Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, sednici prisustvuje 150 narodnih poslanika i molim vas da radi utvrđivanja kvoruma ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Radomir Naumov, Miroslav Markićević, Olgica Kirćanski, Petar Mišić, Momir Radoičić, Živanko Radovančev, Slobodan Pavlović, Rajko Baralić, Živko Selaković, Branimir Trajković, Pal Šandor, Neda Arnerić, Stanko Kovačević, Bojan Kostreš, Zoran Bošković, Višnja Nežić, Branko Ružić, Jon Čizmaš i Predrag Stojanović. Miloš Lučić i Bojan Pajtić najavili su zakašnjenje. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, shodno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvala predstavnike Centra za slobodne izbore i demokratiju, predstavnike Studentske unije Srbije, predstavnike Saveza studenata Beograda,studente Studijske grupe za ustavno pravo na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, predstavnike Narodnog pokreta "Otpor", predstavnike Niške studentske asocijacije i predstavnike Studentske federacije. Pozdravljam prisutne goste. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM PREMERU I KATASTRU I UPISIMA PRAVA NA NEPOKRETNOSTIMA Reč ima narodni poslanik Zoran M. Nikolić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, juče smo efikasno radili skoro dva sata. To ukazuje da rasprava koja je u tom vremenu vođena, a evo već se primiče i kraju, govori da je ovaj predlog zakona zapravo jedan od predloga o kojima se najmanje raspravlja u ovoj skupštini. I samo uvodno izlaganje gospodina ministra, koje je trajalo oko dva-tri minuta, pokazuje da su u suštini promene koje su uvedene u ovom zakonu, za koje je ovde rečeno da jesu reformske, zapravo kozmetičke i oslanjaju se na zakon iz 1992. godine, sa izmenama u 1996. godini. Apsolutno se slažem sa izjavom gospodina ministra da je stanje u ovoj oblasti katastrofalno. Sama činjenica da je poslednja javna evidencija urađena u periodu 1932-1936. godine ukazuje na teško stanje, ali pokušano je da se to stanje popravi 1992. godine, kada je ona bivša vlada i bivša vlast rekla da će na bazi tog zakona za 10 godina uspeti da ažurira, kompletira, evidentira i uradi katastar nepokretnosti. Jedna država se ne može zvati ni smatrati ozbiljnom ako nema katastar nepokretnosti, ako nema popisanu imovinu kojom raspolaže na svojoj teritoriji. Ovim zakonom se zapravo ništa u toj oblasti ne menja, sem što se - to se ovde proklamovalo, a to je i domet ovog zakona - tržišna ravnoteža između Republičkog geodetskog zavoda i privatnih organizacija zapravo uspostavlja ravnopravnošću u obavljanju nekih stručnih poslova. To je domet ovog zakona. Ono što je suština u ovoj oblasti jeste da mi dobijemo pravu informaciju. Kada ćemo uraditi katastar nepokretnosti? To pitanje postavljam zato što su protivurečne informacije koje su dolazile i koje su se puštale u javnost. Premijer, gospodin Đinđić, rekao je da taj posao može da se uradi za dve-tri godine i da će to koštati 40 miliona maraka. Ozbiljne analize (a voleo bih da ovde čujem i najodgovornije ljude iz ove oblasti) govore da su sredstva koja su potrebna višestruko veća; pominje se milijardu maraka i period od 14 godina; ili, hajde da kažemo, od sedam do 14 godina. Ne mogu prosto da verujem da takva omaška može da se dogodi najodgovornijim ljudima u zemlji kada govorimo o jednoj ovakvoj oblasti. Dakle, to je odgovor koji treba da dobijemo i od resornog ministra i od same Vlade. I nije sporno - država nema novca, možda ovaj posao ne može da se uradi za pet, 10 godina, možda mi nemamo tih milijardu maraka, ali onda to treba reći i treba pošteno i sa stanovišta struke, a i zbog javnosti, reći kako i kada taj posao možemo da uradimo. U uvodnom izlaganju ministra dobili smo jednu krajnje nepreciznu informaciju, koja je vrlo nespecifična i nekarakteristična za geodeziju, pošto je to jedna egzaktna nauka, a to je da će komisija koja je formirana, na čijem čelu se nalazi premijer, što pre izvršiti ažuriranje. To "što pre" znači može da znači godinu i 15 godina. Jednostavno, takva formulacija ne može da se izrekne ispred Vlade i Ministarstva kada govorimo o ovome. Dakle, intencija izmena ovog zakona, kao što sam rekao, jeste da uspostavi tržišnu ravnopravnost između Republičkog geodetskog zavoda i geodetskih organizacija, odnosno stručnih organizacija koje obavljaju ovaj posao. Ali, ni u tom domenu i u tom delu Predlog zakona nije dosledan. Mi iz DSS smo podneli nekoliko amandmana, oni ocrtavaju tu tržišnu ravnopravnost, čine je smislenom, jer ne možemo imati ravnopravnost na tržištu napola, već je imamo ili nemamo. I dobro je da su Vlada i resorni Odbor za građevinarstvo i urbanizam usvojili određene amandmane DSS, ali opet se iskazala određena nedoslednost, jer kao uzročno-posledična veza i u nekim drugim tačkama, kada govorimo o nadzoru koji treba da vrši Republički geodetski zavod, i kod utvrđivanja metodologije rada, ne postoji ni jedan razlog da neko ko se bavi stručno tim oblastima, ne samo u oblasti stručnih poslova, nego i u oblasti utvrđivanja metodologije rada, takođe ne bude izjednačen i ravnopravan sa Republičkim geodetskim zavodom. Nadam se, kada budemo raspravljali o amandmanima - uz onu pozitivnu stvar da su amandmani DSS uvaženi i prihvaćeni - da ćemo toispraviti i u ovoj oblasti i da će Vlada imati razumevanja, a nadam se da će i poslanici podržati te amandmane. Kao što sam i rekao, ne možemo imati ravnopravnost na tržištu napola, već je imamo ili nemamo; dakle, ili uspostavljamo ravnopravnost na tržištu između Republičkog geodetskog zavoda i ostalih stručnih organizacija koje se tom oblašću bave ili to nemojmo da činimo na ovaj način kako je ovde predloženo. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Milorad Mirčić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj predlog izmena i dopuna Zakona zaslužuje određene odgovore na pojedina pitanja. Prvo, mi srpski radikali pitamo predlagača, Vladu, u ovom slučaju predstavnika Vlade, ministra - kako ćete, ministre, ovaj posao obaviti na teritoriji Kosova i Metohije; kako ćete ovaj posao obaviti na pograničnom području između SRJ i Hrvatske, u katastarskim opštinama Bačka Palanka, Odžaci, Apatin? Zašto - zato što je upravo predsednik vaše partije, koji je privremeno po zadatku raspoređen na mesto ministra spoljnih poslova, velikodušno oberučke dao 10.000 hektara zemljišta, vlasništvo SRJ, Toninu Piculi. To vi, ministre, treba da date odgovor pred ovim parlamentom, treba da date odgovor ovoj javnosti; pogotovu vi, jer imate dvostruku obavezu, ne samo kao ministar, nego kao pripadnik jedne partije na čije čelo je privremeno raspoređen Goran Svilanović. Drugo, tvrdnje da ste uneli novine ovim izmenama i predlozima nisu tačne. Vaše novine, koje vi navodite, odnose se na uvođenje privatnih geodetskih organizacija. Po postojećem zakonu isto postoje te organizacije, s tim što ste vi samo uveli da moraju obavezno imati najmanje tri zaposlena, a od toga jedno stručno osposobljeno lice sa položenim državnim ispitom, a po sadašnjem zakonu je uslov osam zaposlenih. Prema tome, nemojte ništa tako reformatorski da najavljujete na sva zvona. Niste vi ništa preduzeli što je u pravcu reformi. Ono što isto zaslužuje odgovor, to je kako i čime garantujete da će biti jedinstvena evidencija kada je u pitanju katastar, evidencija o upisu prava na nepokretnostima, kada je očito da svakodnevno sve više i više popuštate pred pritiscima i ucenama autonomaških partija koje traže da se sve preseli, vremenom, na nivo Vojvodine. Između ostalog, da li ste sigurni da neće biti uspostavljen zahtev da se i ova evidencija vodi posebno za teritoriju Vojvodine? Drugo, jedinstva nema, gospodine ministre, jer ova evidencija se vodi posebno za Kosovo i Metohiju. Možda vi imate dobre odnose sa međunarodnom zajednicom, pa ćete to sa međunarodnom zajednicom da premerite, da uknjižite, da svaka parcela na Kosovu i Metohiji u naredne tri magične godine, kako vi to navodite, bude vlasništvo Šiptara. Ne sumnjamo da ćete to uspeti sa međunarodnom zajednicom. Ono što se ponavlja uvek kada se predlaže izmena i dopuna zakona, to je da se javnost uvek bombarduje sa nekim rokovima od tri godine. Kada je u pitanju sprovođenje ovog zakona, rok je tri godine. Kada je u pitanju dobijanje kredita sa kojim se hvalite, isto je tri godine. Gospodo, zar ste vi toliko ubeđeni da ćete ostati na vlasti tri godine? Zar vi ne vidite kakva je realnost u Srbiji? Hteli ne hteli, moraćete raspisati izbore krajem ove godine. Nemojte da budete toliko samouvereni, ne odlučujete vi više o tome. Vi ste svoje rekli u predizbornoj kampanji, prevarili ste narod, prošlo je dovoljno vremena da narod vidi kakvi ste i moraćete izbore da raspišete. Ministre, trebali ste reći da iza ovog vašeg predloga stoji finansijski efekat na koji vi računate, pa ste naveli sa ove govornice, samo niste bili do kraja jasni, kao primer Novi Beograd, gde se još u većini slučajeva nije izvršio upis prava vlasništva nad nekretninama. To je suština. Vi hoćete da oprihodujete, da u budžet slijete dodatna sredstva. Ako ste kao Vlada spali da od toga preživljavate, bolje manite taj posao, ostavite taj posao. Nećete vi oprihodovati, pogotovo vi koji ste sastavljeni od 18 različitih partija, kod kojih i te kako ima protekcije, kod kojih i te kako ima nepravdi. Niste valjda toliko samouvereni da ćete vi do kraja pošteno da sprovedete i taj posao. Nećete, gospodo. Nećete, na Novom Beogradu je najviše vas koji sada sačinjavate većinu. Izvinjavam se izuzecima, ali najviše je vas. Pa, to su vam očevi od Josipa Broza dobili stanove. To su stanovi u kojima vi stanujete. Nećete valjda da nas ubedite da ćete vi sada korektno da uradite taj posao, da upišete vlasništvo. Ministre, nema nikakvih problema ako želite nešto da lakirate sa predlozima. Morate da shvatite, Srbija nije kosa ili brkovi da se tako lako farba.
Reč ima narodni poslanik Rade Bajić, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Božidar Vučurović.
Poštovani narodni poslanici, pred nama je danas zakon o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru nepokretnosti. Kako juče ministar reče, sa mnogim odredbama je reformski zakon. Kakav je reformski zakon - počeću od obrazloženja, gde pod III kaže da sve ono što se zasniva u starom zakonu važi i u ovom i da pravni instituti i sada stoje. Prema tome, praktično, to je prepisan stari zakon i ništa drugo nije trebalo uraditi, nego raditi po starom zakonu, ali obezbediti sredstva. To što se nije moglo više uraditi po postojećem zakonu je svakako zato što nikada nije bilo dovoljno sredstava da se priđe izvršenju programa, kako godišnjih tako i srednjoročnih, i ako se zna podatak da treba oko milijardu maraka da bi se sproveo ovaj posao, jasno je to da se ni u budućem vremenu, pogotovo ne ove tri godine koliko je proklamovano da će se uraditi, neće moći obezbediti tolika količina sredstava da se to uradi. Ne osporavajući želju predlagača da se pod hitno uredi katastar nepokretnosti u Srbiji, da se dovede to u red, ako se zna da je 10% urađeno kako treba, moramo neke stvari osporiti u ovom zakonu koji se predlaže. Pre svega, moramo se osvrnuti na taj rok od tri godine, piše u članu 136d da će se uraditi, ako se ostvare neki preduslovi za sprovođenje ovog zakona. Pre svega, kaže se da se treba afirmisati privatna geodetska praksa. Ništa drugo ni do sada nije bilo, to je bilo i zakonsko rešenje. Faktički, situacija je takva bila da je geodetska privatna praksa postojala i radila. Drugo, kaže se da treba omogućiti osnivanje geodetskih preduzeća sa samo tri zaposlena. Ranije ih je bilo osam. Dakle, osnivana su sa tih osam i radila su. Treće, da bi se pojednostavili poslovi oko izrade katastra nepokretnosti, treba da se koristi katastar zemljišta. Mada da katastar zemljišta neće biti adekvatan osnov za izradu katastra nepokretnosti iz nekoliko razloga. Najpre, zna se da katastri zemljišta nemaju realno stanje. S druge strane, što podaci za katastarsko zemljište u Srbiji, ne predstavljaju istovremeno i pravnu evidenciju, odnosno ne postoji zbirka isprava na osnovu kojih se upisuje pravo svojine i druga prava na nepokretnostima. Kada se tako ostvareni listovi nepokretnosti podnesu nosiocima ili vlasnicima nekretnina, nastaće niz urgencija, žalbi po osnovu upisa tih nepokretnosti, zbog grešaka koje su postojale u zemljišnim knjigama. To će samim tim odložiti raspravu, odnosno rešavanje, najmanje ne za tri, nego za pet, šest godina. Rekli ste, a osnovna odredba ovde se kosi, s tim što tražimo da geodetska privatna praksa zaživi, u članu 2. (mislim da je stav 2), kaže da se stručni poslovi gde se traži glavni projekat ne mogu raditi, odnosno ako se finansiraju radovi iz budžeta Republike Srbije, to može samo raditi Republički geodetski zavod. To je potpuno suprotno sa ovom intencijom da se uvede privatna geodetska praksa. Ako se zna da se 90% poslova finansira upravo iz republičkog budžeta, onda je jasno da je Republički geodetski zavod taj koji je potpuno bez konkurencije na tržištu, kada su u pitanju takvi radovi. Prema tome, samim ovim stavom smo eliminisali u velikoj meri privatnu geodetsku praksu. Sada se postavlja pitanje šta to mogu uraditi jedinice Republički geodetski zavoda po opštinama, koje ni sada nemaju kadrova, koje su ovoliko natovarene poslom, naročito oko upisa nekretnina i prava vlasništva, naročito zbog toga što to mogu samo oni da rade, pošto su to upravni poslovi. Postavlja se pitanje kako će se legalizovati - kad hoće vlasnici nelegalno izgrađenih objekata da legalizuju svoj objekat, a ima ih sigurno nekoliko stotina hiljada, ako ne i milion, da li će moći jedinice Republičkog geodetskog zavoda po opštinama da obave ovaj posao sa ovim brojem zaposlenih i sa ovom stimulacijom. Na osnovu svega, mislimo da je ipak trebalo da Republička vlada donese srednjoročni program državnog premera i katastra nepokretnosti, da obezbedi pare i po starom zakonu, na osnovu člana 9, da izvrši ove poslove. Sigurno je da se bez sredstava neće moći ništa uraditi. Prema tome, rok koji ste postavili ovde, i to u zakon ugradili, apsolutno je neprihvatljiv. Izgleda da je to samo "držite vodu dok majstori odu". Mislim da je jednostavno trebalo pristupiti izradi razvoja, odnosno premera državnog i katastra nepokretnosti, pošto godišnji izrađuje Republički geodetski zavod, obezbediti sredstva i raditi po starom zakonu, a ne ovoliko se lomiti oko novog zakona.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Joca Arsić.
Može i opomena, ali ću opet pesmicom, niste čuli odavno. Objasni nam ministar Šumarac, vrli univerzitetski profa, da je knjižno stanje nekretnina, ne katastar, nego katastrofa; za ovakvo stanje u katastru, sastavi nam krivaca liste, pa optuži Kelte i Rimljane, Hune, Gote, a i komuniste; kada ovaj zakon usvojimo, pa sredimo knjige i premere, kuće će se uknjižiti same, a njive će same da se mere; kada ovaj zakon usvojimo, biće jasno i poznato svima, ko apartman ima u Geneksu, a ko kuću u Novim Banovcima; kada ovaj zakon usvojimo, katastarsko sredićemo stanje, a narod će da plače od sreće, što lideri imaju imanje; pravićemo nova preduzeća, da poslove obavljaju stručno, a stručni će biti samo oni koji daju provizuju ručno; ili ministru ili direktoru Geodetskog zavoda pri Vladi, samo onaj koji im džep napuni, taj će moći uspešno da radi.
Gospodine Vučuroviću, izričem vam prvu opomenu na osnovu člana 103. Poslovnika Narodne skupštine.
Nadzor vrši Geodetski zavod vrlo stručno, o tom nema zbora, kad pogreši žalbe više nema, a bogami ni upravnog spora; kod njih su vam i nož i pogača, ali ne treba mnogo da vas brine, odrezaće svakom po zasluzi, vama kriške, njima komadine; na kraju naš dragi ministre, i unatoč i glede i nakon, reformom se izmene ne zovu, reforme su sasvim novi zakon; ali vidim da vas to ne brine, ko što rekoh unatoč i glede, ne sekirate se vi ni malo, jer nemate baš ni jedne sede.
Reč ima narodni poslanik Joca Arsić, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Hranislav Perić.
Poštovane koleginice i kolege poslanici, pred vama je opet Predlog zakona u kojem se naziva reformskim, ali u većem delu taj zakon je ostao isti u tekstu kojem je donet i koji je prethodna Skupština usvojila, sem korekcija koje su ovde navedene i ne bih da ponavljam. Po mišljenju poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, ovim zakonom se uspelo da se sa osam radnika svede na tri, da se neki rokovi skrate, da se nadležnosti prenesu sa Geodetskog zavoda na preduzeća i da, kako se to kaže, u tržišnoj utakmici svi budu konkurentni jedni drugima i da se na takav način se ovaj posao, koji je predviđen da obavi u roku od tri godine, i uradi. Mi smatramo da je ovaj rok kratak, da su sredstva potrebna za primenu ovog zakona velika i da će to biti glavna smetnja, kao što je to bila smetnja i u prethodnom periodu, jer je trebalo obezbediti ogromna sredstva da se poslovi koji nisu mali, predviđeni ovim zakonom, obave u ovom roku kako je to predviđeno zakonom. Pored toga velika sredstva su potrebna i za nabavku opreme da se ovi poslovi urade. Ovde je rečeno da se sa jedinstvenom evidencojom uradilo i započelo samo u nekoliko gradova. Ta činjenica nije tačna. Opština iz koje dolazim je krenula sa jedinstvenom evidencijom, uplatila našem katastru ukupna sredstva potrebna za ovaj posao, koji je predviđen da se obavi u roku od 10 godina i on naravno nije obavljen, jer je očigledno da i ta sredstva nisu bila dovoljna da se taj posao uradi. Pored toga, bilo je i veliko angažovanje geodetske uprave oko poslova sprovođenja komasacije u prethodnom periodu, oko te saglasnosti sa evidencijom, sa zemljišnom knjigom i sa stanjem koje je nastalo posle komasacije. Samo da vas podsetim da je to jedna od velikih aktivnosti, u kojoj je svoj puni doprinos dao Geodetski zavod i geodetske službe, da je taj posao urađen na korist građana ukrupnjavanjem poseda i da je u nekoliko komasacija, koje su vršene u Pomoravlju, taj posao skoro priveden kraju. To je dalo ogroman doprinos. Normalno, on će prouzrokovati i ponovo troškove, jer treba i jednu i drugu evidenciju usaglasiti, što će, siguran sam, komplikovati poslove za ovaj rok od tri godine, kako je dat. Što se tiče primedbi poslaničke grupe SPS, one se odnose i na jedan od izmenjenih članova ovog zakona; u članu 48. se predviđaju određeni rokovi, a u novom članu 136v ne dozvoljava se vođenje upravnog spora. Ovde je oko toga dosta govoreno i neću to da ponavljam. Samo ću da podsetim da je to u direktnoj suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije i da jedna takva odredba ne može da se nađe u ovom zakonu; nije, kao što sam rekao, u saglasnosti sa važećim Ustavom, za koji neki jednom kažu da se ne treba držati kao pijan plota, a drugi put kada im to odgovara ga citiraju i koriste. Poslednje što želim da kažem, to je da će sprovođenje zakona u ovako kratkom roku, siguran sam, koštati i građanekoji nisu bili ažurni u sprovođenju ostavinskih rešenja, upravo zbog visokih troškova izlaska geometara, utvrđivanja, odnosno prevođenja, cepanja parcela, jer se radi o nasleđivanju, deobama. To se stanje od 1932. godine, na koje se pozivamo, umnogome promenilo do danas, došlo je do usitnjavanja poseda i već je rečeno koji je broj parcela, a siguran sam da zbog neažurnosti građana, vlasnika, koji su postali naslednici, to stanje će se komplikovati, pored toga što će se komplikovati i uknjižbom po etažnoj svojini, koja je prilično komplikovana u delovima gde su izgrađene zgrade za kolektivno stanovanje. Takođe je još jedan problem sa snimljenim instalacijama, sa katastrom podzemnih instalacija i problem sa otpisom i uknjižbom objekata kao što su železničke pruge, novoizgrađeni nasipi, novoizgrađene brane, novoizgrađena jezera. Nisu uknjiženi. Preko mog bivšeg dvorišta prolazi nova železnička pruga, preko zemljišta koje se vodi kao neplodno, ali je još uvek u mom posedu. Nemam obavezu da plaćam poreze i doprinose na to zemljište, ali je još uvek u mom posedu i ne znam šta trebam da uradim; da li da prekratim prugu i da kažem - ne možete više da prolazite kroz moje dvorište. To je jedan od vrlo važnih poslova koje treba uraditi i za koje su potrebna sredstva. Još jednom kažem da su ovi rokovi, i to misli poslanička grupa SPS, kratki; ovaj veliki posao, siguran sam, potrebno je da se uradi i izvede do kraja ovako kako je predviđeno zakonom, Vlada treba da napravi operativni program i da taj rok, koji je dat ovim zakonom, proceni još jednom i odredi primeren rok da se ovi poslovi završe.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić, a sledeći prijavljeni je narodni poslanik Zoran D. Nikolić. Time bismo završili načelnu raspravu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, bilo je dosta reči o starom zakonu, bilo je dosta konstatacija da je on bio dobar. Samo, zakon je pretrpeo neke izmene koje su bile neophodne, a tehničke su prirode i čine usaglašavanje sa novim propisima. Mislim da do sprovođenja starog zakona nije došlo u praksi zbog nedostatka para, mada ni ovaj zakon neće mnogo toga promeniti jer ne vidim da će biti para za ove namene. Ovo što se predviđa ovim zakonom zahteva mnogo rada i mnogo para. Ukoliko i nadalje Republički geodetski zavod donosi jedinstven cenovnik za premer na celom području Srbije i dalje geometri pri lokalnim samoupravama neće imati posla, jer su skupe usluge koje oni pružaju građanima. U nekim mestima udaljenim od centra opštine, kada pozoveš geometra da ti omeđi njivu, bolje je da mu je daš odmah, jer više vredi geometarska usluga nego što vredi njiva. Slažem se da ima dosta problema u katastrima, stanje u knjigama i na terenu se ne slaže. Samo se plašim da se ovim zakonom opet ne nametne neki namet i trošak oko ovoga, jer i dosadašnje dažbine i poreze radnici i poljoprivrednici ne mogu da isplate. Smatram da će i kod ovog premera i snimanja uredbama biti uvedene dodatne dažbine našim ljudima, koji iovako plaćaju te velike dažbine. Takođe smatram da je zakon o katastru trebalo kasnije doneti, a pre toga rešavati pitanja koja imaju veću važnost za ovu državu. Treba prvo rešiti spoljne granice ove države, a onda meriti unutar toga zemlju. Kada otac deli sinove, on omeđi spoljne granice njive prema komšijama, pa tek onda to deli. Ovde, što se tiče spoljnih granica, ništa nije rešeno. Da li je ovaj zakon nužno potreban da bi Šiptari mogli da legalizuju zemlju kupljenu na jugu Srbije od Srba, a možda će ovaj zakon rešiti možda i još neka pitanja na štetu Srba i Srbije. Moj predlog je da se sa ovim zakonom sačeka, da se ostavi političarima i vlasti da postave spoljne granice, i to reformski, jer u ovo novo vreme pojedini političari su najbolji geometri. Stalno zagovaraju neke nove granice. Prema tome, treba utvrditi državu i granice, a onda donositi zakone o katastru. Na primer, Čović stalno pregovara o nekim novim granicama na jugu Srbije. Svilanović je, takođe, aktivan u prekrajanju granica na štetu Srbije. Na kraju, pitao bih - da li će se ovaj zakon primenjivati na Kosovu? Da li će predviđena snimanja i zakoni izbrisati Srbima pravo na zemljište u nekim delovima na Kosmetu? Hvala.
Zahvaljujem. Poslednji prijavljeni govornik je narodni poslanik Zoran D. Nikolić. On nije prisutan. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele završnu reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović, ovlašćeni predstavnik poslaničike grupe SPS za ovu tačku dnevnog reda. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u svojstvu ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe SPS-a kazaću nekoliko reči o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Cilj mi je da pokušam da dam doprinos obavljanju ovog posla, odnosno da predlagaču - Vladi Srbije - ukažem gde je dobar put, odnosno da sa stranputice kojom je krenula pokuša da izađe na dobar put. [[Žagor.]] Najiskrenije. Ovaj zakon vrlo jasno, čak kristalno jasno, pokazuje nastavak odnosno kontinuitet predlagača da najviše zakonodavno telo, Skupštinu Republike Srbije, konstantno, iz dana u dan, zamajava marginalnim zakonima, umesto da se bavi mnogo ozbiljnijim stvarima. Toje, čak, uzelo velike razmere. Počinje drugi krug zamajavanja od sledeće tačke dnevnog reda. Mi smo o Zakonu o radio difuziji, odnosno pretplati, 10 dana razgovarali, da bi se ukinula pretplata. Tad smo mi bili protiv ukidanja a vi za, a sada sledi nova tačka na kojoj ćete opet 10 dana da nas zamajavate, i sada ste vi za pretplatu a mi protiv. Šta sam hteo da kažem? Zašto kažem da je ovo zamajavanje? Mi imamo Zakon o katastru iz 1992. godine, menjan 1996. godine, koji su radili autoriteti iz ove oblasti. Navešću profesora Joksića, profesora Maneta Miladinovića, koji i sada predaje katastar na Građevinskom fakultetu; radili su ga neki vrhunski stručnjaciiz oblasti prava koje ste vi danas postavili na najviše pravosudne funkcije u ovoj zemlji; (Leposava Karamarković) u pravu je Toma, i Leposava Karamarković; znači, taj zakon nema ničeg ideološkog, ničeg političkog, čak u ovom tekstu nije pretrpeo nikakvu ozbiljnu kritiku. Jasno se i pošteno kaže da je on dobra osnova za rad, da nema ni promene pravnih instituta koji regulišu ovu materiju. Šta bih razumeo? Razumeo bih da je u protekle dve godine, a dok se usvoji Zakon i prateća akta proteći će još dve godine, Vlada nastavila da radi katastarske operate nepokretnosti, a da bi onih 9% koji su urađeni za prethodnih 10 godina uvećala za 2% - znači, po 1% za svaku godinu - i da je u tom praktičnom radu videla da postoje određene zakonske smetnje. Tada bi bilo pošteno reći - gosodo poslanici, krenuli smo, radimo, imamo određene smetnje u Zakonu i tražimo od vas da te smetnje otklonite. Ovako, nije urađeno ni 2% za dve godine, a menjamo neke marginalne članove Zakona. Šta mene plaši? Mene plaši da pristup, odnosno vokabular ovog zakona ukazuje na to da i u narednim godinama neće biti želje da se nešto radi. Evo zašto, reći ću vam. Prva stvar koja je urađena - formirana je komisija na čelu sa predsednikom Vlade. Poznata je stvar, Čerčil je rekao: "Ako hoćete da nešto propadne, da ne bude urađeno, vi formirajte komisiju". Znači, prvi korak, koji je po mom mišljenju nakaradan, mimo svih drugih stvari, mimo početka radova, to je formiranje komisije. Moje shvatanje, a i drugih ljudi, jeste da ako formirate komisiju, vi to unapred marginalizujete i ne želite da bude urađeno. Druga stvar - duh promene Zakona ukazuje na to da nema ozbiljne želje da se radi. Ovo ću dokumentovati, a vi razmislite. Krunska promena Zakona je, a čuli smo i ministra, omogućavanje formiranja privatnih geodetskih organizacija. I do sada je to moglo. Trebalo je osam, a sada se predlažu tri radnika. Ali, u članu 2. se kaže - "te geodetske oranizacije ne mogu da obavljaju posao koji finansira budžet Republike". Pa, 80% ovih teških, odgovornih i veoma važnih poslova finansira se iz budžeta Republike. I, kakvu stvar imate u praksi? Privatne geodetske organizacije formiraće se - odakle? Iz Republičkog geodetskog zavoda, odnosno iz njegovih filijala ljudi će prelaziti u privatne geodetske organizacije, a neće moći da obavljaju posao koji finansira budžet. Znači, taj posao koji finansira budžet, a velik je, ostaće Republičkom geodetskom zavodu, koji će biti oslabljen za one radnike koji pređu u privatne geodetske organizacije. Sledeća stvar koja apsolutno ukazuje da ovom poslu nemamo nameru da ozbiljno pristupimo su, gospodo i dame, rokovi rada. Ako neko meni kaže da će za tri godine da uradi posao za koji je - evo pogledajte, zna i ministar, postoji studija Republičkog geodetskog zavoda - potrebno najmanje 10 godina (tri godine može u delu gde je poljoprivredno zemljište, gde nema građevinskih objekata), to je neozbiljno. To je kao kada bi poljoprivrednik rekao - sada ću da posadim kukuruz, pa ću za dva meseca da vršim berbu. Znači da sve ovo što sam rekao mora dobronamerno da ukaže da nema ozbiljne namere da se ovome pristupi. Šta bi za mene bilo ozbiljno, odnosno za nas poslanike, čak i za poslanike vladajuće većine, koja treba da usmerava svoju Vladu? Bilo bi ozbiljno da je rekla - dame i gospodo, evo studije Geodetskog zavoda, za ovo treba milijardu maraka. To je tačno: stići će ta procena i do milijardu dolara, ali da ne omanemo - za taj posao treba milijardu maraka i 10 godina. Dajmo da krenemo po 2% godišnje i ova vlast će ostaviti sledećoj vlasti završeno bar još 9% ili 10%. Jedan posao koji je neophodan za ovu državu, koji se ne deli na partijske, političke i ne znam kakve, mora u nekom narednom periodu da bude urađen. Međutim, ne mogu da se otmem utisku da politika koja je već pročitana, koju je i narod pročitao, a to je stalno ljuljanje, talasanje, a ništa se ne radi, i dalje uzima maha. Ali, narod je, dame i gospodo, to shvatio. Vi sada ne možete da prođete Srbijom da vam ne ispričaju priču kako je predlagač ovog zakona krenuo vozom kroz Srbiju i stao mu je voz negde u 10 sati; izađe, problem, nema pruge, on kaže - molim vas, pozovite ovu našu većinu iz Skupštine da dođe, a ovi kažu - tek je 11 sati, još nisu stigli; on kaže - pozovite i ove pomoćnike, ove naše sa balkona; oni dođu, a on kaže - gospodo, problem je, rešićemo ga, ljuljajte voz da putnici misle da voz ide. I voz se ljulja, putnici misle u prvi sat da voz ide, ali posle toga i mala deca shvate da voz ne ide. Ali, i dalje ga ljuljamo u ovoj oblasti. Znači, Vlada bi trebalo da povuče ovaj zakon, ili da prihvati sve amandmane jer neće amandmani da ga pokvare ili da ga poprave. On je takav kakav je. I šta da uradi - ono što su govorile kolege iz DSS-a - da donese srednjoročni plan,opredeli finansijska sredstva i krene na posao. (Iz sale: Povuci ga ti.) Dame i gospodo, poslanik iz trećeg reda dobacuje, gospodin Popović, a ja njemu ne zameram. On je legenda ovog doma, ispričao je najbolji vic u ovoj godini, taj vic će da bude uvršćen u antologiju za ovu godinu; pitao je poslanike kakva je ova vlada, svi su ćutali, a on je rekao da je vlada reformska. Ja ga pozivam da ponovo priča taj vic, narod mnogo voli da čuje taj vic, jer je stvarno dobar. Hvala.
Da li se još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) Onda izvolite, Milutin Prodanović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe DSS-a.
Nisam imao nameru da se javljam, ali očigledno je da je neke kolege koje su izlagale, pregazilo vreme; postoje moderni softveri, moderne tehnologije izrade svih ovih mapa i podataka, tako da se apsolutno ovo može uraditi za brže od tri godine. Ko u to ne veruje i to ne zna, može da ode na sajam tehnike da vidi dole šta se sve nalazi.
Da li se još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) Po kom osnovu replika? Ne, uopšte niste pomenuti, nema osnova za repliku. Zaključujem načelni pretres. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima, u načelu. Za 115, protiv 23, uzdržan jedan, nije glasalo 40, od ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Izvolite, reč ima narodni poslanik Milisav Petković, predlog po Poslovniku.
Po članu 138. Poslovnika Skupštine Srbije, dajem predlog da rasprava po amandmanima traje tri minuta.
Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Milisava Petkovića da rasprava o amandmanima traje tri minuta. Za 86, protiv 44, uzdržana 22, nije glasalo 26, od ukupno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Šta vam je? Mislim, ne razumem stvarno, takva radost. Pre odlučivanja o amandmanima, pošto Zakonodavni odbor nije dostavio izveštaj o amandmanima podnetim na Predlog zakona, podsećam vas da, shodno članu 136. stav 5. a u vezi sa članom 144. Poslovnika, Narodna skupština može odlučiti da se Predlog zakona razmatra i bez izveštaja Zakonodavnog odbora ili utvrditi novi rok u kome je Odbor dužan da to učini. Predlažem da Narodna skupština odluči da se Predlog zakona u pojedinostima razmatra bez izveštaja Zakonodavnog odbora o podnetim amandmanima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 113, protiv 41, uzdržanih nema, nije glasalo 23, od 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog da se rasprava obavi i bez izveštaja Zakonodavnog odbora. Na član 1. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Moramo glasati pošto nemamo izveštaj Zakonodavnog odbora. Za 110, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 64, od 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za urbanizam i građevinarstvo takođe je prihvatio ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko drugi prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 128, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 49, od 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Mucić. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Poštovani narodni poslanici, gospodine ministre, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona, u ime poslaničke grupe SPS. U ovom članu predviđeni su uslovi za obavljanje stručnih poslova, kako za Republički geodetski zavod, tako i za geodetske organizacije koje se formiraju u skladu sa ovim zakonom, s tim što je broj radnika stručnih za obavljanje ovih poslova smanjen sa osam na tri. Ništa nije sporno, sve je to u skladu sa proklamovanom politikom koju ste ovde izrekli o liberalizaciji uslova za formiranje i stvaranje novih geodetskih organizacija, kao i u pogledu ispunjenosti uslova za ove organizacije koje su trenutno formirane i koje rade. U amandmanu koji sam podneo predložio sam brisanje dodatnih članova 2. i 3, kojima se stvara neravnopravnost u pogledu istih uslova između Geodetskog zavoda i geodetskih organizacija koje se formiraju. Član 2, odnosno st. 2. i 3. koji su ovde predloženi glase: "Ako se na osnovu akta Vlade Republike Srbije ili akta drugog nadležnog državnog organa donetog na osnovu zakona, radovi iz stava 1. ovog člana finansiraju iz budžeta Republike Srbije, te radove obavlja Republički geodetski zavod". Znači, radi se o stručnim radovima na poslovima gde je predviđena izrada glavnog projekta. "Ako se finansiranje radova iz stava 1. ovog člana vrši iz drugih izvora, te radove obavlja geodetska organizacija u skladu sa ugovorom zaključenim između investitora i izvođača radova, posle sprovodenog postupka javnog nadmetanja ili prikupljanja pismenih ponuda." U obrazloženju zašto Vlada ne prihvata ovaj amandman, što mi je i logično da Vlada ne prihvata amandmane poslanika opozicionih partija, kao što i mi poslanici opozicionih partija što ne prihvatamosve predloge Vlade, navedeno je: "Razlog za neprihvatanje ovog amandmana sastoji se u činjenici da se upravo navedenim odredbama Predloga zakna vrši razdvajanje, po osnovu finansiranja, stručnih poslova za koje je predviđena izrada glavnog projekta koje će obavljati Republički geodetski zavod, odnosno geodetske organizacije". Tu nije ništa sporno. Mi se ne slažemo, kao poslanici opozicione Socijalističke partije i predstavnici Vlade. Međutim, Vlada ne ostaje pri svom mišljenju, imajući u vidu da je na isti član poslanička grupa DSS podnela sličan amandman, kojim se reguliše oblast izrade glavnog projekta od strane Republičkog geodetskog zavoda i geodetskih organizacija, kao i to da je Vlada prihvatila ovaj amandman poslaničkog kluba, odnosno poslanika DSS. Znači, Vlada nema jedinstveno mišljenje o istim poslovima. Mogu da kažem da je prihvatanjem amandmana poslanika DSS cilj koji sam imao prilikom podnošenja ovog amandmana ostvaren. Znači, izjednačeni su uslovi u dobijanju poslova kod Republičkog geodetskog zavoda i geodetske organizacije. Mislim da će ovaj član i ovo naše nastojanje da se izjednače uslovi dovesti do smanjenja cena kod Republičkog geodetskog zavoda i uvođenja geodetskih organizacija u poslove u izradi državnog premera i katastra. Tako da je u ovom trenutku zaista ostvaren cilj koji sam želeo postići ovim amandmanom, a imajući u vidu i donošenje novog zakona o javnim nabavkama, mislim da je postignuto i izjednačavanje uslova; putem javnog nadmetanja ostvariće se cilj da i geodetski zavod i geodetske organizacije koje se formiraju budu ravnpravni učesnici u obavljanju poslova za koje je predviđena izrada glavnog projekta. Hvala.
Hvala. Za reč se javio narodni poslanik Dragan Jovanović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS. Izvolite.
Dame i gospodo, ovde bi bilo vrlo interesantno čuti gospodina ministra Šumarca, jer se odbija amandman koji je krunska odbrana ovog zakona. Znači, mi smo predložili, a ministar brani zakon time da se izjednačavaju, odnosno da se uvodi privatna geodetska praksa koja treba da ubrza rad. U ključnim poslovima, a to su poslovi koje finansira budžet Republike, isključuju se privatne geodetske organizacije. Znači, tražili smo baš u duhu odbrane ovog zakona, onako kako ministar brani zakon, da se izjednače privatne geodetske organizacije i Republički geodetski zavod. Malopre sam objasnio da će stvaranjem privatnih geodetskih organizacija Republički geodetski zavod biti oslabljen, jer nemamo mi geometre na birou. Ti geometri će da dođu, odnosno stručna radna snaga će doći iz Republičkog geodetskog zavoda u privatne. Desiće nam se da imamo mnogo jaču privatnu geodetsku organizaciju nego što je Republički geodetski zavod u nekim segmentima. Prema tome, sasvim je logično, ako ministar brani zakon uvođenjem privatnih geodetskih organizacija, da se u poslovima koje obavljaju izjednače organizacije. Mislim da je amandman logičan i treba ga prihvatiti, ako ministar nema neko novo objašnjenje. Hvala.
Hvala. Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 43, protiv 99, uzdržanih nema, nije glasalo 33, od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za urbanizam i građevinarstvo takođe je prihvatio ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč? (Da.) Izvolite, reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović.
Amandman je prihvaćen na Odboru upravo zbog toga što je samo dopunio jednom rečenicom koja glasi: "ili geodetska organizacija posle sprovedenog postupka javnog nadmetanja". Član 2. i 3. su u suštini ostali isti sa ovim dodatkom. Zbog toga što je ovakav član celishodan i totalno upotpunjen ispunjava se jedan od bitnijih razloga, a to je da se geodetske organizacije mogu između sebe i sa Republičkim geodetskim zavodom takmičiti na tenderima koje bude Vlada raspisivala. Hvala još jednom za podršku za ovaj amandman.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SRS. Izvolite.
Prilikom odlučivanja o ovom amandmanu treba biti veoma obazriv, zato što je predlagač amandmana ukazao da želi da izvrši izmene u novom stavu 3, a Vlada taj novi stav 3. potpuno drugačije formuliše. (Iz sale: Sa ispravkom.) Tu ispravku ja nisam dobio, samo skrećem pažnju da bi moglo da se desi da pogrešimo, iako je namera dobra. Ali, bila je dobra namera i za prethodni amandman; možda je mogao da bude malo precizniji. Sve u svemu, samo izmenom koncepcije u stavu 3. ili 2, kako ga već naziva predlagač, ne dobija se mogućnost da se ostvari konkurencija u svim poslovima, već opet nešto parcijalno. Ali, što se tiče nas srpskih radikala, želja nam je da postoji konkurencija na tržištu, a potpuno je svejedno šta ćete napisati. Ovu našu državu meri Montgomeri. Ne meri je ni Republički geodetski zavod, ni privatne geodetske organizacije, ni Vlada Republike Srbije, ni Narodna skupština, našu državu meri Montgomeri. One koji misle da za tri godine mogu da premere ponovo ovu našu zemlju, podsećam da je godinu i po dana otkako to rade već proteklo, ali izgleda da niste imali jasne instrukcije šta i kako treba da se meri. Ako je instrukcija ministra spoljnih poslova, koja se odnosi na zapadni deo severa Republike Srbije, bila jasna, onda ćete morati da nam u javnosti prezentujete kakve su instrukcije za sam sever države, kakve su instrukcije za severoistok, na granicama sa Rumunijom, sa Bugarskom, kakve su instrukcije za jug, na granicama sa Makedonijom. Bilo bi dobro da dobijemo to na papiru, da nam napiše Montgomeri tačno kako je izmerio zemlju, koliko nam to pripada po pravu koje nam on ustupa, i da onda odlučujemo o ovom predlogu zakona, kao što odlučujemo i o svim drugim predlozima zakona. Što se nas tiče, ponavljam, parcijalno gledano, gledano na članove koji se tiču lojalne konkurencije, smatramo da Republički geodetski zavod ni sada nema konkurenciju, niti će je imati po ovom predlogu zakona. Pokušavam da tražim dobru nameru predlagača, pokušavam da shvatim da postoje poslovi koje samo državni organ može da uradi kvalitetno, ali ako je upravni nadzor poveren stručnom državnom organu, onda je trebalo omogućiti i drugim vidovima organizovanja da obavljaju poslove, tim pre što se na rešenje Republičkog geodetskog zavoda nema pravo upravnog spora. To znači da je država uvek u stanju da zaustavi izvršenje nekog lošeg dela koje bi izvršio neko, nazovimo ga, iz konkurencije Republičkom geodetskom zavodu. Istina da je ovo ogroman posao, da će biti posla za sve, zato me čudi zašto su iz ovog posla isključene škole i fakulteti koji obrazuju geodetske stručnjake? Imamo li još neki posao u kome smo zakonskom odredbom eliminisali one koji su najstručniji da određene poslove obavljaju? Nemojte da mi tvrdite da fakultet na kome se geodete školuju, da škola u kojoj se geometri školuju nije sposobna da obavlja određene poslove. Ranije je to bilo predviđeno, sada je to izbrisano, sada to više nije u zakonu; samo što ja zakon čitam, za razliku od drugih.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 111, protiv 12, uzdržanih nema, nije glasalo 55, od 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miomir Ilić. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Miomir Ilić.
Poštovani narodni poslanici, u ime SPS podneo sam amandman na član 4. ovog reformskog predloga Vlade Republike Srbije, odnosno član 13. osnovnog zakona, u kome se govori o ovlašćenju određenog pravnog lica za postavljenje nadzora nad obavljanjem stručnih poslova kod izvođenja radova iz oblasti utvrđivanja katastra zemljišta i katastra nepokretnosti. Tekst amandmana glasi: "Član 4. u stavu 1. menja se i glasi: Republički geodetski zavod, odnosno investitor obezbeđuje stručni nadzor u toku izvođenja radova". U stavu 4. tog istog predloga zakona samo je izvršena određena korekcija, saglasno stavu 1. ovog predloga zakona. Zašto sam podneo taj amandman? U samom obrazloženju koje je dala Vlada rečeno je da se uvodi privatna praksa, da se vrši liberalizacija i da se pojednostavljuje postupak; za obavljanje ovih, za našu Republiku veoma važnih poslova, omogućava se privatizacija i stvara se mogućnost da, pored Republičkog geodetskog zavoda, i drugi investitor obavlja stručne poslove. Ako je rečeno da Republički geodetski zavod obavlja upravne poslove, a stručne poslove mogu da obavljaju i druge organizacije i investitori, onda ne vidim razloga zašto ne može investitor, saglasno Zakonu o investicijama koji važi u ovom trenutku u našoj zemlji, da stručno lice postavi, saglasno određenim pravilima i propisima koje propisuje onaj u čijoj je nadležnosti upravni postupak, odnosno Republički geodetski zavod? S obzirom na to da se gro poslova koji se obavljaju iz oblasti državnog premera, zatim katastar zemljišta i katastar nepokretnosti, finansira iz budžeta Republike Srbije, a to se odnosi na preko 90%, saglasno prethodnim članovima ovog predloga zakona, znači da će i Republički geodetski zavod da određuje lica koja će obavljati ove poslove. Ne vidim razloga da i drugi investitori, rešavajući ovu složenu i vrlo važnu problematiku, pri obavljanju ovih poslova ne postave stručno lice za nadzor. Postavlja se pitanje - kako će direktor Republičkog geodetskog zavoda da odredi lice van Republičkog geodetskog zavoda da obavlja stručne poslove, poslove stručnog nadzora, ukoliko je van okvira Republičkog geodetskog zavoda, kako će odrediti vreme, ko će izvršiti uplatu tih sredstava i kako će se to sve regulisati? Iz tog razloga ima puno opravdanja da se prihvati ovaj amandman, koji je skoro u istom tekstu kao i onaj koji su kolege iz DSS predložile. Za mene kao inženjera su mnogo važnije druge stvari, a to je da se ove "kozmetike" u predlogu, koji Vlada naziva reformskim, stvarno postave na svoje mesto. Za ovako složen posao, koji nije urađen iz ovih ili onih razloga, treba imati pre svega finansijska sredstva koja u budžetu Republike Srbije za ovu godinu nisu dovoljno planirana i koja treba da se pronađu da bi se ovaj složen posao uradio. Napominjem da se radi o velikom poslu na legalizaciji divlje izgrađenih objekata, kako individualnih, stambenih, tako i komunalnih, infrastrukturnih, i objekata koji su u privrednom toku bitni za našu zemlju. Napominjem da hidroenergetski sistem "Đerdap" nije uknjižio nekretnine iz oblasti hidrograđevinskih objekata koji zauzimaju velike prostore, ne samo na području stambene izgradnje, Novog Beograda, nego i kapitalne objekte. Ovo je složen posao. Za to su potrebne pare, a iznad svega su za to potrebni stručnjaci. Kao jedan od inženjera, ne tog profila, smatram da imamo stručnjake iz ove oblasti, ali za ovako složen posao, sem sredstava, treba da imamo i visokoobrazovane stručnjake sa građevinskog fakulteta, odseka za geodeziju, iz srednje geodetske škole, pa tek onda treba poći u ovako jedan zamašan posao. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 32, protiv 99, uzdržanih nema, nije glasao 41, od 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman, a predstavnik predlagača na sednici Odbora za urbanizam i građevinarstvo takođe je prihvatio ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Milutin Prodanović.
Rekao bih samo da je, budući da je prihvaćen amandman na član 1, ovo jedan logičan nastavak toga, jer više ne postoje razlozi zbog kojih bih direktor Republičkog geodetskog zavoda određivao ko će vršiti stručni nadzor nad izvršenjem radova. Naime, u uslovima tržišne jednakosti jedan subjekt koji konkuriše za dobijanje posla ne može nadzirati izvršenje istog posla. Na kraju bih samo rekao, što se tiče ovoga premera Srbije - Nikola Kalabić, geometar iz Valjeva, 30-tih godina je premerio onu Srbiju, kakva je bila, a ovu Srbijicu, koju su oni koji su protiv ovog zakona napravili ovakvom kakva je, valjda ćemo moći mi da premerimo sa laserskim uređajima i bez letvi za tri godine.
Pošto više nema prijavljenih za reč o ovom amandmanu, stavljam na glasanje amandman. Za 91, protiv 13, uzdržanih nema, nije glasalo 65, od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Hranislav Perić. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić.
Uložio sam amandman da se u članu 7. stavovi 2. i 3. brišu. Brisanjem stavova dva i tri obezbeđuje se da tehničku dokumentaciju mogu izrađivati geodetske organizacije, bez obzira što se radovi finansiraju iz budžeta Republike Srbije. Ovo je celishodno i zbog toga što se na taj način omogućava većem broju geodetskih stručnjaka i organizacija da učestvuju u izradi tehničke dokumentacije. Zbog toga pitam da li je ovo decentralizacija, ako isključujemo organizacije koje formiramo iz nekih poslova. Zašto smo dozvolili privatne geodetske organizacije, a određene poslove im ne poveravamo? Zašto ih isključujemo iz poslova koje finansira Republika? Smatram da je bolje ukoliko sve uključimo, a konstatovali smo da ovaj posao treba da traje dugo, ima mnogo posla, ne treba nikog isključivati, već treba stvoriti konkurenciju da se poslovi što brže završe. Na kraju, bilo je ovde govora o brzom premeru države. Plašim se samo da mi u budućnosti, za neko vreme, nećemo imati šta da merimo.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 30, protiv 91, uzdržanih nema, nije glasalo 45, od ukupno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajednopodneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Predstavnik predlagača, na sednici Odbora za urbanizam i građevinarstvo, takođe je prihvatio ovaj amandman. Da li u imepodnosilaca amandmana neko želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 78, protiv 10, uzdržanih nema, nije glasalo 80, od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovani poslanici, poštovani ministri, u ime poslaničke grupe SPS podneo sam amandman na član 22. Predloga ovog zakona. Naime, u članu 22. stav 4. Vlada je kao predlagač zakona predvidela da stručne poslove iz tog člana obavljaju samo geodetske organizacije, a u stavu 5. istog člana izuzetno je dala mogućnost, odnosno obavezala da te poslove obavlja Republički geodetski zavod, pod uslovom da na teritoriji opštine nema registrovane geodetske organizacije, odnosno ako geodetske oganizacije, registrovane na teritoriji opštine, odbiju da izvrše te poslove ili ne dostave prikupljene podatke u propisanom roku. Amandmanom se predlaže da se ostavi mogućnost da te poslove mogu obavljati i Republički geodetski zavod i geodetske organizacije, u prvom redu se misli na privatne geodetske firme, kao i da za dobijanje tih poslova u svim slučajevima mogu ravnopravno konkurisati. Takođe se amandmanom predlaže da se omogući da te poslove može da dobije bilo koja geodetska organizacija, a ne kako predlaže Vlada, da to može biti geodetska organizacija registrovana na teritoriji opštine gde se obavljaju ti poslovi. Zašto Vlada sprečava konkurentnost tih firmi? Prihvatanjem amandmana i dalje se zadržava sigurnost da ti poslovi budu obavljani od Republičkog geodetskog zavoda, ako geodetske organizacije ne prihvate te poslove ili ne dostave prikupljene podatke u propisanom roku. Ovakvim načinom regulative ovog člana ne favorizuje se niti stavlja u neravnopravan položaj ni Republički geodetski zavod, ni registrovane geodetske organizacije iz bilo koje opštine. Naprotiv, stvaraju se uslovi za veću konkurentnost, stručno, efikasnije i povoljnije obavljanje poslova. Privatanjem amandmana omogućiće se nosiocima prava, držaocima ili korisnicima nepokretnosti da biraju stručnijeg, povoljnijeg izvođača radova, odnosno izvođača u koga imaju više poverenja. Obrazloženje Vlade da ne prihvati amandman zbog toga, kako kaže, "što je u opredeljenju Predloga zakona da se liberalizuje privatna praksa i da se geodetskim organizacijama omogući obavljanje ovih poslova na tržištu". U stvari, to obrazloženje nije prihvatljivo. Nije prihvatljivo jer se ne temelji na činjenicama. Prosto, kao da amandman niko nije ni čitao. Prihvatanjem amandmana uopšte se ne dovodi u pitanje liberalizacija privatne prakse. Naprotiv, njegovim prihvatanjem u dobijanju poslova obezbeđuje se potpuna ravnopravnost i konkurentnost između privatnih geodetskih firmi i Republičkog geodetskog zavoda. Uzimajući u obzir sve napred navedeno, sasvim je opravdano da amandman bude prihvaćen i bilo bi dobro da gospodin ministar u ime Vlade to kaže za govornicom. Zamolio bih da se pre glasanja utvrdi kvorum, jer smatram da zaista nema 126 poslanika.
Moram da podsetim poslanike vaše poslaničke grupe da ih svaki put upozorim na korišćenje kapaciteta Poslovnika. Izvolite, po Poslovniku uredite predlog i ja ću ga proslediti. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 15, protiv 91, uzdržanih nema, nije glasalo 38, od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Tomislav Nikolić, povreda Poslovnika ili predlog. Izvolite.
Na osnovu člana 82. stava 5. izražavam sumnju u postojanje kvoruma utvrđenog primenom elektronskog sistema za glasanje i zamolio bih vas da mi dostavite izvod sa poslednjeg glasanja, pošto ga smatram neregularnim. Upozoravam vas da je po članu 117. stav 2. kažnjivo korišćenje tuđih identifikacionih kartica i možete i sami da primetite, čitav red do zida neprekidno glasa protiv, iako samo jedan poslanik sedi u redu do zida. Ovo ostavlja veliku sumnju na regularnost oko glasanja. Tim pre kvorum nemamo, ne prolaze čak ni amandmani koji bi morali da prođu zato što su prihvaćeni neki prethodni amandmani. Zakon će biti sav zbrkan i konfuzan. Postoji nešto što povlači za sobom, ako je predlagač amandmana imao neki kontinuitet i ako je jedan amandman prošao, moraju da prođu i svi ostali koji se tiču jedne takve koncepcije, koju čak recimo u jednom glasanju prihvati većina koja podržava Vladu Republike Srbije. Zato vas molim da konačno utvrdimo da li ima u sali 126 poslanika.
Molim Narodnu skupštinu da utvrdimo da li je u sali prisutan kvorum potreban za nastavak rada i da ubacite svoje identifikacione kartice u svoje poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum za rad i nastavljamo. Povreda Pslovnika, narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke.
Moram da vas upozorim da je ovo Narodna skupština Republike Srbije. Ovo nije fudbalksa utakmica, ovo nije bioskopska predstava, ovde se donose zakoni. Za sve postoji procedura. Ja sam vas, gospođo Čomić, upozorio da na prethodnom glasanju nije bilo kvoruma i da ono što su rezultati glasanja ne odgovara istini. Zbog toga sam vam predložio da utvrdimo da li to odgovara istini ili ne, da li mi u sali imamo kvorum ili ne. Vi ste čekali 15 minuta da zasvira znak po kome sada ima 126 poslanika u sali. To je vama potrebno da nastavite sednicu, ali ja sam od vas tražio da učinite ono što vam je dužnost, da utvrdite da li tog časa u sali ima kvoruma, zato što je bitno. Amandman na član 7. nije prošao i ne znam šta ćete uopšte raditi sa ovim zakonom, kako mislite da ga primenjujete. Lako je neozbiljno voditi Skupštinu. Sedite tu sat vremena, stoji sve uključeno i čeka se 126, ali nešto se desilo u međuvremenu kada nije bilo 126, kada Skupština nije mogla da radi. Jeste, izašli smo iz sale, to je naše pravo. Ima vas 178 i još bolje vam je kada mi izađemo, brže radite, lakše radite, nema smetnji; nego kada mi izađemo i nema vas 126. Nema ko da podrži Vladu Republike Srbije, nema ko da podrži zakone. Gospođo Čomić, ozbiljno prigovaram. Ponašajte se u skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine Republike Srbije i kada narodni poslanik zatraži da se utvrdi kvorum, utvrdite. To je vreme koje vam je potrebno za glasanje, to je 16 sekundi i utvrdite da li ima kvoruma ili ne, a to da sedimo i da čekamo da svi vaši ručaju, da obave poslove na koje su otišli i da se vrate da ubace kartice, to nije bila moja želja. I, još jednom, niste mi dostavili listing sa prethodnog glasanja. Garantujem vam - na tom listingu ima ljudi koje ni sada niste uspeli da dovedete. Jer je čak moguće da danas nisu u Beogradu. Prihvatam da vi svojom većinom donesete zakon kakav god hoćete, ali ta većina u Skupštini mora da postoji. Ne može zakon da se donosi dok važi ovaj poslovnik, i Ustav Republike Srbije, koji određuje kako ova skupština radi. Ne može zakon da se donosi ako nema 126 poslanika u sali.
Da li želite objašnjenje u vezi sa povredom Poslovnika ili listing; ili ne želite. Podsećam narodnog poslanika da je ovo Narodna skupština u kojoj bi narodni poslanici trebalo, po Poslovniku, da saslušaju predsedavajućeg. Dakle, ponavljam pitanje - da li narodni poslanik želi objašnjenje i da li želi listing. Jedno od ta dva, nijedno ili oba. Konstatujem da je narodni poslanik Tomislav Nikolić neodlučan, pa će predsedavajući preuzeti odlučivanje. Listing je ovde i možete ga uzeti kada god vam bude odgovaralo. Za objašnjenje po Poslovniku Narodne skupštine, za koje je ispravan predlog dao narodni poslanik, predsedavajući je u obavezi da se kvorum utvrdi i to je utvrđivanje kvoruma. Proces utvrđivanja kvoruma nema poslovnički nikakve veze sa prethodnim glasanjem. U toku donošenja odluka o amandmanima danas sve poslaničke grupe su koristile pravo da ne glasaju, kao svoje poslaničko pravo, kao što je to pravo i da budu uzdržane, da budu protiv ili da budu za. Mogu da navedem primer kada nije glasala poslanička grupa SPS-a, kada je odbila da se uključi u proces glasanja stavom - ne glasam, kada su to radili poslanici SRS, kao i drugi poslanici, pripadnici vladajuće većine. Da li je narodni poslanik zadovoljan objašnjenjem ili hoćete da se glasa o tome da li je prekršen Poslovnik pri utvrđivanju kvoruma. Konstatujem da narodni poslanik nije zainteresovan za sudbinu svog predloga o povredi Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije.
Pre svega, poštovanje predsedavajućoj i svim poslanicima. Povodom ovog amandmana, sami smo videli da svi to rade - izađu, ostane puno kartica i jednostavno se dođe do situacije da neki amandman ne može da prođe zato što ima mnogo onih koji nisu glasali. Kasnije smo utvrdili, trebalo je puno vremena da ustanovimo, da imamo kvorum. Predložio bih da se ponovi glasanje o ovom amandmanu. Prvo,zbog toga da bismo dobili pravi rezultat glasanja o pojedinim amandmanima.
To bih rado učinila, ali Narodna skupština ne može dva puta da glasa o istoj stvari. Glasali smo o amandmanu na član 22. i na član 7. i konsultacije sa predsedavajućim su bile u smislu komentara oko činjenice - rezultati glasanja na član 7, koji su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković, a koji su prihvatili, sem Zakonodavnog odbora, nadležni odbor i Vlada Republike Srbije, a Skupština Srbije nije. To nije problem koji možemo rešiti glasanjem dva puta o istojstvari. Žao mi je. Eventualno možemo da zadužimo nadležni odbor da interveniše amandmanom kojim bi se uskladila pravno-tehnička redakcija teksta. U konsultacijama sa predsednikom Zakonodavnog odbora to je posao koji će biti predmet, pretpostavljam, na sednici Zakonodavnog odbora, koji će se održati danas u pauzi sednice u 14,00 časova. Ponavljam: narodni poslanici - članovi Zakonodavnog odbora da budu prisutni u 14,00 časova na sednici Zakonodavnog odbora, koju je zakazao predsednik Odbora Bojan Pajtić, u sali 1 u prizemlju, da se po proceduri ispravno pokuša rešiti problem koji je nastao zbog različitog glasanja Skupštine i predlagača. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Rade Bajić. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Rade Bajić.
U članu 23. se kaže da ako jedinica Republičkog geodetskog zavoda, u opštini utvrdi nepravilnosti prilikom državnog premera i upisa u katastar nepokretnosti, može da izvrši ispravku u roku od dve godine i posle odluke po žalbi Republičkom geodetskom zavodu oštećena strana nema više pravo da vodi upravni spor. Jednostavno, smatramo da svi oni koji su oštećeni imaju pravo pred sudom da traže i vode sudski postupak. Iz tog razloga smo i podneli amandman kojim tražimo da se to pravo konstatuje, odnosno da se ne ukida pravo oštećenom da vodi sudski postupak. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 19, protiv 100, uzdržanih nema, nisu glasala 24, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podnela Vlada Republike Sribije. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 103, protiv osam, uzdržanih nema, nije glasalo 29, ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatiliovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović.
U glavi VII - Ovlašćenje za donošenje podzakonskih akata - u članu 40. član 122. menja se i glasi "Direktor Republičkog geodetskog zavoda propisuje", pa se navodi niz podzakonskih akata - šta bi trebalo da direktor Republičkog geodetskog zavoda propiše. Ono što je prihvatanjem amandmana na član 2. urađeno je da su Republički geodetski zavod i geodetske organizacije izjednačeni, pa su tako i direktor Geodetskog zavoda i direktor neke radne geodetske organizacije izjednačeni. Demokratska stranka Srbije predlaže da se u članu 40. Predloga zakona uvodna rečenica u članu 122. stav 1. menja i glasi: "Vlada Republike Srbije, na predlog Republičkog geodetskog zavoda propisuje ..." itd. Znači, samo je stvar da se ispoštuje ovaj sled događaja do kraja imislim da ovakva jedna rečenica ne smeta ovom zakonu. Hvala vam.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Da.) Reč ima ministar u Vladi, gospodin Dragoslav Šumarac.
Ovaj amandman možemo podržati, to će malo usporiti proceduru jer je do sada to bilo sve u nadležnosti Republičkog geodetskog zavoda, ali neće smetati ako to dođe do Vlade.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Dakle, Vlada je na sednici Skupštine prihvatila amandman, a Odbor za urbanizam i građevinarstvo nije, i nemamo mišljenje Zakonodavnog odbora. Stavljam amandman na glasanje. Za 106, protiv šest, uzdržan jedan, nije glasalo 26, od ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Predlog za dodavanje novog člana. Narodni poslanici Stevan Gudurić i Rade Bajić zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 44. doda novi član 44a. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li u ime podnosilaca neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Stevan Ž. Gudurić.
Gospođo Čomić, gospodine ministre, poštovane koleginice i kolege, narodni poslanici, podneo sam amandman koji glasi: "Organi lokalne samouprave oslobađaju se plaćanja naknade za korišćenje podataka katastra nepokretnosti u postupku donošenja prostornih i urbanističkih planova i projekata infrastrukturne mreže". Predlog je iz dva razloga. Jedan je što su nekada, kada su rađeni ti premeri, troškove snosile opštine, preduzeća i građani. Nisu bili troškovi republičkog budžeta. Na primeru opštine Beočin ta struktura troškova je izgledala ovako, (a slično je bilo i svuda u Vojvodini): 60% tih troškova na premeru snosila je opština iz svog budžeta; 20% su snosili građani i radne organizacije tadašnje; a 20% je bilo iz budžeta; AP Vojvodine. To je jedan razlog. Znači, ko je to nekada platio, normalno bi bilo da to koristi besplatno. Drugi razlog, vi ste pričali sve vreme u predizbornoj kampanji i danas pričate kako idete u decentralizaciju, samo nema decentralizacije kada ste najveći deo para uzeli u republički budžet i onda bi barem bilo normalno - ako nema decentralizacije, pa i para, jer najveći broj opština nije dobio ni za cent više nego što je ranije raspolagao u procentima - imalo bi smisla da barem u ovom nekom delu oslobodite opštine tih plaćanja. Znači, radi se samo o kapitalnim stvarima, o infrastrukturnim objektima i to ne bi predstavljalo neku posebnu stavku; mada, kako sam razumeo na tom odboru, Vlada će nekom uredbom u tom delu značajno nešto učiniti, ali uredba je uredba, a zakon je zakon. Mislim da ima dovoljno razloga da se jedan ovakav amandman usvoji, da se omogući opštinama da ono što su već ranije iz svojih para platile, ne plaćaju još jedanput. Hvala lepo.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 27, protiv 96, uzdržan jedan, nije glasalo 19, od ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović.
Oko ovog amandmana bilo je polemike na odboru. Mi stoji kao DSS i dalje iza ovoga da se jednostavno mora obaviti javni uvid. Čitava konstrukcija novododatih članova sadržanih u članu 48. Predloga zakona zasniva se na ovom novom članu 136a. Iz te odredbe člana 136a proizilazi da se neće vršiti izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i pravima na njima, već da će katastar nepokretnosti obrazovati na osnovu podataka sadržanih u katastru zemljišta. Rešenje je neprihvatljivo zato što se korisniku ili vlasniku neke nepokretnosti uskraćuje pravo da se izlaganjem podataka katastra na javni uvid obavesti o tome kako i na koji način je njegova nepokretnost upisana u katastar nepokretnosti i kakva prava i tereti postoje nad postojećim nepokretnostima. Izlaganjem na javni uvid uskladilo bi se stanje u katastru sa realnim stanjem jer se uvidom vlasnika, odnosno korisnika, njihovim prigovorima i dokumentacijomkoju poseduju brzo otkrivaju i uklanjaju razlike između faktičkog i upisanog stanja. Još smatramo i to da je bolje u startu blagovremeno znači, kada se već ovo radi ići odmah sa javnim uvidom, da se jave vlasnici nepokretnosti i to otklone u startu, nego da se ovo uradi po jednom automatizmu, a onda godinama vrše prepravke, tužbe i ostale stvari. Znači, jednostavno smo za to da se uradi jedno temeljno stanje izmena na kvalitetan način. Možda je ovo jedno blago ili malo poskupljenje svega toga, ali smatramo da je dosta kvalitetnije i u startu bi se sve nedoumice otklonile. Nasuprot tome, u članu 136a predlaže se prosta konverzija podataka i to o nepokretnostima i pravima na njima, iz jednog načina evidentiranja u drugi način evidentiranja, čime se praktično zadržava neusklađenost između faktičkog i upisanog stanja. Znači, sigurno je da dobrim delom postoji neusaglašenost između stanja koje se nalazi u našim katastrima i onoga kako je na terenu. Brisanje članova 136b do 136d predlaže se zato što je njihova sadržina izvedena iz ovog člana 136a. Vlada se nije podržala ovaj amandman samo iz jednog razloga, jer je rekla da se amandman ne prihvata što se odredbama člana 48. Predloga zakona stvaraje mogućnosti da se katastar nepokretnosti u Republici Srbiji ustroji u što kraćem roku i da se smanje troškovi izrade katastra nepokretnosti. Ipak mislim da je suština u kvalitetu podataka i da ta konverzija bude prava i adekvatna. Nadam se da ćete podržati ovaj amandman baš iz tih razloga. Hvala vam.
Reč ima ministar u Vladi, gospodin Dragoslav Šumarac.
Katastar zemljišta postoji na onim delovima gde nema zemljišnih knjiga. Tamo gde ima zemljišnih knjiga, katastar zemljišta je prva stepenica na osnovu koje se formiraju zemljišne knjige i tamo sigurno da je sve to usklađeno. To se uglavnom odnosi na seoska podrčja, dakle ne na gradove, i to je 60% teritorije Republike Srbije. Vlada, kao predlagač zakona, uz pomoć Republičkog geodetskog zavoda, kada je navela onaj rok od tri godine, mislila je na ovo rešenje. Ovakvo rešenje, kao što gospodin Milutin Prodanović predlaže, značilo bi da postoji komisija za čitavu katastarsku opštinu. To znači da neko ko je negde otišao ili njegovi naslednici, na primer u Ameriku, može da da primedbu da se to oduži u nedogled. Kao što znate, uvek postoji sudska zaštita. I danas smo svedoci, znamo kako to izgleda na selu, da i brat brata tuži zbog međe. Prema tome, ostaje sudska zaštita. Ništa se ne ukida što se tiče prava svojine, samo se na ovaj način ubrzava postupak i Vlada ne može da stane iza ovog amandmana.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe DSS.
Poštovani predsedavajući, uvažene dame i gospodo poslanici, pre svega interes DSS bio je da se jednim prekluzivnim rokom koji bi se utvrdio odredi osam ili 15 dana da zainteresovane strane, imaju javni uvid u to što bi se učinilo. Ovo je važno zarad pravne sigurnosti i taj prekluzivni rok od 15 dana značio bi upravo to; ako zainteresovana strana ne iskoristi svoje pravo u tom roku smatra se da su ti podaci tačni i da može da bude upućena jedino na zaštitu svojih prava pred sudom. Ovo je postupak koji bi se obavljao na način predviđen zakonom, znači da se ostavi pravo na uvid u roku od osam ili 15 dana. Time bi se predupredili mnogi sporovi koji će se jednog dana voditi pred sudom, jer znamo (imam to iskustvo i iz svoje, ne preterano duge, sudske advokatske prakse) da se najviše sporova upravo i vodi oko međa, parcela, nepokretnosti. Jednostavno, na ovaj način predupredili bismo sve potencijalne sporove i omogućili da građani svoja prava zaštite upravo pred organom koji je tu parcelaciju vršio.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe DOS.
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, slažem se da moramo težiti zaštiti prava pojedinca. Međutim, ovo je jedna paradoksalna situacija u kojoj mi, štiteći prava pojedinca, dovodimo u pitanje prava koja recimo prate sve one čiji interesi ne mogu biti dovedeni u pitanje zbog toga što je eventualno doveden u pitanje interes nekog pojedinca. Dakle, ako jedna osoba uloži neku vrstu primedbe, otvara se proces koji sam po sebi traje dosta dugo, koji se ne može realno završiti za osam dana, niti se paralelno sa tim može završiti upis u katastar svih drugih koji su nesporni, imajući u vidu pre svega problem koji je proizašao iz poluvekovne zapuštenosti. Moramo obratiti pažnju na član 136b i član 136v kojim se zapravo otvaraju mogućnosti korekcije eventualne greške. Ovim bismio unapred potpuno suspendovali prava svih onih koji su zadovoljni premerima i koji nemaju nikakvu vrstu primedbe. Mislim da bi na takav način dodatno usporili sve ono što je bilo naša suštinska namera kroz izmene ovog zakona. Dakle, moramo štititi interese pojedinaca, ali ne možemo ih štititi na račun svih drugih. Ovo bi bilo upravo nešto tako i zbog toga, iako je ideja sama po sebi korisna, ona nije realna u ovom trenutku, jer mi, kao što je to rekao i sam ministar, dovodimo u pitanje upis 60% naše teritorije koji do sada nije ni na kakav način korektno tretiran. Mi to ne možemo da prihvatimo i zato ćemo kroz član 136b i 136v ostvariti to pravo pojedinca, ali nećemo dovoditi u pitanje interes svih.
Narodni poslanik Milutin Prodanović, replika, pogrešno tumačenje.
Samo bih rekao da smo ovde možda pogrešno protumačeni. Gospodine Jovanoviću, radi se samo o spornim parcelama. Znači, ostale parcele koje su redovne mogu se upisati. Znači, radi se samo o spornim parcelama i eventualno onim koje se naslanjaju na njih, koje se međe. Znači, samo o tim parcelama se radi.
Reč ima ministar u Vladi, gospodin Dragoslav Šumarac.
Molim vas, ne može, evo sada je gospodin Prodanović rekao da se proširuje na susedne parcele. Očigledno je da ne može, to mora da se radi u celoj katastarskoj opštini. Prema tome, postoji sudska zaštita i svako može na sudu tu zaštitu da ostvari.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 38, protiv 78, uzdržanih dvoje, nije glasalo 38, od 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanikJoca Arsić. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Joca Arsić.
Kolege poslanici, u ime poslaničke grupe SPS podneo sam amandman sa ispravkom na član 48. Dužan sam samo da dam jedno kratko obrazloženje zašto je došlo do ispravke - zato što je predlagač zakona uz jedan član dao dopune i praktično stavio tri ili četiri nova člana. Mogao je to da reši i predlogom novih članova, a ne da se u okviru jednog člana, člana 48, daju ove izmene i dopune. U tom amandmanu predložili smo da član 48. treba da glasi da se u članu 136b stav 2. briše. Stav 3. menja se i glasi: "Rešenjem Republičkog geodetskog zavoda potvrđuje se katastarski operat iz stava 1. ovog člana i određuje se dan početka primene katastarskog operata. "Takođe, u članu 48. u članu 136v stav 4. briše se. U članu 48. član 136d menja se i glasi: "U skladu sa odredbama člana 136a do 136g katastar nepokretnosti Republički geodetski zavod obrazovaće u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona. Republički geodetski zavod će najmanje jednom godišnje podnositi izveštaj o stanju obrazovanja katastra nepokretnosti Vladi Republike Srbije". Time je obuhvaćeno poboljšanje ovih delova člana 48, da se upodobi sa našim stavovima koji su izloženi i u načelnoj raspravi, a posebno sa osvrtom na član 136v gde se briše pravo na vođenje upravnog spora, već može samo da se vodi spor kod suda. Već sam rekao, a da ponovim sada, to je protivno Ustavu Republike Srbije. Takođe, da se kod katastra nepokretnosti jedanput godišnje izveštava Vlada o stanju, upravo da bi se imao uvid u ono što se dešava i što se odvija primenom ovog zakona, najmanje jedanput godišnje. Normalno, ovi naši stavovi nisu prihvaćeni. Molim Skupštinu da promeni stav Odbora i stav Vlade i da se pozitivno izjasni o ovom našem amandmanu. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Konstatujem da je podnosilac amandmana povukao amandman na član 49, čime on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Branko Pavlović. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor se nije izjasnio. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim Narodnu skupštinu da se izjasni o amandmanu na član 53. Zaključujem glasanje i konstatujem: za 103, protiv tri, uzdržanih nema, nije glasalo 53, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Konstatujem da u ime podnosilaca narodni poslanik povlači amandman, čime on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Konstatujem da je u ime podnosilaca narodni poslanik Milutin Prodanović povukao amandman, čime on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 55. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto nemamo izveštaj Zakonodavnog odbora, molim Narodnu skupštinu da se glasanjem izjasni o amandmanu na član 55. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za glasalo 108, protiv šest, uzdržanih nema, nije glasalo 44, od 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Slobodan Pavlović je podneo amandman na član 55, a pošto je on iz zdravstvenih razloga sprečen da dođe ja ću obrazložiti amandman. Amandman je tehničke prirode. Moram da pročitam tekst zakona da biste shvatili o čemu se radi. Član 55. glasi - ako geodetska organizacija koja je registrovana do dana stupanja na snagu ovog zakona ne uskladi svoje poslovanje sa uslovima propisanim ovim zakonom i aktom Vlade Republike Srbije, u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, biće brisana iz registra geodetskih organizacija. Gospodin Pavlović predlaže da se iza reči "90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona" doda rečenica "odnosno od dana donošenja akta Vlade Republike Srbije".Zašto? Jer je uslov kumulativan, mora da ispuni i uslove zakona i uslove akta Vlade. I šta sada može da se desi u praksi - može da se desi da zakon bude donet i da mu teče rok normalno 90 dana, a da akt ne bude donet na vreme, već bude donet 89-tog dana; pošto se primenjuje 90 dana od dana stupanja na snagu zakona, može da se briše geodetska organizacija, bez krivice onoga ko je vlasnik. Gospodin Pavlović predlaže da kumulativno važi i datum donošenja odluke, odnosno akta Vlade koji bliže reguliše ovu materiju. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 39, protiv 109, uzdržana dva, nije glasalo 12, od 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Srđan Sikimić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 55. doda novi član 55a. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Srđan Sikimić.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman predviđa da se odredbe Zakona o državnom premeru, katastru i upisima prava na nepokretnostima ne primenjuje na teritoriji Republike Srbije gde je konstituisana evidencija stvarnih prava na osnovu zemljišnih knjiga. Evo iz kojih razloga - ukoliko bi prihvatili stav Vlade i odbili ovaj amandman, došli bismo u situaciju da imamo jedan propis koji će biti u suprotnosti sa, pre par meseci usvojenim, paketom zakona o organizaciji pravosuđa na teritoriji Republike Srbije, s obzirom da u tom paketu zakona postoji čitav niz odredaba koji postupak upisa prava, dakle i konstitutivne elemente sticanja prava svojine, stavlja u isključivu nadležnost suda. Nema sumnje da država ima ovlašćenja da propisuje evidenciju, pa između ostalog i katastarsku evidenciju za potrebe za koje smatra da iz takve evidencije može da crpi određene podatke. Međutim, postoji nešto što se zove konstitutivni element sticanja prava svojine, a to je upravo upis u javnu knjigu. Činjenica je da po osnovnom zakonu o svojinsko-pravnim odnosima nije precizirano da li je to javna knjiga, ili katastarska knjiga, ili je to zemljišna knjiga kao javna knjiga. Ali, treba napomenuti da na većem delu teritorije Republike Srbije postoji konstituisana zemljišna knjiga, u koju se vrši upis prava i time zadovoljava taj konstitutivni element sticanja prava svojine. Ukoliko bismo prihvatili postojeće rešenje dolazimo u jednu apsurdnu situaciju, a to je da nešto što je u isključivoj nadležnosti pravosuđa potpada sada u nadležnost upravnih organa. Upravni organ bi se u toj situaciji postavio upravo kao kasacija iznad sudskih odluka. Zbog toga je, po mom mišljenju,neprihvatljivo obrazloženje koje je dala Vlada izjašnjavajući se protiv ovog amandmana, koje kaže da će organ uprave u postupku upisa ceniti upravo samo podobnost sudske odluke. Ovo je, jednostavno, nedopustivo, jer prema postojećim pozitivnim propisima, a to je i tekovina celokupnog svetskog pravnog poretka, ne postoji institut koji van sudske nadležnosti može na bilo koji način da procenjuje bilo koju sudsku odluku. To je isključivo nadležnost suda i u taj deo je nemoguće praktično u bilo kom institucionalnom delu integrisati bilo koji drugi organ, sa bilo kakvim ovlašćenjima. Treba reći, da u ovom trenutku jedinstvena evidencija na teritoriji Republike Srbije postoji na cirka 2% teritorije, a da evidencija po zemljišnim knjigama postoji na cirka 46% teritorije, od toga, na celokupnoj teritoriji Vojvodine. Isto tako, važno je napomenuti da je to sistem koji ispravno funkcioniše više od 150 godina. Ako posmatramo uporedno pravo, kao i rešenja u Evropi, upravo tamo gde postoji jedinstveni sistem evidencije postoji i zemljišna knjiga u čijoj je nadležnosti evidencija stvarnih prava. Dakle, ukoliko želimo da donesemo jedan propis koji će biti kompatibilan sa propisima EU i dela Evrope u kome važi kontinentalni pravni sistem, onda u svakom slučaju moramo prihvatiti ovakav amandman, jer nas on spasava. Nasuprot tome, doći ćemo u situaciju da imamo jedan propis koji će biti suprotan našim pozitivnim propisima. Ovde treba reći još samo jednu stvar, da postojeće odredbe Zakona o premeru i katastru i ponuđene izmene ne nude neophodnu pravnu sigurnost u prometu stvarnih prava, izostankom potpunog postupka podnošenja zahteva itd. narušeno je načelo prior tempore potior jure ili brži u vremenu, jači u pravu itd. Dakle, moj amandman samo pokušava da omogući da se postojeća evidencija, koja je nesumnjivo kvalitetna, sa tradicijom od 150 godina, i dalje zadrži, jer nemamo apsolutno nijedan argument zbog čega bi sada jedan potpuno uspešni sistem presipali u jedan sistem koji još uvek nije zaživeo. Pri tome treba imati u vidu da je evidencija po katastru uvedena u naš pravni sistem isključivo iz fiskalnih razloga. To je bila osnova zašto je u međuvremenu poreskim propisima ta potreba otpala i potpuno je nepotrebno da u taj sistem sadaprelivamo nešto što potpuno funkcioniše.
Reč ima ministar u Vladi, gospodin Dragoslav Šumarac.
Uz sve uvažavanje koje je gospodin Sikimić ovde izneo, Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, jer je zakonom iz 1992. godine to već rešeno. Dakle, tada je katastar nepokretnosti uveden kao javna evidencija. Uostalom, u članu 5. piše da je, u slučaju više upisa prava na nepokretnostima, jače ono pravo koje je ranije upisano. Prema tome, niko ne poništava zemljišne knjige. Da su zemljišne knjige mogle da zažive na ovoj teritoriji, one bi zaživele još 1932. godine, kada su uvedene. Kao što ste rekli, one postoje samo u Vojvodini i one su tamo samo donekle ažurne. Najčešće je toargument da su sudovi nezavisni, da nisu pod uticajem vlasti i da onda mogu da se najpravednije vrše upisi. Primer za to je prethodni period. Prethodna vlast je upisala zgradu CK u zemljišne knjige. Ona nigde nije upisana u katastar nepokretnosti. Molim vas da neka rešenja koja su još 1992. godine doneta sada ne menjamo.
Da li se još neko od učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 47, protiv 81, uzdržana dva, nije glasalo 35, od ukupno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu Poslovnika Narodne skupštine, član 84. stav 2, a u vezi sa članom 81, određujem pauzu do 15,00 časova i podsećam narodne poslanike, članove Zakonodavnog odbora Narodne skupštine, da budu prisutni na sednici Odbora u sali I u prizemlju.
Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da radi utvrđivanja kvoruma ubacite identifikacione kartice u vaše poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastaviti rad. Nastavljamo rad pretresom Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima, u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima. Primili ste amandman koji je podneo Zakonodavni odbor na osnovu člana 145. Poslovnika. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? Izvolite, predsednik Zakonodavnog odbora, narodni poslanik Bojan Pajtić.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pošto je Narodna skupština Republike Srbije prihvatila amandman na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima koji su podneli narodni poslanici Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković, a na osnovu člana 145. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, nastala je potreba za usaglašavanjem člana 2. i člana 7. ovog predloga zakona. U tom smislu Zakonodavni odbor predlaže Narodnoj skupštini da usvoji sledeći amandman, da se u članu 7. Predloga zakona, u članu 15đ u stavu 2. posle reči "zavod" dodaju reči "ili geodetska organizacija posle sprovedenog postupka javnog nadmetanja". U tom smislu bi odredbe ovog zakona bile u potpunosti usaglašene. Hvala lepo.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman Zakonodavnog odbora na član 7. Za 118, protiv pet, uzdržan jedan, nije glasalo 25, od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman Zakonodavnog odbora. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, pitam da li predstavnik predlagača, ministar Dragoslav Šumarac želi reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada Republike Srbije odlučna je da uvede red u javnoj evidenciji nepokretnosti. To je pre svega zbog toga da se poveća vrednost tih nepokretnosti koje postoje u Srbiji, koja je zaista velika, a ne, kao što je ovde neko rekao iz opozicionih partija, da bi se uveo porez na te nepokretnosti. Naime, svi vlasnici nepokretnosti, pre svega privatnih preduzeća, fabrika, kada se one uknjiže i kada se uvedu u katastar nepokretnosti moći će da daju pod hipoteku te svoje objekte i da dobijaju hipotekarne kredite na osnovu kojih će moći da dobijaju sredstva pre svega za proširenje proizvodnje, zapošljavanje novih radnika,što je i cilj Vlade. To se ne odnosi samo, na privatnike koji poseduju fabrike, već i na vlasnike stanova i vlasnike poljoprivrednog zemljišta. Naime, i oni mogu dobijati hipotekarne kredite i na osnovu njih kupovati, recimo, kola, belu tehniku (ako se daju stanovi pod hipoteku) ili, ako se daje poljoprivredno zemljište, neke poljoprivredne mašine. Kao što vidite, Vlada Republike Srbije je zaista prihvatila sve dobronamerne predloge koji su bili u duhu ovog zakona. To se vidi po amandmanima DSS-a i zaista mislimo da je uvođenje privatne prakse pravo rešenje da se ovaj veliki posao uradi što brže, što jeftinije i na pravi način. Zato je Vlada Republike Srbije formirala komisiju na čijem čelu je premijer i to je pominjano danas puno ovde;gospodin premijer je izjavio da će se za tri godine, kao što piše i u ovom zakonu, pre svega katastar zemljišta prevesti u katastar nepokretnosti, a da će u gradovima ta procedura trajati nešto duže. U gradovima smo već formirali komisije. Grad Beograd je formirao komisiju na čelu sa predsednikom Izvršnog odbora, gospodinom Nenadom Bogdanovićem. Kragujevac je, kao što je rekao i gospodin Radosavljević, već uradio veliki deo toga, 60-70%, tako da će sigurno i Kragujevac biti jedan od gradova koji će rešiti svoj katastar nepokretnosti. Što se tiče samog Kosova i Metohije, molim vas, znamo svi ko je krivac za stanje koje postoji na Kosovu i Metohiji; međutim, želim da kažem da je nova vlast, (Savezna i Republička vlada) već sklopila sporazum sa UNMIK-om. Katastarski operat sa Kosova koji postoji i koji je sačuvan i nalazi se u Kruševcu. Republički geodetski zavod već sada sarađuje sa UNMIK-om i izvodi iz katastra zemljišta prihvataju se od strane UNMIK-a u procesu identifikacije i dokaza vlasništva. Na kraju bih želeo nešto da kažem, pre svega, povodom konstatacije članova bivše vlasti da su imali Zakon koji je donet 1992. godine;to je tačno, da je donet 1992. godine a nije tačno da je zaživela privatna praksa. Mi imamo samo dva preduzeća pored Republičnog geodetskog zavoda, a to su "Geopremer" i "Geoplan";jedno je u Beogradu, a drugo je u Novom Sadu, ali su to društvena preduzeća. Tamo je procedura bila toliko komplikovana da prosto nije bilo moguće osnivati privatna preduzeća, a sada smo to videli. To je moguće sa jednim geodetskim inženjerom i sa tri zaposlena i siguran sam da će to zaživeti vrlo brzo. Pored toga, rekli ste da je jedan od razloga što nije sve provedeno po tom zakonu, nedostatak sredstava. Želeo bih da vas podsetim da ste u istom tom periodu, kada nije bilo sredstava, kada su plate zaista bile dve - tri marke, ministrima dodeljivali i po dva, tri stana. Možda je i to jedan od razloga što niste hteli da uredite knjige, kako bi se videlo da je i ono što je bilo protivzakonito [[aplauz]] moglo da se uknjiži. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima, u celini. Za 119, protiv devet, uzdržanih dvoje, nije glasalo 15, ukupno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNIM PREDUZEĆIMA I OBAVLjANjU DELATNOSTI OD OPŠTEG INTERESA (načelna rasprava) Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Vlatko Sekulović; Slobodan Pavlović i Žarko Obradović; Radojko Petrić i Rajko Baralić; Rade Bajić i Rajko Baralić; Golub Rajić i Slobodan Pavlović; Miroljub Veljković; Božidar Vučurović; Petar Jojić; Dragoljub Stamenković; Aleksandar Stevanović i Dragan Marković; Miloš Lukić, Petar Petrović i Adam Urošević. Na sednici Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom narodni poslanik Vlatko Sekulović povukao je amandman kojim je predložio da se posle člana 12. doda novi član 12a. Primili ste izveštaje Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom i Zakonodavnog odbora. Na sednici Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom mišljenje je izdvojio narodni poslanik Jovan Todorović. Pre otvaranja načelnog pretresa podsećam vas da, prema članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova. Molim poslaničke grupe da predaju listu sa prijavljenim govornicima. Otvaram načelni pretres. Dajem reč predstavniku predlagača, ministru trgovine, turizma i usluga, gospodinu Slobodanu Milosavljeviću. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, pred vama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Aktuelni zakon, znači zakon koji je na snazi u javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa, usvojen je jula meseca 2000. godine, na osnovu ovlašćenja iz člana 401. Zakona o preduzećima, po kome je javno preduzeće ono preduzeće koje obavlja delatnost od opšteg interesa, a koje osniva država, odnosno jedinica lokalne samouprave. Ovim članom takođe je propisano da delatnost od opšteg interesa mogu obavljati i drugi oblici preduzeća, deo preduzeća i preduzetnici. Pomenutim zakonom je, pored ovlašćenja datog Vladi Republike Srbije da u ime Republike vrši pravo osnivača javnih preduzeća koja obavljaju delatnost od značaja za Republiku, dato ovlašćenje da daje saglasnost na odluke i akta javnih preduzeća, čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave ili autonomna pokrajina, kao i drugih oblika preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa. Međutim, primenom ovog zakona u praksi uočeno je da je funkcionisanje javnih preduzeća i drugih oblika preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa u znatnoj meri usporeno, zbog procedura koje je neophodno sprovesti u postupku davanja saglasnosti. Osim toga, ciljevi koji su se želeli postići ovom odlukom mogu se postići na drugi način i drugim sredstvima. Takosmo, imajući sve u vidu, napravili jedan Predlog izmena Zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Očekujemo da će ove izmene, pre svega, omogućiti da kontrolnu funkciju u javnim preduzećima vrši osnivač preduzeća. Kada su drugi oblici preduzeća, deo preduzeća ili preduzetnici u pitanju, kontrolnu funkciju vrši Vlada, odnosno nadležni organ jedinice lokalne samouprave ili autonomne pokrajine, u zavisnosti od toga da li taj organizacioni oblik obavlja delatnost od značaja za Republiku ili jedinicu lokalne samouprave, odnosno autonomne pokrajine. Inače, ove izmene koje su predložene idu u pravcu želje za decentralizacijom, za većom odgovornošću i ovlašćenjima imogućnostima odlučivanja lokalne samouprave i to pre svega u onim segmentima koji su od vitalnog značaja za funkcionisanje gradova i opština. Mi time praktično dajemo za pravo da na lokalnom nivou svi oni koji treba da imaju najviše ovlašćenja i odgovornosti za funkcionisanje lokalne zajednice ovim izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa zaista tu odgovornost i ovlašćenja preuzmu na sebe. Od amandmana koji su pristigli mi smo, kao Vlada, nekoliko amandmana prihvatili i usvojili. Oni su ušli u predlog ovih izmena i dopuna Zakona. Očekujem da će u nastavku diskusije i rasprave biti još konkretnih stvari koje mogu da dođu na red za razmatranje. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Da li narodni poslanik Jovan Todorović, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (Nije prisutan.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Izvolite, reč ima narodni poslanik Joca Arsić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS po ovoj tački dnevnog reda.
Poštovane kolege poslanici, iz obrazloženja za Predlog za izmenu i dopunu Zakona o javnim preduzećima koje je dao umesto gospodina ministra Aleksandra Vlahovića ovlašćeni predstavnik, aktuelni ministar trgovine, mogu se naslutiti razlozi za donošenje ovakvog predloga izmena i dopuna Zakona. Poslanička grupa SPS ima određene primedbe na ovaj predlog rešenja. Ona ih je iznela i putem amandmana. Ono što je osnovno i što je ključno u našim primedbama, to je određena nedoslednost reformske vlade, koja u jednom delu svoja ovlašćenja koja su data aktuelnim zakonom (a koji je predmet ove izmene) želi da prenese na osnivače u potpunosti. Ta nedoslednost se ogleda u sledećem. Vlada u prvih osam članova ovlašćenja koja ima po zakonu prenosi na osnivače, bilo da se radi o opštini, autonomnoj pokrajini ilidrugim osnivačima. U ostalim članovima zadržava svoja prava i ingerencije, bar kada se tiče Ministarstva trgovine i turizma i ovog dela da vrši kontrolu cena i nadzor nad cenama, kao i što se tiče nadzora usvajanjem programa rada u rokovima koji su dati ovim zakonom. Razlozi navedeni u obrazloženju za ovako nešto: "Osim toga, ova odredba nije izvedena do kraja, ne samo u pogledu preciznog određivanja roka, već u pogledu postupanja organa jedinica lokalne samouprave, odnosno Vlade Republike Srbije"; a misli se u članu 1. za brisanje stava 4. Ako se želelo da se odrede precizni rokovi, onda je to moglo da se uradi preciziranjem tih rokova, u kojim rokovima i na koji način poslove za koje je ovlašćena Vlada može i treba da uradi. Međutim, ovde se pristupilo brisanju ove odredbe koja omogućava da ove poslove, kao što sam rekao, u prvih osam ili devet članova, vrši osnivač, a u ostalima da to pravo zadržava Vlada. Takođe je za nas neprimereno da se zadržava ovaj odnos kontrole cena, u vreme kada je sve slobodno, kada je liberalno, kada stižu sa strane donacije, kada ima dovoljno sredstava. Ne vidim neku naročitu potrebu da to bude pod strogom kontrolom Vlade, osim ako Vlada želi subvencijama u toj oblasti, tamo gde se ne ostvaruje dobit, gde je to nemoguće cenama od tih usluga, dovesti rad tih javnih preduzeća u normalu. Takođe se odrekla i nadležnosti, što je nelogično, kad su u pitanju zajednička preduzeća za više jedinica lokalne samouprave ili za više opština. Naime, radi se o nekim preduzećima koja postoje za više opština i koja su aktuelna i dan danas. To su međuopštinski vodovodi, zatim međuopštinski vodovodi u izgradnji, to su zajednička javna preduzeća, osnovana ne samo za jednu, nego za više jedinica teritorijalne samouprave, iz razloga racionalnosti. Mi ćemo sada imati situaciju da se u različitim lokalnim zajednicama izabere različita vlast, u kojoj normalno može da dođe do suprotstavljanja nekom opštem zajedničkom interesu, koji je važio do tada. Ko će u toj situaciji arbitrirati, ako ne neko ko je iznad ovih jedinica lokalne samouprave, a logično je da to budu Vlada ili nadležno ministarstvo za tu oblast. Mislim da bi taj deo zakona, koji to tretira, trebalo zadržati u onom starom obliku ili u slučajevima spora između ovih lokalnih zajednica naći mehanizam arbitriranja, u zajedničkom javnom preduzeću. Takođe je ugrožena na ovaj način i izgradnja zajedničkih objekata. Ko kaže da u budućosti neće biti potrebe za jednom sanitarnom deponijom za više lokalnih zajednica, za više opština, za jednu veću teritoriju, jer znamo da se radi o skupim objektima ili o preduzećima koja se bave reciklažom. Ona sigurno ne mogu da budu opravdana ako pokrivaju manje od dva miliona stanovnika. Ako nije reč o gradu Beogradu ili većim jedinicama lokalne samouprave, to ne može da bude opravdano. Znači, moralo bi da se obavlja za više jedinica lokalne samouprave. Hteo bih još da kažem - usvajanjem ovog zakona, ovih izmena i dopuna zakona, ne znam da li će se suspendovati uredba Vlade koja ograničava lične dohotke i primanja u svim javnim preduzećima, jer ta uredba važi još uvek? Ne znam da li je predviđeno da donošenjem ovoga zakona prestaje da važi ta uredba, koja ograničava primanja u svim javnim preduzećima; ona je bila, normalno, svrsishodna u vreme dok su trajale sankcije, dok je trajala ratna opasnost na ovim prostorima. Mislim da za sada, pošto se zalažemo za tržište, za konkurentnost, za slobodu razmene roba i dobara, ne vidim razloga da se ovakve uredbe i ovakav način regulisanja materije zadrži i danas. To bi bilo uglavnom što se tiče globalnih, načelnih primedaba. O njima će više govoriti u pojedinostima, a i u načelnoj raspravi, poslanici poslaničke grupe SPS, iznosiće konkretne podatke i detalje; mi smatramo da ove izmene i dopune zakona ne treba usvojiti, ukoliko se ne prihvate naše primedbe i naši amandmani, koji su dati na ovaj zakon. Hvala.
Da li se još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, sudeći po obrazloženju, namera predlagača je bila da nešto pojednostavi i da izbegne prazan hod, odnosno gubljenje vremena oko raznoraznih saglasnosti, koje treba da se obezbede od strane Vlade Republike Srbije. Ovo je još jedan od niza zakona, kojima Vlada Republike Srbije javno iznosi nameru da lokalnoj samoupravi omogući da predstavlja izvestan vid samouprave, a onda kada se malo detaljnije pogledaju odredbe zakona i način na koji su one promenjene, u stvari ispadne da će sve biti po starom i da lokalna samouprava i dalje ostaje u periodu starijeg maloletništva; po mišljenju Vlade Republike Srbije, a to mišljenje ne važi za autonomnu pokrajinu, lokalna samouprava još uvek nije sposobna da sama brine o sebi i o poslovima koji su joj povereni. Naime, čitav niz članova predloga ovog zakona - 1, 3, 4. i 5 govore o specifičnom vidu osnivanja javnog preduzeća, odnosno o javnom preduzeću koje će osnovati dve ili više jedinica lokalne samouprave. Radi se o komunalnim delatnostima ili delatnostima koje su od značaja za rad dveju ili više jedinica lokalne samouprave. U pojedine stavove tih članova, a to su članovi 4, 12, 14. i 15. osnovnog teksta zakona, Vlada Republike Srbije ulazi amandmanima tako da potpuno briše stavove koji određuju sudbinu javnog preduzeća, izbor predsednika i članova upravnog odbora, direktora preduzeća, predsednika i članova nadzornog odbora, ukoliko ne postoji saglasnost osnivača. Mi smo pokušali amandmanima da potpuno promenimo način rešavanja takvog problema. Naime, postoji mogućnost (teško da će postojati, ali postoji mogućnost) da se dve opštine dogovore da osnuju komunalno preduzeće, koje će obavljati poslove od zajedničkog interesa. To je u redu, ali zaista je teško pretpostaviti da neće moći da se dogovore posle toga da izaberu direktora, da izaberu upravni i nadzorni odbor, predsednike upravnog i nadzornog odbora, odnosno da neće taj osnivački akt biti usvojen u istovetnom tekstu u obe skupštine jedinice lokalne samouprave. Tu se sada neopravdano meša Vlada, nepotrebno. Ako joj je cilj, koji želi da postigne ovim izmenama i dopunama, da eliminiše svoje toliko učestvovanje u svemu ovome, da se ne gubi vreme, zašto onda to ne ostavi osnivačima? Oni će se dogovoriti ili neće; ako ne, pa preduzeća neće biti. Mi smo pokušali amandmanima da zaustavimo zakonsku odredbu koja govori o osnivačima; pa kažemo - preduzeće osnivaju dve ili više jedinica lokalne samouprave i tu je tačka; a Vlada kaže- ako se ne dogovore oko osnivačkog akta, taj akt donosi Vlada Republike Srbije. Zašto? Nije ih Vlada ni naterala da prave zajedničko (komunalno) preduzeće. To su oni sami odlučili, sami rešili, sami ustanovili na terenu; ne mogu da se dogovore, nema zajedničkog preduzeća. Zašto bi im Vlada naturala rešenje? Zašto bi im Vlada naturala direktora preduzeća? Šta znači - zato što je Vlada i do sada bila ovlašćena da donese rešenje u slučaju nesaglasnosti lokalnih samouprava. Sada Vlada kaže - mi se iz tog posla isključujemo i brišemo mogućnost dveju opština da osnuju zajedničko preduzeće. Zašto brišete mogućnost? Šta ako ima neki kamenolom koji se prostire na tetitoriji dve opštine? Šta ako se neko drugo bogatstvo koje opština može da koriste prostire na teritoriji dve opštine? Nećemo osnivati dva preduzeća da eksploatišu prirodna bogatstva samo zato što su neke granice lokalne samouprave nacrtane ovako ili onako. Zašto više nema mogućnosti da se takvo preduzeće osnuje? Slažem se da ne treba Vlada da presuđuje, ali mogao je član zakona kojim se reguliše osnivanje tog preduzeća da se zaustavi na mestu gde će se oni dogovoriti ili neće. Ovim što je Vlada predložila, takvih preduzeća više nema. Protiv sam toga. Naravno, ovo ne važi za autonomnu pokrajinu. Sada Vlada mora da uđe u igru koju je zasvirala prošlog ili pretprošlog meseca, mora da poštuje omnibus zakon kojim su neke nadležnosti, mimo Ustava Republike Srbije, postale izvorne nadležnosti autonomne pokrajine. Tu će biti dosta javnih preduzeća koje će sada osnovati autonomna pokrajina i na njihov rad Vlada Republike Srbije više neće imati nikakvog uticaja. Vi znate da je pre neki dan osnovano preduzeće "Vojvodinašume". Ne znam da li je osnovano "Vojvodinavode", moguće da već jeste. Znate da je bilo ekscesa prilikom osnivanja preduzeća "Vojvodinašume". Vičite vi ponovo daj bože, ali kad date malo vlasti neodgovornim ljudima, oni prvo gledajukoliko im smeta otac, koliko je star, da li treba da ga izdržavaju ili može još malo da privređuje, pa da se isplati držati oca u kući. Šta se dešava kad javno preduzeće osnuje drugo preduzeće? Šta se dešava ako Elektroprivreda Srbije osnuje, kao što ima, druga preduzeća? Vlada Republike Srbije nema više upravljanje u tim preduzećima. Onda će preko tih preduzeća odlaziti sredstva iz člana 22. zakona, koji govori o tome da će godišnji program odrediti koliko će novaca ići za sponzorstva, koliko za propagandu i reprezentaciju, koliko za sportske aktivnosti. Verovatno čitate po novinama kako to izgleda kad jedno javno preduzeće, koje izdržavaju svi građani Republike Srbije, odluči da finansira sportske aktivnosti. Verovatno ste videli koliko se sredstava preko tih preduzeća odliva. Odlivaju se ogromna sredstva. Da zaključim, mi smo za to da ne isključujete mogućnost da lokalne samouprave sarađuju tako što ćete ih potpuno podeliti granicama. Ako nije valjalo rešenje da Vlada donosi akt, onda im ostavite mogućnost da se usaglase. Ako se ne usaglase, tog preduzeća neće biti. Nemojte da sklanjate nadležnosti Vlade iz velikih javnih preduzeća, giganata, rekao bih, koja će biti na prodaju, koja osnivaju svoja preduzeća, koja finansiraju novcem građana aktivnosti koje građani nisu njima poverili da ih finansiraju i za koje im građani nisu dali novac. Sve u svemu, ne vidim svrhu donošenja ovog zakona. Nisam je čuo ni u obrazloženju koje smo sa ove govornice slušali. Prihvatam to da ministar koji je zakon obrazlagao nije bio spreman, pošto nije bio ni određen da ga brani pred Narodnom skupštinom, ali ako postoji neki dublji, neki sakriveni razlog, bilo bi pošteno i korektno da nam ga ovde sa govornice Narodne skupštine saopštite, da ne bismo više lakirali stare zakone tvrdeći samo da je tih nekoliko odredaba iz tog zakona bilo smetnja da Srbija funkcioniše kako valja.
Da li se još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe DOS-DSS.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege, ovaj mali zakon je nastavak jedne priče o decentralizaciji. Vama je poznato da je DSS, kada se govorilo o Zakonu o lokalnoj samoupravi, imala rešenja koja su bila prilično različita od originalnih rešenja u Zakonu o lokalnoj samoupravi, odnosno DSS se zalagala za veću decentralizaciju i za jačanje potencijala lokalne samouprave. Ovaj zakon je jedan mali doprinos tome, odnosno on je jedno kompromisno rešenje kojim se postojeći Zakon o javni preduzećima, po našem mišljenju, čisti od nepotrebnih odredaba koje su povećale administriranje i koje nisu ni na kakav način uradile ono što im je bio cilj, a to je zaštita javnog interesa. Naime, mi smatramo ato je intencija svuda u svetu i to je i naše opredeljenje, da je lokalna samouprava dovoljno odgovorna da može da štiti javni interes; u retkim slučajevima kada nema te zaštite javnog interesa, kada imamo neke probleme u funkcionisanju lokalne samouprave, taj širi državni interes može se štititina drugi način, a ne ovim odredbama o Vladinom davanju saglasnosti lokalnoj samoupravi na dokumente, na postavljenja. Sigurno da nema istinskog jačanja lokalne samoprave bez ekonomske samostalnosti lokalne samoprave. Lokalna samouprava mora da dobije više samostalnosti u fiskalnoj sferi, što se na neki način i dešava, mada nedovoljno brzo; sada je pitanje da li je to politička odluka ili je možda i realnost, ali u svakomslučaju u fiskalnoj sferi mora da bude veća i veći prihodi moraju da ostanu jedinicama lokalne samoprave. Jedan od oblika te ekonomske samostalnosti je sigurno i mogućnost uticaja organa lokalne samouprave na poslovanje, na rad javnih preduzeća čiji je osnivač. Smatramo da je ovo rešenje kojim se, praktično, raspodela dobiti javnih preduzeća pod zaštitom lokalne samouprave, znači kojima je osnivač lokalna samouprava, ostavlja samim lokalnim samoupravama dobro, naročito u skladu sa novim rešenjem u Zakonu o lokalnoj samoupravi o funkcionisanju glavnog gradskog menadžera, o privlačenju raznih vrsta kapitala. Taj kapital koji bude bio privučen možda će na neki način biti povezan i sa javnim preduzećima, tako da je to rešenje dobro. U svakom slučaju, ova odredba o saglasnosti Vlade Republike Srbije na raspodelu dobiti koja se ukida bila je loša i dobroje što se ukida. Još jednom, sigurno da saglasnost Vlade Republike Srbije na postavljenja direktora i članova upravnih odbora javnih preduzeća, čiji je osnivač lokalna samouprava i autonomna pokrajina, nije bilo dobro rešenje i nije štitilo javni interes. Jednostavno, to je bila jedna birokratska procedura. Mislim da je čak opterećivala i organe Vlade, odnosno ministarstva. Sigurno još može da se popravi liberalizacijom, da se prevaziđu odredbe koje su sada date u članovima 27. i 28. o kontroli cena. Na tome bi trebalo raditi i tu kontrolu cena trebalo bi skloniti. Sve u svemu, ovo je mali zakon koji čini jedan mali korak u pravcu jačanja lokalne samouprave i opšte liberalizacije u Srbiji, tako da Demokratska stranka Srbije nema velikih primedaba, zato nismo ni imali amandmane na ovaj zakon i mi ćemo glasati za ovaj zakon.
Da li se još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) Nastavljamo načelnu raspravu prema prijava za reč. Reč ima narodni poslanik Bogoljub Zečević, a sledeći prijavljeni je narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je još jedan dobar predlog izmena i dopuna Zakona, koji je predložila Vlada Republike Srbije. Zakonom dobijamo bar dve dobre stvari. Prvo, nastavak procesa decentralizacije. Ukinute su saglasnosti Vlade na sve bitne stvari za funkcionisanje javnih preduzeća, čiji su osnivači opštine, a posebno bih izdvojio saglasnost za cene komunalnih usluga, što je Vlada prihvatila pošto je predloženo amandmanima narodnih poslanika. Zbog ovog ograničenja cena komunalnih usluga opštinska javna preduzeća su imala niske cene, što je negativno uticalo na funkcionisanje, isplate plata i ostale obaveze, a naravno i na kvalitet usluga tih javnih preduzeća. Ovo se posebno odnosi na period od 1996. do 2000. godine, kada Republička vlada namerno nije davala saglasnost na cene komunalnih usluga gde je na vlasti bila Koalicija "Zajedno", kako bi te lokalne vlasti prikazala kao nesposobne. To je teralo lokalne vlasti da se dovijaju na razne načine, kako bi obezbedile funkcionisanje javnih preduzeća i samih lokalnih vlasti. Kao posledicu toga kod velikog broja opštinskih javnih preduzeća danas imamo nagomilane gubitke iz tog perioda. Mislim da lokalne samouprave treba da iskoriste ovu i sve pogodnosti koje pružaju ove izmene i dopune zakona, kako bi stabilizovale funkcionisanje i podigle nivo usluga opštinskih javnih preduzeća. Međutim, na ovome se ne treba zaustaviti. S obzirom da je opštepoznato da privatni sektor pruža daleko bolje usluge nego državni, smatram da treba krenuti u privatizaciju javnih preduzeća gde su opštine osnivači. Poslovi koje obavljaju javna preduzeća, a gde bi se odmah moglo krenuti u privatizaciju, jesu održavanje zelenih površina, čišćenje i pranje ulica, održavanje zgrada i iznošenje smeća. Smatram da u postupku privatizacije opštinskih javnih preduzeća nije puno urađeno i da opštine treba da porade na tom pitanju. Druga dobra stvar su odredbe iz člana 9. ovog zakona, gde se govori o godišnjem programu poslovanja javnih preduzeća i dodaje se deo rečenice koji glasi - "elementi za celovito sagledavanje politike zarada i zaposlenosti u preduzeću". U prethodnom periodu svedoci smo da je u republičkim javnim preduzećima, a mislim na EPS, NIS, PTT i Železnicu, primljen veliki broj zaposlenih po partijskoj ili familijarnoj liniji, što je opterećivalo poslovanje tih javnih preduzeća. Mislim da ova odredba vodi određivanju optimalnog broja zaposlenih u republičkim javnim preduzećima, kako bi se smanjili troškovi poslovanja i podigao kvalitet usluga. Osim toga, nije pravedno da višak zaposlenih u društvenim preduzećima i bankama potraži novi posao, a da zaposleni u javnim preduzećima budu zaštićeni. Što se tiče odredbe člana vezane za visinu zarade u javnim preduzećima, prošle godine je ministar Đelić rekao da će biti uvedeni platni razredi, istina za državnu upravu, a mislim da bi se isti princip mogao primeniti na javna preduzeća, pa bih pitao ministra da li će se nešto raditi po tom pitanju. U svakom slučaju, ovo je jedan dobar predlog zakona i poslanici Demohrišćanske stranke će ga podržati.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Radojko Petrić.
Dame i gospodo poslanici, gospodine ministre, drago mi je da vas vidim drugi ili treći put za ovih 16, 17 meseci koliko ste ministar i žao mi je što vas nisam baš najbolje razumeo, da li zbog mojih kolega ili zato što nemušto pričate. Međutim, u svakom slučaju Predlog ovog zakona ne može da se nazove reformskim, jer kakav je to predlog zakona ako od 13 članova zakona na sedam mesta piše "briše se". Zakon koji se briše donesen je u julu mesecu 2000. godine i jedan od inicijatora donošenja takvog zakona je bila baš Srpska radikalna stranka koja je, za razliku od mojih kolega koji se tada nisu ni bavili politikom, niti su znali šta je to, za vreme svog bitisanja naučila kako mogu da se prave zloupotrebe i kako tome treba stati na put, a najveće zloupotrebe i pljačkanje ove države bilo je u javnim preduzećima. Mogu da vam kažem, gospodine ministre, da je ovaj zakon bio veliki problem našim koalicionim partnerima. Nama nikako nije, jer smo presekli izvore finansiranja i zloupotreba, pogotovu funkcionerima i članovima Jugoslovenske udružene levice ili skraćeno JUL. Sada vi jedan takav zakon, gospodine ministre, brišete. Slažem se da je u nekim delovima potrebno izvršiti decentralizaciju, ali uvek treba voditi računa o tome, gospodine ministre, šta se time dobija, a šta se gubi. Pre donošenja ovog zakona dešavalo se da su pojedine direktore javnih preduzeća, pa ću reći da je iz Požarevca bio jedan karakterističan slučaj da su tog direktora firme, koji je bio i predsednik fudblaskog kluba, uhvatili nagranici sa nekih 15 miliona dinara. To je mala suma koliko može da se ukrade, recimo iz Naftne industrije Srbije i nekog većeg sportskog kluba, a baš u članu 34. starog zakona koji vi članom 12. novog predloga zakona brišete piše "Danom stupanja na snagu ovog zakona javna preduzeća i preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala ne mogu da vrše isplate sredstava za sponzorstva, donacije, humanitarne, sportske i slične aktivnosti, reklame, propagandu i reprezentaciju, zarade predsednika upravnog odbora, odnosno naknade za radove članova upravnih odbora itd.". To se gospodine ministre briše, pa ćete čini mi se ponovo, ako ste dovoljno ludi, sami sebe da hapsite, ne vi nego članovi ove vlade, da hapsite svoje direktore javnih preduzeća na granicama. Čini mi se da se ovde na političkoj sceni sada pojavljuje neka nova, sa istim programskim ciljevima, stranka slična JUL-u, jedna stranka koja je bila isključivo interesno povezana, a ovim zakonom dozvoljavate da takva ili jedna grupa ljudi vrši razne zloupotrebe. Zašto je član 34. starog zakona, koji se briše, izuzetno sporan u Predlogu ovog zakona?
Narodni poslaniče Arsiću, u obavezi sam po Poslovniku da vas nažalost prekinem u izlaganju, jer su poslanici vaše stranke napustili salu u trenutku kada su videli na elektronskom sistemu da nemamo kvorum.
Gospođo Čomić, napustili su narodni poslanici DOS-a, kojih fali ovde jedno stotinak.
Skroz se sa vama slažem i dakle po Poslovniku, da li hoćete da nastavite izlaganje ili ne želite? Završili ste sa vremenom od tri minuta i imaćete prava u okviru vremena svoje poslaničke grupe da iskoristite vreme. Zahvaljujem narodnom poslaniku Veroljubu Arsiću i molim da utvrdimo da li imamo kvorum.
Konstatujem da imamo kvorum i da možemo da nastavimo rad. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. [[Žagor.]]
Dakle, brisanjem ovog člana otvara se mogućnost zloupotreba u funkcionisanju javnih preduzeća. To ne znači da starim zakonom, članom 34, koji se briše ovim predlogom, nije bilo moguće da se sredstva javnih preduzeća preusmeravaju za sponzorstva, donacije, humanitarne, sportske i druge aktivnosti. Međutim, bila je potrebna saglasnost Vlade. Čim jedan ovakav zakonski predlog donosite, čini mi se da vi u Vladi počinjete polako jedan od drugog da zazirete. Jer, vrlo je lako da stranka koja je na vlasti imenuje direktore upravnih odbora, direktore javnih preduzeća, predsednike odbora, da im daje saglasnost. Međutim, moramo biti svesni da ste vi jedan konglomerat od 18 stranaka i da jedino ovakvim predlogom zakona hoćete da sakrijete jedni od drugih šta ćete da radite. Smatram da nijedan zakon nije savršen i da sve treba usavršavati i popravljati, ali ovim predlogom zakona, u svakom slučaju, idemo korak nazad.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Radojko Petrić, a posle njega Božidar Vučurović.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, gospodine ministre, poznato je da u cilju obavljanja delatnosti od opšteg interesa država, odnosno opština kao jedinica lokalne samouprave, osniva javna preduzeća. To su u prvom redu elektrodistributivna preduzeća, preduzeća železničkog, poštanskog i vazdušnog saobraćaja, telekomunikacije, upravljanje, zaštita i unapređenje dobara u oblasti voda, puteva, mineralnih sirovina, šuma, informativna preduzeća i posebno preduzeća komunalne delatnosti. Do sada je, važećim odredbama ovog zakona, Vlada Republike Srbije bila ovlašćena da daje saglasnost na akta i odluke javnih preduzeća, i to ne samo za javna preduzeća koja je osnovala Republika Srbija, već i opštine. Drugim rečima, glavnu kontrolnu funkciju javnih preduzeća vršila je Vlada Srbije. Zbog obimnosti tih poslova i nepoznavanja situacije na terenu, Vlada nije mogla uvek, blagovremeno i na pravi način reagovati, što je, zbog produžene procedure, uslovljavalo mnoge aktivnosti javnih preduzeća, zapravo usporavala je to na terenu. Vlada je sada predložila određene izmene koje danas razmatramo, uz objašnjenje da se osnovne izmene odnose na to da kontrolnu funkciju javnih preduzeća vrši osnivač, a ne Vlada. Objašnjenje je dobro i prihvatljivo kada bi to, predloženim odredbama, zaista bilo tako i uređeno. Naprotiv, određenim odredbama zadržava se kontrolna funkcija Vlade, u istoj ili većoj meri nego što je do sada bilo u odnosu na osnivače, a u prvom redu to se odnosi na javna preduzeća čiji su osnivači opštine. Konkretno čl. 10. i 11. kažu da na tarifu, znači na odluku o cenama javnih preduzeća čiji je osnivač opština, saglasnost daje, pored osnivača, i ministarstvo nadležno za poslove cena. [[Žagor.]] Ovo bi bilo prihvatljivo kada bi zakonskim odredbama bilo regulisano da u interesu obezbeđenja jednakog pravnog i ekonomskog položaja svih građana Vlada interveniše sa određenim novčanim sredstvima iz budžeta da bi određene usluge bile približno jednake za sve građane. Primera radi, uzmimo cene vode ili grejanja. Prvo primer za vodu; i pored svih mera racionalizacije i dobre organizacije komunalnih preduzeća, objektivno kalkulacije će pokazati različite cene vode za građane po opštinama. Različiti su troškovi - da li se voda distribuira do potrošača prirodnim padom, znači gravitacijom, zbog visinske razlike izvorišta i potrošača, ili se uz velike utroške električne energije ispumpava na određenu visinsku tačku; troškovi će zavisiti i od toga kakav je kvalitet vode na vodozahvatu i kakvog su stepena neophodna bakteriološka, hemijska i fizička prečišćavanja. Cena kubnog metra vode za građane zavisiće i od relativnog odnosa potrošnje vode od strane pravnih lica. Naime, zna se da se putem koeficijenata za pravna lica određuje viša cena. Znači, cena za građane će biti niža gde je privreda jača i obrnuto. Skoro istovetna je situacija i kod grejanja; cena u prvom redu zavisi od vrste energenata koji se koristi u elektranama. Različite su cene ako se koristi gas, mazut ili ugalj; na cenu utiče i udaljenost od mesta snabdevanja energentima; posebno na cenu za građane utiče i koliko je poslovnog prostora uključeno na iste toplane. Putem većih koeficijenata za poslovni prostor preliva se jedan deo troškova na pravna lica i za građane se određuje niža cena. Zbog prednjeg građani u razvijenijim centrima imaju nižu cenu grejanja. Prigovor se odnosi na to što Vlada ovim zakonom predlaže da nadležno ministarstvo za poslove cena, pored osnivača, daje saglasnost na tarifu tj. na utvrđenu cenu, a ne obezbeđuje nikakva interventna sredstva u vidu dotacija, da bi cene vode, grejanja i slično bile približno iste za sve građane u Srbiji. Uzmimo u obzir kakva se situacija stvara na terenu kada Vlada ili nadležno ministarstvo za cene objavi cene, a u pojedinim opštinama gde su cene iznad proseka nema sredstava u budžetu da one budu dotirane. Građani negoduju i traže primenu prosečnih cena. Iz navedenih razloga treba brisati predložene odredbe da ostane da javno komunalno preduzeće, uz saglasnost skupštine opštine ili njenog ovlašćenog organa, odlučuje o ceni komunalnih usluga, mislim u prvom redu o ceni grejanja i vode; ili još bolje da se prihvati alternativa da predložene odredbe članova 10. i 11. ostanu, ali uz dopunu da će se po određenim kriterijumima iz republičkog budžeta obezbediti dotacija opštinama, da bi se građanima obezbedio približno isti pravni i ekonomski položaj. Dalje, članom 9. Predloga ovog zakona regulisano je da javno preduzeće donosi dugoročne i srednjoročne planove rada i razvoja i godišnji program poslovanja. Godišnjim programom poslovanja prikazuju se elementi za celovito sagledavanje politike zarada i zaposlenosti, kako je predviđeno da saglasnost na planove rada, razvoja, kao i na godišnji program poslovanja, daje osnivač, pa i kada je osnivač javnog preduzeća opština. Suvišan je predlog da privremeno Vlada Republike Srbije može da javnim preduzećima gde Republika Srbija nije osnivač utvrđuje uslove i način obračuna ukupnog iznosa sredstava za zarade. Zaista, tu odredbu treba izmeniti i to iz Predloga zakona brisati. Pored navedenih primedbi na članove 9, 10. i 11. imam primedbe na još neke članove, na koje su poslanici SPS-a podneli amandmane; međutim, zbog ograničenosti vremena za raspravu, ovim završavam svoje izlaganje, a potpunije objašnjenje biće dato prilikom razmatranja zakona u pojedinostima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastaviti rad. Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović, a sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Golub Rajić. Narodni poslanik Božidar Vučurović nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Golub Rajić.
Poštovano predsedništvo, poštovani narodni poslanici, na dnevnom redu Narodne skupštine Republike Srbije je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima i o obavljanju delatnosti od opšteg interesa, koji je predložila Vlada Republike Srbije. Ovo su još jedne u nizu izmena i dopuna zakona od Vlade koja sebe naziva reformskom, a menja se Zakon o javnim preduzećima i o obavljanju delatnosti od opšteg interesa, koji je stupio na snagu 2000. godine;njime se uređuju način i uslovi osnivanja i poslovanja javnih preduzeća, kao i drugih oblika preduzeća koja obavljaju delatnosti od opšteg interesa za Republiku, odnosno jedinicu lokalne samouprave ili autonomnu pokrajinu. Ovim zakonom, pored ovlašćenja Vlade Republike Srbije da u ime Republike vrši prava osnivača javnih preduzeća od interesa za Republiku, dato je i ovlašćenje da daje saglasnost na akta i odluke javnih preduzeća čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave ili autonomna pokrajina, kao i drugih oblika preduzeća koja obavljaju delatnosti od opštog interesa. Činjenice su da je primenom ovog zakona u protekle dve godine, pogotovu onih oredaba koje sadrže ovlašćenje Vlade, funkcionisanje javnih preduzeća usporeno, pre svega zbog procedure koju je trebalo sprovesti u postupku dobijanja određenih saglasnosti. Dobro znamo da su ova preduzeća od posebnog društvenog interesa, bave se poslovima od izuzetnog značaja za građane i da se mora brzo i efikasno delovati, da vrlo često nema vremena za čekanje saglasnosti, kad su u pitanju programi, cene ili nešto treće. Ovim zakonom se predlažu izmene i dopune Zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa u tom smislu da kontrolnu funkciju u javnim preduzećima vrši osnivač tog preduzeća, a kada su drugi oblici organizovanja u pitanju da kontrolnu funkciju vrši Vlada, odnosno nadležni organ jedinice lokalne samouprave ili autonomna pokrajina, u zavisnosti od toga da li taj organizacioni oblik obavlja delatnost od značaja za Republiku ili jedinicu lokalne samouprave, odnosno autonomnu pokrajinu. U članovima ovog predloga zakona od 1. do 8. mahom se dosadašnje ingerencije Vlade o davanju određenih saglasnosti prenose na osnivače javnih preduzeća, na organe jedinica lokalne samouprave, što je svakako dobro i u interesu je lokalnih, opštinskih javnih preduzeća. Nije dobro što je u članu 9. i dalje ostavljeno ovlašćenje Vlade Republike Srbije da do donošenja programa za kalendarsku godinu uredi uslove i način obračuna ukupnog iznosa sredstava za zarade u javnim preduzećima i preduzećima čiji je osnivač javno preduzeće, ako oni ne donesu godišnji program poslovanja. Takođe u članu 10. ovog predloga zakona treba brisati stavove gde je ostavljena mogućnost da i ministarstvo nadležno za poslove cena daje saglasnost. Kontrolnu funkciju u javnim preduzećima treba da vrše osnivači tog preduzeća, u okviru davanja veće samostalnosti lokalnim vlastima u ostvarivanju opšteg interesa, uz uvažavanje lokalnih ekonomskih prilika. U članu 11. stav 2. i 3. treba brisati, jer je odredba iz člana 11. stav 2. Predloga zakona u suprotnosti sa članom 401. stav 3. Zakona o preduzećima, a koji glasi: "Osnivanje i poslovanje preduzeća iz stava 1. i 2. ovog člana vrše se u skladu sa ovim zakonom i zakonom kojim se uređuju uslovi i način obavljanja delatnosti od opšteg interesa"; takođe je u suprotnosti i sa odredbom iz člana 103. citiranog zakona, čiji deo glasi: "Odredbe Dela prvog (Zajedničke odredbe) ovog zakona primenjuju se na sve oblike preduzeća", te odredbom iz člana 104, a u vezi sa članom 103. Zakona o preduzećima o primeni zajedničkih odredbi i na preduzetnike. Osporene odredbe Predloga zakona i ostali tekst krše normu Zakona o komunalnim delatnostima, koja glasi: "Cena komunalnih proizvoda i komunalnih usluga koju obavljaju druga preduzeća ili preduzetnici utvrđuje se na način iz stava 1. ovog člana". U ovom slučaju, sporne i ostale odredbe Predloga zakona derogiraju norme Zakona o komunalnim delatnostima, kao ledž specialis-a, kojim se precizno utvrđuje način određivanja cena u javnim preduzećima i drugim oblicima preduzeća iz oblasti komunalnih delatnosti. Nesporno je da je najbolji poznavalac prilika u lokalnim javnim preduzećima osnivač tih preduzeća, odnosno nadležni organ jednice lokalne samouprave. Ukoliko je zauzet princip da kontrolnu funkciju u javnim preduzećima vrši osnivač tog preduzeća, onda se opravdano postavlja pitanje zašto se sumnja u sposobnost osnivača da samostalno donosi odluke o cenama u tarifnom sistemu; da vodi računa o zaštiti opšteg interesa,uvažavanju lokalnih ekonomskih prilika i položaju građana, ali i materijalnim mogućnostima i ekonomskoj snazi javnih preduzeća kao davaoca usluga. Apsurd je da će Vlada u Beogradu ili ministarstvo za cene bolje proceniti ili sagledati kolika je cena komunalnih usluga i kolika cena treba da bude kod mene u Negotinu, nego izvršni organ jedinice lokalne samouprave, koji mora voditi računa o preduzeću kao pružaocu usluga, a i o korisnicima, građanima i njihovoj ekonomskoj moći da mogu te usluge plaćati. Prema tome, ovaj predlog zakona može se još popraviti prihvatanjem amandmana poslaničke grupe SPS.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić, a sledeći prijavljeni za diskusiju je narodni poslanik Rade Bajić.
Prvo, deplasirano je donositi ove izmene i dopune zakona iz više razloga. Prvi i osnovni razlog je što vi, gospodo iz vladajuće koalicije, već godinu i po dana najavljujete opštu privatizaciju. U opštoj privatizaciji uvodite pravila koja su ranije bila primenjivana i karakteristična su za period samoupravljanja. Drugo, iz razloga priče o decentralizaciji koja se završava samo kao deklarativna priča i deklarativno zalaganje za decentralizaciju. Kada je u pitanju funkcionisanje javnih preduzeća, odnosno Zakon o javnim preduzećima, prave, suštinske decentralizacije nema i ona ne postoji.Kada su u pitanju javna preduzeća suštinska decentralizacija je na nivou lokalne samouprave. Ne morate vi da zvonite, meni to ne smeta. Nema je zato što ste ranije, donoseći Zakon o budžetskom sistemu, samo da vas podsetim gospodo, u tom zakonu predvideli da postoji nešto što se zove centralni trezor. Tim centralnim trezorom, koji upravlja bukvalno sa svim javnim prihodima koji se ostvare na teritoriji Srbije, upravlja i odlučuje direktor tog trezora. Prema tome, ovi prihodi koji se ostvare od javnih preduzeća direktno su pod kontrolom, ako ne direktora centralnog trezora na nivou Republike, a ono ovlašćenog lica na nivou lokalne samouprave. Šta je ovde urađeno od strane predlagača? Data su veća ovlašćenja autonomnoj pokrajini kada je u pitanju raspolaganje sredstvima koja se ostvaruju od prihoda javnih preduzeća, a čiji je osnivač skupština autonomne pokrajine. E, sada gledajte šta će vam se dešavati u praksi. Pošto ste protivustavno ustupili nadležnosti Republike na nivo pokrajine, kako ćete braniti i odbraniti ovo što sada predviđate, da će na neki način pod kontrolom biti i prihodi koji se ostvare u javnim preduzećima na nivou pokrajine? Nećete moći, gospodo. Nećete moći, jer je realnost, za razliku od vaših pretpostavki, sasvim drugačija. Vama fali za prostu većinu u Skupštini određeni broj glasova. Ti glasovi uvek će biti uslovljeni tom činjenicom da potpuno ingerencije prenesete na pokrajinu kada su u pitanju javni prihodi. Evo vam najbolji primer kako se to raspolaže javnim prihodima, odnosno ubuduće kako će se raspolagati prihodima koje ostvare javna preduzeća na nivou autonomne pokrajine. Prošle godine budžet Autonomne pokrajine Vojvodine bio je 10 miliona maraka, a to je 300 miliona dinara. Da li ste vi gospodo koji ste ne samo iz Vojvodine, nego prolazeći kroz Vojvodinu videli da se od tih sredstava nešto izgradilo? Da li ste videli da se negde investiralo? Nije nigde ništa, gospodo. Da nije prethodna vlast napravila one mostove preko Dunava i dan danas bi iz Novog Sada prelazili na drugu stranu Dunava skelama. Niste nijednu investiciju, a 10 miliona maraka su velika sredstva, gospodo. Niste mogli budžetska sredstva po važećem zakonu da kontrolišete, a kada je u pitanju njihov plasman. Kako ćete to, gospodo, kontrolisati sredstva i prihode koji se ostvare od javnih preduzeća, kao što je "Vojvodinašume". Nećete moći, gospodo. Nećete moći ni sredstva koja se ostvare od prihoda JP "Vojvodinavode" ili bilo kog drugog javnog preduzeća koje je na nivou pokrajine. Nećete, jer ćete se odmah susresti sa jednom surovom realnošću, a što će vas uceniti pojedine poslaničke grupe koje su zastupljene sa svojih 5-6 glasova. Ako je namera predlagača da pojednostavi proceduru, onda, gospodo, zašto niste izbrisali sve nadležnosti ili eventualna odobrenja Vlade, pa i kada je u pitanjustatut javnih preduzeća. Taj statut mora da overi Vlada Republike Srbije. Zašto niste onda išli do kraja, pa da prepustite tim javnim preduzećima, odnosno tačnije rečeno njihovim osnivačima da određuju visinu cena, a u ovom slučaju komunalnih usluga? Zašto tu držite kontrolu? Ako poštujete pravila tržišne ekonomije, onda pustite slobodu, a u ovom konkretnom slučaju ako je u pitanju istinska prava decentralizacija, prepustite slobodu lokalnoj samoupravi. A ne, vi im kontrolišete cene, vi im preko centralnog trezora kontrolišete i plasman sredstava; kako kontrolišete - pa da ne bi ispalo da mi srpski radikali napamet optužujemo - tako što je po zakonu, koji ste vi većinom usvojili, dozvoljeno direktoru tog trezora da slobodna finansijska sredstva plasira u svakom trenutku, bez pitanja i bez saglasnosti onoga ko je ostvario ta sredstva. U ovom slučaju to je lokalna samouprava. Nemojte da se igrate, nemojte da pričate priče. Ako nešto želite, ako želite da pripremite javna preduzeća - kao što se zalažete - za privatizaciju, onda ostavite potpunu slobodu tim javnim preduzećima. Gospodo, na taj način moći ćete i lakše privući zainteresovane investitore. Ovako se igrate. Ovako želite da pokažete da to prethodna vlast nije dobro regulisala, a vi još više komplikujete. Komplikujete na taj način što se dodvoravate, ali bukvalno pravite trgovinu zbog par glasova u ovoj skupštini i spremni ste da zbog par tih glasova sve učinite,svaku izmenu i dopunu zakona, koju vam tih par poslanika uslovljava njihovim glasanjem. (Glasovi iz sale: Nemamo kvorum.)
Možemo i da utvrdimo kvorum; izvinjavam se. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum. Reč ima narodni poslanik Rade Bajić.
Poštovani narodni poslanici, pred nama je danas još jedan zakon Vlade, zakon o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima; ako se želelo da se zakonom izvrši decentralizacija, da se sa nivoa Republike, odnosno Vlade Republike Srbije, prenese vlast na niže organe, na organe lokalne samouprave i autonomne pokrajine, mislim da se samo malo našminkalo, a one glavne odredbe su ostale, a i poluge, opet u rukama Vlade Republike Srbije. Ako se uzme da su i do sada, da li na predlog sindikata ili na predlog nekog organa u preduzeću, određivani članovi nadzornog i upravnog odbora preduzeća, pa i potvrđivani na Skupštini, i sada se to isto radi, ali ostalo je glavno kod Vlade, to je određivanje cena i dalje; jedinica lokalne samouprave, njeni organi izvršni odbor i Skupština, ne mogu u konačnom ishodu odrediti cenu komunalnih usluga. Tu je ostalo da je saglasnost nadležno ministarstvo Republičke vlade, i ako se zna da se ta cena može tražiti i čekati da se odobri po nekoliko meseci, a možda se i ne odobri, onda možete pretpostaviti u kojoj je poziciji lokalna samouprava ili preduzeće koje očekuje tu cenu. I na kraju krajeva, nemoguće je ujednačiti tu cenu na nivou države. Ako uzmete npr. javna preduzeća vodovoda i kanalizacije, u nekim gradićima dovoljna je jedna pumpa da se snabdeva mesto vodom, a u nekim gradovima treba na stotine ili hiljade pumpi, i gde može tu biti ista osnova i ista cena za snabdevanje građana vodom i odvođenje kanalizacije. Još gora činjenica je sa iznošenjem smeća, gradskim prevozom, toplanom, jer je nemoguće doneti na nivou Republičke vlade cenu i uputiti je lokalnim samoupravama da je usvoje, kada se zna da su ipak lokalna samouprava i njeni organi ti koji najmeritornije mogu da odrede nivo cena koje treba da ima to javno preduzeće. U skupštinama tih lokalnih samouprava sede isto tako ljudi koje su birali građani, i to su ih baš direktno birali,njihov cilj je ne samo da brane interese preduzeća i njihov ekonomski položaj, već i da brane interes građana. Prema tome, ti odbornici u skupštinama gradova ili opština će u svakom slučaju dobro razmisliti pre nego što dignu ruku kad je u pitanju podizanje cene nekog javnog preduzeća. Ali, isto tako neće dopustiti da nivo cena bude toliko mali da se dovede u pitanje tehničko pružanje usluga tih preduzeća građanima. Jer dozvolite, ako se jedan tehnički sistem niskim i depresiranim cenama upropasti i dovede u situaciju da ne može pružati uslugu, onda treba daleko više para, ne samo od lokalne samouprave, već i od nivoa Republike, da bi se taj sistem podigao i da može funkcionisati. Ako se to radilo u prethodnih deset godina, kako vi kažete, onda su bili potpuno opravdani razlozi da su morale biti određene kočnice kad su u pitanju cene komunalnih usluga i iz razloga sankcija, nedostatka energenata, nedostatka mogućnosti nabavke opreme, koja je za tehničke sisteme iz inostranstva, i zaista se moralo napraviti nešto da, jednostavno, spreči u tim uslovima monopolski položaj javnih preduzeća. Ali, kako kažete da su otvorene sve granice, da su pale barijere oko uvoza i energenata i rezervnih delova, onda zaista nema potrebe ugasiti pravo lokalnoj samoupravi da odredi nivo cena za koje ona smatra da je potreban u tom momentu i za dato preduzeće. Jer zaista, ako danas jedno javno preduzeće može da formira cenu koju će građani moći da podnesu, a tu je kočnica onih koji su izabrani u lokalnoj samoupravi, onda nema potrebe da ministarstvo i Vlada zadrže tu odrednicu i da kažu koje će cene biti. Pa svesni smo mi svi da u gradovima Srbije postoji na desetine različitih prosečnihi ličnih dohodaka i nije isto u nekoj sredini gde je 3.000 prosečan lični dohodak i u nekoj sredini koja ima 17.000 prosečan lični dohodak, da se plaćaju iste komunalne usluge. Recimo, to je sada 32 dinara po osobi za iznošenje smeća, to je sada 10 dinara za kanalizaciju ili 15 dinara po kvadratnom metru na 12 meseci za grejanje. E pa, dozvolite, sigurno nisu u istom položaju građani koji imaju prosečan dohodak 3.000 i oni u opštinama koji imaju 17 - 20.000. Pa, ako već nije prosečan lični dohodak isti, onda je nemoguće da ne dozvolimo opštinama da formiraju cene na osnovu toga, jer najbolje one znaju šta treba uraditi u javnim komunalnim preduzećima, koje investiciono i tehničko održavanje treba preduzeti da bi sistem bio u funkciji, i sigurno da će i oni biti ti koji će čuvati interes građana. Neće valjda dopustiti da im sutra građani masovno dođu pred opštinu zbog toga što su oni enormno podigli cene? Sigurno to sebi neće dopustiti. I drugo, gde Vlada ponovo to stavlja; kaže se - ako jedna organizacija ili javno preduzeće ne donese program i planrazvoja za tekuću godinu, Vlada je u obavezi da izdiktira nivo sredstava koja će se upotrebiti za zarade. Mi socijalisti smatramo da su to dva krucijalna elementa kad je u pitanju dopuštanje da lokalna samouprava određuje na svom nivou cene: da Vlada jednostavno izbegne ingerencije kad je u pitanju nivo cena: i nivo zarada u preduzećima. Samim tim mislim da ćemo apsolutno pomoći tim preduzećima, a sigurno nećemo ni građane dovesti u situaciju da neće moći da izmire obaveze. Iz tih razloga smo mi podneli amandmane na ključne članove ovog zakona. U slučaju njihovog neusvajanja, nećemo prihvatiti Predlog zakona.
Reč ima narodni poslanik Vitomir Plužarević (nije prisutan). Reč ima narodni poslanik Miomir Ilić, a sledeći prijavljeni je narodni poslanik Miroljub Veljković.
Poštovani narodni poslanici, meni je vrlo neprijatno da govorim pred malim brojem poslanika, ali obraćam se građanima Srbije. U moru ovih zakonskih predloga, reformskih kako vi to kažete, ovo je jedan od zakonskih predloga koji govori kako ste za ovih godinu i po dana napravili takve reforme da naša privreda cveta, da su donacije došle do takvih granica da više ne znamo koliko para od donatorskih sredstava treba da uložimo u javna republička i lokalna preduzeća, da je sve u procvatu i da građane Republike Srbije čeka jedna velika perspektiva. Govorite o izmenama i dopunama zakona koji su doneti pre 10-tak godina, za koji period vi govorite da nije bio dobar, da je komunistički i da je loš, a do sada ste doneli smao tri zakona koji govore o nekim reformama, kao što jeprivatizacija, kao što je prelazak sa neto na bruto plate; građani Srbije sada imaju velika primanja koja se, kako vi kažete, graniče sa visokim procesima na nivou evropskih zemalja na koji se vi pozivate, sa preko 200 maraka u bruto iznosu po glavi radnog čoveka; tako govorite da ovakav jedan zakonski predlog otvori velike perspektive. Mogu samo da kažem da se ovde radi o prenosu prava na lokalnu samoupravu. Razumljivo da opštinska javna preduzeća u sferi zaštite građana treba da imaju i preneta prava sa republičkih organa na lokalnu vlast, jer ste nizom zakonskih predloga tako regulisali da se prenosi pravo lokalnoj samoupravi. Međutim, pri tome lokalna samouprava u domenu opštinskih javnih preduzeća i nema nekih nadležnosti, nego samo u cilju zaštite, da se kaže da je to opštinsko, a ne i ono narodno. SPS je u prethodnom mandatu, kada je bila na vlasti, donela određene izmene i dopune zakona, u zavisnosti od trenutka u kome se društvno nalazilo. Zakon iz 2000. godine pokušao je da zaštiti građane, jer građani Srbije su proteklih nekoliko godina bili na granici egzistencije, što nije prouzrokovano sistemom vlasti i neradom određenih zakonodavnih i izvršnih vlasti,Skupštine i Vlade Srbije, već zato što je spoljni faktor veoma bitno uticao na ekonomiju i stanje u državi. Iz tog razloga jeRepublička vlada predložila i prethodni saziv Republičke skupštine doneo zakon u 2000. godini, kako bi zaštitio građane i pospešio da mogu da žive. Ovim predlogom zakona vi predlažete nadležnosti koje bi trebalo da imaju u okviru lokalne samoprave opštinska javna preduzeća u domenu za koji su ona nadležna. Međutim, radi se o tome da naša opštinska javna preduzeća, počev od komunalnih preduzeća, toplifikacionih sistema, direkcija za izgradnju opština i drugih sistema, ne mogu da žive sama. Mislim da od ovih donatorskih sredstava koja ste vi dobili ovde i koja se preko raznih instituta plasiraju na našem području, treba da pomognete u onom domenu koji ste ostavili u Predlogu zakona, da Republička vlada preko nadležnih organa može da kontroliše funkcionisanje opštinskih javnih preduzeća. Prema tome, smatram da donatorska sredstva koja su došla ovde treba da budu uložena u ona preduzeća od opštinskog interesa, gde bi trebalo da se ona osposobe mašinski, po kapacitetima, a i da budu u funkciji. Iz tog razloga i ovako mali broj amandmana koje su podneli poslanici SPS i SRS bili su u funkciji poboljšanja ovog predloga zakona. U suštini, pravo da vam kažem, niz ovakvih sednica zamara građane Srbije i smatram da sve ove predloge, izmene i dopune ovih zakona koje vi predlažete, treba da skinete,da raspustite ovaj parlament i raspišete izbore, jer je to jedino rešenje.
Reč ima narodni poslanik Miroljub Veljković. (Nije prisutan) Reč ima narodni poslanik LjubomirMucić.
Poštovani narodni poslanici, gospodine ministre, meni je suđeno da tražim kvorum, da opet odložim i da opet budem prvi sutra.
Dobili ste reč i bio je kvorum kada ste dobili reč. Molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum za nastavak rada i molim narodnog poslanika Ljubomira Mucića da se vrati i da ubaci svoju karticu. Pošto su u momentu kada je narodni poslanik Ljubomir Mucić zatražio da proverimo imamo li kvorum, a inače pripada poslaničkoj grupi Socijalističke partije Srbije, izašli narodni poslanici Vladimir Garčević, Zoran D. Nikolić i Bora Stanimirović, izričem mu opomenu zbog kršenja člana 117, a na osnovu člana 103. Ponoviću to sutra, a sada pravimo pauzu. Doviđenja. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da je službenoj evidenciji 150 narodnih poslanika prijavilo svoje prisustvo na ulasku u salu. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Dame i gospodo narodni poslanici, imamo kvorum. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Radomir Naumov, Petar Mišić, Živanko Radovančev, Slobodan Pavlović, Živko Selaković, Vojislav Došen, Neda Arnerić, Miroslav Markićević, Miomir Tadić, Zoran Mićović, Zoran Bošković, Višnja Nežić i Olgica Kirćanski; zakašnjenje su najavili Kermeci Karolj i Ružica Veljović. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, shodno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvala predstavnike Centra za slobodne izbore i demokratiju, predstavnike Studentske unije Srbije, predstavnike Saveza studenata Beograda, studente Studijske grupe za ustavno pravo na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, predstavnike Narodnog pokreta "Otpor", predstavnike Niške studentske asocijacije i predstavnike Studentske federacije. Pozdravljam prisutne goste. Nastavljamo rad po dnevnom redu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNIM PREDUZEĆIMA I OBAVLjANjU DELATNOSTI OD OPŠTEG INTERESA (načelni pretres) Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić, a posle njega Lazar Marjanski.