Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 86. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščam vas, da sta umrla gospod Joško Godec, poslanec Državnega zbora v mandatu 2008−2011, in gospa Patricija Šulin, poslanka Državnega zbora v mandatu 2011−2014. Njun spomin bomo počastili z minuto molka. Slava jima! Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Gregor Židan, dr. Franc Trček, mag. Bojana Muršič in Maša Kociper. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade k 1. točki ter predstavnika Urada predsednika Republike Slovenije in kandidata za ustavnega sodnika dr. Roka Svetliča k 2. točki. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 86. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 5. novembra 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje oziroma predloga za umik točke nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanske in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 86. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O USTANOVITVI OBČIN TER O DOLOČITVI NJIHOVIH OBMOČIJ V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil poslanec Dušan Šiško. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predlagatelju Dušanu Šišku.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zahvaljujem se vsem, ki ste kakorkoli prispevali, da smo prišli do tega zgodovinskega trenutka za mojo občino, za moje Krško, za moje Posavje. Nekateri med vami ste že slišali utemeljitve, ki sva jih predstavila na odboru z županom mag. Miranom Stankom, ki ga prav tako lepo pozdravljam. Ker imam samo pet minut, bom zelo kratko predstavil našo občino. Tu vidite nekaj glavnih razlogov za našo odločitev. Sicer pa je Krško največja občina, z največ prebivalcev v statistični in razvojni regiji Posavje. Krško je geografsko, prometno, gospodarsko, upravno, kulturno središče Posavja. Ima 26 tisoč prebivalcev, ki živijo v 158 naseljih na 286 kilometrih. Poglejmo še nekaj številk. Gospodarske družbe s sedežem v Krškem zaposlujejo preko polovico vseh zaposlenih v regiji in ustvarijo preko 80 % prihodkov vseh družb v Posavju. Krško ima vrsto razvojnih in upravnih služb. Naj jih omenim samo Razvojno regionalno agencijo Posavje, Posavsko gospodarsko zbornico in sedež Sklada za razgradnjo NEK. Pa še nekaj številk znotraj Posavja. Krško je največja občina po površini, po številu prebivalcev in ima največ aktivnega delavnega prebivalstva. Občina Krško ima tudi najvišji proračun, znesek je za pet let. Zdaj pa boste videli primerjavo z obstoječimi mestnimi občinami. Navedene so samo tri, ki jih lahko res močno prekašamo po pomembnih kazalcih. In še nekaj primerjave nasploh v Sloveniji, da se vidi potencial občine v širšem merilu. Krško je šesto po prihodkih podjetij, deveto po površini, enajsto po številu prebivalstva in dvanajsto po številu delovnih mest. Najbrž vam ni treba ponavljati, da je Krško kar s tremi velikimi elektrarnami tudi energetsko središče Slovenije. Še letos naj bi se začela gradnja odlagališča radioaktivnih odpadkov, ki ga preveč potrpežljivo čakamo že 40 let. Ne samo priprava NEK 2, ki bo največja investicija v zgodovini Slovenije in bo povzročila razmah mesta in regije, pri nas so že v izgradnji novi objekti v treh poslovnih conah, kot na primer obrat Krke, ki se širi iz Novega mesta v Krško z 200-milijonsko investicijo in 500 delovnimi mesti. Kot vidite, smo res polni energije, in tu je dokaz, da nam je bil v samem začetku samostojne države že priznan status regionalnega središča, ki ga želimo danes potrditi. Spoštovane kolegice in kolegi! Upam, da ste prepoznali velik razvojni potencial krške občine, ki ga lahko izkoristimo v dobro cele države. Zahvaljujem se tudi tistim, ki pravite, da gre samo za simbolni pomen in da od tega statusa ni posebne koristi. Prav, a nam bo tudi to veliko pomenilo. Mislimo, da lokalna skupnost, ki prevzame toliko državnih bremen na svoja pleča in toliko objektov, ki se jih po vsej državi otepajo kot hudič križa, zasluži priznanje, četudi je to simbolno. S statusom mestne občine želimo dobiti status regijskega ali bodočega pokrajinskega središča, za kar pa imamo res veliko argumentov, kot jih ima komaj še kakšna občina, kajti naše misli so usmerjene naprej. Ne želimo biti nepripravljeni na velike izzive, kot se je to dogajalo pred 50 leti, ko so naši očetje v Krško na hitro sprejeli atomsko elektrarno. Mi že začenjamo s pripravami prostora za nove tisoče ljudi, za strokovnjake, za delavce, za nove someščane, ki bodo živeli z nami ali z vašimi otroci in vnuki. Oni bodo zagotavljali električno energijo tudi za avtomobile, vse moderne naprave in delovna mesta vaših otrok in vnukov.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Branku Grimsu.
Spoštovani, vsem prav lep pozdrav. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na svoji 56. nujni seji dne 27. oktobra 2021 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij, ki ga je Državnemu zboru v sprejetje predlagal poslanec gospod Dušan Šiško. Članicam in članom odbora je bilo posredovano naslednje gradivo, skladno z veljavnimi predpisi, se pravi: javna podpora k predlogu zakona, mnenje Občine Brežice, mnenje Združenja mestnih občin Slovenije, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter stališče Komisije za pravna in zakonodajna vprašanja pri Skupnosti občin Slovenije. V poslovniškem roku so bili potem vloženi še amandmaji poslanca gospoda Igorja Zorčiča ter Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Predlagatelj gospod Dušan Šiško je v dopolnilni obrazložitvi predvsem poudaril pomen decentralizacije Slovenije, pomen enakomernega regionalnega razvoja in smisel, da se kot center vsakega takega regionalnega razvoja oblikuje mestna občina. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe mag. Saša Bricelj Podgornik je v svoji obrazložitvi pravnega mnenja poudarila, da že sam osnovni predlog ni povsem v celoti izpolnjeval vseh zahtev, da pa izpolnjuje zahteve po zakonu, kar se tiče postopka. Je pa iz tega razloga izrecno zavračala sprejetje predlaganih amandmajev, ker bi bili po mnenju Zakonodajno-pravne službe v nasprotju z veljavnimi predpisi, saj zanje v postopku, ker so bili tako pozno vloženi, ni bilo mogoče pridobiti vseh tistih mnenj in soglasij, ki so predvidena v veljavnem zakonu in ki so za osnovni predlog bile pridobljena. Kasneje sta v razpravi predlog podprla še župan Občine Krško gospod Miran Stanko in državni svetnik gospod Srečko Ocvirk. Po obširni razpravi je odbor z glasovanjem zavrnil oba predlagana amandmaja in potem s 14 glasovi za in 3 glasovi proti glasoval o vseh členih osnovnega predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na to da niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo Državnemu zboru zato predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij v okviru skrajšanega postopka sprejme v predloženem besedilu.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Blaž Pavlin bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. V Novi Sloveniji podpiramo razvoj lokalne samouprave in prizadevanja za skladen regionalni razvoj vseh predelov Slovenije. Skladno z načelom subsidiarnosti se zavzemamo za pravico lokalnih skupnosti, da samostojno urejajo, upravljajo in imajo v svoji pristojnosti vse javne zadeve iz življenja in dela prebivalcev na njihovem območju ter da ne posegajo v pravice in obveznosti drugih lokalnih skupnosti. Sistem upravljanja mora biti čim bližji ljudem in mora omogočiti uspešno načrtovanje in usklajevanje različnih interesov. Zavzemamo se za samostojnost občin, vključno s finančno avtonomijo, ki varuje lokalno samoupravo pred neupravičenimi posegi države. Če država prenese na občine naloge iz svoje pristojnosti, ji mora zagotoviti tudi potrebna finančna sredstva. Manjšim, demografsko ogroženim in obmejnim občinam se naj zagotovijo finančne izravnave za njihove posebne naloge. Treba je oblikovati objektivna in pregledna merila za dodeljevanje finančnih sredstev občinam. Cilj države mora biti, da državljanom v vseh delih Slovenije omogoči ustrezno prometno, energetsko in komunikacijsko infrastrukturo ter da poskrbi za druge ključne temelje, ki so potrebni za življenje in delo, osnovno izobraževanje, nujno zdravstveno pomoč in oskrbo starejših. V luči vsega naštetega je tudi predlog sprememb zakona o ustanovitvi občin ter določitvi njihovih območij, ki ga je vložil v državnozborsko proceduro naš poslanski kolega Dušan Šiško iz Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke na dolgoletni predlog Občine Krško. S predlaganim zakonom se podeljuje status mestne občine Občini Krško. Pobudo podpirajo celotni občinski svet Občine Krško in lokalni odbori vseh desetih političnih strank, ki so v njem zastopani. V lokalni skupnosti torej obstaja enotna podpora predlogu zakona. V preteklosti si je Občina Krško že prizadevala pridobiti status mestne občine, vendar v svojih prizadevanjih ni bila uspešna, čeprav izpolnjuje podobne pogoje kot nekatere druge mestne občine oziroma je večja tako po številu prebivalcev kot po površini ter tudi po prihodkih podjetij od nekaterih mestnih občin. Občina Krško po zagotovilih predlagatelja in župana občine na odboru trenutno vodi postopek združevanja naselij v močno mesto Krško, ki že danes deluje kot mesto in ga kot takšnega sprejemajo tudi njeni občani. Ključni argument za podporo zakonu je tudi uresničevanje decentralizacije kar je eno od temeljnih načel lokalne samouprave. Posavske občine, vseh šest, ki danes sodelujejo na nivoju statistične oziroma razvojne regije, imajo interes za samostojno pokrajino Posavje, kjer bi Krško kot mestna občina delovala v vlogi regijskega središča. To je pomembno tudi z vidika krepitve glavnega mesta sosednje Hrvaške, saj ta del Slovenije ob meji s sosednjo Hrvaško nima mestne občine. Mestna občina Krško bi s podelitvijo statusa mestne občine predstavljala neko protiutež mestu Zagreb. Poslanci Nove Slovenije bomo predlog zakona, ki bo podelil status mestne občine Občini Krško, podprli.
Hvala lepa. Mag. Dušan Verbič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala za besedo, predsednik. Prav lep pozdrav, spoštovani poslanke in poslanci! Danes odločamo o predlogu zakona o ustanovitvi občin ter določitvi njihovih območij, s katerim bi Občini Krško podelili status mestne občine. Zakon o lokalni samoupravi določa pogoje, ki naj bi jih občina izpolnjevala, da si podeli status mestne občine, kot so določeno število prebivalcev v mestu in določeno število delovnih mest ter pogoj, da je občina gospodarsko, kulturno, upravno središče širšega območja. Občina Krško, ki se z več kot 26 tisoč prebivalci uvršča med večje občine v Sloveniji, ima poleg naselja Krško tesno povezavo s številnimi naselji, ki nanje gravitirajo. Tako je Občina Krško že začela s postopki, ki vodijo k cilju združevanja samih naselij v mesto, ki bo tako še okrepilo svojo vlogo kot vodilno upravno občinsko središče z razvojem gospodarskih in družbenih dejavnosti. Prav tako pa Krško z okolico zagotavlja veliko tendence k pridobitvi novih investitorjev, kar bo pripomoglo k oblikovanju novih delovnih mest v vseh sektorjih. Pomembno se nam zdi poudariti, da Občina Krško izpolnjuje podobne pogoje kot nekatere druge občine, ki mestni status že imajo. V Stranki modernega centra smo prisluhnili argumentom predlagatelja, župana in drugih deležnikov, ki so nas prepričali v to, da je trenutek za pridobitev naziva mestne občine primeren. Primeren je še posebej v času priprave nove pokrajinske zakonodaje oziroma v želji po uresničitvi enega izmed temeljnih načel lokalne samouprave, decentralizacije in poskusa ustanovitve pokrajin kot nosilk skladnejšega regionalnega razvoja, v okviru katerega so mestne občine predvidene v vlogi regionalnih središč. Po besedah župana Krškega bi pridobitev statusa prinesla predvsem hitrejši razvoj mesta in posledično tudi podeželja, nove pristojnosti, dodatna sredstva za delovanje in programe, nova delovna mesta in tudi boljše pogoje sodelovanja z državo in drugimi mestnimi občinami ter z mesti iz drugih evropskih držav. Kot mestna občina bi lažje prišli do marsikaterih namenskih sredstev, saj so mnogi razpisi prilagojeni predvsem večjim občinam. Dejstvo je, da gre pri pobudi Občine Krško za uresničitev interesa širšega regionalnega pomena, predvsem pa za uresničitev želje občanov in občinskega sveta ob podpori lokalnih odborov celo desetih političnih strank. Če obstaja možnost, da se s politično odločitvijo gre naproti potrebam in željam prebivalstva, v Poslanski skupini Stranke modernega centra ne vidimo razloga, da predloga zakona ne bi podprli. Skladno z navedenim bo Poslanska skupina SMC predlog podprla. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovani! Lokalna samouprava ima za ljudi, za občane velik pomen, ker lahko bolj neposredno uveljavljajo svoje interese. Poleg tega jim v razmerju do države lokalna samouprava omogoča določeno stopnjo neodvisnosti. Odločanje na ravni občine je namreč ljudem bližje kot odločanje na državni ravni, saj gre za zadeve, ki jih bolj neposredno zadevajo in jih posledično bolje poznajo. Zato je še toliko bolj pomembno, da imamo v Sloveniji razvito močno lokalno samoupravo v službi občanov. V Sloveniji imamo danes 11 mestnih občin. S predlagano spremembo bi dobili 12. mestno občino, mestno občino Krško. V SAB kot zagovorniki regionalnega razvoja podpiramo razvojno rast slovenskih mest, tudi v primeru mesta Krško je razviden potencial. Tamkajšnji prebivalci si že dolgo želijo, da bi njihova občina postala mestna občina. V Krškem si tudi v interesu za samostojno regijo Posavje prizadevajo, da bi oblikovali močan center Posavje. Dejstvo je, da gre za občino, ki se intenzivno razvija in raste, zato smo ocenili, da bo svoj status tudi opravičila. Podoben potencial smo prepoznali v SAB tudi pri občini Jesenice. Tako smo v sklopu zakonodajnega postopka v imenu jeseniške občine vložili dopolnilo, s katerim bi občina Jesenice pridobila status mestne občine. Prepričani smo, da si Jesenice ta status zaslužijo, saj so geografsko, gospodarsko in kulturno središče zgornje Gorenjske. Po besedah jeseniškega župana je občina Jesenice po vsebini in dejavnostih že dolga desetletja mestna občina. Pomen, vpliv in ugled jeseniške občine že dlje časa presegajo lokalne okvire, saj so občinske dejavnosti razvite do mere, da ne pokrivajo le potreb Jesenic in okolice, temveč celotne Gorenjske. Gre za mesto z močno razvito industrijo. Jesenice predstavljajo tudi pomembno prometno vozlišče z razvitimi cestami in železniški povezavami, ponašajo pa se tudi s pomembnimi dejavnostmi na področju kulture in športa. Ob tem je treba poudariti, da imajo praktično vse slovenske regije po dve mestni občini, na Gorenjskem pa ima ta status le Mestna občina Kranj. Žal naša prizadevanja niso obrodila sadov, saj predlog ni dobil ustrezne podpore na matičnem odboru. V SAB se zavedamo, da je za kvalitetno življenje državljank in državljanov ključnega pomena kakovostno in učinkovito delovanje lokalne samouprave. Zavzemamo se pa tudi za zmanjšanje števila občin, in sicer v smeri, da bi to zmanjšano število občin dobilo več pristojnosti in odgovornosti. Zato tudi odločno nasprotujemo poizkusom razbijanja obstoječih mestnih občin. Lokalna samouprava mora v prvi vrsti zagotoviti dober servis za ljudi in v SAB ne pristajamo na drobljenje občin z namenom zasledovanja interesov posameznih lokalnih politikov, kakor je videti na primeru iniciative za občino Golnik. Predlog zakona, v skladu s katerim bo občina Krško pridobila status mestne občine, bomo v Poslanski skupini SAB podprli. Hvala.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Ustavna zasnova mestne občine temelji na predpostavki, da v Sloveniji soobstajata dva tipa občin, navadne in mestne, in da naj bi slednje imele več pristojnosti, vendar ustavna norma zaradi pomanjkljive idejne zasnove nikoli ni bila izpeljana. Mestna občina lahko opravlja kot svoje tudi z zakonom določene naloge iz državne pristojnosti, ki se nanašajo na razvoj mest. To pomeni, da je mogoče na mestno občino z zakonom prenesti samo tiste naloge, ki se nanašajo na mesto kot večje urbano naselje. Čeprav so lokalne zadeve denimo srednje velikega mesta po svoji vsebini, količini, raznolikosti in intenzivnosti povsem drugačne kot lokalne zadeve manjše podeželske občine, gre za zadeve skupnega torej javnega pomena za življenje in za delo prebivalcev v lokalni skupnosti. Dosedanji zakonodajni poskusi, s katerimi so se opredeljevale dodatne naloge oziroma pristojnosti mestnih občin, so bili neuspešni predvsem iz dveh razlogov. Pri prenosu pristojnosti na mestno občino gre za tiste državne naloge, ki se nanašajo na razvoj mest, ne pa za kakršnekoli druge državne naloge. Pri poskusih širitve pristojnosti mestnih občin ni bilo mogoče opredeliti, katere državne naloge in v kakšnem obsegu so po svoji naravi takšne, da jih je mogoče prenesti kot izvirne zgolj na mestne občine in pri tem opraviti jasno razmejitev s tistimi nalogami, ki jih morajo opraviti državni organi. V 16. členu Zakona o lokalni samoupravi je določeno, da se z zakonom lahko dodeli status mestne občine, če je na njenem območju mesto, ki ima najmanj 20 tisoč prebivalcev in 15 tisoč delovnih mest ter je gospodarsko, kulturno in upravno središče širšega območja. Status mestne občine ima trenutno po zakonu 11 občin. Štiri med njimi, Slovenj Gradec, Murska Sobota, Nova Gorica in Ptuj, ne izpolnjujejo zakonskih pogojev za mestno občino. Septembra je bil v zakonodajni postopek vložen predlog novele Zakona o ustanovitvi občin ter določitvi njihovih območij, s katerim bi status mestne občine pridobila tudi občina Krško. Gre za pobudo Občine Krško, njenega občinskega sveta kot najvišjega predstavniškega telesa v lokalni samoupravi za uresničitev želje občank in občanov. Predlagatelji utemeljujejo pobudo s sklicevanjem na določitev mestnih občin, ki je bila opravljena leta 1994. Občina Krško izpolnjuje podobne pogoje kot nekatere druge občine, ki že imajo status občine, zatrjujejo pa tudi, da v občini poteka postopek združevanja naselij, katerega izid bo povečanje števila prebivalcev v mestu Krško. Na podlagi podatkov Statističnega urada Republike Slovenije ima mesto Krško nekaj več kot 7 tisoč 200 prebivalcev, cela občina pa dobrih 10 tisoč 200 delovnih mest. Oba bistvena pogoja tako nista dosežena. Ponavljam, 20 tisoč prebivalcev in 15 tisoč delovnih mest. Zato lahko ugotovimo, da občina Krško ne izpolnjuje zakonskih pogojev za dodelitev statusa mestne občine. V celotnem procesu se kot najpomembnejši argument v prid predlogu kaže argumentiranje z odločitvenimi zablodami, ki so bile storjene pred 27 leti. Nobeden od takih argumentov ne more spremeniti tistega, kar je edino pomembno, povečati število prebivalcev ali pa povečati število delovnih mest. Licitiranje o tem, ali upoštevati veljavne zakonske določbe ali ne, je v konkretnem primeru, ko gre za tako velika odstopanja, popolnoma neustrezno. Poslanci Poslanske skupine Desus imamo do tovrstnega licitiranja precej raznolik odnos in različne poglede. Natanko v skladu z raznolikostjo naših pogledov bomo tudi glasovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Lep pozdrav tukaj prisotnim v dvorani! Naj kar takoj povem, da v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke podpiramo predlog poslanca Dušana Šiška za podelitev statusa mestne občine občini Krško. Načeloma nismo naklonjeni drobljenju Slovenije na razne manjše enote, kar velja tudi za preveliko število občin kot morebitno oblikovanje pokrajin, saj si že vsa leta prizadevamo za upoštevanje zgodovinskih dejstev. Vendar pa menimo, da je treba v nekaterih zelo očitnih primerih vendarle upoštevati, da se je v 30 letih v Sloveniji marsikaj spremenilo. Kot je vsekakor jasno, je bilo veliko odstopanja že v primerih pri določanju občin pa tudi mestnih občin, kar smo videli malo prej. V tem pogledu se strinjamo z Državnim svetom, ki je v svojem stališču ugotovil, da je jugovzhodni del Slovenije postal nekakšen mehak trebuh naše države in kot tak še posebno ranljiv proti Hrvaški in Balkanu. Gotovo se še spomnite dolgih kolon beguncev, ki so ravno preko Posavja prodirale v Slovenijo. In to prodiranje in nadlegovanje prebivalcev se nadaljuje tudi danes. Kot so ugotovili že v Državnem svetu, ta del države ob meji s Hrvaško od Bele krajine pa do Ptuja nima pravega regionalnega središča in nobene mestne občine. Strinjamo se tudi z razmišljanjem, da je treba ustaviti odliv človeškega in drugega potenciala Posavja proti močnejšemu milijonskemu mestu Zagrebu. Če lahko kaj v tej smeri pomagamo s podelitvijo statusa mestne občine, je to še najmanj, kar lahko storimo. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da bo vse ostalo občina Krška s svojimi ogromnimi razvojnimi in gospodarskimi kapacitetami naredila sama oziroma to že počne. Tudi zaradi tega sem vesel, da je matično delovno telo Dušanov predlog potrdilo z veliko večino. In še nekaj bi rad povedal. V poslanski skupini stranke in tudi osebno kot Dušanov kolega izredno cenim njegovo delo v Državnem zboru, še posebej pa njegova vztrajnost in ponos, s katerim vedno pove, da prihaja iz Krškega in Posavja. On sodi med tiste redke politike, ki jih Ljubljana in poslanski sedež še nista zmešala, saj ostaja čvrsto na svojih tleh in med ljudmi, ki so ga izvolili skupaj z njihovimi problemi. Bojim se, da tega tisti, ki živite pretežno v Ljubljani in nekako z viška gledate na nas, ki prihajamo s podeželja in manjših krajev, ne morete prav razumeti. Mislim pa, da je danes trenutek, da podprete predlog, ki si to resnično zasluži. Bodoči mestni občini Krško pa želim v imenu Slovenske nacionalne stranke in v svojem imenu vse dobro. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Tomaž Lisec bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! Vsem skupaj lep pozdrav! Pozdrav pa tudi županu, upam da mestne občine Krško, na tribuni. V Sloveniji je 11 mestnih občin, ki so bile ustanovljene z zakonom o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij iz leta 1994. Mestne občine Murska Sobota, Nova Gorica, Ptuj in Slovenj Gradec v času podelitve statusa mestne občine v letu 1994, ko so dobile status z zakonom o ustanovitvi občin, niso izpolnjevale zakonskih pogojev. Zato je danes zelo pomemben dan za Posavje, ker se je Krško v zadnjem letu na čelu z županom, občinsko upravo in tudi s kolegom Dušanom Šiškom zelo trudilo in opravilo veliko delo v smeri izpolnitve zakonskih zahtev. Verjamemo, da bo današnje sprejetje zakona tako nagrada za opravljeno delo kot spodbuda za vnaprejšnji razvoj Krškega in celotnega Posavja. Očitno drži, da v tretje gre rado. Krško je deveta občina po površini Slovenije. Na 9. mestu je po primerni porabi, na 11. mestu po številu prebivalcev, na 12. mestu po številu delovnih mest, energetsko središče Slovenije in z mnogimi drugimi državnimi in regijskimi inštitucijami je zelo prepoznavno v slovenskem merilu. Je tudi geografsko središče Posavja. Današnje sprejetje zakona bo pomemben korak tudi za bodočo ustanovitev pokrajine Posavje, ki jo posavska, ne samo politika in gospodarstvo, predvsem ljudje že dolgo čakamo in pričakujemo. Zato sem izredno vesel, da imam čast, da kot edini poslanec SDS iz Posavja povem, da bomo v SDS enotno podprli predlog zakona in tako prispevali glasove za ustanovitev Krškega kot mestne občine. Ko sem 22. avgusta leta 2019 ministru za javno upravo posredoval pisno poslansko vprašanje v zvezi s statusom mestnih občin, ali kakšna občina izpolnjuje pogoje za status mestne občine, nisem pričakoval, da bomo dobri dve leti po tem imeli čast in možnost sprejeti zakon, ki bo dal Krškemu mestne pravice. S tega stališča Krškemu vse dobro v prihodnje. Hvala.
Hvala lepa. Predrag Baković bo predstavil stališče Poslanske skupine SD.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Glede na odločitev na matičnem delovnem telesu o predlogu, da so Občini Krško dodeli status mestne občine, kaže, da ji bo ta status dodeljen tudi z večinsko podporo poslank in poslancev Socialnih demokratov. Po mnenju predlagatelja je dodelitev statusa utemeljena s številnimi argumenti, med katerimi se na ta način uresničujejo načela lokalne samouprave, ki teži k decentralizaciji in krepitvi regij. S pridobitvijo statusa mestne občine se bo krepila moč Krškega kot centra regije Posavje, ki združuje poleg Krškega še pet občin. Posledično bo to prispevalo k hitrejšemu razvoju celotnega področja. Tako predlagatelj zakona kot tudi župan občine Krško zagotavljata, da se občina vse skozi razvija predvsem na področju energetike. In prav ta razvoj v energetiko, kar bo vplivalo tudi na razvoj drugih dejavnosti, je porok za povečanje števila delovnih mest v Krškem kot tudi v ostalih občinah v regiji Posavje. Nenazadnje lahko pozitivno vpliva tudi na porast števila prebivalcev v regiji. Občina Krško že sedaj predstavlja gospodarsko, upravno, prometno in kulturno središče Posavja, zato dodelitev statusa mestne občine ne bi smela biti takšen problem. Seveda pa ob tem ne moremo kar mimo resnih opozoril Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki opozarja na zakonske ovire in pogoje, kdaj se status mestne občine lahko dodeli. Državni svet, ki podpira predlog za dodelitev statusa mestne občine, pa opozarja na sam začetek dodeljevanja statusa mestnih občin. Opozorili so namreč, da nekatere mestne občine v času pridobivanja statusa niso izpolnjevale zakonskih pogojev in da se od vzpostavitve lokalne samouprave soočamo z nekonsistentnim in nesistemskim pristopom pri urejanju teritorialne sestavine lokalne samouprave ter da se pri ustanavljanju občin in podeljevanju statusa mestnih občin bolj upošteva argument moči kot argument izpolnjevanja zakonskih pogojev. Vsa ta opozorila so seveda na mestu in bomo morali na njih začeti odgovarjati na način sistemskega urejanja lokalne samouprave k razvoju večjih in močnih občin, ki bodo lahko z znanjem in močnejšim finančnim potencialom uresničevale naloge, ki jim jih nalaga zakonodaja ter izpolnjevale želje občank in občanov za kvalitetnejše bivanje tudi izven mestnih središč. Drobljenje sredstev pomeni predvsem manj investicij v vse bolj zahtevnih infrastrukturnih in drugih projektih, ki poleg občinskih in državnih sredstev potrebujejo predvsem evropska sredstva. Še vedno pa smo brez pokrajin. Mimogrede, so tudi te ustavna kategorija, ki bi opravljala lokalne zadeve širšega regionalnega pomena, a tudi tukaj se zatika pri številkah.Hvala lepa.
Hvala lepa. Nataša Sukič bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Najlepša hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! Predlog o ustanovitvi nove mestne občine Krško nas je precej presenetil. Še toliko bolj, ker tudi v spremnem gradivu in dodatnih argumentih za novo mestno občino, ki so bili izrečeni na odboru, nismo v Levici našli razlogov, zakaj bi se morala občina Krško preoblikovati v mestno občino. Tako predvsem ni razvidno, kaj bodo s tem pridobili občani občine, v čem se bo spremenila njihova kvaliteta življenja. Drugi in zelo pomemben razlog, zakaj nasprotujemo ustanovitvi nove mestne občine Krško, je, da mesto Krško ne izpolnjuje zakonsko določenih pogojev v 16. členu Zakona o lokalni samoupravi, saj ne dosega minimalnega števila prebivalcev, ki je 20 tisoč, niti ne dosega števila delovnih mest 15 tisoč. Trenutno je namreč mesto Krško daleč od omenjenih zakonskih pogojev. Ima le 7 tisoč 200 prebivalcev, celotna občina jih ima nekaj več kot 26 tisoč in tudi precej manjše število delovnih mest od predpisanega. Tudi če se bo uresničila napoved župana Mirana Stanka, da bo s pripojitvijo primestnih naselij do konca leta Krško pridobilo dodatnih 3 tisoč prebivalcev, bo to še vedno le polovica zahtevanega števila. Podobni predlogi so se že pojavljali v preteklosti in Državni zbor jih je dosledno zavračal, ker niso bili izpolnjeni zakonski pogoji. Na tej točki bi se morala vsakršna debata o takšnih predlogih novih mestnih občin končati. Kljub temu pa lahko to priložnost izkoristimo in opozorimo na podnormiranost ureditve mestnih občin. Status mestne občine ni podeljen zaradi regionalnega prestiža, temveč gre za občine z mestnimi naselji, ki zaradi svojih urbanističnih značilnosti potrebujejo drugačno ureditev in pristojnosti kot druge občine. Pomembneje bi bilo v zakonodaji natančneje določiti naloge iz državne pristojnosti, ki se nanašajo na razvoj mest, in bi se jih preneslo na mestne občine. Tako nalaga tudi 141. člen Ustave. Mestne občine se zaradi večjih mestnih naselij, ki jih druge občine nimajo, soočajo s specifičnimi problemi, kot je javni promet v mestih, slabša kakovost zraka, velika poraba energije, povečano število posegov v prostor in tako naprej. Za reševanje teh problemov se povečuje administrativna, stroškovna, investicijska in razvojna obremenjenost mestnih občin. Vse skupaj torej kliče po spremembi zakonodaje v zvezi z nalogami in pristojnostmi mestnih občin. Ta bi v kombinaciji s sprejetjem pokrajinske zakonodaje končno uredila lokalno samoupravo v Republiki Sloveniji. Ko bodo zakonodajne rešitve sprejete, bo tudi lažje preveriti, ali kvantitativni pogoji za ustanovitev mestne občine še ustrezajo razvoju naselij in občin v Republiki Sloveniji ali ne. Sedaj tega nimamo, zato tudi sama podelitev statusa novim mestnim občinam ne bo prinesla kvalitativne spremembe. Rokohitrske akcije na tem mestu niso primerne, zato v Levici temu predlogu nasprotujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti 11. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA IZVOLITEV SODNIKA USTAVNEGA SODIŠČA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je 15. oktobra 2021 predlagal Državnemu zboru, da za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije izvoli dr. Roka Svetliča. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo generalni sekretarki Urada predsednika Republike Slovenije, gospe Nataši Kovač.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci Državnega zbora! Predsednik republike je v času od obvestila o poteku mandata ustavni sodnici dr. Dunji Jadek Pensa v lanskem letu pa vse do danes v skladu s svojo ustavno funkcijo vodil tri postopke predlaganja kandidatov oziroma kandidatke za sodnika Ustavnega sodišča. Vsakokrat je ob tem opravil številne pogovore in posvetovanja. Kandidate,pravne strokovnjake, je izbiral tako izmed prijavljenih na javni poziv kot tudi po lastni presoji, kot mu to omogoča zakon, v zadnjem primeru tudi brez vnaprej zagotovljene večinske podpore. Dosedanji predlogi predsednika republike za to mesto − dr. Andraž Teršek, dr. Anže Erbežnik, dr. Janez Kranjc − so bili raznovrstni. Državni zbor je imel tako možnost izbire med kandidati različnih svetovnonazorskih pogledov in različnih strokovnih profilov. Nobeden od predlaganih kandidatov ni prejel zadostne podpore za izvolitev. Na tokratni javni poziv je predsednik republike prejel pet predlogov možnih kandidatov, in sicer dr. Franci Ježek, Marjan Lekše, mag. Marko Starman, dr. Rok Svetlič, dr. Andraž Teršek. Po opravljenih posvetovanjih z vodji poslanskih skupin in po presoji se je predsednik republike odločil, da Državnemu zboru za sodnika Ustavnega sodišča predlaga red. prof. dr. Roka Svetliča. Dr. Rok Svetlič je pravni strokovnjak, raziskovalec in univerzitetni učitelj, zaposlen pri Znanstvenoraziskovalnem središču Koper kot predstojnik Pravnega inštituta. Pred tem je bil raziskovalec na Oddelku za filozofijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani in predavatelj na Fakulteti za humanistične študije Univerze na Primorskem. Med drugim je bil tudi gostujoči profesor na Evropski pravni fakulteti. Je predsednik Slovenskega filozofskega društva in podpredsednik Akademije za demokracijo, Društva za promocijo demokratične kulture. Osrednje področje njegovega raziskovanja in delovanja sta filozofija prava in človekove pravice. Svoje delo posveča raziskovanju fenomenov, ki ležijo na presečišču prava in filozofije, kar izhaja iz njegove izobrazbe, saj je poleg študija prava končal tudi študij filozofije. Pri svojem delu in v objavah analizira predvsem problematiko človekovih pravic, demokratične kulture, totalitarizmov, svobode. Celotno njegovo poklicno delo, vključujoč tudi pedagoško aktivnost, izkazuje globoko zavezo k demokratični kulturi, ki počiva na spoštovanju človekovih pravic, strpnosti in dialogu. Njegova bibliografija obsega prek 200 vnosov, od tega 55 znanstvenih člankov in poglavij ter 8 monografij. Tako je leta 2009 izšla njegova monografija Filozofija človekovih pravic. Naslednje leto je izdal univerzitetni učbenik Izbrana poglavja iz politične morale. Leta 2015 je pri Slovenski matici objavil monografijo Prenašati bit sveta − ontologija prava in države, ki je bila nedavno prevedena v nemški in hrvaški jezik. Objavil je tudi blizu 130 kolumn v dnevnem časopisju. V njih je med drugim ob razmahu pandemije javno opozarjal na pomen načela solidarnosti, ki vključuje tudi skrb za zdravje sočloveka, in pozival k zaupanju v pravo in demokratične institucije. Hkrati je pozival vse institucije, da naj bo njihov temeljni cilj povrnitev zaupanja državljanov v slovenski pravni red. Kot je posebej poudaril na javni predstavitvi v predsedniški palači, je prav to, da bo vsakdo, zlasti običajni posameznik, človek brez družbene, politične in ekonomske moči lahko verjel, da ima v slovenskem pravnem redu zanesljivega zaveznika, da je to tisto, k čemur bi želel v primeru izvolitve kot ustavni sodnik še posebej prispevati. Javnosti se je kandidat podrobneje predstavil s svojimi pogledi in vizijo na javni predstavitvi svoje kandidature in tudi v poznejših zapisih in objavljenih mnenjih. Tako na predstavitvi kot tudi v pismu predsedniku republike in v pogovoru z njim je natančneje in argumentirano pojasnil in predstavil svoj odziv na nekatere javno objavljene trditve in jih odločno zavrnil. Predsednik republike Državnemu zboru predlaga, da dr. Roka Svetliča imenuje za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SAB smo že večkrat poudarili, da živimo v času, ki ogroža temeljne človekove pravice, za katere smo se borili desetletja. Prav tako je to čas, ko je zaupanje ljudi v pravno državo močno načeto. Zato je danes bolj kot kadarkoli prej pomembno, da te pravice varuje učinkovito, neodvisno in močno ustavno sodstvo. Takšno sodstvo po mnenju SAB zagotavljajo ustavni sodniki, ki jih poleg najvišje stopnje strokovne in osebne integritete odlikuje tudi izjemen čut za človekove pravice. V SAB smo prav tako že večkrat izpostavili, da na mestu ustavnega sodnika pričakujemo najbolj eminentne pravnike, z bogatimi življenjskimi in predvsem kariernimi izkušnjami. In prav tu se začne pri predlaganem kandidatu zapletati. V skladu s 163. členom Ustave se ustavni sodniki volijo izmed pravnih strokovnjakov. Menimo, da dr. Svetlič tega najosnovnejšega merila ne izpolnjuje. Kandidat je izredni profesor za področje filozofije prava na Evropski pravni fakulteti Nove univerze in njegovim izkušnjam na raziskovalnem in znanstvenem področju nikakor ne oporekamo. Ocenjujemo pa, da za ustavnega sodnika, žal, niso niti približno zadostne. Posledično ne delimo mnenja predsednika republike, ki meni, da bo kandidat v primeru izvolitve svoje delo opravljal strokovno. Prepričani smo, da mu za kaj takšnega manjka preveč pravne prakse in stika z njo. Tudi sam kandidat je v več intervjujih poudaril, da se s pravom in človekovimi pravicami ukvarja na način, na katerega se univerzitetni učitelji in raziskovalci s pravom ukvarjajo. V Poslanski skupini SAB takemu načinu ne odrekamo pomembnosti, le za ustavnega sodnika po našem prepričanju ne zadostuje. Nasploh je dr. Svetliča vse od vložitve kandidature naprej spremljalo ogromno medijske pozornosti, pri čemer je bil pretežen del slednje negativen. Javnost je razburila njegova domnevna izjava o streljanju na migrante. K občutku o kandidatovi primernosti za ustavnega sodnika pa ni pripomoglo niti razkritje o sodelovanju v glasbeni skupini s po mnenju mnogih spornimi besedili. Prav tako moramo vnovič ugotoviti, da tudi starost kandidata ni v prid našim večkrat izraženim zavzemanjem za čim bolj uravnoteženo starostno sestavo ustavnih sodnikov, v kateri sedaj očitno prevladujejo mlajši sodniki. Ti sodniki so na polovici svoje kariere, poti in daleč od njenega zaključka, zato njihove nadaljnje karierne ambicije odpirajo vprašanje popolne nepristranskosti, ki je esenca osebne integritete najvišjega predstavnika sodne veje oblasti. Predsednika republike smo večkrat pozvali, naj predlaga žensko kandidatko, ki bo imela izkušnje iz sodstva in bo specializirana za področje gospodarskega prava. Po naši oceni bi taka pravna strokovnjakinja s pridobljenimi znanji in izkušnjami neprecenljivo prispevala h kakovosti ustavnosodne presoje ureditve gospodarskega in širšega ekonomskega sistema v Republiki Sloveniji. Sklenem lahko, da v Poslanski skupini SAB pri dr. Roku Svetliču nismo prepoznali kvalitet, ki jih od ustavnega sodnika pričakujemo, zato kandidata ne podpiramo.
Hvala lepa. Brane Golubović bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Spoštovane kolegice in kolegi! Predsednikov novi kandidat za ustavnega sodnika je zlasti po treh fiaskih, ki smo jim bili priče, za nas presenečenje. Žal negativno. Da ima kandidat poleg pravniške tudi diplomo iz filozofije, je sicer lahko prednost. Da se s pravom ni nikoli poglobljeno ukvarjal, pa je lahko samo hiba − hiba, ki je pri kandidatu za mesto ustavnega sodnika ni moč spregledati in še manj oprostiti. A ne kandidatu, ki se nekritično prijavlja na različne razpise, pač pa njegovemu predlagatelju, predsedniku republike. Drži, da je predsednik opravil svoje poslanstvo, vložil iskren napor, se premočrtno kot ambiciozen politik posvetoval, vodil dialog in izbral, kot je rekel sam, v izogib očitkom, da v ustavnem duhu ne opravlja svoje dolžnosti, torej čim prej najti kandidata. To drži, a njegova dolžnost ni zgolj predlagati kogarkoli, ki ima dovolj glasov v parlamentu. Njegova dolžnost je predlagati pravnega strokovnjaka, kar mu nalaga 163. člen Ustave. Njegova dolžnost je krepiti, ne pa degradirati, in to ne samo Ustavnega sodišča, pač pa pravno stroko kot tako. Dolžnost predsednika republike je tudi ohranjati ali dvigovati standarde, ne pa jih zniževati. Včasih, če ne vedno, je pomembno tudi širše sporočilo, ne le ozko bežanje h goli izpolnitvi dolžnosti. Drži tudi predsednikovo nedavno pojasnilo, da še tako ugleden kandidat za ustavnega sodnika brez zadostne podpore v parlamentu ne bo izvoljen. Drži. A velja tudi obratno. Dovoljšnje število glasov ne opravičuje predlagati kogarkoli. Če kdaj, potem se danes velja vprašati, kaj glede na oblastniško spodjedanje pravne države in naklepno rušenje demokracije potrebuje Ustavno sodišče ter zlasti država in družba. Ali vemo, kaj kandidat meni o vladanju z odloki? Ne. Pa je o tem celo pisal članke. Ali vemo, kaj si misli o nekaterih aktualnih vprašanjih, povezanih s pravno državo? Ne. Njegova vsebina je popolna neznanka. Veliko sicer izgovori in zapiše, a vsako stališče mehča, doda ampak. Tezi nastavi antitezo. V LMŠ nasprotujemo predlogu predsednika republike, s katerim se degradira pravna stroka in s tem pravna država, saj kandidat za ustavnega sodnika po našem mnenju nima dovolj pravnega znanja, veščin, da bi lahko suvereno sodil na Ustavnem sodišču. Odgovornost je enostavno prevelika, da bi lahko to spregledali. Gre za eno najpomembnejših institucij v državi in upoštevati samo kriterij, ali ima kandidat dovolj glasov v parlamentu, ne pa, ali je tudi kvalificiran, da sodi na Ustavnem sodišču, je neodgovorno. Upamo, v korist države, znanja in veščin, da se bo predsednik republike po današnjem glasovanju moral potruditi še enkrat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nataša Sukič bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! Do migracij in beguncev na sploh ima dr. Rok Svetlič milo rečeno nenavaden odnos. V intervjuju za časnik Delo je recimo pojasnjeval, da je treba biti pri podeljevanju mednarodne zaščite zelo zadržan, saj je vsakič, ko kdo dobi pravico do azila, to nepošteno do vseh tistih, ki azila ne dobijo in bi si ga morda zaslužili enako ali celo bolj kot tisti, ki ga je dobil. Zato njegova šokantna izjava, citiram − »mora država, če ne želi ostati postmodernistično mehkužna, za zaščito svoje simbolne vloge gospodarja v skrajnem primeru tudi streljati na migrante ob nezakonitem prečkanju državne meje,« konec navedka, − na žalost ne preseneča. Pahorjev izbranec in kandidat desnice kategorično zanika, da bi predlagal takšno brutalno rešitev, če tudi je piko na i zgodbi dodal minister Hojs. Če se je izjava kandidata za ustavnega sodnika celo Hojsu zdela tako preko meje, da je poskušal zadeve pomiriti z besedami, »no, no, streljali na ljudi pa res ne bomo«, potem je povsem jasno, da do trenutka, ko Državni zbor odloča o tem, ali naj postane Rok Svetlič ustavni sodnik, sploh ne bi smelo priti. Borut Pahor brez premisleka tlakuje pot desnici v popolnem prevzemu vseh ključnih institucij v državi. Potem ko je ustavno sodnik postal zvesti podpornik SDS, potem ko se je naslednji kandidat na Ustavno sodišče premaknil kar iz SDS protestov pred sodiščem, danes odločamo o tem, ali naj kandidat za ustavnega sodnika postane nekdo, ki nikoli ni imel stika s pravno prakso in za katerega Matevž Krivic pravi, da kandidat ne izpolnjuje niti temeljnega ustavnega pogoja za ustavnega sodnika, saj mora ta biti pravni strokovnjak. Neskladnost te kandidature z ustavo pa predsednika Boruta Pahorja ne zanima in niti malo ne skrbi, ki meni, da je streljanje na begunce lahko povsem legitimen ukrep države, ki meni, da je homoseksualnost bolezen, ki meni, da izbrisani niso bili izbrisani načrtno ter da država ne more biti kriva za izbris, pa čeprav je ne le sodišče, na katerem bi rad opravljam funkcijo naslednjih devet let, ampak celo Evropsko sodišče za človekove pravice povsem jasno odločilo, da je bil izbris načrten in da je zanj kriva in odgovorna država, in nenazadnje, ki je nasprotovanje nedopustni deportaciji sirskega begunca, ki se je povsem integriral v našo družbo in si ustvaril novo življenje, pri nas označil za religiozni zanos. In še bi lahko naštevala. Lahko bi dodala še besedilo kakšne pesmi Žabjak benda, v katerem je sodeloval, mogoče tisto iz pesmi z naslovom Rasist: »Res simpatičen sem šovinist«, v katerem pravijo, da se bodo znebili poševnookih. Popolnoma nepojmljivo je, da bomo ob vseh navedenem danes dejansko glasovali o tem, ali naj taka oseba postane ustavni sodnik. Gre za večnega kandidata, ki je kandidiral že na vse možne funkcije, a ga nihče ni jemal resno, saj nima niti ene same strokovne kompetence. Resno ga ni jemal nihče razen očitno Boruta Pahorja, ki je podlegel desnici in ji želi pomagati pri ugrabitvi vseh najvišjih institucij v državi. Danes je vprašanje le še, kdo bo SDS pri tem pomagal. V Levici kandidata ne podpiramo. Današnje glasovanje pa bo povedalo, ali v tem Državnem zboru še kaj občutka za vsaj minimalne standarde, ki bodo vplivali na življenja ljudi naslednjih devet let. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o predlogu. Želi še besedo predstavnica predlagatelja? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja o Predlogu za izvolitev sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. V skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o ustavnem sodišču Državni zbor o izvolitvi sodnika Ustavnega sodišča odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so Franc Breznik, SDS, Andreja Zabret, LMŠ, Boštjan Koražija, Levica, in Blaž Pavlin Nova Slovenija – krščanski demokrati. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi generalna sekretarka gospa Uršula Zore Tavčar. Ali kdo takšnemu predlogu nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 2. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem vročena glasovnica in sicer tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanke in poslance prosim, da pri čakanju na vročitev glasovnice v skladu s preventivnimi ukrepi držite priporočeno medsebojno razdaljo. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali beseda proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o ustavnem sodišču bo predlagani kandidat za Ustavnega sodišča izvoljen, če bo za glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Preden preidemo na izvedbo tajnega glasovanja, opozarjam na določbo drugega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso udeležene pri glasovanju. Zato te osebe pozivam, da dvorano v času glasovanja zapustijo. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 14.15 in bo trajalo do 14.30. Prekinjam to točko dnevnega reda in 86. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.45. (Seja je bila prekinjena ob 14.06 in se je nadaljevala ob 14.45.)
Spoštovane kolegice in kolegi, prosim, da se posedete. Nadaljujemo s prekinjeno sejo in prekinjeno 2. točko, to je z obravnavo Predloga za izvolitev sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Naj preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja: Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 10. novembra 2021. Razdeljenih je bilo 46 glasovnic, oddanih je bilo 46 glasovnic, veljavnih je bilo 46 glasovnic, neveljavne ni bilo nobene glasovnice. Za je glasovalo 46 poslancev, proti ni glasoval nihče. Na podlagi izida glasovanja je dr. Rok Svetlič z večino glasov vseh poslancev izvoljen za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Prosim izvoljenega sodnika dr. Roka Svetliča, da se nam pridruži. Izvoljenega sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije dr. Roka Svetliča prosim, da priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom sodil po ustavi in zakonu in po svoji vesti in si z vsemi svojimi močmi prizadeval za ustavnost in zakonitost ter za varovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
Dr. Svetlič, ali želite nagovoriti Državni zbor? Imate besedo.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Lepo se vam bi rad zahvalil za izkazano podporo. Zahvaljujem se tudi predlagatelju, spoštovanemu predsedniku republike za zaupanje, ki mi ga je izkazal v teh težkih časih. Rad bi rekel tole. Izkazali ste mi neko veliko profesionalno pripoznanje in naložili še večjo osebno odgovornost. Rad bi, da veste, da se tega zavedam. Dali ste mi priložnost, da bom nadaljeval tisto, v kar verjamem in s čimer se ves čas že v vsem svojem profesionalnem življenju ukvarjam, da bom to nadaljeval na višji ravni, na ravni, ki mi nalaga neko neprecenljivo profesionalno in osebno izpolnitev. V našem temelju našega prava so vrednostno sidro človekove pravice. Po mojem trdnem prepričanju je ključna beseda človekovih pravic tista beseda, na katero zelo redko pomislimo, to je prva beseda prvega člena prve deklaracije po drugi svetovni vojni. Ta beseda se glasi «vsi«. Vsi ljudje se rodijo svobodni, enakih pravic in tako naprej. Če te besede ne vzamemo resno, nima smisla, da beremo naprej. Zato bi rad, če dovolite, sklenil tale nagovor, zahvalo s tem, da ponovim tiste besede, ki jih lahko vzamete kot moje osebno, zasebno prisego. Naredil bom vse, da bo lahko prav vsak človek, posebej tisti z roba družbe, brez kapitalske moči, brez ekonomske moči in tako naprej, verjel, da ima v pravu Republike Slovenije zanesljivega zaveznika. Hvala lepa. / aplavz/
Dr. Roku Svetliču se zahvaljujem za besede, mu čestitam in želim uspešno delo. Zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 86. izredno sejo Državnega zbora. Obveščam vas, da se bo čez 15 minut, to je ob 15. uri in 5 minut začelo nadaljevanje 85. izredne seje zbora.