Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до реєстрації. Реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, з обов’язковим застосуванням сенсорної кнопки. Готові реєструватись? Готові? Прошу реєструватись. [[10:02:47]] У залі зареєстровано 172 народних депутати України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас сьогодні у двох колег дні народження. Це Єлізавета Петрівна Богуцька [[Оплески]] і Зуєв Максим Сергійович [[Оплески]]. Вітаю! Бажаю і від себе, і від колег успіхів і здоров’я. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України ми маємо 30 хвилин в середу для виступів народних депутатів України з оголошенням заяв, внесенням пропозицій та повідомлень. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів України. Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українські громадяни! На жаль, вчорашній пленарний день Верховна Рада може собі занести в пасив: порожній порядок денний як чергового засідання, так і позачергових засідань, законопроекти, які розглядалися, дуже далекі від реальних потреб людей, їхніх вимог. Та й провалення Верховною Радою постанов, які нічого не регулюють, але хоча б визначають політичну позицію Верховної Ради щодо тарифної політики, так само, на жаль, показало нещирість влади по відношенню до людей з точки зору зменшення тарифного навантаження на кожну родину. Разом з тим, було вчора дві події, на яких би я хотів зупинитися в своєму виступі. Перше. Це та інформація, з якою виступала Тимчасова слідча комісія щодо захисту прав дитини в умовах децентралізації та проблем, пов’язаних з деінституалізацією закладів, в яких виховуються діти, і закон, який все ж таки був ухвалений на другий позачерговій сесії щодо виправлення грубої помилки під час ухвалення Закону "Про освіту" в частині ліквідації в цьому році санаторних і спеціальних шкіл. Мушу сказати, що лише два місяці роботи тимчасової слідчої комісії, яка тільки почала перевіряти по роботі і міністерств, і ситуації в кожному регіоні з точки зору, що ж відбувається, коли закриваються, ліквідовуються заклади для дітей, ми вже сьогодні виявили численні порушення прав дитини в процесі деінституалізації, коли закриття інтернатних закладів відбувається без детальної оцінки потреб кожної дитини, без вивчення і прийняття рішення по кожній дитині, куди вона направляється, без детального розуміння, що буде далі з цим закладом з точки зору його подальшого служіння в інтересах дітей. На жаль, ми побачили, що Міністерство соціальної політики, Уповноважений Президента з прав дитини фактично самоусунулися від контролю за дотриманням так званої національної стратегії деінституалізації. І фактично ті, хто мали стати основними захисниками інтересів дітей в умовах децентралізації і деінституалізації, стали головними порушниками, коли, на жаль, дуже часто звіти, помилки подаються як успіхи. Саме тому з цієї трибуни звертаюсь до керівників обласних рад: не поспішайте виконувати непрофесійні доручення щодо ліквідації, проаналізуйте спочатку долю кожної дитини, і лише.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра". Лариса Миколаївна Білозір є в залі?
Передайте, будь ласка, слово Вадиму Івченку.
Вадим Івченко, будь ласка, "Батьківщина". Вадиме Євгеновичу, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, скажіть, будь ласка, Верховна Рада – це все ж таки представники українського народу і українців. Які можуть бути представники українського народу, якщо вони вчора провалюють постанови про тарифи, провалюють постанови про зниження тарифів? Хіба українці на сьогоднішній день в змозі платити такі колосальні суми за тарифи? Ми провалили сьогодні можливість дати українцю зменшити вартість своїх тарифів. Колеги, ми як представники українського народу, варто задуматись, що є люди, мільйони людей на сьогоднішній день, які фактично отримують допомогу від держави у вигляді субсидій, а уряд позбавляє їх пільгової електроенергетики. Чому ми провалили і ту постанову про те, щоб повернути пільговий тариф для домогосподарств? Хіба так роблять представники українців? Хіба так роблять представники українського народу? Колеги, а чому ми вже рік не можемо внести в зал законопроект "Батьківщини" про те, що газ власного видобутку має йти безпосередньо громадянам України? Ми маємо змінити формулу, ми маємо не нараховувати українцям по хабам, а маємо робити так, що газ власного видобутку, який набагато дешевший, має іти до громадян України, до фізичних осіб, і це в рази зменшить на сьогоднішній день вартість цих платіжок, які отримують українці. А що ми з вами робимо з землею, колеги? На сьогоднішній день і програма Зеленського говорить про те, що ви маєте звернутися або ініціювати звернення, опитування з громадянами України, чи вони погоджуються продавати українську землю. Цей закон, який сьогодні розглядає Верховна Рада, колеги, він перш за все не дає і не дасть права вижити фермеру, сімейному фермеру. Цей закон не дасть права вижити тим, хто сьогодні має органічний бізнес, тим господарствам, які мільйони вклали безпосередньо в своє органічне виробництво, в них не буде коштів по десять тисяч доларів купувати те, що вони створили. А сьогодні вже є люди, які пропонують в тих господарствах десятки тисяч доларів за один гектар. Давайте подумаємо про національний інтерес. Давайте подумаємо про українця, який сьогодні перш за все бажає жити достойно, отримуючи свою заробітну плату. Це і знижені тарифи, які ви провалили, і Закон про ринок землі, який має відповідати національним інтересам. І покупцями безпосередньо мають бути фермери, сільгосптоваровиробники, а головне, колеги, українці і саме ті люди, які точно будуть займатися сільським господарством, а не спекулянти. Дякую.
Дякую. Записаний Бакумов, але передає слово колезі. Будь ласка, Андрій Вікторович Жупанин.
Доброго ранку, шановні колеги! У нас новий день і нові проблеми в енергетиці України. Сьогодні поговоримо з вами про зловживання своєю владою на енергетичних ринках України енергетичними монополіями в Україні. Ще свіжі в пам’яті події лютого цього року, коли одна велика енергогенеруюча компанія вивела у так звані аварійні ремонти з десяток енергоблоків, і лише чудом вдалося зберегти енергосистему від краху та від багатомільярдних боргів. Власне, аналізуючи дії цієї компанії, регулятор, себто НКРЕКП, визнав її винною у правопорушенні і наклав максимальний можливий за законодавством України штраф у розмірі 1,7 мільйона гривень. Однак, коментуючи це рішення, голова регулятора зазначив, що ті ризики, на які ця компанія наразила енергосистему України, є явно неспіврозмірними з цим покаранням. Що відбулося б, якби такі дії сталися на ринках Європейського Союзу? По-перше, така б компанія отримала штраф, можливо, в тисячі разів більше, ніж той штраф, який вона отримала в Україні. Справа в тому, що з 2011 року у Європейському Союзі діє Регламент стосовно прозорості на оптових енергетичних ринках та запобігання зловживанням, який називається REMIT. Україна має зобов’язання імплементувати вимоги цього Регламенту в національне законодавство, і цей строк сплинув у 2019 році, сьогодні березень 2021-го, ці зміни не впроваджені в законодавство України. Власне кажучи, енергетичні монополії вони апріорі проти подібних змін і навіть вдалися до такого кроку. Замість активного супротиву вони вирішили очолити цей процес, підготували законопроект і навіть зареєстрували його в стінах Верховної Ради. Що цікаво, що навіть з цим законопроектом відбулися маніпуляції, оскільки з 55 сторінок цього законопроекту 50 присвячені змінам до профільних енергетичних законів. Однак, він був розписаний, на жаль, не до відома саме енергетичного комітету. Проте, ми не сиділи, склавши руки, і за 2,5 місяці з колегами напрацювали об’ємний комплексний законопроект, який максимально відображає вимоги Регламенту Європейського Союзу так званого REMIT, і вже отримали позитивні висновки від Проекту енергетичної безпеки USAID від НКРЕКП. А у своєму висновку Секретаріат Енергетичного Співтовариства взагалі зазначив, що з усіх зареєстрованих законопроектів це єдиний законопроект, який максимально адаптовує вимоги REMIT в національне законодавство, а не імітує, наголошую слово, імітує, як це зроблено в конкуруючому законопроекті. Я сподіваюсь, що найближчим часом ми презентуємо наш законопроект 5322 в залі до першого читання. І я сподіваюся, і разом з колегами, на вашу підтримку. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Заремському Максиму Валентиновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Дирдіну Максиму.
Максим Дирдін, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні виборці! Вчора Верховна Рада провалила проект Постанови 4587 про звернення до Кабміну щодо питання 30-кілометрової зони. Автор – Юлія Яцик. Я знову з цієї трибуни піднімаю питання щодо відновлення пільги на спожиту електричну енергію для населення, яке проживає в 30-кілометровій зоні АЕС. В Україні наразі працює чотири атомні електростанції: Запорізька, Рівненська, Хмельницька та Південно-Українська. В 30-кілометрових зонах і біля цих АЕС проживають сотні тисяч людей. У кінці 20-го року Кабміном було затверджено фіксовані ціни на електроенергію для побутових споживачів без врахування права населення, яке проживає в 30-кілометровій зоні атомних електростанцій на пільгу, яку вони мали весь час з моменту роботи атомних станцій. Навіть у самі тяжкі часи для України цю пільгу не забрали у людей. Таке підвищення тарифів суттєво вплинуло на платоспроможність населення, особливо щодо соціально незахищених верств. І це не дивно, що це призвело до протестів, мітингів та перекриття доріг з боку громадян, в тому числі і на моєму окрузі, зокрема це Мигіївська ОТГ Первомайського району Миколаївської області. З метою відновлення прав людей мною спільно з колегами було зареєстровано Постанову 5320 про звернення Верховної Ради до Кабміну з вимогою на встановлення для населення, яке проживає в 30-кілометровій зоні атомних електростанцій пільги за спожиту електричну енергію у розмірі 30 відсотків від рівня діючого тарифу за обсяг спожитий до 500 кіловат на місяць. Таку пропозицію ми озвучили Міністерству енергетики України на початку березня цього року. На жаль, зворотної відповіді ми не отримали. З цієї трибуни я звертаюсь до профільного комітету Верховної Ради про розгляд цієї постанови на своєму комітеті в найближчій час. Окремо звертаюсь до Кабміну. Не чекаю чи на рішення Верховної Ради з цього питання, вжити заходів із відновлення пільги на електричну енергію для населення, яке проживає в 30-кілометровій зоні АЕС. Вважаю, що даний проект постанови є компромісним рішенням між урядом та Верховною Радою, та населенням. Дякую за увагу.
Дякую. Мав би бути Касай, передає слово Кисилевському. Будь ласка, Дмитро Давидович.
Дмитро Кисилевський, місто Дніпро. 12 квітня виповнилося 60 років з польоту першої людини в космос. І ми пишаємося тим, що у витоків космічної ери людства стояв український інженер Сергій Корольов. А для Дніпра, Харкова, Києва та інших міст це свято десятків тисяч сімей працівників ракетно-космічної галузі. Я радий, що цими днями ми заговорили про український супутник "Січ-2-30" – апарат дистанційного зондування землі, розробка КБ "Південне". Запустивши його, Україна вперше за 10 років повернеться на орбіту з власним космічним апаратом. З початку каденції ми прийняли декілька законів, які стосуються космічної галузі: про приватний космос, яким дозволили космічну діяльність приватним компаніям, і про погашення заборгованості по зарплаті "Південмашу", який дозволив отримати людям зарплату за 10 місяців. Але найважливіше рішення по космосу у нас попереду. Перше – це космічна програма. Україна вже 5 років живе без документа, який визначає пріоритети держави в космічній сфері, містив би перелік проектів, обсяги фінансування і завдання науковцям. Космічна сфера не може управлятися раптовими рішеннями, бо розвиток цих технологій планується на 15-20 років наперед. Завдання уряду і космічного агентства – підготувати документ. А наша задача – його прийняти законом. Друге – перетворення підприємств космічної галузі. Нинішній фінансовий стан, організаційно-правова модель і модель управління державними космічними підприємствами незадовільні, і ми маємо створити законодавчі підстави для змін. І третє – бюджетне фінансування. Колеги, в усьому світі космос розвивається здебільшого за гроші урядів. Всі ми обговорюємо Space X Ілона Маска. Так, це приватна компанія, але вона виконує замовлення NASA на державні американські гроші. А українське КБ "Південне" має долю експорту 90 відсотків, а "Південмаш" – 75. Тобто вони де-факто існують за кошти урядів інших країн. А українська держава не замовляє у них майже нічого. Тож, коли будемо працювати над бюджетом, маємо бути послідовними і передбачити кошти, які визначимо самі, в космічній програмі. До професійного свята найкращим подарунком працівникам галузі має стати повернення уваги держави до розробників ракетно-космічної техніки, забезпечення підприємств замовленнями і достойна регулярна зарплата. Для багатьох з них, на жаль, це рідкість. Ми маємо це визнати і маємо виправити. Вважаю, що дослідження космосу, запуски українських ракет і супутників мають стати частиною нашої української національної ідеї, а прийняття відповідних законопроектів дозволить об’єднати політичні сили нашого парламенту навколо цього українського інтересу. Дякую за увагу.
Дякую. Далі, будь ласка, замість Бойка Юрія Анатолійовича – Шуфрич Нестор Іванович. Будь ласка, Несторе Івановичу.
Дякую, шановний пане головуючий. Шановні колеги, я дійсно вчора був вражений. Я не думав, що ми не проголосуємо звернення до Кабінету Міністрів України щодо повернення пільг для наших громадян щодо пільгових умов оплати тим користувачам, хто використовує до 100 кіловат-годин електроенергії, як це було, до речі, ще в минулому році, і також, що буде накладений мораторій на один рік на подальше підняття вартості комунальних послуг. До речі, це вже зробила Румунія, це зробила Угорщина, всі йдуть на ці кроки, захищаючи своїх громадян, тільки не Україна. Наслідок – 81 мільярд боргів. Український газ, який реально коштує біля тисячі гривень, сьогодні продають українцям за 7, 8, 9, 10 тисяч гривень. Ну, де совість? У нас же в Конституції чітко написано, що надра належать народові України. Так український народ свої власні надра викуповує в 10 раз дорожче, ніж коштує їх видобуток. Безумовно, на цьому фоні ми не можемо не звертати увагу на майже 500 загиблих кожного дня. Сьогодні теж 467 загиблих від COVID, це дані на вчорашній день. Як так може бути, що в Україні, яка пройшла один квартал бюджетний, вже міністр охорони здоров’я кричить, що у нього не вистачає грошей на закупку вакцини? Невже ми вже накупили 30 мільйонів і треба купити наступні 10 мільйонів? У нас ледве є 1 мільйон, і ми не знаємо що буде далі. Ми абсолютно не готові до самого процесу вакцинації, хоча опозиція в жовтні місяці чітко вимагала надати план вакцинації. За що голосують на позачергових сесіях? Я же раз кажу, ми своїми принципами не будемо поступатися, але ми готові працювати хоч до ночі. Тільки тоді, коли ми будемо голосувати за речі, потрібні людям, які їм допомагають, а не вдосконалення ритуалу поховання наших військовослужбовців. Вони мають жити, і ми маємо все зробити, щоб вони жили, а не покращувати ритуал їх поховання. Чому ми сьогодні ігноруємо 11 кластерів, які запропонувала Франція і Германія щодо реалізації комплексу дій по вирішенню і реалізації Мінських угод, підписаних ще у вересні 2014 року? Тому сьогодні ми вимагаємо від влади відповідальності по п’яти напрямках: мир, боротьба з COVID, комунальні послуги, пенсії і доходи наших громадян, і, безумовно, боротьба з корупцією. Але я розумію, що боротися з самим собою дуже складно. І останнє. Те, що ви затикаєте рота журналістам, нічого доброго Україні не принесе. Ви маєте чути людей, маєте чути журналістів, це і є принцип демократії. Дякую за увагу.
Слово надається народній депутатці України Іоновій Марії Миколаївні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Гончаренку Олексію.
Гончаренко Олексій Олексійович, фракція "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, в п’ятницю Президент України Зеленський летить в Париж на зустріч з Президентом Франції Макроном. Я хотів би нагадати пану Зеленському і нам усім вислів Наполеона Бонапарта: "La vraie sagesse de la nation l’experience" (cправжня мудрість нації – це досвід). Рівно сім років тому 14 квітня 2014 року я особисто бачив, як Безлер захоплював Горлівку разом із натовпом, разом з російськими агентами. Разом з моїм другом ми зняли відео, яке стало першим свідченням того, як російські військові, а Безлер – це підполковник російських спецслужб ГРУ, приймали участь у подіях в Україні. І як вони підбурювали людей, як вони очолювали наступ на Україну, і як все це багато років готувалося. Як Безлер, який переїхав в Горлівку за роки до цього, який, до речі, там ніколи не жив, створював організації воїнів-десантників, а потім з цими організаціями атакував Україну, а потім зі зброєю в руках вбивав українців. А потім до них уже дійшли регулярні війська Росії, і з тих пір іде війна. Я хочу, щоб ви всі це пам’ятали і не пропустили уроки 14-го року. Уроки ці насправді є дуже простими, і тут можна згадати ще один вислів Наполеона: той, хто не хоче годувати власну армію, буде годувати чужу. Подивіться, що відбувається: 2020 рік, державне оборонне замовлення в Україні зірвано, зірвано повністю. 2021 рік, квітень місяць – у нас до сих пір не затверджено державне оборонне замовлення. Закупівля пального для наших військових не відбулася. Це неймовірно. Ми звертаємося до всього світу, кажемо: ешелони російських військ, техніка йде до наших кордонів. А як ви підготували власне військо? Два роки не збільшуються зарплати наших військовослужбовців. На сотні тисяч членів наглядових рад усіляким друзям і піарщикам, яких використовують, за державний рахунок гроші є, – на власних військових грошей немає. І це є катастрофа, і це є шлях до поразки. Я хотів би нагадати, що недарма вчора був дзвінок Байдена Путіну. Весь світ розуміє, що ситуація є дуже тривожною, і весь світ намагається зупинити російську агресію. Я хочу сказати Зеленському: годі вже стріляти очами в Путіна і шукати в його очах мир! Треба тримати порох сухим, треба готуватися і бути готовим дати відсіч. Треба вимагати Major Non-NATO Status Ally of United States of America – великий поза НАТО союзник Сполучених Штатів Америки. Це можна вимагати вже сьогодні. Давайте не витрачати жодної хвилини, тому що насправді загроза нависла над нами дуже серйозна. Давайте діяти, а не говорити!
Слово надається народному депутату України Кабаченку Володимиру Вікторовичу. Іван Іванович Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, а головне, шановні українці, я хотів сьогоднішній виступ розпочати з ситуації, яка в нас склалася з державною національною акціонерною компанією НАК "Нафтогаз". В цьому, за минулий рік ця компанія декларує збитків на 36,9 мільярда гривень, група компанії "Нафтогаз", 36,9 мільярда гривень. Скажіть, будь ласка, як може при цих драконівських тарифах, коли люди вже останнє віддають за житлово-комунальні послуги, в НАК "Нафтогазі" бути така дірка зі збитком в 36 мільярдів гривень? А все дуже просто. Ситуація полягає в тому, що є дві складові. Перша складова – через ті непродумані тарифи, які не вдалося на вчорашньому засіданні знизити і переглянути, не розглядаються законопроекти фракції "Батьківщина", які передбачають, що тарифи реально можна знизити. У нас склалася катастрофічна ситуація з тим, що 81 мільярд гривень – це заборгованість по сплаті житлово-комунальних тарифів і ці заборгованості будуть тільки зростати, тому що людям немає просто з чого заплатити. Друга складова – це те, що ні один державний орган не може перевірити діяльність НАК "Нафтогазу". Державна аудиторська служба здійснила перевірку. Яка реакція? Жодної реакції. Де кримінальні справи? Жодної кримінальної справи. Тимчасова слідча комісія Верховної Ради, яка створена майже рік тому в цьому парламенті, вже рік ми добиваємося, щоб "слуги народу" дозволили перевірити НАК "Нафтогаз". І ми маємо що там сказати, документально підтвердити крадіжки, які відбуваються в цій компанії. Жодної можливості перевірити немає. Більше того, я вам хочу сказати як голова ТСК, що та ситуація, яка сьогодні складається з наповненням державного бюджету, не складає жодного оптимізму. Чому? Тому що ситуація із скрутками ПДВ продовжується, ситуація із контрабандою, незважаючи на жодні санкції, продовжується. Просто перерозподіляються напрямки, просто перерозподіляються потоки, хто тепер буде "кришувати" корупцію на митниці. Те саме стосується і в податковій системі. І я вважаю, що до того часу, допоки правоохоронні органи не будуть виконувати свою функцію, жодні санкції не допоможуть. 11 кримінальних проваджень, які порушені після розслідування ТСК, по жодній із кримінальних проваджень справи немає в суді. Жоден податківець не відсторонений із займаної посади, жоден митник не притягнутий до відповідальності. Якщо ми будемо іти виключно санкціями, це популізм. Треба, щоб працювала правоохоронна система, щоб всі ті правоохоронні органи і суди виконували функції і притягали винних до відповідальності. Тоді, можливо, державний бюджет буде наповнюватися і не будемо в ситуації, коли дірка бюджету в цьому році складає 300 мільярдів.
Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово колезі Володимиру Ар’єву.
Ар’єв Володимир, будь ласка, "Європейська солідарність".
Вчора у Хмельницькому ледь не сталася велика трагедія. Обласна інфекційна лікарня залишилася без кисню, його просто не відвезли вчасно, а резервів не було. Я не знаю, яким чином викрутилися із цієї ситуації, дивом просто, що майже 200 хворих, які лежали в цій лікарні і потребували кисневої терапії, ледь не задихнулися. Така сама ситуація з киснем у Теофіполі, Шепетівці, по всій Хмельницькій області. Іще 31 березня я написав на Прем’єр-міністра Шмигаля термінове звернення, щоб негайно забезпечити Хмельницьку область киснем, він переадресував це на Степанова. Степанов мені надіслав таку відповідь. Виявляється, що в Хмельницькій області станом на 5 квітня є 2 мільйони літрів кисню, півтисячі кисневих балонів. І взагалі все "зашибись", "все хорошо, прекрасная маркиза". Тільки на Хмельниччині люди, коли мені дзвонять десятками в день, вони кажуть, що вони задихаються. І дихати цифрами від Міністерства охорони здоров’я вони не можуть. Їм потрібен кисень, який держава не забезпечила. Думаєте, в інших областях краща ситуація? Ні. Плюс-мінус однакова. Тому що ще рік тому треба було подумати, подивитися на те, що відбувалося в Італії, і зрозуміти, що треба закуповувати нові потужності для того, щоб забезпечити Україну виробництвом медичного кисню. Але нічого зроблено не було. Восени нічого зроблено не було. І зараз, вибачте, сидять в уряді "на дупі рівно" і нічого не роблять, дивлячись на те, що люди задихаються. Натомість що відбувається? Флагштоками будуть мірятися голови обласних держадміністрацій перед Офісом Зеленського, тому що до Дня незалежності України сказали поставити в кожній області найвищий і найкращий флагшток для державного прапора. Дуже добре для державного прапора зробити гарний флагшток. Але це можна зробити за кошти меценатів. А за кошти держави треба не флагштоками мірятися, а зараз рятувати людей. Бо, як сказав голова Хмельницької обладміністрації Гамалій, нам треба, щоб хмельницький флагшток було з Москви видно. Так може, краще, щоб адекватність влади з України було видно? Тому що ні кисню немає. Як мій колега Гончаренко казав, державне оборонне замовлення не можуть прийняти вже нормально другий рік підряд. У Москві це бачать. І тому зараз треба захищати країну і від COVID, і від зовнішньої агресії. Але те, що відбувається, говорить про сліпість, байдужість і глухість влади. І треба нарешті з цим щось робити. Тому що це несе сьогодні загрозу життю і здоров’ю українців.
Слово надається народному депутату Драбовському Анатолію Григоровичу замість Грищука Романа. Будь ласка, Анатолій Григорович.
Шановні колеги, у ці квітневі дні Україна, українці, весь світ згадує Чорнобильську трагедію. Аварія на Чорнобильській АЕС – катастрофа найбільша за свою історію ядерної енергетики. Життя і здоров’я мільйонів людей опинилось під загрозою. Масштаби катастрофи могли б стати на багато більшими, як би не мужність учасників ліквідації наслідків аварії. Ризикуючи життям, здоров’ям вони захистили людей від згубного впливу і подальшого розповсюдження радіації. Як же держава піклується про здоров’я, соціальний захист і пенсійне забезпечення своїх героїв та постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи. Мали дуже непоганий Закон України "Про статус і соціальних захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Але за час свого існування цей закон 57 разів зазначив значних змін і доповнень виключно в гіршу сторону. Жоден інший закон України не зазнав нічого подібного. Апогеєм знущання над чорнобильцями став ганебний Закон проголосований № 76 Верховною Радою восьмого скликання, який майже остаточно знищив всі соціальні гарантії чорнобильцям. Цього року виповнюється 10 років Постанові Кабінету Міністрів України від 23.11.11 року, в якій осучаснення заробітної плати для нарахування пенсій чорнобильцям взята зарплата по Україні за 2006 рік, а це 928 гривень. Всім іншим пенсіонерам України осучаснення зарплати зроблено 14, 15, 16 роки, а це в 4 рази вище. За що така шана? Хочу звернути вашу увагу на проблему евакуйованих з епіцентру катастрофи. Вони взагалі позбавлені будь-яких пільг. Вдумайтесь, на оздоровлення евакуйованим держава виділяє аж 75 гривень в рік на одну особу. Позбавленні пільги на оплату за харчування в дитячих установах їх діти. Проблема чорнобильців однакова, що для Вінниці, що для Дніпра, що для Києва. Наведу приклад цих проблем, насамперед медичне обслуговування. Треба не допустити закриття медичних закладів, які обслуговують чорнобильців, та залишити медичне обслуговування безкоштовним. Термін лікування. Наразі термін лікування 5 днів, при рекомендованому 12. Санаторно-курортне лікування має бути доступним з правом вибору, де його проходити, і не один раз у два роки, а щорічно. Пенсійне забезпечення, соціальне забезпечення – цей список можна продовжувати. І наостанок. 7 квітня 2021 року Конституційний Суд України прийняв рішення щодо захисту чорнобильців від свавілля посадовців.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, ми завершили перчу частину нашого пленарного засідання і переходимо до захопливої частини – роботи з правками. Я нагадаю, минулий раз ми завершили на поправці 1518, тому ідемо далі. Поправка 1519, народний депутат Шуфрич Нестор Іванович. Будете? Несторе Івановичу, плануєте, наполягаєте чи ні? Я не бачу Нестора Івановича. Все, бачу. Нестор Іванович. Можна так, щоб я бачив Нестора Івановича, шановні народні депутати. Нестор Іванович, 1519 ваша поправка. Нам цікава ваша точка зору і обґрунтування цієї фундаментальної поправки, будь ласка.
Дякую. Ви знаєте, у мене вчора була дуже плідна дискусія з Міловановим з приводу ринку землі. Дійсно, це один із генераторів самої ідеї пришвидшення ринку землі на Україні. І він був дещо здивований, коли узнав, що я є одним із тих людей, які з боєм фактично завоював право нашим громадянам продавати землю ще 25 жовтня 2001 року. Але тоді в той же час ви наклали мораторій на саму можливість продажу землі, і я пояснив чому. Ми порівняли вартість землі з Угорщиною, з Румунією, з Польщею, де вона (увага!) в 6-12 разів вища ніж в Україні. Але так сталося, що і доходи, всі соціальні стандарти, ВВП на душу населення теж в 4-7 разів вищі ніж в Україні. Тобто спочатку давайте створимо стабільну Україну з вартістю землі, а потім будемо її продавати.
Дякую, Несторе Івановичу. Ви наполягаєте, щоб ставити цю поправку. Я ставлю поправку 1519, де народні депутати Шуфрич і Кива пропонують виключити 45 пункт. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[10:38:20]] За-52 Рішення не прийнято, Несторе Івановичу. Наступна поправка. Наступна поправка 1520, народний депутат Волошин, будь ласка. Немає, да? Немає. Вибачте. Наступна 1523, Волошин. Немає. 1529, Власенко Сергій Володимирович. Будь ласка, Сергію Володимировичу.
Дякую, пане головуючий. Як була сформульована попередня редакція статті Земельного кодексу? Вона була сформульована наступним чином: "Власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади". Як нам пропонують зараз написати: "Власники земельних ділянок та землекористувачі мають право здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок на підставі проекту землеустрою.". Тобто повністю дозволяється зняття верхнього родючого слою сільськогосподарських земель, що є абсолютно неприпустимим з точки зору контролю держави за якістю таких земель і взагалі за станом таких земель. Це ще раз свідчить про те, що відсутня повністю державна політика в питанні сільськогосподарської землі. Прошу підтримати.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 1529 народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[10:40:10]] За-68 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1532, Василь Іванович Німченко.
Доброго дня, шановні колеги! Стосовно нашої поправки від "Опозиційної платформи – За життя" я хочу сказати наступне. По-перше, право володіння та розпорядження земельними наділами чи землею як власністю, про що тут іде мова, це не значить, що ліквідація родючого ґрунту чи родючого шару є виключним правом цього власника. І тому ці пропозиції, які передбачають можливість землевласнику здійснювати свої дії в межах, так би мовити, суб’єкта власності, минаючи контролюючі органи державні з цього приводу та розпорядника земельних угідь. Я хочу сказати, що подивіться, за волею народу держава управляє земельними відносинами і керує ними, і тому ми настоюємо на цьому.
Дякую, Василь Іванович. Ставлю на голосування поправку 1532 народного депутата Німченка та Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[10:41:52]] За-63 Рішення не прийнято. Наступна 1533. Василь Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, тепер це стосується питання не лише родючого шару ґрунту, йде питання взагалі, що може робити власник землі, де є об’єкти власності які їм не належать. Давайте ми тоді і подивимося, що передбачає цей законопроект. Якщо там є об’єкти державницької або об’єкти іншої форми і інших юридичних осіб, об’єкти власності, то як це може без дозволу, без дозволу державних контролюючих органів виконувати ці роботи власник цього наділу? Це вже, по суті, є спірні відносини, і виписувати як виключне право власника – це є недолугим. Тому ми просимо підтримати нашу пропозицію і повернутися до редакції Земельного кодексу нині діючого. Спасибі.
Дякую. Будь ласка, голосуємо за поправку 1533 народного депутата Німченка та Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[10:43:23]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1534, Шуфрич, Кива. Хто буде? Несторе Івановичу, ви чи Ілля Володимирович? Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. З вашого дозволу, поки я буду представляти наші спільні поправки, це я вам полегшую вашу роботу, зразу вам відповідаю на ваше питання. Дякую. Стосовно нашої поправки. Вона фактично забороняє її ставити під контроль саму можливість перевезення ґрунтового покриву земельних ділянок незалежно від того, хто є власником цих земельних ділянок. І це абсолютно правильно. Вже, на жаль, були прикрі випадки, коли наші чорноземи і нашу родючу землю хотіли вивозити за кордон, і не завжди це невдавалося, на жаль, є і такі прикрі сторінки нашої історії. Тому бажано було б це питання залишити в діючій редакції. На жаль, ця пропозиція не пройшла. Тому ми пропонуємо нову редакцію цього положення. Дякую за увагу.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 1534 народного депутата Шуфрича та Киви. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[10:44:54]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка у нас 1539, Павленко, я так розумію. Так? Лукашев. Ні? Будь ласка, Павленко.
Шановний головуючий, шановні колеги! Власне, дана поправка стосується частини другої статті 168 Земельного кодексу, де я, зокрема, пропоную після слів "власники земельних ділянок та землекористувачі, мають право здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок виключно на підставі розробленого у встановленому порядку робочого проекту землеустрою" додати: "на підставі рішень Верховної Ради АРК, Ради міністрів АРК відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування". На нашу думку, органи місцеві виконавчої влади і місцевого самоврядування мають знати, контролювати і відповідати, коли здійснюються фактично перенесення родючого ґрунту на територію, якою вони опікуються. Прошу поставити на голосування.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 1539 народних депутатів Лукашева та Павленка. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[10:46:27]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1541, Колтунович, Загородній. Хто буде? Юрій Іванович Загородній, будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Ви знаєте, сьогодні вранці, коли їхав сюди, у Верховну Раду України, по Андріївському узвозу, я побачив сіті-лайти такого змісту: "Великий піст – це час прощати. І Великий піст – це час робити добрі справи". І мені здається, що було б дуже доброю справою, якби монобільшість набралася сміливості і зняла з розгляду всі антинародні законопроекти, зв’язані із землею. Я думаю, що після такого кроку народ України вибачив би монобільшості після того, як ці б закони розглядалися би на всеукраїнському референдумі і лише за результатами всеукраїнського референдуму можна би було сформувати новий пакет земельних законопроектів, законопроекти, які відкривають ринок землі, і лише після цього, виконуючи статті Конституції 5, 13 і 14, ці законопроекти можна було розглядати в сесійній залі Верховної Ради України. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 1541. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[10:48:04]] За-54 Рішення не прийнято. 1546, Німченко. [[Шум у залі]] Я не почув. Яка? 15. Дивіться, ми на підтвердження ставимо в кінці, ми так домовилися, коли почали розглядати цей проект, в самому кінці ми ставимо всі на підтвердження. Ні, дивіться, ми ж домовилися. Просто от кожен дасть. Дивіться, у мене прохання таке. Кожна фракція потім дасть перелік поправок, які вона буде ставити на підтвердження, в кінці. Добре, добре. А зараз ми. [[Шум у залі]] Будь ласка, 1546. Народний депутат Німченко. Василь Іванович, говоріть, будь ласка.
Я вибачаюсь, так ви дайте відповідь, я тоді вже скажу. У мене хвилина залишається, прошу включити таймер.
Будь ласка, включіть з початку таймер. 1546. Василь Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, у нас з’являється уже в подальшому правосуб’єктність територіальних громад. Ви ж подивіться, настільки розщедрилися автори законопроекту, що землі в межах території населеного пункту переходять у власність територіальної громади. Скажіть, будь ласка, сам факт реєстрації територіальної громади як власника не дає право територіальній громаді розпоряджатися як власнику. Тому що право власності визначається в указаній законом формі. Це перше. І друге. Коли ми ведемо мову про територіальну громаду, то треба тоді і надати їм повноваження, як це надано повноваження місцевим органам самоврядування. Тоді вони будуть рівні серед рівних. Прошу залишити редакцію діючого Земельного кодексу.
Ставлю на голосування правку 1546. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:50:54]] За-58 Рішення не прийнято. 1547, Німченко.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, все-таки давайте ми прислухаємося до Конституції України, і оці положення, де ми указуємо, посилаємося на територіальну громаду, подивіться, як вона виписана, хто така "територіальна громада": це населений пункт, подивіться що це є, чи жителі населеного пункту, чи це громадяни України? Тим більше, питання "об’єднані територіальні громади" взагалі не має ніякої ні специфікації, ні конституційної правосуб’єктності. Тому все це, що ми тут пишемо, це написано від лукавого. І територіальні громади не зможуть користуватися своїм правом. І останнє. Це стосовно права територіальних громад на земельні угіддя поза межами цих територіальних громад согласно межі відповідних.
1547 ставлю на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[10:52:29]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Павленко Юрій Олексійович, 1550.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, власне, наша фракція послідовно продовжує захищати право українських громадян бути власниками своєї землі і не допустити ухвалення тих законів, які фактично дозволяють продаж землі іноземцям і позбавляють майбутнього українців. Ця правка так само направлена на те, аби підтримати і надати достатньо повноважень об’єднаним територіальним громадам з тим, аби вони могли контролювати, слідкувати за всім, що відбувається в цій так званій земельній реформі. На жаль, ми зараз бачимо ситуацію, коли з однієї сторони передається багато повноважень ОТГ непідкріпленими відповідними ресурсами. Або ж навпаки по ряду державних політик просто не визначаються повноваження чітко місцевих органів влади, а натомість центральні органи влади присвоюють собі те, що не передбачено законом, що призводить часто до хаосу в реалізації.
1550, правка не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[10:54:03]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шуфрич Нестор Іванович, 1551.
Дякую, шановний головуючий. Ми вже почали дискусію з приводу того, чи доцільно зараз так педалювати питання продажу землі. Ціна землі мізерна. Тому ми сьогодні своїми поправками і робимо відчайдушну спробу зупинити вас на цьому зухвалому несправедливому шляху, який може з 1 липня спонукати людей, враховуючи наднизький рівень життя, неможливість отримання доходів, замість оренди продати свою землю. А вже через рік-два це може спровокувати повстання людей, які з вилами прийдуть і будуть забирати свою землю назад. Тому сьогодні я як один із тих народних депутатів України, який 25 жовтня 2001 року з кров’ю боровся за ринок землі, звертаюсь до вас: схаменіться, створіть стабільну Україну, вартість реальної землі, а потім.
1551. Прошу визначатись та голосувати. [[10:55:48]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Івченко, 1554.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Я дякую головуючим за те, що ми повністю по Регламенту проходимо законопроект 2194. І я хотів, щоби ми не порушували Регламент і права народних депутатів, в тому числі ставити правки, бо бачите, що ми не зловживаємо тим, що ми не ставимо там різні правки, але мегакорупційні правки, які сьогодні хочуть протягнути через цей зал, через цей закон, повірте, колеги, вони стоять того, щоб їх прямо поставити сьогодні на голосування, коли ми до них дійдемо. Це перше. І друге, колеги, я ще раз хочу сказати, що в цьому законі багато є тих речей, які не відповідають національним інтересам України, не відповідають децентралізації як такій, не дадуть змоги громадам розпоряджатися землею, а тільки через десятки років, і не дасть змоги цей закон громадам наповнити власні бюджеті, оскільки більшість договорів за заниженою відсотковою ставкою вже заключені.
1554 комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:57:25]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1555.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, хотів би ще раз нагадати про європейський досвід і про те, яким чином сьогодні звертаються фермери, які займаються органічним виробництвом, ті, які займаються тваринництвом, особливо ті, які займаються сьогодні фактично тваринництвом, вони говорять про те, що не буде в них можливості конкурувати з грошима, конкурувати з тими, хто буде купувати їхню землю. У нас фактично ціла галузь тваринництва може залишитись під ризиком, так же само як і стратегічна галузь для аграрної України. Це органічне виробництво, це мегастратегічна галузь, колеги. Сьогоднішня вартість 1 гектара органічного виробництва коштує до 10 тисяч доларів. Уявіть собі, як в Полтавській області агроекологія, яка обробляє органічним землеробством 6 тисяч гектарів, буде купувати ці паї. Колеги, давайте задумаємося. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 1555 народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[10:58:59]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1557, Василь Іванович Німченко. Будь ласка, Василь Іванович.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя" і боротьба за землю народу України. Шановні колеги, ви подивіться, до чого пішли. Ми визначаємо уже, що таке зміст землеустрою, і ніде ми не бачимо посилки на слово "кадастр". Розумієте, автори законопроекту, взагалі що таке кадастр і яку інформацію він в собі несе? Не маючи кадастрового наповнення, наша держава в особі влади переходить на продаж земель, не внесених в кадастр. Вони є наявні чи немає, чи вони вже заболочені, чи взагалі захвачені. Тому я хотів би, щоб ми виходили з того, що нароблено на сьогоднішній день і напрацьовано в діючому Земельному кодексі.
1557, Німченко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:00:36]] За-62 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1558, Німченко.
Я стосовно змісту землеустрою, продовжуючи. Землеустрій якраз і передбачає задоволення потреб людини. Читайте, хто така людина. У нас з вами, ми це не пишемо, ніде навіть не згадуємо. Як не згадуємо в Земельному кодексі і питання, що земля є власністю українського народу. То почитайте, які наші святі обов’язки: захищати честь і гідність, і достойне життя людини, шановні колеги. І тому, коли ми ведемо мову про землеустрій, то треба бачити там, перш за все, людей. Що це регулятори, які направлені на забезпечення інтересів власників, користувачів чи розпорядників земельних угідь. От з цього треба виходити. Спасибі.
1558, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:02:05]] За-63 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1559, Шуфрич.
Дякую, пане Голово. Продовжуючи нашу дискусію, хочу привести декілька прикладів. Вартість земельних угідь в Угорській Республіці починається з 8 тисяч доларів. Причому, мінімальна, увага, мінімальна заробітна плата – 545 доларів. Тобто в Угорщині мінімальна заробітна плата вища, ніж у нас середня заробітна плата. Причому середня заробітна плата – 1240 доларів, а ВВП на душу населення складає 15 тисяч 373 проти 3 тисяч 425 в Україні. При цих умовах у них обмеження і абсолютний контроль про недопущення іноземців до можливості купувати землю. Що ж ми робимо? Ми не створили ні власність землі, ні вартість землі. І сьогодні фактично блокуємо.
1559. Комітетом не підтримана Прошу визначатися та голосувати. [[11:03:39]] За-59 Рішення не прийнято. Ковальов, 1562.
Дякую, шановний головуючий. Стосовно цього законопроекту 2194 найболючіше питання хочу підняти, саме це переважне право купівлі земель сільськогосподарського призначення. Якщо ми побачимо саме по строкам, з яких буде реалізована земельна ділянка фізичних осіб іншим фізичним особам, або після вже того, як буде зняте обмеження для юридичних осіб, ми побачимо, що люди не зможуть швидко продати свою землю, якщо вони хочуть продавати. І настільки буде зарегульоване саме це питання, що люди фактично будуть продавати своїм орендарям, тобто вертикально інтегрованим агрохолдингам, які зможуть викупляти цю земельну ділянку на 20, 30, а то й на 50 відсотків дешевше, ніж від ринку. У прошлому році ми відкрили саме цей ринок землі. Але ми відкривали його для іншого, саме для людей, щоб люди могли розпоряджатися своєю власністю. Дякую вам.
1562, Ковальов. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:05:10]] За-76 Рішення не прийнято. 1564, Німченко.
Шановні колеги, коли йдеться все-теки про людей, то я хочу сказати, що орендодавець теж людина. На сьогоднішній день ви подивіться, чим законодавець їх поставив, в які умови. Що він може розпорядитись своїм паєм, своєю земельною ділянкою лише з дозволу свого пана, з дозволу орендаря. То скажіть мені, будь ласка, що за цим стоїть? Може, ми знайдемо в цьому законопроекті право на дострокове припинення договору оренди, ми теж цього не знайдемо, тому що це не в інтересах орендаря. І все заточено на те, щоб ця земля була скуплена не холдингами, а тими людьми, які на сьогоднішній день згрупувались і взяли в оренду на 49 років, чи на скільки там, чи на 7.
1564, ставлю її на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:06:43]] За-63 Рішення не прийнято. 1565, Німченко.
Продовження. Я скажу, що оці терміни, строки, на які укладені договори оренди, на сьогоднішній день хоч на год, бігають орендарі і продовжують ці терміни. Вони готові так, щоб на день отримання права на скупку цих земель, вони находились у їх в оренді. Що тут незрозуміло і для кого це неясно: хто пролобіював і хто за цим стоїть. І тому ці позиції, які викладені таким чином в цьому законопроекті, вони протирічать взагалі поняттю і правовому визначенню собственника землі, яким є народ, яким є людина, яка позбавлена права на сьогоднішній день достроково припинити орендні відношення, якщо орендар порушує право оренди паю відповідної чи конкретної людини і тому ми можемо вернутись до діючого.
Ставлю на голосування 1565, Німченко. Комітетом не підтримано. Прошу визначатись та голосувати. [[11:08:12]] За-63 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шуфрич Нестор Іванович, 1569.
Дякую, шановний головуючий. На жаль, на превеликий жаль, не було враховано наші попередні поправки щодо виключення відповідної статті і залишити норму діючого Земельного кодексу, де, до речі, була можливість щодо розірвання договору оренди і тим самим захист прав власників землі. Тому сьогодні ми пропонуємо нову редакцію відповідної статті, яка відображає інтереси землевласників, а не тих, хто візьме землю в оренду, з єдиною метою: захистити права тих людей, які сьогодні бідкують, у яких нема сьогодні можливості спокійно і достойно жити і щоб їх не обікрали, і в разі, якщо відносно них будуть несправедливі дії, щоб вони мали право захистити себе. Тому прошу поправку поставити на голосування. Дякую за увагу.
Ставлю 1569 на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:09:46]] За-61 Рішення не прийнято. 1579. Славицька Антоніна Керимівна. 1575, вибачте.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні колеги! Доволі проста правка, вона передбачає залишити попередню редакцію статті, назву статті 186 Земельного кодексу України. Ви знаєте, користуючись нагодою, хочу сказати, що нам часто, коли ми заявляємо про необхідність проведення всеукраїнського референдуму, дорікають в тому, що у передвиборчій програмі Президента Зеленського був пункт "Формування прозорого ринку землі". Так ось я хочу зацитувати, що цей пункт містив. Необхідно впровадити економічний паспорт українця, кожна дитина матиме право накопичувати на своєму рахунку частину від реалізації державних природних благ: надра, землі тощо. Після досягнення повноліття, дитина отримає ці накопичення як власний стартовий капітал. Що ці слова мають спільного з цим проектом закону, який насправді спрощує механізми зміни цільового призначення земель.
Ставлю на голосування поправку 1575 народних депутатів Волошина та Славицької, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:12:28]] За-58
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, ми продовжимо працювати, але я прошу на хвилину підійти до трибуни керівників депутатських фракцій та груп. Волошин, Славицька, 1576.
Цієї правкою пропонується залишити попередню редакцію частини першої статті 186 Земельного кодексу, згідно з якою за територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері земельних відносин, залишити повноваження щодо процедур погодження та затвердження документації з землеустрою. Ви знаєте, шановні колеги, ми прекрасно розуміємо і бачимо, що немає потенціалу на врахування тих чи інших правок, пропозицій народних депутатів. Разом з тим, ми сподіваємося, що все ж таки за час розгляду законопроекту ви знайдете час ознайомитися з висновками юридичного управління, який чітко говорить, що цей проект закону суперечить Конституції і має бути в запропонованій редакції відправлений на доопрацювання. А правку прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування поправку 1576 народного депутата Волошина, Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:14:00]] За-51 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1579, Славицька. Будь ласка.
Так, цією правкою пропонується додати до частини першої статті 186 Земельного кодексу абзац, яким передбачається процедура додаткового погодження з розроблення схеми землеустрою. Ми вважаємо, що процедура узгодження схем землеустрою і техніко-економічного обґрунтування земель є необхідною з точки зору логіки законопроекту, адже його метою є створення прозорого та спрощеного механізму регулювання земельних відносин. Прошу поставити на голосування цю правку.
Ставлю на голосування поправку 1579. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:15:05]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1572, Королевська, Павленко. Будь ласка, Павленко.
Шановний головуючий, шановні колеги, власне, дана поправка стосується зміни до статті 186 Земельного кодексу України. І я пропоную доповнити абзац таким змістом: "Схеми землеустрою та техніко-економічні обґрунтування використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць підлягають стратегічній екологічній оцінці". В чому суть цієї поправки? На жаль, в запропонованій законопроектом новій редакції 186 статті на відміну від чинної не передбачено здійснення стратегічної екологічної оцінки схем землеустрою та техніко-економічного обґрунтування використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць. На наш погляд, це створює правове підґрунтя для зниження рівня їх захисту та містить серйозні корупційні ризики. Принципова поправка, прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування принципову поправку 1582, народні депутати Королевська та Павленко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:16:38]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1590, Власенко. Добре. Дякую. 1592, Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, прошу дану поправку поставити на голосування.
Ставлю на голосування 1592 народного депутата Лукашева та Павленка поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:17:28]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1598. Колтунович, будь ласка. 1598. Хто. А, Загородній Юрій Іванович, будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Ви знаєте, у програмі політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" чітко записано, що земля має залишитися у власності українських селян, і відкриття ринку землі лише за підсумками всеукраїнського референдуму. Якщо ми візьмемо почитаємо передвиборчу програму Володимира Олександровича Зеленського, у нього також написано: сформувати прозорий ринок землі. А прозорий ринок землі можемо сформувати лише за підсумками всеукраїнського референдуму. Так виходить, що потрібно сьогодні зняти з розгляду всі законопроекти, які розглядаються у Верховній Раді щодо відкриття ринку землі, винести всі питання на всеукраїнський референдум, за підсумками референдуму сформувати новий пакет цих законопроектів і розглянути їх у Верховній Раді України. Так буде виконана воля українського народу і збережена земля у власності українського народу. Дякую. Я правку прошу поставити на голосування.
Дякую. 1598 ставлю на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[11:19:11]] За-55 Рішення не прийняте. Правка не врахована. 1599, Славицька Антоніна Керимівна.
Шановні колеги, цією правкою пропонується залишити попередню редакцію частини третьої статті 189 Земельного кодексу. На наше переконання, виключення даної частини не є логічним, оскільки існує потреба у забезпеченні самоврядного контролю за використанням та охороною земель сільськими, селищними, міськими, районними та обласними радами. І вкотре варто наголосити знову і знову, що підготовлений комітетом до другого читання проект закону фактично не відрізняється від відхиленої парламентом попередньої редакції цього законопроекту, а за змістом нівелює визначену Конституцією можливість громадян розпоряджатися своєю землею і в частині підходу до набуття у власність земель сільськогосподарського призначення іноземцями. Прошу поставити правку на голосування.
Ставлю на голосування 1599, Славицька. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:20:35]] За-56 Рішення не прийнято. Павленко, 1602.
Шановний пане Голово, шановні колеги, власне, в яких умовах розглядається цей закон, може бути ухвалений, а далі запроваджується? На жаль, в умовах достатньо слабкої інституційної спроможності сьогодні української держави, як центральних та місцевих органів влади. От аналізуючи звіти, інформацію, яка надходить з різних сфер, з різних відомств, знаєте, обурює, коли суму помилок окремі міністерства визначають і називають реформами, а тотальну неправду в своїх звітах, узагальнюючи, подають і визначають як звіти про успіхи в цій реалізації. На жаль, це стосується і тієї сфери, якої стосується даний законопроект. Тому я переконаний і підтримую тих колег, які вже неодноразово виступали в цьому залі. Цей закон треба відправити на доопрацювання, але розглядати його лише після всеукраїнського референдуму.
Ставлю на голосування 1602. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:22:00]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна правка 1603, Загородній.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Правка 1603 і правка 1605 вони ідентичні. На жаль, вони відхилені. Тому я прошу поставити обидві ці правки на голосування. Дякую.
Дякую. Тоді я одразу ставлю поправку 1603, автори – Колтунович, Загородній. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:22:45]] За-54 Рішення не прийнято. І одразу 1605 ставлю на голосування. Комітет теж відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[11:23:05]] За-55
Рішення не прийнято. 1608, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Власне, це чергова поправка, яка намагається, якою намагаюся хоч якось привести закон у відповідність до Конституції, у відповідність до тих бажань і задекларованої мети, з якою виступали, зокрема, й автори цього законопроекту. На жаль, дуже часто ми спостерігаємо в тих законах, які ухвалюємо, або в рішеннях влади, коли реальні дії, щоденна робота підміняються гаслами, підміняються намірами або постановкою завдань, які ніколи не виконуються. А підкріплена до цього достатньо слабка, недієздатна державна машина, яка є сьогодні що на центральному та місцевому рівні, може призвести до того, що цей закон стане надзвичайно небезпечним і створить додаткові проблеми для українських громадян. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 1608, Павленко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:24:39]] За-61 Рішення не прийнято. Загородній, 1612.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Ви знаєте, у світі є поширені декілька моделей ринку землі. Найбільш популярними моделями є англосаксонська, американська, японська, латиноамериканська корпоративно-латифундистська модель ринку землі. Фахівці вважають, що найбільш прогресивною є японська модель ринку землі, але знову ж таки, за оцінками фахівців, в Україні згідно законопроекту, який приймається, розглядається в сесійній залі Верховної Ради України, запроваджується латиноамериканська корпоративно-латифундистська модель ринку землі, яка веде до обезземелення селян і до розорення фермерів. Виходячи з цього і оцінки фахівців, наша політична сила вважає, що ці законопроекти потрібно взагалі зняти із розгляду як антинародні і питання винести на всеукраїнський референдум. Дякую.
1612. Прошу визначатись та голосувати. [[11:26:05]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1618, Павленко.
Шановний Голово, шановні колеги, дана правка так само спрямована на те, щоб захистити інтереси українських громадян, українських селян, українських фермерів, не допустити продаж землі іноземцям. Ми знову ж таки продовжуємо переконливо вимагати, аби цей законопроект просто був поставлений на голосування і волею парламенту відправлений на доопрацювання або взагалі відхилений, і ми повернулися до його розгляду вже після того як українські громадяни на всеукраїнському референдумі зможуть висловити свою позицію щодо того відкривати ринок землі сільськогосподарської чи не відкривати, продавати землю чи не продавати, це право українського громадянина, а не Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 1618. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:27:27]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1619, Власенко.
Дякую. Дякую, пане Голово. Згідно зі статтями 13, 14 української Конституції власником землі є український народ, а відтак необхідно організовувати референдум. Президент обіцяв, на жаль, нічого не робить. Партія "Батьківщина" розпочала організаційні заходи по організації всеукраїнського референдуму з питанням, чи підтримують українські громадяни продаж української сільськогосподарської землі. Якщо на цьому референдумі український народ відповість так, то тоді треба розробляти закон, який в першу чергу забезпечить українському фермеру можливість працювати і бути хазяїном на своїй сільськогосподарській землі. Кожен, хто хоче продати землю, повинен продати її державі, держава повинна здійснювати контроль за сільськогосподарською українською землею. Саме так повинен бути побудований Закон про відкриття ринку сільськогосподарської землі, на жаль, не так, як він побудований сьогодні. Тому прошу мою поправку 1619 підтримати, а за сам закон не голосувати.
Ставлю на голосування 1619. Прошу визначатись та голосувати. [[11:28:57]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Павленко, 1625.
Шановний пане Голово, дана правка стосується частини тринадцятої статті 186 Земельного кодексу України, і, на наш погляд, є надзвичайно важливою, яка робить цей законопроект таким, що мінімізує в разі його ухвалення і реалізації порушення прав українських громадян. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 1625. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:29:57]] За-60 Рішення не прийнято. 1626, Загородній.
Дякую. Правка 1626 каже про те, що абзаци другий та третій частини тринадцять залишити в чинній редакції. Ця редакція звучить наступним чином: "У разі, якщо на підставі матеріалів інвентаризації здійснюються формування земельних ділянок за рахунок земель державної та комунальної власності, визначення їх угідь, а також віднесення таких земельних ділянок до певних категорій, технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього кодексу. Віднесення особливо цінних земель, визначених пунктами "а" і "б" частини першої статті 150 цього кодексу, до земель інших категорій за матеріалами інвентаризації заборонено". Тому прошу поставити цю правку на голосування.
Ставлю на голосування 1626. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:31:16]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Павленко, 1634.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Власне, дана правка теж стосується 186 статті Земельного кодексу. Але в чому мотивація багатьох правок, які ми сьогодні представляємо. От сьогодні, починаючи, на початку засідання Верховної Ради, виступаючи з трибуни, я говорив про шалені порушення прав дитини в реалізації реформи деінституалізації. Здавалось би, правильна мета, правильні цілі. Але недолугість, неефективність, непрофесійна робота центральних органів влади вже сьогодні призвели до численних порушень прав дитини. Призводить до того, коли дії на місцевому рівні або механічні, або ж взагалі суперечать тим рішенням, які ухвалювалися на центральному рівні. І викликає величезний подив, чи можна провести ефективну земельну реформу, якщо по дитячій не можете.
Ставлю на голосування 1634. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:56]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1635, Павленко.
Шановний пане Голово, дякую за можливість представити поправку. От продовжуючи цю тему, бо правка так само стосується 186 статті, але от я хочу, щоб почув зал мотивацію, в яких умовах ми можемо запровадити цей закон. Здавалося б, захист прав дитини, що може ще бути більш відповідальне з точки зору роботи чиновника, як на центральному і на місцевому рівні. Але навіть тут є численні порушення, є невиконання поставлених завдань, є деформація політики, коли заявлена мета не відповідає реальному результату по відношенню до конкретної дитини, коли не створюється послуга на місцевому рівні, але ліквідовується інтернатний заклад, і значна частина дітей залишається взагалі без послуги. Тобто не можемо навести лад у самій, здавалось би, відповідальній політиці, яка би мала бути для української держави. Можна тільки уявити, який жах.
1635. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:34:26]] За-58 Рішення не прийнято. 1636, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, так от продовжуючи оцю дискусію по 186 статті і правок, хочу ще раз як приклад взяти ту політику, яка здійснюється сьогодні державою в інтересах сім’ї і дітей. Що, чого немає? Саме головне, що не зроблено або зроблено, – це зруйнований базовий найнижчий рівень реалізації політики щодо допомоги захисту дитини або сім’ї, яка потрапила в складні життєві обставини. І найбільше від цього страждають люди якраз в сільській місцевості. В сільській місцевості, де діти позбавлені або позбавляються багатьма новітніми рішеннями освітньої, медичної, соціальної послуги, залишаючись сам-на-сам зі своїми проблемами, або ж з недобросовісними дорослими, які над ними знущаються. Добавити до цього ще оцю земельну реформу – і ми можемо втратити ціле покоління.
1636. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:35:54]] За-60 Рішення не прийнято. 1637, Павленко.
Продовжую наполягати на необхідності відправлення на доопрацювання цього законопроекту або взагалі відхилення його як можна швидше з тим, аби перейти до розгляду тих законів, які реально сьогодні чекають українські громадяни. Чому? Тому що розглядати і запроваджувати цей закон, не запитавши людей через всеукраїнський референдум, на мій погляд, є неправильно по відношенню до громадянина нашої держави. І ще раз наголошую, в першу чергу після всеукраїнського референдуму або до нього навести лад в роботі державних органів влади від міністерства до місцевих органів влади, від тих, які забезпечують політику, до тих, які контролюють чітко визначеними розмежованими повноваженнями, а тільки після цього накладати якісь новітні форми роботи чи реформування, тим більше в такому болючому.
1637. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:37:28]] За-58 Рішення не прийнято. 1638, Загородній.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Ви знаєте, багато з виступаючих з правками в цьому залі наголошують на тому, що цей законопроект недосконалий. Так, дійсно, він недосконалий, тому що до нього подано більше 3 тисяч поправок. Наша політична сила "Опозиційна платформа – За життя" подала майже 900 правок, але монобільшість також до цього законопроекту подала величезну кількість правок, більше 1200. Нам зрозуміло, з яких причин монобільшість відмовилася від своїх правок. Відстоюють ці правки лише декілька політичних сил, які стоять на принципових позиціях, що земля має залишитися у власності українського народу. Але сам факт, те, що скільки є правок до цього законопроекту, говорить про те, що цей законопроект потрібно негайно зняти з розгляду, відправити його на доопрацювання і лише після цього розглядати в сесійній залі Верховної Ради України. Дякую. А правку прошу поставити на голосування.
1637, Загороднього правка. Комітетом не підтримана, Юрій Іванович. Тому прошу визначатись та голосувати. [[11:39:02]] За-58 Рішення не прийнято. 1645, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, так, ми продовжуємо наполягати на кожній своїй правці і продовжуємо наполягати, що даний законопроект має бути відправлений на доопрацювання. Але от мотивуючи, чому важливо голосування за цією правкою, теж зроблю приклад, наприклад, в політиці щодо дітей, про яку мав уже можливість говорити. От здавалось би, є Міністерство соціальної політики, мало би головним бути в захисті прав дитини, але із-за свого непрофесіоналізму, нерозуміння, що треба робити, невиконання законодавства стало ключовим порушником прав дитини. На жаль, подібна ситуація стосується дуже багатьох міністерств і відомств. Не створена єдина система управління, наприклад, служба у справах дітей, що веде до деформації політики у 1400 створених сьогодні об’єднаних територіальних громадах, де кожна веде свою політику за своїм.
1645. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:40:35]] За-61 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1642. Ковальов.
Дякую, шановний головуючий, що надали слово. Правка 1642. Хочу саме підняти питання в цьому законопроекті щодо договорів дарування земель сільськогосподарського призначення. Ви знаєте, що от як виписаний саме в цьому законопроекті 2194, саме дарування земель сільськогосподарського призначення, вони порушують прямо Конституцію України, саме статтю 14. Крім того, там обмежується коло осіб, стосовно яких може бути подарована земельна ділянка. Це також є порушення Цивільного кодексу України. Тому все ж, я вважаю, так не може бути, що Земельний кодекс буде суперечити Цивільному кодексу, буде суперечити статті 14 Конституції України прямо, що буде давати підстави для оскарження в Конституційному Суді даний законопроект. Вважаю, що ця норма є недопустимою саме в цьому законопроекті. Дякую вам.
1642. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:42:07]] За-76 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 1652, Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий, на жаль, не пройшли поправки, які врегулювали би питання порядку погодження землеустрою, який має бути затверджений Кабінетом Міністрів України. Чесно кажучи, я не розумію, чому це такий був супротив цій нормі, невже навіть сам порядок не варто було залишити право затвердження Кабінетом Міністрів України, а все це спускається незрозуміло куди. Я розумію, що дерибанить хочется на местах, так проще. Тому буду наполягати на тому, щоб залишилась чинна редакція Земельного кодексу, який, я ще раз підкреслюю, в дуже надскладних умовах був прийнятий 25 жовтня 2001 року. І я прошу проявити повагу до наших колег депутатів третього скликання, які вже тоді, запровадивши ринок землі, розуміли, що людей треба захистити. Дякую.
1652. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:43:43]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Павленко, правка 1666.
Прошу передати слово Наталії Юріївні Королевській.
Наталія Юріївна Королевська, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, шановні присутні! Позиція нашої фракції "Опозиційної платформи – За життя" залишається незмінною. Суть цього законопроекту та і цієї поправки в тому, щоб розпродати за безцінь Україну. Наша команда на це ніколи не піде, і ми звертаємося до залу. Всі очікують рішення Конституційного Суду. І ми всі розуміємо, що цей законопроект також суперечить Конституції. Вже підписаний Закон щодо проведення всеукраїнського референдуму. І ми звертаємося до всього керівництва країни. Перший референдум, який треба зараз провести, - це референдум, щоб спитати у людей, а чи згодні вони, щоби їх землю за безцінь розпродавали. Без рішення референдуму приймати цей закон неможливо. Дякуємо.
Дякую. Ставлю на голосування 1666. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:45:37]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Німченко, 1672.
Шановні колеги, підтримуючи нашу пропозицію, я хотів би нагадати про те, що ми на сьогоднішній день маємо Земельний кодекс і Конституцію. Це ті маяки, по яким ми повинні іти в своїй законодавчій діяльності. І коли ми ведемо мову про громади, про об’єднані громади, про людину перш за все, то ми якраз і повинні вивіряти через Конституцію і дотримання їхніх прав і свобод. То скажіть, будь ласка, як же тут бути, де права, де права і свободи вільного розпорядження своєю власністю людей-орендодавців, орендодавців, які здають свої земельні паї, свої частки земельні, я вибачаюсь, чи наділи і здають орендарям, але достроково припинити не можуть?
Ставлю на голосування 1672 Німченка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:47:18]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1670, Власенко.
Дякую, пане Голово. В своєму висновку від 8 жовтня 2020 року Венеційська комісія назвала законодавчий процес у Верховній Раді України недосконалим і сказала, що часто відбувається поспішне голосування, часто відбувається фрагментарний підхід, часто не відбувається належна оцінка наслідків законодавчого процесу, і деколи, або достатньо часто, недостатньо чіткі формулювання. Ці всі характеристики можна повністю віднести до того законопроекту, про який ми говоримо. А ще й до того додатково повністю знімається контроль держави, ну, зокрема, за землями, які перебувають в зоні відчуження. Повністю знімається будь-яке погодження з державою земель зони відчуження, що є повним і тотальним абсурдом. Насправді так не повинно відбуватися, це свідчить про відсутність державної політики. А по цьому закону треба проводити референдум, який організовує "Батьківщина".
Ставлю на голосування правку 1670 Власенка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:49:00]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка. 1673, Німченко.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, ви подивіться, як тут об’єднали, синтезували правоохоронну функцію виконавчих органів, не правоохоронними структурами, а виконавчими органами. Про що це? Це про те НАБУ, яке було визнано неконституційним, чи про що? Як же можна було так вирішувати питання? Якщо це сектор діяльності правоохоронних органів, то, будь ласка, притримайтесь їх і вирішуйте це якраз в аспекті правоохоронної діяльності, а не правозастосовчої діяльності органу влади, нехай він навіть буде центральним. Хватить нам створювати квазісудові органи, які беруть на себе невластиві функції, приводять до порушення прав. Прошу залишити редакцію діючого закону.
1673. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:50:36]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шуфрич, 1674.
Дякую, шановний головуючий. Відповідна правка стосується норми, за якою закріплюється державний контроль за використанням та охороною земель, здійснюється центральним органом влади. Я не розумію, чому такий супротив, чому зараз не задовольняє та норма, яка є в діючому Земельному кодексі. Адже хто має здійснювати контроль над використанням та охороною земель, якщо не держава? Тому оці бажання спустити це все вниз і фактично залишити безконтрольним цей процес є неприйнятним і турбує нашу політичну силу. Тому ми і пропонуємо залишити чинну редакцію. А в даному випадку, враховуючи, що виключити цей пункт вже не вдалося, пропонуємо нову редакцію цієї норми. Дякую.
Ставлю на голосування 1674. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:52:05]] За-61 Рішення не прийнято. 1682, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, власне, чергова важлива правка, яка стосується намагання нашої команди покращити даний законопроект з тим, аби хоч якось його привести до відповідності Конституції і інтересів українських громадян. Хоча наша позиція є незмінною, що він має бути відправлений на доопрацювання або взагалі скасований в результаті голосування. І ми сьогодні мали б говорити не про цей закон. Але я вам нагадаю, що у нас сьогодні уряд працює без відповідної програми дій Кабінету Міністрів. У нас відсутня сьогодні зрозуміла, чітка земельна державна політика. Ми мали б вести мову про відставку Кабінету Міністрів, а не про земельну реформу, яку буде здійснювати цей малоспроможний уряд. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 1682. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:53:37]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1683, Лукашев. Павленко.
І Павленко. Юрій Павленко, "Опозиційна платформа – За життя". Говорячи про даний законопроект, мотивуючи необхідність його ухвалення, автори говорять, що вся ця надумана земельна реформа призведе до серйозного залучення інвестицій і, як наслідок, підйому української економіки. Але давайте подивимося на минулий рік, на початок цього року. Вперше за багато років у минулому році відбувся відтік прямих іноземних інвестицій десь на рівні близько 870 мільйонів доларів. То про яку інвестиційну привабливість сьогодні України і можливість інвестицій з 1 липня можна говорити, якщо вже сьогодні деморалізована і фактично підірвана інвестиційна привабливість України як держави. І це наслідок непрофесійної роботи Кабінету Міністрів України в першу чергу, а також влади загалом, зокрема і тут, в цьому залі, тих законів, які ми ухвалюємо.
Ставлю на голосування 1673. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:55:17]] За-61 Рішення не прийнято. 1685, Лукашев, Павленко.
Шановний пане Голово, от, наполягаючи на голосуванні за дану поправку, ще раз хочу звернути увагу на ті умови, в яких може запроваджуватися даний закон. Є разюче серйозне збідніння українських громадян, яке підтверджується і низькою купівельною спроможністю, і боргами, які є сьогодні як по заробітній платі, так і українських громадян за житлово-комунальні послуги, безробіття, яке зростає і стало чи не рекордним за останні десятиліття. І в цих умовах ми хочемо, щоб люди по максимальній ціні максимально вигідно продали свою землю? Та ні, вони продадуть за безцінок, бо їм треба якось виживати, і таким чином відбудеться концентрація землі у великих землевласників або транснаціональних компаній. А цей закон ще іноземцям дозволяє купити землю, позбавляючи права українського громадянина в майбутньому бути.
Ставлю на голосування 1675, Павленко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:56:46]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Німченко, 1679.
Шановні колеги, коли йдеться питання про користування чи розпорядження у земельних відносинах, тут необхідно бачити ще, як вплітається в цей законодавчий процес громадський контроль, громадські об’єднання та центральні органи влади, які беруть на себе невластиві функції, вплоть до прийняття рішень відповідальності за конкретні дела. Ми, коли ведемо мову про контрольні функції центрального органу, давайте, щоб воно було визначено і зроблено це системно, до речі, як воно є на сьогоднішній день в Земельному кодексі. Хто придумав це при наявності вже того велосипеда, тим більше триколісного, що не впадеш, що за цим стоїть? А стоїть тут однозначно питання розпродажу землі. Тому просимо залишити редакцію.
1689. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:58:18]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1690, Німченко.
Продовжуючи далі, я хочу сказати, що законодавець, пропонуючи в цьому законопроекті, роз’єднав повноваження рад і повноваження сільських рад, органів місцевого самоврядування. Шановні колеги, ви подивіться, які на сьогоднішній день ради, районні ради. Їх скоротили, нових не придумали, фінансування відсутнє. І тому, коли ми ведемо мову про повноваження ради, треба прямо відзначити, що вони навіть не спроможні на сьогоднішній день утримувати первинну медичну допомогу громадянам, тому що немає ні субвенцій, немає ніяких коштів, і фінансування державне на це відсутнє. Яку мову ми можемо вести на предмет реалізації контрольних функцій.
Ставлю на голосування правку номер 1690. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:59:50]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Оголошується перерва до 13:00.
Шановні колеги, повертаємося до роботи. Павленко, 1694. Можемо голосувати?
Шановний пане Голово, шановні колеги, ми продовжуємо роботу над даним законопроектом. І, власне, будемо наполягати і далі на голосуванні за кожну поправку, внесену депутатами "Опозиційної платформи – За життя", бо таким чином ми хочемо хоч якось цей законопроект привести у відповідність до Конституції і так, щоб він відповідав інтересам українських громадян, а не тих, хто хоче за безцінок скупити українську землю. Тому прошу поставити мою поправку на голосування.
Ставлю на голосування 1694. Прошу визначатися та голосувати. [[13:02:27]] За-36 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Загородній, 1695.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Моя правка 1695 вона звучить наступним чином, що самоврядний контроль за використанням та охороною земель здійснюється сільськими, селищними, міськими, районними та обласними радами. Але ця правка відхилена. Мені зрозуміло, що згідно нового районного поділу ще не виписані повноваження районних рад, але повноваження сільських, селищних, міських, обласних рад вони чітко зрозумілі нам всім. Мені хотілося б, щоб Микола Тарасович пояснив, чому все-таки ця правка відхилена. Дякую.
Дякую, Юрію Івановичу. Можемо ставити на голосування? Позиція комітету. Будь ласка, Микола Тарасович.
Позиція комітету. Ця правка відхилена, оскільки ці норми врегульовані вже в цьому проекті іншими нормами і не відповідають ідеї цього закону. Дякую.
Ставлю на голосування правку 1695 Загороднього Юрія Івановича. Прошу визначатись та голосувати. [[13:03:59]] За-42 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шуфрич Нестор Іванович, 1696.
Дякую, шановний Голово. Всі ми раді були врешті почути голос Миколи Тарасовича. Щодо поправки, то хочу сказати, що ми просимо виключити новації і залишити редакцію діючого Земельного кодексу. Ми вважаємо, що повноваження місцевих органів врегульовані, ще були врегульовані 20 років тому. Можливо, Микола Тарасович про це не знає. Але хотів би до відома, в тому числі Миколи Тарасовича, довести деякі цікаві дані. Наприклад, мінімальна зарплата у Польщі – 722 долари, а середня – 1 тисяча 404. От як би "слуги народу" зробили такі зарплати і такі пенсії, то можна було би продавати землю за 10 тисяч доларів за гектар, а поки ви хочете вкрасти за безцінь. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 1696. Прошу визначатись та голосувати. [[13:05:31]] За-42 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Волошин? Волошин, 1697. Олег Анатолійович.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановні колеги, я з цікавістю подивився на Facebook-сторінці одного з шановних мною колег з монобільшості запитання: чи вірять депутати від опозиції в ті правки, які вони виголошують? Звичайно, що ми не просто віримо, ми відверто переконані, що в нинішній час і в нинішніх обставинах ринок землі запускати не можна і в той формі, особливо, в якій його зараз намагаються створити. У мене питання, чи вірите ви самі в те, що голосуєте, чи вам дають "відмашки" з Банкової для того, щоб ви просто проголосували за все, що вам запропонують, тому що інакше в протилежному випадку ви дуже боїтеся втратити прихильність президентської команди. От це і є головне питання, що ми точно знаємо і не приховуємо, що всі наші правки, такі як правки наших колег з "Батьківщині", в цілому присвячені одному: не дати запустити ринок землі в зубожілій країні під час війни, що не завершилась. Ось і все. Це є ключова мета, яку ми не приховуємо і над якою працюємо. Дякую.
Ставлю на голосування 1697, Волошина. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:09]] За-45 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Шуфрич, 1702. Не наполягає. 1702, Німченко.
Він ще живий, він ще живий, пане Голово.
Дай Бог вам здоров’я, Василь Іванович.
Спасибі. Там же є і 1701, подивіться, Дмитро Олександрович. Шановні колеги, іде питання про що? Що ми як законодавці пробуємо ввести в тіло Земельного кодексу громадський контроль в синтезі з державним контролем. Які повноваження громадського контролю? Якщо ви хотіли і продублювали народний контроль, який був за часів радянської України, то візьміть так і скажіть, що ми поламали його за зря, він мав рацію на існування. А в даному випадку, що ми пропонуємо? Якщо у них нема повноважень на реалізацію введення відповідальності за делікти.
Ставлю на голосування 1702. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:08:58]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка 1705, Шуфрич. Не наполягає. Павленко, 1708.
Шановний пане Голово, шановні колеги, власне, дана правка стосується статті 190 Земельного кодексу і пропонує там певні технічні зміни. Разом з тим, хотілося б продовжити ту тему, яка обговорювалася, з точки зору інвестицій. Чи дасть ця так звана земельна реформа приток інвестицій до країни? І як взагалі узгоджується цей закон, ці радужні запевнення, що продаж землі приведе інвестора з тією політикою санкційною, яку сьогодні демонструє українська влада, коли накладається в позасудовий спосіб санкції на юридичних, на фізичних осіб, закриваються телевізійні канали. На мій погляд, це, навпаки, підриває довіру до країни, це знищує інвестиційну привабливість країни. Як наслідок, ми мали вже 2020 рік, його підсумки, не виключаю, що підсумки 2021 року ще будуть більш гіршими для країни.
1708. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:10:42]] За-48 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Павленко, 1710.
Так, шановний пане Голово, дякую за можливість представити правку. От продовжуючи цю політику санкційну, якою підривається довіра до країни, якою фактично нівелюється суд і здатність, можливість людини, громадянина або юридичної особи, а тим більше українського громадянина відстояти своє право в суді, на мій погляд, відштовхує людей від того, аби вкладати кошти, розвивати і щось створювати нове. Тому, власне, наші правки спрямовані і на те, щоб все-таки земельна реформа була в рамках Конституції і щоб земельну реформу, якою вона має бути, визначав не парламент, а визначав український народ через всеукраїнський референдум.
1710, Павленко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:11:58]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Павленко, 1712.
Шановний пане Голово, шановний доповідачу, шановні колеги! Власне, оцінюючи даний законопроект, на мій погляд, послаблюється спроможність і можливість контролювати і вести цю політику центральним органам виконавчої влади і взагалі багато чого з дерегуляції, воно дасть можливість зловживати тим людям, які будуть за безцінок купувати українську землю. Тому дана правка спрямована на посилення інституційної спроможності і можливостей української держави з тим, аби захистити українського селянина, українського громадянина.
Ставлю на голосування 1712. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:13:13]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1713, Волошин.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Я вчора вже про це говорив і ще скажу сьогодні. Всім очевидно, що будь-яка свідома людина в нинішніх обставинах сконцентрована в першу чергу на тій безпековій ситуації, яка сьогодні склалася навколо України. І вона є не просто загрозливою, вона є надзвичайно загрозливою. Слава Богу, вчора два іноземних політики між собою зідзвонилися, і Україна, і світ разом з ними зробили крок в бік від прірви. Тому що тактика, яку сьогодні пропонує влада в цій ситуації, це відомий одної з ваших колег з монобільшості: "пора валить из этой страны". Це все, що ви пропонуєте, замість того, щоб парламент зосередився дійсно на пошуку шляхів мирного врегулювання конфлікту на Донбасі, почавши обговорення законопроектів, які передбачені політичною складовою Мінських угод. Це був би наш внесок в цю справу. Ми не маємо покладатися на те, що Москва і Вашингтон між собою домовляться, а ми тут будемо просто сидіти і спостерігати, чи почнеться велика війна, чи не почнеться. А ви під шумок поки будете протягувати всякі лобістські закони.
Ставлю на голосування 1713. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:14:45]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Королевська Наталія Юріївна, 1718 правка.
Шановні колеги, шановні телеглядачі, щодо суті даної правки та законопроекту, позиція нашої команди однозначна: українську землю продавати іноземцям не можна. Це перше. Друге. Продавати українську землю, не спитавши сьогодні у людей, не можна. І третє. Ми закликаємо цю залу, закликаємо керівництво країни, сьогодні є всі законні підстави для того, щоб провести всеукраїнський референдум, щоб спитати у людей, а чи мають вони бажання, щоб їх землю сьогодні за безцінь розпродавали різноманітні ділки. Тому "Опозиційна платформа – За життя" звертається до вас не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Ставлю на голосування 1718 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:16:19]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Німченко, 1719.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, запропонована в законопроекті норма передбачає синтез контролю за використанням і охоронюваних функцій з боку держави. Ну, по-перше, це треба роз’єднати як мінімум. І друге, ні в якому разі не ув’язувати з громадськими групами. Ми теж знаємо, починаючи з волонтера і громадянського контролю, що це таке і що може бути. Як воно покладається на норми правозастосування? Абсолютно не можуть бути наділені фіскальними повноваженнями органи громадського контролю. Якщо це можливо, введіть це законом, а не придумуйте видумки. І, по-друге, як можна сумісно приймати.
Ставлю на голосування 1719 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:17:56]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка. 1720, Німченко.
Я в порядку продовження, шановні колеги. Я хотів би сказати, що виходячи з правого визначення, що таке використання земель і що таке контроль за їх охороною, цих земель, щодо правильного використання, це абсолютно різні поняття, вони не можуть бути об’єднанні в одній нормі. Подивіться, як це зроблено в діючому законодавстві. Це перше. І друге. Знову ж скажіть, які функції можуть бути у громадського контролю стосовно охорони, виконання охоронних функцій? Якщо ми ведемо мову про використання, ми можемо вести мову. Громадськість дивиться і контролює, щоб використовувались в рамках правил. А що таке охоронні дії, скажіть, будь ласка? Тому поверніться.
Ставлю на голосування 1720 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:19:30]] За-59 Рішення не прийнято. Наступна правка, Шуфрич, 1721.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, хочу звернути вашу увагу. От дуже ми любимо Польщу, так? Так от у Польщі мінімальна пенсія – 464 долари, а в Україні – 65. От чому там сьогодні варто продавати землю, тому що там створили вартість землі біля 10 тисяч доларів за гектар. А у нас за безцінь хочуть зібрати землю максимум 1 тисяча – 1 тисяча 200 доларів. І вже черга стоїть, щоб обібрати наших землевласників. Тому наша політична сила, окремі депутати якої голосували за діючий Земельний кодекс, зараз наполягають зняти це питання. Дякую.
Ви маєте на увазі не голосувати за цю правку, правильно, зняти питання? Можемо далі іти? А, все ж таки не знімаємо це питання? Ставлю на голосування 1721. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:21:11]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 1724, Пузійчук. Не наполягає. Загородній Юрій Іванович, 1736.
Дякую, Дмитре Олександровичу. У цій залі вже звучали прізвища розробників Земельного кодексу України. Я хочу також назвати ще одне прізвище фахівця із земельних відносин України, це Павла Івановича Гайдуцького. Павло Іванович Гайдуцький написав прекрасну монографію, яка називається "Правда про ринок землі". До речі, Павло Іванович – самий яркий прихильник ринку землі в Україні. Так от у своїй монографії "Правда про ринок землі" в Україні він приводить розрахунки Світового банку, як світовий банк розраховує вартість 1 гектара землі в тій чи іншій країні. І по цих розрахунках видно, що тут пряма прив’язка до ВВП на одного жителя. В Україні сьогодні ВВП на 1 жителя найнижчий в Європі, а значить, виходить логіка, що сьогодні ціна землі в Україні найдешевша. А в таких умовах, які сьогодні, коли земля найдешевша, приймати такий закон не можна. Дякую.
Ставлю на голосування правку 1736. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:22:57]] За-57 Рішення не прийнято. 1731. Кириленко Іван Григорович.
Кириленко, "Батьківщина". Суть правки. Знищуючи цілі розділи, параграфи, пункти і підпункти діючого Земельного кодексу, розбалансовуючи всю систему земельних відносин в Україні, переслідується очевидна ціль: якомога швидше запровадити ринок землі в державі і спонукати, послухайте, продати свої паї 6 мільйонів селян, 90 відсотків з яких – це люди похилого віку, але в них є близько 25 мільйонів гектарів земель. На всіх усюдах і кутках нав’язується ціна – близько 1 тисячі доларів за гектар. Кажуть, через кілька років ціна може трошки вирости. Людям чітко натякають, продавайте зраз, бо до тих часів можете і не дожити. А тепер в чому краса гри. В Німеччині за минулий рік продано кількасот гектарів землі. На Півночі, в районі Балтії, піски – 30-70 тисяч євро за гектар. Баварія, плоскогір’я, суглинки – 110-170 тисяч євро за гектар. Зрозуміло, що місцеві шахраї скуплять.
Ставлю на голосування 1731. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:24:28]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1732, Власенко.
Дякую, шановний пане Голово. Я ще раз нагадую, що Венеційська комісія, оцінюючи законодавчу роботу Верховної Ради, абсолютно чітко написала, що це недолуга законодавча робота і сказала в тому числі, що Верховна Рада не прораховує наслідки своїх законодавчих дій. От зокрема нам пропонують дати можливість власнику землі знімати верхній родючий ґрунт, родючий шар ґрунту і робити з ним все, що завгодно. І насправді нам ще й пропонують таку химерну відповідальність за нібито нецільове використання або порушення умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту. Тобто це свідчить абсолютно про те, що цим законопроектом держава підтверджує, що в неї немає розуміння як треба реально здійснювати земельну реформу, тобто робиться все для того, щоб відбувалося це все в хаосі, не порадившись з людьми. "Батьківщина" радиться з людьми і проводить референдум по землі. Дякую.
Ставлю на голосування 1732, Власенко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:26:01]] За-65 Рішення не прийнято. Шуфрич, 1741. Німченко? Німченко, 1741.
Шановні колеги, в футболі це називається полуфинал, мы сейчас переходимо потихеньку до "Перехідних положень". І ви подивіться, про що ж тут іде мова. З’явився користувач, який має право на викуп із розстрочкою такого викупу. Шановні колеги, це не сміх і гріх, це знущання із селян, із фермерів, якому, предоставляючи право на бумазі по закону, реалізувати викуп своєї ж ділянки. Ви тільки почитайте, ми позбавляємо його права на припинення договору оренди, яку він здавав орендарю. То скажіть, будь ласка, як він може реалізувати своє право? Це ганебна норма. Прошу залишити.
1741, Німченко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:27:41]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1742, Німченко.
І на продовження я скажу. Подивіться ж, яку норму придумали і хто його придумав, що якщо цей громадянин, цей селянин, який там працює, аж гарчить на цій земельній ділянці, і просить, дайте мені розстрочку, але не може виплатити, то орендар забере чи громада забере. А що далі? А що робити безгрошовій цій людині? Хто подумав про захист і про гарантії належного рівня, при тому, що земля. Тут же йде питання про викуп. Щоб реалізувати своє право використовувати землю як природне джерело існування. Чому ми позбавляємо і його цим? Шановні, ви становитесь на площину скоєння злочину проти свого народу. Історія це вже знає, що робиться. Прошу залишити кодекс в цій.
1742 комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:29:12]] За-57 Рішення не прийнято. Кива, 1743. Не наполягає. А, там Шуфрич ще є, так. Нестор Іванович, Іллі Володимировича нема, то ви за нього. Правка 1743.
Ні, якраз я хочу продовжити нашу дискусію. І хочу, щоб ви зрозуміли, в чому, що нам сьогодні болить. Тут є декілька народних депутатів України, які вже підійшли до мене і сказали, ну, ми ж дійсно, ну, в прямому сенсі цього слова, кров віддавали за Земельний кодекс і за право наших громадян володіти і продавати землю. Але не за безцінь! Ви собі не уявляєте, що тут було 25 жовтня 2021 року. вибачте, 2001 року. На жаль, так сталось, що за 20 років жодна влада не спромоглась створити реальну вартість землі. Тому куди ви поспішаєте? Зелено–молодо. Але люди проклянуть вас. Потім з вилами підуть повертати землю, яку ви зараз спровокуєте їх продати за безцінь. Дякую за увагу.
1743, Шуфрич. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:30:51]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Загородній Юрій Іванович, 1758.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Ви знаєте, в нас іде така цікава професійна дискусія. Правда, голова комітету відсторонився від цієї дискусії і не приймає участь в обговоренні цього законопроекту. А соціологія, починаючи з 2019 року, з грудні 2019 року, дає стійкі результати, що близько 74 відсотків громадян України відповідають на запитання, що Україна рухається в неправильному напрямку. З іншої сторони, уже пішов другий рік, як був проголосований Закон 2178-10. І всі соціологічні дослідження від 68 до 74 відсотків показують, що люди негативно оцінюють прийнятий законопроект. А це говорить про те, що громадяни України не сприймають аграрну реформу, ринок землі, який пропонує сьогодні монобільшість і чинний владний режим. А тому треба йти на зустріч людям, знімати цей законопроект і відправляти його на доопрацювання.
Ставлю на голосування 1758 Загороднього. Правка комітетом на підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:32:43]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1759, Волошин.
Дякую. Шановні колеги, насправді, я думаю, що всім зрозуміло, що в нинішніх умовах українські чорноземи є більш важливим навіть стратегічним ресурсом, ніж поклади нафти чи газу, чи інших корисних копалин. Тому що за всіма оцінками міжнародних організацій саме дефіцит продовольства стане наріжною проблемою. І замінити продовольство, зрозуміло, немає чим. Тобто якщо на заміну нафті вже найближчим часом прийде зріджений водород або інші види палива, то з продовольством це не вчиниш. Тому сьогодні в цих умовах, запускаючи ринок землі, ми свідомо робимо все для того, щоб. фактично виходить так, щоб для того, щоб землі були скуплені за безцінь, в той час, як вже за декілька років вони будуть приносити золоті дивіденди. Це все рівно якби Саудівська Аравія розпродавала би свої нафтові поклади в той час, коли в країні точилась війна, було повне зубожіння і все інше. Натомість на сьогодні Саудівська Аравія повністю, як і більшість інших країн, контролює.
Ставлю на голосування 1759 Волошина. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:34:16]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1755, Кириленко.
Кириленко, "Батьківщина". Зачитую суть правки, щоб всі зрозуміли: "Земельні ділянки, надані фермерським господарствам, засновникам фермерських господарств до набрання чинності цим кодексом у постійне користування, довічне успадковане володіння для створення або ведення фермерського господарства, передаються безоплатно у власність цим громадянам України". Друзі, давайте хоч один жест зробимо в цьому залі, передамо безоплатно землю тим, хто господарює на ній уже 30 років. Для чого змушувати їх викупляти те, що їм і так належить? Люди добрі, є здоровий глузд чи нема? Ці люди господарюють на своїй землі і вони гарантують продовольчу безпеку. Вони ніколи не продадуть цю землю, 30 років господарюють. Та давайте передамо безоплатно, хоч одне добро зробимо. Дякую.
Ставлю на голосування 1755. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:35:34]] За-77 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Волошин, 1773.
Дякую, Дмитро Олександрович. Якраз я хочу продовжити знову ж таки порівняння ситуації з земельними ресурсами, тому що воно набагато більш обговорювалось традиційно це питання з покладами таких корисних копалин, як нафта. Подивіться, я просто свого часу також співпрацював з однією міжнародною енергетичною корпорацією. Лише в найбільш бідних і слабких країнах транснаціональні корпорації безпосередньо володіють родовищами нафти, в усіх інших вони вимушені бути партнерами національних компаній. Це так відбувається в Катарі, так відбувається в Саудівській Аравії, в Росії, в Сполучених Штатах, власне, і таке інше. І тільки в Нігерії або там в якихось таких. Те саме стосується і землі. Ви мали би спочатку сформувати потужний національний капітал або державу як головного розпорядника земельних ресурсів і під це залучати інвестиції. Я хочу нагадати, що в 2012 році китайці готові були вкладати колосальні гроші в наш аграрний сектор під.
Ставлю на голосування 1773, Волошин. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:37:12]] За-58 Рішення не прийнято. Павленко, 1779.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дана правка вона скоріше носить технічний характер. Разом з тим, аналізуючи ті законодавчі новели, які пропонуються нинішньою владо в рамках земельної так званої реформи, викликає, говорячи дипломатичною мовою, глибоке занепокоєння, що реалізація цієї земельної реформи вона посилить і без того сировинну спрямованість української економіки, не сприятиме або несе пряму загрозу до остаточного знищення тваринництва та готових харчових продуктів, і українських громадян, українських селян через певний час в разі її запровадження просто перетворить на кріпаків. Тому ми в чергове наполягаємо, що спочатку референдум, давайте підготуємо державу до проведення земельної реформи, геокадастр.
Ставлю на голосування 1779, Павленко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:38:43]] За-60 Рішення не прийнято. Шуфрич, 803 правка.
Дякую. Шановний головуючий, ви знаєте, триває дискусія у нас вже не один тиждень, ми всі розуміємо, що земля, безумовно, потребує господаря і право українців, підкреслюю, українців на продаж землі має бути забезпечено. Про що йдеться? Угорщина, де ціна гектара 10 тисяч євро за гектар, обмежена кількість продажу на одну особу і сувора заборона у будь-якій формі отримати землю іноземцям. Чому ми не можемо створити подібну систему? Я скажу чому, тому що у них ВВП на душу населення 15 тисяч доларів, тому що у них ВВП на 9,5 мільйона людей і на їх територію такий же самий, як у нас зараз. Тому ми ще раз наголошуємо, створюємо вартість, стабілізуємо ситуацію в країні, а потім дамо можливість людям продавати землю за дорого.
Ставлю на голосування 1803. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:40:32]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Німченко, 1804.
Шановні колеги, я хотів би акцентувати увагу на те, що ми переходимо уже до регулювання відповідальності за скоєння деліктів в області земельних правовідносин. То я хотів би вам сказати, що розширення цієї зони діяльності обов’язково має бути зв’язано з суб’єктом застосування, чого, на жаль, тут не зроблено, і з виконанням цих рішень. Це просто буде, знаєте, приведе до коліївщини у зв’язку з схоластикою цих норм застосування. Тому ми настоюємо на тому, щоб за такої редакції взагалі не може йти мова про те, що всі без винятку становляться суб’єктами правозастосування санкцій і виконання цих рішень.
Ставлю на голосування 1804, Німченко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:10]] За-55 Рішення не прийнято. Павленко, 1812. [[Шум у залі]] 1805, Кива або Шуфрич. Але не Німченко. Нестор Іванович бачу, не наполягає. Бачите? Тоді наступна. Несторе Івановичу, ви ж тоді дивіться, будь ласка, 1805.
Дякую, шановний головуючий за особливу увагу до наших пропозицій. Наперед говорю, що я буду наполягати на тому, щоб ми її проголосували. І ще раз хочу звернути увагу, чому так поспішаємо. Чому цей кодекс в інтересах орендаторів, експлуататорів, а не тих, хто володіє землею і не їх дітей. Що ми сьогодні робимо? Ми сьогодні фактично спонукаємо бабусь, дідусів продавати землю, якою могли б користуватися їх онуки, а потім ці діти прийдуть і будуть вимагати землю назад. Тому що абсолютно справедливо будуть говорити, що землю через шахрайство та пряму крадіжку забрали у їх батьків. Тому ми і просимо зупинитися, відкласти цей закон і працювати над тими питаннями, які є актуальними для нашої країни і для громадян. Дякую за увагу.
Дуже слушна пропозиція. Ставлю її на голосування, 1805. Прошу визначатися та голосувати. [[13:44:09]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1807, да, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, доповідач! Дана правка стосується змін до пункту 2 внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. І даною правкою я пропоную, власне, абзац замінити словами "на юридичних осіб", тобто мета даної правки – надати можливість притягнення до відповідальності в разі скоєння правопорушення і юридичних осіб в особі її керівника. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 1807. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:45:14]] За-54 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1809, Власенко. Дві правки, да, я так розумію: 1809, 1810. Після цього можемо голосувати, да? Включіть, будь ласка, мікрофон Сергію Володимировичу.
Дві правки, але по одній, пане Голово, по одній. 1809. Насправді, ми обговорювали вже питання того, що вперше практично знімаються будь-які обмеження щодо процедури зняття і перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок. Раніше для того, щоб це здійснити, треба було отримати дозвіл відповідного міністерства. Сьогодні ж нам говорять, що лише достатньо для цього проекту землеустрою, і далі роби з ґрунтовим покривом земельних ділянок все, що завгодно. Це абсолютно неправильно. Це абсолютно невіглаське рішення, наслідки якого ми будемо розхльобувати ще незрозуміло скільки і незрозуміло як. Коли верхні шари ґрунту будуть зніматися майже свавільно, майже безконтрольно, і до чого це призведе, ми побачимо лише через один, два, три роки. Це стратегічна річ для української держави. Але навіть про це треба було запитати в українських громадян і провести відповідний референдум, що і буде робити "Батьківщина". Дякую.
Ставлю на голосування 1809. Прошу визначатись та голосувати. [[13:46:55]] За-59 Рішення не прийнято. 1810, Власенко.
Дякую, пане Голово. Насправді ці дві правки стосуються одного питання, а саме: відновлення контролю держави за зняттям ґрунтового покриву земельних ділянок. На моє глибоке переконання, на переконання партії "Батьківщина" і фракції "Батьківщина" у Верховній Раді, цей процес повинен бути жорстко контрольований і повинен носити достатньо виключний характер. І саме для цього в попередній редакції Земельного кодексу було передбачено погодження із центральним органом виконавчої влади, який відповідає за земельні питання. Зараз ці всі обмеження знімаються. Зараз з ґрунтовим покривом земельних ділянок, по суті, можна робити все, що завгодно. Це є абсолютно неправильним, неприпустимим і свідчить про відсутність державницької політики у тих, хто готував цей законопроект. А "Батьківщина" буде робити своє, ми будемо організовувати референдум і питати у людей, як вони бачать в тому числі і це питання. Дякую.
Позиція комітету.
Шановні колеги, тут часто згадується це питання: як пропонується цим законом. Дійсно, без дозволу, який у нас в 100 процентах випадків зі 100-а є корупційним. Саме за дозволом, згідно розробленого проекту землеустрою, по зняттю верхнього шару ґрунту. Коли ми, наприклад, землі під забудову дає дозвіл на будівництво, і вже передбачається за замістом, що там можливе будівництво. Так для чого ще раз, погодивши проект, розробивши землеустрій про зняття верхнього шару ґрунту, для чого ще раз отримати дозвіл корупційний? З такою логікою треба дозвіл на використання лопати, на завезення цегли і на будь-чого іншого. Дякую.
Ставлю на голосування 1810. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:49:27]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1819, Королевська. 18-а? 1818, Власенко.
Ні, 1812.
Власенко ще, 1818.
Дякую, пане Голово. Знаєте, така достатньо цікава логіка у представника комітету. Він каже, що надання дозволів – це корупційна годівничка. А у мене просте питання. А хто призначав міністра, який ці дозволи видає? Це ваш міністр, це ви призначили корупціонера. Замість того, щоб розповідати, замість того, щоб реально боротися з корупцією всередині міністерств, ви вчергове призначаєте корупціонерів, а потім говорите, ну, це ж корупційна історія, давайте ми її змінимо законом. Це, пробачте, шизофренічна логіка з точки зору функціонування будь-якої держави. Ви несете відповідальність за уряд, ви несете відповідальність за відсутність корупції в уряді, ви несете відповідальність за те, щоб ті люди, які були призначені, не брали хабарів. А прикриватися тим, що є хабарництво, ми тут призначили хабарника і тепер він бере хабарі, і тому ми міняємо закон, це неправильно, абсолютно неправильно.
Позиція комітету.
Позиція комітету і моя особисто дуже проста. Ця історія була при всіх, при всіх, ще раз підкреслюю, при всіх урядах, у тому числі всі політичні сили в свій час брали участь у призначенні міністрів. І саме при цьому уряді ми від цього відмовляємося. Дякую.
Ставлю на голосування правку 1818. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. Не кричіть, будь ласка. [[13:51:35]] За-64 Рішення не прийнято. Правка відхилена. 1819, Павленко.
Шановний пане Голово, дійсно і 1812, і 1813 – мої правки враховані, за що дякую. Разом з тим у продовження дискусії, шановний доповідач, от скажіть, для чого ви продовжуєте оту ганебну політику попередників? Назвіть прізвища, хто бере хабарі, і хто зараз у владі бере хабарі. Назвіть цих людей, притягніть їх до відповідальності! А не із-за якихось порушників ви хочете позбавити українських громадян впливати на процеси і перетворити їх на заручників вашої так званої земельної реформи.
Ставлю на голосування 1819, Павленко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:52:42]] За-51 Рішення не прийнято. Колтунович, 1821.
Загородньому.
Загородній Юрій Іванович.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Моя правка 1821. У цій правці мова йде про застосування штрафних санкцій за порушення земельного законодавства, екологічного законодавства при обробітку і використанні землі. Але при розгляді на засіданні комітету ця правка була відхилена і я вважаю, що ця правка надзвичайно важлива, вона економічно обґрунтована, економічно виправдана і я прошу поставити цю правку на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування правку 1821. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:53:48]] За-53 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1822, Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. На жаль, попередня поправка моїх колег не була, наших колег, вибачаюся, не була підтримана, тому ми наполягаємо і внесли поправку взагалі скасувати редакцію запропонованих змін і залишити чинну редакцію Земельного кодексу, висловлюючи повагу до народних депутатів України третього скликання, які набагато в менш комфортних умовах відстояли право наших громадян на власність на землю, право на її продаж в умовах, коли реалізується вартість реальна землі, а не стимулювати сьогодні процес фактично грабування наших громадян зі всіма наслідками. Ми сьогодні, точніше, вибачте, в даному випадку вже ви, ви сьогодні провокуєте розкрадання земель у наших дітей і онуків і це вам так просто не пройде. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 1822 Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:55:21]] За-51 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Пузійчук, 1824.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, голова профільного комітету Сольський Микола Тарасович з трибуни офіційно заявив про те, що є корупційні дії посадових осіб, які призначені вами, монобільшістю і "слугами народу". Я на підтвердження його слів наведу декілька прикладів з моєї рідної Житомирщини. В 2020 році незаконно у громади було забрано, перше, у Любовицької сільської ради 400 гектарів переоформлено землі у приватну власність, де було відновлено діяльність колишніх радянських КСП. Це все було зроблено при головуванні пана Лещенка, який очолював Держгеокадастр, а зараз є міністром сільського господарства, якого ви призначили. Тому, будь ласка, прокоментуйте отакі.
Ставлю на голосування 1824. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:56:54]] За-55 Рішення не прийнято. 1825, Пузійчук.
Шановні колеги, мною. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, мною підготовлено звернення на ім’я Генерального прокурора стосовно того, що в Житомирській області у Малинській об’єднаній територіальній громаді незаконно вилучено 4,5 тисячі землі. Це звернення на ім’я Генерального прокурора. Я його направлю всім депутатам через СЕДО, ви будете мати можливість його підписати. І ще раз повторююсь, це було зроблено в 2020 році, коли Держгеокадастр очолював Роман Лещенко, сьогоднішній профільний міністр. Микола Тарасович, і поясніть, будь ласка, скільки ще таких корупційних ризиків ви закладаєте в законопроект 2194, і де тут іде захист українських фермерів, де тут йде захист українських селян? От поясніть, чим ви мотивуєтесь, коли намагаєтесь пролобіювати цей законопроект? Дякую.
1825. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:58:23]] За-54 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1831, Шуфрич.
Дякую. Дмитро Олександрович, шановні колеги, поправка стосується штрафів за невиконання приписів контролюючих органів. Бачите, з одного боку, ми робимо все, щоб Земельний кодекс був максимально вдосконалений. Щоб були покарання за реальні порушення. Але я ще раз закликаю до вашої совісті. Скажіть, будь ласка, Миколо Тарасовичу, от як ви будете дітям своїм в очі дивитись, коли до них прийдуть інші діти через 10-15 років і скажуть: "Твій батько розбазарив землю. То він стояв на трибуні, мовчки спостерігав, як готували плацдарм для грабування земель наших батьків і дідусів". Тому схаменіться. Давайте створимо стабільну розвиваючу державу з реальною вартістю землі, а не будемо спонукати її фактично розкрадання. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування правку номер 1831. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:00:00]] За-52
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.