Poštovani narodni poslanici, izvinjavam se zbog ovog zakašnjenja. Odbori Narodne skupštine su morali da završe svoj deo posla, jer bez toga sednica ne bi mogla da počne sa radom. Pošto su za vršili mi možemo da počnemo sa sednicom. Otvaram Drugu sednicu Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini. Prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 200 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da u sali imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: dr Leposavi Milićević, Milivoju Miletiću, Tomislavu Markoviću, Oliveru Varagiću i Životiju Jovanoviću. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju: - gospodin Mirko Marjanović, predsednik Vlade Republike Srbije, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Repulbike Srbije održane 23. marta 1999. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije održane 23. marta 1999. godine. Za 148, niko nije protiv, nema uzdržanih, 11 nije glasalo, ukupno je prisutno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije održane 23. marta 1999. godine, bez primedbi. Dostavljen vam je zapisnik sednice Narodne skupštine Republike Srbije za vreme ratnog stanj,a održane 3. juna 1999. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Narodne skupštine Republike Srbije održane za vreme ratnog stanja 3.juna 1999. godine. Za 160, protiv jedan, nema uzdržanih,jedan nije glasao, ukupno su prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik sednice Narodne skupštine Republike Srbije održane za vreme ratnog stanja 3. juna 1999. godine, bez primedbi. Uručeno vam je pismo zamenika predsednika poslaničke grupe Socijalistička Partija Srbije, kojim obaveštava Narodnu skupštinu da je narodni poslanik dr Miladin Ivanović preminuo 13. marta 1999. godine i da su se stekli uslovi za prestanak mandata narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, povodom razmatranja ovog obaveštenja, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 102. stav 1. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika dr Miladina Ivanovića danom smrti 13. marta 1999. godine. Saglasno članu 102. stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabran narodnom poslaniku dr Miladinu Ivanoviću, izabranom sa izborne liste Socijalističke Partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 29 - Peć, danom smrti, 13. marta 1999. godine. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Dalje, uručeno vam je pismo predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne strnake kojim obaveštava Narodnu skupštinu da su narodni poslanici Miroslav Vasiljević i Dragan Milunović preminuli i da su se stekli uslovi za prestanak mandata ovih narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovog obaveštenja, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 102. stav 1. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnih poslanika Miroslava Vasiljevića i Dragana Milunovića danom smrti. Saglasno članu 102. stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani narodnim poslanicima Miroslavu Vasiljeviću, izabranom sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj u Izbornoj jedinici 3 - Novi Beograd i Draganu Milunoviću, izabranom sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj u Izbornoj jedinici 24 - Prokuplje danom smrti. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Uručeno vam je obaveštenje Jugoslovenske levice i Socijalističke partije Srbije o isključenju iz izborne koalicije Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević, političke stranke Nova demokratija. Takođe, uručen vam je izveštajRepubličke izborne komisije kao i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovog obaveštenja, odnosno razloga prestanka mandata narodnih poslanika iz političke stranke Nova demokratija, u kome se konstatuje da je Odbor utvrdio da je isključenjem ove političke stranke iz izborne koalicije nastupio slučaj iz člana 102. stav 1. tačka 1.Zakona o izboru narodnih poslanika i predlažem da Narodna skupština, na osnovu člana 102. stav 1. tačka 1. i st. 2. i 3. istog zakona, konstatuje da je prestao mandat narodnim poslanicima: Dušanu Mihajloviću, Žarku Jokanovići, Tihomiru Arsiću, Slobodanu Raduloviću i Nebojši Lekoviću. Saglasno članu 102. stav 1. tačka 1. i st. 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani narodnim poslanicima: 1. Dušanu Mihajloviću, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u Izbornoj jedinici 1 - Palilula, 2. Žarku Jokanoviću, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u Izbornoj jedinici 2 - Voždovac, 3. Tihomiru Arsiću, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u Izbornoj jedinici 3 - Novi Beograd, 4. Slobodanu Raduloviću, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u Izbornoj jedinici 4 - Čukarica, 5. Nebojši Lekoviću, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u Izbornoj jedinici 16 - Kragujevac. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Uručene su vam ostavke : - Predraga Trajkovića, na funkciju sekretara Narodne skupštine - iz ličnih razloga, - Nebojše Rodića, na funkciju zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije - zbog prelaska na novu dužnost. Tim povodom, a shodno članu 40. Poslovnika, Narodna skjpština može samo da konstatuje da je Predrag Trajković podneo ostavku na funkciju sekretara Narodne skupštine - iz ličnihrazloga i da je Nebojša Rodić podneo ostavku na funkciju zamenika sekretara - zbog prelaska na novu dužnost. Dozvolite mi da gospodinu Predragu Trajkoviću i Nebojši Rodiću, u vašei svoje ime, zahvalim na dosadašnjem radu. Pošto su ostavkama sekretara i zamenika sekretara Narodneskupštineostale upražnjene ove funkcije, neophodno je da, saglasno članu 40 stav 3. Poslovnika, zbog stvaranja uslova za normalan rad Narodne skupštine, odmah pristupimo IMENOVANjU NOVOG SEKRETARA I ZAMENIKA SEKRETARA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE. Obaveštavam vasda sam u skladu sa čl. 24. Poslovnika Narodne skupštine, kojim je predviđeno da kandidata za sekretara Narodne skupštine može da predloži najmanje 20 poslanika, primio jedan predlog kandidata za sekretara Narodne skupštijne. Predlog vam je uručen ili će vam biti uručen u toku same sedicne. Kao što ste videli, za sekretara Narodne skupštine predložena je Snežana Đukić, koju je svojim potpisima predložilo 20 narodnih poslanika. Podsećam da, prema članu 12. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, izvestilac predlagača može da obrazloži predlog. Da li izvestilac predlagača Života Cvetković želida obrazloži predlog kandidata za sekretara Narodne skupštine. Ne želi. Pošto smo dobili predlog kandidata za sekretara Narodne skupštine, otvaram pretres o ovom predlogu. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ne želi. Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Dozvolite mi da saglasno čl. 12. stava 5. Poslovnika utvrdim listu kandidata za sekretara Narodne skupštine na kojoj je samo jedan kandidat, i to: Snežana Đukić. Podsećam vas da prema članu 13. Poslovnika, pre pristupanja imenovanju za sekretara Narodne skupštine, Narodna skupština treba da odluči da li će se glasati tajno ili javno. Ako Narodna skuptšina odluči da se glasa javno, glasa se prozivanjem narodnih poslanika. Da li ima predloga o načinu glasanjaza imenovanje sekretara Narodne skupštine. Izvolite, reč ima narodni poslanik Života Cvetković.
Prema Poslovniku rada Narodne skupštine, predlažem da izbog sekretara izvršimo javnim glasanjem.
Zahvaljujem. Čuli ste predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića. Ima li drugih predloga? Nema. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića, da se imenovanje sekretara Narodne skupštine objavi javnim glasanjem. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Kraj glasanja. Za ovaj predlog glasala su 162 narodna poslanika, protiv niko, uzdržan niko, 6 narodnih poslanika nije glasalo, u sali je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštna većinom glasova odlučila da se imenovanje sekretara Narodne skupštine obavi javnim glasanjem , prozivkom. Pošto je Narodna skupština odlučila da se imenovanje sekretara Narodne skupštine obavi javnim glasanjem, treba da obavimo prozivanje narodnih poslanika. Pre prelaska na glasanje, podsećam vas da je u postupku sprovođenja javnog glasanja prozivkom potrebno: da se izvrši prozivka narodnih poslanika po azbučnom redu prezimena, da svaki prozvani narodni poslanik izgovori reč za, protiv, ili uzdržan, da predsednik Narodne skupštine ponovi ime i prezime narodnog poslanika, koji je glasao i njegovu izjavu, odnsno utvrdi da je odsutan ili želi da glasa i da se zapiše izjava narodnog poslanika i njegova odsutnost, uz njegovo ime i prezime na spisku. Stavljam na glasanje predlog da se za sekretara Narodne skupštine Republike Srbije imenuje Snežana Đukić. Pristupamo glasanju prozivkom narodnih poslanika. Molim potpredsednika Vladu Štambuka da proziva narodne poslanike po azbučnom redu i da evidentira njihovo izjašnjavanje.
Avramov Mita - za, Aksentijević Siniša za, Aleksić dr Gradimir - za,Ameti Ramadan - nije prisutan, Andrić dr Milena - nije prisutna, Anđelković Zoran - za,Arsić Joca - za, Atanacković (Nebojša) Boban - nije prisutan, Bajović dr Snežana - nije prisutna, Baković dr Tatomir - za, Barać Milun - za, Bačević Milan - nije prisutan, Bečić Igor - za, Bijači Antal - nije prisutan, Blažić dr Milovan - za, Božić prof. dr Milan - nije prisutan, Bozalo Dragan - za, Bojić prof. dr Milovan - nije prisutan, Borović Borivoje - nije prisutan, Budimir prof. dr Milana - za, Budimirović Dobrivoje Bidža - za, Budić prof dr Zvonimir - nije prisutan, Buđanovčanin Siniša - za, Vaić mr Ibro - za, Vakić Branislav - za, Varagić Oliver - nije prisutan, Čedomir Vasiljević - za, Veljković Vojin - za, Veljković Miroljub - za, Veselinov prof. dr Dragan - protiv, Veselić Jela - za, Vlatković Dušan - za, Vlahović Slobodan - za, Vrbaški dr Stevan - nije prisutan, Vujanović Božidar - za, Vujačić Slobodan - za, Vujić Božidar - za, Vujović Slavoljub - za, Vukadinović Zoran - za, Vulović Srđan - nije prisutan, Vučić Aleksandar - za, Vučić Miroslav - za, Vučurović Božidar - za, Gavrilović dr Svetozar - za, Gajević Gorica - za, Gligorijević prof. dr Zoran - nije prisutan, Golubović Dragan - za, Grubetić Ivan - za, Davidović Ljubivoje - za, Daja Jovan - za, Dizdarević Faruk - nije prisutan, Dimitrijević Milić - za, Dimić Dragan - za, Dinić mr Voja - za, Dinić Miodrag - za, Dobrić Dobrosav - za, Dragišić Stevo - za, Dramlić Miroslav - za, Dukić Milorad - za, Dumbelović Čedo - za, Đokić mr Nenad - nije prisutan, Đorđević Aleksandar - za, Đorđević dr Živorad - za, Đorđević Jovan - za, Đurđević Radomir - nije prisutan, Đurić Dejan - za, Đurić Slavoljub - za , Đurković Milivoje - za, Đušić Dušan - za, Živkov Milucu - za, Živković Vojislav - za, Živković Predrag - nije prisutan, Živojinović Velibor - Bata - za, Žikić Dragan - za, Žunić Milovan - za, Zarkov Miladin - za, Zdravković Milivoje - za, Ivanović Branislav - za, Išpanovič Ištvan - nije prisutan, Janaćković Dragoljub - za, Janićević Bogoljub - za, Jovanović Živadin - za, Jovanović Životije - Žota - nije prisutan, Jovanović Zoran - nije prisutan, Jovanović dr Nikola - nije prisutan, Jović Milorad - za, Jović dr Radoslav - nije prisutan, Jovičić Mile - za, Jojić Miloš - za, Jotić dr Živadin - nije prisutan, Jocić Goran - za, Karabenč Dušica - protiv, Kasa Jožef - nije prisutan, Kasaš dr Karalj - nije prisutan, Kekić Bojan - za, Kertes Mihalj - za, Kovačević prof. dr. Ivan - nije prisutan, Koka Ljuban - za, Kostadinović Zoran - nije prisutan, Kragović Ljubomir - za, Krasojević Miodrag - za, Krkobabić dr Jovan - za, Krstin Milorad - za, Krstić Slaviša - za, Krunić Spasoje - Paja - nije prisutan, Kurtešanin Simo - za, Kučević Šemsudin - nije prisutan, Lazarević dr Jordan - nije prisutan, Lakićević Radan - za, Latković dr Milan - za, Lekić Živadin - za, Ljubojević Dragan - za, Maravić Ljubiša - za, Marinković Stevan - za, Marjanović Mirko - za, Marjanović mr Tihomir - nije prisutan , Marjanski Lazar - za, Marković Dragomir - za, Marković Tomislav - nije prisutan, Marušić Dražimir - za, Marčetić Ratko - za, Matković Duško - za, Mijatović Milomir - za, Miković Milan - nije prisutan, Milenković Blagoje - nije prisutan, Milenković Tomislav - za, Miletić Milivoje - nije prisutan, Milićević dr Leposava - odsutna, Milovanović Dragan - za, Milovanović mr Pera - za, Milošević M. Zoran - za, Milošević dr Zoran - za, Milutinović mr Aleksandar - nije prisutan, Minić Vasilije - za, Mirović Igor - nije prisutan, Mirčić Milorad - za, Mihailović Vojislav - nije prisutan, Mihajlović Jovanka - nije prisutna, Mihajlović dr Ljubiša - za, Mihajlović Miloje - za, Mišković Petar - za, Mladenović Slaviša - nije prisutan, Momirski dr Branislav - nije prisutan, Momčilović Stanislav - nije prisutan, Munitlak mr Ratomir - za, Murić dr Fevzija - nije prisutan, Narić dr Dušan - nije prisutan, Nenadović Slobodan - nije prisutan, Nešković dr Miroslav - Žuća - za, Nešković Slavko - za, Nešović Miloš - za , Nikitović Milan - nije prisutan, Nikolić Vladan - za, Nikolić P. Dragan - nije prisutan, Nikolić M. Dragan - za, Nikolić B. Dragan- za, Nikolić Zoran - za, Nikolić Milan - za, Nikolić Tomislav - nije u sali, Ninčić Milan - nije prisutan, Novaković dr Mile - za, Novotni Laslo - za, Obretković Mića - za, Ognjanović Zoran - za, Olujić Tatjana - za, Pavlović Dragan - nije prisutan, Pavlović Dušan - za, Pavlović Miroslava Dragomir - za, Pavlović Mirka Dragomir - za, Panić Miodrag - za, Pankov Radovan - za, Pantić Dragoljub - za, Papović prof.dr Radivoje - za, Pejčić Bogoljub - nije prisutan, Pejčić Dušan - za, Penezić Tomislav Toma - za, Peručić Zlatan - za, Petijević Veselin - za, Petković Jovan Hoki - za, Petković dr Nevena - nije prisutna, Petrović Pantelija - nije prisutan, Petrović Srba - za, Pešalj Ljubomir - za, Plužarević Vitomir - za, Pomoriški Branislav - nije prisutan, Popović dr Milan - nije prisutan, Predin Đorđe - za, Purenović prof.dr Milovan - nije prisutan, Radovanović Dragomir - za, Radovanović Milovan - za, Radovančev magistar Živanko - za, Radović Dobrosav - za, Radosavljević Novica - nije prisutan, Rađenović Duško - za, Rajević Ninoslav - nije prisutan, Ranđelović Milutin - nije prisutan, Ranković Slobodan - nije prisutan, Redžić Žarko - nije prisutan, Ristić Bojana - nije prisutna, Rističević Marjan - protiv, Rodić Milan - za, Rosić dr Gvozden - nije prisutan, Savin Zoran - za, Savić Borislav - za, Savić Predrag - za, Samardžić Milorad - nije prisutan, Svilar Rade - za, Sekulić Milija - nije prisutan, Selić Ljubiša - nije prisutan, Sečei Mihalj - nije prisutan, Simić Željko - za, Sinadinović Ratko - za, Sokolović Zoran - za, Spasić Dragan - za, Srećković dr Miroslav - za, Stamenković Dragoljub - za, Stanojević mr Milan - nije prisutan, Stanojević Milovan - za, Stanojević Momčilo - za, Starčević Stanko - nije prisutan, Stevanović Veroljub - nije prisutan, Stevanović Ljubiša - za, Stefanović Živojin - za, Stojadinović prof.dr Ninoslav - nije prisutan, Stojković Velibor - za, Stojmirović dr Ljubiša - za, Stojmenović Jovica - za, Studen Stanko - nije prisutan, Suljević Džemail - nije prisutan, Tabaković Jorgovanka - za, Tiosavić Živorad - za, Todorović dr Vasilije - za, Todorović Dragan - nije prisutan, Tomić Dragan - za, Tomović mr Slobodan - za, Tomčić Milovan - za, Tošković Vučeta - za, Trajković Vlastimir - za, Trajković Veselin - nije prisutan, Trumpić Miodrag - za, Ćuk Milan - za, Hinić Slavko - za, Cvetković Života - za, Colić Momčilo - za, Čeković Sanja - nije prisutna, Čikoš prof.dr Josip - za, Čokić Predrag - Čole - nije prisutan, Čolić Dragan - za, Čotrić Aleksandar - nije prisutan, Čumić Stanoje - za, Šljivić Milomir - nije prisutan, Štambuk prof.dr Vladimir - za.
Molim vas da samo prebrojimo glasove. Obaveštavam vas da je naknadno došao Nenad Đokići glasao je za, jer sam prozivkom konstatovao da ga nema. Pošto smo obavili glasanje za imenovanje sekretara Narodne skupštine prozivkom, zaključujem glasanje. Dozvolite mi da saopštim rezultate glasanja. Od 170 narodnih poslanika, koji su pristupili glasanju, za kandidata za sekretara Narodne skupštine Republike Srbije, Snežanu Đukić, glasalo je 168 narodnih poslanika, dva narodna poslanika protiv, niko uzdržan. Poštovani narodni poslanici, na osnovu vašeg glasanja konstatujem da je kandidat Snežana Đukić dobila većinu glasova narodnih poslanika, koji su pristupili glasanju, i da je Narodna skupština za sekretara Narodne skupštine imenovala Snežanu Đukić. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime čestitam Snežani Đukić na imenovanju za sekretara Narodne skupštine Republike Srbije i molim novoimenovanog sekretara Narodne skupštine da preuzme svoju dužnost. (Poslanik Dušica Karabenč, iz sale: Ja sam bila protiv.) Samo momenat, ispravićemo ako je tačno. Izvinjavam se, Vi niste bili na ovom starom spisku - znači Dušica Karabenč glasala je protiv. Znči, pristupio je 170, za je bilo 167 i tri protiv. To je ispravka rezultata, ali to ne menja ništa na ovome. Prelazimo na imenovanje zamenika. Uručen vam je Predlog odluke koju je podneo Administrativni odbor. Kao što ste videli, za zamenika sekretara Narodne skupštine predložena je Marica Savić. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđena kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke o imenovanju zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Za je glasalo 152, protiv tri, niko se nije uzdržao, četiri narodna poslanika nisu glasala. Ukupno je prisutno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o imenovanju zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Potrebno je da Narodna skupština donese odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Uručen vam je Predlog odluke koji je podneo Administrativni odbor. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Života Cvetković.
U vezi sa Predlogom odluke dužan sam da ukažem ovde na jednu tehničku grešku. Naime, stoji ime Nebojše Lekovića, koji više nije narodni poslanik.
Molim vas, briše se njegovo ime sa potpisa. Da li još neko želi reč? (Glas iz sale: Umesto Tonkovića, treba da stoji Tošković Vučeta.) Dobro, molim vas da se ispravi ta greška, to je ušlo u stenogram, tako da će biti ispravno tamo. Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Za 161, niko protiv, niko uzdržan, pet narodnih poslanika nije glasalo. Ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Potrebno je da Narodna skupština donese Odluku o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Uručen vam je Predlog odluke, koji je podnela poslanička grupa Srpske radikalne stranke. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč. (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđenja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za 158, niko protiv, tri uzdržana, šest narodnih poslanika nije glasalo, 167 narodnih poslanika je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovani narodni poslanici, uz saziv Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, koje je sazvano na zahtev Vlade Republike Srbije, saglasno članu 79. stav 3. Ustava Republike Srbije i članu 162. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, dostavljen vam je zahtev za održavanje Drugog vanrednog zasedanja - po hitnom postupku - sa utvrđenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Dnevni red je sledeći: 1. PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UREDABA KOJE JE PREDSEDNIK REPUBLIKE DONEO ZA VREME RATNOG STANjA, 2. PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KONTROLI, UTVRĐIVANjU I NAPLATI JAVNIH PRIHODA, 3. PREDLOG ZAKONA O SREDSTVIMA SOLIDARNOSTI ZA ZAPOSLENE KOJI SU PRIVREMENO OSTALI BEZ POSLA USLED RATNIH DEJSTAVA, 4. PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA, 5. PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET I 6. PREDLOG ZAKONA O OBEZBEĐIVANjU SREDSTAVA ZA OBNOVU ZEMLjE. Kao što ste videli, Vlada Republike Srbije je u skladu sa članom 157. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, u obrazloženjima predloga podnetih zakona, obavestila o razlozima za donošenje tih zakona po hitnom postupku i o štetnim posledicama koje bi nastale zbog nedonošenja zakona po hitnom postupku. O predlozima zakona iz dnevnog reda ove sednice nadležni odbori će podneti svoje izveštaje u toku trajanja sednice. Narodni poslanik Slaviša Krstić predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona iz dnevnog reda ove sednice. Saglasno članu 136. stav 2. Poslovnika potrebno je da Narodna skupština odluči o ovom predlogu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Slaviše Krstića da se obavi zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona iz dnevnog reda ove sednice. Za 162, protiv je bilo četiri, uzdržanih nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. KONSTATUJEM DA JE NARODNA SKUPŠTINA PRIHVATILA PREDLOG DA SE OBAVI ZAJEDNIČKI NAČELNI PRETRES O SVIM PREDLOZIMA ZAKONA IZ DNEVNOG REDA OVE SEDNICE. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres otvaram zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona iz dnevnog reda ove sednice. Da li predstavnik predlagača želi reč? Ima reč dr Ratko Marković, potpredsednik Vlade Republike Srbije.
Poštovani gospodine predsedniče, gospodo narodni poslanici, vi imate pred sobom vladin Predlog zakona o potvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. Ratno stanje je inače ustavna kategorija. Ono je regulisano ustavima, a to stanje je jedna anomalija inače u poređenju sa redovnim, normalnim stanjem u životu naroda i država. Ratno stanje je jedna anomalija kada je reč o stvaranju prava i kada je reč o pravnom poretku isto tako. To stanje u oblasti pravnog poretka i stvaranja prava povlači za sobom poremećaj normativne nadležnosti u odnosima između zakonodavne, legislativne i izvršne, egzekutivne vlasti. Kod nas zakonodavnu vlast vrši, po Ustavu, Narodna skupština, a izvršnu predsednik Republike i Vlada Republike Srbije. Šta je karakteristično za to stanje? U kom smislu je poremećaj? Poremećaj je u tom smislu što u tom stanju Narodna skupština, kao zakonodavac, abdicira od vršenja svoje zakonodavne nadležnosti u korist egzekutive, kod nas - predsednika Republike i Vlade. Naime, za vreme tog stanjazakonodavnu nadležnost, pošto Skupština nije u mogućnosti da se sastane, jer je mnogoljudno telo, ima veliki broj članova, vrši Vlada odnosno predsednik Republike. Po našem Ustavu, predsednik Republike u tom stanju, ratnom, može po svojoj inicijativi ili na predlog Vlade Republike Srbije donositi uredbe iz zakonodavne nadležnosti. Štaviše, tim uredbama on može ograničavati samo pojedine slobode i prava čoveka i građanina, ne dakle sve, nego pojedine, i dalje može izmeniti organizaciju, sastav i ovlašćenja izvršne i sudske vlasti, dakle Vlade Republike Srbije i sudova i javnog tužilaštva. Ovaj predlog zakona o potvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja je po sebi jasan. On ima svega tri člana i ne zahteva neka nročita tumačenja. Međutim, on je u našem političkom životu krajnje naopako protumačen i upravo zbog toga je Vlada i smatrala da je potrebno dati jedan ekspoze i jedno objašnjenje sadržine ovog zakona. U kom smislu je ta pogrešnost u tumačenju ovog zakona? Pogrešnost je u tome što je došlo do konfuzije dva pojma. Pojma - potvrđivanja akata, koje je predsednik Republike doneo za vreme ovog ratnog stanja, i pojma - pravnog važenja tih akata koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. Potvrđivanje akata koje je doneo predsednik Republike je ustavna obaveza. Taj čin po Ustavu mora uslediti. Skupština mora sve te akte potvrditi ili im uskratiti potvrdu, ali je donosioc tih akata dužan da ih podnese na potvrdu Skupštini. Time što se potvrđuju ne znači da ti akti automatski ostaju na snazi, da oni važe. To je sasvim drugo pitanje. Pitanje pravne važnosti tih akata je posebno pravno pitanje. Pitanje potvrđivanja je čisto političko pitanje, a pitanje pravnog važenja je čisto pravno pitanje. Pitanje potvrđivanja je okrenuto prošlosti, a pitanje pravnog važenja je okrenuto sadašnjosti i budućnosti. Potvrđivanju je posvećen član 1. ovog zakona i tu su nabrojane sve uredbe koje je predsednik Republike na vladin predlog doneo za vreme ratnog stanja. Pravnom važenju je posvećen član 2. ovog zakona, a stupanju na snagu ovog zakona je posvećen član 3, i to je sva sadržina ovog zakona. Šta znači akt potvrđivanja? Akt potvrđivanja je u stvari akt političke verifikacije i odobravanja rada čitave egzekutive u tim posebnim ratnim uslovima. Zakonodavac odnosno Narodna skupština ima sada mogućnost da potvrdi sve ove akte i na taj način da politički odobri rad egzekutive za vreme ratnog stanja. Ona može i da uskrati potvrdu i na taj način otvara pitanje postavljanja predloga o nepoverenju Vladi, kao inicijatoru tih uredaba i predsedniku Republike, odnosno pitanje opozivapredsednika Republike kao donosioca tih uredaba.Dakle, reč je o eminentno političkom činu. Verifikacija je ustavna obaveza. Potvrđivanje je ustavna obaveza. I u skladu sa tom obavezom odmah po prestanku ratnog stanja, a ono je prestalo odlukom Savezne skupštine 24. juna 1999. godine, koja je stupila na snagu 26. juna 1999. godine, predsednik Republike je 25. juna 1999. godine posredstvom Vlade, jer je Vlada ta koja treba da izradi predlog zakona o potvrđivanju, dostavio svih 16 uredaba Narodnoj skupštini, koje je doneo za vreme ratnog stanja, na potvrdu. Dakle, toliko što se tiče potvrđivanja. Potvrđivanje je ustavna obaveza koja ima političko značenje, značenje saglašavanja odnosno odobravanja parlamenta sa radom egzekutive, predsednika Republike i Vlade, za vreme tog posebnog ratnog stanja. Što se tiče važenja, važenje ne proizilazi automatski iz čina potvrđivanja. Te uredbe su vezane za jedno stanje i prestankom tog stanja one prestaju i da važe. Međutim, ovde se sprovodi podela svih 16 uredaba u 4 kategorije. U prvu kategoriju ulaze uredbe iz stava 1. čl. 2. to su temporalne uredbe, uredbe koje su vezane za samo ratno stanje i prestankom ratnog stanja isto tako prestaje i njihovo važenje. U drugom stavu je reč o jedinstvenoj uredbi, o bilansu javne potrošnje u Republici Srbiji za mesec april, maj i juni 1999.godine i po prirodi stvari važnost te uredbe je istekla, kalendarskim istekom meseca juna, jer je sa ograničenim trajanjem, odnosno važenjem ta uredba doneta. U trećoj grupi, u stavu trećem člana 2. ovog predloga zakona, se nalaze uredbe koje će produžiti svoj život, ali ne sada u formi uredbe, neko u formi zakona i to su zakoni koji slede posle ove tačke, tako što će sadržina tih uredaba biti prebačena, preneta u zakone čije predloge imate u tačkama posle ove tačke. Na taj način se čuva kontinuitet pravnog normiranja, jer sadržina tih uredaba prelazi u zakon, a inače je reč o zakonodavnoj materiji. I najzad, u četvrtu grupu ulaze uredbe koje ostaju na snazi, to su jedine dve od ovih 16 uredaba u tački 11 i 12. Naime, ratno stanje se poklopilo sa vremenom kada je bilo potrebno doneti završni račun, završni račun je donet u formi uredbi, međutim,ovim aktom, ovim zakonom je ova forma transformisana od uredbe u zakon. Tako da su te dve uredbe, na taj način, pošto ih je zakon potvrdio, one su produžile svoj pravni život u formi zakona i u formi zakona su inkortorirane u pravni poredak. I najzad, treće pitanje koje se tiče ovoga zakona, koje je obuhvaćeno ovim zakonom je vezano za dan stupanja, početka važenja ovog zakona. To je inače forma koju sadrže svi propisi, zbog prirode regulative koju sadrži ovaj zakon. Za njega ne važi klasičanvakacio legis,on stupa narednog dana od dana objavljivanja. Evo, gospodo poslanici, to bi bila sva sadržina i normativna i političkavladinog Predloga zakona. Hvala.
Zahvaljujem potpredsedniku Ratku Markoviću. Molim ministra finansija Borislava Milačića da uzme reč.
Poštovani narodni poslanici, za današnje razmatranje na sednici Narodne skupštine, Vlada Republike Srbije je predložila ukupno 6 zakona. Reč je o zakonima koji su direktno vezani za proteklo ratno stanje, prestanak ratnog stanja i posledice koje su u vezi sa tim proistekle. Pre svega, predlaže se donošenje zakona o potvrđivanju uredbi, ukupno 14 uredbi i 2 izmene i dopune uredbi, koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. U pitanju je izvršavanje ustavne obaveze, prema kojoj Narodna skupština odlučuje o potvrđivanju akata o pitanjima iz nadležnosti Narodne skupštine, koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. Istovremeno, s obzirom na prestanak ratnog stanja, ovim zakonom predlaže se prestanak važnosti svih navedenih uredbi, osim završnog računa budžeta Republike i AP Kosova i Metohije. Brutalna agresija NATO snaga protiv naše zemlje donela je veliki broj ljudskih žrtava, razaranje stambenih, privrednih i objekata infrastrukture. U takvim teškim i vanrednim okolnostima trebalo je hitno delovati, stvoriti uslove za odvijanje svakodnevnog života građana, nesmetano snabdevanje, održavanje javne bezbednosti i funkcionisanje privrede. Koristeći svoja ustavna ovlašćenja predsednik Republike je na predlog Vlade Republike Srbije doneo uredbe iz oblasti unutrašnjih poslova i bezbednosti, o utvrđivanju, kontroli i naplati javnih prihoda za vreme ratnog stanja, o bilansu javne potrošnje za mesec april, maj i juni 1999.godine, o određenim uslovima o prometu roba i usluga, inspekcijskom nadzoru itd. Posebno su bile od značaja uredbe o obezbeđenju sredstava solidarnosti za naknadu zarada zaposlenima koji su privremeno ostali bez posla zbog ratnih dejstava. Ocena Vlade je da su ove uredbe omogućile da i u tim najtežim uslovima državni organi preduzimaju konkretne mere i hitno rešavaju socijalne i ekonomske probleme prouzrokovane agresijom. Tako je iz sredstava koja su obezbeđena Uredbom o izdvajanju sredstava solidarnosti do sada omogućena isplata dve mesečne garantovane zarade, sa doprinosima za socijalno osiguranje, za preko 70.000 radnika i obezbeđeni su paketi životnih namirnica za preko 60.000 radnika. Takođe je na osnovu ovih sredstava omogućeno zapošljavanje preko 900 radnika, a u toku je realizacija programa preko Fonda za razvoj i Republičkog zavoda za tržište rada, u kojiima treba da se omogući radno angažovanje više hiljada radnika iz porušenih i oštećenih preduzeća. Uredbom o bilansu javne potrošnje bilo je omogućeno ostvarivanje principa ravnomernosti u izvršavanju obaveza kod svih nosilaca javne potrošnje. Uredba o naplati javnih prihoda doprinela je većoj efikasnosti u ovoj oblasti. Uredbe koje su regulisale oblast unutrašnjih poslova omogućili su pojačanu kontrolu i veći stepen bezbednosti svih građana za vreme ratnog stanja. Zbog svega toga usvajanje zakona o potvrđivanju uredbi, koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja, od strane Narodne skupštine nije samo formalni čin. Ono je istovremeno i ocena u kojoj meri su državni organi bili spremni i sposobni da hitno i odlučno rešavaju probleme nametnute agresijom i da pri tome poštuju principe solidarnosti, pravičnosti i zaštite svih građana. Kao što je rečeno, ovim zakonima se istovremeno predlaže i ukidanje svih uredbi koje su donete za vreme ratnog stanja, osim završnih računa Republike i AP Kosova. Time se stvaraju uslovi da se pojedinačna pitanja uređuju zakonima u proceduri odlučivanja u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Poštovani narodni poslanici, na dnevnom redu današnjeg zasedanja Narodne skupštine nalaze se dve grupe zakona. Prvo, zakoni kojima se obezbeđujusredstva za obnovu zemlje i za rešavanje ekonomsko-socijalnih problema radnika koji su zbog ratnih dejstava ostalibez posla. To su Predlog zakona o obezbeđenju sredstava za obnovu zemlje i Predlog zakona o sredstvima solidarnosti za zaposlene koji su privremeno ostali bez poslausled ratnih dejstava. I, drugo, zakoni kojima se vrše izmene, odnosno dopune tri zakona iz fiskalne oblasti. To su Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda, Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet. Predloženim zakonima bliže se definiše ambijent u kome će se odvijati obnova i izgradnja zemlje. U tom pogledu preuzeli smo dve krupne obaveze. Prvaje da se omogući javno angažovanje svima koji su privremeno ostali bez posla usled ratnog dejstva agresora. Druga,da se do 1. novembra završi prva faza obnove, koja obuhvata izgradnju i rekonstrukciju prioritetnih objekata, saobraćajne infrastrukture, stambenih i javnih objekata za 22 lokacije. U pitanju su objekti od vitalnog interesa za život i rad građana i funkcionisanje privrede. Svesni smo da Predlogom zakona o obezbeđenju sredstava za obnovu zemlje obezbeđujemo samo jedan deo potrebnih sredstava. Očekujemo da će se značajan deo sredstava obezbediti na osnovu solidarnosti i kroz razne vidove humanitarne pomoći. Takođe, sredstva će se obezbediti i ulaganjem u privredu Srbije po osnovu koncesije, zajedničkih ulaganja i kroz privatizaciju. U tom pogledu privreda Srbije je otvorena za sve inicijative i razne oblike saradnje. Poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da se ukratko osvrnem na sadržaj ovih zakona. Zajedničko za sve njih je što se predlaže da se određena rešenja iz uredbi, koje su se pokazale efikasnim u praksi, ugrade u zakonske tekstove. Prvo, promene koje se predviđaju u Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli,utvrđivanju i naplati javnih prihoda. Osnovni razlog za preuzimanje određenih rešenja iz uredbe je što je praksa pokazala da veća ovlašćenja finansijske policije omogućavaju efikasniju naplatu javnih prihoda i eliminisanje sive ekonomije.Skraćuje se naime putza naplatu javnih prihoda, tako što se konstituiše ovlašćenje inspektora da u slučaju otkrivanja i utvrđivanjapostojanja neizmirenih obaveza javnih prihoda, neposredno izda nalog nosiocu platnog prometa za prenos sredstava sa računa obveznika. Proširuje se zatim postojeće ovlašćenje inspektora javnih prihoda, tako što mu se, poput ovlašćenja koje u sistemu već postoji za tržišnu inspekciju, otvara zakonska mogućnost da u određenim slučajevima ozbiljnih prekršaja kod obveznika,neverodostojna dokumentacija, nepredavanje dnevnog pazara, zapošljavanje na crno i sl., izrekne meru privremene zabrane vršenja delatnosti u trajanju od 30 dana. Treći predlog se odnosi na utvrđivanje obaveze podnošenja potvrde o izmirivanju javnih prihoda kod registracije motornih vozila iplovnih objekata. Drugo, kad je u pitanju Zakon o sredstvima solidarnosti za zaposlene koji su privremeno ostali bez posla zbog ratnih dejstava, radi se o materiji koja je na ovaj način već bila uređena odgovarajućim uredbama. Ovim zakonskim uređenjem obezbeđuje se kontinuitet obezbeđenja sredstava solidarnosti i izvršavanja ekonomsko-socijalnog programa Republike. Sredstva solidarnosti obezbeđuju se tako što se, u zavisnosti od visine zarada, izdvaja od jedne do šest dnevnica solidarnosti. Procena je da se na ovaj nači n obezbeđuje mesečno oko 150.000.000 dinara. Ostvarena sredstva se koriste prioritetno za naknade zarada sa pripadajućim doprinosima za zaposlene koji nisu radno angažovani, zatim,za stvaranje uslova za otvaranje radnih mesta, preuzimanje rdnika, krediti za osnivanje preduzeća i ranjiza poljoprivredu proizvodnju. Za isplatu24 prosečneneto zarade, za jednokratnu pomoć u namirnicama i sredstvima za higijenu, a sve u skladu sa posebnim programom Vlade Repbulike Srbije. Treće, kad je u pitanju Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, predložena intervencija u postojećem zakonu nužna je radi obezbeđenja kontinuiteta u ostvarivanju pojedinih prava i obaveza. Konkretno, neophodno je da se podigne limit neoporezovanog iznosa za isplatu naknada i otpremnina kod prestanka potrebe za radomdo 36 mesečnih neto zarada, što je direktno povezano sa isplatamakoje se vrše po osnovu Zakona o sredstvima solidanosti. Slično je sa rešenjima koje se odnose na poresko oslobađanje kod pružanja organizovane socijalne i humanitarne pomoći. Pored toga, predloženo je skraćivanje rokova kod prinudne naplate javnih prihoda. Četvrto, kad je u pitanju Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, predložene zakonske promene su takođe direktno vezane za rešenje iz uredbi koje prestaju da važe i sastoje se u sledećem - smanjuje se za po 10 procentnih poena stope akcize za motorni benzin sa 70 na 60% i za dizel gorivo sa 60 na 50%. Osnovica poreza na promet i poresko oslobađanje u prodavnicama na graničnim prelazima usklađuje se sa odgovarajućim rešenjima iz saveznog zakonao osnovama poreskog sistema. Negativni efekti na prihodeu budžetu po osnovu smanjenja stopa akciza kod derivata nafte, neutralisaće se pozitivnim efektima kod poreske osnovice, koja će se sada formirati na nivou carinske osnovice, što omogućava da se obezbeđuje uvoz derivata nafte uz nepromenjene cene i doprinese očuvanju cenovne stabilnosti. Peto, kad je reč o Predlogu zakona o obezbeđenju sredstava za obnovu zemlje, reč je o uvođenju posebne takse od 0,15% na poslovne transakcije po istom mehanizmupo kome su obezbeđena sredstva za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu. Osnovica je iznos na instrumentu plaćanja sa istim oslobađanjem kod uplate javnih prihoda, prenosa sredstava budžeta i fondova, plaćanja propisanih obaveza javnim preduzećima i penzija. Prihodi iz ovog izvora, koji se očekujena nivou od oko 80 do 100 miliona mesečno, usmerava se Republičkoj direkciji za obnovu zemlje, radi realizaciji njenog programa. Poštovani narodni poslanici, imajući u vidu da se predloženim zakonima stvaraju uslovi za rešavanje značajnih pitanja za život i rad građana, za funkcionisanje privrede u aktuelnim ekonomskim i društvenim uslovima, u ime Vlade Republike Srbije predlažem vam da usvojite predložene zakone.
Zahvaljujem, da li neko od poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Miroslav Nešković.
Hteo bih da postavim pitanje predsedniku Skupštine - znamo da je pre mesec dana određeni broj ministara Vlade Republike Srbije podneo ostavku. Zašto se u vezi toga ne preduzimaju određene radnje koje treba da uradi i ova skupština?
Zahvaljujem. Ko se javlja za reč?
Poštovani gospodine predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, ja sam Dušica Karabenč, narodni poslanik Koalicije "Vojvodina" i želim da kažem par reči o uredbama koje je gospodin predsednik Republike donosio za vreme ratnog stanja. O tim uredbama mi smo bili obaveštani preko sredstava javnog informisanja, tako da nismo mogli da sagledamo pravi smisao tih uredbi. Međutim, sada kada su one pred nama, vidimo u njima hrpu strašnih, nelogičnih stvari i silnu želju da se ova zemlja pretvori u policijsku državu u kojoj će Vlada, uz pomoć policije i njenu podršku, činiti šta joj je volja. Argument za ovakvu misao daje uredba o unutrašnjim poslovima za vreme ratnog stanja, čl. 3., u kojem doslovce piše: "Kada to zahtevaju razlozi odbrane Republike, ministar može licu koje predstavlja opasnost za bezbednost Republike svojim rešenjem izreći zaštitnu meru upućivanja na boravak u određeno mesto. Mera iz stava 1. ovog člana traje dok postoje razlozi zbog kojih je izrečena, a najduže 60 dana. Posle tog roka takvo lice se predaje u nadležnost pravosudnih organa." Pitam se po kojim to kriterijumima ministar određuje koje lice predstavlja opasnost za bezbednost po Republiku. Drugo, na koje se to određeno mesto takvo lice upućuje, jer da se radi o pritvoru, onda bi u Uredbi pisalo - da se takvo lice šalje u pritvor, a ovako to može da znači svašta. Treće, ovakva mera može da traje 60 dana, a tek posle toga takvo lice se predaje u nadležnost pravosudnih organa, pa shodno tome treba nam pojasniti u čijoj je nadležnosti to lice bilo tih 60 dana. U članu 4. pasus 2. doslovce piše da pripadnici Ministarstva mogu bez ikakvog rešenja vršitipretrese lica, vozila, prostorija i drugo. Zanima me da li gospodin predsednik smatra da je to demokratizacija Srbije? U članu 9. stav 4. se kaže - da se težom povredom radne obaveze za zaposlene u državnim organima smatra, između ostalog, i istupanje protiv vojnih, političkih i privrednih mera državnih organa, koje može da slabi jedinstvo u odbrani zemlje. To bukvalno značida kada državni organ nešto odluči, tu niko više ne sme ni primedbu da stavi, inače u protivnom će ministar da ga pošalje na "određeno mesto", dok taj neposlušnik ne postane jedinstven. Kao kulminacija ove uredbe dolazi član 13., od koga se diže kosa na glavi. On glasi - "U sastav jedinice policije mogu se angažovati i učenici Škole unutrašnjih poslova koji su navršili 16 godina života." Da li je to gospodin predsednik bio spreman da i 16-dišnju decu pošalje na borbene položaje. Tvrdim da jeste i pošto je to ratna uredba, mislim da tu više nikakav komentar nije potreban. Pripremu za tako nešto donosi i Uredba o ličnoj karti, po kojoj se deca koja idu u 8. razred osnovne škole obavezuju da postupaju kao vojni obveznici, da prijavljuju, da objavljuju mesto boravištai prebivališta, promenu adrese stana i slično. Za sve one koji nisu uspeli dobro da shvate prethodne uredbe, a da bi se stavilo do znanja da sa Vladom i predsednikom nema šale, donosi se uredba o okupljanju građana. Mislim da ste prenaglili sa ovom uredbom, jer pre toga možda treba doneti uredbu o jedinstvu građana. Međutim, za svaki slučaj ovom uredbom vi praktično zabranjujete bilo koje okupljanje građana, sem ako ga sami ne organizujete. Međutim, ova uredba o javnom okupljanju samo pokazuje vašu skrivenu želju, da zadržite pod kontrolom deo naroda koji nije hteo da bude jedinstven. Koliki je taj deo možemo svakodnevno da vidimo na ulicama Novog Sada, Leskovca, Kuršumlije, rezervisti na barikadama i dr. Vi ste se verovatno plašili da vam se ne dogodi narod, ako se sećate šta ta formulacija znači. Međutim, narod kao narod ne čita uredbe, pa će se verovatno dogoditi ovako ili onako. Sledeća uredba je bila uredba o haraču, kako ste je vi nazvali - Uredba o uređivanju, plaćanju i kontroli javnih prihoda za vreme ratnog stanja. U članu 3. ove uredbe kaže se : "Bez dokaza o plaćenim i dospelim obavezama po osnovu javnih prihoda ne može se izivršiti registracija motornih vozila i plovnih objekata." Kako ova uredba funkcioniše, daću vam primer iz prakse. Dođe seljak da registruje traktor, prikolicu ili vozilo koje ima, i otkrije da to ne može jer nije platio porez. Porez nije platio jer njemu država nije platila isporučene proizvode. Međutim, za to niko ne pita. I tako on krene da kupi naftu koja mu je potrebna, a država mu je nije obezbedila i mora da krene sa svojim neregistrovanim vozilom. Usput krši zakon o devizama jer kupuje devize na crnom, pošto svi znamo da se nafta samo tako kupuje. Milicija ga zaustavlja na drumu i hoće da mu oduzme tu naftu, tvrdeći da je švercer i ratni profiter, jer navodno dve litre nafte, koje država daje po hektaru, je dovoljno da se žito vrši i svi ostali radovi obave. Ta zredba je, u stvari, naterala seljake da svesno krše zakon, samo da bi mogli da nahrane narod, rizikujući pri tom da im se stavi na teret nelegalna trgovina devizama, šverc i sve ostalo. Vrhunac nepoštovanja seljaka i svih ostalih poreskih obveznika, koji na svojim leđima već godinama osećaju dobrobit i dobrostanje od ovakve državne politike, je to što im se uzima kroz ovu uredbu ili plenidbom čega god se dočepate, ukuljučujući obrtna sredstva, sirovine i sve otalo što vam padne na pamet. Glavne rečenice u ovoj uredbi su protiv rešenja o prinudnoj naplati, nije dozvoljen prigovor. Žalba ne odlaže prinudnu naplatu. Narod je sigurno oduševljen jer ovakve uredbe je imao u vidu kada vas je birao. Što se tiče drugih uredbi finansijske prirode, verovatno i one imaju svoje svetle tačke, međutim pošto nisam finansijski stručnjak, ne mogu o tome da pričam. Jedino ću reći da mi je na prvi pogled privuklo pažnju iz Uredbe o završnom računu Budžeta za 1998. godinu, stavka na strani 3. - Sredstva o autonomnim pokrajinama su 90.191.769,00 dinara. A na strani 10 iste uredbe i sredstva za plate za Republički hidrometeorolški zavod su 30.013.975,00 dinara. Obzirom da smo 1998. godine još uvek imali dve autonomne pokrajine, vidim koliko otprilike treba Vojvodini da pripadne. Skoro koliko i meteorolozima za plate. A koliko ste iz Vojvodine odvukli, pitanje je. I konačno, završiću svoje izlaganje osvrtom na poslednju uredbu od ovoga niza, to je Uredba o sastavu Vlade. S obzirom na značaj daljeg ostvarivanja zadataka Vlade, svi članovi Vlade ostaju na svojim mestima. Poštovana gospodoiz Vlade, čini mi se da tu nedostaje još jedan član, koji bi mogao da glasi: Vlada je nepromenljiva i ne može se ni izborima menjati. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Nikolić, predsednik Odbora za zakonodavstvo.
Uvaženi predsedniče, poštovane kolege, hoću da kažem da je Zakonodavni odbor razmotrio sve predloge zakona sa današnje sednice, pa i Predlog zakona o utvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. I, hoću da kažem da je predsednik Republike Srbije ispunio Ustavom Republike Srbije predviđenu obavezu da sva akta koja je doneo za vreme ratnog stanja podnese Narodnoj Skupštini čim ona bude u poziciji da se sastane. I svaki drugi čin i akt predsednika Republike bio bi protiv njegovih Ustavom utvrđenih obaveza. Dakle, nema se sa formalno - pravnog stanovišta ništa zameriti načinu na koji je predsednik Republike svoju obavezu izvršio. Što se tiče navođenja uvažene koleginice o pojedinim odredbama uredaba unutrašnjih poslova za vreme ratnog stanja, Uredbe o ličnoj karti za vreme ratnog stanja, Uredbe o prebivalištu i boravištu građana, Uredbe o okupljanju građana za vreme ratnog stanja, trebalo je pročitati Predlog zakona do kraja. Tamo se jasno u članu 2. konstatuje da navedene uredbe prestaju da važe danom prestanka ratnog stanja. I nikako se ne može, znači, imputirati ovoj vladi da sada želi da osnaži neke elemente koji su bili neophodni da se kao država odbranimo od agresije. Žao mi je što od uvažene koleginice nisam čuo da su sve ove uredbe izazvane ratom koji je besnio 11 nedelja na ovim prostorima, a što se tiče onog jedinstva mislim da su svi građeni Republike Srbije bili svedoci jedinstva vojske, milicije i naroda u herojskoj odbrani naše otadžbine. Žao mi je što to iz njenih usta, kao potvrdu, nisam čuo u njenom izlaganju.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Ovo je Ustav, ovo je Poslovnik, gde piše da niko ne može prekidati govornika, niti ga opominjati osim predsednika Narodne Skupštine u slučajevima predviđenim u ovom poslovniku. Dakle, ......
Molim vas, dozvolite narodnom poslaniku da govori, izvolite.
Meni je lično drago što je danas među nama ustavotvorac, jedan od pisaca republičkog Ustava, jer u Ustavu Srbije piše: "Narodna Skupština Srbije odlučuje o ratu i miru". O ratu nije odlučivala, o miru jeste. Dalje: "Kada Narodna skupština nije u mogućnosti da se sastane, predsednik Republike Srbije proglašava ratno stanje". Da li je to on učinio? Nije. Za vreme ratnog stanja predsednik Srbije može da donosi akte iz nadležnosti Narodne skupštine dok se ne steknu uslovi da se ona sastane. Ako je predsednik donosio akte iz nadležnosti Narodne skupštine onda je mogao donositi zakone i to pod uslovom da je proglasio ratno stanje, a ne uredbe. Uredbe su podzakonska akta i one nisu u nadležnosti ovog parlamenta. Takvi zakoni i po Ustavu Srbije podnose se Narodnoj skupštini na potvrdu, čim se steknu uslovi da se ona sastane. Je li to učinjeno? Nije. Skupština se sastala 3.6.1999. godine, a ove uredbe nisu podnete Narodnoj Skupštini. Zato bih danas, umesto što je na dnevnom redu potvrđivanje uredbi trebalo da stoji, da Narodna skupština oceni da je predsednik Republike Milan Milutinović povredio Ustav Srbije i pokrene postupak za njegov opoziv. Gospodin Milutinović je ovim uredbama izvršio državni udar, jer je uzeo više vlasti nego što mu pripada. Budući da ste vi glasali, valjda smatrate da ne bi trebalo ni da ga poštujete. Naravno da će vladajuća većina odbiti moj predlog, da se gospodinu Milutinoviću pomogne da ode, zbog povrede Ustava, ustavnim postupkom za njegov opoziv, jer očito smatra da predsednik Republike ne mora čitati Ustav, već mora samo slušati, valjda, vrhovnog komandanta. Gospodin Milutinović je već 100 puta iz političkih razloga morao otići, da je imao ličnog dostojanstva, otišao bi onog dana kada je odlučio da povuče granični kamen prema Beogradu. U ovim uredbama predsednik je povećao represiju prema stanovništvu i prema neposlušnim radnicima MUP-a, a sa ciljem lova na rezerviste, otimanja imovine, zatvaranja raznih radnji i zatvaranja neistomišljenika. Uredbe o ličnim kartama i promeni boravišta uopšte nisu za Narodnu skupštinu. Te uredbe su pre za "Politikin zabavnik", "Diznilend", a možda i za "Bambilend". One su dokaz da olovka trpi sve, da olovka nema dušu, a papir trpi sve. Predsednik naređuje da za jedan dan 700 hiljada maloletnika mora imati ličnu kartu. Da je NATO pakt bacao lične karte iz aviona, ne bi uspeo da baci 700 hiljada ličnih karata za jedan dan. Uredba o okupljanju građana je u stvari uredba protiv okupljanja građana i doneta je da se maksimalno pojača represija prema građanima. Nadalje, sledećim uredbama propisuje se kako iscediti "suvu drenovinu" i prikupiti što više sredstava i što brže naplatiti, kako efikasno oduzimati robu. Ovakvih stvari nije bilo ni za vreme Turaka. Pa onda ide Uredba o igrama na sreću. Pa da smo mi imali sreće ne bi ni imali ovakvo državno rukovodstvo. Gospodin Milutinović naređuje ministrima da moraju da vrše funkciju i posle davanja ostavki. Po Ustavu, samo vlada u ostavci, dakle, cela vlada, kada da ostavku, mora do izbora nove da vrši funkciju. Dakle, vlada, a ne ministri. Mi nismo imali tu sreću da naša vlada da ostavku. Interesantna je Uredba o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu. Predsednik Republike je potrošio 30% više od planiranog, Skupština 20% manje, a Vlada gotovo 40% više od planiranog. Predsednik i Vlada su poskupeli, poslanici pojeftinili. MUP je potrošio 80% više od planiranog, potrošio je pet milijardi dinara od planiranih tri i nešto. Potrošio je dvogodišnji rod pšenice, dakle, negde oko pet miliona tona pšenice, ili 127 hiljada ITM traktora. Za agrarni budžet, kod poljoprivrede je potrošeno 900 miliona, to su značajna sredstva, da su ih dobili seljaci. Većina sredstava je potrošena na prerađivače mleka, ulja, hleba, i prijatelje Ministarstva poljoprivrede. Isplaćivane su premije prijateljima Ministarstva za stotine junica koje ne postoje, na fiktivnu lažnu dokumentaciju. Možda zato ministar poljoprivrede odbija sastanak sa mnom, mada ja nedeljama tražim taj sastanak. Program naturalne razmene je propao i Vlada duguje seljacima traktore i mehanizaciju. Štedelo se na zaštiti životne okoline, omladini, sportu, socijalnim pitanjima, u rudarstvu, energetici, u nauci i tehnologiji, u kulturi. Štedelo se na brzi o porodici. Ova država se stara samo o jednoj porodici, pod parolom: "Sve porodice za jednu porodicu". Udruženje boraca od 1990. godine dobilo je tri puta manje sredstava od Udruženja boraca 1945. Valjda nam je Tito još uvek miliji i draži. Ministarstvo vera dobilo je malo i od toga uštedelo jednu trećinu. Ova vlast izgleda ne veruje u Boga nebeskog, već u svog zemaljskog, za vreme rata ispodzemaljskog, tj. podrumskog. Da li je ovaj račun u stvari tačan? Ako je tako, ovde je sabrano da su rashodi (ovo je vaš papir) 16 milijardi 807 miliona 2.914 dinara. Prihodi su isto toliki, ali kad se pažljivije saberu, prihodi nisu 16 milijardi 807 miliona 472 hiljade 914, već preko 30 milijardi i 208 miliona dinara. Negde je iz prihoda iscurelo 13 milijardi i 400 miliona dinara. Po prošlogodišnjem kursu ovde nedostaje dve milijarde i 233 miliona maraka. Ako je ovo tačno, onda imamo posla sa lopovima, i nije čudo što nam na vreme niste dostavili materijal za sednicu. Vi ste ovde predvideli sredstva za obnovu zemlje. Ja ne znam šta ćete vi obnoviti. Vi za pet godina niste uspeli da pokrpite dve rupe na putu. Iz inostranstva vam nude pomoć za obnovu Balkana, ali se zna pod kojim uslovima. Vojvodini je nuđen most, vi ste odbili da izdate vize stručnjacima, koji su trebali da procene kako će taj most da postave. Za AP Vojvodinu, koja u budžetu učestvuje sa više od 30%, vraćeno je za njene potrebe manje od 1%. To nije jedina pljačka Vojvodine. Samo kroz ponižavajuće nisku cenu pšenice, olakšali ste Vojvodinu ove godine za pola milijarde maraka i pitate nas šta će nam autonomija. Treba nam da zaštitimo ne samo prirodna i stvorena dobra, već i da se zaštitimo da sutra ne prođemo kao Kosovo. Sa Srbijom uvek hoćemo, Srbijom nećemo, dosta je bilo - vama žito, nama slama. Mi nećemo više slamu. Hvala.
Pauza je do 14,30. Nastavljamo sednicu u 14,30 časova. [[Pauza.]] Poštovani narodni poslanici, molim vas da nastavimo rad. Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, želim i ovom prilikom da sa žaljenjem protestujem zbog postupka RTV Srbije, koja je ponovo sa današnjeg zasedanja obustavila prenos govora poslanika Koalicije "Vojvodina" Marijana Rističevića. Mi smo duboko ubeđeni da naš narod i birači, bez obzira koji poslanik i koja politička organizacija u ovom parlamentu govori, na ovoj skupštini, da svako u našem narodu ima pravo da čuje reč poslanika. Nije toliko bitno u ovom trenutku koliko će se te reči ovoj ili onoj političkoj organizaciji ili u našem narodu pojedincima dopasti ili ne. Ono što je bitno, to je da naš narod ima pravo da čuje Skupštinu. On ju je izabrao, on ima pravo i da je javno kontroliše. Ukoliko nije u stanju da zna šta poslanici govore, onda mi sami presecamo vezu ove skupštine sa narodom. Takvo presecanje veze mi nismo izglasali. Mi smo u ovoj skupštini izglasali da RTS mora prenositi ovaj skup, odnosno ove naše sednice i to ravnopravno svakoga. Do sada se već u nekoliko navrata ovo dogodilo da se poslanicima Koalicije "Vojvodina" onemogućava da u narodu budu čujni. Mi ne kažemo da sve ono što govorimo mora da se dopadne, ali narod ima pravo da čuje, ne samo naši birači, nego i ostali. Udaljavanje i izolacija Skupštine od našeg naroda jeste paradiktatura nad njim. Presecanje veza sa njim nama ne odgovara. Danas, ovde u skupštini je još manje poslanika nego što je bilo prošlog puta. Možda će cifra da raste na 100 odsutnih poslanika. Što manje poslanika u ovoj skupštini, to će više naroda biti na ulicama, to će se više zaoštravati odnos između skupštine, koja sve više gubi politički legitimitet, a sve će se više pojačavati spoljni legitimitet na ulicama. Država koja izgubi svoju skupštinu i nije u stanju da u njoj sukobi rivalitete, konflikte, različita mišljenja, već dozvoljava da to izmakne njenoj kontroli i da se politika preseli na ulice i da se vlast tamo zakotrlja, onda ćete vi, koji to dozvoljavate, snositi odgovornost. Koalicija "Vojvodina" neće glasati za potvrdu ratnih uredbi koju je donosio u vreme ratnog stanja predsednik Republike Milan Milutinović. Mi ne želimo da potvrđujemo smisao ovih ratnih uredbi, zato što smo bili jedina politička organizacija u ovom parlamentu koja je govorila da Rambuje sporazum valja da se prihvati, da nemamo ništa protiv dolaska međunarodnih snaga na Kosmet, da smatramo da ukoliko odbijemo Rambuje sporazum, da ćemo sutra izgubiti još više i to se upravo dogodilo, da ono što se naknadno prihvatilo, posle dva i po meseca rata, da je to bilo daleko gore od onoga što smo mi ovde zahtevali. Mi ne snosimo nikakvu političku odgovornost za politiku ove vlade od koje zahtevamo ostavku, mi ne snosimo nikakvu političku odgovornost za politiku predsednika Republike Srbije Milana Milutinovića, od kojeg takođe zahtevamo ostavku, niti želimo da potvrđujemo njegove uredbe, koje je donosio u to vreme. U tim uredbama, u krajnjoj liniji, ne mora biti sve sporno, jer normalno je kada je država u ratnom stanju da mora donositi i ekstremne odluke, ali mi ne možemo da podržimo te odluke jer nismo u stanju i ne želimo da podelimo bilo kakvu političku odgovornost sa Vladom i predsednikom Republike. Ne možemo da podržimo, pa makar i u ratnom stanju to bilo, pravo policije na proganstvo svih onih za koje ona poveruje da ne služe interesima države. Ne dozvoljavamo da policija tumači političku podobnost ličnosti i da li su one sposobne ili ne da brane politički integritet države. Mi, makar i u ratnom stanju ne podržavamo pravo države da ulazi u stanove naših građana, da im popisuje imovinu, pravo da to čini bez svedoka, da tu imovinu prodaju samo zbog toga što se navodno može poverovati da oni nisu platili porez. Mi ne podržavamo pravo države da se revanšistički sveti ili da zavodi odmazdu nad građanima, zbog toga što ovaj ili onaj nije u stanju da plati porez. Ko ne plati porez neka ide na parnični sud sa državom, a država nema pravo da ga kažnjava zato što nije isplatio porez ograničenjima na drugoj strani. Država nema prava da nikome od nas zabrani da registruje automobil, čamac ili bilo šta drugo zbog toga što neko od nas nije platio porez. Svejedno iz kojih razloga, da li je seljak zato što država nenadoknađuje njegovu cenu poljoprivrednih proizvoda ili iz drugih razloga. Mi ne želimo ovom prilikom da podržimo i preinačenje uredbi predsednika Milutinovića u zakone, otuda što je ova skupština ponovo sazvana na vanredan način. Ja sam i sada obavešten da i ovaj moj govor više i ne prenosi televizija i u ovom trenutku RTS obustavila je prenos mog govora. U redu, vi ćete nastaviti umesto mene, ali to je upravo neprekidno provociranje i produžavanje de fakto nastalog vanrednog stanja u našoj zemlji. Uporno sazivanje vanrednih sednica Republičke skupštine, sa podelom zakonskih predloga na minut dva pre ove skupštine, onemogućava svakog od nas da u svojim partijama, u krajnjoj liniji sa građanima i sa stručnjacima pažljivo te predloge ispita i učini sve da oni budu još bolji. Mi odbijamo ovom prilikom da učestvujemo u glasanju i izaćićemo iz ove skupštine zbog toga, jer ne podržavamo metod vanredne skupštine. Mi smo pre pet meseci podneli predlog nekoliko zakona , koji nikako da stignu na dnevni red. Može se dati izvinjenje da je bilo ratno stanje, ali mi smo podneli nekoliko, po našem mišljenju izuzetno važnih zakonskih predloga, gde tražimo da se ukine postojeći zakon o javnom informisanju, da se zavede slobodna žitna trgovina, da se ukinu porezi, carine, akcize i svi drugi takseni elemeniti, koji opterećuju uvoz dizela, poljoprivrednog đubriva itd. Mi smo tražili da se ukine taksa na električno brojilo, jer državna televizija koja ne prenosi sednicu naše skupštine nema pravo na privilegovano finansiranje našim novcem itd. Mi odbijamo da u ovoj skupštini bilo ko podučava bilo kog poslanika o patriotizmu, pa tako, žao mi je, i iz Južnobanatskog regiona, gospodin Nikolić. U ovoj skupštini niko nije veći patriota od drugih, ne želimo da se u patriotizmu trkamo, ali kad gospodin Nikolić proziva poslanika u Koaliciji "Vojvodina" gospođu Karabenč da ona nije dovoljno istakla jedinstvo naroda i vojske za vreme rata, to nije potrebno da se ističe. Potrebno je, ovom prilikom, da se kaže nešto drugo, da predsednik najveće partije u ovoj zemlji i šef države nijedanput nije izašao iz svog bunkera da obiđe vojsku, nijedanput nije izašao iz svog bunkera da ode u bolnicu, nijedanput nije izašao u narod, na televiziju da objasni zbog čega smo mi u ratu. Ti, koji su takvi patrioti iz vaše partije, o njima pre svega razmišljajte. Kad ovde učite nas o partiotizmu, gde su vam Egipćani sa kojima ste sklapali sporazume o Kosmetu, gde vam je Turkinja koja nas je ovde podučavala srpski pre tri meseca. Koliko ste uspeli da ratujete - 78 dana. Podučavate nas patriotizmu, ali Srbija je od 1914. do 1918. godine ratovala, pune četiri godine izdržala, podnela neopisive žrtve milion i petsto hiljada ljudi. Vi ste svojom politikom učinili da se naš narod stidi ove vlade, ovog vođstva. I, nemojte nikoga ovdesmatrati manjim patriotom od vas. Razmotrite prilike u vlastitim redovima. Mi izlazimo iz ove skupštine danas, ne zato što negiramo smisao Narodne skupštine Republike Srbije. Mi duboko poštujemo, i svako to zna, i Bogu se molimo da ova skupština uspe da preokrene svoju politiku, da izađemo iz ove velike državne krize. Ali ovakvom politikom polarizacija, zaoštravanjem nacionalnih odnosa u državi, zaoštravanjem odnosa između ... partija, mi neminovno srljamo ka građanskom sukobu, a možda i ratu. Mi ne želimo da učestvujemo u politici koju vi na takav način negujete. Zato danas izlazimo iz ove skupštine, a za svoje ratne uredbe, za svoje zakone preinačene iz tih ratnih uredbi, glasajte vi i pred narodom snosite vi odgovornost.
Zahvaljujem, da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč
Gospodine predsedniče, gospodo poslanici, povodom rasprave o funkcionisanju ratnih propisa i predlogu da se oni ukinu i naša Skupštine ih potvrdi, dozvolite mi da povodom te rasprave kažem nekoliko reči. Prvo,mi smo, narod naš, vojska, policija, državno rukovodstvo, ova skupština, ova vlada, uspešno i herojski i u istoriji će biti zabeleženo da smo se uspešno odbranili od najvećeg agresora koji je ikada u svetu postojao i kvalitativno i kvantitativno. Ovde se govori o našim uredbama koje nisu ni pročitane od onih koji govore, jer da su ih pročitali, onda bi pravilno ih interpretirali. A ne govori se o tome, da su ti agresori, mimo svih pravila, svih uredbi, svih međunarodnih propisa i međunarodne organizacije izvršili agresiju na jednu nezavisnu, suverenu zemlju kojupredstavlja taj narod, koji živi u toj zemlji, a koga predstavlja ova skupština, vi poslanici i mi iz Vlade. Ne osuđuju se ti ljudi, koji su to uradili i naneli velike zločine, pobili decu, civile, žene, razorili privredne objekte, to će ostati trajni zaključak ove skupštine. Tražićemo naknadu za počinjene zločine. Ako se to ne učini u našoj generaciji, ja sam ljudima sa kojima sam se sretao rekao, učiniće naši sinovi, a imamo i unučiće, oni će ostvariti naknadu za te zločine. Prema tome, hoću da kažem da smo i mimo ovih propisa radili, a što se tiče unutrašnjih poslova, mogu vam reći da su samo neznatne dopune bile u cilju podizanja efikasnosti u radu i te norme nisu ni primenjivane. Upravo ova o upućivanjuili ta mera izolacije, nije primenjivana tokom rata. Prema tome, to je pucanj u prazno. To znači da imamo naše kolegekoji sa izmišljenim argumentima hoće da ostvaruju određene ciljeve i interese. Moram reći da je u ovom periodu za ovih šest meseca pao ukupan broj kriminaliteta i remećenje javnog reda i mira. Sem onih krivičnih dela i onih prekršaja koji su činili agresori i teroristi na Kosovu i Metohiji i u drugim delovima zemlje. Znate da smo ih otkrivali i ovde u Beogradu. Znači, tu se povećalo vršenje krivičnih dela i prekršaja od strane agresora i od strane terorističkih bandi albanskih separatista. Inače, u ovom proteklom periodu manje je ukupno krivičnih dela za 28,5% u odnosu na isti period prošle godine i to u privrednom delu za 13% manje, kod opšteg kriminaliteta za 30,5%manje, zatim,kod prekršaja javnog reda i mira, manje 29%. Saobraćajnih nezgoda sa nastradalim licima manje je za 28%, sa poginulim licima u saobraćajnim nezgodama manje je 24%, sa povređenim 28% itd. Znači, nama je ukupni obim kriminaliteta nanet i direktno na njegovo povećanje je uticala Nato agresija i povećani i intenziviraninapadi terorista, naročito u periodu agresije, znači od 24.marta pa do prestanka rata. Kao što sam rekao, u ovim propisima koji se odnose na unutrašnje poslove nije bilo bitnih izmena. Ta mera nije bila primenjivana. Znači primenjivani su redovni propisi koji su važili i u mirnodobskim uslovima, a to je predavanje izvršilacaistražnim sudijama, podnošenje prijave tužioca i primenjivane su mere pritvora od strane pravosudnih organa. Hteo bih da istaknem da smo, iako u tim teškim uslovima, svi državni organi, a vi znate naročito unutrašnji poslovi, funkcionisali kao da nije bilo rata. Znači, građani su mogli da ostvaruju svoja prava iz upravnog dela, znači ostvarivanja prava na pasoš, na druge saobraćajne dozvole, istovremeno je efikasno zaštićena imovina i sigurnost ljudi. To je upravo rezultat i ovoga što sam vam pročitao. Moram da kažem da je to stvarano u teškim uslovima, u uslovima kada su skoro svi objekti i oprema bili napadnuti od strane agresora. Oko 260.000 m2 prostora je unišeteno od strane agresora, koje su koristili organi unutrašnjih poslova. Naravno, sačuvali smo opremu, ljude, ali su nanete velike materijalne štete, i u tim uslovima je održan sistem vezai ukupno funkcionisanje organa unturašnjih poslova. Prema tome, ne stoje oceneda su propisi koji su doneti bili takvi da ih ne treba prihvatiti od strane skupštine, niti su ti propisi bili izvan onoga, što inače primenjuju i druge zemlje u ovakvim uslovima. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Zlatan Peručić.
Poštovani predsedniče, poštovani poslanici nije prilika da ulazimo u repliku sa već matricom poznate Koalicije "Vojvodina", a pogotovu iz kabinetskog, vrlo ugodnog posla, koji se zove - ograđujem se od svega, od svakoga, od života, od dešavanja, od događaja, od ljudi, ograđujem se od svih vas i odlazim. Iz tog kabinetskog nastupa i pristupa ja pozivam, molim TV da objavi sve što je gospodin Veselinov rekao, a pozivam gospodina Veselinova na bilo kakav dijalog, pošto mi nikako ne daje priliku da do tog dijaloga dođe. Poštujući svakog poslanika, pa i njega kao poslanika, sve do mere do koje hoće da obavlja tu funkciju, voleo bih da sa njim kao poslanikom razgovaram. Drugi razgovor sa njim me ne interesuje iz razloga što politički , a nešto ću na kraju o tome reći , jednostavno rečeno - nema šanse. Ovde se radi o mnogo ozbiljnijim stvarima i zato sam izašao za ovu govornicu. Dakle, ovo je jedan od niza u lancu prosto na prosto već pročitane strategije, kako da se dezavuišu institucije sistema, koje su po priznanju OEBS-A napravljene legalno, legitimno, imenovane, izabrane od strane naroda, narodnih predstavnika i niko to do juče nije sporio. Niko. Skoro da je sramota, kolege i koleginice poslanici, da jedna skupština sada u ovom trenutku ima među sobom poslanike koji dovode u pitanje ono što je čak i od strane neprijatelja ove zemlje ocenjeno kao apsolutno i nigde viđeno jedinstvo naroda, snaga državne odbrane i rukovodstva. Nigde viđeno jedinstvo. Jedinstvo koje je proisteklo iz svega onoga što je bilo drama nad ovom zemljom. Možda nekome nije bilo. Jedinstvo na Trgu, na ulici, na mostu, u fabrici, na objektima elektropivrede. Podsetite se tih pojedinačnih heroja i onda zbog čega, posebno to ističem sa mnogo emocija, zbog onih koji su ginuli za ono što se u svetu smatra svetim činom braneći otadžbinu. Zbog njih koji su poginuli, ranjeni, zbog njihovih porodica, zbog brojnih ljudi koji su ostali bez imovine, zbog svega onoga što se zove stradanje ove zemlje. Zar je moguće uopšte na takav način raspravljati o uredbama i, dakle, očito nije suština u tome. Usput budi rečeno, obzirom da bi trebalo da diskutujem sa profesorom, da profesorski kažem, ovlašćenja i korišćenja tih ovlašćenja u ratu, kao najgorem mogućem stanju za jedan narod, koji taj narod nikada nije želeo, su korišćenja daleko manje nego što bi to inače moglo biti praksa u ustavima drugih zemalja, gde su vlade i predsednici ovlašćeni da u ratnom stanju koriste određena ovlašćenja. Nije možda moje, ali slučajno to dobro znam, u paralelnim ustavima ovlašćenja vlade i predsednika su veća, ovde su korišćenja manja. Korišćena u meri nužnosti. U meri onoga što je bilo neophodno. Pri tom, naravno, primer je vrlo jednostavan, pošto zemlja zapadne alijanse i njihovi predsednici su bili u takozvanom mirnodopskom stanju, mi smo bili pokazna vežba, bili su u mirnodopskom stanju, nisu objavili rat. Radili su mirnodopske stvari sa neverovatnim ovlašćenjem. Koliko vidim, naš predsednik i naša vlada nema ta ovlašćenja. Najprostije rečeno, neću da sve drugo o čemu je ministar ovde govorio, sasvim , i o čemu je bilo jasno, govorim. Dakle, koristili su, vrlo interesantno, ovlašćenja da ubijaju, da 78 dana rade što su radili, da jednostavno to učine, a da pritom se to smatra, izgleda i od nekih naših ljudi, kao deo discipline koja nam nedostaje. Neću upotrebiti ni jedan oveštali izveštaj, ali upotrebiću samo sledeće: pošto imam sklonosti da čitam, a naročito stranu štampu volim, kao što to mnogi vole, onda mi sve ovo liči na scenario koji neobično priziva da se ono što je isto to inostranstvo pre godinu ili dve prihvatilo - legalno izabrana Skupština, legalno izabrana Vlada, legalno izabran predsednik, i legitimitet i legalnost niko osporio nije, danas se pokukšava da se stvori atmosfera povećane političke tenzije, da se ono što smo se svi, bez razlike, svi pokušavali da učinimo, da zadržimo jedinstvo naroda, da se, kako je rekao gospodin, zaoštravaju političke tenzije - da se potpuno izbegavaju rešenja političkim dogovorima u institucijama sistema i po procedurama koje su predviđene. Mi se naravno opasno približavamo nečem drugom, što odlazeći poslanici priželjkuju. Nažalost, to nije izbor koji može da donese sreću bilo kome u našoj zemlji, niti izbor posle koga bi bilo kome od nas bilo bolje. Vlast koja bi se pokušala steći ulicom, na ovakav način, ne može biti sretna, ni legalna, ni dugog veka. I mi smo ponudili i rekli: da razgovaramo u okviru legalnih institucija sistema i Ustava ove zemlje o svim pitanjima tranzicije, reformi, privatizacije, odnosa sa Crnom Gorom. Sve javno, otvoreno, pod jednim jedinim uslovom, da to radimo u okviru sistema i otvorimo sva ta pitanja. A u čemu je onda problem, da li je problem u tome što ne želi da se ta argumentacija sučeli javno, a da podelimo etikete i lekcije i razno najavljivanje svega i svačega, na svaki način, s tim da se nađeš u poziciji da se od toga braniš. Potpuno nepotrebno. I posebno da kažem još dve stvari, prvo, ograđivanje ovde od zakona koji predstavljaju ogroman napor naroda i države da dovede nivo socijalne pravde na najviši mogući stepen, možda ni ovo nije dovoljno, da prema ekonomskoj snazi oni koji imaju više daju više i budu solidarni u situaciji kada je narodu teško, da se od toga treba ograđivati, a šta drugo činiti, i da se namaknu sredstva i pare da bi se tako izvuklo iz svih problema koji su nama nametnuti i učinjeni. I posebno što želim ovde da izjavim, da kažem,a svi su to mogli da vide, predsednik naše zemlje i vrhovni komandant je bio tu sa svojim narodom i delio sudbinu naroda za sve vreme rata. I opet, i oko toga, i povodom toga, napadima na predsednika ne može se rešiti ni jedan od problema, jer oni dobijaju sve više svoj primitivni izraz nečega što mi opet moramo da naglasimo sa potpuno hladnom pameću. Predsednik Skupštine, Vlade su u ovoj zemlji izabrani po najvišim svetskim standardima i mogu biti menjani po istim standardima u izborima i po onome kako narod bude ocenjivao pojedince, partije, vlade itd.
Ima reč narodni poslanik Zoran Nikolić (replika).
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege, zaista nisam imao nameru da se po dva puta javljam za reč, ovo je replika. Znači, dva minuta, jer je moje prezime od strane gospodina Veselinova iskorišćeno da se uzme u kontekst aktivnost predsednika Republike i vrhovnog komadanta na jedan vrlo ružan i degutantan način. Svi smo mi bili svedoci, ovaj narod je bio svedok da je naš vrhovni komandant za sve vreme agresije, sa čitavom svojom porodicom bio sa svojim narodom i uz svoj narod, i da je sve vreme, to je naša javnost mogla da se uveri, sa Vladom Republike Srbije, sa Vojskom i milicijom vukao državničke poteze, da iz ove nepravedne agresije na našu zemlju izađemo sa što manje štete. Zbog toga je jako ružno da se sada gospodin Veselinov, koji je inače sa svima nama, narodnim poslanicima, učestvovao u procenama i u odnosu koji je Narodna skupština zauzimala i povodom Rambujea i ostalih prelomnih tačaka u ovoj istoriji, sada na drugi način priča o toj istoriji i o tim odlukama u kojima je i sam učestvovao. Meni sve to liči da je to deo jednog scenarija koji se kroz istoriju proteže na ovim prostorima, a koji je eto, pre izvesnog vremena neslavno završio neuspehom porobljavanja naše domovine, a koji se izgleda sada, sa nastupanjem mira na ovim prostorima nastavlja dizanjem unutrašnjih tenzija i buđenjem unutrašnjeg neprijatelja. Neka gospodin Veselinov razmisli o svemu ovome, o svojim ponašanjima, o svojim postupcima, i dok je vreme stane i deli sudbinu ovoga naroda, koji ga je glasao da dođe u ovaj parlament.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja od narodnih poslanika za reč? (Ne.) Dobro, ukoliko se niko više ne javlja, zaključujem zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona iz dnevnog reda ove sednice. Narodna skupština će o svim predlozima zakona, o kojima je obavljen zajednički načelni pretres, podjednako glasati u načelu, obaviti pretres u pojedinostima i glasati u celini. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UREDABA KOJE JE PREDSEDNIK REPUBLIKE DONEO ZA VREME RATNOG STANjA Primili ste pismo predsednika Republike, kojim Narodnoj skupštini Republike Srbije dostavlja na potvrdu akta o pitanjima iz nadležnosti Narodne skupštine Republike Srbije koja je doneo za vreme ratnog stanja. Tim povodom uručen vam je Predlog zakona o potvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručen vam je izveštaj Zakonodavnog odbora. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 152, protiv niko, niko uzdržan, jedan nije glasao, ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja u celini. Za 152, protiv niko, niko uzdržan, dva nisu glasala, ukupno prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o potvrđivanju uredaba koje je predsednik Republike doneo za vreme ratnog stanja. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KONTROLI, UTVRĐIVANjU I NAPLATI JAVNIH PRIHODA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručeni su vam izveštaji Zakonodavnog odbora i Odbora za finansije. Pošto je načelni pretres po ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 154, protiv niko, niko uzdržan, jedan nije glasao, ukupno prisutno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda u celini. Za 150, protiv niko, niko uzdržan, ukupno prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O SREDSTVIMA SOLIDARNOSTI ZA ZAPOSLENE KOJI SU PRIVREMENO OSTALI BEZ POSLA USLED RATNIH DEJSTAVA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručeni su vam izveštaji Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja i Odbora za finansije, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona, kao i izveštaj Zakonodavnog odbora koji je prihvatio ovaj predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 154, protiv jedan, niko uzdržan, ukupno prisutno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima. (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o sredstvima solidarnosti za zaposlene, koji su privremeno ostali bez posla usled ratnih dejstava u celini. Za 154, protiv niko, niko uzdržan, nisu glasala tri, ukupno prisutno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o sredstvima solidarnosti za zaposlene koji su privremeno ostali bez posla usled ratnih dejstava. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručen vam je izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio ovaj predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 148, niko nije bio protiv, nema uzdržanih, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u celini. Za 133, niko protiv, uzdržanih nema, nije glasao 21, ukupno su prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručen vam je izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio ovaj predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 153, niko protiv, nema uzdržanih, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini. Za 149, niko protiv, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, ukupno su prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O OBEZBEĐIVANjU SREDSTAVA ZA OBNOVU ZEMLjE Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručen vam je izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio ovaj predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 154, niko protiv, nema uzdržanih, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o obezbeđivanju sredstava za obnovu zemlje u celini. Za 154, niko protiv, uzdržanih nema, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o obezbeđivanju sredstava za obnovu zemlje. Molim vas, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika u izbornim jedinicama 1 - Palilula, 2 - Voždovac, 3 - Novi Beograd, 4 - Čukarica, 16 - Kragujevac i 24 - Prokuplje radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje manadata narodnih poslanika, sa predlogom da Narodna skupština shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - Zoranu Trniniću, kandidatu sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 1 - Palilula, - Tatjani Lenard, kandidatu sa izborne liste Socijalističke partije srbije, Jugoslovenske levice - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 2 - Voždovac, - Goranu Perčeviću, kandidatu sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 3 - Novi Beograd, - Momiru Markoviću, kandidatu sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj, u Izbornoj jedinici 3 - Novi Beograd, - Živoradu Milosavljeviću, kandidatu sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 4 - Čukarica, - dr Marini Petrović, kandidatu sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 16 - Kragujevac, - Živanu Vladimiroviću. kandidatu sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj u Izbornoj jedinici 24 - Prokuplje. Molim vas, na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - Zoranu Trniniću, - Tatjani Lenard, - Goranu Perčeviću, - Momiru Markoviću, - Živoradu Milosavljeviću, - dr Marini Petrović, - Živanu Vladimiroviću. Čestitam narodnim poslanicima na izborima. Ovim je sednica Narodne skupštine završena.