можливо там ситуація зміниться і ставлення до оборони зміниться. Поки що робиться одне – підпорядкувати НАТО і розвалити до кінця армію.
Антон Ружицький, „Наша Україна”.
Антон Ружицький, Християнсько-Демократичний Союз, „Наша Україна”. Прошу передати слово Степану Давимуці.
Степан Давимука, будь ласка.
Степан Давимука, Народний Рух України. Шановні колеги, для військових дуже важливо є визначеність. Ситуація, яка склалася тепер в армії є якісно новою. Тепер скорочення відбувається тільки за рахунок тих військових частин, які займаються проблемами минулого. Це складами снарядів, всього іншого. А разом з тим почався вже процес як прогресивний, передбачається вже закупка зброї, закупка нових озброєнь і так далі. Це перш, це ситуація переломна, але я б все-таки ще акцентував увагу, що для військових потрібна визначеність, ми мусимо прийняти рішення, хоча бу наступному році. Дякую.
Так. Шановні колеги, ми обмінялися думками. Тому давайте, таким чином, ми голосували за основу і в цілому, тепер я поставлю на голосування пропозицію роздільну, окрему. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Проекту Закону про чисельність Збройних Сил України на 2006-2011 роки. Реєстраційний номер – 8564. прошу голосувати! Я прошу голосувати всіх! [[17:12:36]] За-191 Рішення не прийнято. Ладно. По фракціях, будь ласка: «Регіони України» - 1, комуністів - 0, Народна партія – 23, «Наша Україна» - 33, Блок Тимошенко - 30, СПУ – 23, Народний блок – 21, СДПУ (о) – 0, Українська народна партія - 0, „Відродження” – 7, Народний Рух України – 14, «Єдина Україна» - 7, «Реформи і порядок» - 13, Партія промисловців і підприємців України – 9, позафракційні – 10. Шановні колеги! Георгій Корнійович, що будемо робити? Та, ну, перестаньте, Регламент, нам треба якесь рішення прийняти, бо ми тільки збурюємо людей і, в тому числі людей в погонах, і не приймемо жодного рішення. Будь ласка, Крючков Георгій Корнійович.
Володимире Михайловичу, давайте приймемо рішення чисельність на 2006 рік. Ми так зробили по Управлінню державною охорони, коли нам запропонували величезне збільшення, в даному разі зменшення, і поставимо на цьому крапку. В наступному році буде по-іншому, може, вирішуватися питання.
Міністерство оборони підтримує таку пропозицію? Анатолій Степанович, ви підтримуєте таку пропозицію, щоб ми зараз прийняли рішення щодо чисельності на 2006 рік?
Я думаю, що це б було хороше компромісне рішення, яке б не залишило армію невизначеною. Будь ласка, ми погоджуємося з таким рішенням.
Я ставлю на голосування для прийняття за основу і в цілому Закон України про чисельність Збройних Сил України в такій частині: «Затвердити чисельність Збройних сил України станом на 30 грудня 2006 року у кількості до 221 тисячі чоловік, в тому числі 165 тисяч військовослужбовців». Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[17:14:56]] За-273 Закон прийнято. Зараз ще один приймемо, ну, так ми ж голосувати все рівно не будемо. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” – 1, комуністи – 54, „Наша Україна” -36, „Народна Партія” – 36, Блок Тимошенко – 34, СПУ – 25, Народний блок – 21, СДПУ(о) - 0, Народна Партія – 2, „Відродження” – 9, Народний Рух України – 16, „Реформи і Порядок” – 13, „Єдина України” – 9, промисловці і підприємці – 4, позафракційні – 13. Шановні колеги, дві фракції, дві по дві наполягають на перерві чи на проведення, чи виступів. СДПУ(о) і Компартія України. Будь ласка, хто буде виступати? Нестор Шуфрич. Ну, нам треба ще прийняти один закон, який стосується армії. Ну яка перерва?
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Интересные вещи имеют место у нас в Украине. Ющенко набрался наглости назвать парламент фактором главной дестабилизации в стране. Я хочу сказать, что большего фактора дестабилизации, чем сам Ющенко в стране, и придумать тяжело. И я еще хочу сказать, я хочу сказать, что мы глубоко возмущены позицией бюджетного комитета и его руководства, который намеренно игнорирует уже диррективы и указания руководства Верховного Совета, чтобы представить нам на рассмотрение законопроекты 8334, 8334-2, чтобы мы имели-таки возможность рассмотреть и хотя бы теоретически направить на погашение вкладов в Сбербанк денег, полученных от продажи «Криворожстали». Интересный документ сегодня предоставило Министерство финансов и теперь нам понятно, почему избегается рассмотрение этого законопроекта. Оказывается, из 24 миллиардов гривен уже осталось только 1 миллиард 251 миллион, который направили на какой-то непонятный стабилизационный фонд в проекте бюджета, а уже в Законе про бюджет на следующий год. Что сегодня подтвердило Министерство финансов? То, о чем мы предупреждали. 9 миллиардов 600 миллионов гривен направлено на покрытие долгов текущего бюджета 2005 года, то есть они наделали долги и народными деньгами их закрыли, и 10 миллиардов гривен у них хватило наглости направить на погашение будущих долгов следующего года. Но господа, если вы банкроты, так скажите, признайтесь, а не скрывайтесь за справками. Мы настаиваем, чтобы этот законопроект был рассмотрен сегодня. Если отсутствует представитель бюджетного комитета, а у нас уже не бюджетный комитет, а филиал Министерства финансов. Я даже по-другому бы сказал, у нас, к сожалению, мы должны констатировать, что руководство бюджетного комитета взяло на себя функции лакеев и официантом Министерства финансов, по-другому это назвать нельзя. Мы настаиваем на том, чтобы этот законопроект был рассмотрен. Только еще мы получили еще одну интересную весточку, теперь уже из Туркменистана. Якобы нас славный министр энергетики летит не только без российского газа, но уже и без туркменского. Мы просим вместе с нашими коллегами, чтобы завтра в этот зал пришли Премьер-министр Украины Ехануров, министр энергетики Плачков и наш гореизвестный куновец, по совместительству НАК Нефтегаза Ивченко и рассказали, что у нас с газом, есть у нас газ или нет. И чтобы мы вернулись к соответствующему проекту постановления номер 8533. Мы просим эти два закона сейчас поставить на голосования: Законы про «Криворожсталь» и проект постановы, чтобы завтра заслушать руководителей правительства и ПЭКа. Спасибо.
Прошу заспокоїтися. Шановні народні депутати! З цього приводу репліки у нас немає. Я хочу сказати, що відносно. Одну хвилиночку, одну хвилиночку, дайте заяву двох фракцій і виступите. Шановні колеги! Я зараз хочу з цього приводу сказати. Ну підождіть, я без вас скажу це. Я, по-перше, просив би виступаючих: перше, а) не ображати Президента України, не ображати Главу держави; б) говорити толерантно і зважено по відношенню до наших колег, які працюють в інших комітетах; в) комітет бюджетний хай дасть документи і ми їх поставимо на голосування, зараз нема предмету для голосування. Я ще раз хочу сказати, я даю зараз от доручення першому заступнику чи прохання, доручення – не можна так говорити, щоб він розібрався, в якій стадії і запропонував, коли ми будемо розглядати Верховною Радою України. І третє, тобто четверте, яке стосується заслуховування інформації щодо ситуації в газовій сфері. Давайте проект постанови з запрошенням Прем’єра, міністра. Нема такого проекту постанови. Я його поставлю на голосування. Все, я відреагував. Кому я даю слово?. Зараз запишемося. Якщо є помети, запишемося, виступите. Ще дві фракції – фракція "Регіони України" і Народний блок. Хто буде виступати? Анатолій Мороз, будь ласка.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, Запорізька область, виборчий блок Володимира Литвина. Шановні колеги, від імені фракційної групи Блоку Володимира Литвина хочу висловити стурбованість і звернутись до Президента України, Прем’єр-міністра, міністра фінансів України з приводу загальнодержавної проблеми, яка склалася в державі щодо передачі військових містечок, їх на сьогодні більше 500 в Україні, згідно вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 21.09.98 номер 1482 „Про порядок передачі об’єктів права державної власності до органів місцевого самоврядування”. Що стосується містечок, вони в більшості своїй в Україні розграбовані і розпродані. Можу проілюструвати це на прикладі міста Токмак Запорізької області, де була розташована військова частина А-2213, яка обслуговувала військовий аеродром. В минулому році частина була розформована, а її майно передане у відання військової частини міста Мелітополь. Керівництвом міста Токмак спільно з військовим командуванням впродовж 2004-2005 років проведення вся необхідна робота по підготовці відповідних документів щодо передачі військового майна органам місцевого самоврядування, а це 418 га землі та 49 об’єктів нерухомості, які майже повністю зруйновані, до комунальної власності територіальної громади міста. Значна частина земельної ділянки 150 га знаходиться під залізобетонними плитами. На цей час Міністерство оборони України активно веде демонтаж та розпродаж плит. З 26 тисяч плит, які знаходились на аеродромі, вивезено близько 18 тисяч. На місці знятих плит залишається площа з рештками будівельних матеріалів –смоли, щебеню, піску. Зазначені землі в існуючому стані неможливо використовувати. Після зняття плит Міністерство оборони України, згідно із статтею 166 Земельного кодексу України, повинно провести рекультивацію землі. На рекультивацію та демонтаж, згідно розрахунків Управління інженерно-аеродромної служби командування повітряних сил потрібно 10,5 мільйонів гривень. В той же час кошти на проведення рекультивації в 2004-2005 роках Міністерством оборони не виділялось і надходження їх є проблемним. Разом з цим, землі ліквідованого аеродрому необхідно буде в майбутньому використовувати як сільгоспугіддя. Існує передбачення, що все це ляже важким тягарем на місцевий бюджет. а тому майже 2 роки поневірянь керівництва органів місцевого самоврядування, мене особисто не дало результатів, не дивлячись на резолюцію колишнього Прем’єр-міністра Юлії Тимошенко, нинішнього Єханурова Юрія Івановича, його вказівки від 09.12.05 вчора під час зустрічі мене особисто і голови Токмацької районної державної адміністрації від міністра фінансів Пинзеника Віктора Михайловича отримана відповідь – відмова в передачі цього. цієї території органам місцевого самоврядування. Більше ганьби, я вам скажу, я не бачив. А тому сподіваюсь, що Президент України, Прем’єр-міністр повернуться до.
Дякую. Ще дві фракції вимагають перерву: фракція УНП і НРУ. Хто буде виступати від вас? Валерій Асадчев, будь ласка. І потім перейдемо. Асадчев. І Костинюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ми взяли перерву для того, щоб ми могли виступити з цієї трибуни і сказати наступне. Я є заступником голови виконуючого обов’язки голови Бюджетного комітету. І я хочу вам сказати, що Бюджетний комітет під час роботи над бюджетом працював наполегливим чином. Депутати працювали і вночі, і ввечері. І ніякими,. підлабузниками ніколи не були Міністерства фінансів. Інакше б ми не додали до бюджету майже 10 мільярдів. І я б хотів вам сказати, Нестор Іванович, що ви, на жаль, над бюджетом не працювали з нами разом. То я думаю, що ви, принаймні, морального права ображати депутатів Бюджетного комітету не маєте. Тепер що стосується грошей від „Криворіжсталі”. Я хочу ще раз нагадати: ні на які борги вони не пішли. Більше того, борг України в 2004-му, 2005-му і в 2006-му буде взагалі зменшуватися, тому що уряд не бере запозичень. А кошти пішли на покриття дефіциту, який спрямовується на виплату пенсій. І таких коштів витрачено більше 15 мільярдів, на виплату пенсій. Якщо ви хочете забрати ці гроші у пенсіонерів, то ви не приховуйте цього, а ви так чесно і кажіть. А в бюджеті 2005 року майже сім мільярдів на виплату пенсій, 2006-го року – майже вісім мільярдів на виплату пенсій. Так що давайте будемо коректними і толерантними. І я би дуже просив не ображати депутатів Бюджетного комітету, які завжди працюють дуже наполегливо. Дякую.
Дякую. Ну, шановні колеги, я прошу вас! [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, Оробець від двох фракцій: ПРП і „Наша Україна”. І будемо далі продовжувати працювати.
Шановні колеги, я звертаюся до вас. І хочу заспокоїти цей зал, бо моя пропозиція, я вважаю, консолідує наш зал. Я пропоную повернутися до розгляду закону під номером 4417 „Про енергозбереження”. У цих умовах, коли Україна веде дуже важкі переговори, поглиблення роботи над проблемами енергозбереження є надзвичайно важливими. Це має бути консолідована наша позиція для того, щоб підняти культуру нашої нації. І це питання – не політичне, це в першу чергу елемент поваги до нашого виробництва, до нашого способу життя, як такого. Тому я просив би поставити головуючого на порядок денний повернення я до цього питання, дружно проголосувати і після того дружно підтримати. Всі позиції були обговорені в комітеті, вони отримали підтримку, пропозиції всі враховані, крім одної пропозиції пана Кукоби, але тільки тому, що воно стосується сфери діяльності іншого Закону про місцеве самоврядування. Отже, шановні колеги, прошу доброї волі повернутися і це буде гідна наша відповідь на ті проблеми, які виникають перед українською державою.
Да, хорошо, сідайте. Шановні народні депутати. Ну, зараз, зараз, Нестор Іванович, одну хвилиночку. Шановні колеги, можливо, в дусі тому, щоб ми порозумілися в сесійній залі ми поверталися до розгляду законопроектів. 4417 – це Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про енергозбереження" [[щодо нових напрямів енергозбереження]]. Як ви поставите, як ми поставимо на голосування про повернення до розгляду цього Проекту Закону? Нормально поставитеся? Тому я ставлю на голосування пропозицію Юрія Оробця про повернення до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про енергозбереження" [[щодо нових напрямів енергозбереження]]. Реєстраційний номер 4417. Прошу проголосувати. Прошу голосувати. Дуже потрібний Закон. [[17:29:00]] За-249 Повернулися до розгляду проекту Закону. Хто за те, щоб прийняти проект Закону про внесення змін Закон України "Про енергозбереження” [[щодо нових напрямів енергозбереження]] у другому читанні і в цілому як закон, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[17:29:33]] За-277 Закон прийняли. Бачите, шановні колеги, і крику немає, що повторно приступаємо до розгляду проекту закону. Репліка, прізвище називалося Нестора Шуфрича. Будь ласка.
Позиція нашої фракції, наших представників у Бюджетному комітеті була відома, відверта і відкрита з самого початку. Як тільки ми побачили, що цим бюджетом заганяється Україна у борги, ми сказати, що ми не будемо приймати участь в розробці цього ганебного зрадницького бюджету. Але я хотів би нагадати, як саме представники нашої фракції працювали денно і нощно під час прийняття бюджету 2003, 2004, 2005 років, який приймався ще нашим урядом, і це були найбільш вдалі, найбільш успішніші бюджети, які і забезпечили розвиток нашої країни. І ми підтримали, до речі, відрахування одного 1 мільярду 600 мільйонів гривень на забезпечення фінансування пенсій, покриття дірки у Пенсійному фонді, яку зробили ви і ваша помаранчева банда. І сьогодні ми говоримо, що ви вкрали у народу України 18 мільярдів гривень, які ми могли би направити на погашення заощаджень Ощадбанку СРСР. А ви ці гроші.
Дякую. Шановні народні депутати, прізвища не називалися. Будь ласка, заспокойтеся уже. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закон України "Про загальний військовий обов’язок і військову службу”, нова редакція. Реєстраційний номер 8047. Доповідач – міністр оборони Анатолій Степанович Гриценко. Співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Доманський Анатолій Іванович. Шановні колеги, нам потрібно прийняти буде це рішення, і тоді будемо визначатися, як нам далі, продовжити роботу чи ні.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, по-перше, я щиро дякую за підтримку попереднього законопроекту. Тепер збройні сили мають нормативно-правову основу на один рік принаймні і це позитивний результат. Те, що стосується внесеного законопроекту про нову редакцію закону „Про загальний військовий обов’язок і військову службу”, цей закон взагалі не конфліктний. Він визрів уже дуже давно і ми тут плідно співпрацювали з профільним парламентським комітетом. На думку і комітету, і Міністерства оборони, і уряду для першого читання цей документ готовий. Він дозволить вирішити багато тих питань, які вже на часі: і те, що стосується зміцнення сержантського корпусу, переведення військових звань прапорщик, старших прапорщиків у найвищий рівень сержантського звання, і те, що стосується упорядкування обліку резервістів і служби в резерві, оскільки, чесно скажу, ті понад 6 мільйонів резервістів, які існують на папері, а багато хто з вас також офіцери запасу і ніколи не призивалися і не будуть призвані на якісь збори або навчання, це фікція насправді. І саме тому тут дається нормативна основа для перегляду відповідно до потреб оборони держави і цієї категорії. Передбачається також введення нової служби, служби в резерві для обмеженої кількості людей. Як експеримент ми могли б провести вже цього року близько тисячі двісті осіб і це були б ті люди, які проходили б серйозні збори близько 3 тижнів і які б отримували кошти за це і вони були б відповідним чином мотивовані. Крім того впорядковується порядок і огляду, і відбору на строкову військову службу, до складу комісій, до призовних комісій включаються представники органів освіти, внутрішніх справ по роботі з неповнолітніми і соціальні психологи. Дається можливість робити відсів тих людей, які, вже зрозуміло, що з медичних причин мають обмеження, не на рубежі 18-річного віку, а раніше, в 16-17 років, щоб, прямо кажучи, не морочити людям голову. Крім того з урахуванням того, що призовний контингент набагато більший, ніж є в цьому потреба, і з урахуванням соціальних запитів населення передбачається також введення нових відстрочок призовникам, зокрема, дружини, яких вагітні та призовникам-сиротам, призовникам, які в рамках офіційних договорів і угод навчаються в навчальних закладах інших держав, які продовжують навчання та отримують наступний вищий рівень освіти, які навчаються в інтернатурі, адвінтурі або докторантурі і депутатам усіх рівнів, а також кандидатам у народні депутати України. Просимо підтримати цей законопроект в першому читанні. Ті зауваження, які внесенні комітетом і відповідним управлінням Секретаріату Верховної Ради, на наш погляд, слушні і ми готові разом з комітетом доопрацювати цей закон і прийняти його в цілому уже потім, після завершення роботи. Дякую.
Шановні колеги, є запитання до міністра? Немає. Дякую. Запишіться 3 хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записались на запитання. Володимир Демьохін, будь ласка.
Уважаемый Анатолій Степанович! Я понимаю, что данный законопроект направлен на усовершенствование как в профессиональном уровне Вооруженных сил, значит, улучшение боевой подготовки. Скажите, что все-таки в планах кардинально вы предусматриваете? Первое. По, все-таки по профессиональной подготовке? Ведь, не секрет для многих, когда это чиста профанация, идет призыв, например, из вузов годичная служба. Это все, наверное, для бумаги делается. Масса сегодня призывников всяческим образом уклоняется от призыва на службу, и находят механизмы вплоть до дачи взяток. Как мы с этим будем бороться? У нас количество призывников больше чем потребность. И, наконец, последнее. Что в плане патриотического воспитания делается сегодня в Вооруженных силах? Спасибо за внимание.
Я вам дякую. Ці питання дуже важливі, хоча вони не є предметом цього закону, але я не тікатиму від відповіді і почту з останнього. Те, що стосується військо-патріотичного виховання. Я вважаю, це дуже важливий напрям. Ми в поточному році зробили пілотний проект, зокрема, з містом Українка, Київської області з міським головою відпрацювали комплекс заходів, які дозволяють віднімати рівень військового патріотичного виховання молоді, починаючи зі шкіл.Ми вивозимо класи у військові частини, які, це на жаль, але не переобтяжені бойовою підготовкою. Вони, діти бачать військову техніку. Діти старшого віку мають можливість стріляти із стрілецької зброї. Це корисно для зближення армії із суспільством. Наші військові ідуть у школу, в класи і маючи ну, більш високий рівень, проводять відповідні заняття. Наші військові оркестри виходять відповідно до людей міста. Ми кращих учнів відбираємо і даємо можливість їм брати участь у військових навчаннях. Брати участь у днях відкритих дверей у військових частинах. І зараз цей досвід поширюється на всі Збройні сили і на всі місцевості. Я хотів би розраховувати на підпримку місцевої влади. Крім того, якраз на День Святого Миколая ми завершили конкурс серед дітей «Як я захищатиму Батьківщину». Це було ініційовано Міністерством оборони України. В цьому конкурсі по всій території нашої держави взяли участь понад 32 тисячі дітей трьох вікових груп, починаючи від 6 до 16 років. І ці люди, переможці, більше ста осіб були зібрані у Центральному Будинку офіцерів, міністр оборони з ними зустрівся. Вони відвідали Національну Академію оборони України. Побачили техніку, Центральний військовий музей, Музей Великої Вітчизняної війни. І це також дуже важливий захід. Я міг би перераховувати багато. Але я на цьому зараз поставлю крапку розуміючи, що ми однаково дивимося з вами на цю проблему. Дякую.
Катерина Самойлик, будь ласка.
Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Анатолій Степанович, звичайно, нам дещо видає це іноді в такому ідеальному стані. А чи не здається вам, що все-таки авторитет Збройних сил катастрофічно падає? Я, наприклад, з тривогою це відслідковую. І подивіться, будь ласка, хто сьогодні служить в лавах Збройних сил України. Діти тих, хто не може відкупитися або знайти собі хворобу. Діти селян, діти безробітних, діти робітників. А це взагалі свідчення моральності нашого суспільства. То ж що все-таки робити і робитиме ваше міністерство для того, щоб підвищити авторитет самої служби у Збройних Силах України, хоча я прекрасно розумію, що цього неможливо досягнути до тих пір, поки ми конкретними справами у молоді не виховаємо любов до нашої Батьківщини, а ми не можемо її виховати, бо ні права освіту одержати, ні права роботи, ні права заробітної платні.
Я вам дякую за ваше питання. Воно дійсно свідчить про те, що такі питання назріли вже у багатьох мільйонів людей, і для мене, як колишнього військового, також це питання номер один. Справа в тому, що ми не можемо говорити, що катастрофічно падає рівень довіри, підтримки до Збройних Сил, дивлячись за який період. Насправді він почав падати ще десь на рубежі початку перестройки, коли почали відповідним чином ставитися до армії, пішла викривлена інформація про армію, згорталася бойова підготовка в армії, це не процес минулого року чи попереднього року. Якщо говорити зараз, у нас зараз є позитивна тенденція, і навіть останні призови показують, що мінімальні проблеми з комплектуванням, більше того, є скарги до Міністра оборони про те, що когось не взяли у Збройні сили. І це також факт. А для того, щоб зробити кардинальний прорив на цьому напрямі. Перше. Треба зробити службу військову цікавою. Якщо буде бойова підготовка, якщо будуть польоти, стрільби, виходи в море, це буде цікаво для хлопців, насамперед. Хоча хочу сказати, що у нас зараз немає відбою від бажаючих жінок долучитися до контрактної служби, ми навіть обмежуємо цей процес, хоча у нас вже понад 20 тис. жінок у Збройних Силах. Друге, і це дуже важливо, - вичистити корупцію і зловживання в армії, щоб військових поважали і щоб на військових мундирах не було брудних плям. І в цьому плані також розгорнута і проводиться робота. Я думаю, що, можливо, ми з комітетом попрацюємо, знайдемо інші шляхи, але я хотів би, щоб ті слова, які прозвучали, тут не цитувалися Президента про те, що держава повертається обличчям до армії, і той військовий бюджет, який запланований на наступний рік, якщо він буде забезпечений ресурсами, і це ще може парламент внести свої корективи, попри те, що було таке внесено урядом. Я думаю, дасть можливість говорити про те, що 2006 рік стане роком серйозного підйому. Дякую.
Так, шановні народні депутати, доповідь міністра і відповіді на запитання міністром завершено. Я хочу подякувати. Запрошую до співдоповіді голову підкомітету Анатолія Доманського.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, этот закон, который мы сегодня обсуждаем, затрагивает основные вопросы комплектования Вооруженных Сил личным составом и порядок прохождения ними службы. Вы помните, в 2001 году я докладывал проект такого же закона, где мы обсуждали и приняли его. Прошло более 4 лет и в повестку дня стал опять этот вопрос об этом законе. Почему ? произошли коренные изменения вооруженных сил, это организационно-штатная структура изменилась. Появились новые понятия – служба в резерве, служба в запасе, контрактная служба. Сегодня появились и новые воинские звания в этом проекте, что обеспечит. изменением структуры. Сегодня также имеются новые подходы к вопросу сроков предельного возраста службы. Идет дискуссия. Перечень лиц, имеющих право на отсрочку, если он солдат, призывается на службу в перечень тоже и кто имеет право на отсрочку. Сегодня появилось понятие кадровая или уточняется понятие «кадровая служба офицеров» контрактников. Вы все имеете этот закон на руках. много дискуссируется здесь и отношений в этом законе соотношения офицеров к рядовому сержантскому составу, генералам. Здесь приводятся цифры. Я, чтобы не занимать ваше внимание, если они эти вопросы будут обсуждаться во втором чтении я вам объясню причины и расчеты покажу. Если в нашей армии будет 100 тысяч личного состава, то будет генералов не более 500. так по расчетам, которые приводят 0,5 процента от личного состава должно быть, по рассчетам мировым, генералов, я не говорю – офицеров. Товарищи, вокруг этого закона можно было бы дискутировать один день, два. Этот закон не имеет никаких противоречий к другим законам и Конституции. Но есть вопросы, которые можно дискутировать. Один депутат имеет такое понятие или мнение, один считает, что полковнику надо увольняться в 50 лет, второй считает, что в 55 лет. Один считает, что капитану надо в 40 лет увольняться,.в 45. И другие вопросы. Поэтому я просил бы вас. Наш комитет рассмотрел, все взвесил, мы посмотрели все замечания Главного научно-экспертного управления, но они носят полемический характер. У них нет такого, что это положение надо отбросить. Полемический характер, то есть можно дискутировать, можно находить то мнение, которое мы выработаем, учитывая из наших понятий и подходов. Поэтому наш комитет вчера рассмотрел и просил вас этот закон принять в первом чтении. И мы с вами поработаем по каждой статье. Я дума, что будет хороший закон, который будет смотреть в будущее нашей армии. Спасибо.
Так, подякував голова підкомітету. Шановні колеги, будемо приймати рішення? Немає застереження? Ладно. Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон ввімкніть. Так виступає же ж Юрій Кармазін, він записався, він виступає.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, цей Закон м’яко сказати, дуже дискусійний, просто дискусійний, він дуже дискусійний. Я не знаю, як ви себе почуваєте, я зараз почуваю себе не дуже добре, після прийняття попереднього Закону. Без того, щоб ми отримали формалізований документ, тобто документ, який подає Уряд на Верховну Раду „Про чисельність збройних сил на 2006 рік”. Ми зараз одним махом вирішили долю просто так 24 тисяч чоловік, при чому з голосу, Володимире Михайловичу. Це в Законі про чисельність і це, Володимире Михайловичу, завдяки тому, що ви сказали: „То треба прийняти якесь рішення”. Володимире Михайловичу, о це „якесь” 23 тисячі, 24 тисячі людей за „якесь” рішення мають піти на вулицю і поповнити знову ряди безробітних. Це ми так обґрунтовано приймаємо рішення. Причому з голосу, повторюю. Якби це хтось інший, в якомусь іншому випадку, ми б це не робили, а тут зробили. Тепер щодо цього закону, конкретно цього, хоча він теж стосується попереднього і скількох людей він буде стосуватися. Бо якщо так далі будемо приймати рішення, то вже не буде і таки військових, і не буде ніякої потреби вносити. Вводяться додаткові військові звання – бригадний генерал, бригадний адмірал. Це вже у нас планувалося кілька років назад. Чотири, п’ять років назад у нас були такі законопроекти, які зараз внесла Юлія Тимошенко. Це за її підписом прийшов цей законопроект. Але ці бригадні генерали і бригадні адмірали – це старший офіцерський склад, це не вищий офіцерський склад. Що ж ми робимо? Що це за прокладка? Для чого? Давайте подивимося, яка доцільність цього. Потім, добре по співвідношенню, по всьому, їх треба і треба дискусувати. Але давайте подивимося, склад прапорщик для чого переводити до категорії сержантського, старшинського складу. Для чого це робити? Ми що, покращуємо цим ситуацію? Ми комусь полегшимо життя сьогодні в армії після прийняття такого закону? Ви знаєте, я кожен день зустрічаюся і розглядаю скарги людей, які викинуті з армії, яких не приймають, яким не відповідають. Я пишу ці звернення, пишу їх, як в стінку, адресуючи Міністерству оборони, в уряд, в Раду національної безпеки і оборони. І я запитую, це що у нас такий правовий захист буде? Це так виявляється ми піклуємося про людей. Я не знаю, в мене не підніметься рука проголосувати за цей закон навіть в першому читанні. Не підніметься просто. Він має дороблятися. Ми маємо зрозуміти, яку концепцію ми хочемо і на концептуальному рівні ми маємо побачити, хто бере на себе відповідальність, яка політична сила? Якщо новий прем’єр.
Дякую. Я хотів би лише наголосити на одному, шановні колеги, давайте ми не будемо принижувати в очах людей одне одного, бо, я сказав, давайте проголосуємо першу позицію і це була пропозиція комітету, щоб визнати чисельність збройних сил виключно на 2006 рік. Далі приймати інше. Далі вже будемо приймати інші рішення. І говорити, що хтось проголосував, когось викинув на вулицю, ми з вами прийняли закон, яким є чітко виписані гарантії, в результаті скорочення і Збройних Сил України. Так. Будь ласка, Мироненко, мікрофон.
Прошу передать слово Маркуш.
Марія Маркуш, будь ласка.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний головуючий, шановні колеги, фракція комуністів підтримувати прийняття зазначеного законопроекту в першому читанні з таких мотивів. Прийняття його надасть можливість більш чітко врегулювати питання пов’язані з виконанням громадянами конституційного обов’язку або під час проходження ними військової служби у Збройних силах України. Це призведе до регламентації порядку підготовки громадян до військової служби та її проходження. Крім того, Україною затверджено Державну програму переходу Збройних сил до комплектування військовослужбовцями, які проходять військову службу за контрактом. У вищезазначеній програмі зазначено, що, починаючи з 2015 року комплектування Збройних сил України відбуватиметься виключно на контрактній основі. Запропонована редакція закону направлена на реалізацію заходів, спрямованих на поставлений перехід до комплексування Збройних Сил України військовослужбовцями за контрактом. Однак, є певні зауваження до цього законопроекту. Починаючи з 2000 року, за ініціативою органів державної влади здійснюється поетапне суттєве зменшення чисельності Збройних сил України. Зважаючи на вищезазначене пропозиція про включення до переліку військових звань нових звань таких, як бригадний генерал, та бригадний генерал є недоречними. Частина друга статті 2 проекту зазначає, що особами, які виконують військовий обов’язок, здійснюється комплектування особовим складом Збройних сил України та інших військових формувань. Однак, у нас це положення протирічить нормам інших нормативних актів, в яких зазначено, що військовослужбовці проходять службу і в.прикордонній службі , а також у Сужби безпеки України. Частина третя статті другої проекту наводить перелік видів військової служби. Їх пропонується п’ять. Однак, тільки у проекті закону зазначається лише один, дано визначення. Таким чином, один з видів військової служби уособлюється з-поміж інших, як більш досконалий та необхідний з точки зору техніки нормотворення. Це є неприпустимим. Пунктом четвертим частини другої статті шостої проекту передбачається, що на посаду міністра оборони призначається тільки цивільна особа. Однак, зазначене суперечить частині другій статті восьмій Закону України „Про Збройні Сили України”, в якій передбачається можливість призначення на дану посаду і військовослужбовців. Головне юридичне управління також висловило ряд зауважень і пропозицій по зазначеному законопроекту, які заслуговують на увагу і на врахування. Дякую.
Так. Дякую, Марія Андріївна. Так, шановні колеги, будемо голосувати? Прошу уваги! Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про загальний військовий обов’язок і військову службу” [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 8047. Прошу голосувати за основу. А потім будемо доопрацьовувати. Прошу голосувати. [[17:52:24]] За-258 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, оголошується до розгляду Проект Закону про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні протягом 2001-2004 років. Продовжуємо нашу роботу на вечірньому засіданні на 15 хвилин. Реєстраційні номери 7813, 7813-1. Доповідач Черновецький. Дуже коротко. Ми приймемо рішення, тоді завершимо. Будь ласка.
Ну ничего себе коротко, Владимир Михайлович, люди сидят уже в тюрьме 3 года или 4 за то, что они воевали за свободу против преступного уже и понятно какого режима. Но это забыли. Пусть режим будет, если только его представители есть хорошие, лишь бы только проголосовали за закон мой о реабилитации жертв политических репрессий. Речь идет о том, что при акции «Украина против Кучмы» молодые ребята делали все возможное для того, чтобы привлечь внимание общественности и в результате попали в тюрьму как обычные злочинцы. Хотя на самом деле рано или поздно примем мы закон этот сегодня или через год, они будут признаны людьми и их признает общественные организации в мире как людей, которые сражались за свободу. Я думаю, что они слушают нашу передачу, сейчас находясь в тюрьме, в жутких условиях и у них есть искра надежды. Я приклоняюсь перед людьми, которые нашли в себе мужество и демонстрировали то, что прописано в Конституции, где сказано, что если режим становится преступный, люди имеют право защищаться любым образом, в том числе и с оружием в руках против любого преступного режима и это есть гарантия того, что народ Украины получит свободу и будет жить достойно. Люди должны понимать, что в парламенте мы поддерживаем тех, кто не боится того, что его задержат неизвестно за что, не известно по каким причинам, подкинут наркотики, оружие или что-небудь другое. Сегодня абсолютно ясно, они выражали свою точку зрения с которой можно соглашаться или не соглашаться, но выражали ее активно и имели в виду и нас, и наших детей, и наших внуков, и народ Украины, и будущие этого народа. Я хочу обратить еще внимание на то, что есть два закона, подан второй закон. Я думаю, что это не очень здорово, если фракция или представитель фракции, который подает закон после меня, не проголосует и за мой закон, и за свой. Потому что это как-то будет не очень здорово. Я считаю, что оба закона имеют право на будущее. Но мой закон более радикальный. Проголосуйте за своих детей. Кстати, я не успел представиться, Черновецкий, «Наша Украина», Христианско-Либеральная Партия. И, кто нас слушает, будьте уверены, что парламент Украины рано или поздно защитит тех, кто защищает ваши права. Спасибо за внимание.
Шановні народні депутати! Давайте зараз послухаємо Андрія Шкіля і визначимось голосуванням. Тому що чим довше ви говорите, тим менше шансів прийняти рішення – менше депутатів в залі стає.
Дякую, Володимир Михайлович. Але треба ще обов’язково послухати рішення комітету. Тому що це профільний комітет має все-таки висловитися. Я буду намагатися дуже стисло сказати про суть закону. По-перше, я почну з того, що попередній доповідач, він трошки, звичайно, не в курсі справи. Всі політичні в’язні вже давно на волі, вже понад півтора року, ось, тому вони слухають це не в тюрмі, а тут, поруч, один з них перебуває навіть в парламенті, тому тут входить не про те, щоб звільнити когось зараз з місць позбавлення волі. Говориться про те, що справа була дійсно політична і, подобається це чи не подобається, замовна політична справа була, вона була втілена минулим режимом, а ми можемо чекати рішення Гаазького суду, він буде позитивним, можемо, не чекаючи, прийняти рішення тут в стінах парламенту. І я вважаю, що за попереднє правління було здійснено дуже багато політичних репресій по відношенню до різних політичних сил, і я хотів би, щоб це було наукою всім тих, хто коли-небудь намагатиметься використовувати Кримінальний кодекс для політичних порахунків. Тому що коли говорять про цю справу конкретну про яку говорив попередній виступаючий, то різниця між цими законопроектами що це вузький законопроект, а мій є розширений, який охоплює практично період часу від 2001 по 200. від 98 року по 2004 рік. Це ширший законопроект, я вважаю, тому пропоную підтримати саме його. Але коли ми говоримо про. що таке політичні репресії з допомогою Кримінального кодексу, коли використовуються статті, які абсолютно не можна прив’язати до навіть того злочину, який інкримінується, що, до речі, було зауважено в усіх європейських інституціях і у всіх міжнародних громадських організаціях. Тому я закликаю підтримати власне цей законопроект, тому що, ну, знаєте, це десь певною мірою неетично: ми змінили владу, але не змінили ставлення, ми змінили моральні певні критерії оцінок, але не змінили ставлення до тих людей, які зазнали репресій, з попередньої влади. Дякую.
Рефат Чубаров, комітет, будь ласка, позиція комітету. І прошу підготуватися до голосування.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Зазначені законопроекти передбачають відновити порушені права осіб, які зазнали переслідувань з боку влади в періоди 1995 – 2004 років, та застосувати до них норми Закону України „Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні” в частині компенсації та пільг. Значна кількість громадян - в основній своїй масі – це молоді люди, - за участь в акціях протесту, що відбувалися у цей період по всій Україні, була притягнута до адміністративної та кримінальної відповідальності. Тодішня влада намагалася придушити будь-які прояви свободи думки і свободи зібрання. Ці люди вийшли на вулиці захищати порушені права на свободу слова і переконання, на захист своїх конституційних прав, мирно, без зброї. Натомість до них були застосовані силові методи, що спровокувала сутички, побиття, а потім арешти учасників акції. Я веду мову про події, які мали місце у місті Києві 9 березня 2001 року, також про акцію „Повстань, Україно!” у 2002 році, що пройшли у всіх регіонах України та інші акції протесту проти незаконних дій влади у різних регіонах України. Настав час віддати шану і повагу цим патріотам, які не боячись репресій, активно і самовіддано відстоювали свої конституційні права. Обговорюваний законопроект спрямований на захист прав і основних свобод людини, питання, яке, на мою думку, повинно бути основоположним в діяльності Верховної Ради України, особливо в переддень парламентських виборів. Розгляд та прийняття вищезгаданого законопроекту буде свідченням великої уваги законодавчого органу до вирішення соціальних проблем постраждалих від політичних репресій громадян у період 1995-2004 років. Комітет позитивно оцінюючи обидва законопроекти, ухвалив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому проект Закону України про відновлення прав осіб, які зазнали політичних репресій, поданих народним депутатом України Андрієм Шкілем. Члени комітету у своїй більшості наголосили на тому, що люди, які зазанали політичних пер6слідувань та були репресовані з політичних мотивів повинні бути реабілітовані. Зважаючи на вище сказане, прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування для прийняття за основу і в цілому як закон проект закону, реєстраційний номер 7813. А, вибачте, ставлю на основу 7813. Прошу голосувати. [[18:01:45]] За-236 Рішення прийнято. Давайте в цілому проголосуємо. Що? Давайте одну поправку і проголосуємо. Давайте, щоб був консенсус, проголосуємо. Будь ласка, мікрофон. Нестор Шуфрич, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ми, безумовно, з повагою ставимося до всього, що відбувається в Україні. І, можливо, прийшов час, щоб ми врешті-решт стали над політичним уподобаннями і дивилися на те, що відбувається в Україні, виключно з точки зору, з точки зору, мабуть, історичного процесу. У мене прохання, щоб ми були відвертими і чесними один до одного, і ми підтримуємо цей закон. Давайте напишемо стосовно політрепресій, політв’язнів, які мали місце у період з 2001 по 2005 рік. Це буде коректно, це буде чесно. Прошу поставити цю пропозицію на голосування.
Шановні народні депутати! Давайте таким чином, бо зараз будуть заперечення, ми не приймемо взагалі жодних законів. НЕ збивайте з толку, не приймемо закон. Я прошу вас. Якщо будуть заперечення, ми не приймемо, давайте напишемо 2001, а там визначаються хай, 2005 проголосуємо. Тоді за основу залишається і все, шановні колеги. якщо ні. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, не хочете, не потрібно. Будь ласка, Рефат Чубаров, голова комітету. Тоді буде заперечення, я ж не можу поставити на голосування.
Шановні колеги! Я звертаюся особисто до автора цієї останньої пропозиції. Все-таки це, знаєте, концептуально ми розглядали саме події пов’язані з захистом прав людини в той момент, коли душилася і думка, і свобода зібрань. Це концептуально. Те, про що ви говорите, є ряд інших законопроектів, давайте ми їх приймемо тоді, коли будемо розглядати. Я прошу зараз поставити цей законопроект в цілому. Володимире Михайловичу, проголосувати в цілому.
Я, шановні народні депутати, якщо буде застереження, не поставлю на голосування. Давайте таким чином будемо домовлятися. Які ще є міркування? Шкіль, будь ласка. Потім Чернівецький, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я дякую за надане слово. Я хотів наголосити, що законопроект, мій властиво законопроект, він є достатньо широкий, він має не звужену, достатньо широку рамку. Тому ще раз кажу, ми можемо, звичайно. Вплітати сюди і 2005, 2006 і всі послідуючі роки. Але я хочу звернутися до усіх фракцій і сказати, що в даній ситуації, коли ми приймемо цей законопроект, це буде уроком для всіх тих, хто захоче використовувати Кримінальний кодекс для політичних репресій. І тому я наголошу, скільки би років ми тут не писали, ми не можемо передбачити усі там роки по 2020 рік. Це просто змінить сам законопроект. Тому я закликаю, закликаю всі фракції просто підтримати. Якщо і не голосувати, то принаймні не протестувати, щоб цей законопроект пройшов в цілому. Дякую.
Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович. Леонид Черновецкий. Я сделал помилку про Христианско-либеральную партию, поскольку я сейча нахожусь в пределах «Нашей Украины» фракции. Я хочу вам сказать, Нестор Иванович, вы проголосуете за это, за девять лет в парламенте я не голосовал ни за одного человека, которого должны были упечь по разным режимам в тюрьму. Начиная от одних и заканчивая другими. Потому что это вообще-то проблема, когда с нами расправлялись. Сейчас мы говорим о простых вещах. Люди нас слушают. Мы уже приняли закон, вот сейчас подошел ко мне уважаемый, бывший, один из лучших министров иностранных дел Удовенко и говорит, есть такой закон. Вы можете быть спокойны. Мы только не доводит, как хочет сегодня. до этого Гаагского суда. Зачем он нам нужен. 19 человек нас слушает, сегодня сидят в тюрьме за то, чтобы мы были свободными. Это нормально? Поэтому проголосуйте, я вас умоляю. И у вас на совести все будет в порядке.
Дякую. Кармазін, Міроненко. І ваше ім’я було, да. Кармазін. Давайте коротко.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, у нас є два тексти законопроекту. Один текст Черновецького.
У нас уже один текст законопроекту, оскільки ми прийняли за основу один.
Я перепрошую. Володимире Михайловичу, ви ж не дали обговорити, давайте хоч щось, хоч видимість демократії зробіть. Володимире Михайловичу, на хвилинку, хоч на хвилинку зробіть видимість демократії. Так от. Законопроект Шкіля на три порядки вищий по законодавчому регулюванні. Хіба ви цього не бачите? Що ви хочете прийняти? Постановляю вважати реабілітованим? Як ви його виконувати будете? Ви ж входите в супереч з Конституцією. Ви що краще людям цим робите? Ви розумієте? А тепер дивіться, що пропонує Шкіль. Стаття перша - визнати реабілітованими осіб, що притягувались до адмінвідповідальності в криміналі за участь в акціях протесту „Україна без Кучми”, „Повстань, Україно”, акціях, пов’язаних з виборами. Стаття 2, питання належності і так далі в судовому порядку. Стаття 3, поширити на осіб закон „Про реабілітацію”. Стаття 4, Кабміну вирішити. Стаття 5, з моменту опублікування. Оце є схоже на.
Шановні народні депутати, давайте виходити з того, що Верховна Рада із двох альтернативних законопроектів прийняла законопроект 7813. Інші вона не може розглядати. Мироненко, будь ласка. За другий ми не можемо голосувати, коли ми вже проголосували за один, як ми можемо голосувати за другий?
Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемый Владимир Михайлович, я согласен, что, вот, с Научно-экспертного управления указывают, что этот законопроект не соответствует вообще даже понятию закона, а больше поход на постановление. Это первое. И вместе с тем мы не рассматриваем серьезные документы, в частности я очень прошу вас уже второй день в повестке дня есть для включення до порядку денного та прийняття рішення, однако не доходит очередь. Поставьте, пожалуйста, очень важные два проекта постановы на утро. Первый 8432 – проект постановы про заяву Верховної Ради України про прискорення укладення угод між Україною, Російською Федерацією, Республікою Білорусь, Республікою Казахстан, и второй 8431 проект постанови про звернення Верховної Ради України, про необхідність першочергового укладення міждержавних угод, які мають відношення до позиції України, Російській Федерації, Республіки Білорусь, Республіки Казахстан, ми кричим о газе, ну давайте решать конкретные.
Шуфричу, прізвище називалось.
Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Я в свій час голосував за відставку Генерального прокурора Потебенько тільки тому, що вважав, що його дії є незаконними. Більше того, коли Михайло Бродський був в тюрмі, я ще не був народним депутатом, не був недоторканості, але підписався серед підприємців, звернувся до Кучми про його звільнення. Коли ці бідолахи потрапили у в’язницю, я підписував всі документи, тільки щоб пом’якшити їх долю. Тому я маю право сьогодні просити всіх об’єднати ці історичні періоди, тому що, я ставлю під сумнів, що сталося тоді згідно з вашим законом. Але ви маєте право на ваше бачення. Але ми точно знаємо, що було в 2005 році як десятки тисяч людей звільняли тільки тому, що вони не носили певний колір, не хочу говорити, щоб зараз нікого не ображати, саме який. Я прошу вас, давайте напишемо, і 2005 рік об’єднаємо наші зусилля і покажемо, що хоча б в ставленні до політрепресованих, ми маємо єдину думку. Я вважаю, що
Шановні колеги, шановний Нестор Іванович! На превеликий жаль, у тіло цього закону ми не зможемо додати нічого, бо йдеться, одну хвилиночку, я прошу вас, дайте можливість, одну хвилинку. Шановні колеги, ви візьміть перед собою текст. Спочатку його прочитайте і там ви побачите, що в тексті закону, в констатуючій і постановляючій частині йдеться, це, точніше не закон, це постановою може бути, йдеться виключно про 19 осіб. Треба тоді взяти і переписати. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, ми прийняли за основу один законопроект. Оскільки це альтернативні, ми не можемо розглядати наступний законопроект. Це перша логіка. Другий логічний висновок. Йдеться виключно про 19 осіб. Тоді треба переформатувати цей закон у постанову, якщо буде згода Верховної Ради, додати третій пункт: „Вважати за необхідне застосувати таке право до осіб, в 2005 році які зазнали відповідних переслідувань”. Тоді буде якась логіка. Так же абсурд, що ви пропонуєте. Ми за основу тільки проголосували. Що? Тоді, якщо ви погоджуєтесь з такою пропозицією, щоб додати третій пункт і сформулювати цей третій пункт.Інакше тоді не буде рішення. Бо треба тоді чекати нам на. ще 2 тижні. Немає застережень, щоб таким чином поступити? Ну так що в цілому проголосувати, але сформулювати третій пункт, який говорив Нестор, бо. якщо вони заперечують, тоді ми не можемо голосувати, ви це розумієте чи ні? Будь ласка, давайте пропозицію. Бо тут справді найкраще був закон у Шкіля. Але ж прийняли рішення, що я можу зробити? Шуфрича мікрофон, будь ласка.
Володимир Михайлович, шановні колеги, у мене тоді така компромісна пропозиція. Був законопроект Андрія Шкіля. Давайте ми ту частину, яка відповідає сенсу моєї пропозиції, внесемо в тіло закону, поміняємо 2004 на 2005 рік і в цілому проголосуємо цей закон. Таку пропозицію ми підтримаємо. І тоді не будемо чекати 2 тижні.
Шановні колеги, я ж сформулював пропозицію. Для того, щоб у нас у сесійній залі ніхто не заперечував проти того, що ми проголосували в цілому так як це передбачає Регламент, тому пропонується додати третій пункт , в якому записати „вважати за необхідне застосувати право реабілітації до осіб, які зазнали політичних переслідувань в 2005 році” тоді буде логіка. Ну, шановні колеги, тоді я вважаю таким чином: що закон прийнято за основу - і все. Що ви будете мені пояснювати? Що? Будь ласка, одну хвилину.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Не поддавайтесь только на провокации. То, что сказал Нестор Иванович, имеет смысл, потому что у нас уже принят закон о том, что все, кто незаконно сидят в тюрьмах «за політичні переслідування”, вони повинні бути випущені. Но мы этим законом выпускаем сегодня первых 19 осіб, а після цього те, що будуть пропонувати, ради Бога! Але підтримайте цей закон, якої б конфігурації він не був. Тому що інакше, мы сейчас поддадимся на провокацию, эти люди сидят, они уже почувствовали свободу.
Досить, вже ми не голосуємо. Все, вимкніть мікрофон. Шановні народні депутати, я ще раз звертаюся до вас. Ми проголосували, прийняли рішення за основу. Ми можемо проголосувати його в цілому, за умови, щоб ніхто не заперечив. Є заперечення, і існувала така пропозиція, щоб поширити це рішення у політичному плані на 2005 рік. Ну, тоді ми не можемо ставити його на голосування в цілому – ви розумієте це чи ні?! Я ще раз хочу сказати українською мовою: ви, очевидно, не розумієте, що, якщо хоч одна людина заперечує проти прийняття закону в цілому, ми маємо його розглядати через дві неділі. Ви це розумієте?
Та про що ви говорите? Шановні народні депутати, хто за те, щоб проголосувати Закон в цілому з такою поправкою, яка була запропонована? 7313, прошу., 7813, прошу голосувати. [[18:15:12]] За-100 Таким чином, шановні народні депутати, така пропозиція набрала 100 голосів. Отже, закон прийнято за основу, після того, коли будуть внесені доповнення і пропозиції, зауваження, доопрацьований розглянемо його в другому читанні. Все. Шановні народні депутати, оголошення: на підставі статті 13 Закону України та статті. Закону., на підставі статті 13 Закону України про статус народного депутат України, інформую про вихід із фракції партії Промисловців, підприємців України Ганни Антоньєвої. Шановні народні депутати! Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошує закритим. Завтра ми продовжимо засідання о 10 годині за розкладом на п’ятницю.