Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 195 narodnih poslanika. Molim da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 133 narodna poslanika. Poštovani poslanici, saglasno članu 27. i 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Skupština danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da što pre donesemo akte iz dnevnog reda ove sednice. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Zapravo želim da postavim dva pitanja. Prvo pitanje se odnosi na vas, na predsednika Skupštine i odnosi se upravo na današnju sednicu i ono glasi – zašto degradirate ovaj parlament? Zašto obesmišljavate parlamentarni rad? Ispunjavate političke želje premijera i Vlade i zakazujete ovakve sednice? Mi smo, naime, juče u osam minuta do tri, do 15 časova zapravo, dobili saziv za danas u tri. U tom sazivu sednice nalazi se 27 tačaka dnevnog reda od čega čak 18 zakona i to veoma važnih zakona, predsednice. O tim zakonima treba ovde da se raspravlja, jer od tih zakona zavise životi naših građana, zavisi stanje u Republici Srbiji. Pored toga, nije vam bilo dovoljno što ste na taj način sazvali sednicu, već ste i sve te tačke objedinili. Dakle, ja zaista ne znam kakve veze jedno sa drugim imaju tačke dnevnog reda, kao što je recimo izbor članova Saveta guvernera Narodne banke ili izbor člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Trstenku, sa recimo tačkama Zakona o sistemu plata u javnom sektoru, Zakon o uređenju sudova, Zakon o akcizama, Zakon o porezu na dodatu vrednost, Carinskog zakona, Zakon o proceniteljima i zakonima o poreskom postupku. Radi se o veoma važnim zakonima i važnom setu zakona o kome će poslanici moći da raspravljaju bez dovoljne i adekvatne pripreme, sa jako malo vremena. Šefovi poslaničkih grupa će, ukoliko žele da diskutuju, po svakoj od navedenih tačaka, imati ukupno 44 sekunde da govore o jednoj tački dnevnog reda, a ostali poslanici negde oko 11 sekundi. Sad mi vi recite kako je moguće da neko u nekoliko desetina sekundi pomene i zakone o porezima, i o carinama, i akcizama, i PDV-u i svim ostalim stvarima koje su jako važne za građane ove naše zemlje i važne su na kraju za celu Srbiju. Sada, ovih dana, su se poslanici vladajuće SNS sprdali i podsmevali amandmanu o deda mrazu, koji je bio jako ozbiljan i koga nažalost oni nisu shvatili šta je njegova poruka. A njegova poruka je upravo ovo, on nije proizveo nikakvu štetu, već je bio edukativnog karaktera za razliku od ovoga što se dešava sa objedinjavanjem rasprave sa ovako važnim tačkama, gde ćemo mi danas zapravo učestvovati u jednom radu koji će svakako napraviti veliku štetu za građane Srbije, zato što poslanici nisu dobili niti adekvatno vreme za pripremu, niti za amandmane, niti će se ozbiljno moći diskutovati o njima. Dakle, to što vi radite zapravo nije samo nepoštovanje članova ovog parlamenta i poslanika, nego svih građana Republike Srbije uključujući i one dve trećine koji nisu dali glas SNS, mi imamo obavezu prema svima njima ovde da se ponašamo odgovorno i da se ponašamo ozbiljno i ne smemo mi njima da pljunemo u lice. Nije amandman o deda mrazu bio pljuvanje u lice građanima Srbije, već je pljuvanje u lice građanima Srbije ovo što se dešava sa objedinjavanjem rasprave o ovako važnim zakonima koji su danas na dnevnom redu. Ja bih vas zamolio da se to više, ako je moguće ikako ne ponavlja, jer to zapravo pokazuje da smo mi samo u funkciji Vlade, da ispunjavamo njihove političke želje i da ispunjavamo ono što zacrta premijer, bez adekvatne rasprave i bez transparentnosti. Kada nema transparentnosti potkradaju se i greške i to ste videli u prethodnom sazivu koliko je zakona promenjeno, koji su po hitnoj proceduru usvajani. Drugo pitanje postavljam ministru zdravlja i Vladi Republike Srbije. Mi se suočavamo sa time da svake godine oko 30 hiljada ljudi odlazi iz Srbije. Sada u ovom trenutku negde oko hiljadu lekara čeka i traži sertifikat kako bi napustilo Srbiju od Lekarske komore u Srbiji. Naravno, u nekim delovima imamo jako velike probleme kao što su Bujanovac, Preševo i Medveđa gde je praktično tim ljudima odlukom Ustavnog suda ukinut dodatak koji su imali na zarade i ti ljudi planiraju da odu iz tih krajeva Srbije. Koji je način na koji Vlada i Ministarstvo zdravlja planira da te lekare dole zadrži, da ne napuste tu teritoriju kako bi građane imao ko da leči? Sa druge strane, iste stvari sa zaposlenima u Specijalnoj bolnici u Bujanovačkoj banji koji nažalost zbog sudskog spora neće u narednom periodu moći da…
Hvala vam poslaničke. Kratko ću vam odgovoriti na vaše pitanje. Zaista ne obesmišljavam rad parlamenta time što zakazujem sednice na kojima ima veliki broj predloga zakona. Time se ne obesmišljava rad parlamenta. Drugo ne mogu da vam odgovorim na to zato što na objedinjavanje rasprave nismo prešli na taj deo sednice, a pitanje ne možete da uputite u ovom delu sednice meni nego predlagaču kada to dođe na dnevni red. Za drugi deo odgovoriće ministar zdravlja. Reč ima Nada Lazić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, želim da postavim pitanje Ministarstvu zdravlja i RFZO, a radi se o sudbini Apoteke „ Novi Sad“ i o svim drugim nazovimo ih državnim apotekama. Naime, Apoteka „Novi Sad“, kao i druge državne apoteke mora da poštuje određenu proceduru prilikom nabavke lekova. Republički fond za zdravstveno osiguranje po toj proceduru raspisuje konkurs za nabavku lekova sa liste A i A1, a to su ti lekovi koje pacijenti dobijaju na recep za potrebe apoteka plana mreže ili ti državnih apoteka. Kada se taj konkurs završi i RFZO izabere dobavljača, obaveštava sve državne apoteke da potpišu ugovore sa izabranim dobavljačima, a pri tome Republički fond opredeli sredstva, svakoj državnoj apoteci određenu sumu i u okviru tih sredstava one potpisuju ugovor sa dobavljačima. Uzgred, izabrani dobavljači, bar ovi koji su sada na snazi, su u privatnom vlasništvu. Nema ni jednog državnog. S druge strane, privatne apoteke biraju koga žele, jer ne podležu ovoj proceduri. Dobavljač izabran od strane Republičkog fonda ograničio je isporuku Apoteci Novi Sad pod obrazloženjem da je rizična apoteka koja može biti blokirana zbog dugova. Po proceduri kada apoteka nabavi lekove od izabranog dobavljača, izdaje ih pacijentima na recept na kraju meseca, fakturiše Republičkom fondu sredstva i oni prebace ta sredstva apoteci od kojih apoteka uzima maržu, a sve ostalo prosleđuje dobavljačima. Apoteke su u obavezi da snabdevaju korisnike sa liste A i A1, a ukoliko ima problema u tim nabavkama, one obaveštavaju RFZO svakog četvrtka. Međutim, Apoteka Novi Sad je u ovoj godini dobila lekove od dobavljača samo od polovine od odobrene sume i o tom problemu je obavestila i RFZO i Ministarstvo zdravlja i osnivača, ali nije bilo do sada reakcije. Zbog toga postavljam sledeće pitanje i tražim odgovor pre svega od Ministarstva, ali i od RFZO. Dakle, kada će se rešiti problem Apoteke Novi Sad i drugih državnih apoteka? Imam pred sobom člana iz „Novosti“ od 20. decembra gde se upravo pominju i druge apoteke u istom statusu kao i Novi Sad. Zašto se ne rešava pitanje državnih apoteka? Zašto se ne izjednače uslovi za nabavku lekova za privatne i državne apoteke? Zašto se ne uredi farmaceutski sektor, jer farmaceuti nisu trgovci nego su zdravstveni radnici koji mogu pacijentu pružiti stručnu pomoć i na taj način smanjiti troškove rada kod izabranih lekara, kao što je to inače praksa u mnogim drugim zemljama? Kada će se regulisati pitanje jedinstvenih cena lekova? Kao što postoji jedinstvene cene cigareta, tako bi trebalo da postoje i jedinstvene cene lekova, kao što postoji praksa u drugim zemljama. U tom slučaju apoteke bi međusobno konkurisale jedna drugoj kvalitetom farmaceutskih i zdravstvenih usluga, a ne cenom lekova i ne bi se pretvorile u trafike ili bakalnice i ne bi ih sigurno bilo ovoliko. Ono što posebno navode i drugi direktori apoteka kao jedan od ključnih uzroka problema, to je i monopolizacija veledrogerije, jer one dobiju posao u okviru centralnih javnih nabavki, koje se prema pravilniku iz 2015. godine obavljaju centralno, sklope ugovor sa Republičkim fondom o snabdevanju, a otvaraju sopstvene lance apoteka i na taj način direktno konkurišu ovim apotekama. Ponavljam, želim odgovor kada će se rešiti pitanje državnih apoteka? Hvala lepo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pomaže Bog svima. Imam dva pitanja za predsednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, s tim što se prvo pitanje se tiče i ministarke pravde. Kada će nešto biti preduzeto na sprečavanju kontinuirane zloupotrebe položaja, pritiskom na pravosuđe koje se vrši preko advokatske kancelarije, kojoj je svojevremeno pripadao sadašnji direktor BIA i njegovih partnera, koji na platnom spisku imaju veći broj poslovnih banaka i drugih lica koja su zainteresovana da preko ove grupe kupuju povoljne sudske odluke u postupcima u kojima učestvuju? Dakle, kada će se sprečiti uigrana kupovina pravde i one sudije i tužioci koji žele pošteno i časno da obavljaju svoj posao praktično osloboditi pritiska i omogućiti im da rade svoj posao slobodno i bez straha od političko-kriminalne odmazde? Da budem konkretan, pre postavljenja za direktora BIA, Aleksandar Đorđević se bavio advokaturom kao partner u advokatskoj kancelariji Đorđević, Vasiljević, Bogdanović i to mu je izgleda bila jedina stručna preporuka za najvišu funkciju u bezbednosnoj službi, što ga premijer Vučić poznaje sa fakulteta i čime se zapravo imenovanjem jednog advokata za direktora BIA pretvorilo jedno veliko pitanje sukoba interesa, s obzirom na obim informacija dostupnih licu na ovoj funkciji? Ovo pitanje se otvara još u većem intenzitetu ako se ima u vidu da je advokatska kancelarija nastavila sa svojim radom i u svom krnjem sastavu, a da i dalje zastupa više poslovnih banaka čiji klijenti nikako da dođu do sudske presude, nikako da dođu do zadovoljenja sudske pravde. Zanimljivo je čime se sve bavila ova advokatska kancelarija. Evo, konkretno slučaj od 30. septembra 2011. godine, u jednoj parnici u kojoj su zastupali „Pireus banku“, uz podnesak koji su podneli sudu kao dokaz izvesnih navoda priložili su i jednu ispravu, aneks ugovora, za koji se kasnije ispostavilo da predstavlja falsifikat, odnosno da nije potpisan od strane lica koje je označeno kao potpisnik u tom aneksu. Istu stvar, naravno isti advokat u to vreme i advokat u ovoj advokatskoj kancelariji, sadašnji šef BIA, ponovila je da advokatska kancelarija u novembru mesecu 2016. godine, dostavljajući sudu još jedan falsifikat. Znajući da je ova advokatska kancelarija bliska režimu SNS, sudije koje vode postupke im ne zameraju previše na dostavljanju falsifikata, kao što ni javno tužilaštvo ne reaguje po krivičnim prijavama podnetim u vezi ovakvih falsifikovanih isprava protiv odgovornih lica banaka i advokata koji takve isprave koriste. Postavljam vam pitanje čemu da se nadaju obični građani Srbije kada su zapravo banke ovako zaštićene preko advokatskih kancelarija koje su u direktnoj vezi sa šefovima BIA, kada uopšte žele da ostvare bilo koju svoju pravdu kao klijent? Dakle dok brojne banke drže ovu advokatsku kancelariju na platnom spisku, potpuno je iluzorno očekivati da će država preko Vlade ili preko Narodne banke Srbije učiniti bilo šta na olakšanju položaja građana i privrede koji su zaduženi kod banaka kreditima sa valutnim klauzulama preko kojih se vrši pljačka. Dakle, ko štiti zapravo banke koje pljačkaju građane Srbije i ne donose presude koje treba da zaštite bankarske klijente. Ima još dokaza i materijala vezanih za ovu advokatsku kancelariju i pozivamo i druge bankarske klijente koji su oštećeni da nam se jave, pravnom timu Dveri, i da postavimo pitanje u njihovo ime. Drugo pitanje se tiče jednog od legendarnih obećanja SNS iz svih lažnih predizbornih trenutaka, a to je donošenje Zakona o ispitivanju porekla imovine. Još 2012. godine u kampanji ste to obećavali, pa 2014, pa 2015. godine je ministar pravde Nikola Selaković rekao da će biti zakon do kraja 2015. godine, premijer u svom ekspozeu ga ponovo najavio i evo kraja 2016. godine, nema pet godina zakona o ispitivanju porekla imovine. Za to vreme mediji objavljuju dinastija Krkobabić 1.800.000 evra samo u nekretninama, ministar odbrane Zoran Đorđević of-šor firme i poslovanje sa „Telekomom“, sa državnim preduzećem. Firma je osnovana samo da bi zaradila 88.000 evra. Jedini posao ove kompanije koji je dobila bez ikakve javne nabavke, direktnom pogodbom i drugim načinima, bogaćenje na grbači ovog naroda preko vaših stranačkih šema i kombinacija. Dakle, kada ćete doneti zakon o ispitivanju porekla imovine? Kada ćemo moći da ispitamo poreklo imovine svih vas političara? Na kraju, kako u Republici Srpskoj u „Telekomu“ postoji mogućnost…
Hvala vam puno. Verujem da imate puno da pitate. Imaćemo još sednica.
Samo još jedna rečenica ako nije zabranjeno?
Hvala vam, ali već je prošlo devet sekundi. Pružimo šansu drugima. Reč ima narodni poslanik Marjana Maraš.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, svoje pitanje upućujem Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, a odnosi se na red vožnje „Srbija Voza“, koji je stupio na snagu 11. decembra 2016. godine. Novim redom vožnje koji je stupio na snagu 11. decembra ove godine, radnici, đaci i studenti, koji u najvećoj meri korite putnički prevoz železnicom, onemogućeni su da koriste te usluge jer novi red vožnje nije prilagođen realnim njihovim potrebama, a oni uglavnom imaju mesečne karte za ovaj vid prevoza. Upravo zbog novonastale situacije građani opštine Vrbas uputili su peticiju „Srbija Vozu“ pod nazivom „Pravo na železnički saobraćaj“ koju je potpisalo 400 sugrađana za uvođenje novih i vraćanje starih polazaka na relaciji Novi Sad-Zmajevo-Vrbas u vremenskom intervalu od 15,00 do 19,00 i od 22,00 do 23,00 časa. Potpisnici peticije napominju da većina radnika, studenata i đaka radni dan završava upravo u 15 časova, a radnici druge smene u 22 časa, te stanovnici lokalnih mesta nemaju kako da se vrate kući. Stanovnici Zmajeva, Ravnog sela, Kucure, Bačkog Dobrog Polja, pokrenuli su peticiju kako bi uveli nove polaske vozova na relaciji Novi Sad-Kisač-Stepanovićevo-Zmajevo-Vrbas, sa posebnim akcentom na stanicu Zmajevo, koja je čvorište nekoliko naseljenih mesta. Posebno bih istakla da je građanima prevoz železnicom važan ne samo iz ekonomskih razloga, mada oni nisu zanemarljivi, nego i zbog poboljšanih uslova putovanja na ovim vozovima, naravno, i zbog neizvesne sudbine Javnog preduzeća za prevoz putnika Vrbas, ali se nadam da će Ministarstvo privrede, Ministarstvo saobraćaja i Ministarstvo rada i socijalne politike pomoći lokalnoj samoupravi da prevaziđu ovaj problem i da nađu rešenje koje će biti u interesu kako sugrađana, tako i zaposlenih u ovom javnom preduzeću. Istovremeno, ukazala bih na značaj pruge za našu opštinu Vrbas, ali i na susedne opštine Kula i grad Sombor. Svima nama poznato je da na osnovu analize koju je uradila inostrana konsultantska kuća evidentirano je blizu 800 kilometara pruge za koju ne postoji ekonomski interes i dat je predlog lokalnim samoupravama da one preuzmu upravljanje tim prugama ili će infrastrukture „Železnice“ ih ukinuti. Dat je rok 1. januar 2017. godine da se preuzme upravljanje prugama. Između ostalih, u toj grupi našla se i pruga Vrbas-Sombor. Očigledno je bilo da je analizu uradio ko ne poznaje situaciju na terenu, jer se u istom nivou važnosti i opravdanosti našla i pruga Vrbas-Bečej, kojoj nedostaje 30 kilometara šina i jedna pruga koja je aktivna i koju koriste pored putnika i nekoliko privrednih subjekata, od kojih je jedna tehnološki zavisna od „Železnice“, a radi se o Fabrici šećera iz Crvenke. Predstavnici opštine Vrbas, kao i predstavnici opštine Kula i grada Sombora održali su zajednički sastanak u Somboru, nakon čega su definisali zajednički stav da je neophodno da pruga kroz naše opštine i dalje ostane u funkciji. Naše lokalne samouprave su ukazale na strateški značaj „Železnice“ za privredni razvoj i prevoz stanovništva i založile su se da pruga Vrbas-Sombor bude izuzeta sa liste ili da se prolongira rok. Poslednja informacija koju imamo je da su infrastrukture „Železnice“ uvažile naš zahtev, tako da pruga Vrbas-Sombor ostaje u funkciji i pod upravljanjem infrastrukture „Železnice.“ Imajući sve navedeno u vidu, kao strateški privredni značaj, tako i značaj pruge za građane, postavljam pitanje – da li „Srbija Voz“ planira uvođenje novih i vraćanje starih polazaka na relaciji Novi Sad-Zmajevo-Vrbas u vremenskom intervalu od 15 do 19 časova i od 22 časa do 23 časa? Drugo pitanje jeste da nas infrastruktura „Železnice“ izvesti o proceduri otvaranja stajališta za potrebe prevoza građana mesne zajednice Bačko Dobro Polje na relaciji Novi Sad-Vrbas-Novi Sad sa putničkim vozovima. Radnje oko otvaranja pomenutog stajališta za potrebe putnika započete su još 2013. godine. Zahvaljujem.
Reč ima narodna poslanica Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem. Moje pitanje je upućeno ministru prosvete. Verovatno će ga mnogi ovde protumačiti kao zlonamerno, ali zaista se ne radi o pojedinačnom slučaju. Radi se o jednom sistemskom problemu sa kojim se kao društvo suočavamo. Mislim da je ovo pravo mesto da o njemu razgovaramo i da treba zajedno da nađemo rešenje. Naravno, on je taj koji je za njegovo rešavanje najodgovorniji. Juče se u krug funkcionera državnih koji se sumnjiče da su plagirali svoje doktorate ili na sumnjiv način stekli akademska zvanja koja imaju upisala i guvernerka NBS Jorgovanka Tabaković, čime smo mi došli u jedan izuzetno ozbiljan problem. Naime, trenutno se za one koji su osumnjičeni, a neko bi rekao i dokazano je da su plagirali svoje doktorske disertacije, trenutno se na tom spisku, ili druge naučne radove, na tom spisku nalaze predsednik Republike, guverner NBS, ministar unutrašnjih poslova i gradonačelnik glavnog grada. Ponoviću, predsednik Republike, guverner NBS, ministar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije i gradonačelnik glavnog grada su osumnjičeni da su plagirali naučne radove, kupili diplome, na sumnjiv način stekli akademske titule i zvanja i ja mislim da je to izuzetno ozbiljan problem za naše društvo. Problem je ozbiljan ne samo zbog toga što se time šalje jedna kriminalna poruka svima onima koji uče, trude se, rade, pokušavaju da se školuju na pošten način, da se ni rad, ni trud, ni učenje ne isplate, nego da je najlakše platiti nekome da umesto vas napiše neki rad, prepisati ono što je već neko uradio ili na drugi način doći do diplome. To je jedna loša moralna poruka koju ovi funkcioneru šalju svima onima koji uče, trude se, rade i misle da se rad i trud isplate. Mnogo veći problem je što mi u sistemu visokog obrazovanja nemamo pravno rešenje za ovaj problem. Naime, Zakon o visokom obrazovanju je definisao da institucija koja može da pokrene proveru nekakvog rada, bilo da je u pitanju diplomski, magistarski ili doktorski rad, je upravo onaj fakultet koji je i izdao taj rad i niko drugi ne može da pokrene proveru tog rada. Mislim da je to izuzetno veliki problem koji imamo u sistemu koji može da se reši jednom vrlo jednostavnom izmenom Zakona o visokom obrazovanju, iako su te stvari, naravno, definisane i drugim zakonima, pre svega Krivičnim zakonikom, ali i Zakonom i srodnim pravima. Naravno da mi iz DS smatramo da nije sramota kada neko nema diplomu i nije sramota kada je neko neškolovan i nije sramota kada neko nije završio fakultet. Naprotiv, časni, pošteni, vredni i radni ljudi nisu završili fakultete, nisu doktori nauka, nisu magistri i nemaju potrebu da se izdaju i predstavljaju za nešto što nisu. Dakle, nije sramota nemati diplomu. Sramota je kupiti diplomu. Nije sramota ne napisati doktorsku disertaciju. Sramota je prepisati doktorsku disertaciju. Smatramo da treba da napravimo ako ništa drugo, treba da napravimo ozbiljne kontrolne mehanizme koji će omogućiti da se plagijati naučnih radova i na druge načine proveravaju ili da se optužbe o njima proveravaju i dokazuju, a ne samo na inicijativu fakulteta na kojima su ti radovi odbranjeni. Osim toga, imamo strašno lošu poruku koju te osobe šalju svim onim mladim ljudima u ovoj zemlji, a mi zaista imamo situaciju da zbog doktora sa kupljenim diplomama, doktori sa pravim diplomama masovno odlaze iz zemlje, a doktori sa kupljenim diplomama trenutno vode našu državu. Tako da, pitanje ministru je – na koji način misli da odgovori ovom izazovu i da li ima nameru da prilikom izrade Zakona o visokom obrazovanju, mada je sad on već četvrti ministar koji najavljuje evo samo što nije zakon, posveti pažnju ovome?
Zahvaljujem. Reč ima Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam pre desetak dana postavio pitanje vezano za izvesni projekat koji se ticao rada Poverenika i Zaštitnika građana, na inicijativu organizacije koja se zove Doktori protiv korupcije, koji su tražili da to pitanje postavim. Pitanje je glasilo – da li je tačno da su Poverenik i Zaštitnik dobili oko 80.000 funti od britanske i holandske ambasade za projekat koji se zvao „Model Zakona o uzbunjivačima“. Odgovor još nisam dobio, ali sam u međuvremenu prošao kroz političku šibu Zaštitnika i Poverenika. S tim u vezi, moje pitanje za predsednicu parlamenta i za nadležne organe je da li smeju postavljati pitanja vezana za rad i projekte koje rade Zaštitnik i Poverenik? Da li su oni zaštićena vrsta, da li su u političkom smislu svete krave i da li oni mogu da se bave politikom i da političkim kvalifikacijama pokušavaju da ruše političke neistomišljenike u parlamentu? Da li poslanici Narodne skupštine, skraćeno, mogu da postavljaju pitanja u vezi rada onih koje su ovde izabrali i imenovali? To je moje prvo pitanje. Drugo pitanje se odnosi takođe na nedodirljivog Vuka Jeremića. Moje pitanje, vezano za savetnika za telekomunikacije sa 25 godina, bivšeg savetnika ministra odbrane, bivšeg savetnika vrhovnog komandanta, savetnika za sve i svašta, bivšeg ministra spoljnih poslova, glasi – da li je tačno da je njegova organizacija, Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, preko Hong Konga, to je nevladina organizacija, dobila tri miliona evra? S tim u vezi, postavljam pitanje Ministarstvu finansija, Poreskoj upravi, Upravi za pranje novca, Narodnoj banci – da li je tačno da je ta organizacija preko Hong Konga, nevladina, prihodovala tri miliona evra? S tim u vezi, Poreskoj upravi – da li je tačno da je taj novac prebačen na lične račune Vuka Jeremića i članova njegove porodice, te da li je u skladu sa tim izmiren odgovarajući porez, odnosno da li je došlo do poreske utaje? Pitanje, podpitanja u vezi ovoga pitanja je sledeće – da li je tačno da je ista organizacija, Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, koju vodi Vuk Jeremić, dobila iz Katara 200 hiljada dolara, te da je novac na isti način došao do nevladine organizacije, koja se zove već sam rekao kako, a da je novac prebacivan na lični račun Vuka Jeremića i na račun članova njegove porodice? S tim u vezi, isto pitanje za Ministarstvo finansija, Poresku upravu, Upravu za pranje para i Narodnu banku – da li je to tačno, da li došlo do poreskog prekršaja i da li je došlo do tzv. utaje poreza? Zašto postavljam ova pitanja? Nije vezano za to što je Vuk Jeremić izjavio da će biti kandidata za kandidata. Za mene je kandidat onaj koji skupi deset hiljada potpisa. Za mene je kandidat onaj koji preda potvrdu o državljanstvu, potvrdu o prebivalištu, potvrdu o biračkom pravu i potpiše izjavu. Tada je za mene to kandidat za predsednika. U međuvremenu, on može da bude samo kandidat za kandidata. To možemo da budemo svi. Pitanja postavljam iz drugog razloga, i to zato što je Vuk Jeremić bio ministar spoljnih poslova i što je u to vreme zamenjena Rezolucija u Savetu bezbednosti UN, po meni, na štetu Republike Srbije, te je novac koji je dobijen na ovaj način mogući prihod zbog ustupaka koji je učinjen, po meni, albanskoj strani. S tim u vezi tražim od ovih organa da pažljivo provere ove tvrdnje koje sam ja dobio i podatke i da budemo načisto. Da li je došlo do zloupotreba, poreskih utaja, jer ministar spoljnih poslova koji je ovlašćenja sa UNMIK-a prebacio na Euleks zaslužuje punu pažnju građana, Narodne skupštine i s tim u vezi očekujem da odgovor dobijem u naredne dve nedelje i da ne čekam, kao što sam čekao za Poverenika i Zaštitnika, odnosno za zaštićenika i zaštićene vrste. Dakle, očekujem da, bez obzira što će kandidat biti kandidat za kandidata, dobijemo odgovore na ova pitanja, jer su to finansijska i poreska pitanja. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, veoma važna tema i mislim da smo zbog pitanja koja ću postaviti mi i uveli ovu instituciju poslaničkih pitanja. Naime, radi se o glasanju naše države tokom Generalne skupštine UN o Rezoluciji kojom se osuđuje aneksija Krima. Pitanje bih postavio, odnosno preko vas, gospođo Gojković, uputio i predsedniku države, gospodinu Nikoliću, premijeru Vučiću, naravno, ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću. Kada je to Srbija odlučila da svoju budućnost gradi na nekim drugim osnovama, a ne na međunarodnom pravu? Da li je ikada u svojoj istoriji Srbija glasala suprotno normama na kojima počiva uređeni međunarodni poredak i kako uopšte mislimo da regulišemo odnose u svojoj budućnosti, ako smo zgazili ideju međunarodnog prava svojim glasanjem, kojim smo se praktično suprotstavili osudi aneksije Krima? Jasno je zbog čega je Srbija tako glasala. Mislim da sve argumente koje pominjem vrlo dobro znaju i Nikolić, i Vučić, i Dačić. Glasa je zbog velikog pritiska kojem je bila izložena. Pritiska iz Moskve, a glasali smo iz straha da ćemo ostati bez podrške Rusije u nastojanju da Kosovo zadržimo u okvirima svoje zemlje, ukoliko damo podršku međunarodnom pravu koje nikoga ne obavezuje kada se govori o Kosovu. To je katastrofalan propust i velika greška, jer smo takvim glasanjem u NJujorku zapravo rekli da međunarodno pravo ne obavezuje, pa sa istim onim stavom sa kojim je neko pre nas rekao – baš me briga za međunarodno pravo, mi sutra treba da se suočimo kada opet pomislimo da za nas treba da važi. Koji drugi način može da reguliše međusobne odnose, ako to nije međunarodno pravo? Koje je to pravo? Šta to čuva Preševsku dolinu u Srbiji? Šta čuva Bosnu i Hercegovinu? Šta čuva sever Kosova? Na kojim to idejama mislimo da gradimo svoju budućnost, ako smo na tako flagrantan način sami protiv sebe glasali? Nije nam potreban ambasador Ukrajine koji će reći da smo pucali sebi u noge. Pucali smo sebi u glavu time, i to je ono što je katastrofalno, a tako nešto je urađeno zbog toga što je ova zemlja slaba, a ne zbog toga što oni koji je vode ne znaju šta su uradili. Znaju vrlo dobro. Šta je to pritislo Srbiju toliko da može na takav način da glasa protiv sebe? Kakva je to bratska ljubav koja je tako skupa? To su pitanja o kojima treba da razgovaramo, posebno imajući u vidu ove teme koje Rističević pominje u svom pitanju. Predsedničke izbore i eventualne parlamentarne. Ni Crnu Goru u Srbiji nismo otvorili, a ono što se u Crnoj Gori desilo je Diznilend prema onome što ćemo gledati u Srbiji, ako se podhitno parlament ne opameti, ne počne da se bavi politikom, pa on stisne one koje mora da stisne da bi Srbija pokazala da ima kičmu. Veoma ozbiljna tema i žao mi je što u ovakvoj atmosferi moramo o takvim pitanjima da razgovaramo. Hvala vam. Očekujem odgovor.
Hvala. Svakako ću uputiti vaše pitanje. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Dame i gospodo, pitanje postavljam predsedniku Vlade Republike Srbije i predsedniku Narodne skupštine Republike. Moje pitanje – kada će konačno Narodna skupština Republike Srbije raspravljati o svojoj južnoj pokrajini? To je princip koji je još Demokratska stranka usvojila da se može u Narodnoj skupštini Republike Srbije raspravljati o svemu i svačemu. O mnogim zakonima smo raspravljali po tri, četiri ili pet puta, praveći razne izmene i dopune. Sve je važno, sve je hitno, jedino izgleda nije bitno šta se dešava na Kosovu i Metohiji. Podsetiću vas da je većina zakona, koje je ovaj saziv Skupštine razmatrao usvojio, bio po hitnom postupku. Po hitnom postupku, jer navodno postoje okolnosti koje prete da može doći do nekakvih štetnih posledica. Izgleda da jedino, šta god da se radi na Kosovu i Metohiji, kakvi god da se sporazumi postižu u Briselu, to ne može imati nikakve štetne posledice i o tome Skupština ne treba nikada da raspravlja. Prethodnih dana smo imali mogućnost da čitamo saopštenja SNS, gde kažu da su pokrajinski poslanici, iako oni nisu pokrajinski poslanici, jer su u šiptarskoj skupštini, kaže, prodali interese srpskog naroda za šaku albanskog novca. Kaže, pokrajinski odbori SNS ne priznaju ništa što je proisteklo iz izdajničkog dogovora poslanika Pokreta socijalista Isa Mustafe. Što se mene tiče, slažem se da su oni izdajnici, ali mislim da su svi izdajnici koji u tome učestvuju. Svako ko je bio u šiptarskoj vladi, u vladi Kosova, bez obzira da li je Bajram Redžepi ili Isa Mustafa, princip je isti, je izdajnik, taj radi protiv Srbije, protiv interesa srpskog naroda. Ali je zanimljivo kada čujemo to iz usta vladajuće koalicije. Kažu da se to nedolično imenovanje, nedolične osobe, radi u trenutku kada Srbi pokušavaju da spreče otimanje „Trepče“ i blokade Sporazuma o zajednici srpskih opština, da to prevazilazi uobičajene stranačke razmirice i da je uvreda za svakog pristojnog Srbina i Srpkinju, ali očigledno nije dovoljan razlog da bude na dnevnom redu Skupštine. Poslednji izveštaj o dijalogu Priština-Beograd, koji smo dobili 14. novembra u trenutku kada su predstavnici vladajuće koalicije Marko Đurić i Aleksandar Vučić podigli tenziju narodu, kada su se naljutili na EU, ali je to trajalo jako kratko, dobili smo izveštaj koji se razlikuje od svih drugih koje dobijamo prethodne godine. Izveštaj koji je donekle bio iskren i pročitaću vam neke delove. Kaže, npr. – da evropska spoljno-politička služba prema viđenju Beograda u proteklom periodu vodi pregovore ispod nivoa svojih objektivnih mogućnosti i realnih potreba procesa normalizacije. Teško je izbeći utisak da je posrednička strana u proteklom periodu insistirala na razgovorima i rešenjima samo po onim temama koje su u interesu Prištine, pitanje mosta u Mitrovici, sloboda kretanja, telekomunacije, pravosuđe itd. Kaže da se od postizanja sporazuma o opštim principima 25. avgusta 2015. godine nije napravljen nikakav napredak po pitanju uspostavljanja zajednice srpskih opština i to kaže vaš pregovarač, Marko Đurić. Kaže da oni razgovaraju samo o onome što Priština traži. On je lično rekao na sednici odbora da se Edita Tahiri javno hvalila na pregovorima da je ona ta koja piše uslove za otvaranje poglavlja i da se to kasnije i potvrdilo kada smo te uslove i dobili. Dalje kaže, da se krše i drugi pregovori, ali ono što je meni možda i najzanimljivije kada se radi o pravosuđu, poslednja grupa kandidata za sudije i tužioce polagala pravosudni ispit 10. septembra. Pravosudni ispit po njihovim zakonima. I kaže za izbornu regulativu da naša strana očekuje da će EU …
Vreme.
Evo dve sekunde.
Nema potrebe da to citirate.
Znači, nemam pravo na nekoliko sekundi da prekoračim.
Strašno. (Nemanja Šarović, s mesta: Zaista je strašno.) Zaista hvala vam ko mi to govori, može da mi bude čak i kompliment. (Nemanja Šarović, s mesta: Kada vama to govorim.) Zahvaljujem vama. Ako možete da nastavite još malo, pa da se smirite da nastavimo mi da radimo. Da li može? Hvala vam. Sada možemo da nastavimo.
Dame i gospodo, poštovani građani Republike Srbije. Prvo pitanje ide Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje, direktoru, 3. novembra smo uputili jedan zahtev za informaciju od javnog značaja, na njega nam nije odgovoreno. Žalićemo se naravno Šabiću, ali pokušavam da iskoristim i ovu priliku da postavim ova ista pitanja. Pitanje jedan – da nam dostavi informaciju o svim službenim putovanjima u zemlji i inostranstvu za predsednika Upravnog odbora Fonda za PIO, u 2015. i 2016. godini. I to destinaciju putovanja, datum putovanja, iznos bruto dnevnica i troškova za svako putovanje i zbirno po godini, razlog putovanja, kopiju izveštaja sa službenog puta. Drugo, kopije svih faktura proknjiženih kao trošak reprezentacije na teret sredstava Fonda PIO za 2013, 2014, 2015. i 2016. godinu. Zatim informaciju da li je Fond PIO ustupio na korišćenje jedan službeni automobil PUPS-u, po kom osnovu, u kom periodu, ko snosi troškove amortizacije i registracije vozila, koja marka vozila je u pitanju, koje godište proizvodnje, te zahtevamo kopiju akata kojim se reguliše pravo korišćenja vozila između PUPS i Fonda PIO. I informaciju da li je i koliko prostorija u vlasništvu Fonda PIO dodeljeno na korišćenje PUPS, te zahtevamo sve ugovore i između Fonda za PIO i PUPS o korišćenju poslovnih prostorija. U vreme kada se protivustavno smanjuju penzije penzionerima i novac troši za subvencije stranim investitorima, za razne druge stvari partijskim kadrovima, mislimo da je jako važno da dobijemo transparentnost što se tiče ovih konkretnih pitanja. Drugo pitanje ide predsedniku Vlade Republike Srbije. U „NJuzviku“ se pojavio jedan tekst, odnosno intervju sa članom marketinškog tima SNS, jednog od mnogobrojnih, koja je radila kao telefonski operater, anketar i promoter, jer se bavila raznim stvarima kao što je komentarisanje na sajtovima, komentarisanje na svim mestima gde imamo tzv. botove o kojima javnost već dosta toga zna. Iz samog tog teksta imamo par veoma interesantnih stvari čime se ti marketinški timovi SNS bave. Pitanje je za predsednika Vlade, da li je ovo istina i zbog čega ovakve stvari dozvoljava. Iz samog intervjua on kaže ovako – na samom početku radila sam na mestu telefonskog operatera, anketara i promotera, kompletne spiskove imena i prezimena koja smo trebali da zovemo smo dobijali, kako se govorilo među nama, direktno iz baze Telekoma, kao i iz opštinskih partijskih baza naređenje je bilo saznajte šta ljudi sanjaju, i to im obećajte. Pitanje je da li su ovo zaista radili?
Da li je to nešto u skladu sa članom 287, poslaniče? I mene interesuje.
Nemojte da me prekidate, mi ne prekidamo nikog drugog. Pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije koji bi morao da vodi računa o ovome.
Vi ste, majke mi, bajka, ali moram da vas prekinem.
Dozvolite mi da završim pitanja.
Samo mi recite koga pitate za novinske članke?
Predsednika Vlade Republike Srbije. Uzimate mi vreme, građani gledaju. Dopustite mi da postavim pitanje.
Drago mi je što gledaju, nego treba imati smislena pitanja u skladu sa članom 287.
Dozvolite mi da postavim pitanja predsedniku Vlade Republike Srbije. Nemojte da me prekidate.
Dobro. Biće sve u redu. Neću vas prekidati.
Vratite mi minut vremena koji ste mi oduzeli.
Neću vam vratiti minut vremena, vi pitajte u skladu sa članom 287, nekoga ko može da vam odgovori na novinski članak.
Pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije. Zatim kaže – napad na Fahretu Jahić Živojinović je isplaniran, isceniran unutar tih timova koje kontroliše SNS, marketinških agencija „Tibotoa“. Pošto je njena produkcija „Grand“ ugrozila poslovanje njihove konkurencije, pa su puštali priče da je Boba tukao Brenu, kako bi se diskreditovala porodica.
Poslaniče, verujem da vas ovo beskrajno zabavlja.
Mene ne zabavlja ništa. Ovo su jako ozbiljna pitanja pošto na ovakav način šikanirate građane Republike Srbije.
Mogu da zamolim Bobu i Brenu da vam odgovore na to pitanje.
Od strane marketinških timova SNS-a, a na čelu SNS je predsednik Vlade Republike Srbije. [[Isključen mikrofon]] (Saša Radulović, s mesta: koji bi morao biti upoznat sa ovim.)
Analogija vam je fantastična. Verujte. Ali o Breni i Bobi ne mogu da dozvolim da postavljamo pitanje u ovom cenjenom domu. (Saša Radulović, s mesta: Vaše mišljenje me uopšte ne interesuje. Imam pravo da postavim pitanje.) Nemate pravo da postavljate šta god vam padne na pamet. Zbog dostojanstva ovog Parlamenta, ne mogu da dozvolim da pitate o Bobi i Breni. To je makar šta. (Saša Radulović, s mesta: Koja se tiču o zloupotrebi koja se dešava.)Smislite neko pitanje, ima još poslanika, pa ću vam dati šansu da pitate nešto. (Saša Radulović, s mesta: Neću da smišljam, imam već pitanja.) Dobro. Ali to drugi put. (Saša Radulović, s mesta: Neću drugi put, hoću sada.) Znam, i ja bih da mi Deda Mraz donese ogromnu igračku, ali neće. Hvala Vam puno. Žao mi je. (Saša Radulović, s mesta: Nije vama ničega žao. Vratite mi reč. Imam prava da govorim.) Evo uplašila sam se. Strašno mi je već. (Saša Radulović, s mesta: Čega vas je strah? Vratite mi reč.) Bojim se da će me zvati Boba i Brena i pitati kakve oni veze imaju sa radom Parlamenta. (Saša Radulović, s mesta: Imam pitanje za predsednika Vlade. Vratite mi vreme.) Radi javnosti i radi uvaženih poslanika, koji shvataju šta naš Poslovnik nalaže, a to je da u skladu sa članom 288 Poslovnika Narodne skupštine postave pitanje ili traže obaveštenje iz dužnosti funkcionera i nadležnosti organa na čelu kojeg se sada nalaze. (Saša Radulović, s mesta: I Aleksandar Vučić je na čelu Vlade Republike Srbije, uključujući i marketinške trikove SNS-a.) Odlično. Sedite, molim vas, sve sam razumela. Hvala vam puno. Sedite. Razumela sam vas. (Saša Radulović, s mesta: Ništa niste razumeli, vratite mi vreme.) Dobro, Milisav Milojević. Ko je poslanik Milisav Milojević da li je u sali? Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, cenjene dame i gospodo poslanici, moje prvo pitanje je upućeno Ministarstvu privrede. Kao prvo, želim da istaknem veliku zahvalnost u ime građanki i građana Aranđelovca, kao i u svoje lično ime, za sve realizovane projekte i pomoć koju nam je pružio premijer Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije u prethodnih četiri godine. Rezultat ogromnog poverenja i podrške koju smo kao lokalna samouprava imali tokom ovog perioda učinili su da Aranđelovac danas bude privredno, ekonomski, infrastrukturno i turistički mnogo lepši i napredniji grad, nego što je to bio samo do pre nekoliko godina. Do dolaska na vlast SNS u Aranđelovcu skoro čitavu deceniju nije se mnogo toga uradilo na boljitku grada i stanovnika u njemu i to ogromna većina Aranđelovčana dobro zna. Nije se ulagalo u puteve, poljoprivredu i turizam, a naše najveće kompanije su otišle u stečaj. Još jednom želim da iskažem zahvalnost Vladi Republike Srbije za povezivanje staža i socijalni program za firme u stečaju kojim je veliki broj radnika ostvario svoja prava. Oko 200 radnika kompanije „Šamut“ dobilo je iz fonda solidarnosti devet zaostalih minimalnih zarada i povezan im je staž. Takođe, ostvaren je i socijalni program za radnike kompanije „Elta“. Pitanje koje nas zanima vezano je za stečajni postupak nad stečajnim dužnikom „Kolektiv“ a.d. koji je otvoren rešenjem Privrednog suda u Kragujevcu IST55/2010, od 2. jula 2010. godine, na osnovu obaveštenja Narodne banke Srbije i u tom trenutku je imalo 111 zaposlenih, u većinskom vlasništvu Akcijskog fonda Republike Srbije sa udelom od 72% i sa imovinom koja je bila u zakupu. Pitanje koje postavljamo je – kada će stečajni postupak koji traje već šest godina biti okončan? Da li je moguće ubrzati taj proces u cilju izmirenja obaveza prema poverenicima koji su u najvećem delu radnici kao i sama država Srbija? Ovo pitanje nam je negde bitno, iz razloga što veliki broj nepokretnosti u vlasništvu stečajnog dužnika „Kolektiva“ a.d. koji se nalazi u strogom centru grada, kao i u seoskim mesnim zajednicama propada. O njima se niko ne stara i trenutno nema nikakve namene. Većina tih objekata su oštećeni i predstavljaju ruglo Aranđelovca. Naša je želja da pomenute objekte stavimo u funkciju ili eventualno prepustimo novim investitorima koji bi rekonstruisali te objekte. Banjsko mesto Aranđelovac u prethodnom periodu se vratilo na turističku mapu Srbije i iz godine u godinu povećava se broj noćenja i poseta našoj opštini. Veliki broj pomenutih nepokretnosti bi stavljanjem u funkciju doprinelo razvoju turističkih potencijala sa kojima raspolažemo. Moje drugo pitanje je upućeno Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Tokom 2015. godine i 2016. godine u Aranđelovcu je okončan najveći infrastrukturni projekat u poslednjih nekoliko decenija. Zahvaljujući podršci Vlade Republike Srbije rekonstruisano je preko 25 kilometara državnog puta koji spaja opštine Topola, Aranđelovac i Lazarevac. Ukupna vrednost ove investicije iznosi preko 11 miliona evra. Ova najsavremenija infrastrukturna investicija u značajnoj meri povezala je tri opštine i omogućila znatno bolje funkcionisanje, transfer roba usluga telekomunikacija i ostalih sistema povezivanja drumskog saobraćaja. Imali smo čast da je otvaranju puta prisustvovao premijer Aleksandar Vučić sa svojim saradnicima. Urađena je deonica puta prvog B reda, broj 27, na relaciji Mesna zajednica - Krćevac - Aranđelovac u dužini od devet kilometara, odnosno prvi put, prvog B reda broj 27 deonice Kruševica - Aranđelovac u dužini od 17,6 kilometara. Pitanje koje postavljamo je – da li je moguće izvršiti spajanje ove dve značajne investicije u dužini od dva i po kilometra? Kada možemo očekivati ovu rekonstrukciju koja bi spojila dve deonice i kompletirala čitav tranzitni deo koji prolazi kroz Aranđelovac? Ovo pitanje je od velikog značaja jer kompanije iz Aranđelovca beleže veoma velika povećanja izvoza i prometa robe koji se obavlja na ovoj deonici puta i samim tim iziskuje rekonstrukciju oštećenog i opterećenog dela kolovoza. Još jednom zahvaljujemo se na pomoći investicijama i projektima i nadamo se nastavku odlične saradnje koju imamo. Hvala vam unapred na odgovorima.
Hvala. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka iz člana 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda i usvoji ih. Dostavljen vam je zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini, održane 15, 16, 17, 18, 22. i 23. novembra ove godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Skupština usvojila Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine održane 15, 16, 17, 18, 22. i 23. novembra ove godine. Uz saziv ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Pre nego što pređemo na usvajanje dnevnog reda, treba da odlučimo o predlozima akata po hitnom postupku za dopunu i za spajanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za projekat izgradnje autoputa E 763 deonica Surčin – Obrenovac, između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija kao zajmoprimca i kineske „ Eksport - import banke“ kao zajmodavca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 30 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, dodatno finansiranje za projekat autoput Koridor 10 između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (drugi programski zajam za razvoj i restrukturiranje državnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanoj – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red -Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red -Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o preuzimanju obaveza Akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija „HIP – Petrohemija“ Pančevo prema privrednom društvu „Naftna industrija Srbije“ a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red -Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa SNS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Trsteniku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Čedomir Jovanović, Enis Imamović, Nataša Mićić, Žarko Korać, Nenad Milić i Bajro Gegić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za kulturu i informisanje predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Izbor članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, sa lista kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači: udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece i univerziteti akreditovani u Republici Srbiji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 106/15). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 1, člana 5. stav 1. i člana 53. St. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 53/95, 23/01 –SUS, 20/09 i 55/13 -US), tačka 19. predloženog dnevnog reda. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Izbor člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, sa liste kandidata koju je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekta u Beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Nada Lazić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim putevima. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, predložila sam da se izmeni Zakon, odnosno dopuni i izmeni, aktuelni Zakon o javnim putevima. Naime, radi se o dopuni članova koji se odnose na zaštitne pojaseve uz puteve, tačnije o podizanju vetrozaštitnih pojaseva. Kao što vidite, imamo sušnu jesen, ne dolazi zima, može da nam se dogode ponovo veliki smetovi, a ja ću vas podsetiti da je 2014. godine kada su bili veliki smetovi, veliki problemi na putevima širom Vojvodine, 5. februar bio poseban važan, jer je tog dana, čak premijer lično pomagao spašavanju zavejanih. Tada je bilo obećanje da će se uz puteve u Vojvodini koji su po svojoj strukturi specifični, jer je to oranica i gde nema vetrozaštitnih pojaseva, odnosno gde su neophodni drvoredi uz puteve, da će se uz auto-put i uopšte uz puteve podići ovi pojasevi. Naime, vetrozaštitni pojasevi u Srbiji su ničija briga i nažalost do reakcije državnih organa i upravljača državnog puta, a to su „Putevi Srbije“ ili drugih puteva koji su nadležnosti opština u slučaju smetova dolazi samo onda kada se stvarno dogode elementarne nepogode. Nažalost, zaštitni pojasevi drveća pored puta su uništeni i oni što su postajali i ne podižu se novi. Ja imam prilike da vidim, samo uz auto-put, nekoliko zakržljalih je tu i ništa više, a upravo uz zimskim mesecima oni mogu da pomognu da se spreči stvaranje nanosa snega i da se izbegnu velike štete i veliki problemi. U proteklih nekoliko decenija sadnja zaštitnih drvoreda je zaboravljena praksa. Čak, nažalost, evo imamo primer slučaja jednog velikog ekološkog aktiviste u Bačkoj Topoli, koji je čak tužen od strane jednog vlasnika zemlje koji već nekoliko puta novoposađene sadnice jednostavno uništava i sad je na kraju taj čovek ispao kriv. Znači, jednostavno želimo da se ovo podigne na nivo zakona i da se zakonom reguliše da mora onaj ko gazduje putevima i da održava, odnosno podiže i da održava ove vetro-zaštitne pojaseve, odnosno da uz puteve postavlja drvorede kao neophodnu meru da bi se zaštitili u zimskim mesecima od smetova, a u letnjim mesecima od erozije vetrom. Vojvodina je, nažalost, regija sa najmanjom pošumljenošću u Evropi. Ima negde oko 6% površine pod šumama, a standardi EU su minimum 14%. Nažalost, moje kolege koje koje jako žamore, jednostavno očigledno da ih ne zanima. Nadam se samo da ove godine nećemo imati smetove i nećemo imati sneg i da se ova Skupština neće ponovo baviti troškovima proisteklim iz tih elementarnih nepogoda. Upravo u tom smislu ja sam predložila izmene ovog zakona.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj zakon. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Predložio sam zakon o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi u delu koji se odnosi na funkcionisanje mesnih zajednica kao najnižeg nivoa sa kojima građani imaju najčešći kontakt. Zapravo, u postojećoj zakonskoj regulativi predviđeno je to da mesne zajednice na gradskim područjima ne moraju biti formirane, a Ustav Republike Srbije u članu 176. predviđa pravo svih građana da mogu svoju lokalnu samoupravu da ostvaruju neposredno ili preko svojih slobodno izabranih predstavnika na najnižim nivoima vlasti, a to su upravo mesne zajednice. Dakle, Predlog zakona se odnosi na to da formiranje mesnih zajednica bude obavezno, kako na seoskim područjima, tako i na gradskim područjima. Ono drugo što je jako važno je njihova finansijska nezavisnost, odnosno finansijska decentralizacija koja podrazumeva da se deo sredstava od poreza na imovinu prebacuje direktno na račune mesnim zajednicama i to u iznosu od 80% ukoliko se radi o mesnim zajednicama na seoskom području od poreza na imovinu, a minimum 20% za mesne zajednice koje se formiraju na teritorijama gradskih područja. Na taj način, zapravo, mi pokazujemo da smo spremni da zaista istinski želimo da sprovodimo decentralizaciju u Srbiji, želimo da približimo vlast svim građanima, bez obzira na kom delu teritorije zemlje ili neke opštine ili grada žive i, ono što je najvažnije, mesne zajednice dobijaju veću samostalnost i dobijaju veći značaj. Samim tim će se motivisati i neki ljudi koji su danas kvalitetni, sposobni i žele da učestvuju u radu i razvijanju svojih mesta u kojima žive, da se u to i sami uključe. Imaće zapravo motiv. Na ovakav način u sadašnjoj zakonskoj regulativi teško možemo motivisati one ljude koji ne dobiju nalog od svojih partija lokalnih da učestvuju na mesnim zajednicama da se u tu trku i uključe i da istinski za njih rade. Dakle, smatram da mesne zajednice ne treba da zavise preterano od politike i političkih subjekata, naročito zbog toga što su to demokratske institucije na kojima se imenom i prezimenom biraju građani koji žele da učestvuju u radu saveta mesne zajednice. Prema tome, pozivam vas da podržite ovaj Predlog zakona, naročito iz razloga što se sada u mnogim opštinama u Srbiji upravo odvijaju, održavaju ili će se održati izbori za savete mesnih zajednica, ali isto tako napominjem da zbog toga što one ne predstavljaju veliki značaj, neke opštine, poput opštine u Trsteniku, još uvek nisu raspisale izbore za mesne zajednice, iako zakon kaže da su u obavezi šest meseci od formiranja opštinske vlasti da se sprovedu izbori za mesne zajednice. Zahvaljujem.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća. Nažalost, moram ponovo da predložim Zakon o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, iako smo prošle nedelje ovu tačku, odnosno ovaj zakon imali na dnevnom redu. Nažalost, promene koje su se dogodile u tom zakonu su kozmetičke prirode i ne menjaju suštinu. Zapravo, naši poljoprivrednici, pre svega mali poljoprivrednici koje imamo u Srbiji, u iznosu od 75% od ukupnog broja registrovanih poljoprivrednih gazdinstava, negde oko 480 hiljada malih poljoprivrednih gazdinstava od ukupno 630 hiljada, koliko imamo, će i dalje da se suočavaju sa velikim problemima kako da prežive i kako da održe svoju sopstvenu proizvodnju. U ovom zakonu predlažem ono što je suština, a to je da se promene iznosi podsticaja u Zakonu o podsticajima i da na taj način pomognu našim poljoprivrednicima da lakše mogu da obavljaju svoju delatnost. Napominjem da je ovaj zakon i te kako važan, pre svega iz razloga što on obuhvata dva miliona ljudi koji danas u Srbiji su zaposleni u svojim gazdinstvima i bave se poljoprivrednom proizvodnjom. Dakle, najveći poslodavac u Srbiji u ovom trenutku jesu mala porodična poljoprivredna gazdinstva, a najmanje pažnje se njima polaže i to nije dobro. Dakle, molim vas da ozbiljno sagledate ovaj zakon. Mi imamo dovoljno sredstava. Ne možemo sada da govorimo o tome da nemamo, jer evo slušamo hvalospeve premijera, od ministra finansija kako nam je puna kasa, imamo razne suficite. Evo, na ovoj sednici Skupštine danas ćemo preuzeti 105 miliona evra duga koji ima Petrohemija. I nemojte mi reći da nemamo sad sredstava da pomognemo našim poljoprivrednicima kojih ima najviše u Srbiji. najlakše ćemo zaposliti Srbiju kroz ulaganja u poljoprivredu. Imamo potencijal od više milijardi evra izvoza kroz poljoprivrednu proizvodnju, ali da bismo mogli da ga ostvarimo, moramo nešto i da uložimo. Mi smo nažalost jedna od retkih zemalja koja polovinu godine, na primer, izvozi jabuke, a drugu polovinu godine uvozi. Mi i dalje uvozimo paradajz i papriku u Srbiju, što je nedopustivo i smatram da je to nešto što se mora prekinuti, ali ne vidim želju i ne vidim zapravo svest onih koji danas u Srbiji donose odluke o tome koliki značaj ima poljoprivreda i kolike potencijale mi ne koristimo kao zemlja koja može da ostvari određene rezultate u oblasti poljoprivrede. Prema tome, predlažem da ovaj zakon stavimo na dnevni red. predlažem da ove mere i iznose za podsticaje koje sam ja predvideo, pre svega koji se odnose na biljnu proizvodnju, na premije za mleko, podignemo, jer, napominjem, ministar Nedimović je najavio da od kraja ove godine neće više biti zaštite od uvoza mleka za naše proizvođače mleka ovde u Srbiji. Biće izloženi ozbiljnoj konkurenciji i ukoliko im mi ne pomognemo iz budžeta, postoji velika opasnost da će oni uopšte uspeti da održe svoju sopstvenu proizvodnju. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Meni je prosto neverovatno da me evo koliko već dugo ne želimo da stavimo ovaj zakon na dnevni red, odnosno većina ne želi da stavi. Poslanici SNS ne žele da predsednicima opštine i gradonačelnicima iz svojih redova pomognu da mogu da stipendiraju svoje učenike i svoje studente. Zapravo, radi se o usklađivanju zakona o lokalnoj samoupravi sa Zakonom o učeničkom standardu, gde vi praktično trebate da omogućite opštinama i gradovima da mogu, u skladu sa zakonima, da finansiraju svoje učenike i svoje studente. To je više tehnička stvar, ali to predstavlja ozbiljan problem lokalnim samoupravama, jer kada god dođu bilo kakve inspekcijske službe ili DRI, oni stavljaju primedbu na to da oni nemaju pravo da iz lokalnog budžeta stipendiraju učenike i studente. Zapravo, koliko je to važno govori i činjenica da mi imamo 58.000 ljudi koji su tokom prošle godine otišli iz Srbije, želeći da svoju budućnost grade u nekim razvijenim zemljama. Polovina naše dece danas želi da ode u Srbiji. Glavna tema je danas gde je lakše otići, gde je bolje otići. Retko ko danas razmišlja kako će da pomogne svojoj zemlji. Ovo je jedan od načina kako možemo da sprečimo trend desetogodišnji, u kome smo mi 175 ljudi koji su otišli iz Srbiji izgubili. Zapravo, moramo pokazati želju i volju da smo spremni i sposobni da finansiramo te ljude, njihovo školovanje, nagradimo njihov rad, trud, njihovu marljivost i na neki način ih motivišemo da posle završenih studija, školovanja, ostanu u svojoj zemlji i da kao neka buduća generacija ljudi nastavi da ovu zemlju gradi i da je razvija i stvara od nje jedno dobro mesto za život. Ja ne znam, zapravo, šta treba da uradimo još da bi neko shvatio koliko je ovo jedna od važnih stvari i ja vas zaista molim da razmotrite. Pristajem i na to da ovaj predlog zakona bude predlog SNS. Evo, neka poslanici SNS daju ovaj predlog zakona, ja ću se povući, ali dajte da omogućimo ovim mladim ljudima i njihovim porodicama lakše finansiranje svog školovanja i obrazovanja, sa druge strane da pomognemo čelnicima u lokalnim samoupravama da oni mogu da tim ljudima kroz finansiranje iz lokalnog budžeta praktično i sprovedu. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Ovaj zakon je itekako važan zato što je Ministarstvo privrede i Vlada Republike Srbije ovu godinu, 2016. godinu proglasila za godinu preduzetništva. Ako je ovo godina preduzetništva, to zapravo podrazumeva i promenu određenih zakona, usklađivanje zakonskih regulativa. Ministar Sertić je svojevremeno dok je bio ministar najavio izmenu preko 40 zakona kojima će se urediti i olakšati funkcionisanje svih privrednih subjekata u Srbiji. Šta smo od toga u praksi dobili? Nismo dobiti gotovo ništa, samo još neko u nizu lažnih obećanja predstavnika Vlade Republike Srbije. Zato ja danas i predlažem ovaj zakon. Ovaj zakon se odnosi na promene u dva člana Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Najpre, podrazumeva da se svakom poreskom obvezniku koji u tekućoj godini zaposli nove radnike praktično umanji osnovica za plaćanje poreza na dobit za iznos uplaćenih doprinosa za radnike koje je zaposlio na period najmanje od dve godine. Na taj način, zapravo, mi omogućavamo ljude da zaposle radnike, motivišemo ih i podstičemo na to, povlačimo radnike iz sive zone, a sa druge strane, i razvijamo preduzetništvo u Srbiji. Drugi predlog zakona je da u onim privredno nerazvijenim područjima na teritoriji Republike Srbije mi pomognemo privatnu inicijativu i da na period od tri godine oslobodimo poreza na dobit sva ona pravna lica koja su novoosnovana. Zapravo, na taj način i njima pružamo neki vid podrške i tada bismo mogli da kažemo da ste vi u godini preduzetništva nešto konkretno i uradili za naše privrednike. Sve vaše vlade od 2012. godine do danas su se zaklinjale u preduzetništvo i u preduzetnike. Nažalost, mi imamo sve manje i manje tih firmi i umesto toga što čašćavate iz polupraznog budžeta strane investitore sa 10.000 evra…
Hvala vam. Stavljam na glasanje…
Nisam završio, još minut, izvinite.
Pa dve minute i 10 sekundi. Šta da radim? Da, tri minute. Izvinite. Izvinjavam se, imate vaših 40 sekundi.
Dakle, umesto da čašćavamo strane investitore sa 10.000 evra po radnom mestu, mislim da bi sa mnogo manje sredstava i para mogli da pomognemo našim privatnim preduzetnicima u Srbiji, a njih ima u ovom trenutku negde oko 300.000. Ali, nažalost, oni po nekim procenama ostvaruju tek tridesetak posto BDP, za razliku od zemalja u EU, gde se preko polovine BDP stvara upravo iz poslovanja malih i srednjih preduzeća. To se ne dešava zato što naši preduzetnici nemaju preduzetničke ideje, ili što su oni lenji, ili zato što oni nisu sposobni da isprate tržište, već zbog toga što oni nemaju uređen sistem, nemaju institucije sistema i nemaju državu koja će njima stvoriti povoljnu klimu za funkcionisanje i to predstavlja veliki problem, a rezultat svega toga je da se na šest novih privatnih preduzeća ugasi 10 postojećih privatnih preduzeća. Dakle, potrebno je stvoriti povoljniji ambijent, a ovaj zakon upravo jeste jedan korak ka tome.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Izvolite.
Zahvaljujem. Ideja i cilj ovog mog apela koleginicama i kolegama narodnim poslanicima da podrže predlog da raspravljamo za početak o ovoj izmeni Zakona o igrama na sreću ima cilj da se zapravo drugačije puni, a samim tim i poveća namenski budžetski fond za lečenje retkih bolesti i stanja a koja se ne mogu lečiti u Republici Srbiji. Naime, po Zakonu o igrama na sreću, dakle, radi se o prihodima koji se ostvaruju od poker aparata, od kladionica itd, 60% ovih prihoda se transferiše direktno u republički budžet, a preostalih 40% se deli na nekoliko takođe budžetskih fondova koji su namenjeni za finansiranje Crvenog krsta, za jedinice lokalne samouprave, sport i omladinu itd. Repartizacija ovih sredstava unutar tih 40% varira od oblasti do oblasti, a za lečenje retkih bolesti i stanja koja se ne mogu lečiti u Republici Srbiji, ali mogu van Republike Srbije, predviđen je procenat od 5% ili jedva 5%. Moj predlog da se ovim zakonom drugačije preraspoređuju sredstva od poker aparata i kladionica, naime, da se inicijalno samo 50% sliva direktno u republički budžet, a ostalih 50% promeni u korist ovog budžetskog namenskog Fonda za lečenje retkih bolesti tako što će sa u ovom trenutku 5% taj odnos biti povećan na 25% i zapravo bi, ako pogledamo trenutno stanje u budžetu Republike Srbije, taj fond sa 200 miliona dinara u konačnom ishodu bio uvećan za gotovo još toliko, odnosno on bi iznosio oko 400 miliona dinara. Ovo govorim zato što smo upravo u raspravi o budžetu čuli od ministra zdravlja da je ovaj namenski budžetski Fond za lečenje retkih bolesti i stanja van Republike Srbije konstituisan 2013. godine, da je 260 miliona bilo dovoljno prošle godine za podnosioce zahteva. Međutim, isto tako smo saznali da mali broj građana ili roditelja naročito dece koja bi imala pravo da koriste ova sredstva ne znaju uopšte za taj budžetski fond i stoga mi imamo i dalje intenzivnu pojavu da se naročito deca leče od retkih bolesti putem SMS-ova i humanitarnih koncerata. Stoga, smatram da rasprava o ovom predlogu da se ovaj zakon promeni u korist ne samo popularizacije ovog fonda jeste i samo informisanja roditelja, naročito da mogu da koriste ova sredstva.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ova izmena Zakona o finansiranju lokalne samouprave, odnosno naših opština i gradova u Republici Srbiji, ima nameru zapravo da vrati ono budžetsko stanje u našim opštinama i gradovima kako je bilo pre izmene istoimenog zakona pre dva meseca, odnosno da se prihodi lokala od poreza na zarade vrate na 80%. To je jedan od najsigurnijih, ako ne i najsigurniji prihod opština i gradova, i potpuno je jasno zašto je centralni nivo vlasti upravo odlučio da od najsigurnijih prihoda opština i gradova uzme sebi deo i centralizuje dodatno ovaj, kažem, najsigurniji prihod opština i gradova, ali posledice, koje su već vidljive na nivou lokala, mislim da bi trebalo dodatno da zabrinu, naročito Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, kao resorno. U nekoliko navrata sam već pominjala, počev od mog grada Pančeva, da opštine i gradovi kreću sa intenzivnim zaduživanjem, odnosno sa uzimanjem kredita, naravno, pod komercijalnim uslovima, ne bi li ovo oštećenje svog budžeta nadomestili kroz kreditno zaduženje. Moje Pančevo se npr. zadužilo za gotovo milijardu dinara. Dakle, jedna petina vrednosti budžeta je kreditno zaduženje. Grad Zrenjanin se zadužio za 700 miliona dinara. Grad Niš se zadužio za gotovo dve milijarde dinara, a sve idući u susret onoj centralističkoj meri umanjenja lokalnih prihoda od poreza na zarade, a da bi se obezbedila dodatna sredstva za elementarne nadležnosti, za tzv. izvorne nadležnosti opština i gradova, kao što su održavanje bolnica, odnosno domova zdravlja, održavanje i krečenje i obezbeđivanje elementarnih higijenskih uslova osnovnih škola, naročito, pa i srednjih škola, osim na teritoriji AP Vojvodine, kojima je osnivač i autonomna pokrajina. Stoga bih apelovala na kolege da, takođe, otvorimo raspravu po ovom zakonu, da zapravo vratimo na pređašnje stanje ovaj zakon koji je prateći zakon Zakonu o lokalnoj samoupravi, da se prvo promeni Zakon o lokalnoj samoupravi, a tek onda ovaj tekući, prateći Zakon o finansiranju lokalne samouprave, jer je praktično centralni nivo skresao finansijski deo sredstava najsigurnijim opštinama i gradovima, bez da im je smanjio nadležnosti, i oni su sada, morajući da se staraju o osnovnim nadležnostima, dovedeni u situaciju da se zadužuju. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja.
Zahvaljujem, predsednice. Moj predlog, kojim apelujem na razumevanje i ostale koleginice i kolege narodne poslanice i poslanike, da podrže da se o ovome takođe raspravlja i da se stavi na dnevni red, jeste zapravo izmena i dopuna člana 5. Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Naime, član 5. u ovom trenutku glasi – manifestacijom, isticanjem simbola ili obeležja ili bilo kakvim drugim delovanjem pripadnika ili pristalica neonacističkih i fašističkih organizacija i udruženja smatra se svaki organizovani ili spontani javni nastup na kojem se izaziva ili podstiče mržnja, netrpeljivost ili diskriminacija prema pripadnicima bilo kojeg naroda ili nacionalne manjine i crkvi ili verskoj zajednici. Moj predlog je da se ovaj član 5. dopuni - i prema osobama drugačije seksualne orijentacije, odnosno pripadnicima lezbejske, gej ili biseksualne populacije ili transrodnim osobama, odnosno LGBT populacije. Naime, pored niza dokumenata, kako deklarativnog karaktera, tako i samih zakona kojima je prepoznata diskriminacija svake vrste, pa tako i prema našim sugrađankama i sugrađanima drugačije seksualne orijentacije, smatram da je potrebno ovakav odnos prepoznati i u ovom zakonu, s obzirom da smo svi svedoci i vrlo intenzivno upoznati sa tim kako neonacisti ili fašisti ili homofobi i transfobi, ne samo što uzimaju zakon u svoje ruke, nego i provlače kroz svoje šake sve one koje oni legitimišu kao građane drugačije seksualne orijentacije. Smatram da između propagande ili organizovanja manifestacija, isticanja simbola do ovako fatalnih posledica kakve neskriveno promovišu, zagovaraju, pa na kraju i primenjuju homofobi i transfobi, naročito u okviru neonacista i fašista u našoj zemlji, jeste vrlo tanka linija i da država mora vrlo jasno da stane kao brana i kao jasno deklarisani zaštitnik svih građana i poštovanja svih osnovnih prava i sloboda, kako kada se ona odnose na nacionalna prava, na verska prava, tako i na prava koja su vezana za slobodu po pitanju drugačije seksualne orijentacije. Apelujem na kolege da se ohrabre i da podrže ovakav jedan Predlog zakona da se nađe na dnevnom redu konačno. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Direktna posledica ove moje inicijative da se izmeni Krivični zakonik jeste nedavna situacija kada je, takođe, menjan Krivični zakonik tako što je uvedeno novo krivično delo – javnog odobravanja, odnosno negiranja genocida koji se, po tom novom članu Krivičnog zakonika, odnosi samo na pravosnažne presude sudova u Srbiji, Međunarodnog krivičnog suda. Tada sam podnela amandman da se ovaj član proširi i da se on odnosi i na Haški sud, u skraćenoj verziji, Međunarodni sud pravde ili Svetski sud. Pitala sam i tada ministarku – po kom osnovu je izvršena selekcija nekih međunarodnih sudova koji su prepoznati ovim članom, a drugih međunarodnih sudova nisu? Pri tom se radi o ovim drugim međunarodnim krivičnim tribunalima koji se direktno bave problematikom nekadašnje naše države i nekako mi je bilo nelogično da je zabranjeno negiranje genocida ili ratnih zločina na nekom drugom kontinentu, kao što je afrički, na primer, a da je dozvoljeno praktično negiranje genocida i ratnih zločina za one ratne zločine i genocide koji su počinjeni u naše ime. Drugi razlog zašto sam podnela ovu inicijativu jeste, slobodno bih rekla, zato što sam bila obmanuta ili prevarena tokom same rasprave, jer mi nije dato pravo da obrazlažem amandman koji je bio istovetan ovoj zakonskoj intervenciji koju predlažem, a pod obrazloženjem da je on odbačen kao protivustavan. Ispostavilo se da to nije tačno i da on uopšte nije bio ocenjen kao protivustavan i da nikada nisam dobila takvo obrazloženje od resornog odbora. Smatram da je taj politički manevar da se uopšte ova tema, pa makar i kroz dvominutno obrazlaganje amandmana tada ispostavilo efikasnom. Hvala na mogućnosti što imam tri minuta na početku svake sednice da obrazlažem sada zakonsku inicijativu i da, verujem, sve pažljivije i pažljivije sve kolege prate, što jeste predmet ove moje inicijative, i da jednog dana, ako ne danas, onda u skoroj budućnosti budu spremni da prihvate i činjenicu da svi međunarodni sudovi, koji se na bilo koji način bave ratnim zločinima, zločinima protiv čovečnosti i genocidom počinjenima u naše ime nađe mesto u našem Krivičnom zakoniku. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Hvala lepo. Ovo je verovatno deseti put kako ponavljam svoj apel da poslanička većina prihvati ovaj predlog zakona i da time spreči kriminalizaciju akademske sfere u našoj državi. Imamo, kao što znate, i kao što javnost zna, već nekoliko visokih državnih funkcionera čije je akademsko zvanje, čije su diplome blago rečeno pod velikom sumnjom, a za mnoge je već dokazano da su falsifikat. Radi se o diplomi predsednika države, radi se o diplomi ministra unutrašnjih poslova dr Milorada Cvijovića, odnosno pardon, Nebojše Stefanovića, o doktoratu, čuli smo jutros, guvernerke Narodne banke, koji je inače odbranjen taj doktorat pod bombama u Prištini 1999. godine, doktorat gradonačelnika Beograda, diploma direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju i mnogih, mnogih drugih. Naravno, da poplava prevara akademskih, nije počela sa ovom vlašću i to je razlog više da kolege od prekoputa, koji čine većinu, daju svoj doprinos borbi protiv svake vrste kriminala. Mislim da je kriminal u obrazovanju i kriminal u akademskoj sferi jedan od najgorih. Bez obzira što ne donosi direktno veliku materijalnu korist. On trajno uništava jednu oblast, jedne države, jednog društva. Mislim da ima puno svedoka koji su na svojim leđima to već osetili. Time mi rasterujemo mlade ljude iz ove države, jer zašto bi učili školu, tako oni rezonuju, kada je mnogo važnije da se upišeš u neku stranku nego na neki fakultet. Kada je mnogo važnije da lepiš nečije plakate ili da kvariš svoj stomak sendvičima koje botovi dobijaju po tavanima nekih beogradskih i provincijskih zgrada. Zato vas pozivam da prihvatite ovaj predlog. Vlada Srbije se inače pozitivno izjasnila o ovom predlogu u svom stavu, koji je donet 29. septembra, u potpisu Aleksandar Vučić, kaže da je činjenica da su tokom višegodišnje primene Zakona o visokom obrazovanju uočene određene slabosti u sistemu i pojedinim rešenjima, itd, i sprema se Vlada da donese zakon koji će da sankcioniše ovu oblast. Nudim svoju pomoć, da skratimo muke Vladi, i da to donesemo još koliko na današnjoj sednici.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
Kao što već znate, pošto to pričam isto više od dve godine, razlozi za donošenje ovog zakona su u tome što postojeći zakon ne garantuje zakonitost u ovoj oblasti. Naprotiv, postojeći zakon, i mnogi zakoni pre njega, da opet ovo nije ekskluziva aktuelne vlasti, bilo je tu brljanja i u ranijim vlastima, i u nekima od pre 30, 40 i u nekim novijim, a to je da je oblast planiranja i izgradnje otprilike bila u haosu. Neko vreme je opravdanje za to bilo da je to socijalni aspekt i da treba dozvoliti ljudima koji su skupili nešto para da naprave sebi bilo šta, pa da baš ne čačkamo po propisima. Ali to vreme je odavno prošlo. Godine 2003. donet je jedan odličan zakon čija primena nije započeta, zato što je sledeći ministar koji je bio zadužen za tu oblast, prvo sebi u jednom selu, pored Čačka, napravio objekat od nekoliko hiljada kvadrata koji je bio potpuno bespravno sazidan. I kad je to mogao da uradi ministar, onda su to shvatili svi da treba da i oni tako rade, odnosno da nastave sa tim. Imamo Zakon o ozakonjenju koji bi trebalo da sanira posledice višedecenijskog haosa u toj oblasti, ali kao što je javnost upoznata, kao što je vrlo očigledno, taj zakon nema svoje efekte, jer do kraja novembra, kada je bio rok, da lokalne samouprave obrade sve primere bespravne gradnje kojih ima nekoliko stotina hiljada, kažu oko 800 hiljada, tek 10% tih objekata je stavljeno na evidenciju, a ozakonjeno nešto što bi se merilo sa promilima. Zato je neophodno da paralelno sa Zakonom o ozakonjenju koji treba sprovoditi efikasno ili još bolje, dati izmenu tog zakona, a ja ću je do sledeće sednice i predložiti, da se kroz intabulaciju, kroz jedan drugi proces, ozakoni sve ono što je do sada izgrađeno, a da se ne radi o investicionoj gradnji i da se ne radi o gradnji koja je u zabranjenim zonama pored reka, pored vojnih objekata i na svim drugim zabranjenim mestima. Ovako ćemo imati primer da imamo puna usta pravde i poštovanja zakona, a onda tu imamo vikendice predsednika države koje su van toga. Imamo sumnju da u tim vikendicama, koje su napravljene bez zakona, na pogrešnom mestu, bez bilo kakve dozvole, to može da natera ljude, vlasnike tih vikendica, recimo da uče orijentalni ples. Što je potpunu neprimereno za naše koridore.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Da li narodni poslanik, Zoran Živković, želi reč? (Da) Izvolite.
Naravno. Šta je ideja? Kao što znate idu nam izbori, biće aprila predsednički sigurno, a radujem se tome, radujem se i pominjanju parlamentarnih. Nadam se da će i beogradski izbori da budu održani, i još nekoliko opština u unutrašnjosti, i da time damo priliku da sretna nova, ne stranka, u ovom slučaju, nego sretna nova 2017. izborna godina bude stvarno srećna za najveći broj građana Srbije. Kad su izbori, tu su i kampanje. Kad su kampanje, tu se ogromna svota narodnog, državnog novca građana baca za reklamne spotove političkih stranaka i drugih učesnika u izbornom procesu koji te reklame, ti spotovi, ne odgovaraju minimumu estetskih, političkih, socioloških, bilo kojih kriterijuma koje možemo da primenimo. Zato predlažem da se zabrane komercijalne reklame svim političkim strankama, svim učesnicima u političkom životu iz dva razloga. Prvo zato što stranke koje su na vlasti, ne samo sada, nego i u prošlosti, uvek imaju desetostruku prednost u odnosu na druge stranke, jer one koriste novac iz budžeta, iz direktnih legalnih i ilegalnih izvora i time se potroši godišnje što legalno, mnogo više ilegalno, blizu 100 miliona evra u godinama kad imamo uopšte izbore. To je ogroman nivo para. Sto miliona evra je novac koji bi rešio mnoge probleme u mnogim oblastima društvenog života. Imamo, recimo, pre neki dan smo imali jedan prilog na televiziji gde je direktor „Eletromreže Srbije“, u prisustvu ministra zdravlja, i u prisustvu kuma i predsednika Vlade Srbije, donirao za lečenje dece pet miliona dinara. Pet miliona dinara je 40 hiljada evra, a za glupe reklame od političkih stranaka se troši 100 miliona. Hajde da izračunamo koliko je to. Sva deca, svi ljudi koji se leče od bolesti kojima u Srbiji nema leka, sva preventiva za decu koja još uvek nisu rođena, sva preventiva i akcije za vantelesnu oplodnju, sve ono što bi omogućilo da Srbija ponovo postane zemlja gde se deca rađaju, žive zdravo i ostaju ovde, može da se reši od para koje se potroše za jednu izbornu kampanju na televiziju. Mislim da ne postoji veći motiv da glasate za ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – deset, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Da li narodni poslanik Zoran Živković, želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Ovaj zakon je vezan za prethodni, jer i u Zakonu o izboru narodnih poslanika postoji ta mogućnost da se vrše te komercijalne reklame. Moja izmena glasi da se izmeni tako što će se doneti novi član 49a – zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima, koji se emituju na teritoriji Republike Srbije, podnosiocima izbornih lista, za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Znači, nema reklamiranja. Kako građani da dođu do informacija za koga da glasaju, da dođu do toga ko su kandidati, kakvi su politički programi i kakvi su ciljevi? Pa, naravno tako što će elektronski mediji, a i pisani mediji mogu to na svoj račun da naprave, da upoznaju u specijalnim emisijama ili specijalnim izdanjima ili u redovnim emisijama i redovnim izdanjima građane sa svim podnosiocima izbornih lista u emisijama koje će biti promotivne, besplatne, kojih još i dan danas ima, još bolje u emisijama koje bi dovele do dijaloga između različitih političkih stranaka, kandidata i time bi se stvorila jedna normalna, zdrava atmosfera, da ljudi vide ko šta nudi. Ovako danas, pored tih velikih reklama za koje se baca 100 miliona evra kad je izborna godina, mi imamo potpuno nenormalnu situaciju, ali potpuno bolesnu situaciju, da predstavnici vlasti u poslednje četiri godine, pet godina, nikada nisu izašli na TV duel, da ne pričam o radiju ili tako nečem slično ili direktni duel, recimo, ovde u ovom parlamentu bilo kom iz opozicije. Pa, kako to da ste toliko uspešni, a bežite od toga da svoje uspehe podelite sa opozicijom? Da nas potuče do nogu, da nam pokaže koliko je pametan, bilo ko. Toga nema. Zato to mora da se promeni. Usput, da vam kažem ovo nije nikakva izmišljotina, niti demagogija koje danas imamo koliko god hoćete i u državi i u vlasti, ali nažalost i u ovom parlamentu, nego to je dobar običaj. Ovakva zabrana reklamiranja, laži već decenijama, u zemljama koje su malo više napredovale u procesu demokratije od Srbije, to je recimo Velika Britanija, Holandija, Švedska, Norveška, Francuska, Nemačka, Irska, Španija i mnoge druge zemlje. Ako one mogu bez priglupih, estetski neprihvatljivih i politički štetnih reklama da ubede svoje građane da biraju dobre, normalne, zdrave vlade, ja ne znam zašto to ne bi mogli da uradimo mi, a odgovornost je na nama, poslanicima srpskog parlamenta, jer mi smo direktni izbor građana Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala lepo. Već sam ponavljao nekoliko puta, ali za one koji slabije čuju ili koji ne razumeju, da ponovim to još jednom. Ideja je da se kandidati za članove Vlade, znači za predsednika Vlade i ministre, pre nego što budu izabrani za tu funkciju, ako mi glasamo za njih u većini, mi kao poslanici, da pre toga donesu lekarsko uverenje da su oni sposobni za rad u državnim organima, kao što to donose ljudi koji se zapošljavaju u administraciji, obezbeđenju, ljudi koji pružaju higijenske usluge, koji se brinu o nekim drugim stvarima. Zašto ne bi i ministri prošli taj mali lekarski pregled? Taj mali lekarski pregled bi doveo do toga da budemo sigurni da nam u Vladu dolaze normalni ljudi, fizički spremni za to što ih očekuje, za naporan rad, dvadesetpet, šest sati dnevno, neki rade i po 27, kad im dođe, a posebno da budu psihički spremni za sva ta iskušenja. Nije lako da ostvarujete svaki dan pobede na svim poljima i da ostane normalni. Zato ja predlažem da se izvrši pregled prethodni za sve te kandidate, onda nam se ne bi desilo recimo ad imate ministra koji vam kaže da voli da vidi novinarke koje kleknu, ne dao Bog, ja ne znam da li se to desilo kod nas ikad, ali bi ovo bila preventiva. Ili, recimo, da nam dođe neko da nam predloži u dnevni red da država Srbija preuzme 150 miliona duga „Petrohemije“ iz Pančeva, jer je to dobro za našu budućnost i to je još jedna pobeda. A ta „Petrohemija“ kad je pravljena tamo negde osamdesetih godina, oni koji su nam je tada prodali, Amerikanci, su rekli da se tu tehnologija jako brzo menja i da deset godina tehnološki rok trajanja te opreme. Od tada je prošlo trideset i nešto godina. Mi i dalje bacamo pare. To neko nenormalan može samo da vam predloži. Ovim pregledom to bi bilo sprečeno. Ne bi bilo nikakve šanse da do toga dođe. Da neko priča da nam je budžet naj, naj, najbolji, najveći, ljubi ga majka, prvi put u istoriji, na Balkanu, u Evropi, od kad je Tita, pre Tita. Aman, ljudi, nikakav budžet nije donet u poslednje četiri godine, a ni u poslednjih sedam, osam godina pre toga, a da je bio naj. Ni po čemu, ni po čemu. Rast BDP za sledeću godinu 3%, pa 2003. godine kad je jedna pametna Vlada vodila ovu državu bio je 4,5% ovako, pa nismo pomenuli da je to neki veliki. Konačno, to bi sprečilo da nam recimo, u Vladu Srbije bude izabran recimo Aleksandar Vulin. Mislim da bi ovaj zakon apsolutno bio brana takvom događaju.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika republike. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovde smo u kritičnoj situaciji. Izbori su sigurno, predsednički za četiri meseca. Možda je ovo poslednja prilika da izmenom zakona koji kaže da se menja član 11. i stav 3. posle tačke 2. dodaje se tačka 2. koja glasi da kandidat treba da preda lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Bez toga neće moći da bude izabran ni da se kandiduje. Zašto je to važno? Prvo, zato što kažem da su izbori za četiri meseca, biće raspisani februara meseca a mi pre toga moramo da donesemo zakon. Drugo, nije običaj da se izborni zakoni menjaju u izbornoj godini, no Nova godina čak i u Srbiju dolazi 31. decembra, znači za nekih devet dana, krajnji je rok da donesemo ovaj zakon i da time spasimo obraz. Od čega to može da nas spreči? Znate šta, svako može da se kandiduje za predsednika. Treba da ima 10.000 potpisa, treba da ima neka uverenja o tome da nije pod istragom, da nije kažnjavan, da pristane na kandidaturu, a ja kažem i da ima lekarsko uverenje za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. To je prepreka. To je brana. Da nam se ne desi, ne dao Bog, recimo da dobijemo predsednika kome se priviđaju žuti ljudi, koji će da dođu pa da nešto naprave, kanal koji spaja Dunavski sliv i Egejski sliv, preko Male Krsne. Može da nam se desi, recimo, ne dao Bog, da dođe do toga da imamo predsednika koji ode u posetu, ne do Bog da se desi tako nešto, ode u posetu Kuvajtu i ponese rakiju koju je sam pravio, a Arapi ne piju alkohol, pa jedva prođemo bez skandala. Ili, da nam se, ne dao Bog, desi da nam ode predsednik u Ujedinjene Arapske Emirate, pa počne da igra, da čuje neku muziku, to je ona muzika kad treba da izlaze one zmije iz korpe, a on misli da je to muzika za ples i onda uhvati neki polu kišobran ili neko žezlo vladarsko, ne dao Bog, i počne da pleše u nameri da se popne na astal koji stoji u toj prostoriji. Naravno, ljudi aplaudiraju, šta znaju, možda misle to je običaj srpski da se tako radi. Ali nije, to je bruka. Konačno, može da nam se desi, zbog toga što neki predsednik, koji sutra može da bude izabran, ima neke direktne veze sa nekim kriminalcima iz Bugarske koji mu daju besplatne flaše za pakovanje rakije, da spreči isporuku kriminalca koji ima crvenu poternicu Interpola. To možemo da sprečimo ako sada glasate za ove izmene zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živkovi želi reč? (Da) Izvolite.
Već sam pričao, ali da ponovim. Istorijska je istina da je srpski narod bio žrtva genocidnih namera. Istorijska je istina da genocidne namere nisu ekskluziva koja je usmerena samo prema srpskom narodu i da su mnogi narodi bili žrtve takvih namera, a neke od tih namera su bile ispunjene. Jedna od tih zlih namera je ispunjena u periodu od 1915. do 1922. godine, u vreme Osmanskog carstva, kada je genocid izvršen na Jermenima. Tu nema nikakve istorijske dileme. Sve činjenice koje mogu da budu dokaz jedne takve namere i ispunjenja takve zle namere postoje. Mislim da je dobro za narod koji je sam bio žrtva genocida da ukaže na genocid kao univerzalni loš pojam, a to možemo da uradimo sada ako uradimo to da osudimo kao srpski parlament rezolucijom ono što se desilo Jermenima pre skoro 100 godina. Ne bismo bili prvi u tom procesu, ali bismo ušli u grupu zemalja čiji parlamenti su doneli takve odluke i mislim da je to dobro društvo. Reći ću vam ko je sve to već uradio: Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanda, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban, Parlament Kalifornije i još nekoliko država SAD, neke manje zemlje po Latinskoj Americi i po Aziji. Mislim da je to dobro, da ukažemo da priča o genocidu nema samo obeležje jedne nacije, bilo da je ona vršila genocid, bilo da je ona trpela genocid, nego da se to dešavalo u istoriji, da se to dešavalo do pre desetak godina i ko nam kaže da se to ponovo neće desiti. Ako donesemo jednu ovakvu rezoluciju, to će biti zajedno sa ovim drugim državama brana da se ponovi loša istorija, loš deo istorije, loše namere i da svaki građanin sveta ima na pameti da je genocid nešto što je moguće, da to nije samo ružna priča, nego da je to stvarnost koja se dešavala Jermenima pre 100 godina, koja se dešavala i na Balkanu pre petnaestak godina. Naša je moralna i politička obaveza da kažemo svoju reč o tome, a to je da glasamo za ovu rezoluciju.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Da) Izvolite.
Odmah da vam kažem, gospodine Milićeviću, da nemam nameru da pričam o nestalim bebama dok ovde poslanici puštaju muziku. Sad je ovog sekunda nastala tišina u sali, a do ovog momenta je neko vrlo glasno… Ja molim poslanike koji slušaju muziku da stave slušalice, ne znam da li znaju da to postoji, pa nek se na taj način zabavljaju ako ih ne interesuje ovo o čemu se govori. Molim vas treću godinu za redom da u Krivični zakonik unesemo samo jednu jedinu izmenu, a to je da se među krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba. Oni među vama koji su bili zainteresovani, a nadam se da su vam šefovi poslaničkih grupa prosledili pismo koje smo dobili od Udruženja roditelja i rođaka nestalih beba, mogli su da pročitaju pismo koje smo od njih dobili, a u tom pismu oni mole narodne poslanike da ne usvoje Predlog zakona koji je pripremila Vlada Republike Srbije, zbog toga što za njega tvrde da bi usvajanjem tog zakona nestala svaka mogućnost da oni ikada otkriju šta se desilo sa njihovom decom. Osim toga što su nezadovoljni načinom na koji je Vlada pripremila Predlog zakona i načinom na koji je koncipirana sama istraga, jedna od osnovnih stvari na koje se žale jeste to što zakon predviđa da krivično delo krađe beba zastari. Oni smatraju da nema potrebe da se ono izdvaja u odnosu na krivično delo otmice. Oni smatraju da je zapravo to što se desilo njihovoj deci u porodilištima iz kojih su nestala otmica i da, kao i u slučaju otmice, ovde istraga treba da teče sve dok se ne nađe ili nestala osoba, u njihovom slučaju njihovo dete, ili dok se ne pronađe leš tog njihovog deteta i dok se ne ustanovi gde je dete sahranjeno i koja je bila njegova konačna sudbina. Mislim da ovo nije stvar oko koje treba da polemišemo. Mislim da ovo nije stvar oko koje treba da se svađamo. Mislim da svakako ovo nije stvar oko koje vi, kolege drage, treba da čekate zvonce da biste glasali, jer ovo ne košta ništa ni državu ni građane, a mnogima će dati šansu koju inače ne bi imali, zbog toga što verujte da u mnogim slučajevima, dok se oni ne saberu, dok ne vrate film, dok ne shvate da nešto nije bilo u redu, dok ne shvate da bolnice nemaju pravo da im ne daju telo deteta i da na takav način prikrivaju šta se desilo, bude već kasno. Molim vas pedeset i neki put, glasajte za ovo, ne košta nas ništa, a njima će značiti mnogo.
Zahvaljujem, koleginice Jerkov. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Svima je jasno da je naše visoko obrazovanje možda ključni razlog zbog čega naš obrazovni sistem nije dobar. Zbog toga što se u visokoškolksim ustanovama obrazuju svi oni koji sutra drže nastavu i u osnovnim školama i u srednjim školama, a veoma često to njihovo obrazovanje za budući posao nastavnika izgleda tako da oni nemaju ni dana nikakve edukacije kada su u pitanju pedagoška psihologija, pedagogija ili bilo šta što im je potrebno da bi sutra mogli da obavljaju posao nastavnika. Naravno da je ovo samo deo onoga što je problem u našem visokom obrazovanju, ono je neefikasno, ono je zastarelo i dalje se vodi po „eks-katedra“ sistemu, baš kao i osnovno i srednje školsko obrazovanje. LJudi koji se bave obrazovanjem smatraju da je to jedan od osnovnih problema u našem visoko obrazovnom sistemu. Shodno tome, naši fakulteti ne stoje dobro ni na Evropskim ni na svetskim rang listama, uz par svetlih izuzetaka. Naši studenti izlaze sa tih fakulteta tako da nisu naučili ništa od onoga za šta su se školovali. Imamo pravnike koji završe pravni fakultet, a da nisu ni videli ugovor, niti znaju kako da ga sastave. Imamo nastavnike srpskog jezika, recimo, koji od obuke za nastavu iz predmeta koji sva deca imaju od prvog razreda osnovne škole do četvrtog razreda srednje škole, svaki dan, imaju svega nekoliko meseci prakse i dva, ili tri meseca obuke iz nekakve metodike nastave. Imamo poplavu privatnih fakulteta, koji su nelojalna konkurencija državnim univerzitetima, koje đaci i studenti upisuju samo isključivo iz razloga što je jednostavnije i lakše završiti i u koje dolaze učenici koji neispunjavaju osnovne kriterijume, čak ni na ulasku u univerzitet, a da ne govorim o tome da na izlasku sa univerziteta mi nemamo nikakvu kontrolu. Mi zapravo ne znamo šta su znanja koja su studenti poneli sa fakulteta. Dok ne ispravimo ono što je problem u visokom obrazovanju mi ne možemo ispraviti problem i na ostalim nivoima obrazovanja. Imamo Strategiju razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine u kojoj sve piše, na koji način se ovi problemi mogu rešiti. Mi samo treba da usvojimo zakon koji će to omogućiti i koji će u zakon staviti ono što su ljudi, koji se bave obrazovanjem predvideli.
Zahvaljujem se, koleginice Jerkov. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodna poslanica mr Aleksandar Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? Da, izvolite.
Udžbenici su, kao osnovna nastavna sredstva, još jedan od loših elemenata u našem obrazovnom sistemu, a mi u DS duboko verujemo, način na koji nam izgleda obrazovni sistem jeste način na koji će nam sutra izgledati država, a ono što sada imamo prilike da vidimo, apsolutno nije zadovoljavajuće. Naravno, da dobar nastavnik može da zaobiđe ono što je loše u udžbeniku, da može da prevaziđe to što su nam udžbenici zastareli, prevaziđeni, veoma često netačni, a učenicima neinteresantni, roditeljima preskupi, prvacima preteški, nastavnicima nepotrebni, ali je pitanje koliko su naši nastavnici motivisani da se na takav način dovijaju u situaciju koji niko drugi u ovoj zemlji nije uradio svoj posao i od njih se očekuje da urade ono što je bio posao Ministarstva. Kada smo usvajali Zakon o udžbenicima, kao da je osnovna stvar bila da se ograniči broj strana u udžbenicima, kao da će ograničen broj strana u udžbenicima rešiti sve probleme sa kojima se nastavnici, deca i njihovi roditelji susreću. Pa, nisu udžbenici obimni zato što izdavači vole da su udžbenici obimni, nego su udžbenici preopširni zato što su nam nastavni planovi i programi loši. Zato što Ministarstvo nije reformisalo nastavne planove i programe. Šta su izdavači uradili? Oni su samo obrisali slike, smanjili font, smanjili margine i na taj način su rešili obavezu koja im je nametnuta, da udžbenici imaju određeni maksimalan broj strana. Nije problem naših udžbenika u broju strana, problem naših udžbenika je u njihovom sadržaju, a sadržaju je skladu sa onim što piše u dokumentima koja je donelo Ministarstvo. Problem naših udžbenika je za roditelje u njihovoj ceni koja je veoma često tolika da oni ne mogu ni u najboljim scenarijima da plate. Problem naših udžbenika što se tiče dece je u tome što su neinteresantni, neprilagođeni njihovom uzrastu. I, problem naših udžbenika je u tome što su veoma često netačni, a to se dešava zato što nijedna od institucija u onom čitavom nizu institucija koje treba da ih proveravaju ne radi svoj posao, nego svi nekako gledaju kako da se utale i na koji način da dođu do nekakve zarade. Tu su opet po starom dobrom običaju nastavnici ispali najcrnji i najgori, jer na koga je najlakše svaliti, najlakše na njih, ali ja mislim da mi imamo prostora to da popravimo samo vi nažalost ne želite da razgovarate o tome.
Zahvaljujem koleginice. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodna poslanica mr Aleksandar Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? Da, izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Možda je kolegama poznato, ja mislim da nije, pa zbog toga ne podržavaju ovaj predlog. Predlažem da se u Zakon o poljoprivrednom zemljištu u onom delu koji se bavi pravom opština da u svakoj opštini trećinu poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu dodeli nekakvom investitoru ili poslovnom partneru, po svom privatnom izboru i ličnom izboru, da se ipak u taj član ubace i nekakvi kriterijumi. Da ne bude baš zaista da predsednik opštine može da da kome god hoće trećinu najboljeg poljoprivrednog zemljišta u svojoj opštini, nego da se ipak malo dogovorimo oko toga ko mogu da budu ti ljudi koji će dobijati najbolje poljoprivredno zemljište, da vidimo pod kojim uslovima, da li oni imaju neke obaveze, da li postoji neko javno nadmetanje, da li postoji konkurs, da li oni moraju da se jave, da li moraju da ispunjavaju određene kriterijume. Jer, je to apsolutno, kao i sve drugo u državi da oni koji su na vlasti izaberu one koji su im politički bliski i one koje će proglasiti investitorima. Mi čak u zakonu onako kako piše nemamo čak ni dokaze da će to biti bilo kakvi investitori i onda im, dakle, osobi po svom slobodnom izboru daju trećinu najboljeg poljoprivrednog zemljišta u svakoj lokalnoj samoupravi u Srbiji, na period koji traje toliko dok generacije u porodicama u naših poljoprivrednika ne budu ostale bez osnovne egzistencije i budu primorane da rade kao nadničari na poljoprivrednom zemljištu koje ste vi dali na raspolaganje i na upotrebu svojim poslovnim partnerima, ne znam kako bih drugačije nazvala zato što u zakonu ne stoji apsolutno ništa o tome da ti ljudi zaista treba da budu investitori i da zaista investiraju u tu zemlju. Rekla sam već nekoliko puta, u Vojvodini više od deset hiljada porodica živi isključivo od toga što obrađuje poljoprivredno zemljište u državnom vlasništvu. Pretpostavljam da ti vaši poslovni partneri neće uzimati poljoprivredno zemljište koje je lošeg kvaliteta nego će verovatno uzimati najbolje poljoprivredno zemljište u svakoj opštini s obzirom na to da i vi možete njih da birate kako želite, a i oni mogu da biraju poljoprivredno zemljište kako žele. Tim ljudima koji danas žive isključivo od toga što obrađuju državno poljoprivredno zemljište ćete ostaviti ili neobradivo poljoprivredno zemljište ili poljoprivredno zemljište koje je lošeg kvaliteta. Molim vas da to ne radite. Nemam ništa protiv da ti neki poslovni ljudi dobiju poljoprivredno zemljište, ali dajte makar da neki kriterijumi postoje, a ne da delite kako vam padne na pamet.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodna poslanica mr Aleksandar Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? Da, izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Kao što sam rekla, mi imamo strategiju razvoja obrazovanja do 2020. godine. Tu strategiju su pravili svi ljudi u Srbiji koji se bave obrazovanjem, koji pišu o obrazovanju, koji razmišljaju o obrazovanju, koji promišljaju o takvim stvarima i tu strategiju je usvojila prva vlada koju je napravila SNS i SPS. Dakle, tu strategiju je usvojila ista ova većina koja je sada na vlasti, ista ona većina koja je do sada birala četiri ministra prosvete, od kojih ni jedan nije pokazivao ni najmanju nameru da primeni stvari koje su definisane tom strategijom, a njom je definisano apsolutno sve što mi treba da uradimo u našem obrazovnom sistemu da bi on izgledao onako kako treba da izgleda obrazovni sistem jedne moderne države u 21. veku. Umesto toga, mi danas imamo ministra Šarčevića koji, obilazeći Trstenik, opet govori o fascinaciji Aleksandra Vučića, o dualnom obrazovanju, protiv kog su apsolutno svi ljudi koji su učestvovali u pisanju te strategije, protiv kog su svi ljudi koji se bave obrazovanjem u ovoj zemlji, koji znaju bilo šta o obrazovanju i protiv kog su svi ljudi koji znaju da se ne može strategija obrazovanja praviti na osnovu toga što je Vučić bio u Nemačkoj pa video da tamo ima dualno obrazovanje, pa mu se to mnogo dopalo, pa ćemo mi to sada da primenimo. Tako se obrazovanje ne bavi. Pri tome, Šarčević još i govori o tome kako je Trstenik baš pogodan za dualno obrazovanje zato što je tamo „Petoletka“ u kojoj radi trenutno 900 ljudi sa tendencijom smanjivanja. Ja vas pitam kakvo crno dualno obrazovanje mi možemo da planiramo, za kakvu crnu privredu, a i sam ministar, uviđajući da mi nismo u situaciji Nemačke koja tačno zna koliko će za 20 godina na kom radnom mestu trebati radnika, pa tako može da ima dualno obrazovanje, kaže da ćemo mi morati malo da simuliramo zato što se naši učenici obrazuju za radna mesta koja će tek da se naprave i tek da dođu. Znate šta, neka on malo simulira sa svojom decom obrazovanje, a sa obrazovnim sistemom Republike Srbije nema pravo to da radi. Gospodine Milićeviću, molim vas da zvonite sada da bi poslanici znali da treba da glasaju za ovaj predlog zakona zato što je jako važan.
Zahvaljujem koleginice. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Da li narodna poslanica Gordana Čomić želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Dana 13. marta 2015. godine u 19,15 časova je bivši ministar odbrane Bratislav Gašić izdao usmenu naredbu i time je prekršio subordinaciju, što je utvrđeno u izveštaju. U 20,15 časova je poleteo helikopter sa pilotom Omerom Mehićem i negde oko 23 časa te večeri se helikopter tragedijom srušio blizu aerodroma „Nikola Tesla“, donevši smrt za sedmoro u helikopteru. Bilo je izveštaja, bilo je istraga. Generali Bandić i Živak su dobili disciplinsku prijavu zbog toga što, kaže se, oglušili su se o sistem koordinacijom. Mogli su da biraju da li će da ih kazni ministar Gašić da su odbili usmenu subordinaciju ili da se kazne šest sati kasnije u ruganju vladavine prava, pošto generali nemaju prava na zaštitu vladavine prava, kao što na zaštitu nemaju prava sedmoro mrtvih u helikopteru. Kroz sve izveštaje, kroz rad svih komisija dva pitanja su ostala bez odgovora i kad tad, kao u pesmi koju svi znamo iz osnovnih škola, da će se i grobovi naši boriti s tim lažima, naći ćemo odgovor na pitanje ko je ministru Gašiću dao informaciju da je potrebno narediti spasilačku misiju o bebi Ademović, kako je on to saznao, ko ga je obavestio, ko mu je dostavio informaciju? Toga nema ni u jednom izveštaju, niti ima u bilo kojoj informaciji koja se tiče ove strašne tragedije u kojoj su, da stvar bude još gora, nakon tragedije oklevetani nečasno, sramotno i pilot Omer Mehić i članovi posade. Drugo pitanje koje je ostalo bez odgovora je ko je menjao let kada je helikopter već poleteo ka aerodromu „Nikola Tesla“, odnosno ka Beogradu, ko je menjao let i na koji način i zašto ima informacija o privatnoj komunikaciji u helikopterskoj kabini? Ponavljam, bezčašće kojim su najviši predstavnici vlasti oblatili Omera Mehića, ruganje vladavini prava, kojim se rugaju i tužilaštvu, lažima kojima su nas obasuli da tužilaštvo neće da pokrene istragu, sramoćenjem zamenice koja je napustila tužilačku karijeru i otišla u notare, brukanjem generala Živaka i Bandića svim onim što prati tragediju kojom smo izgubili sedmoro ljudi, svim zataškavanjem nećete sprečiti da se istina kad tad sazna.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Poštovani predsedavajući, skoro dva sata pokušavamo da poslaničku većinu ubedimo da vrlo kvalitetne predloge zakona stavi na dnevni red zasedanja koje smo započeli, verovatno poslednjeg redovnog zasedanja u 2016. godini, inače sramno sazvanog juče, samo osam minuta pre isteka roka, sa željom upravo da se izbegne ovaj deo sednice da poslanici daju predloge za dopunu dnevnog reda i svoje ideje za zakone. Od ovih 27 tačaka koje vladajuća većina ima nameru da usvoji i spoji u jedinstvenu raspravu, ima svega samo nema ni jednog zakona koji donosi nešto dobro građanima Srbije. Sve su tu strpali, i kuso i repato, što se spojiti može i ne može, u želji da sakriju svoje neznanje, to što ne umeju da vode Srbiju i to što građani iz godine u godinu teže žive. Jedan od zakona koji ću predložiti da se danas stavi na dnevni red, ali na žalost unapred uveren da neću dobiti podršku vladajuće većine zato što famozno zvonce neće se oglasiti, je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Naime, negde u oktobru mesecu Vlada je predložila, a skupštinska većina usvojila izmene ovog zakona kojima se prihodi lokalnih samouprava iz poreza na dohodak građana smanjuju sa 80% na 76%. U toj raspravi nismo uspeli da čujemo koja je namera Vlade bila, odnosno šta sa tih pet milijardi dinara, koliko je projektovano da će se naći u budžetu Republike Srbije po ovom osnovu, a neće se naći u budžetima gradova i opština, koja je namera Vlade na koji način da potroši te pare. Pošto je jedini argument bio da su se lokalne samouprave složile sa ovim umanjenjem, a složile su se tako što im je prvo prećeno da će im biti oduzeto duplo više, pa su onda srećni prihvatili ovo oduzimanje svega pet milijardi, mi predlažemo da se vrati ova stopa, ali zajedno u paketu sa Zakonom o porezu na dohodak građana koji ovu poresku stopu smanjuju sa 10% na 9%, kako bi krenuli ka procesu rasterećenja privrede i omogućavanju onima koji stvaraju dodatnu vrednost u Srbiji da lakše posluju. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je se da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Dakle, porez na dohodak građana, izmena koju predlažemo je izmena promene ove poreske stope i njenog umanjenja sa 10% na 9%. Naime, opterećenje na bruto zarade u Srbiji je jedna od najvećih u svetu i sasvim sigurno najvećih u regionu i prepreka je za nove investicije u Srbiji kao što je i prepreka za efikasnu borbu protiv sive ekonomije. Da rezultata u borbi protiv sive ekonomije nema potvrdio je i šef Misije MMF-a za Srbiju, koji je rekao da po poslednjim podacima siva ekonomija u Srbiji raste, raste umesto da se smanjuje. Naravno da raste zato što Vlada donosi takve zakone i stvara takvu politiku i takvo ekonomsko okruženje koje pogoduje rastu sive ekonomije. Koliko je danas radnika spremno da se sa svojim poslodavcem dogovori da umesto 70%, koliko odlazi od bruto zarade, odnosno da 70% od neto zarade odlazi državi, koliko je radnika danas spremno da ima dogovor sa svojim poslodavcem da se na račun uplaćuje minimalna zarada, a da se ostatak zarade isplaćuje na ruke? Stotine i stotine hiljade radnika tako danas u Srbiji prima svoju platu, zato što je to opterećenje veliko, a zato što je država neefikasna i neekonomski netransparentno troši novac iz budžeta, zato što vam država ne garantuje da će onaj deo, onu penziju koju bi trebali da dobijete zato što izdvajate određeni procenat svoje plate svakog meseca od svoje zarade, to vam garantuje određenu penziju, vama ova država ne garantuje tu penziju. Ova država kaže – dobićete penziju onoliko koliko vam mi odredimo. I zbog toga raste siva ekonomija. Ono što mi predlažemo je promena, slanje poruke da će se ekonomska politika promeniti smanjivanjem stopa u ovom slučaju poreza na dohodak građana, a kasnije i stopa za penziono – socijalno osiguranje. Ove mere bi dovele do stvarnog napretka privrede, do stvarnih rezultata u borbi protiv sive ekonomije, do stvarnog ozdravljenja srpske ekonomije i rasta zasnovanog na investicijama i privrednom rastu, na nečemu što ne zavisi od svetskih trendova, što je trenutno jedini razlog uzlazne linije srpske privrede.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je se da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama. Izvolite.
Hvala. Mi smo predložili još pre jedno mesec dana u proceduru dopunu Zakona o akcizama, sa idejom da se uvede akciza na zaslađena pića, zaslađene sokove i zaslađenu vodu. Razlog za to smo videli u apelu Svetske zdravstvene organizacije koja je proglasila epidemiju gojaznosti i pozvala je sve vlade zemalja u svetu da reaguju i kao jednu od mera predložila uvođenje poreza ili akciza na zaslađena pića koja su jedan od uzroka povećane gojaznosti pre svega kod dece. Bilo mi je zanimljivo kada je bila rasprava o budžetu što je ministar finansija rekao da on lično nema ništa protiv takvog predloga, ali da postoje interesne grupe kojima to smeta. Evo, mi imamo predlog od Vlade izmena i dopuna Zakona o akcizama, ali nažalost, nema u tom Vladinom predlogu predloga da se uvede ova akciza. Ta akciza postoji u preko 16 zemalja. U Mađarskoj postoji od 2011. godine i imala je efekat da se za 20% smanji potrošnja zaslađenih sokova, a da se za isto toliko poveća proizvodnja, odnosno korišćenje prirodnih sokova. Takve mere postoje u Norveškoj, u Meksiku postoje od 2013. godine, Irska je izglasala da sa takvim merama kreće od 2018. godine. Podaci vezani za broj gojaznih u Srbiji su alarmantni, 21% stanovništva Srbije je gojazno, a 35% je u predgojaznom stanju. Kod dece je stopa gojaznosti povećana u poslednjih 10 godina sa 2,6% na 4,9%. To sasvim sigurno zahteva određenu politiku i mere Vlade u jednoj normalnoj zemlji, a pošto nažalost Srbija u poslednjih pet godina sa Vladom Aleksandra Vučića ne može da se kvalifikuje kao normalna, onda jedina briga Vlade da se kroz da se izmene i dopune Zakona o akcizama koje ona predlaže puni budžet, umesto da na ovaj način pet milijardi dinara, kako mi predlažemo, koje bi ušle u budžet, bude iskorišćeno za jedan zdrav obrok i edukaciju o zdravoj ishrani mladih ljudi, Vlada jedino brine kako će da popuni budžet kojim će da spašava „Petrohemiju“ i ostale gubitaše koji godinama posluju sa gubitkom samo zato što ih vode nesposobnim …
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je se da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala, 25. aprila 2016. godine. Izvolite.
Hvala. Ovaj predlog podneli smo 6. juna ove godine. Znači, prošlo je više od šest meseci i ovo je sigurno šesti ili sedmi put da stavljamo ovaj predlog da se uvrsti kao dopuna dnevnog reda. Naravno, svaki put je odgovor bio negativan. Jasno je da je to iz prostog razloga što iza rušenja u Savamaloj u izbornoj noći 24. aprila ove godine stoji vrh SNS-a, s obzirom da je i sam premijer 8. juna imenovao vrh gradske vlasti kao odgovorne za to rušenje. Članovi, odnosno funkcioneri vrha gradske vlasti su visoki funkcioneri SNS. Jasno je da je SNS ta koja stoji i potpuno je prirodno što poslanici SNS u parlamentu Srbije ne žele da glasaju o formiranju anketnog odbora, kao što i Vlada preko uticaja na rad policije i na rad tužilaštva ne želi da se dobije odgovor na ova pitanja u institucijama sistema, jer da tog pritiska nema, onda bi sasvim sigurno postupajući tužilac saslušao građanina Aleksandra Vučića u svojstvu građanina, koji ima informacije o izvršenom krivičnom delu koje je podelio pred milionskim auditorijumom građana Srbije, rekavši da je za rušenje u Savamaloj odgovoran vrh gradske vlasti. Prethodno je opisao te ljude kao kompletne idiote. Zato često govorim da su za ovo rušenje odgovorni kompletni idioti iz vrha gradske vlasti, ali očigledno se taj krug kompletnih idiota ne završava samo u vrhu gradske vlasti, nego takvi kompletni idioti postoje u tužilaštvu, u policiji, pošto je, evo, novoimenovani direktor policije izjavio da je bilo propusta u radu policije u noći 24. na 25. maj, isti čovek koji je u toj noći bio v.d. direktora policije. Sada kada je izbrisao ono svoje v.d, izgleda da je dobio neku pamet ili hrabrost, ne znam šta, pa govori o propustima. Sada ne znam propust koga je i čija je odgovornost što je bilo propusta? Da li njegova kao v.d. direktora policije iz tog vremena, ili direktora beogradske policije, ili beogradske komunalne policije?
Vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, poštovana predsedavajuća. Ovo je jedan zakon čija najava donošenje označava i najavu izbora. Prošli put, pre dve godine, formirana je, po rečima ministra, Radna grupa za izradu zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom koja je, navodno, vredno radila na tom predlogu zakona, s obzirom da postojeći zakon nije menjan od 2009. godine. I radila i radila, ali onda su, iznenada, ničim najavljeno i ničim izazvano, raspisani vanredni parlamentarni izbori u 2016. godini i ovaj zakon nije mogao da dođe na dnevni red. Zato je ministar, gotovo odmah, pošto je ponovo izabran na funkciju u septembru mesecu, formirao novu radnu grupu i ona valjda sada radi. Ako čitamo, što je meni bilo zanimljivo u ovom kratkom vremenu, da pročita, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je predložila Vlada, tamo vidimo ukidanje mere povraćaja PDV za kupljenu hranu i opremu za bebe, koji se vezuje za usvajanje Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Vrlo je interesantno da smo dobili ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o PDV, ali ne i zakon poslat od strane Vlade o finansijskoj podršci porodici sa decom. S obzirom da imamo najave novih parlamentarnih izbora, koje mi pozdravljamo, jer su prilika da se rešimo nesposobne vlasti Aleksandra Vučića, nemate predlog i ja vas pozivam da glasate za ovaj predlog zakona. Vlada je u svom mišljenju, koji je dala na naš predlog zakona, nije osporila ni jednu meru koju smo predložili. Navela je sudbinu vladinog predloga zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, ali nije osporila ni jednu našu meru i najavila novi zakon. Najavljujete ga vi, ali paralelno sa izborima. Bojim se, ako ne raspravimo do kraja ovog jesenjeg zasedanja u 2006. godini predlog zakona, da nećemo opet stići pre održavanja vanrednih parlamentarnih izbora i da će ponovo ovaj zakon sedeti u nekoj fioci i čekati drugu polovinu sledeće godine. Situacija ljudi koji imaju decu u Srbiji je danas izuzetno teška, 30% dece je ugroženo siromaštvom i potrebna je akcija države odmah. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Izvolite.
Hvala. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o kulturi predložili smo zato što smatramo da je zakonsko rešenje, usvojeno u februaru mesecu ove godine, na kraju prethodnog saziva Skupštine, loše u dva dela. Prvo je što se umetnička fotografija ne nalazi kao delatnost u oblasti kulture, nego Vlada smatra da se to podrazumeva kao deo zakona koji govori o vizuelnoj umetnosti, iako takva praksa nije u evropskim zemljama i ne omogućava potpunu zaštitu i pravo na zaštitu umetničkog dela umetničke fotografije. Druga suštinska izmena je vezana za ostvarivanje nacionalnih naknada u oblasti kulture za one kulturne radnike koji dobiju najviša međunarodna priznanja. Naime, Vlada je prvo došla sa predlogom zakona u Skupštinu u kojem se ova nacionalna priznanja potpuno ukidaju, onda je na pritisak javnosti reagovala tako što je kroz amandmane usvojeno da ostaje mogućnost davanja nacionalnih priznanja za one zaslužne kulturne radnike, ali na osnovu uredbe Vlade. Znači, potpuno proizvoljno, na osnovu odluke Vlade koja nije transparentna, na osnovu kriterijuma koji nisu dostupni javnosti i koji se ne nalaze u zakonu koji je teže mnogo promeniti, mada to očigledno u ovakvom sazivu nije slučaj, jer imamo na ovom dnevnom redu šest zakona koji su došli u Skupštinu pre dva dana i očigledno da ova vladajuća većina misli da može sve da promeni, bez bilo kakvih konsultacija ili upoznavanja javnosti sa namerama na koji način i šta se menja. Ono što mi tražimo izmenama ovog zakona je da se, kao i u slučaju vrhunskih sportista, automatski, po slovu zakona, u slučaju dobijanja najviših međunarodnih priznanja, po automatizmu, dodeljuju na isti način, kao i u slučaju sportista, nacionalne penzije. Smatramo da je važnost kulture, u najmanju ruku, ista kao i važnost sporta, posebno mi je bila interesantna izjava predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska koji je, podržavajući proteste u Poljskoj, rekao da bez kulture i medija svaka demokratija postaje diktatura, i to se ovde dešava.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Marko Đurišić, s mesta: Da li vam se žuri? Sad ću ja polako.) Svašta, ovo samo u kafani ima. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite, kolega.
Ovo nije predlog zakona koji je predložila Vlada. Neka poslanici obrate pažnju, pa da ne pomisle da je ovo, pošto se isto zove zakon o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata u javnom sektoru, predložila Vlada. Predložila je i poslala Skupštini 19. decembra, a mi danas 22. decembra raspravljamo o tome. Pitam – koliko poslanika zna šta u tom predlogu vladinog zakona piše? Zašto Vlada predlaže izmene tog zakona, kada je taj zakon donet u februaru mesecu ove godine, pred izbore, da bi se zadovoljila misija MMF-a, a rok primene ovog zakona je 1. januar 2017. godine? Vlada je svoje izmene predložila zato što nije bila u stanju da za 10 meseci uradi ono što se obavezala da će, po tom zakonu, uraditi i stvoriti uslove za njegovu primenu od 1. januara 2017. godine. Zakon koji je usvojen tada je loš, on je smanjio prava zaposlenih u javnom sektoru, a pre svega je loš zato što je napravio ključan propust, time što u javni sektor nisu uvršćena javna preduzeća, čiji je osnivač Republika, AP ili lokalna samouprava, nije uvrstila Narodnu banku Srbije, javni medijski servis i brojne druge institucije. Naravno, Vlada sada umesto da kaže, nismo bili sposobni da uradimo ono što smo se obavezali, sada prolongira rokove za primenu ovog zakona. Vlada pokazuje svu svoju nesposobnost i bahatost takvim svojim pristupom. Samo ovaj zakon umanjuje prava zaposlenih u javnom sektoru. Čuli smo ovde priču kako je, navodno, smanjen broj zaposlenih u javnom sektoru za 55.000. Naravno, ta cifra nije tačna, pravi broj je 27.000, koji je, pre svega, rezultat prirodnog odliva, ali nije urađeno ništa da se u javni sektor i javna uprava, onako kako to zakon definiše, učine efikasnijim i korisnijim građanima Srbije. Odlazili su upravo suprotno, najsposobniji ljudi koji su nalazili mesto u privatnom sektoru, a oni manje sposobni zbog apsolutne pasivnosti Vlade su ostali i time učinili javni sektor loš.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije usvojen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je Zakon o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, kao dopuna dnevnog reda. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost koju sam predložio, zajedno sa mojim kolegama iz poslaničke grupe SDS, Narodni pokret Srbije je drugačiji od Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o PDV, koji je predložila Vlada. Naravno, Vlada kroz svoje izmene i dopune ne vodi računa o građanima, o njihovim potrebama, o njihovim problemima, nego vodi računa isključivo o budžetu, koji se postavlja kao vrhunsko merilo i vrhunska vrednost u svakom političkom radu. Umesto da budžet bude merilo ostvarivanja određenih politika, ovde se sva politika u Srbiji svela na služenje budžetu i peglanjem prihodne i rashodne strane. Kao rezultat toga imamo da privredna aktivnost u Srbiji kaska, da rezultata borbe protiv sive ekonomije nema, imamo poresku upravu koja je neefikasna i koja posle dve godine kašnjenja sa donošenjem poreskih rešenja za privrednike koji dobijaju paušalna poreska rešenja, šalje poreska rešenja u višestruko većem iznosu, i time stavlja katanac na bravu brojnih ljudi koji pokušavaju da se izbore svakoga dana, da zarade pošteno svoj hleb, i tera ih u sivu zonu. Videćete u narednoj godini porazne rezultate takve politike, politike Vlade u godini koja je proglašena za godinu borbe za male privrednike. Mali privrednici će u Srbiji nestati. Naš Predlog izmena i dopuna PDV-a je da se hrana za bebe oporezuje manjom poreskom stopom, umesto opšte poreske stope od 20% poreskom stopom od 10%. Vlada nije prihvatila ovo rešenje, ali evo vidim u svom predlogu briše rešenje o povraćaju PDV-a za kupljenu hranu i opremu za bebe, hranu i opremu koja je najskuplja u Srbiji u odnosu na zemlje regiona, i koja zbog te situacije imaju mladi bračni parovi, bračni parovi, nažalost više ne i mladi, nego i stariji, koji se odlučuju za zasnivanje porodice samo još više problema. U Vladi nemaju saveznika u tome.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije usvojen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona.
Mislim da svaki put kada dođem do ovog zakona kažem kako je predloženi dnevni red od strane Vlade, odnosno većine, pravi primer zašto je potrebno donošenje ovakvog zakona, i uvek sa rečima da gore od toga ne može. Svaki put me vladajuća većina demantuje. Tako i ovaj put. Dvadeset sedam tačaka, od kojih su sve do jedne stavljene u proceduru po hitnom postupku, bez ijednog jedinog objašnjenja zašto je to urađeno tako. Osim potrebe da Skupština što pre završi sa radom, verovatno da sledećeg četvrtka u ovo vreme ne bi bio premijer da odgovara na pitanja poslanika, jer se on očigledno toga plaši najviše na svetu. Ovaj predlog zakona treba da onemogući svaku većinu, ovu, ali i onu sledeću, sasvim sigurno drugačiju od one koja će biti posle narednih parlamentarnih izbora, da zloupotrebljava nejasnu odredbu Poslovnika koja govori o mogućnosti da se zakoni stavljaju u proceduru po hitnom postupku, ali tražeći da se taj hitan postupak obrazloži. Vladajuća većina je sada, trenutno, toliko bahata da čak i ne navodi tu rečenicu zašto je potreban hitan postupak. Čitao sam predlog, nekoliko tačaka dnevnog reda za ovu sednicu, gde se ni jednom jedinom rečju ne navodi zbog čega po članu 167. Poslovnika Skupštine treba u ovu tačku dnevnog reda uvrstiti po hitnom postupku. Da se to ne bi dešavalo potreban je ovakav zakon. U normalnim zemljama bilo bi dovoljno i ovo zakonsko i ustavno uređenje koje imamo sada, ali za ovu poslaničku većinu to očigledno nije dovoljno. NJena želja da sve stavi pod svoju kontrolu vidi se iz svake tačke dnevnog reda. U institucije gde predlažu svoje partijske kadrove, Ustavni sud koji je izabran, u koji su ušli odbornici izabrani sa liste SNS i svi drugi primeri govore koliko je potrebno imati jedan ovako čudan zakon i čudnog naziva u pravnom sistemu Republike Srbije. Suština zakona je da donošenje akata po hitnom postupku u parlamentu Srbije ne bude praksa, ne bude pravilo, već izuzetak. Naravno, znam da kada posle mog govora usledi glasanje, neće biti zvona, i da ovaj predlog neće biti prihvaćen.
Videćemo. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije usvojen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni Predlogom zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Više od godinu i po dana od kada je donet u Skupštini Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija, poslanička grupa SDS, Narodni pokret Srbije predlaže izmenu, odnosno predlaže zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Ovaj Zakon je doživeo svoju izmenu na prethodnoj sednici, tako što je praktično privremenost koja se nalazila u jednom članu tog zakona, sada postala trajna, trajnost. Mislim da građani Srbije treba da znaju, i to ćemo ponavljati svaki put kada budemo imali priliku da govorimo o stavljanju ovog zakona na dnevni red Narodne skupštine Srbije, da je Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija trajan. To je poručio i predsednik Vlade, Aleksandar Vučić i njegov ministar finansija Dušan Vujović. Da ovaj zakon ne bi bio trajan očigledno ne postoji većina i podrška u ovoj Skupštini Srbije i zato je promena promena. Potrebna je promena na izborima i zato se radujemo tim izborima. Siguran sam da onih 700.000 ljudi kojima su penzije umanjene za 20 ili 25%, a ne 5,8% kako im je besramno predsednik Vlade poručio ovde u parlamentu, da oni sigurno neće dati podršku takvoj politici. Imaju izbor širok na političkoj sceni od levog do desnog i druge poslaničke grupe imaju sličan predlog predlogu naše poslaničke grupe, jer to jeste bolna tačka za 700.000 ljudi koji su potpuno nepravedno i nezasluženo opljačkani, mogu slobodno da kažem, od Aleksandra Vučića i njegove hajdučke Vlade, tako što im je oduzeta…
Nema uvreda, stvarno… Poslaniče.
Ja vas molim, ako hoćete da vodite računa o poslanicima koji stoje i ometaju me dok govorim…
Nemojte vi mene da molite, zna se gde se moli, nego samo obratite pažnju na vaš rečnik.
… a vi nemojte da me ometate, nego pustite da završim.
Ometaću vas kad god budete nepristojni, nevaspitani i…
…hajduci koji otimaju, to tako srpski narod govori o onima koji otimaju…
Tako je, ali…
… ono što neko ima, a što je pošteno stekao. Prekinite da me ometate dok govorim i pustite me da završim.
Prekinuću, nije problem, vi ćete me prekinuti itd.
Naš Predlog zakona podrazumeva vraćanje isplata penzija na onaj nivo koji je bio pre ovog umanjenja, kao isplatu razlika za koje su umanjena plaćanja u narednih šest meseci kroz isplate vezano za penzije. Naravno, jedan ovakav zakon moći će da prođe u Skupštini tek kad se promeni vladajuća većina…
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predmet. (Marko Đurišić, s mesta: Oduzeli ste mi 20 sekundi.) Vi ste meni ukrali 12 godina. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Ne znam u tih 12 vaših teških godina, koliko ste vi godina bili u vlasti koja je to radila, pošto ste bili u raznim strankama u toj vlasti?
Replike nisu dozvoljene. (Marko Đurišić, s mesta: Tako je. Nisu i nemojte da vi meni replicirate.) Da li želite da govorite o predlogu zakona ili ne želite? Nemojte da zadržavate zbog vaših frustracija.
Ja nikoga ne zadržavam, vi zadržavate i ovu zemlju i sve građane Srbije oduzimajući im budućnost, kao što ste im oduzeli već više od 15 godina. Zakon o javnom medijskom servisu je zakon koji treba da omogući građanima Srbije da se oslobode od plaćanja takse po više osnova, odnosno da se omogući da se plaća taksa za javni medijski servis samo jedan put po jednom fizičkom, odnosno pravnom licu. Vlada je kada je izmenila pre godinu dana ovaj zakon vezala ponovo plaćanje takse za javni medijski servis za plaćanje uz račun za elektičnu energiju, naravno ovaj put vezivajući ga drugačije za taj račun za električnu energiju, tako da vi ukoliko želite da ne platite nemate tu mogućnost. Pa onda vidim vrli novi državni sekretar za informisanje u Ministarstvu za kulturu i informisanje se hvali kako se TV pretplata sada naplaćuje 85%, potpuno ne razumevajući da ne postoji ni jedan jedini način da vi platite račun za električnu energiju, a da pri tome ne platite taksu za javni medijski servis, koja je vezana za svako električno brojilo u Srbiji, bez obzira da li je to električno brojilo za stan, kuću ili neki pomoćni objekat, garažu ili zajedničke prostorije. Vlada nam je sada u ovom sramnom dnevnom redu za sednicu koju treba da započnemo danas, dostavila svoje izmene zakona o javnom medijskom servisu…
Odlično, samo da dopunimo još i sa vašim tačkama.
Samo nemojte da me ometate. Imaćete dovoljno vremena…
Hoću. Nego moram da vas usmeravam, jer ćete poštovani Poslovnik obećavam.
…možete da siđete dole i da mi odgovorite u delu sednice kada bude vreme za to, da probate da u 20 minuta obrazložite makar jednu od ovih 27. tačaka dnevnog reda…
Ali vam to ne dozvoljava da u okviru utvrđivanja dnevnog reda vi to radite.
… ukoliko želite da stavite na dnevni red. Znači, Vlada nema nameru da olakša građanima, naprotiv, produžava za još godinu dana važenje rešenja koje je trebalo da važi do kraja ove godine, kao što to radi u još najmanje 10 zakonskih predloga koji su na dnevnom redu, krijući svoju nesposobnost da uradi bilo šta što je dobro za građane Srbije. Jedino sa namerom da im natovari nove obaveze i nove namete…
Hvala vam puno. Ništa nismo čuli o predlogu zakona, ipak ću staviti na glasanje… (Marko Đurišić, s mesta: Jel možete da mi vratite vreme koje ste mi oduzeli?) Ja ne znam o čemu vi uopšte govorite. Ne čujem vas. (Marko Đurišić, s mesta: Mogu da vam objasnim glasnije.) Dođite malo, pošto pretite da možete da mi objasnite malo glasnije. Priđite objasnite mi. Nije problem. (Marko Đurišić, s mesta: Jel smem? Da me ne kaznite?) Priđite, naravno. Ne brinem se ja, mogu svašta da očekujem od vas. Od vas stvarno poslaniče, mogu svašta da očekujem, a da tumačim reči da ćete mi objasniti malo glasnije, neka tumači javnost. Ja ću se uzdržati. Ali da ste me uplašili, niste. Bez obzira šta god da vam znači ovo što ste izgovorili. Dakle, da zaključimo glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, ja uporno predlažem da napravimo izmene i dopune Zakona o izboru narodnih poslanika. Zašto to radim? Radim zato što smatram da treba da sprečimo izbornu krađu koja se priprema od strane SNS na narednim predsedničkim izborima. Svako onaj ko neće da podrži da promenimo zakon za koji smo svi bili svedoci da ne valja, jer smo gledali cirkus u direktnom tv prenosu kada su se utvrđivali rezultati prošlih parlamentarnih izbora. Republička izborna komisija u kojoj većinu ima SNS je dozvolila sebi da bira koje će džakove da prebrojava, a koje neće, da broji tamo gde je SNS prošla loše, ne bi li popravila svoj rezultat, a da ignoriše činjenicu da smo mi pronašli u džakovima nula glasova za SDS iako, to piše u zapisniku, iako u džaku ima 60 glasova za SDS. To je biračko mesto na kome je glasao naš narodni poslanik Goran Bogdanović. To nije korigovano. Da se to ne bi dešavalo, predlažemo izmenu zakona, da se utvrđuju rezultati na osnovu zapisnika, a ne da vlast bira i određuje ko će imati kakav izborni rezultat. Svi smo bili svedoci koliko je ta utakmica politička neravnopravna. Ovim zakonom smo predložili da svi u odnosu na svoju snagu u parlamentu imaju i vremena na televiziji, da to vreme bude plaćeno iz budžeta, iz onog dela budžeta koji inače ide za finansiranje izbora, a ne da se političke stranke ponižavaju pred tajkunima, tražeći novac i trošeći desetine miliona evra na bespotrebne spotove i preskupu kampanju. Sve to može da se reši ovim zakonom, samo što to SNS neće, a neće zato što hoće da na sledećim izborima napravi ponovo izbornu krađu. Opozicija je predložila, posle prošlih izbora, da se obrazuje anketni odbor, da se ispita šta se desilo prilikom utvrđivanja rezultata prošlih parlamentarnih izbora, ali Srpska napredna stranka to nije dozvolila. Nije dozvolila zato što bi se tim ispitivanjem utvrdilo koliko je ukradeno glasova građana Srbije na prošlim izborima. Gospodo, plašite se fer izborne utakmice.
Hvala puno. Stavljam na glasanje, šta god da ste izgovorili. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu.
Dame i gospodo narodni poslanici, dolazite svi iz različitih krajeva Srbije i vrlo dobro znate koliko je građanima teško da plate porez na imovinu. Porez na imovinu u pojedinim delovima Srbije je povećan i do 300% od 2013. godine do danas. Građani to ne mogu da plate. Imate vaše predstavnike u lokalnoj samoupravi, pa znate koliko njih kuka, moli i plače u redovima ispred šaltera poreske uprave, objašnjavajući da ne mogu da plate porez koji ste im nametnuli. Ja sam predložio ovim zakonom da se porez na imovinu ne plaća do 25 kvadrata stana po članu porodičnog domaćinstva, zato što po Ustavu svako ima pravo da živi u svom stanu. Nije luksuz što četvoročlana porodica živi u stanu od 70 ili 80 kvadrata. LJudi moraju negde da žive. Vi pokušavate da one koji nemaju para da plate porez oterate da žive na nekom drugom mestu gde je taj porez jeftiniji. Samo, kome će da prodaju te stanove i kuće? Vi se smejete. Smejete se zato što imate para, a ne smeje se narod koji nema šta da jede. Treba da vas bude sramota što se smejete muci naroda. LJudi nemaju para da plate porez. Šta je problem Srpskoj naprednoj stranci da zaštitimo ljude da žive u svojoj imovini? Druga stvar koja je predložena ovim zakonom, to je da ne može porez da se povećava svake godine kako se nekoj vlasti hoće. Vi pošto vidite da nemate para u budžetu, a para u budžetu nema jer vam privreda ne radi, onda je najlakše da podignete porez na imovinu, to udari po džepu svakog građanina ove zemlje, u svaku kuću stigne povećanje, uvedete akcizu na struju, podignete struju, smanjite plate i na taj način vi punite budžet. LJudi, nije to način kako treba da se puni budžet. Građani ove zemlje moraju da znaju šta ih čeka. Potrebno je da poreska politika bude predvidiva. Predložili smo ovim zakonom da ne može više od 7% da se podigne porez na imovinu godišnje. Dajte nam da znamo šta nas čeka, a ne da nam dižete 300% u jednoj godini porez. To ponašanje koje vi sprovodite u ovoj Vladi je neodgovorno prema građanima i građane je osiromašilo. Okrenite se oko sebe i vidite kako ljudi žive.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku.
Poštovane kolege poslanici Srpske napredne stranke, usvajanje ovog zakona i rasprava o njemu stvarno ništa ne boli, a pomoći će svima vama. Vi ste doneli Zakon o opštem upravnom postupku, stupio je na snagu ove godine i taj zakon ima za cilj da građani brže, u jednom efikasnijem i jeftinijem upravnom postupku, ostvare svoja prava. Građani pokušavaju da dođu do različitih dokumenata, da dobiju različite dozvole u lokalnoj samoupravi i žele to da urade što je brže moguće. Zašto ih vi sprečavate u tome? Doneli ste jedan zakon u kome ste odredili neprecizne rokove. Odredili ste to da jedan organ treba da odgovori drugom organu u najkraćem mogućem roku, samo se ne zna koji je taj najkraći mogući rok. I dan danas imate situaciju da ako građanin podnese zahtev, kako bi rekao kolega Orlić, u analognoj formi, a to znači na papiru, pisano, u analognoj formi podnese zahtev, da onda taj organ koji izdaje njemu dokument u digitalnoj formi traži od drugog organa dokument. Ali, to u digitalnoj formi traje duže nego da kolega Orlić analogno uzme taj papir od drugog organa, pa ga sam donese i analogno ga preda. Dakle, predlog je da nemamo neprecizne rokove u zakonu. Nema u najkraćem mogućem roku, nego se zna - a najkasnije u roku od 24 sata, jer to je dokument koji on može na jedno dugme da dostavi drugom organu. Rok od 15 dana za donošenje dokumenta u analognoj formi je nepotreban. Pa, valjda može u roku od osam dana jedan organ da dostavi dokument drugom organu. Nije Srbija toliko velika zemlja da pismo putuje 15 dana. Dakle, gospodo, dajte da olakšamo građanima posao i da uprava bude efikasnija, da bude bolja i da možemo da ostvarimo svoja prava onako kako svi imaju prava da ostvare u civilizovanom svetu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije.
Dame i gospodo narodni poslanici, pričamo već nekoliko meseci o tome da treba da se spreči korupcija u političkim strankama. Srpska napredna stranka ne dozvoljava ovom parlamentu da raspravlja o mehanizmima za sprečavanje korupcije u političkim strankama. Da li vi stvarno mislite da građani ne vide da postoji korupcija u ovoj državi, da građani ne vide da postoji korupcija u političkim strankama i da ta korupcija u stvari i kreće od političkih stranaka koje su na vlasti? Svi to vide i svi to osećaju. Nemojte da se bavite lažnom borbom protiv korupcije koja nije rezultirala nijednom pravosnažnom presudom u ovoj zemlji, a vi ste 2012. godine došli na vlast. Postoje mehanizmi da se preventivno deluje protiv korupcije. Postoje planovi integriteta i ova Skupština je donela Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije u kome je precizirala da svi državni organi moraju da donesu plan integriteta, ali nećete to da primenite na sebe. Državni organi treba da donose, a političke stranke ne treba da donose. Mi predlažemo ovim zakonom da svaka politička stranka koja prima novac iz budžeta Republike Srbije za redovno finansiranje mora da donese plan integriteta kojim će sama uspostaviti mehanizme da ne dođe do korupcije, da se u političkim strankama ponašamo u skladu sa zakonom, u skladu sa statutima stranaka, u skladu sa principom pravičnosti, u skladu sa principom etičnosti. Ja mislim da je vama taj princip stran i da bi zato za vas bilo dobro da se uvede plan integriteta. Svi vi ste naučili da se bavite politikom u vašim političkim strankama, i onako kako ste naučili u političkim strankama, tako posle radite i u državnim organima. Ali, problem je što ako se naučite korupciji u političkoj stranci, onda tu korupciju prenosite i na državne organe, a građani od toga imaju štetu. Nemojte nas više zamajavati lažnom borbom protiv korupcije. Dozvolite da raspravljamo o modelima i o mehanizmima borbe protiv korupcije koji su efikasni i koji u svetu postoje. Ne treba ništa novo da izmislimo što već u svetu nije izmišljeno. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje, za je glasalo osam , protiv – dvoje, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksadar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. i člana 170, 192. i 193. Poslovnika, predložio je da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, Predlogu zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, Predlogu zakona o izmeni zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis, Predlogu zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, Predlogu zakona o izmeni i dopuni zakona o javnoj svojini, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Predlogu zakona o preuzimanju obaveza akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija „HIP - Petrohemija“, Pančevo, prema privrednom društvu „Naftna industrija Srbije“, a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona, Predlogu zakona o proceniteljskim vrednostima nepokretnosti, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona u regulisanju javnog duga SRJ, po osnovu devizne štednje građana, Predlogu zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije, po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E-763 (deonica Surčin-Obrenovac), između Vlade RS, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao Zajmoprimca i kineske Export-Import banke, kao Zajmodavca, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Dodatno finansiranje za Projekat autoput Koridor 10) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Drugi programski zajam za razvoj i restrukturiranje državnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Predlogu autentičnog tumačenja odredaba člana 1, člana 5. stav 1. i člana 53. st. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji („Službeni glasnik RS“, br. 53/95, 23/01–SUS, 20/09 i 55/13-US), Predlogu autentičnog tumačenja odredaba člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju („Službeni glasnik RS“, br. 106/15), Predlogu odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Trsteniku, Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije, Predlogu odluke o izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, Izboru člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, sa liste kandidata koju je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, Izboru članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije sa liste kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači, Izboru člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, sa liste kandidata koju je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja i Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li želite reč? (Ne) Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje, za je glasalo 133, protiv – osam, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje, za je glasalo 133, protiv – sedam, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini, u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da su pozvani na današnjoj sednici prisustvuju svi članovi Vlade. Reč ima Marko Đurišić.
Hvala vam. Vidim da ste ukinuli mogućnost na ukazivanje povrede Poslovnika. Ja bih onda u skladu sa članom 97. predložio da dupliramo vreme za raspravu o 27 tačaka dnevnog reda. Ja sam gledao na sat, četiri i po minuta je vama trebalo da pročitate svih 27 tačaka dnevnog reda. Znači, četiri i po minuta samo nazive tačaka. Nije čudo i što je za ovu raspravu pozvana cela Vlada i što je došao veći broj ministara, s obzirom da dolazi iz sedam, osam ministarstava predlozi zakona koji ni na koji način nisu mogli da se nađu u objedinjenoj raspravi. Zajedno sa predlozima narodnih poslanika, sa predlozima skupštinskih odbora, sa imenovanjima ali i sa novim kreditima, zaduživanjem.
Poslaniče, bez obzira kako kažete da sam ja bilo šta ukinula, ja moram da vam kažem, o vašem predlogu bez pretresa, znači, nema pretresa, vi ste to predložili i to u pravom momentu. Znači, ništa vam nisam oduzela.
Ne, oduzeli ste mi pravo da ukažem da neke tačke danas uopšte nisu mogle da se nađu na dnevnom redu jer nisu podnete u skladu sa Poslovnikom. Ja ću morati da trošim svoje vreme ovlašćenog da vam ukažem čitajući kako tačke dnevnog reda nisu moguće bile da se nađu na skupštinskoj raspravi jer neispunjavaju poslovničke uslove da se nađu. Zato što nemamo sva dokumenta potrebna da radim i da usvajamo sve tačke. Ali vi meni niste dali pravo i ja sam sada predložio…
Sve je u redu, znam da volite strašno da se svađate, to je u vašoj prirodi, ali ja moram da vodim sednicu. Tako je poslaniče, predložili ste da dupliramo vreme, a o tome se ne vodi rasprava, moram da stavim na glasanje.
Ne vodi se rasprava, ali vi raspravljate i oduzimate mi moje vreme.
Tako je, nema rasprave, piše u Poslovniku. Polako, tek ste drugi mandat, naučićete. Ali, nemojte da zloupotrebljavate govornice i da kažete da vam je uskraćeno prvo kada nije bio red pre usvajanja dnevnog reda da tražite da se duplira vreme. Čega da se duplira vreme, ako ništa nije usvojeno? To stvarno mora jako zao čovek da stalno tvrdi da neko nešto vama ne da. (Marko Đurišić, s mesta: Javljamo sam se ranije, ali vi mi niste dali reč.) Ne čujem vas, morate da dobije reč, malo sam u godinama i ne čujem, stvarno. Stavljam na glasanje ovaj predlog poslanika Marka Đurišića. Zaključujem glasanje, za ovaj predlog je glasalo 11 poslanika, protiv ovog predloga je bilo četiri poslanika, uzdržan nije bio niko. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2, članu 170. stav 1, članu 192. stav 3, članu 195, članu 202. i članu 203. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru; Predlogu zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima; Predlogu zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis; Predlogu zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona u tržištu kapitala; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava; Predlogu zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlogu zakona o preuzimanju obaveza akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija „HIP – Petrohemija“, Pančevo, prema privrednom društvu „Naftna industrija Srbije“ a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona; Predlogu zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti; Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana; Predlogu zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ; Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E-763 (deonica Surčin-Obrenovac) između Vlada Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao Zajmoprimca i kineske Export-Import banke, kao Zajmodavca; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (dodatno finansiranje za projekat autoput Koridor 10) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Drugi programski zajam za razvoj i restrukturiranje državnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu autentičnog tumačenja odredaba člana 1, člana 5. stav 1. i člana 53. st. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji („Službeni Glasnik Republike Srbije“, br. 53/95, 23/01-SUS, 20/09 i 55/13-US); Predlogu autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju („Službeni Glasnik Republike Srbije“, broj 106/15; Predlogu odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Trsteniku; Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije; Predlogu odluke o izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki; Izboru člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije sa liste kandidata koji je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku; Izboru članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, sa liste kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači; Izboru člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije sa liste kandidata koji je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja i Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li želi reč neko od predstavnika predlagača iz Vlade, a zatim i predstavnika predlagača od narodnih poslanika? (Da.) Reč želi ministar Ana Brnabić. Saslušaćemo njihova izlaganja, a onda ćemo nastaviti sutra u 10 časova sa vašim diskusijama.
Hvala puno. Poštovani narodni poslanici, ispred Vlade Republike Srbije želim da predstavim u načelu predloge zakona koje kao Vlada Republike Srbije predlažemo na razmatranje i usvajanje u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Važno je, čini mi se, na početku napomenuti da većina od predloženih zakona su u stvari izmene i dopune zakona i izmene i dopune zakona koje su predložene se u stvari mogu u principu svrstati u četiri grupe, u stvari u četiri razloga zašto se radi na izmenama i dopunama ovih zakona i zašto se u nekim slučajevima predlažu potpuno nova zakonska rešenja. Prvi i osnovni razlog i čini mi se prva grupa zbog čega se usklađuju trenutni zakoni u Republici Srbiji je usklađivanje sa zakonodavstvom EU i u stvari sve ono što treba da uradimo u predpristupnom procesu Srbije Evropskoj uniji i ono što je svakako jedan od najvećih prioriteta Vlade Republike Srbije. Dakle, stvari koje ovde predlažemo i koje usklađujemo su rezultat naših razgovora sa kolegama iz EU i rezultat su razgovora oko otvaranja benchmarking analiza, pojedinačnih poglavlja na kojima trenutno rade sva ministarstva u okviru Vlade Republike Srbije. Drugi razlog svakako za izmene i dopune je usklađivanje zakona, u stvari usklađivanje zakona sa pravnim okvirom i drugim zakonima u Republici Srbiji. U proteklom periodu je Narodna skupština Republike Srbije usvojila niz važnih zakona i ono što je danas potrebno jeste da se ostali zakoni usklade sa tim drugim zakonima. Takav dobar primer je Predlog zakona o izmenama i dopunama carinskog zakona, koji se, pored toga što se usaglašava sa zakonodavstvom i regulativom EU i pravilima STO, usklađuje i sa nizom naših zakona, a to je Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, Zakon o opštem upravnom postupku, Zakon o prekršajima, Zakon o budžetskom sistemu, Zakon o leku i medicinskim sredstvima. Dakle, imamo celu grupu zakona koje samo usaglašavamo sa već usvojenim zakonima, zakonima koji su već prošli proceduru usvajanja u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Sada i ove zakone dovodimo u vezu sa njima. Treći razlog zbog koga predlažemo izmene i dopune zakona i nekad nove zakone je u stvari jednostavno pomeranje rokova za implementaciju zakona i takvih zakona ima čak tri. Dakle, u tim zakonima se ne menja ništa. Tu se samo odlažu rokovi i u principu se rokovi za implementaciju zakona odlažu na godinu dana, do juna meseca, odnosno do kraja 2017. godine, sa punom primenom od 01. janura 2018. godine i ništa drugo se u tim zakonima ne menja. Četvrti razlog je donošenje jedne grupe zakona, izvršavanje obaveza Republike Srbije u skladu sa odlukama Evropskog suda za ljudska prava, a ovi zakoni se prvenstveno tiču devizne štednje. To je neisplaćena devizna štednja građana položena kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, odnosno Savezne Republike Jugoslavije. Postoje važeće presude Evropskog suda za ljudska prava sa kojima Vlada Republike Srbije svakako nije srećna, ali koje Republika Srbija mora da ispunjava, s jedne strane zbog svog integriteta i svog imidža, a s druge strane, zato što neispunjavanje ovih obaveza može dalje da dovede do zahteva za nadoknađivanje nematerijalne štete, pa ukoliko se ovi zakoni ne usvoje po hitnom postupku, onda u stvari možemo da trpimo dodatnu štetu po budžet Republike Srbije između 30 i 40 miliona evra i to je ono što treba da se izbegne. Dakle, u ove četiri grupe razloga može da se ubroji sve, razlozi zbog kojih se predlažu izmene ovih zakona. Ono što mislim da je pored toga posebno važno da se pomene, a to je predlaganje donošenja potpuno novih zakona, i to je čini mi se ono na čemu bi trebali apsolutno da se fokusiramo i mi ovde i građani Republike Srbije, jer su novi zakoni nešto što postavlja nove osnove i nove standarde, a to je u ovom trenutku Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti, jedan jako važan zakon, zakon koji je dugo, dugo pripreman i jako dugo čekan, zakon koji su tražile pre svega banke i finansijske institucije, a zatim i privreda i građani, kako bi se konačno uveo red u sferu procene vrednosti nepokretnosti. Kao što svi mi vrlo dobro znamo, do danas su se dešavale razne mahinacije sa procenama vrednosti nepokretnosti, koje su uticale loše i na bankarski sistem u Republici Srbiji i na stabilnost bankarskog sistema, ali i na tržište kapitala i na tržište nekretnina. Ono što je najvažnije pomenuti, a biće svakako prilike da razgovaramo malo više o predloženim zakonskim rešenjima, to je da se Predlogom zakona o proceniteljima vrednosti nekretnina uvodi licenca za vršenje procene vrednosti nepokretnosti, da se konačno u Republici Srbiji uvodi institucionalni okvir za sprovođenje nadzora nad licenciranim proceniteljima i pod tri, da se konačno uvodi nacionalni standard i kodeks etike u procenu vrednosti nepokretnosti. Ovim ćemo konačno dobiti i odgovornost za procenitelje vrednosti nepokretnosti i mogućnost da se u slučaju malverzacija pokrenu određeni postupci koji će zaštiti sve strane u tom postupku. Nadamo se da će Predlog ovog zakona dovesti do dodatne stabilnosti bankarskog sistema, zato što je, mislim da se svi slažemo u tome, tačnost procene vrednosti nepokretne imovine jedan od stubova stabilnosti bankarskog sistema, ali takođe, i da će doći do poboljšanja pristupa finansijama i povećanja razvoja privredne aktivnosti, time što se konačno staje na put malverzacijama u ovoj važnoj sferi. Pored ovoga, htela bih samo i pre načelne rasprave da se dotaknem nekih tema koje su, čini mi se, od posebne važnosti za građane, a koje su bile predmet spekulacije u proteklom periodu i za koji je iz tog razloga važno da ispred Vlade Republike Srbije da ih pojasnim i da jasno i glasno kažemo građanima šta od ovoga mogu da očekuju, šta je predlog Vlade Republike Srbije i šta će na kraju biti usvojeno od strane Narodne skupštine Republike Srbije. Na prvom mestu i svakako najvažnije, radi se o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost i onoga što će svakako biti i bilo je predmet polemike, a to je predlog ukidanja prava na refundaciju PDV-a za kupovinu hrane i oprema za bebe. Na početku bih volela svakako da otklonim sumnju da će ovo značiti da Vlada Republike Srbije oduzima sredstva roditeljima novorođenih beba koje su dobijali za kupovinu hrane i opreme za bebe, već da pojasnim da će se učiniti samo zamena socijalnom merom koja će se definisati Zakonom o finansijskoj podršci porodica sa decom, na kojoj trenutno radi Vlada Republike Srbije, a zakonom o finansijskoj podršci porodice sa decom će se u stvari definisati jednokratna isplata novčanih sredstava na ime kupovine opreme za bebe. Tako da će u stvari ova mera, mera podrške roditeljima u stvari preći u socijalnu meru iz poreskog sektora, zato što ovakve mere ne bi trebalo da budu predmet bavljenja poreskom politikom i svakako, neopravdano opterećuju poresku upravu, već će se prebaciti u domen socijalne zaštite i obezbediće se Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom da uniformno svi roditelji dobijaju ovu jednokratnu isplatu novčanih sredstava, dok je u ovom trenutku postojećim rešenjem to dostupno roditeljima koji se sami prijave, koji imaju vremena i imaju znanja i sposobnosti da skupe sve račune i onda da prođu kroz donekle komplikovan proces refundacije PDV-a. Ovde će, i to je Vlada Republike Srbije usvojila pre nekih desetak dana Akcionim planom „Stop birokratiji“, radićemo tokom 2017. godine na drugoj fazi ovog fantastičnog projekta „Bebo dobro došla na svet“, odnosno „E beba“, gde ćemo u stvari u drugoj fazi, pored prijave novorođene dece, automatski će roditelji na jednom mestu u porodilištu moći da se registruju i za ovu jednokratnu isplatu novčanih sredstava, tako da će ona biti dostupna svim roditeljima. Biće elektronska usluga i neće biti dodatne administracije, bez dodatnog odlaska na šalter i dostavljanja dodatne dokumentacije, svi roditelji će moći da se registruju za ovu jednokratnu isplatu. Pored toga, čini mi se važno je da kažemo da će ova mera koju predlažemo, ukidanje prava na refundaciju PDV-a za kupovinu hrane i opreme za bebe, u stvari stupiti na snagu tek kada se usvoji zakon o finansijskoj podršci porodica sa decom i kada taj zakon stupi na snagu, dakle, istovremeno, da ne bi došlo ni do jednog dana da postoji propust gde roditelji nisu u situaciji da dobiju ili refundaciju PDV-a za kupovinu hrane i opreme za bebe ili socijalnu jednokratnu isplatu novčanih sredstava na ime kupovine opreme za bebe, a koja je definisana uz podršku Ministarstva finansija, tako da smo izdvojili koliko u proseku se u ovom trenutku daje za refundaciju PDV-a za kupovinu hrane i opreme za bebe, tako da bi što više olakšali život građanima Republike Srbije, napravili manju administraciju, oslobodili poresku upravu, a obezbedili da svi koji treba dobiju ovu jednokratnu isplatu. Druga stvar na koju bih htela da skrenem pažnju je takođe u okviru zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, to je smanjenje PDV-a za promet i uvoz drvenih briketa i peleta, koji predlažemo da se smanji sa 20% trenutnih na 10% i da ta mera krene već od 1. januara 2017. godine. Cilj ovoga je bio povećanje obima proizvodnje drvenih briketa i peleta i u stvari povećanje zaposlenih u sredinama koje su bogate drvnom biomasom, koja je karakteristična za ruralna područja koja su i ekonomski devastirana, tako da se nadamo da će u stvari ova mera pomoći dodatno zapošljavanje u ovim lokalnim samoupravama. Tu je takođe važan aspekt životne sredine. Mi ćemo pokušati da što više insistiramo da se prelazi na grejanje drvnom biomasom, u cilju zaštite životne sredine, ali i takođe u cilju dodatne energetske sigurnosti građana Srbije i Republike Srbije, zato što ovim u stvari prelazimo na naš sopstveni izvor i na sopstvenu sirovinu koju Republika Srbija ima u izobilju. Važno je, činilo mi se, pomenuti i određene predloge u okviru Zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona koje mogu biti kontraverzne i koje je važno, kao što sam i rekla na početku, objasniti građanima Republike Srbije. Dakle, u okviru zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona predloženo je da se briše deo odredbe koji se odnosi na povlastice za osobe sa invaliditetom. Predloženim rešenjem samo se preformulišu odredbe koje se odnose na oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina osoba sa invaliditetom, tako što se na širi način definiše to pravo kao pravo na uvoz svih predmeta, posebno namenjenih za obrazovanje i zapošljavanje ili društveni napredak osoba sa invaliditetom, umesto trenutno važećeg rešenja prema kome su taksativno nabrojani predmeti koji mogu biti oslobođeni plaćanja carine. Smatramo da smo ovim na još jedan način olakšali da osobe sa invaliditetom dođu do svojih prava i da ih nekako definišemo na jedan sveobuhvatniji i širi način umesto taksativnog nabrajanja. Takođe se predlaže brisanje dela odredbe koja se odnosi na oslobađanje za fizička lica od plaćanja uvoznih dažbina na lekove na ličnu upotrebu koju primaju iz inostranstva u pošiljkama. Samo jedno pojašnjenje, da je brisanje overa odredba iz razloga što se zakon usklađuje sa Zakonom o lekovima i medicinskim sredstvima, jer ova odredba koja se odnosi na oslobađanje za fizička lica od plaćanja uvoznih dažbina na lekove za ličnu upotrebu i nije bila praktično primenjiva zato što je Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima izričito zabranjivao promet lekova poštom, osim slanja uzoraka leka, u skladu sa istim zakonom. Takođe, što se tiče ukidanja prava na oslobođenja od plaćanja uvoznih dažbina na putničke automobile i druga motorna vozila za osobe sa invaliditetom, treba naglasiti da se samo menja osnov po kom se može ostvariti ovo pravo i, s obzirom da je puna liberalizacija i trgovine u skladu sa postojećim Sporazumom o slobodnoj trgovini postignuta 1. januara 2015. godine, putnički automobili i druga motorna vozila mogu danas da se uvoze bez plaćanja carine iz zemalja sa kojima Republika Srbija ima pomenute sporazume, tako da je i ova odredba u stvari postala nepotrebna i iz razloga usklađivanja se briše. I to bi bilo otprilike to što se tiče ovih odredaba. Čini mi se da je, takođe, važno pomenuti u zakonu o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, jer je u ovome danas već bilo reči u medijima, da su Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije predložili utvrđivanje akciznog kalendara na cigarete za period od 2017. do 2020. godine, jer trenutni akcizni kalendar ističe 2016. godine. Ovo smo svakako morali da predložimo. U ovom trenutku važeća akciza na cigarete je 61,72 dinara po paklici cigareta i ona će se od 1. januara, ukoliko Narodna skupština usvoji ovaj Predlog zakona, povećani na 64 dinara po pakli, što je povećanje od 2,28 dinara po pakli. Takođe se predviđa da će se specifična komponenta akcize usaglašavati svakih šest meseci, odnosno svakih šest meseci će se ona podizati za 1,5 dinar po paklici, dok će ad valoren komponenta akcize od 33% na maloprodajnu cenu cigareta ostati ista. Dakle, svakih šest meseci će se za 1,5 dinar po paklici cigareta usklađivati, po akciznom kalendaru, akciza na cigarete. Ovim će se istovremeno doći, sa jedne strane, o ovome su vođene konsultacije, ovo je usaglašeno sa proizvođačima cigareta. Ne možemo očekivati, to je jako važno, da će se ići u dublju sivu ekonomiju zbog ovog predloga. Ovo je takođe usklađivanje sa direktivom Saveta Evrope iz juna 2011. godine i treba reći da očekujemo da će biti veći prihodi od oporezivanja akcizom cigareta u 2017. godini za oko dve milijarde u odnosu na prethodnu godinu za budžet Republike Srbije. Sa ovim usklađivanjem, važno je napomenuti, ukupni nivo oporezivanja akcizom u Republici Srbiji na cigare iznosi 54 evra na 1.000 komada cigareta u kategoriji prosečne ponderisane maloprodajne cene, dok u EU ukupna akciza ne može biti niža od 90 evra na 1.000 komada cigareta u kategoriji prosečne ponderisane maloprodajne cene, tako da je razlika između Srbije i EU i dalje značajno velika. Ovim Predlogom zakona se od 1. januara 2018. godine predlaže da se na drugačiji način uredi oporezivanje akcizom kafe. Ovde se neće povećavati akciza, već će se proširiti obuhvat obveznika akcize na kafu. Do sada je to bilo samo pri uvozu. Sada je to u celom procesu. Dakle, u procesu prerade, prženja, pakovanja, kao i druge sa njima povezane radnje. Dakle, u celom ovom lancu će se uvesti akciza. Ona se neće povećavati, već će se samo raspoređivati na sve ove učesnike u procesu. Predlaže se da se pored piva i nisko alkoholnih pića koji sadrže manje od 5% alkohola ne obeležavaju kontrolnom akciznom markicom. Nisko alkoholna pića sa sadržajem alkohola od 1,2% do 5% alkohola ostaju predmet oporezivanja akcizom, ali se predlaže da se ne obeležavaju kontrolnom akciznom markicom. Čini mi se da je ostala samo još odredba koja je od velike važnosti za građane i za privredu Republike Srbije, a koju u načelu treba da pomenemo, ali svakako ćemo u pojedinostima razgovarati u nastavku i tu će naravno biti, kao što vidite, druge kolege iz Vlade Republike Srbije, da što podobnije objasnimo razloge i logiku za ove predloge. Ono što je važno, čini mi se, za privredu, a to je da je Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji predloženo, konačno, čini mi se, da drugostepeni poreski postupak vodi poseban organizacioni deo u Ministarstvu finansija, čime ćemo konačno da obezbedimo, ukoliko Narodna skupština usvoji ovaj predlog Vlade Republike Srbije, da u drugom stepenu odluku donose nezavisni organi u odnosu na prvostepeni organ, jer je do sada postojao veliki problem da prvostepeni organ donese odluku, da se onda neko na tu odluku žali, a da u stvari drugostepeni organ bude, manje više, isti onaj koji je bio u prvom stepenu. Ono što se konačno predlaže i što mislim da će biti veliko unapređenje i za građane i za privredu Republike Srbije jeste da će to sada biti nezavistan organ u okviru Ministarstva finansija i da će konačno ceo postupak na drugom stepenu obezbediti određenu objektivnost. Ovo isto se podrazumeva i u okviru Carinskog zakona gde je praktično drugostepeni organ takođe posebna jedinica u okviru Ministarstva finansija da bi se utvrdila objektivnost. Dakle, sve u svemu čini mi se da apsolutno nema velikih i bitnih izmena, ako uzmete sve u obzir da tu postoje samo predlozi izmena i dopuna zakona, samo u smislu pomeranja rokova za implementaciju ovih zakona i to tokom 2017. godine, ne duže od toga, sa implementacijom od 1. januara 2018. godine, da imate usklađivanje sa pravnim okvirom EU i sa zakonima koje je već usvojila Skupština Republike Srbije i da imate jedan novi zakon, važan zakon svakako, o proceniteljima vrednosti nepokretnosti. Čini mi se da je, sve u svemu, moguće da razgovaramo o ovom setu zakona prilično otvoreno, da tu ne postoji ništa što, kako se insinuira skriva Vlada Republike Srbije. Ove najosetljivije stvari sam i navela u ovom uvodnom objašnjenju i Vladi Republike Srbije je takođe važno da građani razumeju promene koje mi hoćemo, predlažemo Narodnoj skupštini da uvede ovim izmenama i dopunama i novim zakonima, a konačno, čini mi se i da se uvode neke nove institucije i neka nova zakonska rešenja, koja su, sve u svemu, jako pozitivne i za privredu i za građane. Hvala vam puno.
Zahvaljujem. Pitam da li još neko od ovlašćenih predstavnika predlagača želi reč? Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem predsedavajući, poštovani predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici. Tačkom 22. ovog dnevnog reda imamo predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera NBS. Prema osnovnom članu 22. stav 1. Zakona o NBS i članu 203. stav 2. i 3. Poslovnika o radu Skupštine, Skupština je dužna, odnosno u nadležnosti Skupštine je i izbor članova Saveta guvernera i guvernera NBS. Shodno tome, da je jednom od članova Saveta, 14. novembra 2016. godine, istekao mandat od pet godina na koje se biraju, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, je morala da pokrene proceduru za izbor novog člana Saveta i već 15. novembra do 29. novembra, uputila je dopis svim poslaničkim grupama da podnesu svoje predloge. Imali smo sednicu Odbora 16. decembra 2016. godine, na kojoj smo obavili razgovor sa svim kandidatima koji su podnele poslaničke grupe. S obzirom da je samo jedna poslanička grupa, odnosno grupa SNS, dala svoj predlog, onda smo bili dužni da taj predlog stavimo na dnevni red i da na toj sednici obavimo razgovor sa kandidatom. Kandidat SNS je gospodin Stojan Stamenković, dosadašnji član Saveta guvernera NBS. Inače, kada govorimo o gospodinu Stamenkoviću, treba reći da je to diplomirani matematičar, doajen praktično srpske makroekonometrije, jer od 1964. godine, praktično se bavi ovom temom. Od 1971. godine jedan je od saradnika osnivača ekonomskog instituta, od 1982. do 1986. bio je glavni ekonomista u kabinetu tadašnjeg premijera. Od 1983. do 1984. je bio zamenik šefa jugoslovenske delegacije u pregovorima sa MMF, da bi kasnije bio direktor Instituta za spoljnu trgovinu, zatim od 1989. godine vraća se u Saveznu vladu, gde radi na pripremi ekonomskih reformi u timu premijera Ante Markovića, 1992. godine, nakon praktično stvaranja SRJ radi u Saveznoj vladi, na mesto saveznog savetnika za ekonomska kretanja i politiku, da bi kasnije od 2000. godine bio angažovan od strane NBS, odnosno tadašnje Jugoslavije, na izradi projekcije platnog bilansa Jugoslavije za 2001. godinu. Ovo namerno govorim da bih vam prikazala suštinski, profesionalno kretanje ovog kandidata, za koga treba reći da je od 2001. i 2002. godine, na poziv Narodne banke, učestvovao u svim pregovorima sa međunarodnim institucijama, da bi od 2012. do danas, 2016. godine, bio član Saveta guvernera. Treba reći da je do sada imao niz objavljenih radova i knjiga upravo iz oblasti koje se odnose na makroekonomsku politiku Srbije, pogotovo kada govorimo o dinamici bruto društvenog proizvoda, investicija, stranih direktnih investicija i direktno je bio nosilac i učesnik sedam najvažnijih projekata. Ono što govori praktično o njegovom radu su i rezultati koje je Narodna banka do sada imala, u ovom prelaznom periodu od 2012. do 2016. godine, kada govorimo o tome, o ekonomskim reformama i fiskalnoj konsolidaciji. Tako da, sama biografija, gospodina Stamenkovića, a i sam rad, koji zaista pokazuje jednu težinu, pogotovo kada su pregovori sa međunarodnim institucijama u pitanju, ga kvalifikuje upravo da ovaj predlog bude i prihvaćen od strane Odbora, koji je bio na sednici 16. decembra 2016. godine. S toga smo ovaj predlog uputili Narodnoj skupštini Republike Srbije na usvajanje. Nije dobro da to ne uradimo do Nove godine, zbog toga što predstoji određeno izveštavanje Narodne banke Srbije prema međunarodnim institucijama i dobro je da ovakva jedna institucija ima kompletan sastav. Zbog toga je ona i morala da se nađe na ovom dnevnom redu. Sledeći predlog je tačka 23, izbor dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Ona je praktično obaveza Odbora za finansije na osnovu člana 140 stav 2 i 6 Zakona o javnim nabavkama, koja utvrđuje da ovakva Komisija, praktično, bira i razrešava Narodna skupština Republike Srbije, na predlog Odbora za finansije. Izmene i dopune Zakona koje su stupile na snagu, kada govorimo o ovom Zakonu, 12. avgusta 2015. godine, pokazuju da je povećan broj članova ove Komisije sa šest na osam. Zajedno sa predsednikom, znači devet članova, praktično čine ovu Komisiju, podeljena u tri veća i ono što je donesena odluka 18. decembra 2015. godine, to je da je jedan od članova ove Komisije izabrana gospođa Hana Hukić, za predsednika ove Republičke komisije. S time što je još jednom članu Saveta, praktično, 03. marta 2016. godine istekao mandat, stekli su se uslovi da Odbor za finansije pokrene proceduru izbora dva člana Komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Treba reći da su bili izbori, praktično izborni proces, između pokretanja ovog postupka i završetka i zbog toga je tek 07. marta raspisan konkurs, a 21. jula 2016. godine, s obzirom da je tada i formiran Odbor u ovom sazivu, Odbor za finansije. U ovom sazivu formirana je i Radna grupa za sprovođenje postupka izbora kandidata, odnosno za dva člana ove Komisije. Tako je Radna grupa imala veliki zadatak, a to je da sve predloge, odnosno kandidate koji su poslali svoju dokumentaciju na objavljeni javni konkurs, a to je 11, jednostavno prekontroliše u smislu dokumentacije da li je u skladu sa zakonom, zatim u skladu sa definisanjem praktično testa kvalifikacije. Tačno je da u zakonu piše da treba obaviti razgovor sa svim kandidatima, ali još u prošlom sazivu ovog Odbora imali smo jedan dobar sistem uvođenja, praktično testiranja samih kandidata, s obzirom da je ovo jedna specifična oblast i s obzirom da je jako teško proceniti šta kandidati suštinski znaju i čime bi mogli da se bave i na koji način treba raditi. Način i vrsta testiranja se radi uz pomoć službe Uprave za javne nabavke u smislu teksta koji bi trebao da formuliše određena pitanja, da postoji 42 pitanja, da predlog pitanja bude svaki bodovan po jedan bod, da testiranje traje 90 minuta. Imali smo prilike da vidimo da nije dozvoljena literatura na samom testu. Povlačenje pitanja bi bilo od 1 do 80, na odboru praktično tipovanjem broja, dok se nisu izvukla 42 broja, tako da ni jedan kandidat nije mogao unapred da zna kako izgleda test. To se dešavalo na odboru, a onda nakon toga je izvučena ta kombinacija pitanja koja su kandidati polagali. Deset kandidata je polagalo ovaj test. Ono što je bio kriterijum radne grupe to je da 80% od ovih 42 boda praktično mora da bude nivo znanja koje moraju kandidati da poseduju. To znači da je 34 boda bio minimum sa kojim su kandidati mogli da uđu u razgovor za ova mesta. Dobili smo listu prvih pet kandidata i treba reći da su dva kandidata imala 39, jedan 38, jedan 37 i jedan 34. Mi smo u skladu sa zakonom da ne bi i ovi ostali kandidati imali određene primedbe, obavili razgovor. Odbor je saslušao svih 10 kandidata i postavio određena pitanja iz ove oblasti. Ono do čega smo došli i usvojili kao odbor na toj sednici, na osnovu toga podneli Skupštini predlog jeste da dve kandidatkinje sa 39 bodova odnosno sa najvećim brojem bodova treba da budu predlozi odbora, odnosno treba da budu predlog za izbor dva člana ove republičke komisije. To su Jelena Stojanović i Svetlana Ražić. Jelena Stojanović je inače radila u sudu, završila Pravni fakultet u Beogradu, radila u Ministarstvu finansija, u Upravi za javne nabavke od 2003. godine, poseduje sertifikat o javnim nabavkama, uradila preko 100 predmeta. Praktično radila na unapređenju rada ove institucije kada govorimo o Upravi za javne nabavke. Svetlana Ražić inače radi od 2004. godine u Upravi za javne nabavke, takođe je pravnik. Ono što je bitno jeste da je radila u delu nadzora na praćenje od 2007. godine i bila je u pregovaračkom timu za poglavlje 5 koje je inače sada otvoreno, kada govorimo o evropskim integracijama. Pisac je mnogih priručnika za javne nabavke i bila je član radne grupe za izmenu zakona 2015. godine. Tako, pokazalo se da oni ljudi koji su zaista stručni oni su praktično pokazali i svojim znanjem i ovim testiranjem da se zaista kandiduju da budu predlog i odbora i skupštinske većine, kada govorimo izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupku ponuđača. Mislim da i neki članovi iz opozicije su glasali za ove predloge, jer nema šta da im se zameri i zaista nema šta da se nađe kao neka mrlja u njihovoj karijeri. Mislim da u danu za glasanje, kada govorimo o ovim predlozima s obzirom da su ovo skupštinske teme, treba nezavisno od političkih stranaka zaista da podržimo najbolje kada su u pitanju ovakvi kadrovi. Ono što bih još dodala to je, uopšte kada govorimo o kadrovskim rešenjima, spremni smo da u svakom trenutku kažemo da su kadrovi koje smo predlagali uopšte i koji su na kraju krajeva se ispostavilo jedini kandidati bili, zaista imaju svoju težinu i imaju svoj određeni princip po kome treba da služe i drugim sledećim kandidatima kada se bude radio izbor nekih sledećih. Tako da smo zaista postavili visoke lestvice kada su opšte u pitanju predlozi i mislim u danju za glasanje zaista očekujemo da će i druge stranke ovo podržati. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika predlagača želi reč? Reč ima narodna poslanica Snežana Petrović.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo, potpredsednici i narodni poslanici, uvaženi članovi Vlade, odredbom člana 24. stav 2. Zakona o zaštiti konkurencije propisano je da mandat predsednika Komisije i članova Saveta prestaje istekom vremena na koje su izabrani, razrešenjem iz razloga predviđenih zakonom, nastupanjem pravnih ili činjeničnih razloga za nemogućnost obavljanja dužnosti, a to su ostavka, ispunjenje uslova za starosnu penziju, gubitak poslovne sposobnosti, teško zdravstveno stanje koje onemogućava ostvarivanje dužnosti i drugo. Shodno članu 24. stav 3. Zakona o zaštiti konkurencije nastupanje razloga za prestanak mandata ispunjenjem uslova za starosnu penziju, konstatuje nadležni skupštinski odbor. Odlukom Narodne skupštine Republike Srbije o izboru predsednika i članova Saveta komisije za zaštitu konkurencije od 29. oktobra 2014. godine na period od pet godina izabrani su za predsednika doc. dr Miloje Obradović, dok su za članove Saveta komisije za zaštitu konkurencije izabrani dr Veljko Milutinović, Mirjana Mišković Vukašinović, Marko Obradović i Ivan Ugrin. Predsednik Komisije dr Miloje Obradović obavestio je Odbor da Ivan Ugrin, član Saveta komisije za zaštitu konkurencije 18. juna 2016. godine navršava 65 godina života, čime ispunjava uslov za starosnu penziju. Na osnovu člana 24. stav 2. tačka 3) i stav 3. Zakona o zaštiti konkurencije i člana 54. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, na sednici održanoj 25. jula 2016. godine, većinom glasova doneo je odluku o prestanku mandata člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije, odnosno konstatovao je da je Ivanu Ugrinu prestao mandat člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije 18. juna 2016. godine, čime su se stekli uslovi za pokretanje postupka za izbor člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije. Na osnovu člana 23. Zakona o zaštiti konkurencije, predsednika Komisije i članove Saveta bira i razrešava Narodna skupština na predlog odbora nadležnog za poslove trgovine, odnosno Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku. Izbor organa Komisije vrši se po javnom konkursu koji oglašava predsednik Narodne skupštine. Predsednik Narodne skupštine oglasila je javni konkurs za izbor jednog člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije koji je objavljen u „Službenom glasniku RS“, br. 66/16, od 2. avgusta 2016. godine. Na oglašeni javni konkurs, pristalo je 10 prijava. Na trećoj sednici Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, održanoj 20. septembra 2016. godine, prema utvrđenom dnevnom redu, a na osnovu člana 203. Poslovnika Narodne skupštine, obavljen je razgovor sa učesnicima javnog konkursa za izbor jednog člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije prema azbučnom redu. Podsećanja radi, članovi Saveta komisije za zaštitu konkurencije, biraju se iz reda uglednih stručnjaka iz oblasti prava i ekonomije, sa najmanje 10 godina relevantnog radnog, odnosno stručnog iskustva, koji su ostvarili značajne i priznate radove ili praksu u relevantnoj oblasti, naročito u oblasti zaštite konkurencije i evropskog prava i koji uživaju ugled objektivne i nepristrasne ličnosti i da u sastavu Saveta komisije uključujući i predsednika Komisije, moraju biti zastupljeni stručnjaci iz obe relevantne oblasti sa najmanje dva predstavnika. Na istoj sednici, Odbor je izabrao tročlanu radnu grupu za utvrđivanje ispunjenosti uslova učesnika javnog konkursa za izbor člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, i to za predsednika tročlane radne grupe izabrao dr Aleksandru Tomić, a za članove prof. dr Vladimira Marinkovića i Goricu Gajić. Zadatak radne grupe bio je da pregleda originalnu dokumentaciju dobijenu od strane učesnika javnog konkursa i da na osnovu pregledane dokumentacije i obavljenog razgovora, na sednici Odbora, sa učesnicima javnog konkursa, utvrdi i predloži Odboru ko od učesnika javnog konkursa ispunjava kriterijume i uslove iz Zakona o zaštiti konkurencije i oglašenog javnog konkursa. Na sednici Radne grupe održane 11. oktobra ove godine, članovi Radne grupe su pregledali originalnu dokumentaciju dobijenu od strane učesnika javnog konkursa i na osnovu pregledane dokumentacije i obavljenog razgovora se na sednici Odbora sa učesnicima javnog konkursa, konstatovali su da su svi učesnici blagovremeno dostavili potpunu dokumentaciju, jer ispunjavaju kriterijume i uslove iz Zakona o zaštiti konkurencije i oglašenog javnog konkursa. Takođe, tom prilikom je konstatovano da je jedan od 10 prijavljenih kandidata, pisanim putem povukao svoju prijavu i odustao od učešća na konkursu. Izveštaj Radne grupe, Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, za utvrđivanje ispunjenosti uslova učesnika javnog konkursa za izbor jednog člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije i dopis Željka Martinovića o povlačenju prijave za javni konkurs za izbor člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije, dostavljeni su članovima Odbora koji su na Petoj sednici Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, 14. novembra 2016. godine, isti razmotrili i usvojili. Obzirom da su doc. dr Miloje Obradović i Marko Obradović, stručnjaci iz oblasti ekonomije, a dr Veljko Milutinović i Mirjana Mišković Vukašinović su stručnjaci iz oblasti prava, trenutni sastav Komisije je takav da zadovoljava zakonski uslov da su zastupljeni stručnjaci iz obe relevantne oblasti sa najmanje dva predstavnika. Na osnovu toga, kandidati za člana mogli su biti birani iz obe relevantne oblasti prava ili ekonomije. Prilikom utvrđivanja liste kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, narodni poslanici članovi Odbora su istakli da su se po oglašenom javnom konkursu prijavili kvalitetni učesnici i ocenili da Odbor ima ozbiljan pristup prilikom razgovora sa devet prijavljenih učesnika po oglašenom javnom konkursu kada su detaljno ispitivani. Ukazano je da prilikom odlučivanja o izboru kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije treba imati u vidu ograničenja iz Zakona o zaštiti konkurencije o prestanku mandata ispunjavanjem uslova za starosnu penziju i da četiri prijavljena kandidata u tom trenutku po oglašenom konkursu i skoro da ispunjavaju taj uslov. Postavilo se pitanje - da li je ovo ograničenje u Zakonu o zaštiti konkurencije valjano, obzirom da ga u drugim zakonima nema? Dat je predlog da Odbor izabere jednog kandidata i da taj kandidat bude gospodin Čedomir Radojičić, koji ima veliko iskustvo kao raniji član Saveta Komisije i sada rukovodilac Sektora za utvrđivanje povreda konkurencije u Službi Komisije. Istaknuto je da svojim iskustvom, posebno u zadnjih deset godina u radu Saveta i Službe Komisije za zaštitu konkurencije, može da da pun doprinos radu Komisije. Prilikom razgovora sa članovima Odbora, gospodin Radojičić je istakao da se zalaže za timski rad i usku saradnju sa Odborom i Narodnom skupštinom. Shvatio je da sva rešenja i zaključci koji se odnose na pravne subjekte jesu odraz realnog života i da tu mora da postoji određena ravnoteža kada su u pitanju odluke Komisije. Prijavljeni učesnici su pokazali da zaštita konkurencije postaje sastavni deo svakodnevnog rada privrednih subjekata i da povećanjem konkurencije na tržištu koristi imaju svi građani Srbije. Svojim učešćem na tržištu građani mogu da biraju i ta mogućnost izbora podstiče određene privredne aktivnosti svih privrednih subjekata u društvu, na čemu svi narodni poslanici kao zastupnici građana treba da insistiraju. Izneto je i da bi, na osnovu razgovora sa prijavljenim učesnicima javnog konkursa i dva kriterijuma teorije i prakse, trebalo dati prednost trojici učesnika javnog konkursa. Članovi Odbora su se pojedinačno izjašnjavali o svih devet učesnika javnog konkursa kako bi utvrdili listu kandidata. S obzirom da lista kandidata može da sadrži najmanje isti, a najviše dvostruko veći broj kandidata od broja koji se bira, a da treba da se izabere jedan član Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, Odbor, dakle, može da utvrdi listu kandidata od jednog ili od dva kandidata koji dobije najviše glasova. Odbor je glasao pojedinačno o svim učesnicima javnog konkursa koji su konkurisali za mesto člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije po azbučnom redu. Prilikom glasanja za izbor kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, gospodin Čedomir Radojičić dobio je devet glasova za, dok su ostali kandidati dobili po jedan glas za. Predsednik Odbora je konstatovao da je sa devet glasova za učesnik javnog konkursa Čedomir Radojičić jedini dobio potreban broj glasova i da je izabran za kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije. Na osnovu člana 23. st. 3. i 4. Zakona o zaštiti konkurencije i člana 203. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku utvrdio je listu kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, koju je podneo sa biografijom Narodnoj skupštini na razmatranje i odlučivanje. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko od ovlašćenih predlagača želi reč? (Ne.) Sa ovim bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10.00 časova. Zahvaljujem.