Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:52]] Зареєструвалися в сесійній залі 424 народних депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритими. Шановні колеги, сьогодні День народження народного депутата України Гуреєва Василя Миколайовича. Давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо всіляких успіхів. [[Оплески]] Шановні колеги, інформація про результати роботи Верховної Ради України у пленарному режимі 21 квітня 2005 року. Розглянуто 17 питань порядку денного - 8 законопроектів і 10 проектів постанов. За результатами розгляду прийнято три закони, один законопроект прийнято у першому читанні за основу, один законопроект направлено на доопрацювання, два законопроекти відхилено, один законопроект знято з розгляду, прийнято 10 постанов. Тепер оголошення. [[Ш у м у з а л і]] Відповідно до статті 13 Закону України про статус народного депутата України та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народного депутата України Развадовського Віктора Йосиповича до складу депутатської фракції Народної партії. Відповідно до статей 4.2.2 та 4.2.3 Регламенту Верховної Ради України і протоколу засідання депутатської фракції Блоку Юлії Тимошенко, політичних партій: Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина", Українська республіканська партія "Собор", Українська соціал-демократична партія - від 21 квітня 2005 року інформую, що уповноваженими представниками цієї фракції додатково обрано народних депутатів України: Зубова Валентина Сергійовича, Кирильчука Євгена Івановича, Тарана [[Терена]] Віктора Васильовича. Шановні народні депутати, прошу уваги! Є одне питання, яке ми маємо обговорити, і, в разі вашої згоди, прийняти відповідне рішення. Прошу уваги, запросіть депутатів до сесійної зали. Шановні колеги, до мене звертається ряд депутатських фракцій і груп, безпосередньо народних депутатів з пропозиціями: з тим щоб пленарне засідання, яке передбачається розкладом нашим на четверте- шосте травня цього року не проводити у зв’язку з необхідністю взяти участь у заходах, присвячених 9 Травню, Дню Перемоги. Тобто в ці дні працювати безпосередньо в округах, на місцях, з виборцями безпосередньо. Якби у вас не було заперечень, я поставив би на голосування цю пропозицію: про внесення змін до календарного плану роботи нашої сесії, передбачивши четверте- шосте травня роботу в округах. Хто за дану пропозицію, прошу голосувати, а відповідну постанову ми оформимо. Прошу голосувати. [[10:07:19]] За-353 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у п’ятницю ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи. А тим часом дозвольте оголосити депутатські запити, які надійшли до Секретаріату. Надійшли запити народних депутатів України: Володимира ЛЕЩЕНКА до Президента України щодо стану реалізації угоди про формування єдиного економічного простору. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:08:20]] За-181 Запит підтримано. Ставлю на голосування пропозицію про направлення запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[10:08:45]] За-239 Рішення прийнято. Олександра ВОЛКОВА до Президента України щодо видачі візи на в’їзд в Україну політичному біженцю пану Платону Єліну [[Борису Березовському]] на підставі запрошення групи народних депутатів. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:09:18]] За-19 Рішення не підтримано. Пропозиція не підтримана. Геннадія УДОВЕНКА до Президента України з приводу критичного стану фінансування реконструкції Шевченківського національного заповідника, реставраційних та відновлювальних робіт на історичних об’єктах міста Києва. Ставлю на голосування про підтримку запиту. Прошу голосувати. [[10:09:51]] За-207 Підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[10:10:12]] За-299 Рішення прийнято. Ігоря ШУРМИ до Президента України щодо незаконного закриття кримінальних справ проти генерального директора продовольчої компанії “Укрпродукт”, члена Політбюро Соціалістичної партії України Олександра Рибченка. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:10:44]] За-91 Я зачитав так, як мені дали. За 91. Рішення не прийнято. Я прошу секретаріат уточнити, будь ласка, і дати відповідну інформацію. Я тоді принесу вибачення за секретаріат, якщо допущена помилка. Будь ласка, з’ясуйте і дайте мені інформацію. Андрія ШКІЛЯ до Президента України щодо порушень, допущених в ході досудового слідства по справі “9 березня” та її розгляду в суді. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:11:30]] За-147 Рішення не прийнято. Валерія БОРЗОВА та Єфима ФІКСА до Президента України щодо незаконності закриття Генеральною прокуратурою кримінальної справи за фактом скоєння вбивства громадянина Жеребка народним депутатом, членом фракції “Наша Україна” Олексієм Козаченком. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:12:07]] За-89 Рішення не підтримано. Шановні колеги, я зачитую оригінал запиту Президенту України Віктору Ющенко, щодо незаконного закриття кримінальних справ проти генерального директора продовольчої компанії "Укрпродукт" члена політбюро Соціалістичної партії Рибченка Олександра Володимировича, депутатський запит Ігоря Шурми. Я просив би тоді Ігоря Шурму уточнити, бо Політбюро не має в структурі соціалістичної партії України. групи народних депутатів [[ЗАЄЦЬ, ШУРМА, ГРАНОВСЬКИЙ та інші. Всього 6 депутатів]] до Президента України щодо усунення порушень вимог статей 78 та 120 Конституції України щодо несумісності депутатського мандата з іншими видами діяльності Секретарем Ради національної безпеки та оборони, міністрами, головами обласних державних адміністрацій, керівниками інших державних установ та відомств. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:13:20]] За-147 Рішення не прийнято. Олександра МАСЕНКА до Прем’єр-міністра щодо надання допомоги Пирятинському учбово-виробничому підприємству товариства сліпих в заключенні угод на виробництво і поставку продукції. Анатолія КУКОБИ до Прем’єр-міністра щодо виділення субвенції з Державного бюджету на будівництво житла для військовослужбовців. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів на газифікацію селища міського типу Іванопіль і села Степок Чуднівського району Житомирської області. Валентина САВИЦЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо фінансування хмелярських господарств Олевського району Житомирської області. Анатолія КУКОБИ до Прем’єр-міністра стосовно погашення заборгованості комунальних підприємств з централізованого водопостачання та водовідведення за спожиту електроенергію. Кирила ПОЛІЩУКА до Прем’єр-міністра щодо недопущення закриття лікарні для учених Національної Академії наук України. Валентина САВИЦЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо врегулювання пільг на придбання скрапленого газу для ветеранів війни Олевського району Житомирської області за рахунок бюджетних коштів. Ігоря ЧЕЛОМБІТКА до Прем’єр-міністра з приводу надзвичайної ситуації, що склалася в місті Жашкові. групи народних депутатів [[МОВЧАН, АСАДЧЕВ, ШИРКО]] до Прем’єр-міністра стосовно ліквідації та незаконної приватизації мережі державних і комунальних аптек у Полтавській області. Анатолія КЛИМЕНКА до Прем’єр-міністра щодо завершення будівництва корпусу Інституту фтизіатрії та пульмонології імені Яновського для лікування дітей. Олександра КИСЕЛЬВА та Єфима ФІКСА до Прем’єр-міністра, Міністра Кабінету Міністрів щодо перевірки достовірності автобіографічних відомостей Міністра юстиції стосовно отримання ним диплому Колумбійського університету та наявності вищої юридичної освіти. Віктора ЗАІЧКА до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів на завершення будівництва меморіального комплексу учасникам оборони Севастополя у 1941 –1942 роках. Євгена КИРИЛЬЧУКА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо фактів злочинної приватизації, незаконного розпродажу майна та квартир, зростання заборгованості по заробітній платі на Луцькому шовковому комбінаті Волинської області. Юрія КРИВОРУЧКА до Прем’єр-міністра щодо грубого порушення і цинічного втручання Президента Російської Федерації у внутрішні справи України. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів на завершення будівництва 108-ми квартирного житлового будинку в місті Дубляни Львівської області, яке ведеться з 1989 року. Анатолія ГРЯЗЄВА до Прем’єр-міністра стосовно загрози ліквідації Севастопольського філіалу гідрографічної служби України у зв’язку з його реорганізацією. Богдана КОСТИНЮКА до Прем’єр-міністра щодо припинення процесу знищення Вінницького державного центру науково-технічної та економічної інформації, вироблення державної політики у даній сфері. Миколи НОЩЕНКА до Прем’єр-міністра стосовно уточнення межі перетину Московською залізницею лінії Держаного кордону України у Середино-Будському районі Сумської області. Олексія КОРСАКОВА до Прем’єр-міністра щодо екологічної проблеми, яка виникла у результаті проведення підземного ядерного вибуху на шахті “Юний Комунар” виробничого об’єднання ”Орджонікідзевугілля” міста Єнакієве. Бориса ЗАГРЕВИ до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо фактів штучного доведення до банкрутства комунального підприємства “Луцькводоканал” з метою його подальшої приватизації. Олександра МАСЕНКА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора стосовно пограбування власників земельних паїв села Михнівка, Решетилівського району, Полтавської області з боку київського інвестора Шкурупія та відсутності належного реагування на скаргу жителів села Прем’єр-міністра з цього приводу місцевими органами влади. Володимира ЄЩЕНКА до Прем’єр-міністра стосовно виділення коштів на газифікацію селища Станіславчик, Черкаського району. Валерія ЛЕБЕДІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо ведення в Україні особового обліку громадян. Володимира ЄЩЕНКА до Прем’єр-міністра щодо фінансування добудови котельні та заміни опалювальної системи навчальних корпусів Корсунь – Шевченківського педагогічного училища імені Шевченка. Анатолія ПИСАРЕНКА до Прем’єр-міністра щодо продовження будівництва газопроводу-відводу села Десятини Коростенського району – Старий Бобрик Володарсько-Волинського району та завершення будівництва школи в селі Солодирі Володарсько-Волинського району Житомирської області. Михайла СЯТИНІ та Марії МАРКУШ до першого віце-прем’єр-міністра, голови Антимонопольного комітету з приводу впровадження “Укрзалізницею” монопольно-вольових тарифів на вантажоперевезення, які ведуть до знищення вітчизняного виробництва. Івана ТОМИЧА до першого віце-прем’єр-міністра з приводу невідповіді на звернення щодо завершення газифікації населених пунктів Заліщицького району Тернопільської області та села Текуча Косівського району Івано-Франківської області. Володимира БРОННІКОВА до віце-прем’єр-міністра Миколи Томенка, міністра охорони здоров’я щодо несприятливої епідситуації с туберкульозу в Оріхівському районі Запорізької області. Петра ПИСАРЧУКА до віце-прем’єр-міністра Миколи Томенка, Генерального прокурора щодо порушення чинного законодавства при звільненні з посади редактора Перемишлянської районної газети “Галицький шлях” Львівської області та переслідування її з боку місцевих посадових осіб. В’ячеслава КОВАЛЯ до віце-прем’єр-міністра Миколи Томенка щодо офіційного визнання уточненої дати заснування міста Нікополя Дніпропетровської області. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора, міністра оборони щодо притягнення до кримінальної відповідальності військового прокурора військової прокуратури Центрального регіону – старшого радника юстиції Деменка, начальника Центрального східного будівельного управління Міністерства оборони полковника Ісаєнка за корупційні діяння, зловживання владою, перевищення влади, що привело до відчуження дитячої оздоровчої установи “Зірочка” і нанесло міністерству матеріальні збитки в особливо великих розмірах. Петра СИМОНЕНКА до Генерального прокурора щодо стану розслідування кримінальної справи стосовно фактів прослуховування і стеження за громадянами України з боку державних спецслужб та спецслужб комерційних структур. Валентина ЗУБОВА до Генерального прокурора щодо злочинних дій слов’янського міського голови Левіта в період президентської виборчої кампанії 2004 року. Євгена КИРИЛЬЧУКА до Генерального прокурора, голови Фонду Державного майна з приводу доведення до банкрутства комунального підприємства “Луцькводоканал” Волинської області. Ярослава КЕНДЗЬОРА та Степана ДАВИМУКИ до Генерального прокурора, голови комітету Верховної Ради з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради, голови Вищої ради юстиції щодо перевірки фактів втручання в роботу судових органів члена Вищої ради юстиції, народного депутата Степана Гавриша. Володимира СІВКОВИЧА до Генерального прокурора, голови Служби безпеки щодо встановлення осіб, причетних до фальсифікації телефонної розмови, оголошеної в ефірі “5 каналу”, притягнення їх до кримінальної відповідальності по справі отруєння кандидата на пост Президента України Віктора Ющенка та причетності до фальсифікації автора газети “Грані плюс” Кочеткова. Володимира ПЕТРЕНКА до Генерального прокурора щодо неналежного та упередженого розгляду кримінальної справи громадянина Мовчана Тростянецьким районним судом Сумської області. Бориса БЕСПАЛОГО до Генерального прокурора з приводу порушення прав та інтересів мешканців Києва при землевідвенні під забудови. Ярослава КЕНДЗЬОРА та Богдана КОСТИНЮКА до Генерального прокурора стосовно перевірки інформації щодо порушень законодавства посадовими особами відкритого акціонерного товариства “Прикарпаттяобленерго” при здійсненні експортно-імпортних операцій. Групи народних депутатів [[ЧЕЛНОКОВ, АЛЕКСЄЄВ, ЛОБОДА]] до Генеральної прокуратури, Міністерства юстиції щодо притягнення до відповідальності за невиконання рішення суду та зловживання службовим становищем працівників виконавчої служби та Державного казначейства. Тараса ЧОРНОВОЛА до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ щодо тиску на підприємців керівництвом товариства з обмеженою відповідальністю “Тернопільський речовий ринок” та здійснення ним тіньових схем під прикриттям корумпованих чиновників в органах місцевої влади та правоохоронних структурах. Олега БІЛОРУСА до Генерального прокурора щодо фактів незаконного будівництва і розподілу житлової площі та службового зловживання в Міністерстві оборони. Віктора ПЕТРОВА до Генерального прокурора, голови Антимонопольного комітету щодо перевірки законності зниження закупівельної ціни на молоко Вінницьким молокозаводом. Олега ПЕТРОВА до Генерального прокурора щодо членів Переяслав-Хмельницької міської виборчої комісії Київської області, звільнених від виконання виборчих чи службових обов’язків. Олександра ЦАРЕНКА до Генерального прокурора щодо розслідування факту дачі хабара співробітнику Державної автоінспекції під час виконання ним службових обов’язків. Володимира ГОШОВСЬКОГО до Генерального прокурора, Голови Служби безпеки щодо встановлення наданих державних гарантій і сумарної кількості відчужених вуглецевих одиниць та правову оцінку дій посадових осіб Міністерства з питань охорони навколишнього природного середовища з цього питання. Віктора ПЕТРОВА до Генерального прокурора, Голови Антимонопольного комітету стосовно перевірки законності підвищення вартості проїзду у маршрутних таксі міста Вінниці. Олега БІЛОРУСА до Генерального прокурора з приводу неправомірних дій Голови Кіровоградської обласної державної адміністрації Зейналова щодо забезпечення аграріїв дизпаливом на пільгових умовах. Петра СИМОНЕНКА до Генерального прокурора з приводу зловживання службовим становищем Головою Кіровоградської обласної державної адміністрації Зейналовим. Олександра ТКАЛЕНКА до Генерального прокурора стосовно кримінальних справ, порушених проти Голови Херсонської обласної державної адміністрації Сіленкова за фактами зловживань. Бориса ЗАГРЕВИ до Генерального прокурора стосовно порушень Конституції та законодавства при виконанні службових обов’язків Головою Волинської державної адміністрації Бондарем. Павла СУЛКОВСЬКОГО до Генерального прокурора, Міністра освіти і науки стосовно розслідування незаконного звільнення та здійснення політичного тиску керівництвом Острозької районної державної адміністрації Рівненської області на працівників освіти району. Олега ПЕТРОВА до Генерального прокурора щодо законності приватизації об’єктів, що раніше перебували у власності райспоживспілки Щорського району Чернігівської області. Олександра МОРОЗА до Генерального прокурора стосовно незаконної відмови в реєстрації ініціативної групи з проведення місцевого референдуму територіальною громадою міста Чернігова та порушення законності Чернігівським міським головою Соколовим. Володимира ЗАЙЦЯ до Генерального прокурора щодо порушення Міністром внутрішніх справ Луценком вимог статті 121 Кримінально-процесуального кодексу України у зв’язку з оприлюдненням ним відомостей про виклики до слідчих органів осіб, яким через засоби масової інформації фактично пред’являються звинувачення. Миколи ШЕРШУНА до Генерального прокурора, Міністра юстиції, Харківської міської ради щодо фактів недотримання законодавства і умисного зволікання виконання судових рішень у справі про виселення фірми “Діоніс” у місті Харкові з нежитлових приміщень, власником яких є фізична особа. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо перевірки фактів зловживання владою, службового підроблення, шахрайства з боку директора товариства з обмеженою відповідальністю “Пруди” та службової недбалості при перевірці даних фактів посадовими особами правоохоронних органів Белгород – Дністровського району Одеської області. Лілії ГРИГОРОВИЧ до Генерального прокурора щодо порушення кримінальної справи по факту фальшування результатів виборів на виборчій дільниці №70 територіального виборчого округу №223 міста Києва. Михайла РОДІОНОВА до Генерального прокурора щодо законності рішення Київської міської ради про відведення землі відкритому акціонерному товариству “АК Київводоканал” для будівництва висотного будинку в Академмістечку. Валерія БОРЗОВА до Генерального прокурора стосовно фактів кримінальних дій ряду новопризначених високопоставлених чиновників Міністерства внутрішніх справ та керівників інших центральних органів виконавчої влади, оприлюднених у зверненні співробітників зовнішнього спостереження України до вищих посадових осіб держави та Генерального прокурора. Миколи РУДЬКОВСЬКОГО Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо притягнення Чернігівського міського голови до кримінальної відповідальності за зловживання владою та перевищення службових повноважень. Геннадія РУДЕНКА до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо злочинних дій працівників спецвідділу по боротьбі з хабарництвом при Державній службі боротьби з економічною злочинністю Полтавської області стосовно громадянина Кожушка, мешканця Шишацького району Полтавської області. Михайла КОСІВА до Генерального прокурора щодо перегляду судових рішень у справі Віктора Кліща. Павла СУЛКОВСЬКОГО до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо розслідування обставин загибелі Олени Демко мешканки міста Здолбунів та правомірності дій працівників правоохоронних органів по розслідуванню справ , пов’язаних з діяльністю бандитських угрупувань на території Здолбунівського району Рівненської області. Лілії ГРИГОРОВИЧ до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ стосовно розкрадання колективного майна, нецільового використання бюджетних коштів, виділених на газифікацію сіл, керівництвом сільськогосподарського товариства Клюшниківське Миргородського району Полтавської області. Юрія ОРОБЦЯ та Степана ХМАРИ до Генерального прокурора щодо порушення кримінальної справи стосовно Київської міської територіальної виборчої комісії та окремих членів окружної виборчої комісії по виборчому округу №60 по виборах депутата Київської міської ради 27 березня 2005 року, а саме Гречанюк, Клименка, Лукащук, Мордовіна, Семенюка, Сердечного, в діях яких є ознаки злочинів, передбачених статтями 158, 382 Кримінального кодексу України. Олександра ВАСИЛЬЄВА до Генерального прокурора, Міністра освіти та науки стосовно незаконних звільнень та політичного переслідування працівників освіти Здолбунівського району Рівненської області Гершуна, Устянчук та Махмухи головою Здолбунівської районної державної адміністрації Світланою Ніколіною та зловживання нею своїми службовими повноваженнями. Олександра СТОЯНА до Генерального прокурора щодо законності придбання “Костопількомуненергією” автомобіля марки “Шкода” для новопризначеного голови Костопільської районної державної адміністрації Рівненської області Ярослава Білика. Олександра КЕМЕНЯША до Міністра транспорту та зв’язку щодо будівництва пасажирської платформи у селі Підвиноградів Виноградівського району Закарпатської області. Михайла ВОЛИНЦЯ до Міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора стосовно порушення прав засуджених працівниками органів внутрішніх справ міст Димитрова і Красноармійська та прокуратури Донецької області. Володимира ПУЗАКОВА до Міністра оборони з приводу критичної ситуації, що виникла у військовому містечку Кіровоград-25 у зв’язку з закриттям військового лазарету. Павла МАТВІЄНКА до Міністра фінансів стосовно внесення змін в обсяги розрахункових показників міського бюджету та міжбюджетних трансферів на 2005 рік по місту Коростень Житомирської області. Володимира ДЕМЬОХІНА до Міністра економіки та з питань європейської інтеграції, Міністра фінансів, голови Державної податкової адміністрації щодо надання інформації про обсяг податкових надходжень за IV квартал 2004 року та I квартал 2005 року. Кирила ПОЛІЩУКА до Міністра юстиції стосовно виконання рішення суду та забезпечення права на житло громадянки Шапаренко. Володимира ПУЗАКОВА до Міністра праці та соціальної політики з приводу порушень Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”. Олександра ГОЛУБА до Міністра палива та енергетики щодо вирішення соціальних проблем, пов’язаних із закриттям шахти № 5 “Великомостівська” Державної холдингової компанії “Укрзахідвугілля”. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Міністра оборони з приводу ситуації, що склалася на Державному підприємстві “Кременчуцьке кар’єроуправління “Кварц”. Віктора ДРАЧЕВСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я з приводу колективного звернення працівників лікарень швидкої допомоги та виборців 35 виборчого округу щодо виділення автомобілів “швидкої допомоги” медичним установам міст Нікополя та Марганця. Ольги ГІНЗБУРГ до Міністра охорони здоров’я щодо виділення туберкульозному відділенню Кролевецької центральної районної лікарні Сумської області ренгено - та флюорографічних апаратів. Вячеслава КОВАЛЯ до Міністра юстиції щодо створення Апеляційного господарського суду Автономної Республіки Крим у місті Сімферополі. Віри УЛЬЯНЧЕНКО до Міністра культури і мистецтв щодо перевірки використання Полтавською обласною філармонією бюджетних коштів. Олександра КЕМЕНЯША до Міністра праці та соціальної політики, Міністра у справах сім’ї, дітей та молоді щодо забезпечення мешканців міста Виноградів Закарпатської області житлом в зв’язку з народженням трійні Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я щодо недопущення ліквідації онкологічного відділення денного стаціонару міської лікарні №25 міста Донецька. Михайла ВОЛИНЦЯ до Міністра праці та соціальної політики з приводу незадоволення відповіддю на запит стосовно захисту конституційного права громадянина Павліва на пенсійне забезпечення. Анатолія ГРЯЗЄВА до Міністра транспорту та зв’язку стосовно затягування терміну одержання страхових виплат сім’ям членів екіпажу літака ЯК-42, який потерпів катастрофу 23 травня 2003 року в Туреччині. Андрія ШКІЛЯ до Міністра юстиції щодо заборони діяльності політичної партії Українська Національна Асамблея. Геннадія РУДЕНКА до Міністра внутрішніх справ щодо неправомірних дій керівництва Управління Міністерства внутрішніх справ в Полтавській області у вирішенні кадрових питань. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я щодо завершення будівництва споруд і запобігання створенню криміногенної обстановки на території колишнього дитячого санаторію “Зміна” в місті Євпаторії. Олександра ТКАЛЕНКА до Міністерства охорони здоров’я, Державної туристичної адміністрації, Херсонської обласної державної адміністрації щодо визначення Скадовської оздоровчої зони Херсонської області дитячим курортом державного значення. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я стосовно зміцнення матеріально-технічної бази окремих сільських дільничних лікарень Херсонської області. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Міністерства освіти і науки щодо катастрофічного стану із теплозабезпеченням Соснівського професійно-технічного училища №8 Березнівського району Рівненської області. Тараса ЧОРНОВІЛА до Голови Служби безпеки, Міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора стосовно розслідування фактів незаконного стеження, прослуховування, тиску на екс-заступника голови Служби безпеки В.Сацюка та інформування про стан розслідування справи можливого отруєння кандидата в Президенти України Віктора Ющенка. Володимира ДЕМЬОХІНА до Голови Національного банку щодо надання інформації щодо здійснення емісії національної валюти та організації її обігу. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Голови Державної податкової адміністрації щодо виділення легкового автомобіля Тетерівському дитячому будинку-інтернату Житомирської області. Олега БІЛОРУСА до Голови Фонду державного майна щодо законності продажу Миколаївського глиноземного заводу. Івана ІВАНЧО до Голови Державного комітету з питань житлово-комунального господарства з приводу ситуації, що склалася із забезпеченням питною водою мешканців міста Берегово Закарпатської області. Олександра ЧОРНОВОЛЕНКА до Голови Херсонської обласної державної адміністрації щодо фактів зловживань та неналежну державну політику керівництва області в сфері охорони здоров’я. Миколи МЕЛЬНИКА до Голови правління відкритого акціонерного товариства “Державний ощадний банк України” стосовно виплати вкладу мешканці Вінниці. Вячеслава КОВАЛЯ до Голови Чернігівської обласної державної адміністрації щодо ситуації, яка склалася із реформуванням медичної галузі у місті Прилуки Чернігівської області. Олександра ГОЛУБА до Голови правління Пенсійного фонду щодо неправомірних дій працівників відділення пенсійного фонду міста Глухова Сумської області. Степана ХМАРИ до Голови Служби безпеки, Міністра закордонних справ щодо порушення кримінальної справи стосовно депутата Державної Думи Російської Федерації Віктора Алксніса та оголошення його персоною нон-грата. Миколи НОЩЕНКА до Голови Сумської обласної державної адміністрації, Міністра праці та соціальної політики щодо завершення газифікації котельної будинку – інтернату для пристарілих міста Кролевець, Сумської області. групи народних депутатів [[ІСАЄВ, ШКИРЯ та інші.]] до Голови Верховного Суду, Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ стосовно порушення прав і свобод людини при затриманні голови Донецької обласної ради Колеснікова та про зміну йому запобіжного заходу на особисту поруку. групи народних депутатів [[КАРМАЗІН, РАТУШНЯК, ОДАЙНИК]] до Голови Вищої ради юстиції, Голови Ради суддів, Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів щодо перевірки фактів грубого порушення Присяги, норм процесуального і матеріального права суддею Деснянського місцевого суду Дубиніним. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Голови Ради Міністрів Автономної Республіки Крим щодо невиконання постанови Кабінету Міністрів від 6 вересня 2003 року “Про затвердження Державної програми розвитку Всеукраїнської дитячої оздоровниці-курорта Євпаторії” стосовно будівництва міжрайонного протитуберкульозного диспансеру. Михайла КОСІВА до Київського міського голови щодо бандитського захоплення приміщення Патріархії Української православної церкви та подальшої оренди цього приміщення. Юрія ОРОБЦЯ до Головного управління охорони здоров’я та медичного забезпечення Київської міської державної адміністрації щодо вирішення питання передислокації інфекційних відділень і кафедри інфекційних хвороб Національного медичного університету імені академіка Богомольця. Василя БАРТКІВА до прокурора Сумської області стосовно порушень при проведенні конкурсу на заміщення вакантних посад в апараті Сумської міської ради. Володимира ВОЮША до Президента України щодо переслідування керівника Національного академічного театру російської драми імені Лесі Українки Михайла Різниковича. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:36:06]] За-151 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:36:28]] За-168 Рішення не прийнято. Алли АЛЕКСАНДРОВСЬКОЇ до Прем’єр-міністра України з приводу змін до порядку відшкодування ПДВ. Алли АЛЕКСАНДРОВСЬКОЇ до Прем’єр-міністра про вилучення із статутного фонду державного акціонерного товариства будівельна компанія "Укрбудівлі", розташованої за адресою місто Харків, вулиця Бакуніна 4. Михайла РОДІОНОВА до голови Київської міської державної адміністрації щодо будівництва дитячого спортивного містечка на Троєщині по проспекту Маяковського. Сергія ЧЕЛНОКОВА до Міністерства охорони навколишнього природного середовища, міністра з питань охорони навколишнього природного середовища, Київської міської державної адміністрації, голови Київської міської державної адміністрації щодо жорстокого поводження з тваринами у місті Києві та вирішення проблеми безпритульних тварин гуманними засобами. Сергія ЧЕЛНОКОВА до Прем’єр-міністра України щодо надання субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетам Київської області на компенсацію витрат за перевезення пільгових категорій громадян. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до голови Пенсійного фонду України щодо проблем реалізації права ветеранів війни та праці на одержання пенсії за особливі заслуги перед Батьківщиною. Володимира ЛЕЩЕНКА до віце-прем’єр-міністра України Миколи Томенка щодо оплати праці та обчислення стажу роботи завідувачів сільських клубів. Ярослава КЕНДЗЬОРА до Прем’єр-міністра України щодо незаконної суборенда орендованих об’єктів Севастополя російським командуванням Чорноморського флоту і незаконне перебування всіх навігаційних забезпечень у руках командування Чорноморського флоту. Ярослава КЕНДЗЬОРА до Прем’єр-міністра України щодо втручання Президента Російської Федерації Володимира Путіна у внутрішні справи України. Юрія ОРОБЦЯ до Генерального прокурора України щодо викрадення реліквій першого у світі Музею хліба, центру "Хліб", генетичного банку, центру "Добре крокує планетою". Павла СУЛКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України про грубе порушення положень Конституції та законів України, політичний тиск та примусове написання заяв на звільнення з роботи працівників Гощанської райдержадміністрації з боку новопризначеного голови Гощанської райдержадміністрації Рівненської області Бейлаха Валерія Ростиславовича. Павла СУЛКОВСЬКОГО до Генерального прокурора України, міністра освіти і науки України про політичне переслідування та грубе порушення Конституції та законів України новопризначеним головою Сарнинської райдержадміністрації Багнієм Василем Семенович, який безпідставно примушує 15 директорів загальноосвітніх навчальних закладів Сарнинського району Рівненської області написати заяви на звільнення. Василя НАДРАГИ до Прем’єр-міністра щодо посилення боротьби з епідемією туберкульозу. Миколи МЕЛЬНИКА до міністра внутрішніх справ про порушення кримінальних справ та проведення службового розслідування, спрямованого на виявлення зв’язків працівників МВС з особами, що скоїли злочини. Леоніда ВЕРНИГОРИ до Кабінету Міністрів України про виділення спеціального автобуса для перевезення спортсменів-інвалідів міста Полтави. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 131 депутатський запит. Переходимо тепер до. Андрій Шкіль, будь ласка, щодо запиту. Мікрофон ввімкніть.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хотів би звернутися до вас з проханням ще раз повернутися до запиту щодо тих, хто постраждав по дев’ятому березня. Люди відсиділи по два, по рокові у в’язниці. Я хотів би просто запитатися у Президента, наскільки це було адекватно тоді в ті часи, в часи попереднього режиму? Тоді я не міг, звичайно, звернутися до Кучми, який садив. То я хотів би, щоб нинішня влада все ж таки дала відповідь - правильно було названо в’язниці чи ні? І я здивований, що фракції так легко не проголосували за це. Не проголосувала фракція соціалістів майже в повному складі, половина "Нашої України" за це не проголосувала. Я розумію, що байдуже вам всім доля тих хлопців, які перебували в ув’язненні і зараз вони не можуть нормально адаптуватися до нинішнього життя. Але хоча б перед своїми виборцями продемонструйте формальну небайдужість, натиснувши кнопки. Я розумію, що з совістю проблема є, але хоча б з честю продемонструйте її відсутність. Будь ласка, поставте ще раз.
Шановні колеги, давайте таким чином, зараз я поставлю на голосування. Шановні колеги, нема заперечень, щоб ще раз поставити на голосування? Я ставлю на голосування запит народного депутата України Шкіля до Президента України щодо порушень, допущених в ході досудового слідства по справі дев’ятого березня та її розгляду у суді. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:41:57]] За-212 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення цього запиту до Президента України. [[10:42:18]] За-226 Запит підтримано. Шуфрич, будь ласка, мікрофон. Тобто, рішення прийнято, вибачте, рішення прийнято.
Володимир Михайлович, шановні колеги! Був направлений запит до Президента України щодо ситуації, яка склалася навколо відомого митця - режисера Резніковича. Я переконаний, що якби йшлося не про театр Російської драми, то це питання і не віднімалось би. Давайте не дамо сьогодні притиснути і знищити відомого діяча. Я переконаний, якщо це станеться, то ми станемо свідками початку "української драми". Я прошу.
Шановні колеги! Одну хвилиночку! Запит Володимира Воюша до Президента України щодо переслідування керівника Національного академічного театру Російської драми ім. Лесі Українки Михайла Резніковича. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:43:56]] За-280 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:44:18]] За-290 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 5, комуністів - 56, "Регіони України" - 49, Народна партія - 22, СПУ - 24, Блок Тимошенко - 18, Українська народна партія - 3, СДПУ(о) - 22, "Єдина Україна" - 20, "Демократична Україна" - 19, Партія промисловців і підприємців України - 9, "Демократичні ініціативи" - 9, "Союз" - 13, "Позафракційні" - 21. Мікрофон для репліки Івана Бокого, будь ласка, ввімкніть.
Шановні колеги, у цьому залі прозвучав депутатський запит Рибчинка Олександра Володимировича на ім’я Президента України у зв’язку з закриттям проти нього кримінальної справи. Він був названий членом політбюро Соціалістичної партії України. Я хочу офіційно повідомити вам, що такого органу, як політбюро Соціалістичної партії України немає. Але справа навіть не в цьому: Рибчинко Олександр Володимирович не є членом Соціалістичної партії України. Це уточнено вже точно. Ми офіційно про це повідомляємо, і ми розглядаємо такі звинувачення як наклеп на нашу партію. Цей запит, як відомо, подав один із лідерів фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], і ми розуміємо: це уже, як кажуть, передвиборні удари. Я повідомляю, що це наклеп.
Шановні колеги, спокійно, прізвище не називалося, не треба. Дали уточнення, що такої людини немає. Я прошу вас: не зловживайте. Переходимо до виступів. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на виступи. Богдан Костинюк, фракція "Наша Україна". Вернигора передає Грязєву право на виступ, так що тут підготуватися Грязєву. Будь ласка, Богдан Костинюк.
Народний рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Останнім часом спотерігаються значні спекуляції навколо застосування української мови. Про це свідчить десяток законопроектів з цього питання, які зареєстровані у Верховній Раді, які суперечать Конституції, які спрямовані на те, щоб реально ввести двомовність. Можна було віднести ці факти дійсно до політичних спекуляцій, бо скоро вибори. Спекуляції навколо мовного питання, які є не що інше як "чорний" піар, якби не творчий підхід окремих вже новопризначених чиновників до застосування 10 статті Конституції України. Хочу запитати до якого часу оце буде існувати серед державних службовців і процвітати оця мовна обмеженість, ця мовна курдупельність. Народний рух України переконаний, що при нинішньому принизливому стані державної мови на 14-му році Незалежності, так званий, творчий підхід чиновників до виконання законодавства потягне за собою вилучення української мови з усіх сфер життєдіяльності на значній частині території держави, де вони і так була століттями об’єктом гоніння заборони і прямого винищення. Варто нагадати, що в Україні не існує проблем з функціонування мов національних меншин. Створена достатньо нормативна база. Функціонують національні заклади культури, школи і класи, виходять газети і журнали, здійснюються книговидання, ведеться радіо- і телемовлення в обсягах, які часто навіть перевищують потреби з огляду на чисельність етносів. А у пропорційному відношенні значно переважають ті можливості, що надані українські діаспорі практично у всіх країнах її перебування. Кожна держава піклується передусім про державну мову, яка є основою національної духовності і культури, основним консолідуючим фактором демократичної держави, запорукою існування політичної нації як такої, і тому прикро, що доводиться нагадувати як вихолощення умов та інструментарій відродження української мови у цілій низці регіонів привели до намагань ініціювати національно-територіальні утворення, проявів сепаратизму, заходів антидержавних за змістом, що вже стали предметом розгляду правоохоронними органами. Народний Рух України звертає увагу Президента та уряду України на необхідність врахування політичного змісту мовної проблематики, недопущення механічного утвердження ситуації, яка віками складалася, і свідомо насаджувалася гнобителями України всіх видів і гатунків. Народний Рух України як виразник національної ідеї, принципово стоїть на сторожі інтересів української мови - найдорожчого скарбу нашого народу, побудови сконсолідованого суспільного організму. Без єдиної державної мови ми не бачимо майбутнього української держави.
Будь ласка, Грязєв, фракція соціалістів. Підготуватися Мхітаряну.
Уважаемые коллеги! Уважаемые радиослушатели! За последнее время в адрес Социалистической партии Украины высказываются упреки в непоследовательности ее действий, в изменении идеям социальной справедливости, в скатывании в лоно либерально-правых политических настроений. Мы заявляем, что такие обвинения беспочвенны, они выгодны нашим политическим оппонентам и уже являются элементом ведения не совсем чистой избирательной кампании. Происходит это потому, что Социалистическая партия Украины на данном этапе находит все большее и большее признание в обществе, и не потому, что она есть, а потому, что занимает принципиальную результативную позицию, как в парламенте, так и за его пределами. Партия с чистой совестью может смотреть в глаза нашего обездоленного народа. Именно во многом благодаря социалистам и нашего лидера Мороза была принята Конституция, по которой мы живем, и которая закрепляет гарантии социальной защиты граждан. Это факт и факт исторической важности. Другое дело, что эти нормы Конституции не исполняются и не исполняются, в первую очередь, теми структурами, которые нас критикуют. Именно во многом, благодаря Социалистической партии и ее лидера Мороза приняты изменения к Конституции, касающиеся политической реформы. Это тоже факт и факт исторической важности. Именно во многом, благодаря нашей партии и ее лидеру Морозу сменился правящий режим в Украине и людям дана надежда на улучшение жизни. Это тоже факт и тоже факт исторической значимости. Можно приводить и другие примеры эффективности работы Социалистической партии Украины по защите интересов и прав наших граждан. Мы всегда отстаивали и будем настойчиво отстаивать свои программные установки и цели. Мы заявляем, что любые действия любых политических сил, а также правительства не соответствует нашей программе, нами поддерживаться не будут. Более того, мы решительно будем выступать против таких действий, несмотря ни какую политическую конъюнктуру, интересы народа для нас главный аргумент. Спасибо.
Будь ласка, Мхітарян, група Демокоратична Україна. Підготуватись Масенку.
Уважаемый Председательствующий, уважаемые коллеги. 24 апреля все цивилизованное человечество склонит головы в ознаменование трагической даты своей истории. Ровно 90 лет назад в Османской империи были уничтожены более чем 1,5 миллиона армян. Это коренное население тысячелетиями проживающее там, убивали за национальные принадлежности. Массовая резня, организованная и осуществленная турецким правительством в 1915 году стала первым в истории преступлением против человечества - геноцидом. Страшным по сути, беспримерным по своим масштабам, противоречию всем нормам морали и права. В нынешнем году совпали две важнейшие даты в истории человечества. Это 60-летие победы над фашизмом в Великой Отечественной войне и 90-летие геноцида армянского народа. Хочу подчеркнуть, что еще 22 августа1939 года Адольф Гитлер, собираясь осуществить геноцид еврейского народа цинично заявил своим преспешникам:"В конце концов, кто помнит армянскую резню?" Очевидно, если бы должная оценка факта геноцида армян была своевременно дана влиятельными государствами мира, трагедия еврейского холокоста можно было бы предотвратить. Но этого не произошло до сих пор. Для геноцида армян до сих пор не было своего Нюрнберга. Поэтому сегодня в канун скорбного юбилея, армянская организация всего мира предпринимает очередную попытку разрушить стену молчания и забвения, мы говорим не просто о трагедии, постигшей поколения наших отцов и дедов, а о первом тяжелейшем преступлении ХХ века остались безнаказанными. В 1987 году Европейский парламент принял резолюцию о политическом решении армянского вопроса. В которой указал, что события в территории Османской империи означают геноцид. Как сказал папа Римский Иоан Павел II: "Геноцид армян стал прелюдией к последующим ужасам: двум мировым войнам и бесчисленным региональным конфликтам". В настоящее время ускорился процесс признания, а точнее подтверждения факта геноцида армян. Официальные заявления об этом были приняты парламентами Франции, Греции, России, Италии, Швейцарии, Швеции, Голландии, Ливана, Уругвая, Кипра, Аргентины, Бельгии, Словакии, Канады, законодательными органами 37 штатов Америки и другими странами. Уважаемые коллеги, может быть настало время для того, чтобы Верховна Рада Украины приняла соответствующую резолюцию с осуждением. фактов геноцида армян, нации, которая испокон веков и в труде, и в бою стояла плечом к плечу с украинским народом. Боль утрат, память о погибших живет в сердце каждого армянина, где бы он не жил. Поэтому армянская диаспора всегда отстаивает мир и стабильность у тех государствах, где ей определено судьбой жить и работать. А основы этой стабильности. демократически избранной. власти. Благодарю за внимание.
Будь ласка, Олександр Масенко, підготуватися Броннікову.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні виборці, радіослухачі. Десяткам мільйонам громадян України і багатьом присутнім у цьому залі, хто колись при радянській владі займав високі партійні державні пости, тим, хто і справа мене сидить і багато писав про Леніна і про партію, хочу нагадати, що сьогодні день народження великої людини, вождя світового пролетаріату Володимира Ілліча Леніна. І якраз хотів би нагадати, що все життя, вся діяльність Володимира Ілліча Леніна була спрямована на те, щоб покращити життя знедоленого народу України. І як прикро констатувати той факт, що 15 квітня сесія Полтавської обласної ради з ініціативи голови обласної держадміністрації соціаліста Бульби, про що говорилося тут, що соціалісти відстоюють інтереси трудового народу, прийняла рішення про підвищення тарифів на теплопостачання, на постачання гарячої води, холодної і водовідведення. Ганьба дійсно дуже велика, але це порушення чинного законодавства. Оскільки обласна рада не може такого приймати рішення, це прерогатива Кабінету Міністрів. Але Кабінет Міністрів не вирішує цього питання тільки тому, що все у нас у державі уже приватизовано. А хіба ми не могли вирішити це питання шляхом відпуску житлово-комунальним підприємствам електроенергії по тій ціні, яка відпускається населенню. Той же газ чи навіть ліквідація сплати ПДВ житлово-комунальним підприємствами. І таким би чином ми вирішили би це питання не за рахунок знедоленого народу. Але ж і нинішня влада не вирішує цього питання. Ми всі пам’ятаємо, коли в цій залі новопризначений Прем’єр-міністр запевнила усіх, що близько трьох тисяч підприємств буде переглянуто законність їх приватизації Уже пройшло скільки часу - ні навколо жодного підприємства не порушена справа, і воно не повернуто до державної власності. Вже вчора суд прийняв рішення, що і "Криворіжсталь" законно приватизована, так що всі ті обіцянки, всі ті завіряння, які висловлювалися і Прем’єр-міністром, і Президентом, не мають під собою ніякої основи. Тому всім полтавчанам, всім жителям України наголошую ще раз, розкрийте очі і подивіться, які були обіцянки, і яку ми маємо прикру.
Володимир Бронніков замість Корсакова, фракція "Регіони України".
Заявление фракции "Регионы Украины" о преследовании в Украине инакомыслящих. События, которые происходят в Украине после прихода новой власти вынуждает нас определить свое отношение к ней. Задекларированные во время выборов принципы прозрачности, откровенности, честности, открытости - все это казалось лишь оберткой, под которой скрывались популизм и революционная целесообразность. Основу практической деятельности положены захват власти, сведение счетов с оппонентами, стремление к личному обогащению. Обещание улучшить жизнь обычных украинцев, которые щедро раздавались на Майдане, забыты. В стране развернулось преследование инакомыслящих, давление на свободу слова, идеологическая одноцветность, господствует принцип: кто не с нами, тот против нас. Фракция "Регионов" заявляет, что давление и преследование не только продолжаются, но и приобретают угрожающие размеры. После очередного вызова на допрос в прокуратуру умерла Светлана Гудкова из Старобельска, которая работала на прошедших выборах в участковой комиссии. И таких свежих примеров, к сожалению, появляется все больше и больше. Речь идет и об аресте председателя Донецкого областного совета и об отмене результатов выборов трехлетней давности одесского городского головы. За последние три месяца граждане Украины подали только на имя Президента более 150 тысяч жалоб на нарушение их прав. А это фактически полторы тысячи жалоб в день. И этот факт Президент вынужден был подтвердить 19 апреля на встрече с Уполномоченным по правам человека Ниной Карпачовой, сказав, что, возможно, в стране происходит что-то не то. В такой ситуации мы не сможем оставаться сторонними наблюдателями, еще раз заявляем решительный протест против притеснений прав и свобод граждан, прав собственников и предпринимателей, прав всех, чьи конституционные права нарушают. Мы требуем, чтобы власть прекратила преследовать инакомыслящих, прекратила возбуждать уголовные дела на заказ, прекратила осуществлять давление на тех граждан, которые имеют свое мнение. Вместе с тем, мы призываем власть заняться в конце концов насущными проблемами граждан - увеличением занятости, социальной и правовой защитой, обеспечением прав человека. Спасибо.
Так, Михайло Родіонов, фракція комуністів. А, будь ласка, Володимир Пузаков замість Михайла Родіонова. Будь ласка.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Як уже сьогодні було сказано, що 24 квітня вірменський народ у всьому світі відзначає трагічну дату - 90-річчя геноциду. Знищення 1 мільйона 500 тисяч Вірмен призвело до знелюднення історичної батьківщини, де впродовж віків було створено одну з найдавніших цивілізацій. Майже 800 тисяч біженців опинилися в діаспорі. Це був перший геноцид у історії людства. Ми, комуністи, вважаємо, що Україна мусить розпочати кроки до офіційного визнання геноциду вірмен, аби засвідчити, що трагічні уроки історії засвоєно нами, що ми ніколи не допустимо повторення таких трагедій в своїй країні. А також, шановний Володимир Михайлович, до мене як до народного депутата надходять звернення від мешканців області, які стурбовані звісткою про розформування Кіровоградської області. Ця інформація викликала у жителів області неабияке збудження негативних емоцій, протестних збуджень, а в окремих випадках і залякали їх, адже кіровоградці в цих питаннях мають, як то кажуть, сумний досвід. В хрущовські часи в області були ліквідовані Аджамський, Великовисківський, Витязівський, Новопразький,. Підвисоцький, Пещанобрідський, Рівнянський, Тешківський, Хмелівський і Червонокамінський райони. За прожиті з тих пір роки люди вочевидь переконалися, яку величезну руйнівну силю справили ті волюнтаристські рішення не лише в економіці, соціальній сфері, а й в душах людей. Не можна без сліз на очах проїздити по колись квітучих, а нині убогих, обшарпаних, як тепер прийнято говорити, екс-районних центрах. Кіровоградці гордо пишаються своєю Ордена Леніна областю, областю творців вагомих трудових звитяг і розквіту самобутніх народних талантів і не бажають їх бачити десь на задвірках без крил і вітрил, сповзаючою в безодню. Тож, шановний Володимир Михайлович, від імені моїх земляків я прошу керівництво Верховної Ради зробити так, щоб з високої трибуни Верховної Ради з даного питання було зроблено вичерпну інформацію, яка б заспокоїла кіровоградських людей. Мій виступ прошу розглядати як депутатський запит до Голови Верховної Ради Литвина Володимира Михайловича. Дякую.
Олександр Стоян передає право на виступ Сулковському. Павло Сулковський, фракція "Регіони України", будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, колеги, шановні виборці, представники засобів масової інформації! Фракція "Регіонів України" висловлює глибоку стурбованість ситуацією, яка склалася в Україні, зокрема в Рівненському регіоні у післявиборчий період. Я змушений констатувати як депутат від Рівненщини, що з приходом нової влади в Україні новопризначеним головою облдержадміністрації Василем Червонієм дедалі погіршується стан дотримання прав людини, грубо порушується Конституція та закони України, погіршується ситуація в економіці та сільському господарстві Рівненщини. Сьогодні люди є практично беззахисними перед зухвальством можновладців. Підготовлено списки осіб, які не влаштовують нових чиновників, теперішнє керівництво області широко впроваджує практику доносів. Те, що відбувається сьогодні на Рівненщині, це не що інше, як повний хаос. Політичні переслідування та розправи, зведення особистих рахунків. У нашій пам’яті ще не було таких масових звільнень з органів державної виконавчої влади, установ та організацій з політичних мотивів. Методом тиску людей змушують писати заяви про нібито добровільне звільнення з посад, організовується звільнення з посад керівників навчальних закладів, викладачів, лікарів, котрі під час президентських перегонів не підтримували Віктора Ющенка. При цьому представники нової влади звільняють, як правило, професіоналів, спеціалістів, намагаються захопити всі, без винятку, посади, ділять людей на наших і ваших, призначають на посади своїх з грубим порушенням чинного законодавства і без відповідної освіти. Хоча Президент Віктор Ющенко обіцяв народу України, що звільняти держслужбовців не буде, тому що вони дуже дорого обходяться державі, а звільнення з посад через страх перед новою владою - навіть не приймають на роботу в інших організаціях. Здійснюється тиск і на органи місцевого самоврядування. Відбувається намагання звільнити з посад законно обраних народом голів міських, селищних та сільських рад як це було в Острізькій, Володимирецькій, Демідівській районних радах в місті Рівни та інших районах Рівненської області. Залякування опозиції, створення на місцях незаконних формувань і проведення ними люстрації громадян, втручання в роботу правоохоронних органів стало.фактами, які характеризують наше сьогодення. Представники нової влади допускають ворожі висловлювання на адресу окремих релігійних громад, чим загострюється міжконфесійна ситуація. Такі дії суперечать неодноразово заявленому раніше Президентом прагненню консолідувати Україну. Такі дії чиновників нової виконавчої влади і змусили Верховну Раду України створити парламентську тимчасову слідчу комісію з питань порушень прав і громадян свободи. Дане звернення прошу направити Віктору Андрійовичу Ющенку. Голові Верховної Ради Литвину, Прем’єр-міністру.
Михайло Гладій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Матвєєву Валентину Григоровичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Мій виступ буде умовно складатися із 2 частин. Перша - це позиція моя і моїх колег по фракції Блоку Юлії Тимошенко. І друге частина - це заява від групи депутатів, які входять до різних фракцій. Ітак, перша складова. Як відомо, за останні роки стан економічної та соціальної ситуації на селі надто ускладнився. Особливу тривогу і занепокоєння викликає деградація найсильнішого нашого скарбу - людського капіталу на селі. Аграрний сектор постійно переслідують різні кризи: енергетична, зернова, продовольча. А останнім часом продовольчий, а точніше м’ясний ринок став своєрідним барометром суспільної напруги. Саме на цьому дехто вже намагається заробляти політичні дивіденди для майбутніх виборів, видаючи себе за послідовних захисників селян і водночас опонуючи послідовним діям уряду, який не менше, якщо не більше за своїх опонентів турбується про людей. Причому, однаковою мірою турбується і про вітчизняних товаровиробників і про вітчизняних споживачів. Тим більше, що не нинішній уряд винен в тому, що в Україні різко зменшився ресурс м’яса: свинини і яловичини. Тому сьогодні треба виправляти становище. Саме недалекоглядна аграрна політика останніх років і призвела до того, що вітчизняні сільгоспвиробники були позбавлені можливості збільшувати поголів’я худоби. Причина всім відома - це контрабанда товарів, тобто м’яса, і низькі ціни закупівельні. Немає сьогодні на фермах необхідної кількості м’яса, тому навіть, якщо ми поставимо на всіх кордонах залізну огорожу, його не прибавиться. Тому уряд, як перший крок, запропонував впорядкування ставок ввізного мита на м’ясо конкретно, не демпінгуючи власного виробника, і це був тільки початок стабілізації на ринку м’яса. На жаль, не всім сподобалися такі дії уряду. Це яскраво показало вчорашнє голосування по законопроекту 7181. Тепер зрозуміло, кому вигідно аби економіка, в тому числі і аграрного сектору, і далі розвивалася за принципом: крок вперед, два кроки назад. Але це не тільки безперспективно, а й збитково, збитково для всіх: для селян, для держави і для суспільства. більше того, це просто політична близорукість. Адже, поки може продовольча безпека України перебувати на грані банкрутства. Фракція Блоку Юлії Тимошенко вкрай обурена подібною поведінкою тих, для кого відома формула: чим гірше, тим краще є рятівним політичним кругом. А тепер перейду до другої частини мого виступу. 37 народних депутатів з метою активного сприяння у підготовці та прийнятті таких законодавчих актів, які б служили становленню і розвитку сільськогосподарського виробництва, зміцненню соціальних, освітньо-культурних, національних традицій та духовних засад на селі створили міжфракційне депутатське об’єднання "Українське село".
Валентин Григорович Матвєєв, фракція. А передають право на виступ Носенку, будь ласка.
Прошу передати слово Носенко Миколі.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Я хочу висловитися з приводу гучних подій, які відбулися нещодавно у місті Ніжені Чернігівської області. Пропрацювавши в цьому місті сім років на посаді начальника залізничної станції, на той час з 1998 по 2002 рік, являвся депутатом Ніжинської міської ради. І глибину та сутність давнього конфлікту, що став причиною цих подій знає дуже добре. Так от сутність цього конфлікту не має ніякого політичного підгрунтя, вона полягає в боротьбі за свої промислові та торгово-фінансові інтереси, бізнес-кланів міста Ніжина, підтримуваних з Чернігова та Києва. І та опозиція до міської влади, що вийшла на центральну площу міста не що інше, як група ніжинців, не задоволених діями міського голови, а також обдурена політична помаранчевими лозунгами молодь, підбурювана та спрямована туди представниками цих кланів. До речі. серед прибувши до стін Виконкому близько 1500 людей, що становлять приблизно 2% мешканців Ніжина. Значна частина прийшла на підтримку міського голови Приходька. Соромно і ганебно сприймати факт використання в цих брудних розборках деяких депутатів Верховної Ради України. Про це явище мої земляки - ніжинці - говорять так: "Приїхали до нас київські Левки та Рудьки напіарились до схочу, пересобачили між собою ніжинців та й поїхали восвоясі. А нам тут жити, нам знаходити порозуміння, будувати нове життя. Нехай собі піарять в Києві, а нас не чіпають, ми зі своїми проблемами розберемося самостійно. Всім добре зрозуміло, що за цими народними виборцями безстрасними героями в кавичках ніжинських подій стоять провладні Фракції, прем’єрки та міністрів-соціалістів. Дії невдоволених ніжинців, які під керівництвом вищезгаданих народних депутатів штурмували стіни міськвиконкому з подальшим виламуванням дверей держустанови та побиттям міського голови, на моє глибоке переконання були заздалегідь сплановані та погоджені з правоохоронними органами України. А де ж там керівниками є однопартійці героїчних народних депутатів. А де ж тоді, з дозволу сказати, демократія? Де виконання гучних гасел про силу закону? А не закон сили за які так часто і голосно говорили сьогоднішні можновладці на передодні виборів Президента України. Перестаньте вже дурачити народ України піаркомпаніями, помаранчевих бунтиків на місцях, принесенням живності під стіни Кабміну по домовленості з його керівництвом, імітації запеклої боротьби з олігархами та відволікати суспільства від вирішення насущних проблем. На закінчення хочу сказати, люди добрі, ми живемо в часи, коли справджується народна приказка "Не вір вухам своїм, а вір очам своїм". Невже ви не бачите, що тільки природно опозиційна до нинішнього режиму Комуністична партія України з її колосальним досвідом та високим потенціалом спроможна вивести наше суспільство з глибокої морально-економічної кризи, у яку ми потрапили. Ніяка інша притягнута за вуха опозиція даної проблеми не вирішує, скільки б її не піарила нині діюча влада. Дякую за увагу.
Євген Кирильчук передає право на виступ Терену. Будь ласка.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Друзі, спочатку репліка. Справді, квітень щедрий на дні народження кривавих вождів. Так, 20 квітня народився Гітлер, 22 квітня - кат українського народу, який люто ненавидів Україну, розпинав її матроськими багнетиками Муравьйова Ульянов [[Ленін]]. Але ж Ленін такий, знаєте, великий, що він заповнив собою весь квітень, що про Гітлера можна і не згадувати. Але це не головне. Головне друзі у тому, що ми, справді, вітаємо зусилля уряду, спрямовані на нормалізацію цін на нафтопродукти та м’ясо. Вітаємо кроки МВС, суть яких у тому, що перед законом всі повинні бути рівні. Вітаємо кроки уряду, спрямовані на те, щоб Україна увійшла як рівна серед рівних у європейське співтовариство і стала членом НАТО, що є гарантією і її незалежності, і гарантією безповоротності демократичних перетворень в Україні. І парламентом мусив би стати надійним партнером уряду. На жаль, це не завжди є нормою у нашій діяльності. Замість того, щоб приймати вкрай необхідні для суспільства закони, минулого тижня відбувалося постійне блокування трибуни, суть яких полягало у тому, щоб тиснути на суд. І я хочу запитати колег з колишньої парламентської так званої кучмівської псевдобільшості, шановні друзі, свого часу ви пропонували законопроект про так звану парламентську поліцію, чому ви його не пропонуєте зараз? Але вчорашнє вечірнє засідання парламенту було просто ганебним. Ми не прийняли Закону про митні тарифи, про зміни. Але, зламавши порядок денний, головуючий на засіданні, перший заступник Голови Верховної Ради, на жаль, Володимире Михайловичу, вас не було, постійно, навіть якщо не згадувалося прізвище, надавав слово представникам комуністичної фракції, і прийнята постанова про звернення депутатів місцевих рад щодо так званого зворотного перейменування міст і вулиць є просто ганебною. Тобто, щоб Донецьк знову став Сталіно, Луганськ - Ворошиловградом, щоб у нас знову були вулиці Берії чи Вишинського. Ця постанова не робить честі нашому парламенту, і вона, по-перше, ніколи не буде виконана на місцях, бо вона безглузда. А, по-друге, ця постанова вкрай негативно відбивається на авторитеті Верховної Ради. І цілком вчора слушно зауважив наш колега депутат Кармазін, що дехто з депутатів навіть не знав, про що він голосує. Щоправда, наша фракція знала, про що йде мова. Але, дорогі друзі, не голосувала вона за цю горе-постанову, але ж не могла дати відповіді, пояснити, про що йдеться, бо відводиться на запитання всього три хвилини. Володимире Михайловичу, всього три хвилини. Але система "Рада" так сформована, що першими записуються на запитання депутати великих фракцій, тобто зокрема наша фракція не могла навіть подати запитання. І тому треба, щоб на запитання, на відповіді відводилося не три хвилини, а хоча б сім. Дякую.
Шановні колеги, час вичерпаний. Час уже, я нічого не можу зробити. Час вичерпаний, що я можу зробити. Час вичерпаний. Репліка, Іван Степанович Плющ, будь ласка, мікрофон. І потім невдоволення відповіддю на депутатський запит, відповідно оформлені всі документи, Кармазін.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, мій колега Микола Петрович Нощенко частково висвітлив ті події, які відбувалися у Ніжині на так званому мітингу, який закликав покінчить із кучмізмом. Я був три неділі назад на сесії міської ради ніжинської, і, на жаль, цих ініціаторів, жодного з них на сесії не було. Я повністю поділяю все те, що сказав Микола Петрович. І думаю, хоч ми знаходимося у різних фракціях, але нашим колегам, які кричали: "Бий по почках, тобі нічого не буде". Бо сьогодні наш міністр внутрішніх справ, треба задуматися. Дякую за увагу.
Репліка. Одну хвилинку. Репліка Адама Івановича Мартинюка, оскільки згадувалось прізвище у виступі Терена.
Шановні колеги, шановні радіослухачі! Виступаючи, народний депутат Таран звинуватив мене в тому, що я вчора порушував Регламент, надаючи слово представникам фракції комуністів. Я дуже сумую і мені дуже шкода, що таке питання, яке ми вчора розглядали, присвячене тим, хто дав нам можливість жити, вчитися, засідати у цьому сесійному залі, що ви його так політизуєте. Це - перше. Друге. Ніяких порушень Регламенту не було і бути не могло, тому що авторами постанов, які ми ставили на голосування, були комуністи і був саме народний депутат Симоненко, і він мав абсолютно повне право виступити і аргументувати свою думку. Так що, шановний колего, ви все-таки будьте більш принциповими і не їдьте туди, куди вас нічого не довезе.
Так, в зв’язку з незадоволенням відповіддю. Шановні колеги, ну не потрібно доводити до абсурду. Ні, там прізвище не згадувалось. Будь ласка, в зв’язку з незадоволенням відповіддю і в зв’язку з тим, що всі необхідні документи для цього оформлені, слово має Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни. Шановні народні депутати, в березні 2005 року я звернувся з депутатським запитом до Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко, Генерального прокурора Піскуна, голови Служби безпеки Турчинова, секретаря Ради національної безпеки і оборони Порошенко щодо вжиття невідкладних заходів з приводу загрози національній безпеці України і підривання авторитету держави внаслідок соціальної дестабілізації Луганської області, врахування інтересів виборів та організації політичних партій Луганської області виборчого блоку "Сила народу" під час кадрових призначень в органах державної влади, надання належної оцінки фактам вчинення злочинів кандидатами на керівні посади та призначеними особами, їх тісних зв’язків з представниками суб’єктів підприємницької діяльності. На цей запит я отримав формальну відписку ще від 30 березня 2005 року за підписом заступника Генерального прокурора Шокіна. За цей час уже по Кримінальному процесуальному кодексу, фактично, витікає термін проведення навіть розслідування по кримінальній справі. Але так. в зв’язку , мені повідомляють, з великим обсягом роботи і неможливістю проведення перевірки у термін, встановлений статтею 16 Закону України "Про статус народного депутата" строк розгляду запиту продовжено. Я хочу пояснити посадовим особам Генеральної прокуратури України, що ніхто не дає їм право змінювати Закон про статус народного депутата, який встановлює терміни для розгляду запитів. Я хотів би, щоб ця порочна практика припинилася. Аналогічно, проміжну відповідь я отримав від віце-прем’єр-міністра України Романа Безсмертного. Не отримав відповіді взагалі від голови Служби безпеки Турчинова, секретаря Ради національної безпеки і оборони України Порошенка, не зважаючи на те, що з того часу пройшло майже півтора місяці. Разом з тим я звертав увагу на те, про що звертають виборці Луганщини, що вбачають тенденцію до перетворення влади на Луганщині у своєрідний бандитський синдикат, який гальмує принципи державотворення, проголошені Президентом України Ющенком: демократизм, прозорість, порядність та професіоналізм представників влади та створює небезпечну суспільно-політичну ситуацію у Східному регіоні України. Мається на увазі хибна політика стосовно керівників районних державних адміністрацій, щодо призначення людей, щодо яких розслідуються злочини по кримінальним справам. Це по Перевальському району, це по Антрацитівському району йдуть розслідування кримінальних справ, це Новопсковський район, ідуть розслідування, а призначаються такі мери районів. Крім того, сама посадова особа.
Дякую. Шановні колеги, виступи від депутатських груп і фракцій народних депутатів завершено. З приводу пропозицій, вимог, які містилися у виступах народних депутатів, я прошу Секретаріат підготувати відповідні звернення до центральних органів виконавчої влади та інших державних структур. Шановні колеги, Верховна Рада вчора прийняла рішення про те, що ми сьогодні заслухаємо інформацію голови Національного банку та міністра фінансів України щодо курсової політики Національного банку України і Міністерства фінансів України. Пропонується такий порядок розгляду цього питання: надати для інформації до 10 хвилин, запитання, відповіді - запитання - також до 10 хвилин. Немає застережень? Будь ласка, Володимир Семенович, голова Національного банку України.
Шановна Президія, шановні народні депутати, шановні учасники засідання Верховної Ради! Сьогоднішнє питання має надзвичайно велике значення, і ми, безумовно, з задоволенням зустріли те, що нас запросили сюди викласти вам наше бачення на ті події, які відбулися, і чому було так зроблено. Шановні народні депутати, валютний курс для України має надзвичайно величезне і серйозне значення. Чому? Тому що економіка України є надзвичайно відкритою. Я не знаю, де яка ще в світі, крім Ірландії, по-моєму, є ще економіка такої відкритості. Це хотів би сказати вам, пояснити чому. У нас експорт і імпорт, наприклад, за 2004 рік склали 113 відсотків до ВВП. З одного боку, це добре, а, з іншого боку, це і надзвичайно насторожує, тому що треба бути, надзвичайно ми залежимо від зовнішніх ринків, особливо в експорті, і ринки причому це азійські, особливо Китай, вони нам.визначають ціновий експорт. І тому будь-яке відхилення в економічному попиті зразу ж відобразиться на нас, на нашому виробництві. Тепер дальше стосовно курсу. Економічні основи укріплення курсу вони вже в Україні визріли, причому не визріли не в цей рік, а вже десь 2-3 роки підряд уже засвідчували, що у нас наша валюта надзвичайно занижена і це вже починає працювати на негативний. негативно у тому числі на всі економічні процеси. Її недооцінка валюти за різними підрахунками виражається і в 4 гривні, і в 2 гривні 60, і 50 копійок, це було саме нижче, яка. але це була найменша, тобто від 75 до 49 відсотків варірується заниження нашого курсу гривні. Тобто, вона може бути. могла бути і гривня 30 за долар, і 2.60 за долар. І є найбільш такий оптимальний це 3.80 за долар. Але ми розуміємо, що питання в тому, що коли, наприклад, піти на сильне укріплення, то це буде згортання грошової маси і воно теж буде негативний ефект мати. Які в принципі економічні фактори, які говорять про те, що треба зробити цю. укріплення нашої валюти? Перш за все, це надзвичайно високі темпи експорту. У нас ніде. ви подивіться, 37 відсотків зростання експорту за минулий рік, а зростання ВВП 12 відсотків. Такого співвідношення ніде немає. Десь співвідношення між темпом зростання реально ВВП і експортом ну в світових оцінках по різним країнам десь 3-5 відсотків різниця, в процентних пунктах різниця. У нас, ви бачите, вона кратна, даже декілька разів кратна. Це можна було б, так сказати, оцінити як позитив, що великі темпи експорту, а можна сказати, що експортна галузь. галузі підприємства вона являються основою розвитку нашого ВВП. На жаль, це не так, тому що чистий експорт, якщо взяти, то він складає всього тільки близько 6 відсотків, даже у найкращий рік минулий близько 6 відсотків до ВВП. Це означає, що у кінцевому основним продуцентом нашого зростання економічного являється внутрішній ринок. Слідуюче питання. Це наявність серйозної цінової диспропорції. Підніміть між експортною ціною і внутрішньою ціною на товарі експортні. Підніміть, наприклад, інформацію "Металу України" і ми побачимо, що ті метали, які надзвичайно необхідні нам для машинобудування, у будівництві, житловому будівництві у них ціни експортні значно нижчі, ніж внутрішні ціни. Це теж сприяє тому, що цей диспаритет, що не дає можливості розвивати належним чином наше внутрішнє виробництво і збільшує цінові, так сказати, інфляційні очікування. Безпідставне зниження курсу гривні стало головним каталізатором зростання внутрішніх цін. Це знайшло своє вираження у тому, що ми стали закупати валюту для поповнення валютного резерву по занадто високій ціні. І даже більше я вам скажу, у нас гіпертрофіровалась емісія, замість продуктивної вона стана інфляційною, тому що пропозиція грошей від центрального банку йде через рефінансування, тобто йде в виробничу сферу безпосередньо, це є продуктивна емісія. А коли от так береться і дається, викупається валюта, створюється надлишкова ліквідність банківської системи, але ще й головне у тому, що вона короткотермінового характеру, що банки не можуть зв’язати цю ліквідність і не можуть продати за рахунок неї кредити. Так от ми відчуваємо цей рік, що у банків десь за різними оцінками в три-чотири рази ліквідність перевищує ті нормативи, які б достатні, необхідні були для цього, але вони не можуть видавати кредити, кредити не розвиваються, і кредити залишаються дорогими дуже. Занижений курс негативно впливає на інвестиції. В якому плані? У нас в імпорті десь, от наприклад, якщо взяти, минулий рік 26% став імпорт, це обладнання. машин і нових технологій. Ви знаєте, що за разними оцінаками не менше 50, від 50-60% нашого виробничого потенціалу основних фондів, вони зношені і вони необхідно їх обновлювати. І, безумовно, одним із джерел цього обновлення це є от імпорт такого високопродуктивного машин, обладнання і нових технологій. Це те ж коли завищений курс, то це негативно сприяє тому, що в нас велика, дорога ціна за цьому. Тепер слідуюче питання: в імпорті в нас надзвичайно висока питома вага енергоресурсів, це прямий ціноутворюючий фактор. І тому безумовно, якщо тільки завищений, занижений курс нашої валюти - це здорожає імпорт енергресурсів і це на пряму іде на зростання цін, інфляції. Це ті, основні фактори, які говорять про те, що нам необхідно було укріпляти курс. Тепер друге питання. Друга частина, так сказати, цього питання. Це чи зробили це ми, так сказать, під ковдрою, чи ми це робили відкрито і так дальше. Про те, що наш курс занижений і його необхідно укріпляти вам, народні депутати було доведено доводилось не менше трьох разів. Перше, коли ми не затверджували тут 17 грудня, я про це говорив, що ті, викладував ті аргументи, хотя вони за підсумками року абсолютно підтверджувались, ще оказались більш насторожуючими, чим тоді, коли було це в грудні, не було ще повних даних. Це перше. Другий раз це коли розглядали бюджет і Уряд, коли доповідав вам сказав, що Бюджет, в розрахунках бюджету взятий курс 5,1 - середньорічний зважений. Я коли виступав тут теж з питань бюджету, ми говорили, що дійсно, ми монетарну політику і в тому числі і валютно-курсову політику підпорядковуємо задачі утримання інфляції, тої нормативної інфляції, яка була затверджена, собственно освячена вами при затвердженні бюджету. І розмови про те, що у нас якісь змови є з урядом чи там когось там підкріпити, я просив би це просто не інкримінувати нам, тому що Національний банк працює не з урядовими бюджетами, ні з якими, а він працює з тим бюджетом, який ви затвердили. І ми повинні це робити. І от зробивши ці, ми довго вели розмову, на якому ж можливому рівні остановити укріплення, ми зробили розрахунки. Наприклад, якщо взяти, я вибачаюся, Володимире Михайловичу, але це надзвичайно серйозне питання.
Будь ласка, будь ласка, ви ж погодилися, що 10 хвилин, давайте. ще 5 хвилин треба, будь ласка, давайте.
Я прошу, я швидко завершую і вже іду. Тому ми зробили розрахунки. Зробили розрахунки таким чином, як наприклад вплине 10-процентне укріплення на загальну макроекономічну ситуацію, як це на урядові позиції, як це на бізнес і як це на населення. У нас ці розрахунки є, ми можемо вам представити їх і так далі. От стосовно. Основна задача будь-яких наших економічних перетворень і так далі, які здійснюються в Україні - це підвищення добробуту населення. Так от це засвідчує, що населення в цілому буде від цього підвищення курсу нашої національної валюти, воно тільки виграє. І даже є такий показник, як. Заспокойтеся, заспокойтеся, заспокойтеся. Тільки виграє і даже це призведе до скорочення безробіття. Ну, от. Оце ви знаєте.
Прошу уваги.
Ірвін Шоу сказав, що тільки декілька людей можуть розуміти грамотно монетарну політику, але, на жаль, що цих людей ми зустрічаємо повсякденно на вулиці. Оце якраз те є питання. Тому я вибачаюся, я прошу вас сприяти, а потім уже робити оцінки. Так от я вам хотів сказати. Ми зважували те, що укріплення курсу чи зростання інфляції проти тих нормативів, які були у бюджеті закладені, тобто 9,8 відсотка. Так от я вам зараз приведу цифри. У нас зараз Фонд заробітної плати по цьому році визначається в 120 мільярдів, Пенсійний фонд, пенсії - в 61 мільярд. Заощадження населення і готівка, яка у населення, це теж 150 мільярдів. Всього десь розбирається 320-330 мільярдів. Це мінімум. Я не обраховую іноземної валюти. Так от, зростання інфляції на один відсоток - це веде десь до трати купівельної спроможності всіх категорій не менше, чим на п’ять мільярдів. Якщо на два, то це вже 10 мільярдів. Це цифри, які вони, нікуди їх не дінеш і так дальше. І тому виникає питання, що ми це робили і, так сказати, вас повідомляли, що це буде іти в такому напрямі. Тепер чому це зробили так? Я вже говорю, що, перше, в бюджеті закладений курс 5,1, тобто п’ять гривень і 10 копійок. Але ж цей курс ви повинні були примінити відразу з другого січня. На жаль, що оскільки бюджет переглядався і тільки було його затверджено у березні, ми відстали у цьому питанні. І тому, щоб не зривати ті показники, ті бюджетні показники, які, будемо так говорити, закладені були і оцінені були з курсу 5,1, ми повинні були зробити цей коректив. І це пройшла один із факторів, який ми так укріпили курс так сказати у цей на десять з лишнім копійок. Я просив би от факт показати. Оце дивіться, оце та червона, коричнева лінія - це те, що в бюджет закликали, повинна так іти. Так фактично получилося, що ми поки бюджет не утверждався, йшли зовсім по-другому, по другій траєкторії, а потім змушені були піти от з таким укріпленням і вийти 5,05 на кінець року, якщо будемо зараз стоять, і то ми не вкладемося в показники бюджету ще на 1,1 копійку. На 1,1 копійку. Ну і графік я хотів би показати, щоб показали другий графік. Ви подивитесь там це. Це - перша причина, це - перший фактор. А оце - другий фактор, дивіться, теж він засвідчує про те, як повинно було йти. Тепер слідуючий фактор не менш головний - це те, що оскільки у нас в економічній програмі було показано, в тому числі іноземним інвесторам, що у нас буде укріплення курсу, тут же спрацював спекулятивний так називаємий капітал - міжнародні фонди, фінансові хизування, вони сюди зразу ж ринулись - гарячий капітал. Я вам можу сказати, що за нашими оцінками, якщо за перший квартал минулого року у нас було мінусове сальдо цих інвестицій, так називаємих портфельних, то за перший квартал уже прийшло близько 500 млн. всього капіталу. Причому він іде не в виробничу, знову ж таки, сферу, а йде в портфельні інвестиції, тобто в облігації. А це означає, що якщо він зараз ходить по 5.30, то він коли буде виходити, а є у нас облігації - півтора року, є і таке, але він має можливість вийти в любий момент назад, то це означає, що він отримає курсову премію і таким чином у нас будуть безпідставно знешкодженні наші золотовалютні запаси. Тобто ми прокредитуємо так, як і говоримо, що чим більше у нас долара в економіці, тим більше ми кредитуємо економіку Сполучених Штатів Америки. Надзвичайно важливе питання в зв’язку з укріпленням курсу - це імпорт і наш внутрішній виробник. Ми це все розуміємо, прекрасно розуміємо. Але ми знаємо прекрасно і те, що у нас є другі, більш ефективні можливості, ричаги, так сказать, захистити нашого вітчизняного виробника. Які це? Це - митні тарифи, акцизи і квоти, і квоти. Одну хвилиночку! Одну хвилиночку! Ви пойміть одне, що акцизи і митні тарифи можемо установлювати на любі групи товарів. І тут іще одне питання, що ці доходи ідуть прямо в бюджет. Нікуди не йдуть. квоти. Квоти даже такі країни, як Сполучені Штати, вони дуже користуються цим і так дальше. На жаль, уряд не може, ви одбираєте в нього це право - затвердження бюджету, і кожний раз оперативно не можна це вирішити. Я для наглядності вам взяв Росію, будь ласка, от Росія. Квоти на ввіз м’яса в Росію із України і Білорусії. Але не це важно. Важно, дивіться, хто: "Россельхознадзор изменил правила импорта мяса из Белоруссии и с Украины, Россельхознадзор пошел на ужесточение этих квот". Бачите, як оперативно рішається? Не в парламенті рішаються ці питання, де, ну, будемо говорити, втрачається час, пойміть, втрачається час, коли розглядаються питання. Тому я хотів би сказати. . що укріплення курсу - тільки на благо українському народу. Дякую за увагу.
Да, дякую.
І ще можна одну репліку, поскільки в мене є така нагода.
Ну, запитання в кінці уже. Ну, будь ласка, будь ласка.
Шановні народні депутати! Я хотів би звернутися, таку маючи нагоду, до одного з вас, народних депутатів, - Нестора Івановича Шуфрича. Нестор Іванович, я вас прошу, я розумію, що у зв’язку з партійною приналежністю. атеїст по своїй природі, але я сповідаюсь вам, як перед святим отцем, народним депутатом: немає у мене і в моїх родичів і ніколи не було землі в Пущі Водиці, не спекулюйте ви на цьому.
Ну, в кінці давайте, ну, в кінці зробимо репліку. Зараз запитання закінчать і буде репліка. Запитання запишіться, а потім репліка. Ну, в кінці ж, коли вже людина. ну, зараз же не можна ж, на трибуні стоїть. Запишіться, будь ласка, 10 хвилин на запитання. Микола Одайник, фракція "Наша Україна", будь ласка.
Микола Одайник, "Наша Україна". Прошу передати слово колезі Кармазіну.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую Миколі Одайнику. Очевидно, я сформулюю одне питання, яке цікавить нас разом з колегою Одайником. Чи розуміють в Національному банку України, що фактично такими рішеннями Національного банку підриваються всі зовнішньоекономічні контракти, які уклали наші підприємства-виробники на довгий термін, тобто суднобудівна галузь, авіабудування, все, все, все, все, на що укладені контракти? Чи розуміють у Національному банку, що експортний потенціал України у зв’язку з цим знижується? І хотів би почути відповідь: скільки всього надруковано грошей за цей час, як ви приступили, і бачите, що було при уряді Януковича і що зараз? От хотів би почути відповідь на це питання. І відношення до євро - також хотів би вас спитати: чому його не чіпають, чи немає тут якогось підвоху і зговору банкірів з олігархами? Дякую.
Дякую. Дякую вам. Я хотів сказати, що контракти ці, які ви назвали, експортні контракти, вони, як правило, заключаються в двох видах валют: валюта ціни і валюта платежу. Валюта ціни, як правило, це долар, да, як правило, це долар, валюта платежів - це по вибору буває. Ну, наприклад, от в Європу, здавалося б, європейці повинні, оскільки вони свою євро, так сказать, скрізь пропагандують, здавалося б, повинні розраховувати євро, але так встановлюється, що валюта ціни встановлюється в євро, а валюта платежу - в доларах. Тому що їм вигідно на цьому диспаритеті - 1,3 долара за євро, - грати, і вони ще там отримують додаткові доходи. Це перше. Друге я хотів сказати так. Ну, якщо. То вони отримають, безумовно, експорт і суднобудівне, і авіа, якщо є на експорт, то вони отримають долари ті, які вони передбачили в контрактах. Справа в тому, що це вже внутрішнє буде отоварення, так сказать, долару, за яким курсом: 5.30 чи 5.10 буде. Оце все тут. Але, ще раз хочу сказати, достеменно розглядалась рентабельність експортних підприємств і там немає тривоги. Я вас би просив.
Я просив би. Шановні колеги, прошу уваги. Лаконічні запитання - лаконічні відповіді. Микола Носенко, фракція комуністів.
Одну хвилиночку.
Володимир Семенович, давайте я буду тут керувати в парламенті. будь ласка.
Микола Носенко, фракція Компартії України. Прошу слово передати колезі Александровській Аллі Олександрівні.
Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Владимир Семенович, я задаю вопрос не для того, чтобы получить саму информацию, а для того, чтобы людям, которые нас слушают сейчас или смотрят трансляцию, чтобы им было понятней ситуация. Исходя из. вот вы произнесли следующее, что то, что вы делаете, приведет к снижению цен у нас в Украине и дальше вы делаете вывод, что конечно же люди получат больше доходов и будут лучше жить. Я сомневаюсь в этом и прошу объяснить следующее. Если импортер на 100 долларов завозит в Харьков. завозят в Украину продукции в расчете до ваших мероприятий получить здесь 560 гривен за этот товар. Вы сегодня даете возможность ему заработать 510. вы уверены, что он при этом не поднимет внутренние цены, чтобы все-таки компенсировать то. ту утрату, которую вы хотите, чтобы он понес. Это первое. То, что касается вообще регулирования денежной массой в Украине. Ведь все эти вопросы должны быть связаны. Покупательная способность зависит от наличия товарной массы и количества денег на руках. То, что вы делаете, не приведет ли это к выигрышу спекулянтов валютой, потому что естественно, я убеждена, что курс доллара все равно будет повышаться.
Я дякую. Це вже виступ. Будь ласка, давайте в 1 хвилину вкладатися.
Я хотів би сказати слідуюче, що безумовно так от, якщо так говорити, з позиції одного підприємства, з позиції одної людини, яка має, наприклад, свої заощадження тільки в валюті і так дальше, це все може бути. Але, ще раз говорю, ми інститут загальнонаціональний і тому, коли ці питання робляться, вони робляться. в цілому. В цілому, раз хочу сказати! Ще раз говорю, в цілому! Для населення.
Шановні колеги! Дайте викласти бачення голові правління Національного банку України. Я прошу вас.
І ось питання. Ви совершенно праві, що у нас повинна грошова маса підкріплюватися товарною масою. Но справа у тому, як я сказав попередньо, що емісія грошей через викуп тільки валюти, якраз і зменшує можливість розгортання товарного виробництва, тому що товар експортний іде за кордон, він же не пред’являється під ці гроші, що випускаємо. Ви ж зрозумійте. Ви ж це розумієте чи ні?
Я прошу, Володимире Семеновичу, запитання, дайте відповідь. Тут не дискусія, відповіді на запитання. Не зможуть поставити депутати інше запитання. Будь ласка, дуже коротко. Про емісію дайте відповідь.
Про емісію. Якщо говорити за емісію, то у нас монетарна база зросла на 10 мільярдів, станом на 20 червня монетарна база у нас 53. До 63 і зроблена була 10 мільярдів емісія. Основа її якраз 8 мільярдів 900 мільйонів - це емісія була зроблена для закупівлі валюти по заниженому надзвичайно курсу.
Олександр Васильєв, фракція "Регіони України".
Васильев, "Регионы Украины". Прошу передать слово Коновалюку Валерию Илличу.
Валерый Коновалюк.
Дякую. Шановний Володимире Семеновичу! Це не кращий день ваш у парламенті, я це відчуваю, тому що ви кажете те, у що самі не вірите. У мене таке питання. Скільки роздруковано грошей? Я хочу уточнити, тому що ви апелюєте різними даними. Ви знаєте добре висновки самміту "Великої сімки", міністрів фінансів, яку засуджують політики слабкого долара. Це призвело до спаду економічного у країнах Євросоюзу. Будь ласка, відповісте відкіля з’явилися додаткові 3 мільярди доларів, які надійшли в Україну, та валютна інтервенція, яка була зроблена в першому кварталі? Яка роль компанії. і фондів фінансових, які належать Джорджу Соросу, яка стимулює сьогодні рішення національного банку України? І як кореспондується ситуація з основними засадами грошово-кредитної політики, яку Верховна Рада взагалі не схвалювала. І ви діяти зараз понад тими рішеннями, які. даже схвалені у Державному бюджеті? Дякую.
Дякую. Я ще раз заявляю вам: станом на 1.01.05 у нас було зроблено емісію 53 мільярди 760 мільйони 200 тисяч, стане на 20 квітня - 63 мільярди 414 мільйонів 200 тисяч. 10 мільярдів, я сказав, що випустили емісії. За цей період ми купили валюти на 3 мільярди 100 мільйонів. 3 мільярди 100 мільйонів. Ця емісія пішла через, кроме того, одну хвилинку, кроме того, ви бачите, що дисбаланс, да? Дисбаланс, але ви для того, щоби не тільки цей фактор розкручує інфляцію, а ще та наявна, яка раніше була грошова маса випущена. Том ми здійснили стерилізаційні заходи. Які заходи? Ми випустили депозитні сертифікати, десь більше чим на 4 мільярди і цю, так сказати, короткотермінову ліквідність заморозили. Крім того ми ввели обов’язкові резерви, які теж банки тримають щоденно на прорахунку десь 5 мільярдів. Так я ж сказав йому, він задав питання, я йому чітко.
Давайте дуже коротко відповідь на запитання. Так. Майстришин замість Савицього, будь ласка.
Володимир Майстришин, Фракція Народної партії, Голова підкомітету з питань державного боргу. Володимир Семенович, в цілому підтримуючи позицію на ревальвацію счітаю, що в даному випадку грамотна позиція Уряду, як раз направлена на тому, щоб ми все-таки призвели до відповідності реального нашого курсу. І це як раз пов’язано з зношеністю наших виробничих фондів, як ви уже про це говорили. І в тому числі зі вступом в СОТ, щоб ми все-таки можливість завозити технологічне обладнання для того, щоб ми тут переробляли продукцію і не вивозили буквально сировину. Але у мене все-таки до вас запитання. Скажіть, будь ласка, для того все ж таки так різко було робити цю зміну, і чи неможливо було все-таки зробити плавний цей перехід, щоб ми не втрачали довіру до внутрішньої фінансової системи. Одне запитання. І друге. Чому ми все-таки сьогодні наполягаємо на тому, щоб шість мільярдів запозичень брати в середині країни. Як ми бачимо сьогодні, гривня стала твердішою валютою за долар. Чи не можливо сьогодні дати доручення Міністерству фінансів перейти на зовнішній ринок запозичень? Дякую.
Дякую. Я ще раз хочу сказати, чому ми, я сказав, чому ми зробили такий крок, різко обірвали. Тому, щоб нам увійти у бюджетні параметри. Тому що ми затрималися із входженням. І треба увійти у бюджетні параметри. Ми практично увійшли. Ще одна і одна десята копійка, і ми увійшли. Це раз. Друге питання - це питання іноземних інвестицій. Да, у нас є можливості у Міністерства фінансів запозичати зараз на зовнішньому ринку. Але Міністерство фінансів теж розуміє, що якщо вони зараз введуть по п’ять тридцять, а будуть виходити по п’ять нуль п’ять, вони отримають оцю курсову премію. Розумієте? Це буде безпідставне вивезення нашого національного доходу.
Замість Гадяцького - Рудьковський, будь ласка.
Шановний голово Національного банку, у Конституції записано, що головним завданням Національного банку є стабільність національної валюти. Хто прийняв рішення про ревальвацію національної валюти? Таке рішення по Закону про Національний банк має право прийняти лише рада Національного банку. Відповідно до декрету Кабміну про систему валютного регулювання і контролю для цього повинна бути постанова Кабміну. Відповідно рішення ради НБУ гранична межа, встановлена у 2005 році, 5,27. Правління НБУ також рішення цього не приймало. Міністерство юстиції подібне рішення не реєструвало. Уряд такого рішення постановою не приймав. Якщо це рішення прийнято одноособово, то хто , так би мовити, буде мати відповідальність за таке рішення. І слідуюче. Національний банк терпить збитки в 4 мільярди. Хто буде захищати його від банкрутства і хто буде компенсувати громадянам.
Дякую. Я останнє не дослухав. Я почну з кінця. У Законі про Національний банк написано, що за все, що відбувається у Національному банку, відповідальний голова. Тому считайте, що це я відповідальний. І у мене немає. Одну хвилинку, я це серйозно говорю, я серйозно говорю це. Так ви считайте. Значить, перше. Друге питання. Рада Національного банку те, що подали ці. були. грошово-кредитна політика, то було по бюджету, який був складений у 2004 році. По бюджету, як ми говорили тут вам і коли от затверджувався бюджет, я з цієї трибуни говорив, що буде переглянута грошово-кредитна політика. Вона переглянута, вона представлена Раді Національного банку, яка збереться 29 квітня, якщо ви затвердите свою частину Ради. До того, поки вона не збирається, життя повинно йти, тому і приймаються рішення. У Міністерстві юстиції такі рішення не приймаються, тому що, я вибачаюся, якщо ми будемо кожний такі приймати рішення, то ми не зможемо здійснювати оперативне регулювання макроекономічними процесами і особливо інфляцією. От це я хотів вам сказати. Але на правління це було, розглядалося у зв’язку з бюджетом, і правлінням одобрено необхідність цього, я вам і доповідав, це ж я доповідав вам після того, як правління це освятило, що буде укріплення курсу, буде.
Володимир Семенович дякую. Час уже вичерпаний. Репліка Шуфрича, оскільки прізвище згадувалося. Будь ласка.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні співвітчизники, шановні колеги. Мабуть, Голова Національного банку забув про розпорядження, підписане Президентом України Леонідом Даниловичем Кучмою за номером 391 від 25 листопада 2002 року, яким будинок номер 13 у санаторії "Пуща-Водиця" передано Стельмаху в довічне користування. Враховуючи, що пан Стельмах є у нас віртуозом, і ми це зараз побачили з приводу того, що він творить з гривнею, дай Боже, щоб він не помилився, тому що помилка буде мати жахливі наслідки для всіх нас і для всього населення України. Але я собі не уявляю, як можна отримати в довічне користування будинок і не мати під ним земельної ділянки. Мабуть, він, як і курс гривні, висить в повітрі. Дякую.
Шановні колеги, до виступу з інформацією запрошується міністр фінансів. Я просив би, щоб зразу [[одну хвилиночку, шановні колеги!]] Віктор Михайлович Пинзеник сказав, за яким курсом розраховувався наш бюджет, який ми прийняли. Я маю на увазі зміни до бюджету. Міністр фінансів просить 15 хвилин. Нема заперечень?
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Питання курсової політики не відноситься до компетенції уряду, але це питання надзвичайно важливе для економіки, для бюджету, і тому воно варте уваги як і Верховної Ради України, так і всього українського суспільства. Тенденції, які відбувались в курсовій політиці останніх років, є тим елементом, який обов’язково нам треба взяти до аналізу. Я прошу показати малюнок. Останні чотири роки в Україні постійно знецінюється долар. Долар падає вже не перший рік. особливо стрімке падіння долару відбулося минулого року. За три з половиною роки долар впав в Україні майже на 25 відсотків. Причому основне падіння долару відбулося минулого року - на 11,4 відсотки. Прошу наступний малюнок. Яким чином це відбувається? От ви бачите падіння долара по роках. Невеличке зростання долара було тільки в 2002 році. Яким чином це відбувається, от зокрема минулого року? прошу показати наступний малюнок. Здавалося б, минулого року курс долара залишався стабільним - 100 відсотків, 99,5 відсотка. Це те, що ви бачите в обмінних пунктах. Але минулого року інфляція в Україні склала 12,3 відсотки. Це означає, що 100 доларів, яка продала людина рік назад - 530 гривень - і через рік - це різні суми, тому що через рік за 530 гривень можна купити значно менше продукції, ніж рік назад, бо за цей час зросли ціни на 12,3. Інакше кажучи, минулого року реальна купівельна здатність долара впала на 11,4 відсотка. Ще гірша ситуація, якщо брати до уваги той сегмент ринку, на якому працюють наші виробники. Я прошу показати наступний матеріал. Минулого року той же обмінний курс, майже незмінний, але оптові ціни в економіці зросли на 24 відсотки. Це означає, що реальний курс долару для українських виробників зменшився за рік на 20 відсотків, тому що якщо експортери продають за кордон продукцію при стабільній ціні, у нього виручка не змінилася, але в наслідок зростання оптових цін затрати виросли на 24 відсотки. Це рівносильне тому, що курс долару впав на 20 відсотків. Як це не звучить парадоксально, але причиною такої ситуації є курсова політика останніх років, спроба тримати незмінним обмінний курс долару. Прошу наступний малюнок. В той же час останні три роки на валютному ринку України постійний надлишок твердої валюти, або обсяг продажу значно більший, ніж бажаючі їх купити. В цьому зв’язку купує тверду валюту Національний банк України. От подивіться, будь ласка, на представлені матеріали. За останні 2,5 роки Національний банк України викупив на валютному ринку 8,2 мільярди доларів, причому, якщо в 2003 році він купив 2,5 мільярди, в 2004 році 2,6 мільярди доларів, то тільки за 3,5 місяці цього року він купив більше, ніж за весь минулий рік. Причому, загальний обсяг купівлі на валютному ринку з початку року складає. прошу наступний матеріал. складає майже 4 мільярди доларів. Треба звернути увагу на те, що Національний банк України як специфічний державний орган має єдиний інструмент викупу валюти - це емісія, грошова емісія. Ви можете приблизно прикинути суму, яка була імітована у зв’язку з викупом такої кількості доларів. І саме тому у нас складається досить неприємна динаміка зростання грошей в економіці. [[Прошу наступний малюнок]] Вона пов’язана виключно з тим, що потрібно викупляти хронічний надлишок доларів. Подивіться, будь ласка, у 2003 році зростання грошей в економіці - 46 з половиною відсотка, 2004 рік - 32,4 відсотка. Пройшло три з половиною місяці - приріст грошей внаслідок викупу доларів, яких постійно надлишок, майже 14 відсотків. За таких темпів Україна збільшить грошову базу на 70 відсотків. Для того щоб втримати інфляцію 9,8 відсотків, як передбачено бюджетом, приріст грошової бази має право бути тільки 34 відсотки. Ми часто чуємо зауваження з приводу того, що причиною інфляції є так званий соціальний бюджет. Ми хочемо показати вам динаміку соціальних виплат, яка передбачена Законом про бюджет цього року. Двадцять п’ять мільярдів додаткових виплат у вигляді пенсій, заробітних плат, стипендій тощо - ми розподілили ці виплати рівномірно протягом року, починаючи з квітня. Невеликий горб початку року пов’язаний з тим, що у квітні, травні, червні ми погашаємо заборгованість перед українськими пенсіонерами за перший квартал цього року. Цього місяця уряд додатково здійснив соціальних виплат на 2,7 мільярди гривень: це пенсії, зарплати, допомога при народженні дітей. І уряд, як і Національний банк, має теж можливість робити емісію, тому що єдиний казначейський рахунок уряду знаходиться в Національному банку України. І тому, коли уряд зменшує кошти на рахунку, це рівнозначно емісія Національного банку України. Але ми просимо звернути вашу увагу на динаміку казначейського рахунку уряду в Національному банку України. Першого квітня на рахунку уряду було шість з половиною мільярди гривень, 20 квітня [[останню дату ви бачите]] на рахунку уряду 8,3 млрд. гривень. І це за умови, що ми повністю проплатили підвищенні соціальні виплати. Інакше кажучи, з рахунку уряду емісія не була зроблена, тому що наш рахунок зріс, а не зменшився. Більше того, за узгодженістю з Національним банком України ви можливо чули про те, що Міністерство фінансів України здійснило вилучення грошей з обігу на 3,2 млрд. гривень. Через який інструмент? Ми розмістили на 3,2 млрд. гривень облігацій ОВДП і всю цю суму відправили Національному банку України, достроково погасивши борги. От загальна сума дострокового погашення боргів 3,2 млрд. гривень. Це та сума, яку Міністерство фінансів вилучило з обігу. Це не тільки інструмент стерилізації надлишку грошей, це - операція Міністерства фінансів зекономила для громадян України 328 млн. гривень. Чому? Тому що ми погасили борги, ціна яких майже 12 відсотків, а останню позику Міністерство фінансів зробило на ринку по ціні 5,8 відсотка. Тобто ми в два рази зменшили витрати по сумі три мільярди, пов’язаних з обслуговуванням зовнішнього боргу. Ми часто чуємо питання, пов’язані з тим, який стан бюджету і як, наприклад, курсова позиція вплине на виконання бюджету? Я прошу показати ситуацію, яка на сьогоднішній день складається з доходами бюджету. Це - 13 млн. На цьому малюнку ви бачите динаміку доходів бюджету майже за чотири місяці. Голубий фон - це доходи за січень-квітень минулого року. За січень-квітень минулого року ми отримали в загальний фонд Державного бюджету 13,3 млрд. гривень. На сьогоднішній день, на вчорашній день ми отримали 19,5 млрд. гривень - загальний фонд. Це на 66 відсотків більше, ніж минулого року. Ви бачите. що по тому параметру бюджету, який ми затвердили разом з вами, ми за чотири місяці мали отримати 20,5 млрд. гривень. Ми маємо на сьогоднішній день 19,5. Сім банківських днів ми йдемо з перевиконанням, з доброю позицією по бюджету. При чому ми маємо таку позицію, як по доходах Державної податкової адміністрації. Державна податкова адміністрація зараз за чотири місяці майже знаходиться на рівні виконання плану, плану чотирьох місяців. При чому ще залишається сім банківських днів. До плану у неї лишилося, до виконання, 203 мільйони гривень. І непоганий прогрес досягнутий Державною Митною службою. Державна митна служба на вчорашній день має динаміку росту доходів до минулого року 55 відсотків. При чому, ви бачите, що січень був провалений. У січні було зібрано доходів значно менше, ніж минулого року. Зараз митниця дає більше порівняно з орієнтовними показниками плану. При чому до минулого року це на 55 відсотків більше. Те, що відбувається з курсом , не має прямої кореляції на доходи бюджету. Чому? Пам’ятаєте був показаний вам матеріал щодо реального курсу минулого року. Коли реальний курс минулого року внаслідок інфляції вплав на 20 відсотків. Що сталося з українським експортом? Я прошу показати 22 малюнок. Минулого року внаслідок курсової політики, при якій Національний банк постійно викуповує долари, тобто робив емісію, і в результаті чого виникала інфляція, долар впав на 20 відсотків. Експорт України минулого року виріс на 39 відсотків, імпорт на 26,7 відсотка. Цього року, якщо ви пам’ятаєте, ми в бюджет заклали зростання експорту на 10, 4 відсотка, імпорт - на 17,8. За січень-лютий цього року ми маємо динаміку експорту 13 відсотків, краще, ніж планувалося; імпорту - 14 відсотків, тобто сальдо теж краще, ніж планувалося при розгляді бюджету. Крім того, курс не має прямої кореляції до доходів бюджету. Я прошу показати малюнок, що стосується доходів від імпорту, це 12 малюнок. Шановні друзі! Прогляньте, будь ласка, це дані [[перша колонка цифр]] пов’язана з імпортом в Україну, а друга колонка цифр пов’язана з надходженнями від імпортних тарифів, або те, що платить митниця. Перший місяць, в січні, ми мали зростання імпорту на 8%, але ми мали зменшення доходів від митниці на 4%. Зверніть увагу: в березні імпорт виріс на 24% до попереднього року, а доходи від митниці на 88%. В наслідок дії програми: "Контрабанда стоп!", яка почала діяти, ми не маємо підстав говорити, що ми закрили контрабанду, але велика частина контрабанди зникла. Доходи бюджету ростуть значно швидше, ніж росте імпорт. Зараз доходи митниці за квітень місяць у 2,2 рази більші, ніж квітні минулого року. Звичайно, частина пов’язана із зростанням імпорту, але основна частина отримана за рахунок не зростання імпорту, а за рахунок перекриття каналів контрабандного ввезення продукції у країні. І кілька останніх зауважень. Сьогодні Україна опинилася в не простій ситуації, Національний банк України в тому числі. Або продовжувати тримати курс долара - 5,3 і кожного дня робити емісію в обсягах мільярд, 1,5 мільярди. Тому що нема покупця на цей долар. В Україну такий шалений наплив долара, що Національний банк вимушений без цієї причини був робити 1,5 мільярдну емісію щодня. Чим це загрожувало? От ми провели підрахунки. За таких темпів викупів доларів, а значить і емісії, у нас замість запланованих зростання грошової бази на 34% мало відбутись більш ніж подвоєння грошової бази. Я, навіть, боюсь називати цифру інфляції, яка могла б виникнути у зв’язку з цим. Тому не можна було таку політику проводити, я ще раз вам нагадаю цифру. Тільки за 3,5 місяці Національний банк вимушений був викупити з ринку майже 4 мільярди доларів, тоді як за попередній рік, за весь рік він викупив тільки 2,5 мільярди доларів. Тому ситуація зміцненням гривні - це реальне відбиття того, що є. Крім того, я ще раз хочу наголосити, що минулого року гривня, або долар впав на 11 відсотків, але це відбувалося диким варварським способом, коли зміцнення гривні або падіння курсу долару відбувається через інфляцію. І країна не має права жити в умовах такої курсової політики, тому що це б’є по економіці, б’є по громадянах і ніхто в країні не зможе керувати інфляцією. Тому те, що гривня зміцнюється, це закономірний наслідок того, що у нас відбувається на ринку. Виникає питання з приводу темпів такого зміцнення. Тут можна вести дискусії з приводу темпів. Але я як економіст можу зрозуміти дії Національного банку чому? Тому що Національний банк опинився у дуже непростій ситуації. Кожного дня викуповувати з ринку 200-300 мільйонів доларів і робити емісію на мільярд-півтора, це б обернулися страшним посиленням інфляції. Тому зміцнення гривні - це неминучий процес, це антиінфляційний процес, а крім того, даючи відповідь на питання, яке задавали Володимиру Семеновичу з приводу спекуляцій. От якраз курс 5,3 був приводом для спекуляцій банків нерезидентів, тому що всі розуміли, що гривня буде зміцнюватися. І купуючи, наприклад.
Будь ласка, ввімкніть мікрофон. Дві хвилини.
Купуючи облігації, наприклад, по 6-7 відсотків, розуміючи курсову різницю, банки нерезиденти отримували по 12-13 відсотків дохідності у валюті. Тому цією операцією зміцнення гривні Національний банк відсік нерезидентів від спекулятивних операцій. Тому процес зміцнення гривні необхідний, він має відбуватися. І на думку, нашу думку, курс, який зараз сформувався, це близько 5,05, це той курс, на якому зараз може триматися ситуація, це той курс, за якого Національному банку уже не треба робити емісії. Якщо я не помиляюся, вчора Національний банк викупив всього-на-всього 18 мільйонів доларів, тобто це вже такий курс рівноваги, при якому Національному банку не треба робити емісію і не робити інфляцію. Я думаю, що у Національного банку є достатньо інструментів, щоб тримати ситуацію стабільною. І при правильних діях ситуація з валютним курсом може бути стабілізована. Спасибі.
Шановні колеги, запитання. Запишіться, будь ласка, на запитання. 10 хвилин. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Гуменюк, фракція "Наша Україна".
Шановний Вікторе Михайловичу, хотілось би все-таки від вас почути ще раз аргументацію, чим було викликана необхідність так стрімко змінювати курс національної одиниці до долара. Ви як економіст розумієте, що такі шокові експерименти, вони є не дуже позитивними як для економіки, так і дають не зовсім позитивні сигнали для іноземних інвесторів в тому числі. Будь ласка, дайте своє пояснення.
Спасибі. Перш за все я хочу дати відповідь на питання, яке задав Володимир Михайлович. У розрахунках курсу, вибачте, бюджету ми заклали курс 5,1 гривня. Це орієнтовний курс. Чому? Бо для нас важливий, і для уряду, і для суспільства, важливий не сам по собі курс, а важлива інфляція. А курсова політика має бути такою, щоб не робити великої інфляції. Оце проблема якраз, яку ми мали у перші місяці. Що стосується самої поведінки курсу. Звичайно, можна було б говорити про різні траєкторії. Але я ще раз хочу наголосити на ситуацію критичну, яка склалася уже в останні місяці, в останні тижні, коли кожного дня на ринку з’являлися двісті-триста мільйонів доларів, які не було покупця, тобто їх не було кому викупити. І продовжувати викуп Національний банк не міг, тому що це робило б такі великі обсяги емісії, які обернулись би для суспільства, для економіки, для громадян великим зростанням інфляції.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Прошу передати слово Александровській Аллі Олександрівні.
Алла Александровська.
Александровская, город Харьков, фракция коммунистов. Виктор Михайлович, я поняла из вашего доклада, что вы являетесь одним из авторов того, что производится сейчас в Украине в финансовой сфере, в том числе вот в денежном обороте. И поэтому я хочу вас сказать, вот интересно журналисты в кулуарах сегодня сказали такое: "Приход Пинзеника в финансы и снегопад в апреле - это в равной степени стихийное бедствие". И мы сегодня это все видим. И второе. Вопрос мой вот с чем связан. Вы говорите, что 3,2 миллиарда гривен вы изъяли из оборота. Но вместе с тем почему в первом квартале правительство не профинансировало выплаты женщинам [[пособие на детей]]? Люди не получали в Харькове так это точно. Ко мне много избирателей обращается с этим вопросом. Почему вы не на дотации на нашего сельхозпроизводителя отечественного в первом квартале ни копейки не направили, в частности, на мясную продукцию? И последнее хочу сказать. Есть такое высказывание: сухая, мой брат, теория, а древо жизни пышно зеленеет. То, что вы делаете, приводит пока что к негативным.
Спасибі за ваше запитання. Я трошки вас розчарую, бо перед вами стоїть міністр фінансів, а не голова Національного банку України. І не в компетенції Міністерства фінансів керувати курсовою політикою, монетарною політикою, тому що за Конституцією ці повноваження закріплені за Національним банком України. По-друге, шановні друзі, давайте пригадаємо ситуацію з бюджетом. Бюджет, який ми переробляли, мав дефіцит 33 млрд. гривень. Я ще раз нагадаю вам цифру, яку я озвучував: в бюджеті, який отримав спадок уряд, новий уряд, не було передбачено коштів на виплату пенсій навіть 285 гривень. Тобто ситуація була критичною! Бюджет схвалений, а ресурсу на пенсії нема. З чого мав платити уряд? Тепер інформую вас ще раз. Коли ми разом з вами затвердили новий бюджет, всі соціальні зобов’язання, в том числі по 332 гривні - мінімальна пенсія, доплати до пенсії за стажем роботи, допомога на дітей 8500, підвищення мінімальної заробітної плати до 290 гривень ми всі виконали. Більше того, ми інформували вас про те, що при цьому ми не зробили емісії через єдиний казначейський рахунок, ми не зробили. Ми не зробили сюрпризу для громадян України, тому що виплативши їм додатково майже три мільярди гривень, ми більшу суму через інструмент розміщення облігацій випустили з обігу. І хочу вас інформувати, що такі дії Міністерство фінансів буде вживати і в травні, бо в травні ми більші соціальні виплати будемо робити людям, і у нас ресурс є, ми гарантуємо виплати громадянам України всіх тих норм, які ми з вами передбачили в бюджеті. Але з другого боку, ми зробимо ту ж саму операцію - операцію по вилученню грошей з обігу, частини грошей, щоб наших громадян не чекали сюрпризи споживчому ринку.
Володимир Макеєнко, фракція "Регіони України".
Прошу передати слово Круглову.
Микола Круглов, фракція "Регіони України".
Шановний Віктор Михайлович, скажіть, будь ласка, дайте відповідь на три питання. Перше, ще нещодавно ми розглядали, починаючи того року, коли ми говорили, що в нас дуже багато валюти, це має відношення до того, що Національний банк не знає, що робити з валютою, ставилося питання, що в нас так багато зібралося валюти, що давайте достроково погасимо наші зобов’язання зовнішні. Чи розглядалося це питання сьогодні, коли ви кажете, в нас надто багато валюти і Національний банк не знає, що з нею робити. це перше. Друге, з вашої точки зору як економіста: експортери, які продали своє, скажімо обладнання і таке інше, отримали валюту, тепер вони повинні, помінявши її, купити, отримати менші гривні і на фоні підвищення тарифів і всього такого іншого, податок на прибуток у них буде більше чи менше при такому курсі валюти?
Шановний Миколо Петровичу, коли я говорив "багато валюти" я мав на увазі не Національний банк України, я мав на увазі пропозицію валюти. Якщо говорити про самий обсяг валютних резервів Національного банку, то взагалі його правильно оцінювати не в доларах, а в місяцях імпорту, бо це правильна позиція, бо призначення валютних резервів - забезпечити гарантоване постачання нашої економіки імпортними ресурсами. Якщо так оцінювати, то це невеликий запас. І я не знаю, чи варто сьогодні говорити про дострокове погашення боргів. Питання в іншому, що пропонується завжди набагато більше доларів, ніж бажаючих їх купити. І якщо тут Національний банк буде виконувати функцію викупу надлишку доларів, то ми всі будемо пожинати наслідком стрімке зростання цін виробників і стрімке зростання цін на споживчому ринку. Тому я хочу повернутися ще раз до сьомого, здається малюнку. Сьомий малюнок. прошу допомогти показати цей малюнок. Вибачте, 12-й. Микола Петрович, я прошу звернути увагу ще раз на ситуацію минулого року, бо вона б’є по експортерах, б’є по експорту. Чому вона б’є? [[Дванадцятий малюнок, прошу. Вибачте, вибачте, п’ятий, вибачте]] Я прошу звернути увагу на ту неправильну ситуацію, яка робилася в попередні роки і яку треба виправляти, бо вона б’є по українському експорту. Якщо тримати курс і викуповувати надлишки доларів, то наших експортерів на ринку завжди буде чекати зростання оптових цін. Знову звертаю увагу на минулий рік. Курс нібито стабільний: 5.30. Але внаслідок того, що стабільність курсу утримують за рахунок викупу доларів або емісії, ростуть оптові ціни. Оптові ціни виросли на 24 відсотки. Що це означає для українського експортера: те, що він продав продукції за 100 доларів, отримав 530 гривень з-за кордону, а на ринку України його чекає подорожчання цін на сировину на 24 відсотки. То це неправильна ситуація і неправильна політика. Тому мова йде про те, щоб замінити політику падіння долара за рахунок інфляції природнім зміцненням обмінного курсу національної валюти.
Сергій Ратушняк, фракція Народної партії.
Шановний Володимир Стельмах і Пинзеник, я звертаюся до Стельмаха в першу чергу! Я хотів підтримати дії Національного банку і пояснити, що вперше за 14 років незалежної України ми почали переходити до основного завдання влади - створення класу споживачів. Якщо збільшується грошова маса - я пояснюю це комуністам, - ми переходимо до того, що стрімко збільшуємо платеспроможність і гроші населення, ми хочемо бути незалежно енергетично - треба робити зарплату 600 євро, пенсію 400 євро, а це тільки через збільшення грошової маси. Від чого гвалт? Від того, що перегрітий світовий ринок металу, і зараз це вдарило по наших експортерах. Панікувати не треба: світова металургія працює на рентабельності два - три відсотки, у нас працює - на 60 відсотків. Інше. Шановні депутати, і комуністи, і СДПУ(о). Справа в тому, що ми прийняли бюджет і заклали в ньому курс 5.11. Цілий квартал прожили по 5.30 і Національний банк виправляв ситуацію.
Будь ласка. Це побажання було таке. Володимир Мухін, фракція Соціалістичної партії.
Прошу слово надати Йосипу Вінському.
Йосип Вінський, мікрофон, будь ласка.
Вінський, Соціалістична партія України. Віктор Михайлович, ціни виросли за вашими аналізами в 2 рази швидше, ніж за 3 місяці в тому році, а гривня зміцнюється. Як ви, як відомий економіст, учений, можете пояснити такий феномен з точки зору економічного глузду. Друге. Ми маємо 60 процентів експорту. Це дуже велика цифра для любої держави, для нас особливо. Якщо ми зміцнюємо так різко гривню, то в цих галузях безумовно буде спад економічний. Ви прорахували наслідки оцього економічного спаду в цих експортуючи галузях для України? Які вони будуть? Куди ми вийдемо за підсумками економічного розвитку в цьому році? І останнє. Цифри по бюджету нас радують безумовно по доходах, але чому тоді видатки бюджету не спрямовуються, наприклад, на програмі в сільському господарстві.
Шановний Йосип Вікентійович, перший квартал уряд не мав вибору, маючи дефіцит 40 мільярдів гривень майже 33 мільярди гривень, крім фінансування першочергових витрат: соціальних витрат і так далі. Зараз у нас ситуація в зв’язку з прийняттям бюджету змінилася, і ми змінили розпис бюджету, ми змістили те, що було у нас на кінець року і більш рівномірно почали фінансувати. Це не означає, що у нас проблем нема, бо завжди з бюджетом є проблеми. Але ми фінансуємо у тому числі і аграрні питання, аграрні програми. Друге. Я ще раз хочу звернути увагу Йосипа Вікентійовича, минулого року долар впав [[реальний курс долара]] на 20 відсотків для українських експортерів. Експорт з України виріс за минулий рік на 39 відсотків. От Сергій Ратушняк говорив про деякі речі. Ми займаємося зараз аналізом деяких ринків експортних. Там, де йдуть через офшори реалізація продукції, там, де декларується на кордоні одна ціна, а ми знаємо, що світова ціна на ринках на 100, на 200 доларів більша, і ніякої втрати для цих експортерів немає. Просто ми ще до них не дійшли, але дійдемо, тому що вони повинні декларувати повну ціну і сплачувати з цієї ціни податки. Ми не розраховуємо в результаті такої курсової політики, тим більше, що бюджет порахований по курсу 5, 1, ми розраховуємо отримати повну суму доходу за умови збереження стабільності податкового законодавства, незмінності, і за умови того, що ми не будемо приймати витрат, кошти на які не закладені у бюджеті.
Дякую, Вікторе Михайловичу, час вичерпаний. Шановні колеги! Ми заслухали інформацію. У зв’язку з цим дозвольте наголосити, посилаючись на відповідні закони. Відповідно до Бюджетного кодексу України стаття 33 Національний банк України до квітня року, що передує плановому, подає до Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України проект основних засад грошово-кредитної політики на наступний бюджетний період. Відповідно статті 9 до повноважень Ради Національного банку відноситься відповідно до Загальнодержавної програми економічного розвитку та основних параметрів економічного та соціального розвитку України до 15 вересня Рада Національного банку розробляє основні засади грошово-кредитної політики, вносить їх Верховній Раді України для інформування. Так от я хочу вас сказати, шановні колеги. ми отримали відповідні документи від Ради Національного банку, в якій передбачена курсова політика в межах 5,35. Де документ був від 19 березня 2004 року. Після того ми отримали другий документ, ми отримали від 13 вересня 2004 року розрахунок 5,27-5,31. Після того ми від Ради Національного банку, Верховна Рада, не отримала жодного документу. Шановні колеги! В даному разі Верховна Рада зведена до ролі пасивного спостерігача. Чому? Тому що коли розроблявся Закон, там пропонувалось, що Рада Національного банку подає Верховній Раді на затвердження основні засади грошово-кредитної політики. І нам потрібно, мабуть, урахувати цю прогалину і внести відповідні зміни до законів. З тим, що Верховна Рада, яка дає згоду на призначення Голови Правління Національного банку, частину складу наглядової ради, щоб вона мала відповідні важелі контролю і впливу. Це перше і друге, шановні колеги, прошу вдуматися, відповідно до загальнодержавної програми економічного розвитку та основних параметрів економічного та соціального розвитку країни. До цього часу, не дивлячись на те, що Верховна Рада, я це кажу для членів Уряду, що Верховна Рада записала у постанові про те, що ми маємо отримати від Кабінету Міністрів проект основних засад економічного і соціального розвитку. Я нагадаю, що це постанова Верховної Ради від 4 лютого 2005 року, де записано: "Протягом місяця, з дня схвалення програми діяльності Кабінету Міністрів подати в установленому порядку на розгляд Верховної Ради України проект державної програми економічного і соціального розвитку". Натомість ми один раз отримали лист від Прем’єр-міністра, а це буквально, що називається днями, отримали лист від першого Віце-прем’єр-міністра, де він нам розказує про те, що не треба нам приймати державну програму і подати на розгляд таку програму тільки в 2006 році. Якщо ми називаємо, що Верховна Рада і Уряд несуть взаємну відповідальність, я просив би ще раз записати, що протягом двох тижнів до Верховної Ради був поданий відповідний документ. В іншому випадку ми повинні розглянути хід виконання даної постанови і прийняти відповідне рішення. Тому що Верховна Рада потрібна тільки для того, щоб протиснути ті рішення, які потрібні, вони потрібні країні, але давайте тоді разом працювати. І ще, я хочу попросити, щоб правління Національного банку, а також Кабінет Міністрів подали відповідну, вичерпну інформацію Верховній Раді України, щодо курсової політики. Щоб ми могли проаналізувати її в Комітеті відповідному і Верховна Рада могла визначити свою позицію. На цьому розгляд питання завершено. Шановні колеги, постанову. Це інформація, по-перше. А друге, хай розгляне комітет, доопрацює з врахуванням пропозицій інших груп і фракцій, і ми приймемо її. Я думаю, що це правильний підхід. Що Володимире Михайловичу? Ну це інформація, повинен комітет розглянути проект постанови. Це ініціатива двох депутатів. Давайте якогось порядку будемо дотримувати, шановні колеги. Дві фракції вимагають перерву або оголошення заяви, це фракція Соціал-демократичної партії України і фракція [[нам треба прийняти ще важливі рішення, перерви не можна робити]] а також фракція "Регіони України". Будь ласка, з приводу чого ви вимагали заяву.
Напревеликий жаль, на перше запитання з даної теми, яку я сьогодні піднімаю, що від 4 березня було проігноровано Президентом України. Поза увагою залишилося письмове звернення першого заступника голови Верховної Ради України, складене на підставі виступу з Верховної Ради. Нагадаю. Шановний Вікторе Андрійовичу, відповідно до статті 78-ї Конституції України народні депутати України не можуть мати іншого представницького мандату чи бути на державній службі. Відповідно до статті 120 Конституції України члени Кабінету Міністрів України, керівники центральних місцевих органів виконавчої влади не мають права суміщати свою службову діяльність з іншою роботою, крім викладацькою, науковою. складу керівного органу чи наглядацької ради підприємства, що має на меті отримання прибутку. Натомість у системі органів центральних та місцевих органів виконавчої влади склалася ситуація, коли керівні посади у цих органах обіймають народні депутати України. Всього станом на 22 квітня 2005 року зафіксовано 34 факти вказаного суміщення. Так, не зважаючи на те, що більшість призначень здійснено вами, суміщають, сумісниками залишаються секретар Ради національної безпеки і оборони України Порошенко, міністр освіти і науки Ніколаєнко, міністр фінансів Пинзеник, міністр охорони здоров’я Поліщук, міністр економіки шановний присутній тут пан Терьохін, голови обласних адміністрацій Волинської Бондар, Дніпропетровської - Єхануров, Житомирської - Жебрівський, Закарпатської - Балога, Запорізької - Артеменко, Івано-Франківської - Ткач, Київської - Жовтяк, Львівської - Олійник, Одеської - Цушко, Полтавської - Бульба, Тернопільської - Стойко, Чернігівської - Отрощенко, голова Севастопольської міської адміністрації Іванов, Катеринчук - заступник голови ДНА, Васюник - заступник державного секретаря, Тарасюк - керівник ДУС, Топалов - перший заступник міністра, Стецьків - керівник телерадіокомпанії і на інші. Виходячи з того, що Президент України є гарантом додержання Конституції, ми звертаємося до вас стосовно усунення порушень вимог статей 78, 120 Конституції України щодо несумісності депутатського мандату з іншими видами діяльності, секретарем РНБО, міністрами, головами облдержадміністрацій, керівниками інших державних установ. Прошу вас, пане Президенте, публічно чітко визначитися з поставленої проблеми сумісництва і подвійних заробітних плат. Люди, які порушують Конституцію, сьогодні пропонують прийняття законодавчих актів. Якщо ви не приймете рішення і публічно не озвучите своє ставлення до цієї антиконституційної проблеми, ми залишаємо за собою право відповідно реагувати у залі парламенту. Дякую.
Мотивів чого, Несторе Івановичу? Поговорити хочеться? Шановні колеги, ми з вами маємо зараз розглянути у повторному першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо митного тарифу. Реєстраційний номер 7181. Оскільки ми вчора, шановні колеги, оскільки ми вчора з вами це питання розглядали, то я пропоную, давайте ми таким чином поступимо. Дамо три хвилини для інформації міністру економіку, задамо йому три хвилин запитання, а потім будемо визначатися. Бо вчора ми з вами розглядали це питання. Будь ласка. Будь ласка, Сергій Анатолійович, три хвилини. Будь ласка, Сергій, три хвилини.
Шановні народні депутати, після вчорашнього обговорення питання по імпортним тарифам 1-24 групи поступили остаточні доповнення і пропозиції від суб’єктів законодавчої ініціативи. Я думаю, що пан Кальнічук скаже про позиції фракції Народної партії України. Були пропозиції також по збільшенню ставок мита на олію пальмову сиру і олію кокосову з Копри до п’яти відсотків. Були пропозиції також по рибі від фракції "Регіонів", по сирий рибі, які уряд погодився прийняти. В зв’язку з тим, що це абсолютно узгоджений проект з усіма суб’єктами законодавчого процесу, півтора місяця проходило узгодження з фракціями і з комітетами. Уряд просить ще раз поставити його на голосування, маючи на увазі, що у нас закінчується піст, що починаються свята, що рівень споживання продуктової продукції різко зросте, щоб не допустити дефіциту на внутрішньому ринку, прийнятий цей законопроект в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться на запитання. Оскільки Сергій Анатолійович зекономив нам, то давайте п’ять хвилин на запитання відведемо. Колоніарі, фракція промисловців і підприємців. Є Колоніарі? Немає. Тоді.
Так, будь ласка, мікрофон ваш.
Шановний Адаме Івановичу, я прошу передати слово Нощенко.
Будь ласка, Микола Петрович Нощенко мікрофон.
Спасибі. Я хочу доповідачу сказати: скажіть, будь ласка, а ви бачите нас у залі, народних депутатів? Ви аргументуєте тільки роботою з комітетами, з аграріями, але голосувати нам! Чому нам не роздали ці пропозиції нові, нові уточнення? Дайте нам, будь ласка, можливість прочитати це. Чи ви вже зовсім рахуєте нас тільки за тих людей, які давлять кнопки? Дайте відповідь, чому нам не роздали матеріали, про які ви сьогодні говорите з трибуни? Або покажіть хоча б на екрані. Дякую.
Розповідаю, шановний пане депутате Нощенко: вчора про це позиції в своєму виступі заявляв доповідач Катерина Тимофіївна Ващук. Вона всі ці позиції, по ставкам і по кодам, вам розповіла. Більше немає в нас пропозицій. І ще раз нагадую, пане Нощенко, що з 15 березня документ пішов на доопрацювання в парламенті, уряд для того, щоб прискорити роботу, відкликав першу версію, і подав як узгоджену версію з народними депутатами, комітетами і фракціями другий варіант, який ви отримали десять днів тому на руки. Для нас більше зауважень і в профільні комітети і пропозицій не надходило. Тобто, про що йде мова?
Будь ласка, Ратушний Михайло, фракція Української народної партії.
Шановний пане міністр! Михайло Ратушний, Українська народна партія, виборчий блок Ющенка. Я розумію вашу логіку, коли ввізне мито 600 відсотків, зрозуміло, що через вільні економічні зони, де контрабандою можна ввозити все і нічого не платити, це дає велику можливість зловживань. Але поясність особисто, чому ви відмовляєтеся від квот? Все-таки ця норма прийнята в Європі і цивілізованому світі? Чому така позиція принципова, настирлива [[в лапках чи без лапок]] уряду і вас особисто проти цього, щоб бути квотам?
Дякую, пане Ратушний. Давайте розведемо спочатку два питання: перше питання - це тарифна політика, а інше питання - це нетарифна політика. Якраз, коли ми говоримо про нетарифну політику, там ми і будемо обговорювати квоти, інші способи нетарифного регулювання, як ветеринарні, фітосанітарні, гігієнічні і так далі. Стосовно квот. Стандарти, правильно. Стосовно квот. На сьогодні досвід застосування квот говорить про те, що це є чудовим механізмом по квотовому розподілу хабарів. І все. Більш за те, якщо за квоти платиться якась плата, то і є мито, тому що це є фіскальний платіж, який просто називається не митом, а платою за квоту. Тобто давайте ми будемо чесними: якщо ми хочемо заохотити українського споживача і захистити при цьому українського виробника, найкращий спосіб - це є тарифна політика.
Будь ласка, Носенко, фракція комуністів.
Микола Носенко, фракція Комуністичної партії України. Прошу слово передати колезі Лещенку Володимиру Олексійовичу.
Мікрофон Володимира Лещенка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Сергію Анатолійовичу! Попередні всі уряди, де, правда, брали участь в діяльності цих урядів і представники нашої країни, які зараз в уряді, довели такою політикою аграрний сектор практично до знищення. Я вам назву цифри: в порівнянні з 1990 роком поголів’я великої рогатої худоби скоротилося в 3,7 рази, свиней - у три рази, птиця, вівці і таке інше. Я підтримую от попереднє запитання: потрібно було б встановити квоти, так, як це робиться, припустимо, у тих же самих Сполучених Штатах Америки, про які говорить уряд. Від викупу квот.надійшли б гроші для підтримки нашого товаровиробника. І тоді б ми могли збільшувати це поголів’я, нарощувати обсяги м’яса.
Добре. Ну, перша частина вашого запитання не стосується до нашого уряду, давайте задамо іншим урядам. По-друге. Ще раз повторюю: є єдиний спосіб, коли квота не відіграє тарифний признак, тобто коли вона дається безоплатно. Якщо вона дається оплатно, то то і є імпортний тариф, імпортне мито по своїй економічній суті. Якщо дається неоплатно, можете, якщо приводити досвід Сполучених Штатів: у Сполучених Штатів, у Євросоюзі є розподіл квот по деяких продукціях на принципі: перший прийшов - перший отримав, безплатно. Я тепер хотів би поставити питання: навіщо ви спокушаєте уряд займатися такими речами? Як ви думаєте, хто отримає перший, якщо перший прийде. Давайте, платний, тоді це є імпортне мито, тому що для того, щоб отримати право на ввіз, треба заплатити щось: або імпортне мито, або плата за квоту. Нічим економічно це не відрізняється, крім, на жаль, деяких хабаронестійких, значить, речей. Але знову так і давайте дискусію про квоти перенесемо на окрему дискусію, тому що зараз іде мова про тарифну, а не нетарифну політику.
Дякую, Сергій Анатолійович. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Сергій Васильович Буряк. Три хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Вчора ввечері ми досить детально проаналізували стенограму, яка була з зазначеного питання, детально проаналізували ситуацію щодо неприйняття залом парламенту цього законопроекту, і зробили декілька висновків, що зазначений законопроект є результатом багатосторонніх консультацій урядовців, депутатів, виробників, переробників та споживачів. Перше. Тобто це не виключно урядовий законопроект, це продукт консультацій. Другим фактором, який має сприйняти прийняттю за основу цього законопроекту є те, що нова - я підкреслюю, нова - уточнена редакція законопроекту, хоча і подана урядом, але написана депутатами, тобто вами, шановні колеги. Але найголовнішим у нинішній ситуації є те, що наш комітет з питань фінансів та банківської діяльності, як профільний комітет, пропонують і пропонували Верховній Раді прийняти законопроект 7181 тільки за основу і в першому читанні для того, щоб зняти питання, які вчора ми з вами тут досить активно дискутували. Ми разом з урядом беремо на себе зобов’язання дуже уважно і прискіпливо за вашої участі розглянути пропозиції до другого читання від усіх суб’єктів права законодавчої ініціативи. Я це підкреслюю. Разом з тим хочу зупинитися на чотирьох моментах, які вчора були, пролунали у цьому залі. Перше. По групі товарів коду 060310 "Квіти". Перенести терміни застосування митних тарифів “з 1 червня” на “з 1 квітня”. Ми у згодили цю пропозицію. Я це кажу для стенограми. Друге. Доповнити перелік групи товарів, що підпадають під визначення коду 0208908000 інші словами “та шкіри свиней та на ковбасні та інші готові м’ясні вироби” 30 відсотків, але не менше 600 євро за тонну. Це, здається, народний депутат Майстришин зупинявся на цьому. Третє. Передбачити введення мита в 20 відсотків на групу товарів 10005 "Насіння кукурудзи" крім коду, по якому встановити нульову ставку. Здається, це Микола Рудьковський казав. І четверте. Насіння картоплі. Картопля і всі овочі залишаються за діючою, тобто нинішньою ставкою. Дякую за увагу. Прошу підтримати в першому читанні, хоча на це ми маємо малу надію.
Шановні колеги! Є необхідність обговорювати? Ми ж вчора обговорювали. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, 14 хвилин. Ратушний. Підготуватися Зайцю.
Михайло Ратушний, Українська народна партія, виборчий Блок Віктора Ющенка. Шановний колего! Шановні радіослухачі! Чому така принципова позиція, власне, значної частини цього залу і Української народної партії, я думаю, для вас зрозуміла. Питання змін до Митного кодексу стосується саме сільськогосподарської продукції. Ніхто, напевне, не заперечує, що наша держава великою мірою була і залишається сільськогосподарською державою. І захист не просто товаровиробника українського, це є захист мільйонів , мільйонів українських громадян - наших виборців. Тому тут наша позиція є принципова і послідовна. Ми погоджуємося з Урядом про те, що митний тариф, якій існував до того, створював при існуванні вільних економічних зон, чорних дір, створював з одного боку створював та як би високі процентні ставки на ввіз цих товарів, а в той же час, фактично, значна частина заводилися певними фінансово-промисловими групами, завозилася без сплати будь-яких митних тарифів. Я радий, що міністр, ми раді, що міністр економіки погодився, що перша пропозиція Уряду була абсолютно, дозволяла знищити наш ринок і на сьогоднішній день міністр економіки погодився, що треба захищати і по олії, і по інших позиціях. Але я, власне, хотів би вступити ще раз в дискусію з міністром економіки. Сергій Анатолійович, я думаю, ви також прекрасно знаєте, що квотний принцип працює в Сполучних Штатах і Євросоюзі. І ніхто не говорить, що це є хабарництво, існує там. Напевно, воно існує, для того, щоб тримати хабарників за руки і відповідні в державах є інституції, прокуратура, міністерство внутрішніх справ, служба безпеки. Я думаю, що не треба тут путати грішне з праведним, якщо ми бачимо, що по якійсь позиції нам бракує продукції, ми чітку на таку кількість проводимо відкриті, публічні тендер. Може Уряд не впевнений, що ці тендери будуть відкритими і знову будуть існувати хабарництво, як в минулому Уряді, так це вже проблеми не квот, а проблеми Уряду і контролю за того, щоб таке явище, як корупція і хабарництво раз і на завжди зникли з нашого суспільства. Я думаю, з такими підходами, ми з одного боку справді будемо інтегровуватися повноцінно в світову організацію торгівлі, з другого боку, як Польща, свого часу не дозволимо зруйнувати українське сільське господарство. Дякую за увагу.
Іван Заєць, Фракція Української народної партії. Підготуватися Манчуленко.
Шановні народні депутати, я думаю, що ми влаштували нашому Уряду дуже добрий лікбез, бо якби ми із самого початку прийняли ті пропозиції по зменшенню митних тарифів, то ми б мали на сьогоднішній день повністю відкриту економічну систему до зовнішніх впливів, шкідливих зовнішніх впливів. І ми б поставили свого національного товаровиробника у дуже складну ситуацію. Тому Українська народна партія якраз постійно наголошувала на тому, що ми повинні дуже детально обговорювати такі пропозиції уряду, що ви повинні шукати узгодження інтересів товаровиробника, захисту нашої економічної системи і, я ж кажу, із відкритістю нашої економіки. І саме така наша принципова позиція дозволила все-таки знайти якусь серединку при прийнятті цих пропозицій. Тому я вважаю, що і у подальшому Верховна Рада повинна кваліфіковано і дуже детально обговорювати такі складні пропозиції від нашого уряду. Тепер я хочу звернути вашу увагу на те, що все-таки давайте створювати цілу систему захисту нашої економіки. Я вже вчора вам говорив про те, що члени нашої фракції Української народної партії подали до Верховної Ради Закон про квотування. І сьогодні за нашим законодавством уряд має право встановлювати квоти на імпорт, але сьогодні немає механізму, немає процедури, як цім тонким механізмом має користуватися уряд. Тому цей законопроект треба приймати і треба дати можливість уряду діяти адекватно дуже швидко. Ми слухали сьогодні Голову Національного банку, і він якраз і говорив про це, що шановні друзі, уряд повинен миттєво діяти на прояві негативного характеру, на такі тенденції. Отже, даймо повний набір засобів для нашого уряду, щоб він діяв. Але я в принципі не можу погодитися із урядом у тій частині, коли все обгрунтовує боротьбою тільки з корупцією. Коли він каже, ми повинні боятися, бо хтось прийде і купить там квоту, дасть хабаря. Так ловіть того, хто дасть хабаря, ловіть того, хто буде брати цього хабаря, а не це повинно бути аргументом для того, щоб не застосовувати сьогодні квотування. Якщо ми не навчимося не тільки тарифних, а і нетарифних методів регулювання нашою економікою, то ми не можемо вижити у цьому конкурентному середовищі. І це треба нашому уряду зрозуміти. Тому, шановні народні депутати, ми все-таки пройшли у цьому напрямку добру школу. Я пропоную вам у першому читанні прийняти цей законопроект, можливо навіть у цілому, і готувати наш уряд до серйозної динамічної роботи по захисту національного виробника і власної економіки. Дякую.
Георгій Манчуленко, фракція Української народної партії. Підготуватися Шурмі.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, Чернівецька область, Українська народна партія. Шановний головуючий, шановні колеги. Питання є надзвичайно цікаве і неоднозначне. Чи повинна власне держава грати з отими міжнародними правилами торгівлі, які зараз складаються у світі. Зокрема є правила Світової організації торгівлі. Безперечно, що повинна, бо ми не можемо у глобалізованому світі жити за окремими своїми якимись правилами. З другого боку, чи повинна власне держава захищати власний ринок і власного товаровиробника. Та безперечно, що вона це повинна робити, і вона зобов’язана це робити, бо ніхто не захистить власну економіку і власного товаровиробника, якщо це не зробить власне держава в особі власного уряду і парламенту, який приймає законодавчі акти України. І тут мають бути рівнозначні підходи щодо прямування до життя за правилами світового ринку і щодо одночасно захисту окремих сегментів власного ринку певними тарифними чи нетарифними регулюваннями. Міністр економіки сказав, що ми повинні окремо говорити про тарифне регулювання і нетарифне регулювання. А, на мій погляд, і на погляд моїх колег з Української народної партії такі речі є взаємопов’язаними. І тарифне, і нетарифне регулювання - це дві сторони однієї медалі. І особливо зараз гостро це постає питання, коли ми говоримо про пришвидшення процесу вступу до Світової організації торгівлі. Є речі, які в нашій економіці не виробляються, не продукуються. Ми повинні про це говорити і повинні сприяти притоку таких речей, якщо це потрібно на нашому ринку, сюди до нас. Якщо ті речі, які у нас виготовляються, та продукція, яка у нас є, ті виробники, які виготовляють її за світовими стандартами, ми маємо їх захистити від напливу дешевшої чи менш якісної продукції з інших ринків. Маємо її захистити. Тому я вважаю, що має бути поєднання і тарифного регулювання і нетарифного регулювання, тобто і тарифної політики і нетарифної політики. Ми маємо говорити тут взаємоув’язано і про певний принцип квотування: яким чином квоти будуть реалізовуватися на ту чи на іншу продукцію, це держава має встановити такі правила гри, щоб не було хабарництва і не було корупції, а правоохоронні органи стежили б за тим, що якщо хтось спокуситься на такі речі, щоб був жорстоко покараний. В такому випадку ми дійсно будемо грати і за міжнародними правилами, і оберігати свого власного товаровиробника. Я вважаю, що в цій ситуації ми маємо підтримати проект закону і прийняти його, якщо не в цілому, то принаймні в першому читанні і далі вже говорити про політику, в тому числі пов’язану з квотуванням, бо це є взаємопов’язані речі. Дякую.
Ігор Шурма слово має, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]]. Підготуватися Симоненку.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Ми сьогодні будемо розглядати питання про зміну ставок ввізного мита на весь асортимент агропродовольчої продукції. В зв’язку з такими суттєвими змінами щодо імпортної сільгосппродукції постають два цілком слушних запитання. Перше: як вплине прийняття законопроекту на доходи Державного бюджету? В пояснювальній записці до законопроекту більше мова йде переважно про те, що багато товарів завозилось контрабандою, і бюджет на цьому втрачав. Боротися з контрабандою, без сумніву, потрібно, тут заперечень бути не може. Але все ж таки питання залишається. Бюджет втрачається, і хотілося б знати, скільки саме він втрачає? Друге запитання, на мій погляд, набагато важливіше. Як така суттєва зміна в тарифній політиці позначиться на вітчизняних сільгосптоваровиробниках? В першу чергу, це запитання стосується реальної конкурентоспроможності українських виробників м’яса та птиці. Адже ні для кого не секрет, що відносно невисока ціна імпортної продукції базується величезною мірою на тому, що виробникам сільгосппродукції в країнах походження, зокрема в країнах ЄС, створені пільгові умови для виробництва та експорту, в тому числі забезпечення і колосальна державна фінансова підтримка. Тому цілком зрозуміло, що виникає запитання, а чи створені такі самі умови в Україні? І відповідь на це запитання теж є: немає. Приклад останніх 30-ти років радянської влади досить яскраво довів, що імпортними продуктами народ не нагодувати, треба розвивати свій ринок сільгосппродукції, а для цього потрібно, починаючи з головного - створення повноцінного ринку землі. Не буде хазяїна на землі, не буде достатньо продуктів на столі. На мій погляд, такі суттєві зміни в продовольчій політиці країни, як зараз запропонував Кабмін, можна розглядати тільки у комплексі як одне питання продовольчої безпеки України. Останнє ж безпосередньо пов’язано з питанням реформування сільського господарства. Тому пропонуємо відкласти розгляд питання щодо зменшення ввізного мита на сільгосппродукцію до того, як Кабінет Міністрів представить на розгляд Верховної Ради виважену та збалансовану Програму розвитку та реформування сільського господарства та захисту інтересів вітчизняного сільгоспвиробника. Безумовно, це стосується також і захисту інтересів підприємств, що переробляють сільгосппродукцію. Я не буду питати вас, пане Терьохін, коли ви складете депутатський мандат. Ви перетворилися в злісного порушника Конституції. Я хочу вас запитати про одну річ: хто понесе політичну відповідальність за ті всі речі? Назвіть партію. Якщо ту партію, є почесний голова Президент, то, я думаю, то ви скрили від людей певні факти. А якщо ви хочете зробити в нашій країні "жизнь веселей и интересней", знизьте долар до 63-х копійок, як казав Стельмах: чим дешевший долар, тим ми будемо багатше і краще жити. Бажаю вам успіху.
Слово має Петро Симоненко, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги, уважаемые радиослушатели! Безусловно, второй день мы, рассматривая этот вопрос, уделяя особое внимание, приходим к выводу, что это - крупнейший вопрос, что это вопрос национальной безопасности и имеет огромное значение для будущего нашего народа. Еще раз хочу повторить тот вывод политический, который мы, коммунисты, сделали вчера в выступлении: данный законопроект - это попытка втянуть Верховную Раду в легализацию расплаты с теми, кто оплатил Ющенко и националистических политических сил в союзе с социалистами за выборы Президента и легализация их бизнеса через подобную практику принятия решений. Второе. Мы являемся с вами свидетелями того, что идет легализация явно выраженной западной политики в ущерб, а вернее, отвергая вообще национальную политику и защиту интересов национального производителя. В чем состоят реально угрозы для нашего народа Украины. Первая угроза: мы являемся с вами производителями, крупнейшими производителями целого ряда продукции, которую выращиваем, перерабатываем, насыщаем внутренний рынок для питания и, естественно, реализации за пределами Украины. И главное, здесь надо было бы сегодня вводить не снижение тарифов таможенных, а прежде всего выделить средства, для того чтобы ввозить технологии, ввозить оборудование, создавать новые рабочие места и, прежде всего, нулевую ставку сегодня вводить на ввоз оборудования для усиления возможности нашей переработки. Второе. Мы с вами реально утратим свою переработку. Это касается и той же муки, круп, подсолнечника, жиров, мы практически потеряем окончательно материальную базу, которая была создана в результате межколхозной кооперации, добьют материальную базу именно в целому потребкооперации. Уничтожается такая отрасль, как сахарная, выращивание сахарной свеклы и производство сахара. Мы, естественно, сегодня являемся свидетелями того, что светлое будущее сегодня в стране и народу Украины обещают построить люди с очень темным прошлым. Это один вывод. Второй вывод: была мощная держава Украина, а стала большая воровская малина. И третье, завершающее. Это лишний раз подтверждает, что к власти вернулись представители той либеральной идеи и выращенные теми, кто представляет как раз чикагских мальчиков. В этом как раз и состоит реальная угроза для будущего народа Украины. И, я считаю, нельзя ни в коем случае поддерживать подобные преступные проекты.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Калінчук з мотивів, будь ласка, хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, я дякую вам. Я хотів би від імені фракції Народної партії сказати, що робоча група наша працювала дійсно так і ми погоджуємося зі всіми тими заключеннями, що зробив і Сергій Анатолійович, і Сергій Васильович, але я хотів би, щоб для протоколу все-таки було занесено, що по групі 1005 "Насіння кукурудзи" повинно стояти 20 відсотків. 20 відсотків. Крім батьківських форм. Це 10059000. І, крім того, ми просимо на картоплю насінневу код 0701 10 00 00 замість запропонованих урядом 2 відсотки ввести ставку 20 відсотків. Якщо уряд з цим погоджується, ми підтримуємо. Дякую.
Почекайте! Ну чого ви керуєте? Сядете сюди - будете управляти! Кармазіна мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я вчора звертав увагу на те, що нам не роздали цих поправок. Це вимусило мене підходити до міністра, підходити до аграрного комітету, з’ясовувати які зараз подані для першого читання, і мені сказали, що враховані мої пропозиції по зерну, враховані мої пропозиції по м’ясу підвищені ставки. Я б хотів би сказати, що давайте ми в першому читанні закон можемо приймати. Потім у нас буде час для того, щоб ми внесли пропозиції. Це перше. І друге. Я звертаюся до Сергія Анатолійовича Терьохіна. Сергій Анатолійович, давайте все-таки запровадимо, крім тарифного регулювання, ще і квотування цієї сільськогосподарської продукції, бо ми приречені на те, що ми маємо жити з села. Я вас закликаю до того.
Мікрофон Губського, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Найголовніше сьогодні завдання наше - це поламати контрабанду і поламати корупцію. Адже ми прекрасно знаємо, що за тіньовими схемами завозяться продукція харчування. І від того погіршується ситуація в українського сільського товаровиробника. Тому треба сьогодні дати можливість сьогодні селянам, нарешті, нормально, спокійно працювати. Крім того, проголосувавши за цей закон, ми дамо можливість розвивати нашу м’ясну промисловість. Друге питання, яке, я вважаю, треба поставити було б, що після прийняття цього закону подумати, яким чином у бюджеті вже на цей рік, на осінь, закласти великі кошти для того, щоб давати дотацію виробникам м’яса. Це виключно ринковий механізм. На кожний кілограм м’яса давати 10-15 гривень людям, які вирощують цю худобу. Це буде реальною підтримкою нашого сільського виробника. Тому треба підтримати село. І я пропоную сьогодні нашим голосуванням сказати "так" українському сільському господарству.
Будь ласка, Рудьковський.
Рудьковський, фракція соціалістів. Шановний Петре Миколайовичу Симоненко! Я звертаюся до вас публічно. Колись можливо я погарячився і вибачаюся за ті слова, що вас персонально задів, публічно вибачаюся. Але я теж публічно прошу вас соціалістів, які принципово відстоюють зараз інтереси селян, принципово наш міністр не підтримує зменшення і знищення села і зменшення митних ставок, і категорично він виступав. фракція виступає, щоб ми такі зміни до митного тарифу не прийняли, ну, не згадувати нас у цій ситуації. Дійсно, є розбіжності у позиціях, але, якщо ми приймемо ці зміни, то знайте одне, що українська сільськогосподарська продукція не буде конкурентноздатною, на третину буде дешевша Польська і Турецька, і ми загубимо наше село і нашого товаровиробника.
Черняк, будь ласка, і все. Після, будь ласка, мікрофон Черняка.
Шановні колеги, звичайно оновлю вати систему митних тарифів потрібно. Особливо тих, які пов’язані з основними продуктами харчування. Це поза сумнівом і потрібно в цьому відношенні підтримати Уряд. Що мене не покоїть? Мене непокоїть те, що Уряд створює сприятливі умови для імпортерів і не створюю сприятливих умов для експортерів і сприятливих умов для вітчизняного виробника. І в цьому є проблема. Я думаю, що ми можемо підтримати законопроект, як паліативний, але наголосити, що Уряд повинен працювати над вирішенням цих питань, в найближчій перспективі. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, Сергій Анатолійович Терьохін, одна хвилина і будемо голосувати.
Шановні народні депутати, в виступах народних депутатів були задані деякі, поставлені деякі питання, на які ви мені дозвольте відповісти. По-перше, питання щодо зменшення ставок на ввезення м’яса і ковбаси. Я вам нагадую, що 91% м’яса ввозився з нульовою ставкою ПДВ і мита. Сьогодні ставиться по м’ясу 0,61, по ковбасі - 0,6, що адекватно приблизно 30% митної вартості, плюс ПДВ 20 - це 50%. Чи це не є захист? Друге питання, ставилося питання про позицію Уряду по кукурудзі батьківських сортів і по картоплі. Ми підтверджуємо, що по кукурудзі - нуль, по картоплі - 20. Ставилося виступаючими питання про е, що ніби-то цим законопроектом є загроза по виробництву круп соняшника, жирів і цукру. Я хотів би ще раз нагадати, що відповідно до проекту, який подано, не міняються, для протоколу кажу, не міняються ставки по цим позиціям, будь ласка, подивіться. І нарешті, було питання з приводу того, які доходи бюджету можуть отримуватися додатково, тільки по позиції “м’ясо”. Державний бюджет України за рік отримає 249,6 мільйона доларів США прямих доходів тільки по одній позиції, замість нуля. Тому я ще раз повторюю пропозицію уряду і прохання уряду до вас прийняти його в першому читанні і в цілому як закон. Ідуть свята, іде Пасха, давайте не робити проблем на споживчому ринку. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо митного тарифу]] [[реєстраційний номер 7181]]. [[13:14:27]] За-215 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 83; комуністів - 0; "Регіони України" - 0; Народної партії - 20; соціалісти - 0; Блоку Тимошенко - 23; Української народної партії - 23; Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] - 17; "Єдина Україна" - 19; "Демократична Україна" - 0; Партія промисловців і підприємців - 3; "Демократична ініціатива" - 9; "Союз" - 8; позафракційні - 10. Шановні колеги, не кричіть всі хором, бо я вас не чую. Це перше. Друге. Хто не встиг, хай підніме руку, я побачу по цьому. Щось дуже багато не встигло. Все є у комп’ютері, так що ви самі себе краще не підводьте. Третє. Шановні колеги, у нас о 13 годині вже мало бути "Різне" питання. Будемо ми ще питання розглядати чи вже приступимо до "Різного"? "Різне". Так, будь ласка, три хвилини запишіться з мотивів, а потім перейдемо до "Різного". Так, будь ласка, поки що з мотивів, три хвилини. Томич, за ним Лещенко. Так, Томича я не бачу. Тоді, будь ласка, Володимир Лещенко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Я глибоко обурений тим, що ми вже другий день підряд під тиском уряду, націоналістів і соціалістів мусолимо цю тему. Невже у нас немає інших питань? Наприклад, підготовка до відзначення 60-річчя Великої Перемоги. У нас 26 - річниця Чорнобильської катастрофи, а там проблем маса, і уряд їх не вирішує. Фінансування шкіл, інші питання. А ми навколо цього уже два дні витрачаємо марно час. Тим більше, що все це робиться на догоду західним господарям нинішнього уряду. Дякую.
Олексій Корсаков, фракція "Регіони України". За ним - Калінчук.
Комару слово.
Будь ласка, Микола Комар мікрофон. Миколи Комара мікрофон.
Дякую. Адаме Івановичу, треба переходити до "різного", бо є виступи заплановані. Ми порушуємо уже зараз процедуру нашого засідання. Прошу перейти до "різного". Дякую.
Будь ласка, Василь Калінчук, фракція Народної партії.
Адаме Івановичу, дякую вам. Шановні колеги, шановні друзі, у нас дійсно, якщо взяти баланс продукції, то у нас дійсно на 2005 рік не вистачає м’ясної продукції, і нам треба проголосувати внесення змін до Закону про митний тариф. Я попросив би, Адаме Івановичу, поставити ще раз на голосування про розгляд цього питання, проголосувати його хоча б у першому читанні. Дякую вам.
Так, Ніколаєнко. Омельченко Григорій, фракція блоку Тимошенко.
Омельченко Григорій, республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Шановний Головуючий, шановні народні депутати України! Дійсно, Адам Івановичу так поспішав, що деякі народні депутати не встигли своєчасно проголосувати. Я прошу вас ще раз, ще раз поставити це питання для переголосування. Дякую.
Так, будь ласка, Бартків, Українська народна партія.
Василь Братків, Українська народна партія. Шановні колеги, я би попросив вас не спекулювати політикою на чисто економічних питаннях. В Україну потрібно завозити м’ясо і м’ясопродукти, це очевидно сьогодні. Тому я би просив підтримати цей закон. А залишок часу передайте, будь ласка, колегові Манчуленко.
Манчуленко мікрофон, будь ласка.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Чернівецька область, Українська народна партія. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Питання, яке зараз розглядається, є вкрай важливим для українського ринку. Якщо ми дійсно дбаємо про український народ, то ми повинні прийняти позитивне рішення хоча б через прийняття цього законопроекту в першому читанні. Якщо нам не вистачає певних видів м’яса високоякісних і м’ясопродуктів, то нам цю проблему треба розв’язувати, а не відставляти вирішення цієї проблеми ще на два, там чи на три, чотири тижні.
Шановні колеги, хто за те, щоб повернутися до переголосування питання, прошу визначатись. [[13:20:38]] За-230 Ми повернулися до голосування. Шановні колеги, не звинувачуйте, я дію відповідно до Регламенту. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо митного тарифу, реєстраційний номер 7181. [[13:21:19]] За-238 Закон прийнято. Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 85, Фракція комуністів - 0, "Регіони України" - 0, Народна партія - 29, СПУ - 0, Блок Юлії Тимошенко - 24, УНП - 23, СДПУ(о) - 20, "Єдина Україна" - 19, "Демократична Україна" - 0, ПППУ - 8, "Демократичні ініціативи" - 8, "Союз" - 11, Позафракційні - 11. Так, шановні колеги, прошу записатися на "Різне". Будь ласка, висвітліть на моніторі. Шановні колеги, можливо, я хотів би з вами порадитися. У нас є постанова про чорнобильські слухання, які ми слухали. Можливо, ми її прийняли б, цю постанову про Чорнобильські слухання, а потім би приступили до різного? Немає заперечень? Я ще раз повторюю: в цілому не буде ставитися на голосування тому, що є ті, хто заперечує проти цього. Так що в цілому ставити на голосування я не буду. Так, немає, шановні колеги, щодо чорнобильських проблем? Тоді. Я ще раз, шановні колеги, сказав вам: в цілому проект закону голосуватися не буде. Заперечує фракція комуністів, заперечує Юрій Кармазін і так далі. Шановні колеги, давайте. Шановні колеги, будь ласка, я ставлю на голосування, тут є у нас три проекти постанов: про стан виконання Кабінетом Міністрів України законодавства України щодо комплексного вирішення питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи. Реєстраційні номер 7348, 7348-1, 7348-2. Автори - Раханський, 7348, 7348-1 - Шкіль і 7348-2 - профільний комітет. Я в такому порядку буду ставити на голосування. Ні, будуть в порядку поступлення. Але ясно, що комітет рекомендує підтримати комітетську. Я ставлю на голосування: про прийняття в цілому як постанови "Про стан виконання Кабінетом Міністрів України законодавства України щодо комплексного вирішення питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи", реєстраційний номер 7348, автор - Раханський Анатолій Варфоломійович. Прошу визначатися. [[13:25:05]] За-95 Не прийнято. Я ставлю на голосування: про прийняття в цілому як постанови "Про стан виконання Кабінетом Міністрів законодавства України щодо комплексного вирішення питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи", реєстраційний номер 7348-1, автор - Шкіль Андрій. Прошу визначатися. [[13:25:41]] За-124 Не прийнято. І ставиться на голосування: про прийняття в цілому як Постанови про стан виконання Кабінетом Міністрів України законодавства України щодо комплексного вирішення питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи [[реєстраційний номер 7348-2, автори - комітет профільний, зокрема Геннадій Руденко]]. Прошу голосувати. [[13:26:23]] За-199 По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 32, комуністів - 49, Регіони України - 7, Народної партії - 17, соціалісти - 23, Блок Тимошенко - 12, Української народної партії - 22, соціал-демократи - 16, Єдина Україна - 6, Дем. Україна - 1, Партія промисловців і підприємців - 5, Дем.ініціативи - 4, Союз - 1, позафракційні - 4. Шановні колеги, я прошу зібратися! Хто за те, щоб повернутися до голосування останньої постанови, прошу голосувати. Дружніше, будь ласка. [[13:27:19]] За-175 175, ще менше. Ну давайте тоді, коли буде у нас можливість, ми ще раз повернемося до цих проектів постанов. Так, будь ласка, покажіть на моніторі виступ на "Різне". З процедури чого? [[Ш у м]] А я в тому не винен, що ви не встигли записатися. Так, будь ласка. чому у мене на моніторі немає прізвищ? На комп’ютері. Я ще раз повторюю, я чітко оголосив записатися на "Різне" і записалися. Так, будь ласка, до 14 години 15 хвилин будемо працювати, я на 15 хвилин продовжую. Будь ласка, Шуфрич Нестор. Зайцю. будь ласка, Заєць Володимир. За ним Майстришин.
Дякую, Адаме Івановичу. Володимир Заєць, фракція соціал-демократів [[об’єднаних]], Житомирщина. Шановний головуючий! Шановні колеги народні депутати! Шановні представники засобів масової інформації та громадяни України! Хочу проінформувати вас про виконання деяких норм Законів України "Про статус народного депутата України" та про інформацію на території Житомирської області. Нагадаю, що відповідно до пунктів першого і четвертого статті 18 Закону України "Про статус народного депутата" народний депутат має право публікуватися у газетах державної та комунальної форм власності з метою роз’яснення власної позиції, позиції фракції Верховної Ради з приводу будь-яких соціально-політичних подій у державі. Це закон чітко регламентує право на таку публікацію один раз на місяць обсягом 1/16 газетної площі. Що ж маємо насправді. Так за період з січня-квітня поточного року я направляв у тридцять видань Житомирської області 87 матеріалів, які стосувалися питання виведення українського миротворчого контингенту з Іраку, бюджету 2005 року тощо. На жаль, та в порушення законів мої матеріали були надруковані тільки в чотирнадцяти випадках із 87 у десяти виданнях із 30 в області. Усі направлялися матеріали поштою з повідомленням і супровідним листом народного депутата, який містив посилання на норми вказаних законів. Шановні колеги! Цікава не тільки ця статистика, а й мотивація з цього приводу редакторів газет, з якою я вас хотів би познайомити. Так редактор газети "Руженська земля" Франс. не надрукував жодного матеріалу через те, що його газета не може висвітлювати точку зору народного депутата Зайця, тому що вона не співпадає з позицією депутата-мажоритарщика теперішнього губернатора області Павла Жебрівського. Редактор газети "Вісті" Червоноармійського району не друкує матеріали, вважаючи, що іракське питання вже застаріло. Редактор коросточівської газети Галина Письмак знайшла простіше пояснення: всі три матеріали не надійшли, бо вони, напевне, десь загубилися. Редактор коростеньської газети "Древлянський край" не друкує матеріали народного депутата, коментуючи наступним: нехай депутат пропонує нормальний матеріали, а не ті, що присилає. Остання, редактор малинських новин Іван Вознюк був найбільш оригінальним, свою відмову він підкріпив словами, що надішле листа Президенту України про те, що його народний депутат шантажує і засипає законами, які він теж знає. Так далі і тому подібне. Зрозуміло, що з названими редакторами та з іншими, які сьогодні тут не звучали, найближчим часом я як народний депутат з’ясуватиму взаємини в суді, тому що вони порушили не тільки своє право народного депутата, але і громадян на отримання інформації. Разом з тим, хочу звернутись до Президента України Віктора Ющенка, до віце-прем’єра України Миколи Томенка, де обіцяна новою владою свобода слова та інформації? Де верховенство законів та права? Де нове ставлення до опозиційних сил? Що ж оді змінилось у порівнянні з попереднім політичним режимом? Я розумію, що ці питання риторичні, бо нова влада не хоче бачити цих проблем. Вона сьогодні в особі Міністерства закордонних справ, постійної делегації Верховної Ради України у Парламентській асамблеї ради Європи готова внести пропозиції про припинення процедури моніторингу України з питань свободи слова, інформації та дотримання демократії взагалі. Чи не передчасно? Не поспішайте, шановні колеги. Сам факт помаранчевої революції, яким ви так гордитеся, не вирішує цих проблем, як не є і не буде перепусткою до Європейського союзу. Дякую.
Так, будь ласка, Василь Калінчук, Фракція Народної партії, підготуватися Шкілю.
Дякую. Калінчук, Фракція Народної партії, Одещина. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, виборці, хотів би привернути вашу увагу до двох питань, які конче потребують вирішення в нашій державі і стосується це тих, хто ще не може себе забезпечити, дітей-сиріт і дітей, які залишились без батьківської опіки, а також тих, хто вже не може себе забезпечити, людей похилого віку. Перше, згідно статті 47 Конституції України, кожен громадянин має право на житло і ніхто, крім суду, не може позбавити його помешкання. Разом з тим, діти, які залишилися без батьківської опіки і виховуються у спеціалізованих Будинках дитини залишаються без житла. Для вирішення цього питання, як варіант, працівники спеціалізованого Будинку дитини №3. з міста Одеси, де виховуються такі діти, вважають доцільним законодавчо зобов’язати батьків, які після народження дитини залишають її в пологовому будинку і на протязі 2 місяців відмовляються від неї, виділяти дитині 13,6 квадратних метра житла встановленого Житловим кодексом, норму, в особистій квартирі батьків. І призначати державну установу, в якій дитина знаходиться під опікою, також опікуватися і її власністю. Є ще одне питання, що стосується малолітніх громадян. В будинках дитин згідно типового положення діти знаходяться до 4 років, потім переводяться у дитячий будинок, де залишаються до 7 років. Переведення з одного дитячого закладу до іншого на короткий строк часто травмує психіку дітей, які не можуть адаптуватися до нових умов помешкання. Бажано було б для покращання виховної роботи вивчення підвищення якості соціального захисту, матеріального забезпечення, лікувальної та педагогічної допомоги дітям сиротам і дітям, які залишилися без батьківської опіки, встановити, щоб вони знаходилися в одному державному закладі з моменту народження до семирічного віку. Друге. Мова йде про газифікацію житлових будинків сільських пенсіонерів. Як відомо, пенсії невеликі і не дозволяють оплатити вартість газифікації житла. У той же час у багатьох громадян на ощадних книжках знаходяться у значних обсягах кошти, що не повернуті ощадбанком. Як приклад, у Великомихайлівському районі Одеської області у пенсіонерки села Грибенюки Аркан Ольги Іванівни на книжці 19 тисяч гривень, у пенсіонерки сели міського типу Фрунзівка Черняєвої Олени Юхимівни на книжці 15 тисяч гривень. Було б доцільно включити газифікацію будинків пенсіонерів у сільській місцевості за рахунок їх власних накопичень, що зберігалися в ощадбанку та компенсувати за рахунок 6 мільярдів гривень, передбачених у Державному бюджеті на 2005 рік в рахунок погашення за борги по комунальним послугам. Прошу вважати мій виступ як депутатський запит до Кабінету Міністрів України і про вирішення піднятих питань прошу поінформувати Верховну Раду України. Дякую за увагу.
Будь ласка, слово має Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Володимиру Лещенко.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Я хотів би наголосити на тому, що я, дійсно, вдячний за те, що Верховна Рада підтримала запит до Президента з приводу оцінки подій 9 березня. Нагадаю, 9 березня 2001 року, коли молоді люди вийшли на вулиці України, у тому числі міста Києва, і на день народження Тараса Шевченка пройшлися вулицями Києва, за що були пізніше жорстоко побиті, 200 чоловік тоді було заарештовано, була сфабрикована, як на мене, кримінальна справа абсолютно незаконно і безпідставно. Абсолютно незаконно і безпідставно була сфабрикована і судова справа дев’ятого березня. І суддя, який судив тоді до цього часу, ще здійснює правосуддя. Пізніше була ще апеляція. Апеляційний суд дещо переглянув цей вирок, але тим не менше із 19 засуджених 15 відбули покарання у місцях позбавлення волі. Я вважаю, що потрібно врешті-решт дати відповідь на запитання: хто винен був у цьому, хто фальшував, хто стояв за тими, хто фальшував справу, хто відповість за це, і яким чином вийти сьогодні із цього конфлікту? Я переконаний, що ті хлопці, усі без винятку, які пройшли оцей вир дев’ятого березня заслуговують на те, щоб їх представили до вищих державних нагород, тому що ці люди вони спричинили ті події, які пізніше стали реальністю і дістали назву "помаранчева революція". Бо на тому досвіді, на нашому гіркому досвіді було зрозуміло, що тільки велика кількість людей, тільки коли весь народ піднімається, тільки тоді ми можемо і маємо можливість усунути злочинний режим від влади. Тоді була перша спроба, перша спроба була невдалою, але постраждалі від цієї першої спроби заслуговують які мінімум на увагу. Багато хто з них зараз не може адаптуватися, не може знайти роботу. Я можу назвати прізвище. Такий є Олег Бойко, мій приятель і помічник. Він не може влаштуватися на роботу, він чесно указує, що так, він був суджений по якій справі, і жодне, наголошу, жодне підприємство не удосужилося його прийняти на роботу властиво по цьому приводу. Тому я хотів би, щоб урядові нагороди, державні нагороди знаходили відповідальних, тих, хто заслуговує на них. І я от, користуючись нагодою, хочу привітати напевно першого достойного і гідного, хто отримав Героя України, це Левко Лук’яненко. Це людина, яка своєю боротьбою довела те, що він героєм України був завжди. І відмовився від того, що його хотів зробити Героєм України попередній Президент. Він узяв цю нагороду, прийняв нагороду від того, від кого хотів прийняти, бо вірив, що його заслуги оцінені. Тому я хочу, щоб нинішній Президент оцінив заслуги і молодих хлопців з дев’ятого березня. Дякую.
Слово має Володимир Лещенко, фракція комуністів. Підготуватися Миколі Комару.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановні виборці! 26 квітня минає 19 років з часу найжахливішої техногенної аварії в історії людства - чорнобильської катастрофи. Це питання детально розглядалося 12 квітня на Дні уряду. Представники Кабінету Міністрів проінформували нас про ту роботу, яка зараз ведеться навколо ліквідації наслідків, запевнили про оптимістичні перспективи. Але насправді справи тут кепські. Ситуація з подоланням наслідків настільки складна, що дехто навіть і не уявляє. Негативно позначається поряд з іншими чинниками і капіталістична реставрація в Україні, антинародні реформи, які здійснюються владою в усіх сферах життєдіяльності суспільства. Фактично як би там хто не розказував, держава кинула чорнобильську територію, яка зазнала впливу Чорнобиля, напризволяще. Якщо в містах і райцентрах хоч якась робота з постраждалим населенням ведеться, то в сільській місцевості її обсяги є мізерними. В буржуазній державі, де на горі народу жирують мільйонери і мільярдери, для цієї мети немає коштів. Тому на уражених Чорнобилем територіях закриваються школи, медичні заклади, скорочуються обсяги будівництва газопроводів, водогонів, має місце страшне безробіття. Люди вживають забруднені радіонуклідами гриби, ягоди, воду, молоко, м’ясо, інші продукти харчування. Вони масово хворіють і помирають в ранньому віці. Значні території навколо ЧАЕС поступово перетворюються в мертві зони, а у декого ще язик повертається вести мову про скорочення переліку населених пунктів, які віднесені до зони радіоактивного забруднення внаслідок цієї катастрофи. Потрібно відкинути, як шкідливі для народу України. ці зловісні наміри. А от, що пише у своєму листі заступник голови Чернігівського обласного фонду допомоги інвалідам Чорнобиля Кобелінський: "На превеликий жаль, з жовтня минулого року і по цей час ні колишній. ні новий Кабінет Міністрів України не виділяє для інвалідів-чорнобильців ніяких коштів на стаціонарне лікування. Пенсії більшості з них не дозволяють закупити необхідні ліки, а в стаціонарі їх теж немає. Без наявності при собі ліків інвалідів виписують із стаціонару додому, не пролікувавши, і тоді їх чекають важкі наслідки або смерть". Коментарі зайві. Верховній Раді України разом з урядом, на мій погляд, терміново слід вирішити питання щодо значного збільшення фінансування усіх чорнобильських програм, щоб для придбання чистих продуктів харчування не виділялася не 1 гривня 60 копійок, а пристойна сума, щоб активно велися роботи по дезактивації територій, будівництво газо- і водопроводів, житла для чорнобильців, щоб медичні заклади мали вдосталь ліків, щоб постраждалі могли оздоровлюватися не тільки в санаторіях за вказівками МЧАЕС, а й за своїм вибором, в тому числі, і в своїх місцевих, щоб ліквідатори і їхні сім’ї мали можливість по-людські жити, щоб уражені радіацією території та мешканці розташованих там населених пунктів мали перспективу, хоча в умовах "дикого капіталізму" про все це можна лише мріяти. Дякую за увагу.
Так, Микола Комар, фракція "Регіони України". Підготуватися Григорію Омельченку.
Шановні колеги! Фракція "Регіони України" вкрай стурбована і вкотре вже привертає увагу громадськості та керівників держави до надзвичайно грубого порушення законодавства і всіх норм людської моралі в ситуації із затриманням голови Донецької обласної ради та донецької обласної організації Партії регіонів Бориса Колеснікова. Законно обраний лідер обласного представницького органу влади продовжує залишатися в слідчому ізоляторі. До уваги не беруться ані стан його здоров’я, ані те, що за Колеснікова поручилося близько сотні народних депутатів, які звернулися з проханням про його звільнення на підписку про невиїзд. Справа в тому, що сфабрикована політиканами, які прийшли до влади, справа Колеснікова, рушиться прямо на очах. Щоб зберегти честь мундиру, якої давно немає вже в деяких нових-старих керівників правоохоронних органів, вони вдаються до фальсифікацій при розслідуванні кримінальної справи, щоб тільки не випустити першого в Україні політичного в’язня нової української влади з-за грат. Фракція "Регіони України" вимагає від міністра внутрішніх справ України відповіді на наступні запитання: чому ви і ваш заступник Москаль брешете в телеефірі і з трибуни парламенту про підписання договору купівлі-продажу і передачі акцій торгового центру "Білий лебідь", "накладывающий у свежевырытой могиле"? Чому ви стверджуєте, начебто володієте відповідним записом на плівці? А у пред’явленому Колеснікову обвинуваченні пишете: "Передача акцій відбулася в приміщенні Донецької обласної філії банку шляхом оформлення договору купівлі-продажу. Про які відірвані ноги ви, Юрій Луценко, говорили після затримання Колеснікова, якщо з показів так званого "потерпілого" [[в лапках]] Пінчука випливає, що у січні - травні 2002 року він перебував на лікуванні від діабету, внаслідок чого у нього відмовили ноги. А з Колесніковим вони познайомилися лише через півроку, у липні 2002 року. Факт захворювання ніг Пінчука підтвердили по телебаченню його донька і зять, в залі присутня лікар, яка особисто знає про цю ситуацію. На які погрози Пінчуку-молодшому ви посилалися, якщо він і Колесніков підтверджують, що жодного разу не зустрічалися, а це ж другий так званий потерпілий. Чому Москаль клянеться на Біблії, що доведе слідство до суду, а слідство веде Генеральна прокуратура? Які люди, із слів Москаля, сказаних в ефірі телеканалу "Інтер", привели до нього Пінчука, і за чиєю вказівкою через два з половиною роки? Фракція "Регіони України" вимагає невідкладно викликати до Верховної Ради міністра внутрішніх справ Юрія Луценка, для того щоб отримати відповіді на поставлені запитання.
Дякую. Слово має Григорій Омельченко, фракція Блоку Тимошенко. Виступає він замість Володимира Мухіна. Підготуватися Анатолію Морозу.
Григорій Омельченко, Блок Юлії Тимошенко, Українська республіканська партія "Собор". Шановні колеги, шановні співвітчизники! Я хочу вам продемонструвати оті подвійні стандарти, які відбуваються, на превеликий жаль, і в парламенті, Верховній Раді України, і зокрема в діяльності Голови Верховної Ради України пана Литвина. Сьогодні ми були свідками, як з голосу пан Литвин без наявності проекту постанови проголосував за зміну роботи Верховної Ради України - і пленарні засідання перенеслися аж на 17 травня. В той же час, не дивлячись на те, що був вкотре зареєстрований від імені Тимчасової слідчої комісії проект Постанови про заслуховування інформації Генерального прокурора та звіт голови Тимчасової слідчої комісії про результати розслідування обставин вбивств журналістів Георгія Гонгадзе, Ігоря Александрова та інших резонансних справ це питання так і не було поставлене на голосування, хоча проект постанови був у народних депутатів. Але зазначу ще одне. З якими труднощами, шановні колеги, ви отримали цей проект постанови і звіт тимчасової слідчої комісії, який доданий до нього. Рано-вранці 20 квітня проект постанови був зареєстрований за номером 7388. Я просив і вимагав, щоб в той же день у середу або в четвер, коли було голосування, був розданий цей проект народним депутатам України із звітом Тимчасової слідчої комісії. Цього зроблено не було. І зроблено було це навмисно за вказівкою керівництва Верховної Ради України Володимира Литвина. І лише сьогодні ви отримали цей проект постанови і звіт Тимчасової слідчої комісії. Я розумію, що багато народних депутатів, в тому числі і в цьому залі, бояться, що будуть названі їхні прізвища, як вони в співучасті з колишнім Президентом України Леонідом Кучмою вчинювали діяння, які мають ознаки злочину і ці матеріали Тимчасова слідча комісія направила до Генеральної прокуратури для порушення кримінальної справи. Я розумію, що багатьом із них буде неприємно слухати ці висновки слідчої комісії, так само як і Голові Верховної Ради України, адже висновки зроблені, підкреслюю, тимчасової слідчою комісією проголосовані одноголосно. От лише один із них. Тимчасова слідча комісія дійшла таких висновків. Президент України Кучма, колишній глава Адміністрації Президента, нині Голова Верховної Ради Володимир Литвин, колишній міністр Внутрішніх справ, нині покійний Юрій Кравченко та колишній голова Служби безпеки України, нині народний депутат України Леонід Деркач єсть учасниками злочину, передбаченого статтею 146 Кримінального кодексу України, тобто організаторами і підбурювачами викрадення Георгія Гонгадзе, що привело до цих наслідків. У проекті постанови пропонувалося заслухати звіт 4, 5 або 6 травня. Тепер знову не заслухаємо. Якщо ви проголосуєте, то можливо 17-го числа. Оце вам така робота, подвійні стандарти. Дякую за інформацію.
Дякую. Я повинен зробити уточнення, бо тут безпідставно звинувачення звучали. По-перше, нічого головуючий не порушив, бо згода була залу про те, що перенести ці дні, і ми проголосували, якщо я не помиляюся, 350 чи 370 народних депутатів. Це перше. Друге. Я просив би бути точним полковника Служби безпеки і нагадую, що протягом цього тижня ми чотири рази в сесійній залі ставили на голосування питання про включення звіту комісії, яку він очолює. Жодного разу з чотирьох разів це питання не набрало необхідної кількості голосів. Тому, будь ласка, будьте точні при своїх висловлюваннях. Анатолій Мороз, група "Демократичної України". Підготуватися замість Гмирі Оржаховському.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, група "Демократична Україна". Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Шановні виборці! До мене неодноразово зверталися ветерани війни в Афганістані, молодь, депутатський корпус та громадськість Михайлівського району Запорізької області зі слідуючим питанням. Можливо, дехто в залі пам’ятає, що ще в тому скликанні я звертався з цієї трибуни до колишнього Президента України Леоніда Даниловича Кучми зі слідуючою проблемою. Ще у травня 1983 року, виконуючи інтернаціональний обов’язок в Афганістані, загинув наш земляк рядовий Віктор Володимирович Гнідий. Про подвиги Гнідого знають молодь, ветерани і не тільки нашого хліборобського запорізького краю, але і в багатьох куточках Росії, Дагестану. Він для молоді являється взірцем мужності, відваги і вірності служіння Батьківщині. Але ситуація заключається ось в чому. Вся та група воїнів, які виконували інтернаціональний обов’язок в Афганістані, всі загинули, майже вся ця група посмертно нагороджена, присвоєно звання Героя Радянського Союзу, потім з розвалом Радянського Союзу, оскільки Росія являється спадкоємцем Радянського Союзу, майже всім воїнам посмертно присвоєно звання Героя Росії. Я у тому скликанні звертався з цією проблемою до всі інстанцій, в тому числі до Леоніда Даниловича Кучми, зрозуміло, що з цієї трибуни. Але мені весь час надходила відповідь і моїм виборцям, що за дорученням голови державної адміністрації Президента України розглянуто ваш запит, щодо вирішення питання присвоєння Герой України Гнідому, який загинув у Афганістані. І відповідно до статті 7 статусу звання героя України це звання не присвоюється за заслуги, які мали місце в минулому і не пов’язані зі ставленням та розвитком незалежної України. Таким чином клопотання, мовляв про присвоєння звання героя знімається і не може бути вирішене. Я вам скажу, що громадяни Прибалтики, воїни, які загинули, які приймали участь в цьому бою, Прибалтики, Казахстану, інших країн колишнього Радянського Союзу домагалися, що звання присвоєно посмертно їхнім громадянам. Ми, громадяни України, народ України, Президент України, його Адміністрація не можемо вирішити це питання. Я розумію, що воно вирішиться на міждержавному рівні. Його треба мабуть, вирішувати. Тому жителі Михайлівського району Запорізької області звернулися до мене з таким проханням, щоб я звернувся з цієї трибуни до Президента України. Можливо, новий Президент України, Віктор Андрійович Ющенко, своєю адміністрацією на міждержавному рівні вирішить це питання. Справа в тому, що народ і жителі цього краю завжди
Анатолій Оржаховський, Фракція комуністів, Фракція комуністів, підготуватись Губському. Ні, будь ласка, всі рівні. Ви сказали головне суть. Що Ви скажете за пів секунди? Буде запит на Президента, всі запити ідуть
Анатолій Оржаховський Фракція компартії України. Шановні колеги, виборці, в своєму виступі хочу порушити питання поваги владних інституцій до ветеранів війни. Спілкуючись з ветеранами Херсонщини, та інших областей, читаючи їх листи, чув таке: не мало ми наслухались запевнень, похвал про себе та загиблих побратимів, про тих, хто боровся з ворогом, взявши в руки зброю, хто кував перемогу в тилу від команди Кучми. Звичайно, не дуже вірилось в усе сказане, про те в душі тліла надія, що можливо, в рік 60-річчя перемоги радянського народу та його армії над фашизмом, нас героїв війни та тилу, котрих залишилось зовсім не багато прикрасять славою та всіми законними благами. Проте марними були сподівання. Навіть, за те, щоб у Києві ветерани пройшли по Хрещатику довелося боротися на парламентських слуханнях, шукати аргументи тепер уже для пана Ющенка. Ветерани України дякують фракції Компартії України за розуміння історії минулого та захисту інтересів Героїв Великої Вітчизняної війни, як у парламенті, так і в регіонах. Ми бачимо ті, хто обіцяв золоті гори, поділивши міністерські портфелі та інші посади, хвалять себе, своїх рідних, швидко перейшли під патронат Заходу. На жаль, ні новообраний Президент, ні Прем’єр-міністр помаранчевого уряду не згадують 14 мільйонів ветеранів, як слід. Мабуть, через те, що серед них багато тих, хто воював за радянську батьківщину, піднімав зруйноване післявоєнне господарство, відстоював славу великої перемоги, а тепер кожного дня спостерігає за руйнацією держави. Мало того, сучасна влада не бачить велику перемогу, як перемогу народів інтернаціональної країни, а намагається підняти статус вояків ООН УПА. Продовжується знущання з військових пенсіонерів. Керівник законодавчого органу України 9 лютого нинішнього року, виступаючи у столиці Чехії, словом не обмовився про своїх співвітчизників, котрі захищали Чехословакію від фашизму. Були навіть допущені некоректні вислови щодо Радянських збройних сил. Ветеранами це розуміється, як образа подвигу воїнів фронтовиків. А ось свіжий приклад. Парламент не підтримав пропозиції Петра Симоненка про необхідність звернення до керівників держав провести спільний парад на честь 60 роковин Перемоги. Наявна і відверта брехня пана Томенка у відповіді на мій запит щодо скоєння акту вандалізму, вчиненого батюшкою автокефальної цюрупинської церкви відносно руйнування історичної пам’ятки. Дії останнього та його послідовників урядовець сприймає не як протизаконні, що призвели до знищення пам’ятника на честь визволителів міста від фашистів, а як допомогу владі у виконанні першого етапу по переміщенню святині. Ось вам і приїхали. Це, мабуть, є лице нинішньої влади. Як відомо, по даному факту порушена кримінальна справа, доказано незаконність отримання акту.
Дякую. Будь ласка, Сергій Чичканов, фракція комуністів. Підготуватися Ратушняку.
Уважаемые коллеги, уважаемый председательствующий, уважаемые избиратели. Депутат Чичканов, фракция коммунистов. В последнюю неделю в политической жизни Украины появились новые, видимые невооруженным глазом, тенденции прямой зависимости внешней политики Президента и его правительства от воли заокеанских хозяев. Речь идет о яростном визге чиновников и заангажированных политиков по поводу пребывания Черноморского флота Российской Федерации в Севастополе. Уже всем видно, что активизация этого процесса началась сразу после визита Ющенко и его опричников в Вашингтон. Отмашка пошла из-за океана. Цель ее одна - поссорить Украину с Россией, оторвать ее от исторических соседей, продвинуть НАТО дальше, на восток, дестабилизировать ситуация в Азово-Черноморском и Средиземноморском регионе. Здесь нет ничего удивительного, поскольку пришедшие к власти на американские деньги люди обязаны эти деньги отработать. И они не только не учитывают складывавшиеся столетиями исторические и политические реалии, но и традиции дружбы наших народов. Они не есть патриоты государства Украины, они есть продажные марионетки Соединенных Штатов и их политических партнеров. Они мгновенно нашли много аргументов, объясняющих крайнюю вредность пребывания флота в Севастополе, более того его угрозу национальной безопасности Украины. Речь даже идет о недопустимо вредном влиянии флота на ситуацию в Крыму, о том, что флот занимается русификацией населения Крыма, отравляет экологию полуострова, способствует проникновению мирового терроризма на Украину. И уж тем более им и им хозяевам страшно то, что на флоте появилась авиация, способная реально противостоять агрессивному стремлению американцев. Выставляются также экономические претензии. Несомненно, подписанный в 1997 году договор о пребывании флота России в Севастополе может иметь недостатки. И их надо устранить. Но говорить о выводе флота, денонсации договора, экономических претензиях к России не просто цинизм, а предательство добрососедских отношений двух государств. Я хочу спросить тех, кто ратует за вывод флота и неприкрытое желание разместить в бухтах корабли НАТО. Вы строили город и флот 200 лет? Вы восстанавливали его после войны? Вы обеспечиваете его жизненные интересы? Вы можете защитить южные границы Украины с помощью тех развалюх, которые называются военно-морскими силами Украины? Конечно, нет. Получив возможность ежегодно иметь 97 миллионов долларов за пребывание флота, вы как-то быстро забыли о двух миллиардов долга России, забыли о том, что фактически обдираете город Севастополь и его жителей. В народе таких правителей называют "халявщиками". Большинство населения Украины против вступления страны в НАТО. И как можно назвать власть, которая не считается с интересами народа? Конечно, антинародной. Корявые действия этой власти у народа имеют определение, они называются "политические гринжолы". На большее ни ума, ни фантазии нет. А Черноморский флот стоял, стоит и будет стоять в Севастополе, такова воля народа.
Так, будь ласка, Ратушняк має шість хвилин, бо йому Сятиня віддав свій час. Підготуватися Івану Зайцю замість Костенко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати, радіослухачі! Сергій Ратушняк, Закарпаття, Народна фракція, фракція Народної партії Володимира Литвина. Я хотів звернути вашу увагу, що сьогодні відбулося досить історичне засідання з питання моніторингової політики Національного банку. Ми всі закликаємо піти то на Захід, то на Схід замість того, щоб робити у себе привабливу державу, до якої прийде і Схід, і Захід. А для цього треба якнайшвидше домогтися мінімальної заробітної плати в тисячу євро, пенсії в 600 євро і таке інше, що можливо тільки за умов збільшення грошової маси і для того, щоб наш народ України називався не натовпом, не електоратом, не населенням, не платником податків, а класом споживачів, як це існує в усіх розвинутих країнах! Для цього сьогодні вперше за 14 років, я вважаю, Національний банк і уряд зробив суттєві, кардинальні кроки. Я хотів би звернути вашу увагу і шановних комуністів, яких поважаю, що зменшення курсу, зміцнення національної валюти - це здешевлення технопарку, який імпортується, а значить. здешевлення робочих місць, тобто це - боротьба з безробіттям. І якщо мова йде про те, що дещо втрачають металургійні олігархи, то енергозабезпечення всієї держави - газ і нафта - сьогодні закуповуються за менші кошти. Тобто для пенсіонерки, яка гріє чайник на газу, це стає вигідним. І третє. Ми всі критикуємо, і комуністи, і соціалісти в першу чергу, за те, що у нас бандитські кредитні ставки банків, які спрямовані в реальний сектор економіки. Для цього треба зменшувати їх не тільки від 20-22 гривень до 10-12, яке є сьогодні у валюті. А ще нижче десяти і в національній валюті. Але це можливо якраз, знову таки, тільки завдяки зміцненню національної валюти. Що пропоную від себе сьогоднішньому уряду, парламенту і олігархам: якщо ви говорите, що ви за народ, то давайте, шановні, визнайте, що ви працюєте не півтора, а три відсотки рентабельності металургійного експорту, як це металургія всього світу - китайська, бразильська і англійська. А ви працюєте в рентабельності 60-70 відсотків. Поділіться з державою, поділіться з простим народом. Уряду і парламенту потрібно відмінити ПДВ на експорт всіх видів металів і хімії. Далі, запровадити експортне мито на лігіровані сталі - 100 доларів, на чавуни і прості сталі - 50 доларів мито. Ви будете мати можливість в цьому році і щомісяця подвоїти і пенсії, і заробітні плати, і щомісяця це робити. Робити інтервенцію і інвестувати у власного громадянина, який стає споживачем і який годує свого вітчизняного виробника. Для цього пропоную олігархам зробити наступний крок і Президенту з урядом уважно до цього віднестися: прийти в уряд до нової влади з трьома списками. Перший список, який попросити і сказати, що це моє святе, я не віддам. Другий лист, що давайте тут ми поділимося. І третій зробити, що це я віддаю без галасу і шуму. Взамін, безумовно, влада повинна пропонувати певні політичні амністії в певних питаннях. Друге питання, по якому я хотів би, митні тарифи. Що таке сьогодні митні тарифи? Шановні, мова йде сьогодні не про весь спектр, я категорично проти цього, але я за те, щоб підтримати в м’ясному секторі: 2,1 мільйони у нас на рік, 1,8 виробляємо, оцих 300 тисяч нам треба завезти. Це, до речі, з одного боку, те, що нам не вистачає і ми не виробляємо, з другого боку, це якраз ті 300 тисяч, які мінімум завозяться контрабандою, але сьогодні за це ще буде легітимно сплачене те мито і буде поповнення бюджету. Таким чином, парламент і уряд міг би в цьому секторі, м’ясному, дійти так званого "філейного" компромісу, щоб не було спекулятивного, повторюю, зростання цін на м’ясо через його дефіцит. І ці партії фракції, які вболівають за народ і блокують це питання, вони свідомо йдуть на те, що ціни на м’ясо зростуть. Дефіцит - це зростання цін, ми це повинні зрозуміти. Але ми повинні відверто говорити, що від поточного планового фінансування аграрний сектор дістав 11 відсотків на початок місяця. Це дуже загрозливо. Прохання до уряду: інвестувати власного виробника, а не фермера Голландії, Америки і Японії. Друге: парламенту підтримати цей філейний компроміс на цей рік, щоб утримати стрибок цін. І третє. Якщо у мене є час, я хотів би звернути увагу громадськості: я вперше в Україні як голова міста Ужгорода створив інститут, тому що у нас найнижча освіченість в України, і створив Ужгородський інститут інформації, економіки і права на комунальній власності. Кримінальним шляхом цей інститут був перефарбований в державний, без рішення сесії, а тільки сесія, депутати міські мають розпоряджатися своїм майном від імені народу. Друге. Далі. Цей інститут, власність його приміщень стала - 29 об’єктів - власністю сьогоднішнього ректора Ващука. Він зробив його державним, він по другій категорії мав, а оплачувався по четвертій категорії. Сьогодні на п’ять мільйонів доларів має майно, весь інститут практично державний, і держава орендує майно його і сім’ї, для того щоб виховувати наших дітей. Міністр Ніколаєнко і Генеральна прокуратура. займається відписками. Бандит вкрав на.
Дякую. Іван Заєць, фракція Української народної партії. Підготуватися Олійнику.
Українська народна партія підтримує загальну філософію, яку уряд кладе в основу адміністративно-територіальної реформи і яка спрямована на посилення потенціалу місцевого самоврядування, зокрема з надання різноманітних послуг населенню. І ця філософія не підлягає сумніву. Благородна мета - забезпечити рівнодоступність послуг для кожного жителя країни, - вимагає більш комплексного підходу і не може зводитися до формального укрупнення чисельності місцевих територіальних громад та територіально-адміністративних одиниць районів. У зв’язку з цим, я хочу зупинитися на деяких принципах, які, на думку, Української народної партії мають бути враховані при здійснені адміністративно-територіальної реформи. По-перше, слід посилити вагу інфраструктурної складової адміністративно-територіальної реформи. На практиці це означає, що розмір адміністративних територіальних громад та адміністративних районів, доступність послуг прямо залежить від розвитку інфраструктури, зокрема мережі та стану доріг. Друге. В результаті реформи кожен рівень самоуправління повинен отримати свою бюджетну дохідну базу, а це вимагає вирішення комплексу питань з вдосконалення міжбюджетних відносин, формування матеріальної бази місцевого самоврядування, створення системи ефективного управління комунальною власністю. І нарешті, при проведенні адміністративно-територіальної реформи слід враховувати специфіку регіонів України, зокрема природного географічні умови та стан природного середовища. не так давно я зустрічався з мешканцями населених пунктів Верховинського і Косівського району Івано-Франківської області і також відвідував Народицький та Овруцький райони Житомирської області, і скрізь мені говорили про необхідність рахувати специфіку цих територій. Отже, окремого підходу вимагає реформа в гірських районах України. Враховуючи природно-кліматичні умови складні, розкиданість населених пунктів та їх велику віддаленість від районних центрів, відсутність доріг. Треба добре подумати перед тим, як перекроювати території та громади. Не варто відкидати з порогу пропозиції про збереження в гірських регіонах існуючих районів. На нашу думку, адміністративно-територіальна реформа має створити умови для реалізації державної політики, спрямованої на сталий екологічно збалансований розвиток гірських територій. Людям в гірських регіонах треба дати можливість заробляти на життя такими видами діяльності як введення екологічно збалансованого лісового та сільського господарства, деревообрабка, народні промисли, зелений туризм, рекреаційні та культурно-туристичні послуги. Адміністритивно-територіальна реформа повинна забезпечувати випереджуючий інфраструктурний розвиток території, передусім розбудову, мережі доріг освітніх та медичних закладів, підтримку та захист дрібного та середнього підприємництва. Аналогічно до гірських регіонів в регіонах вражених Чорнобилем не можна базувати реформу переважно на принципах укрупнення територіальних громад. Базовим орієнтиром реформи тут має бути принцип реабілітації як природного середовища, так і людей. В таких місцевостях як адміністративно-територіальна реформа повинна узгоджуватися з довгостроковою державною програмою щодо ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Тому я хотів би привернути цю увагу уряду.
Слово має Борис Ілліч Олійник. Підготуватися Терену.
Дякую. Шановні колеги! Якщо хтось і далі, заплутуючи ситуацію стосовно замовників і вбивць Гонгадзе, Александрова, сподівається таким чином приховати вбивство Гетьмана, Щербаня, міністрів Кравченка і Кирпі, то він трагічно помиляється. Навпаки, вчаділий од безкарності він по своїй дурості видає свого хазяїна, який стоїть над президентами і всім українським істеблішментом у тій системі, яка править не тільки Україною, а й намагається керувати світом. Власне, в Україні вже й не криються з цим, вивішуючи деякі карти у своїх офісах, а посеред Києва саме на Майдані Незалежності зводиться карикатурно-шаржований Михаїл, так званий, Архангел, цей, пробачте, квазімодо пофарбований в чорне, не дає нам змоги засумніватися у тому, що це не верховний, а янгол небесних сил, а особа наближена до князя світу всього. Шановні колеги! Ми стоїмо на порозі 60-ліття вікопомної звитяги у Великій Вітчизняній війні , на порозі перемоги над вселенським злом - фашизмом. Невже наші діди, батьки, сестри милосердя йшли на косоприцільний і фронтальний вогонь, гинули за те, щоб нами правили з таємних осередків, які гніздяться далеко за межами суверенної України. Та побоїмося Бога, шановні колеги. Я хотів би всіх вас привітати із Першотравнем, із Великоднем, із Великою безсмертною перемогою. Дякую за увагу.
Дякую, так, будь ласка, замість Білоруса Віктор Таран, підготуватися Садовому.
Віктор Терен. Юлія Тимошенко, партія "Батьківщина". Дорогі друзі, дорогі громадяни, оскільки до 9-ого травня вже не буде пленарних засідань, я теж, як Борис Ілліч хочу від Фракції Блоку Юлії Тимошенко, від Фракції нашої, від партії "Батьківщина" привітати всіх ветеранів другої світової війни всіх, які своїм життям, відстояли наше життя, честь і свободу України. Це є найважливіше. І друге питання: всьому світу відоме ім’я Василя Олександровича Сухомлинського і я зробив депутатський запит, дивіться Прем’єр-міністра пана Миколу Томенка з приводу незадовільного, на мій погляд, стану. середньої школи, школи де Василь Олександрович був директором та про приведення в належний стан селище Павлише. Те село, у яке ще сьогодні приїжджають делегації з усіх країн світу, приїжджають щоб зачерпнути в школі Сухомлинського безцінного педагогічного досвіду. І у відповіді мені від пана Томенка сказано чітко, віддамо належне, що відповідні доручення дано Кіровоградській обласній державній адміністрації. І якби це важливе питання, що називається, не було заникано, а набрало конкретного вирішення, я хочу оголосити свій, відкритий депутатський запит до керівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації і прошу відповідно направити його за адресою. Отже питання до Кіровоградської обласної держадміністрації. Перше, як проводиться робота по створенню на базі Павлиської загальноосвітньої школи першого-третього ступеню школи лабораторії? Коли вона буде створена? Якою бачиться ця школа лабораторія. Друге, як буде забезпечене належне фінансування Павлиської загальноосвітньої школи. Третє, коли буде елементарно впорядковане селище Павлищ, а саме, коли буде дочищено ставок, який з красивого озера перетворився в калюжу. І я вимагаю тут дати конкретні відповіді, дати завершення очікуваних робіт, а не звіту про те, що вже було зроблено, бо ця переписка вже продовжується роками. І третє, четверте, пробачте, коли будуть в селищі Павлиш елементарні нормальні дороги, по яких сьогодні можна їхати хіба що трактором. Я чекаю відповіді від керівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації і надіюсь, що порушені мною, а заодно і нашою фракцією Блоку Юлії Тимошенко проблеми будуть реально вирішуватися в інтересах педагогічної науки нашої держави. Дякую.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії, підготуватися Кармазіну.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України, Кіровоград. Шановні депутати, шановні слухачі. До мене звернулися колективи закладів охорони здоров’я міста Кіровограда, це насамперед п’ятої поліклініки, студенти всіх вузів Кіровограда, міської дитячої поліклініки номер 2, міської дитячої лікарні, міського пологового будинку. Всі стурбовані однією проблемою: знищенням системи медичного обслуговування у місті Кіровограді, яка створювалося десятиліттями. Все це сталося за керівництва міського міського голови Миколи Чигирина, його заступника Волканова, який знаходиться у розшуку нині і начальника охорони здоров’я, управління начальника охорони здоров’я Варчук. Люди просять терміново допомогти зберегти міську поліклініку номер 5 міста Кіровограда, як самостійну медичну установу, яка 14 років обслуговує 50 тисяч населення. Рік тому за наказом міського управління охорони здоров’я до поліклініки номер 5 передали на обслуговування студентську поліклініку із 16 тисячами студентів та 8 тисячами учнів профтехучилищ та кібернетичного коледжу, яких викинули на вулицю, а їх приміщення передали міській прокуратурі. Переведення студентської поліклініки до поліклініки номер 5 без будь-якої матеріальної бази значно погіршили умови праці працівників. На даний день міське управління охорони здоров’я готує нове розпорядження, студентську поліклініку знову вишвирюють з поліклініки номер 5 і переселяють нібито до поліклініки номер 3, а на їх місце, але вже не на півповерху, а на всі два поверхи поліклініки номер 5 розміщають дитячу поліклініку номер 2, яку також виселили на вулицю з орендованого ними приміщення. Таким чином, буде проведене об’єднання надання медичної допомоги дорослому населенню, в тому числі і хворим на туберкульоз, СПІД та інші інспекції з обслуговуванням дітей, в тому числі і немовлят. Таке об’єднання ще гірше погіршить умови праці робітників, працівників обох поліклінік та умови обслуговування як дітей, так і дорослого населення, особливо ветеранів війни та осіб, які постраждали від аварії на ЧАЕС. Разом з тим готується рішення про ліквідації дитячої амбулаторії і жіночої консультації, які розташовані неподалік від поліклініки номер п’ять для передачі їх приміщень бізнесовим структурам. У пологовому будинку не виділено на харчування жодної копійки. Приміщення міської дитячої лікарні спочатку перетворили у бізнесовий центр, а тепер виселяють на вулицю. Приміщення віддається бізнесу. Знищено дитячу поліклініку на 20 тисяч осіб. Тому я звертаюся до всіх кіровоградців, зацікавлених міністерств і відомств про те, що ми повинні вирішити.
Дякую. Шановні колеги, ми наближаємося до Великодня. Давайте вже виступлять всі, хто бажає. Я думаю, тут у нас небагато залишилося. Будь ласка, слово має Юрій Анатолійович Кармазін. Підготуватися Хмарі.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні співвітчизники, до мене звернулися члени трудового колективу акціонерної торговельної виробничої компанії "Ритм" з приводу порушення майнових прав її власників, протидій законів підприємницької діяльності, розкладання майна в особливо великих розмірах та умисного невиконання судових рішень. Заявники занепокоєні захопленням вказаного підприємства ділками на чолі з громадянином Кальцевим, під час чого до працівників підприємства, у більшості своїй жінок, незаконно застосована фізична сила. Захоплення підприємства та перешкоджання його господарській діяльності призвело до масових звільнень працівників. Порушення корпоративних прав учасників, масове розкрадання майна, пов’язане з підробленням протоколу загальних зборів, своєвільною зміною керівного складу, силовим захопленням адміністративного приміщення по вулиці Дзержинського, 2 у місті Запоріжжі з незаконним застосуванням спеціальних засобів, закриттям торговельних та інших об’єктів, частина яких не є власністю товариству "Ритм", а належить іншим суб’єктам. Виборців Запоріжжя турбує масове протиправне заволодіння майном і бухгалтерськими документами 10 приватних підприємців і комерційних підприємств, у числі яких згадане товариство "Ритм", відкрите акціонерне товариство "Івелс", "Майстер-стимул", "Аура", порушення їх конституційного права на підприємницьку діяльність, причетності до цього представників органів державної влади і деяких парламентарів, хто мав би бути зараз присутні в залі, які причетні до так званого донецько-луганського бізнесового клану за участю членів злочинних угруповань. Загальна власність привласненого нерухомого майна і обладнання перевищує 3,5 млн. гривень. В діях осіб, винних у підробленні і заволодінні документами вказаних суб’єктів господарювання, привласненні їх майна в особливо великих розмірах, зловживанні своїм службовим становищем є ознаки злочину, передбачені статтею 191, 357, 364 Кримінального кодексу України. Набрало чинності і підлягає виконанню рішення Голосіївського районного суду міста Києва про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів цього товариства "Ритм" і протоколу проведення контролю за реєстрацією акціонерів. Але в порушення вимог статті 124 Конституції вказані судові рішення невиконані. Тяганина виконання сприяє зацікавленим особам у виконанні підроблених документів. В діях службових осіб Державної виконавчої служби та зацікавлених посадових осіб - суб’єктів підприємництва, винних у невиконанні судового рішення, наявні ознаки злочину, передбаченого статтею 382 Кримінального кодексу України. Органами Державної виконавчої служби в порушення закону безпідставно звільнено місце виконання вказаного судового рішення. Наведені факти набули широкого розголосу. І таке масове порушення не є терпимим. Хоча прокуратура Запорізької області і порушила кримінальну справу, її розслідування відбувається з грубими порушеннями закону. Тому вважаю необхідним вважати мій виступ як запит до Генерального прокурора, секретаря Ради безпеки і оборони, голови Служби безпеки, міністра юстиції України з тим, щоб припинити свавілля і поновити конституційний порядок і законність по наведеним мною.
Слово має Степан Ількович Хмара, фракція Української народної партії. Підготуватись Симоненку.
Степан Хмара, фракція Української народної партії. Шановні телеглядачі і радіослухачі! Нещодавно прозвучала офіційна заява Міністерства закордонних справ України, озвучена її речником міністерства про те, що Росія порушує угоди щодо перебування російського Чорноморського флоту на території України. Як відомо, в Севастополі перебувала робоча група на чолі з першим заступником міністра закордонних справ Огризком. Ця комісія знайшла величезну кількість порушень чинного договору, укладеного між Росією та Україною щодо умов базування Чорноморського флоту. Причому таких, які, на мою думку, загрожують національній безпеці та територіальній цілісності України. Мало того, що Чорноморський флот створює жахливий екологічний клімат в Криму, використовує земельні ділянки та майнові споруди, що за угодами підпорядковані Чорноморського флоту для власного збагачення, передаючи їх у суборенду стороннім юридичним і фізичним особам. А за ці земельні ділянки та об’єкти, за які Росія повинна платити Україні, взагалі нічого не платить. Без погодження з Україною Росія проводить заміну озброєнь. Відомо, що Чорноморський флот отримав нові літаки, які здатні нести ядерні боєголовки. Фактично, Україна позбавляється суверенітету над частиною своєї території, бо перебування Чорноморського флоту на території України - це спроба повзучого захоплення частини української території. Росія дійшли до такого нахабства, що всупереч всім нашим законам і Конституції України, перебуваючи на нашій території, не допускає жодної державної комісії ні представників української преси на об’єкти Чорноморського флоту Росії. Викликає багато запитань і порядок проведення перевезення майна російським Чорноморським флотом поза митним контролем України. А якщо зважити на постійні територіальні претензії, які висловлюють державні діячі Росії до України, то стає очевидним, що перебування Чорноморського флоту в Криму з усіх поглядів - військово-політичного, економічного та екологічного, є невигідним та небезпечним для нашої держави. Вважаю, що перебування Чорноморського флоту на території України створює загрозу цивільному населенню в Криму і на всій території України. Я давно заявляв про цю проблему, бо договір про умови перебування Чорноморського флоту на території України є не лише кабальним для України, але й порушує 17-ту статтю нашої Конституції, в якій чорним по білому написано: "На території України не допускається розташування іноземних військових баз". Я можу зрозуміти міністра оборони Росії, який заявляє про неможливість ревізії договору про тимчасове перебування Чорноморського флоту на території України, він захищає національні інтереси Росії. Але мене вкрай здивувала заява речника МЗС України про те, що ми допускаємо дострокове виведення Чорноморського флоту тільки за ініціативою російської сторони - іншого бути не може, що в даній ситуації є абсурдом. Вважаю, що у нас є всі підстави чітко поставити питання про денонсацію угод по Чорноморському флоту.
Дякую. Слово надається Петру Симоненку, фракція комуністів. За ним буде виступати Іванчо.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні радіослухачі, шановні наші ветерани, громадяни України! Від щирого серця від усіх наших товаришів по фракції, комуністів, від нашої партії хочу щиро вас привітати і з першотравневими святами, а головне - з великим святом Великої Перемоги у Великій Вітчизняній війні, бо це свято всього нашого радянського народу, це свято, яке ніхто ніколи не знищить у пам’яті людській. Я глибоко переконаний, що ми його пронесемо через своє життя. Вітаючи вас сьогодні з майбутнім нашим святом, хочу ще і ще раз заявити від імені нашої партії, про яку ви завжди казали у роки Великої Вітчизняної війни, що "якщо я загину, то вважайте мене комуністом", ми і подарували вам до цього свята показ кіноепопеї "Освобождение", в якій якраз і показано всю героїчність великого вашого подвигу. Прийміть цей подарунок вам. Ми даруємо вам і вчорашнє рішення, яке прийнято за ініціативою комуністів у Верховній Раді, і це рішення - звернення до депутатів місцевих рад, тобто до наших товаришів-колег. І глибоко переконаний, що якщо вони прочитають, то це будуть наші і друзі, щоб ми якраз все зробили щодо приведення у відповідність місць поховань загиблих, щоб ми відремонтували пам’ятники і ті пам’ятні місця, які засвідчують цей великий подвиг, щоб ми відкрили всі експозиції у наших музеях, щоб ми дітям нашим, онукам і правнукам великих переможців показали всю велич цього великого подвигу. Ми закликаємо вас, шановні наші колеги, допоможіть запалити вічний вогонь на всіх тих місцях, де він раніше якраз і засвідчував, що наша пам’ять вічна відносно цієї великої перемоги. Ми сьогодні закликаємо вас, шановні, давайте виправимо ту помилку, яку припустили за роки незалежності під тиском націоналістів і посібників фашистів, коли перейменували вулиці на честь Героїв Великої Вітчизняної війни перейменували на честь тих, хто був посібниками фашистів. Я закликаю всіх нас, давайте ми зробимо все, щоб великий подвиг ніхто не забув. Ми, комуністи, запропонували сьогодні у Верховній Раді прийняти рішення щодо того, щоб виплатити учасникам бойових дій, інвалідам Великої Вітчизняної війни всі їхні заощадження. На жаль, поки що Верховна Рада не підтримала цю нашу позицію. І останнє. Ми все зробимо, щоб не допустити того, щоб певні політичні сили, в тому числі і у Верховній Раді, намагаються прийняти рішення щодо реабілітації вояків ОУН УПА.
Дякую. Іван Васильович Іванчо. Підготуватися Лілії Григорович.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати, радіослухачі! До мене , до інших народних депутатів України звертається чимало керівників підприємств з клопотанням порушити у Верховній Раді України низку питань пов’язаних з існуючими проблемами, які виникли після прийняття Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік" і з внесенням змін до Закону "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо сплати ввізного мита, податків і зборів при здійсненні операцій з давальницькою сировиною шляхом видачі векселю авальованих банками]]. Ті зміни привели до багатьох негативних наслідків для суб’єктів підприємницької діяльності, що працюють за схемою переробки давальницької сировини. Суть проблеми зводиться до того, що підприємства не мають майна для застави, банки не мають єдиних механізмів та відсоткових ставок, а також резервування величезних коштів та майна. Процедура авалювання вимагає багато часу додатково до того, що і без цього процес розмитнення надзвичайно ускладнений податковою, торгово-промисловою палатою, митницею і є сьогодні найскладнішим серед країн Східної Європи. Мотивація уряду про те, що ми боремося з ціновими схемами, шахрайством в підприємницькій діяльності є просто благим наміром, а наслідки для економіки призведуть до непоправимих явищ, ситуацій, коли тисячі нині працюючих залишиться без роботи. Не відпрацювавши механізм авалювання створено умови, які значно погіршують фінансовий стан підприємств, призводять до втрат замовлень, недовіри з боку партнерів, втрат бюджету. Враховуючи таку ситуацію, керівники промислових підприємств переконливо просять відмінити прийнятий порядок та механізми оформлення авальованих векселів при здійсненні операцій давальницькою сировиною. Окремо хочу порушити питання по Перечинському лісо-хімічному комбінату, який єдиний на Україні виробляє етилацетат в обсягах більше як 20 тисяч тонн на рік. При цьому якість етилацетату відповідає європейським стандартам. А продукція користується попитом у споживачів європейських країн та Туреччини. Проте, з доброї волі уряду [[в лапках]], минулого уряду, яку внесли зміни до відповідних, я не хочу перераховувати за браком часу, законів України етилацетат став повністю неконкурентоздатним як на європейському, турецькому і вітчизняному, на жаль, ринках в порівнянні із закордонними виробниками. Нас витіснили із Європейського ринку. Цю унікальну галузь ми сьогодні втрачаємо. Втрачаємо із-за залізничних тарифів і ще одне виробництво як Берелівський прилітовий кар’єр теж єдиний на Україну відмінивши поправочні коефіцієнти, аналіз стану справ свідчить, на жаль, що нинішнє законодавство ні банківська система, ні податкова, ні митниця, ні торгово-промислові палати, ні самі підприємства не готові працювати в умовах авалювання векселів на ПДВ, акциз та мито. Тому просимо уряд зняти.
Дякую. Лілія Степанівна Григорович.
Дякую, Адаме Івановичу, за надане слово. Лілія Григорович, фракція "Наша Україна". Вельмишановні виборці, вельмишановні громадяни України, наближається світле християнське свято - Воскресіння Христове і дуже хочеться в ці дні згадати відому біблейську істину, пізнайте правду і вона зробить вас вільними. Буквально нещодавно, ще пів року тому на душі віруючих людей, та просто громадян України обрушилося надзвичайно багато не правди, про таку неправду хочу повідати вам і я, тому що про неї, зрештою, повідомляв телеканал Інтер у вечірньому ефірі "Подробности", який мав місце 20-ого жовтня, напередодні першого туру президентських виборів. Як раз в цьому ефірі повідомлялося, що подивіться: які страшні люди ідуть із кандидатом в Президенти Віктором Ющенком. Ось, будь ласка, така страшна Григорович, яка била православного батюшку залізним прутом по голові. Я особисто не бачила цього телеефіру, але довідалася з уст людей. І мені стало дуже цікаво: коли і кого я могла бити, тому що я не просто віруюча людина, але я дочка і невістка святенника. Але ж було сказана, звичайно, велика брехня. Я звернулася до Генеральної прокуратури і попросила вияснити: кого і коли, або вірніше, я била, чи мав такий факт місце. Генеральна прокуратура вияснила, що є некій батюшка Михайло Шувар на Івано-Франківшині, якій дав фальшиві свідчення. 1 березня 2005 року він був допитаний і заперечив, що я приймала участь в таких актах, він обманув людей. Наближається останній великий тиждень великого посту і чистий четвер і страсна п’ятниця, і наближається о це духовне і моральне очищення після якого кожен з нас може стати перед господом богом і сказати правду. Христос воскрес і в нас в душі воскресіння. Саме тому, я оцінила кривду цього батюшки - Михайла Шувара, який неодноразово дає нечестиві свідчення. В 33 копійки, вирішила виграти суд і перевести ці 33 копійки на користь тієї церкви, яка власне спонукала до того, що в багатьох церквах, я веду зараз мову про Українську православну церкву московського патріархату, розвезли брехливі, цинічні листівки. Церква підірвала віру в людей, я пригадую о це. Української православної церкви московського патріархату в місті Охтирка, який дивився на ці листівки, дивився на мене і. душею. Церква, яка вчить людей не вбий, не вкради, не прелюбодій, не свідчи фальшиво, зробила великий злочин і гріх. Але я прощаю. І напередодні великого Воскресіння Христового кажу, є добро, є правда, і Бог, і нехай же суд божий розсудить таких служителів церкви. А я від фракції "Наша Україна" сердечно вітаю всіх жителів України, всіх громадян від сходу до заходу, від півночі, від опівдня з Різдвом Христовим. Христос Воскрес, воскресла.
Шановні колеги, дорогі виборці. Будемо завершувати наше засідання. Я хотів би ще одне уточнення, шкода, що немає Григорія Омельченка, який згадував тут про постанову. Ось я ознайомився з постановою, яка підписана Григорієм Омельченко 21 квітня 2005 року. І у цій постанові кажеться: вимагати від Генерального прокурора України Васильєва Геннадія порушити кримінальні справи проти глави ДПА України Юрія Кравченка, проти першого віце-прем’єр-міністра і міністра фінансів України Азарова, внести на розгляд Верховної Ради України проект Постанови про ініціювання процедури усунення Кучми з посади Президента і так далі, і тому подібне. 21 квітня 2005 року. Людина, яка постійно доказує всім, що він настільки скрупульозний, настільки точний, дотошний і так далі, і тому подібне. А виходять на трибуну і говорять, і звинувачують голову у чому тільки йому хочеться. І так на завершення шановні друзі я інформую, що ми будемо працювати 10 травня у вівторок проведемо зранку День уряду про хід виконання заходів щодо вступу України до СОТ. У другій половині дня з 15 години будуть парламентські слухання "Соціальне страхування та соціальне забезпечення в Україні. Сучасний стан, проблеми та перспективи розвитку". Після того 11-13 травня будемо працювати в комітетах і фракціях. Перед оголошенням про закриття сесії я також щиро приєднуюся до тих привітань і з Першотравнем, і Великоднем, і, звичайно, із великим, великим святом - 60-річчям Перемоги. Давайте низько вклонимося усім ветеранам за їхній безсмертний подвиг. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим.