Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 22. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Alenka Jeraj, gospa Eva Irgl, gospa Irena Tavčar, gospa Janja Napast, gospa Jasmina Opec, gospa Ljudmila Novak, mag. Stanko Stepišnik, gospod Franc Bogovič, mag. Matej Tonin, gospa Sonja Ramšak. Vse ostale lepo pozdravljam. Prehajamo na 1.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM NAROČANJU PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade mag. Mitji Mavku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, hvala lepa za besedo. Če dovolite, bi uvodno predstavitev podal k obema zakonoma skupaj, glede na to, da sta medsebojno povezana, tako spremembe in dopolnitve zakona o javnem naročanju kot spremembe in dopolnitve zakona o javnem naročanju na infrastrukturnem področju. Ključna cilja, ki ju Vlada zasleduje z obema predlogoma zakonov, sta dva. Prvi je soočanje s posledicami žledu in učinkovito ukrepanje po ledeni ujmi. S spremembo zakonodaje želimo hitro oddajo in izvedbo javnih naročil za odpravo posledic naravnih nesreč. Drugi sklop vprašanj, ki jih naslavljajo spremembe in dopolnitve zakona, pa gredo na račun poenostavitev, na račun manj birokratskih zahtev in uvedbe obsežnejšega skupnega javnega naročanja, kar gotovo prispeva k večji gospodarnosti in učinkovitosti. Naj se najprej dotaknem soočanja s posledicami ujme. Predloga zakonov omogočata na novo opredelitev izjem za naročila za preživetje in življenje ob naravni nesreči tudi v zakonu, ki ga uporabljajo energetska podjetja, torej neposredno za soočanje s posledicami ujme, za zagotavljanje normalnega delovanja energetskega omrežja. Hkrati s spremembo Vlada omogoča, da se ta izjema po obeh zakonih uporabi tudi za naročila za preprečitev neposredno grozeče škode ob naravni ali drugi nesreči. To pomeni, da lahko s spremembo zakonodaje ukrepamo tudi preventivno in da javna naročila niso ovira za preventivno ukrepanje v primeru naravnih nesreč. Za primere naravnih nesreč spremembe zakonodaje omogočajo tudi hitrejše postopanje. Kadar naročnik oddaja nujno naročilo, se z novelama obeh zakonov omogoča, da se pogodba sklene nemudoma, torej brez upoštevanja obdobja mirovanja. Na področju bolj gospodarnega in učinkovitega javnega naročanja spremembe obeh zakonov uvajajo en poenostavljen, vendar transparenten postopek za naročila pod mejnimi vrednostmi EU. Menimo, da se s tem odpravljajo določene administrativne ovire, določene zbirokratiziranosti postopka in hitrejše ter bolj učinkovito delovanje. To pomeni, da naročnikom ni treba sprejeti sklepa o začetku postopka javnega naročanja, namesto dokazil je dovolj izjava ponudnika o izpolnjevanju zahtev, in s spremembami ni dopustno zahtevati dodatnih obrazložitev odločitve o oddaji javnega naročila, zaradi česar bodo po našem mnenju postopki hitrejši. S spremembami Zakona o javnem naročanju uvajamo tudi obvezno skupno javno naročanje javnih zavodov, katerih ustanoviteljica je Republika Slovenija. Menimo, da na ta način preko doseganja ekonomij obsega lahko dosežemo znatne racionalnosti v sistemu predvsem na področju zdravstva. Z novelama obeh zakonov se uvaja tudi pravna podlaga za sprejetje podzakonskega akta, ki bi lahko uredil področje finančnih zavarovanj pri javnem naročanju. Ugotovili smo namreč, da se večkrat pri naročnikih uvajajo nesorazmerne, mogoče celo pretirane zahteve, ki dražijo javno naročanje. In še zadnja sprememba na področju učinkovitejšega in bolj enostavnega sistema javnega naročanja. V skladu z novimi direktivami in uveljavljeno prakso sodišč EU pri vseh postopkih javnega naročanja omogočamo poleg dopolnitve ponudbe tudi spremembo ponudbe, ki jo odda posamezni ponudnik, če se z njo odpravi neka formalna pomanjkljivost ali pa napaka v ponudbi. Menimo, da na ta način sistem javnih naročil delamo bolj enostaven, učinkovitejši, racionalnejši in ga opremljamo z vsemi potrebnimi atributi, ki bodo omogočali tudi soočanje s posledicami naravnih nesreč, kot smo jim bili priče nedavno. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila Odbora dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik, in lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na 84. nujni seji dne 28. 2. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju. Tega je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada, s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika državnega zbora na svoji 84. seji dne 24. 2. 2014 potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je dala pripombe k 1.,5.,7.,8.,10.,25. in 27. členu zakonskega predloga. 27. 2. 2014 so štiri poslanske skupine koalicije vložile amandmaje k 1. ,8., 25. in 27. členu. V okviru dodatnega gradiva je Odbor prejel še mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 28. 2. 2014, ki predlog podpira. Seji so prisostvovali predstavnice in državni sekretar z Ministrstva za finance, direktor Direktorata za javno naročanje, predstavnica Zakonodajno-pravne službe ter predstavnica in predsednik Državne revizijske komisije. Uvodno obrazložitev je podal državni sekretar gospod Mavko. Povedal je, da predlog zasleduje dva osnovna cilja, ki naj bi po eni strani zagotovila hitro oddajo in izvedbo javnih naročil za odpravo posledic naravnih nesreč predvsem po zadnji ujmi. ob hkratnih poenostavitvah in debirokratizaciji postopkov v začrtani smeri gospodarnejšega in učinkovitejšega javnega naročanja. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da amandmaji koalicijskih poslanskih skupin k 1., 8., 25. in 27. členu sledijo pisnemu mnenju, s tem da bo Zakonodajno-pravna služba v končni redakciji še pred objavo uradnih listin odpravila posamezne pomanjkljivosti še k 5. in 10.členu. V razpravi je predsednik Državne revizijske komisije v zvezi s predlogom izrazil pomisleke oziroma postavil okvirno vprašanje, ali spremenjeno besedilo dejansko pomeni poenostavitev zastavljenih smeri hitrejšega postopka javnega naročanja. Potem se je razvila precej široka in dolga razprava. Predvsem predstavniki opozicije so spraševali, če so spremembe dejansko v pravi smeri in pozitivne glede hitrejšega izvajanja javnega naročanja. Državni sekretar je pojasnil, da je to tako, vendar kljub temu opozicija ni podprla na koncu tega zakona. Ob obravnavi je Odbor na podlagi 131. člena na pobudo in predlog Pozitivne Slovenije oblikoval in sprejel amandma k 27. členu. V skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora se je Odbor opredelil do vseh predloženih amandmajev poslanskih skupin k 1., 8., 25. in 27. členu in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Tak predlog predlagamo v sprejetje Državnemu zboru. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar gospod Mitja Mavko s sodelavcema, spoštovane kolegice in kolegi! Uvodoma naj povem, da bom predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije k obema predlogoma zakonov s področja javnega naročanja, to je k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju in k Predlogu zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev, ki vsebujeta vsebinsko identične oziroma sorodne rešitve. Smisel in namen zakonodaje s področja javnega naročanja je zagotavljati transparentno in zlasti gospodarno ravnanje z denarnimi sredstvi pravnih subjektov, ki opravljajo z javnimi sredstvi. V ta namen zakon podrobneje predpisuje pravila, na kakšen način se izvede postopek posamične vrste javnega naročila. Ta mora biti izveden na način, da se zagotovi vsem ponudnikom enakopraven položaj za udeležbo v postopku javnega naročanja. Do tu vse lepo in prav. Imamo zakon o javnem naročanju in njegov dvojček, zakon o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev, ki zelo podrobno, poudarjam, zelo podrobno predpisuje pravila oddaje javnega naročila in znotraj tega pravila različnih vrst in načinov oddaje javnih naročil. Pri tem predpisovanju pravil, postopkov smo tako natančni, da je celoten zakon postal skoraj neuporaben. Področje javnega naročanja zato zahteva vrhunsko usposobljene specialiste, ki so sploh sposobni obvladati teoretske podlage javnega naročanja. Za tem potrebujemo tudi strokovnjake, ki so usposobljeni za oblikovanje tehničnih zahtev za oddajo posameznega javnega naročila oziroma posamičnih sklopov javnega naročila, in potem spet vrhunsko usposobljene strokovnjake, ki opravljajo nadzor nad izvajanjem zakona o javnem naročanju. Skratka, v Sloveniji smo področje javnega naročanja razvili v pravo vrsto znanosti, ki jo obvlada malo število uslužbencev oziroma strokovnjakov. Ta prenormiranost je torej postala sama v sebi nasprotje, saj je namesto zagotavljanja širšega dostopa ponudnikov do posamičnega javnega naročila povzročila stanje, ko v postopku javnega naročanja lahko ponudnik sodeluje le, če ima zaposlenega strokovnjaka s tega področja ali ima dovolj sredstev za plačilo zunanjega sodelavca za področje javnega naročanja tako pri naročniku kot tudi pri ponudnikih. Razen tega ugotavljamo, da kljub zelo natančni zakonski ureditvi področja javnega naročanja prihaja do številnih nepravilnosti, predvsem pa izigravanj predpisov in da predpisi pogosto predstavljajo le kritje za siceršnje negospodarno ravnanje z javnim denarjem, za neupravičeno preferiranje vnaprej izbranega ponudnika, kar predstavlja že elemente kaznivega dejanja, korupcije, negospodarnega ravnanja z javnimi sredstvi in podobno. Na ta način se v postopkih javnega naročanja namesto prihrankov izgubljajo milijoni in desetine milijonov javnega denarja. Tako stanje je treba preseči. Krščanski demokrati Nove Slovenije opozarjamo na potrebo po popolnoma novih zakonskih podlagah za urejanje postopkov javnega naročanja. Zakon, ki ureja javno naročanje, mora biti enostaven, usklajen z evropsko zakonodajo in mora biti podlaga za dejansko realizacijo temeljnega načela gospodarnega ravnanja z javnimi sredstvi. Vzpostaviti mora tudi podlage za odgovornost vseh udeležencev v postopkih javnega naročanja, tako materialne kot tudi kazenske. Pri tem bi se bilo smiselno zgledovati po ureditvi področja javnega naročanja pri tistih evropskih državah, ki so na tem področju sedaj uspešne. Danes obravnavamo predloga sprememb in dopolnitev Zakona o javnem naročanju in tudi Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Oba prinašata le popravke obstoječe zakonodaje, in sicer poenostavitve postopkov zlasti na področju javnih naročil male vrednosti. Ideje o poenostavitvi teh postopkov v Novi Sloveniji sicer pozdravljamo. Smo pa pozorno prisluhnili pomislekom in pripombam Državne revizijske komisije, ki opozarja na možne posledice takim, po njihovem mnenju, pretiranim poenostavitvam. Problematizirali so zlasti odpravo obvezne izdaje sklepa o začetku postopka oddaje javnega naročila male vrednosti, ki vsebinsko opredeljuje predmet, odgovorno osebo in okvirno vrednost javnega naročila. Odprava tega akta bo zelo otežila delo nadzornega organa v revizijskih postopkih. Po mnenju krščanskih demokratov Nove Slovenije bi morali že v postopkih priprav sprememb in dopolnitev zakonodaje s področja javnega naročanja k sodelovanju povabiti Državno revizijsko komisijo, ki pri nadzoru izvajanja zakonodaje s področja javnega naročanja zaznava pomanjkljivosti in nedoslednosti in nato v parlamentarno proceduro vložiti usklajen predlog sprememb in dopolnitev zakona, kar pa v konkretnem primeru ni bilo storjeno. Tako sedaj že v naprej vemo, da bodo pri izvajanju predlaganih sprememb in dopolnitev Zakona o javnem naročanju in njegovega dvojčka, zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem transportnem področju in področju poštnih storitev, težave in takih zakonskih predlogo ne moremo podpreti. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju in Predloga zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev ne bomo podprli. Se opravičujem, da sem porabil nekoliko več kot 5 minut, sem pa uvodoma povedal, da stališči združujem, torej sem prihranil štiri minute.
Hvala. Ravno to sem vas želel tudi povprašati še enkrat. Se odpovedujete potem posebej predstavitve, ki je napovedana pri 1.b točki? Hvala. Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Kršitve oziroma problemi v povezavi z javnimi naročili so problem, ki če jim rečem zimzelen problem, mislim, da vsi vemo, o čem govorim. Letno se preko javnih naročil na nivoju celotne države obrne do 5 milijard evrov. Tako bomo danes odločali o Predlogu zakona in o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju. Novela zasleduje predvsem tri cilje. Vzpostavitev take ureditve, ki bo omogočala gospodarnejšo in hitrejšo oddajo ter izvedbo javnih naročil. Poenotenje in poenostavitev javnega naročanja pod mejnimi vrednostmi. In ne nazadnje, debirokratizacija postopka javnega naročanja in tako zagotavljanje nižjih stroškov ponudnikov za sodelovanje v postopkih javnega naročanja ter cenejše in hitrejše naročanje. Bistvene novosti, ki jih novela uvaja, so tako ukinitev obveznega sklepa o začetku postopka javnega naročanja. Na samem odboru za finance je bilo slišati kritike na ta račun, a postavila bom retorično vprašanje – kakšna je dodana vrednost takega sklepa recimo v organu s petimi zaposlenimi, kjer si ista oseba najprej izda sklep o začetku postopka, potem pa ta sklep začne izvajati z objavo razpisa? Kako se organ lahko hitro odzove in na primer nastopa v stečajnih postopkih kot kupec, če pa mora najprej izdati sklep o začetku postopka in šele nato začeti z nabavo? Seveda so to zgolj retorična vprašanja in nesmisli, ki, če kaj ne, ne zagotavljajo transparentnosti ali gospodarnosti oziroma, kot smo celo slišali, sledljivosti. Pač to ne drži. Kar drži, je, da bo organ še vedno dolžan vse dokumente, ki vplivajo na odločitev o začetku postopka ali okvirni vrednosti naročila, ohraniti, in to deset let. Novost, ki jo uvaja novela, je tudi izjava ponudnika in ne več zahtevana dokazila s strani naročnika, ki jih je ponudnik moral prilagati k ponudbi. Naročnik bo sedaj lahko sam preverjal v primeru dvoma. Glavna novost predstavlja dopustnost dopolnitve ponudb, ki dosedanji institut dopolnitve formalno nepopolnih ponudb razširja z možnostjo spremembe ponudb. Ponudbeniki bodo lahko svoje ponudbe ne le dopolnili, ampak spremenili, tako da se odpravijo napake, ki so jih vsebovale ob predložitvi. Zaradi potrebe po preprečevanju zlorab, dopolnitev in sprememb ponudb predlog zakona določa pogoje, pod katerimi je ponudbo mogoče spremeniti ali dopolniti. Ne bo je možno dopolniti ali spremeniti v tistem delu, ki vpliva na razvrstitev glede na merila za izbor in razmerje do morebitnih drugih ponudb v delih, ki se nanašajo na predmet ponudbe in tehnične specifikacije, s čimer se preprečuje, da bi ponudnik na podlagi informacij iz odpiranja ponudb zamenjal predmet, ki ga ponuja, z namenom, da bi bila njegova ponudba ugodnejša. Tudi ne bo več možno zahtevati dodatne obrazložitve o odločitvi o oddaji naročila, saj se je s tem po nepotrebnem in včasih špekulativno podaljševal rok za oddajo javnega naročila. Pa dosedanje obvezno soglasje nadzornega organa oziroma Vlade k sklenitvi aneksa, s katerim se spreminja predmet oziroma obseg predmeta naročanja ali se povečujejo cene oziroma vrednost pogodbe, in soglasja nadzornega organa oziroma Vlade k odstopu od izvedbe javnega naročila. Vse to se nadomesti z obveznim pisnim obvestilom nadzornega organa oziroma Vlade. Določene so tudi izjeme od obveznega mirovanja. V postopkih, kjer naročnik prejme le eno ponudbo, upoštevanje obdobja mirovanja ni smiselno. Za zagotovitev nadzora nad postopki javnega naročanja, v katerih se uporabljajo izjeme od obdobja mirovanja, predlog zakona določa, da morajo naročniki o obvestilu o oddaji naročila uporabo izjeme posebej utemeljiti. Zelo pomembna novost, ki jo novela uvaja, je obvezno skupno javno naročanje na ravni javnih zavodov, katerih ustanoviteljica je Republike Slovenija. Spoštovani! V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija menimo, da so predlagane novosti skladne z našim videnjem nadaljnjega razvoja področja urejanja javnega naročanja, zato bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Prav lep pozdrav vsem skupaj! Naj tudi jaz uvodoma pojasnim, da je to stališče naše poslanske skupine namenjeno tudi naslednjemu zakonu, ki ga bomo obravnavali, pomeni za oba skupaj. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju in prav tako tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev v Slovenski demokratski stranki žal ne bomo podprli, čeprav v Slovenski demokratski stranki verjamemo, da je predlagatelj želel s temi spremembami preprečiti težko popravljive posledice za delovanje države in zagotoviti smotrnejšo in gospodarnejšo rabo javnih sredstev. Kot so v obrazložitvi zakonov zapisali, je cilj teh zakonov tudi hitrejša in gospodarnejša oddaja ter izvedba javnih naročil. To naj bi potem zagotovilo tudi učinkovitejše črpanje sredstev EU, večjo raven fleksibilnosti, ki naročnikom omogoča, da pri oddaji javnih naročil upoštevajo okoliščine posameznega naročanja. Prav tako naj bi bil cilj debirokratizirati postopke javnega naročanja in cenejše ter hitrejše naročanje. Ob samem prebiranju členov teh zakonov na prvi pogled ni moč enostavno zaslediti, da te navedene rešitve ne zasledujejo tistih ciljev, ki so jih predlagatelji tudi navedli, vendar pa se velikokrat izkaže, da se najbolj realno posamezen zakon lahko preveri samo v praksi. Ob obravnavi teh zakonov na matičnem delovnem telesu smo bili s strani predsednika Državne revizijske komisije opozorjeni na nekatere nevarnosti, ki jih bodo v praksi takšne določbe lahko prinesle. To je navedel v konkretnih primerih. Glede na to, da so imeli oni v kratkem roku tudi nekaj pripomb, ki so jih posredovali Vladi, le-ti skozi pripravljene amandmaje niso bili posredovani in jih zato tudi predlagatelj ni upošteval. Po mnenju Državne revizijske komisije nekatere rešitve v tem zakonu ne bodo dale pričakovanih rezultatov oziroma so prepričani, da bodo učinki ravno nasprotni. Za njih so problematični trije sklopi, in sicer: odprava sklepa o začetku postopkov pri naročilih malih vrednosti, potem odprava možnosti zahtevane dodatne obrazložitve pri naročilih male vrednosti in možnosti spreminjanja ponudb, ki jih ta zakon dopušča. Kot sem omenil, je predsednik Državne revizijske komisije na povsem praktičnih primerih predstavil, kakšne so lahko nevarnosti takšnih sprememb. Po njegovem mnenju se bo to dogajalo in bo pripeljalo lahko do številnih nevšečnosti. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo mnenja, da so bila opozorila Državne revizijske komisije upravičene in bi jih morali upoštevati. Glede na to, da skozi sprejete amandmaje ni bil upoštevana prav nobena pripomba Državne revizijske komisije, v poslanski skupini teh zakonov žal ne bomo podprli, kljub temu da verjamemo, da je bil namen predlagatelja povsem korekten in da se to področje tudi bolj uredi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Mirko Brulc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani! Dvojček že omenjenega zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev omogoča podobne izjeme, s katerimi bo omogočeno hitro dajati in izvesti naročila, za katera so potrebe že nastale ali še bodo, če so naročila zaradi posledic vremenske ujme nujno potrebna za zagotovitev osnovnih pogojev za preživetje oziroma življenja ali preprečitev nastanka neposredno grozeče škode ob naravnih in drugih nesrečah. Poleg tega se z zakonom določa, da je mogoče ponudbe ne le dopolniti, temveč tudi spremeniti, s čimer se zagotavlja večja gospodarnost, učinkovitost in uspešnost javnega naročanja. Hitra oddaja in izvedba javnih naročil sta namreč še posebej pomembni pri javnih naročilih, ki se sofinancirajo iz evropskih sredstev, učinkovito črpanje sredstev iz Evropske unije pa je vključen element za konsolidacijo javnih financ. Z zakonom se uvaja tudi obvezno skupno javno naročanje v javnih zavodih, katerih ustanoviteljica je Republika Slovenija. To je na posameznih področjih nujno za poenotenje predmetov javnih naročil, predvsem pa za doseganje večjih prihrankov v javnih blagajnah. Na podlagi predlaganih sprememb se pričakuje administrativna razbremenitev ponudnikov, ki sodelujejo v postopkih javnega naročanja. Zaradi ukinitve postopka zbiranja ponudb po predhodni objavi in uvedbi možnosti preverjanja zahtev iz razpisne dokumentacije z izjavo ponudnika pri vseh naročilih pod mejnimi vrednostmi Evropske unije, pa tudi zaradi možnosti dopolnitve ponudbe, s čimer se dopušča odprava pomanjkljivosti in napak prvotno predložene ponudbe, pa se bodo stroški ponudnikom za sodelovanje v postopkih javnega naročanja znižali. Zlasti zaradi možnosti spremembe ponudb je pričakovati, da bodo naročniki v praksi tudi pri naročilih, ki so predmet objav v Uradnem listu, pogosteje uporabljali možnosti, ki jim jih Zakon o javnih naročilih številka 2 že omogoča. To je preverjanje le najugodnejše ponudbe in zahtevanja dokazil le od najugodnejših ponudnikov. Na podlagi ocene stroškov veljavne in nove ureditve je na letni ravni ob predpostavki, da bodo naročniki v praksi upoštevali poenostavitve, ki so predmet tega zakona, pričakovati za 635 tisoč evrov nižje stroške ponudnikov. Na podlagi predlaganih rešitev bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla spremembe Zakona o javnem naročanju, ki bo omogočil hitro reševanje posledic ujme, hitrejše črpanje evropskih sredstev ter pocenitev javnega naročanja. Spoštovani predsednik, tukaj sta samo dva poslanca SDS, ostali zbirajo ponudbe in jih ni na delovnem mestu. Sprašujem, ali imate informacijo, če bodo prišli na glasovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo gospod Branko Kurnjek.
Hvala za besedo spoštovana podpredsednica. Gospod državni sekretar s sodelavko in sodelavcem, spoštovane poslanke in poslanci! Ideja javnega naročanja je racionalna poraba javnih sredstev. V smislu te racionalnosti smo v Državljanski listi združili obe stališči tega zakonodajnega dvojčka. Se pravi Zakona o javnem naročanju in Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Zato, spoštovana podpredsednica, odpovedujem stališče pri slednjem zakonu. Spremembe zasledujejo dva osnovna cilja. Prvi za to izvedbo javnih naročil za odpravo posledic naravnih nesreč predvsem po zadnji ujmi je tudi glavni razlog za nujno obravnavo zakona. Druga bistvena sprememba pa je delno debirokratizacija in poenostavitev postopkov javnega naročanja. Zaradi težav elektropodjetij ob soočenju z žledom s predlogom zakona opredeljujemo izjemo za naročila za preživetje in življenje ob naravni nesreči. Hkrati pa omogočamo, da se ta izjema po obeh zakonih uporabi tudi za naročila za preprečitev neposredno grozeče škode v naravni ali drugi nesreči. V primerih, kadar naročnik odda nujno naročilo, pa se z novelo omogoča, da se pogodba sklene nemudoma. Na Odboru je kar nekaj neutemeljenih očitkov doživela sprememba, ki odpravlja obvezo sprejemanja sklepa o začetku postopka javnega naročanja v nekaterih primerih. Res je, da se za tovrsten sklep ne potrebuje veliko časa, ampak ravno iz razloga, da posamezen obrazec ne potrebuje veliko časa, smo uvedli že veliko različnih obrazcev, sklepov in dokumentov. In v veliki večini primerov je resnično odveč, da najprej izdaš sklep, kakšen javni razpis boš pripravil, nato pa takšen javni razpis pripraviš. V primeru večjih organizacij pa ta sklep lahko tudi ostane, saj ga z zakonom ne prepovedujemo, temveč le odpravljamo kot obveznega. Gre za majhen korak pri debirokratizaciji. Odpravlja se tudi obvezno prilaganje dokazil, zadošča izjava ponudnika o izpolnjevanju zahtev. Pomembnejša dopolnitev zakona je tudi možnost, ki dovoljuje poleg dopolnitve in pojasnitve ponudbe tudi spremembo ponudbe. Ta izhaja iz obstoječe prakse Sodišča evropske skupnosti. Ta za razliko od naše obstoječe prakse spremembe ponudbe dopušča. Namenjena je deformalizaciji postopkov, torej temu, da morebitni ponudnik, četudi se v ponudbi zmoti, to ponudbo lahko dopolni. Seveda pa je takšna sprememba prepovedana v delih, ki bi lahko vplivali na špekulacijo ponudnikov, torej ne sme spreminjati cene, dela ponudbe, ki se tiče meril ali vsebine. Lahko zaključimo, da je takšna sprememba bolj človeška in manj birokratska. V Državljanski listi si želimo večjih sprememb na področju javnih naročil, ki lahko z racionalizacijo postane pomemben vir proračunskih prihrankov. Potrebne so zakonodajne in organizacijske spremembe, potrebno je povečati tako strokovnost dela, predvsem pa vpeljavo osebne, moralne in materialne odgovornosti vseh sodelujočih v postopkih javnega naročanja. So pa predlagane spremembe vsekakor korak naprej, zato jih bomo v poslanski skupini Državljanska lita podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednje je stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ki ga bo predstavil gospod Franc Pukšič.
Lep pozdrav kolegice, kolegi, podpredsednica, predstavniki Vlade! Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o javnem naročanju in Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem in transportnem področju in področju poštnih storitev, dvojček. Bom v nadaljevanju povedal, zakaj sem oba naslova prebral. Področje javnega naročanja je vedno občutljiva stvar, in iskreno povedano, zakon spreminjamo vsaj enkrat na leto, kar seveda nam ni v čast in ponos. Pa še danes ne moremo trditi, da je zakon dober in učinkovit. Pravzaprav bi lahko prej rekli, da je Zakon o javnem naročanju prej motor korupcije kot pa resnično javno naročanje. Zakaj je temu tako, bi se spraševali. Ker se seveda v zakon preprosto ne da zapisati vseh možnosti in izjem ter različnih postopkov, ki spremljajo javna naročanja. Hkrati pa se preko teh naročil po nekaterih navedbah obrne preko 4 milijarde evrov denarja. Jasno. Zelo hitro po sprejetju novega zakona izvajalci javnih naročil najdejo zakonske luknje. Za to imajo denar in razne odvetniške pisarne, ki jim omogočijo nadaljevanje z do sedaj uveljavljenim konceptom. Saj se spomnimo raznih daril in tako dalje. Glede na to, da gre tudi pri naslednjem obravnavanem zakonu za enako vsebino, enake rešitve, zgolj v sferi vodovodnega, energetskega in transportnega področja, bomo v Slovenski ljudski stranki oziroma bom v imenu Slovenske ljudske stranke podal stališči za oba zakona hkrati, zato se pri naslednji točki ne bomo več oglašali. Danes imamo ta dva zakona na mizi zato, da bi poenostavili postopke javnega naročanja – v največji meri gre za naročila manjšin vrednosti – in s tem pripomogli k čim hitrejši odpravi posledic ledene ujme, ki je pred nekaj dnevi prizadela Slovenijo. Če bi v ta zakon vnesli več osebne in materialne odgovornosti – ker gre za ujmo po celotni državi in za odpravljanje posledic po občinah – na župane, bi lahko bil zakon boljši in bistveno manj zbirokratiziran. V smislu odprave birokratizacije bi pričakovali, to bi bila priložnost in tudi dober test, da bodo šle spremembe v tej smeri. Dejstvo je, da je pri javnem naročanju še vedno vse preveč papirologije in vse preveč postopkovnih faz za naročanje. Udeleženci si takšne birokratizacije ne želijo, saj s tem samo izgubljajo dragoceni čas in denar, namesto da bi bilo več osebne odgovornosti. Tu bi bilo treba prisluhniti tako Državni revizijski komisiji kot ostalim akterjem, ki so vključeni v javno naročanje. Zato bi bil pravzaprav skrajni čas, da bi sprejeli sodoben, moderen zakon o javnem naročanju, kot sem že omenil, z bistveno večjo osebno odgovornostjo. Pa ne samo z osebno odgovornostjo, tudi z materialno odgovornostjo, ker dokler tistih, ki odločajo, ne udari tudi po žepu, tako dolgo se ne bodo obnašali dovolj gospodarno, v veliki večini, seveda ne velja za vse, ne gre posploševati. Kot že omenjeno, v Slovenski ljudski stranki podpiramo poenostavitve postopkov, vendar dejstvo je, da je kar nekaj vprašanj ostalo neodgovorjenih. Učinki so vprašljivi, ravno tako posledice. Zelo nas skrbijo pripombe vodje Državne revizijske komisije, ki jih je podal pri obravnavi predlogov zakonov na matičnem delovnem telesu in med samo obravnavo niso bile razčiščene. Omenjena komisija, ki se po službeni dolžnosti ukvarja z javnimi razpisi, je v tem primeru pri nekaterih členih ostala na svojem bregu. In to nas zelo skrbi. Zato upamo, da bomo dobili danes s strani Vlade dovolj pojasnil prav na te odprte dileme, od tega pa bo odvisna tudi naša podpora. Povsem razumljivo je, da gre pri odpravi posledic ledene ujme oziroma v primerih naravnih nesreč za izredne razmere in v takšnem kontekstu zakon tudi podpiramo. Večji problem pa se pojavi, ker te spremembe ne veljajo samo za javno naročanje v okviru odprave posledic, temveč gre za trajne spremembe. Kot sem že povedal v stališču, zavzemamo se, da bi dobili moderen zakon o javnem naročanju, kjer bi upoštevali in vanj vnesli bistveno manj birokratizacije ter bistveno več osebne in materialne odgovornosti akterjev javnega naročanja. Zato upamo, da bodo danes med razpravo, v kateri pristojno ministrstvo pozivamo, naj zelo aktivno sodeluje, ti dvomi tudi dokončno odpravljeni. Šele takrat se bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke odločili, ali je zakon ustrezen in ali ga bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavila gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Prisrčen pozdrav vsem prisotnim. Tudi moje stališče bo zajemalo oba predlagana zakona, tako da se v naslednji razpravi ne bom oglašala. Pred nami sta dva predloga novel, ki sta namenjena hitrejšemu odpravljanju škode, ki jo je v začetku povzročila ledena ujma. Vlada je pripravila spremembe zakona o javnem naročanju ter zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Namen obeh zakonov je poenostavitev in debirokratizacija postopkov. Tako se poenostavlja in enotno ureja oddajanje javnih naročil malih vrednosti, ki jih zakonodaja EU ne ureja in jih lahko države članice uredijo samostojno. V oba predloga novel so tako vključene rešitve, ki bodo omogočile hitro izvedbo in oddajo javnih naročil za odpravo posledic naravnih in drugih nesreč. Kadar gre za nujno javno naročilo, bo lahko naročnik pogodbo o oddaji javnega naročila sklenil nemudoma, torej brez obdobja mirovanja, v katerem lahko ponudniki običajno vložijo zahtevke za revizijo. Na podlagi te izjeme bo mogoče hitro oddati in izvesti naročila, za katera so potrebe že nastale ali pa bodo šele nastale, če so naročila zaradi posledic vremenske ujme nujno potrebna za zagotovitev osnovnih pogojev za preživetje oziroma za življenje ali za preprečitev nastanka neposredne grozeče škode ob naravni ali kakšni drugi nesreči. Med predlaganimi rešitvami najdemo tudi ukinitev postopka zbiranja ponudb po predhodni objavi, nadomestitev doslej obveznega soglasja nadzornega organa oziroma Vlade z obveznim obveščanjem ter možnost spremembe ponudbe in ne le njenih dopolnitev. Doslej so morali naročniki te ponudbe kot nepopolne izločiti, čeprav so bile pogosto cenovno najugodnejše. Predlagatelj ocenjuje, da bodo te rešitve zagotovile bolj učinkovito in gospodarno javno naročanje. Predlog novele zakona o javnem naročanju določa tudi obvezno skupno javno naročanje v javnih zavodih, katerih ustanoviteljica je država. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev predlagane spremembe pozdravljamo, zato bomo oba predloga novel, torej zakona o javnem naročanju in zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev tudi podprli. Ob tem pa ne moremo mimo opozoril predsednika Državne revizijske komisije, ki jih je predstavil na matičnem delovnem telesu. Opozoril je namreč, da se preglednost postopkov oddaje javnih naročil z opustitvijo zahteve po nekaterih dokumentih in obrazložitvah zmanjšuje. Ali so ta utemeljena, v Poslanski skupini Demokratični stranki upokojencev ne moremo soditi. Če pa se bodo izkazala za upravičena pričakujemo, da bo Vlada nemudoma odreagirala s spremembo spornih določil, saj je zadnja stvar, ki si jo želimo, da bi se na področju javnega naročanja spet omogočilo netransparentno, klientelistično ter prijateljsko izvajanje javnih naročil.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 27. člen ter amandma koalicije. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati o tem členu. Ne vidim želje po razpravi, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1.B TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM NAROČANJU NA VODNEM, ENERGETSKEM, TRANSPORTNEM PODROČJU IN PODROČJU POŠTNIH STORITEV PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ki se besedi odpoveduje. Hvala lepa. Nadaljujemo s stališčem Odbora za finance in monetarno politiko, ki je matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Starmanu.
Gospa podpredsednica, tudi jaz bom zelo kratek. Ta zakon je dvojček zakona o javnem naročanju, ki samo ureja to isto tematiko na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Način sprejemanja po nujnem postopku je predviden enako. Vsebina je praktično enaka. Tudi pripombe so bile k nekaterim drugim členom, ampak vsebinsko enake. Tudi na odboru ni bilo razprave in smo sprejeli amandmaje, ki jih je posredovala koalicija in gospod Frangež in jih vgradili v besedilo zakona, ki ga predlagamo tukaj v sprejetje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prva bo stališče poslanske skupine Pozitivne Slovenije predstavila gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Danes bomo odločali tudi o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev, ki ga predvsem v luči zadnje ujme obravnavamo po nujnem postopku. Vsekakor pa smiselno enako, kot njegov zakon dvojček. Bistvene novosti, ki jih novela uvaja, sem naštela v predstavitvi stališč pri noveli Zakona o javnem naročanju, ki smo jo danes obravnavali kot prvo. Če na hitro povzamem. Ukinitev obveznega sklepa o začetku postopka javnega naročanja se ukinja. Naročnik bo namesto dokazil lahko zahteval le izjavo ponudnika in jo preverjal, če bo ocenil, da jo je treba preveriti, ali pa podvomil v resničnost podatkov oziroma navedb v izjavi. V postopku oddaje naročila male vrednosti po novem ne bo več dopustno zahtevati dodatne obrazložitve odločbe o oddaji naročila. Zaradi potrebe po preprečevanju zlorab in dopolnitev in sprememb ponudb predlog zakona določa tudi pogoje, pod katerimi je ponudbo mogoče spremeniti ali dopolniti. Poudarjam, da tudi po novem ne bo dopustno spreminjanje cene na enoto, vrednosti postavke ali skupne vrednosti ponudbe, razen če bo naročnik na način, previden v zakonu, v soglasju s ponudnikom popravljal računsko napako v ponudbi. Določene so tudi izjeme od obveznega mirovanja. V postopkih, kjer naročnik sprejme le eno ponudbo, je upoštevanje obdobja mirovanja popolnoma nesmiselno. S predlogom zakona se omogoča sprejetje podzakonskega akta Vlade, ki bo natančneje uredil finančna zavarovanja pri javnem naročanju. Zaradi zaostrenih razmer v finančnem sektorju, ki zaradi visokih stroškov in pogojev za izdajo finančnih zavarovanj slabijo konkurenčnost pri javnem naročanju, kar neposredno vpliva na gospodarnost naročanja, in zaradi dosedanje prakse javnih naročnikov v zvezi z obsežnimi, ponekod tudi večkratnimi nesorazmernimi in nepotrebnimi zahtevami za finančna zavarovanja, za resnost ponudbe, dobre izvedbe pogodbenih obveznosti ali odpravo napak v garancijski dobi, se s predlogom zakona omogoča sprejetje podzakonskega akta Vlade, ki bo natančneje uredil finančno zavarovanje pri javnem naročanju. V zvezi s tem sta finančni minister in vlada že sprejela priporočila in z njim seznanila javne naročnike, vendar je prenos teh priporočil počasen, saj ni zavezujoč. Spoštovani zbrani! Tudi ta predlog bo Poslanska skupina Pozitivna Slovenija podprla. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče. Ste že imeli skupno? V redu. Nadaljujemo z naslednjim poslanskim stališče. Gospod Mirko Brulc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa za besedo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlagane spremembe Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in na področju poštnih storitev, s katerim se opredeljuje izjema od pravil javnega naročanja, na podlagi katere bo mogoče hitro oddati in izvesti naročila, naročila, za katera so potrebe že nastale ali še bodo, če so naročila zaradi posledic vremenske ujme nujno potrebna za zagotovitev osnovnih pogojev za preživetje oziroma življenje ali za preprečitev nastanka neposredne grozeče škode ob naravnih in drugih nesrečah. Javna naročila ostajajo pomemben generator gospodarske rasti, saj znaša delež javnih naročil v letu 212 skoraj 8 % BDP v skupni vrednosti približno milijarda 806 milijonov evrov, kar pomeni, da je možno ustvariti pomembne prihranke na javnih sredstvih. Tako zakon na primer določa, da je mogoče ponudbe ne le dopolniti, temveč tudi spremeniti, s čimer se zagotavlja večja gospodarnost, učinkovitost in uspešnost javnega naročanja. Z zakonom se poenostavlja in enotno ureja oddaja javnih naročil, ki jih zakonodaja Evropske unije ne ureja, in jih lahko države članice uredijo samostojno. Gospodarnejše in učinkovitejše javno naročanje se zagotavlja tudi z uvedbo instituta spremembe ponudbe. S to pomembno spremembo zakona se namreč omogoča, da ponudniki napake iz ponudbe, ki ne vplivajo na razvrstitev ponudbe glede na merila za izbor in se ne vežejo na predmet ponudbe oziroma tehnične specifikacije, ne le dopolnijo, temveč tudi spremenijo. Z zakonom se ureja tudi izjema od pravil javnega naročanja za javna naročila za zagotavljanje preživetja in življenja ali preprečitev nastanka neposredne grozeče škode ob naravni ali drugi nesreči tudi pri nujnih postopkih s pogajanji brez predhodne objave. V Poslanski skupini SD bomo predlog zakon podprli, ker omogoča poenostavitev, pospešitev in tudi pocenite javnega naročanja. Seveda pa pričakujemo, da bo v prihodnje javno naročanje usmerjeno v porabo zelenih tehnologij z večjo izvedbo tako imenovanega javnega naročanja. V letu 2012 je bilo oddanih 272 javnih naročil, za katere okoljske zahteve določa uredba. Skupna vrednost je bila 72 milijonov evrov in pomeni 4 % vrednosti vseh oddanih javnih naročil, kar pomeni, da se počasi uveljavlja zeleno javno naročanje. Prav tako bo moralo javno naročanje dati v prihodnje večjo vlogo spodbujanju določenih gospodarskih oblik, socialno komponento, kot je na primer socialno podjetništvo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Imamo en amandma, zato v razpravo dajem 25. člen ter amandma koalicije. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati o tem amandmaju. Ne vidim želje po razpravi, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA IN FINANCIRANJA TERORIZMA PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Izvolite, mag. Mitja Mavko, državni sekretar na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ima za glavni namen omejitev gotovinskega poslovanja v zneskih, ki presegajo 5 tisoč evrov, in pa razširitev te prepovedi s prodaje blaga tudi na upravljanje storitev. Posledično cilja vlada s predlagano spremembo preusmeritev plačevanja višjih zneskov preko nadzorovanih kreditnih in pa finančnih institucij, ki so že vključene v sistem odkrivanja in pa preprečevanja pranja denarja. Omenjena sprememba uvaja torej znižanje praga gotovinskega poslovanja s sedanjih 15 tisoč na 5 tisoč evrov in jo, kot smo omenili, širi tudi na opravljanje storitev. Predlagana rešitev je popolnoma skladna z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta glede preprečevanja uporabe finančnega sistema za pranje denarja. Ta direktiva namreč državam članicam omogoča, da se lahko odločijo sprejeti strožje predpise, če presodijo, da je to potrebno. Splošna težnja mednarodne skupnosti na področju izvajanja preventivnih ukrepov s področja pranja denarja in financiranja terorizma namreč je, da se zaradi omogočanja sledljivosti izvora denarja plačevanje z gotovino čim bolj omeji. Po ugotovitvah mnogih drugih držav, pa tudi naših lastnih ugotovitvah in mednarodnih organizacij, je gotovina kot plačilno sredstvo z vidika pranja denarja še vedno razmeroma visoko tvegan produkt, zato uvajamo njeno omejitev. Prav tako so izkušnje našega Urada za preprečevanje pranja denarja pri obravnavanju konkretnih zadev s področja sumljivih transakcij pokazale, da so gotovinske transakcije ene tistih, ki predstavljajo povečano tveganje. Med kaznivimi dejanji, povezanimi z gotovinskimi transakcijami, zagotovo izstopajo davčne zatajitve z uporabo slamnatih podjetij. Posebej velja izpostaviti, da predlagana ureditev ne posega bistveno v redno poslovanje pravnih in fizičnih oseb, saj omejitev gotovinskega poslovanja nad določenim zneskom oziroma njegova preusmeritev na kreditne in finančne institucije za subjekte, ki trgujejo z blagom in opravljajo dejavnost storitev, ne predstavlja dodatnih administrativnih obremenitev, povezanih z izvajanjem ukrepov odkrivanja in preprečevanja pranja denarja. Zaradi navedenega predlagamo, da Državni zbor podpre predlagane spremembe zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo, zato za njegovo predstavitev dajem besedo predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu.
Še enkrat hvala za besedo, gospa podpredsednica. Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. seji 11. 2. obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Ta predlog je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 78. redni seji 10. 1. 2014 sklenil, da se predlog obravnava po skrajšanem postopku. Odbor je prejel dodatno delovno gradivo ter mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 10. 2. 2014 ter mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 10. 2., ki predlog podpira. Zakonodajno-pravna služba je podala pripombo k 1. členu ter opozarja na ne predvsem dosledno obrazložitev namere o predvideni omejitvi gotovinskega poslovanja. Na seji so prisostvovali predstavniki Ministrstva za finance, državni sekretar gospod Mitja Mavko, direktor Urada za preprečevanje pranja denarja Darko Muženič in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora mag. Sonja Bien Karlovšek. V uvodni obrazložitvi je sekretar izpostavil osnovni namen predloženega besedila, s katerim se znižuje oziroma prepoveduje gotovinsko poslovanje s trenutnih 15 tisoč evrov na 5 tisoč evrov in poudaril širitev napovedane prepovedi na opravljanje storitev, vse z intenco preprečevanja malverzacij z gotovinskim poslovanjem. Po krajši obravnavi je bil sprejet amandma gospoda Frangeža, ki sem ga pomotoma omenil že pri prejšnji točki in potem je odbor glasoval o vseh členih predlaganega zakona skupaj. Glede na sprejeti amandma odbora je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je amandma odbora k 1. členu tudi vključen. Državnemu zboru predlagamo tak zakon tudi v sprejetje. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Prav lep pozdrav še enkrat vsem skupaj! V Slovenski demokratski stranki bomo zakon o spremembah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma podprli. Kot je bilo povedano, sam zakon v bistvu samo zmanjšuje dovoljeni znesek za plačilo blaga in storitev z dosedanjih 15 tisoč evrov na 5 tisoč evrov. Vse blago in storitve nad tem zneskom, pomeni nad 5 tisoč evrov, se bodo morale plačevati preko pristojnih kreditnih in finančnih institucij, kar naj bi seveda prispevalo k manjšemu tveganju za možnost pranja denarja in s tem posredno tudi možnost financiranja terorizma. Žal pa v Slovenski demokratski stranki pri tej zakonodaji pogrešamo, da so pristojnosti preiskovalnega urada za preprečevanje pranja denarja omejene, zato smo že vložili v proceduro spremembo zakona, ki bo temu uradu omogočil tudi preiskovalno dejavnost, prav tako bo urad moral poročati enkrat letno državnemu zboru in širil bi se krog kvalificiranih ponudnikov uradu, da ta lahko začne zbirati in analizirati podatke, informacije in dokumentacijo v zvezi z neko transakcijo ali osebo, če obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, in to na državni zbor, delovno telo državnega zbora in preiskovalno komisijo državnega zbora. Kot sem omenil bomo pa ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu poslanske skupine Državljanske liste bo stališče predstavil gospod Branko Kurnjek.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Še enkrat lep pozdrav! Pred nami je sprememba Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Kot je običajno, so spremembe pri zakonu, ki se sprejema po skrajšanem postopku, manjše. Bistvo je znižanje mejnega zneska za gotovinsko poslovanje, ki se s trenutno določenih 15 tisoč evrov znižuje na 5 tisoč evrov, in pa širitev te prepovedi od nakupa blaga tudi na opravljanje storitev. Namen predlagatelja je preprečevanje malverzacij z gotovinskim poslovanjem. Nekatere evropske države so to mejo postavile še nižje. Gotovina kot plačilno sredstvo je visoko tvegan produkt z vidika preprečevanja pranja denarja, zato v Državljanski listi omenjene spremembe podpiramo. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, predstavnik Vlade! V Slovenski ljudski stranki bomo tudi to spremembo in dopolnitev Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma podprli. Gre za zelo majhne spremembe, majhne korake na tem področju, tako kot je bilo tudi rečeno, usklajevanje z evropsko direktivo, potem sledljivost izvora denarja. Če ni gotovinskega plačila, je sledljivost lahko večja in boljša. Povsem normalno je, da so tudi v Državnem svetu podprli sledljivost pri toku denarja za opravljene storitve ali prodajo blaga. Nekateri so že omenili, da bi bilo treba povečati pristojnosti Urada za preprečevanja pranja denarja in poročanje v Državnem zboru. Glede na kriminaliteto in korupcijo, ki se v naši državi dogaja, bi bilo to nujno potrebno. Upam, da bo do tega prišlo in da bo vlada temu naklonjena. Dejstvo pa je, da bo treba še pri marsikateri zadevi stvari spremeniti tudi na zakonodajnem področju. Pa da ne rečem samo to, tudi v kakšni drugi veji oblasti, kot je tretja veja oblasti, pravna, kjer iz nekaterih dokumentov jasno izhaja, da nekateri iz sodniških vrst nekako ne sledijo našim kriminalistom, ki sledijo posameznike, pa jim ne dajo možnosti uporabe posebnih preiskovalnih ukrepov, velikokrat pa tudi kakšnega manjšega zahtevka, to je recimo kakšnega izpisa telefonskih pogovorov. Vse to bi lahko pripomoglo k zniževanju kriminalitete, terorizma, vendar pa so to bistveno večje zadeve, kot pa so ti majhni popravki. Kot rečeno, v Slovenski ljudski stranki bomo te spremembe podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavila gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Predlagane dopolnitve glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma so po našem mnenju vsekakor zelo na mestu, in to predvsem zaradi sledljivosti transakcij zneskov pri prodaji blaga in storitev enakih in večjih od 5 tisoč evrov. Tako si na področju gotovinskega poslovanja lahko vsaka država članica v okviru evropske direktive v svojih pristojnostih določa svoje še strožje kriterije tudi v smislu nadzorovanja, kontrole in ne nazadnje sankcioniranja. Ugotavljamo, da je vladni predlog spremembe zneska s 15 tisoč na 5 tisoč evrov nedvomno primeren in ustreznejši, še posebej pri ugotavljanju, preiskovanju nepravilnosti in odtekanja denarja iz države. Prepričani smo, da bomo s takšnimi rešitvami pripomogli k zagotavljanju večje transparentnosti denarnih tokov vseh poslovnih subjektov in krčenju sive ekonomije. To razumemo kot obvezno izvajajočo nalogo nadzorovanja kreditnih in finančnih institucij. Glede na navedeno gre za osnovni cilj, in tudi po naši oceni je tako, saj je znižan znesek primernejši in ustreznejši za naš pravni red. Menimo, da s takšnim načinom pripomoremo h krčenju manevrskega prostora sive ekonomije. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev smo sledili tudi mnenju Zakonodajno-pravne službe, ki je opozorila predvsem na potrebne nomotehnične izboljšave, pa tudi mnenju Državnega sveta, ki podpira takšen predlog. Zatorej bomo poslanke in poslanca Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma.
Hvala lepa. Naslednji bo stališče Poslanske skupine Nove Slovenije predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Še enkrat vsem prav lep pozdrav! Pranje denarja je operacija, s katero se zakrije nezakonit izvor denarja in navidezno prikaže, da denar izvira iz zakonitih poslov. Posamične države z notranjo zakonodajo preprečujejo pranje denarja na način, da omejujejo zneske gotovinskega poslovanja in tako preprečujejo pretvorbo nedefinirane gotovine v knjižni denar, s katerim se nato lažje izvajajo transakcije in se zakrije sled do nezakonitega izvora gotovine. V Sloveniji to področje ureja Zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Sedaj veljavni zakon je usklajen z evropsko direktivo, tretjo direktivo, in je že uvedel prepoved gotovinskega poslovanja za zneske nad 15 tisoč evrov. Po oceni Evropske unije je to tista primerna meja, kjer se začne visoko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Veljavni zakon je torej usklajen z evropsko zakonodajo. To je zelo pomembna ugotovitev. Z danes obravnavano novelo zakona se znižuje znesek dopustnega gotovinskega poslovanja s sedanjih 15 tisoč evrov na 5 tisoč evrov. Izenačujejo se tudi pogoji za gotovinsko poslovanje pri dejavnosti prodaje blaga in pri opravljanju storitev. Doslej je bila namreč v zakonu določena zgornja meja gotovinskega poslovanja le za prodajo blaga, ne pa tudi za storitve. Vlada v predlogu navedenega zakona navaja, da želi s spremembo zakonodaje utrditi učinkovito izvajanje pristojnosti Urada Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja in druge nadzorne institucije v zvezi s preiskovanjem kaznivega dejanja preprečevanja pranja denarja in postopki odvzema premoženja nezakonitega izvora. Kljub taki obrazložitvi pa Vlada s predlogi sprememb in dopolnitev zakona ni posegla v 8. člen tega zakona, ki ureja obvezen pregled poslovnega subjekta s strani banke oziroma druge plačilne organizacije pri vsaki transakciji nad 15 tisoč evrov o namenu in naravi poslovnega razmerja, na podlagi katerega se izvrši transakcija in nato poročanje uradu o takih transakcijah. Vlada torej ni znižala meje za obvezen nadzor nad plačilnimi transakcijami s sedanjim 15 tisoč evrov na 5 tisoč evrov. Očitno se torej pri spremembah in dopolnitvah tega zakona ne zasleduje namen povečanja učinkovitosti države na področju preiskovanja kaznivih dejanj pranja denarja, pač pa želi Vlada povečati nadzor države nad finančnimi tokovi v državi. Predvsem pa je pravi namen tega zakona na prikrit način dodatno sanirati bančni sistem na račun državljanov. Namreč vsak nakup blaga ali plačilo izvedene storitve nad 5 tisoč evrov, kar predstavlja že nakup nekoliko boljšega pohištva, avtomobila, storitve manjših popravil objektov in podobno, bo moralo biti izvršeno prek banke oziroma druge plačilne organizacije, kar pomeni, da bo moral vsak državljan izvršeno plačilno storitev banke tudi plačati v obliki provizije. Ker je število finančnih transakcij največje prav pri manjših zneskih, se bo taka spremembe zakonodaje poznala v bančnih finančnih prilivih, ponovno pa bo obremenila s stroškom državljane oziroma potrošnike. Krščanski demokrati Nove Slovenije takega dodatnega obremenjevanje davkoplačevalcev ne podpiramo. Predvsem pa ne podpiramo takega prikritega načina sanacije bančnega sistema na način, da se jim zakonsko zagotavljajo dodatni prilivi z nebančnimi storitvami. Davkoplačevalci smo in bomo svoj prispevek k sanaciji bančnega sistema že pokrili z izvedenimi dokapitalizacijami in preko slabe banke. Banke pa se morajo financirati pretežno z bančnimi storitvami, saj te pravzaprav opravičujejo njihov obstoj. Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma krščanski demokrati Nove Slovenije ne bomo podprli, ne bomo pa mu tudi nasprotovali.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo stališče predstavila gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Delovanje institucij države je ključno za njeno delovanje in stanje demokracije. Urad za preprečevanje pranja denarja, tak je občutek, lahko se motimo, deluje, če uporabim ta izraz, v senci. Eden od vzrokov, če opravim digresijo, je v pomanjkljivih pooblastilih, ker nima jasnih preiskovalnih pristojnosti. Zato navsezadnje ni težko in brez zadržka podpreti domala vsako spremembo obstoječega zakona, če bo uveljavitev spremembe korak naprej. Novela, ki se nanaša na gotovinsko plačevanje, ne bo onemogočala običajnih poslov prometa blaga in storitev. Ne bo onemogočala, zna pa prispevati k zaostrenemu nadzoru in transparentnosti. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija bo novelo vsekakor podprla. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 22. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 11. uri.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prosim vas, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1.a točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 6. 3. 2014, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 27. členu. Postopkovno želi besedo gospa Barbara Žgajner Tavš
Hvala lepa, predsednik. Jaz prosim v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, da skladno s poslovnikom pred glasovanjem odredite 45 minut odmora. Hvala.
Hvala. Prosim za mir v dvorani. Preden bom odredil 45 minutni odmor, sprašujem, če želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin k amandmaju k 27. Členu. Ugotavljam, da ne. V lastnem imenu želi kdo obrazložiti glas? Ne. Zaključujem z obrazložitvijo glasu in prekinjam sejo. Nadaljevali jo bomo ob 11.45.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje!Nadaljujemo z delom. Sprašujem, če želi mogoče vodja poslanske skupine, ki je predlagala odmor, podati poročilo s posveta. Ne želi. Predlagam, da preverite delovanje glasovalnih naprav, ker prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 27. členu. Glasujemo. Navzočih 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 27. členu dopolnjenega predloga zakona in sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma. Ugotavljam, da ni izražen interes. Zato prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Hkrati vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona [[..]] Glasujemo o zakonu. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1.b točko dnevnega reda, to je z obravnavno Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 6. 3. 2014, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 25. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, , proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ker je bil v drugi obravnavi sprejet amandma k 25. členu dopolnjenega predloga zakona, sprašujem kvalificirane predlagatelje, če nameravajo vložiti amandma k temu členu. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ponovno ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev, hkrati vas tudi obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Saj mogoče bi bilo prav, da bi pri 1.a, ampak pri 1.b, ker smo tudi poslanske skupine stališča o obeh zakonih povedale skupaj [[…]]
Gospod Pukšič, smo opravili obrazložitev glasu, tako da je bilo to izvedeno. Tudi pri 1.a točki.
Predsednik, ja, vi ste svojo nalogo naredili. Jaz svoje naloge nisem naredil. Ampak če bi takrat povedal, potem ne bi sedaj, se pa v bistvu navezuje na oba dva zakona. V tem smislu sem hotel povedati. V stališču Slovenske ljudske stranke smo povedali, da se bomo o podpori ali nepodpori obema zakonoma odločali v skladu s pojasnitvami, ki so se dogajale na samem matičnem delovnem telesu, ko je predsednik Državne revizijske komisije v treh točkah opozoril na nedoslednost spreminjanja teh dveh zakonov. Prvič. Povedal je, da odprava sklepa o začetku postopka ni dobra, da bo s to odpravo sklepa o začetku postopka lahko prišlo do določenih anomalij, ki so pa vendarle ključne tako pri zagotavljanju sredstev kot pri pripravi dokumentacije in izogibanju javnega naročanja. Drugič. Povedano je bilo, da vsi predpisi na nivoju Evropske unije zahtevajo, da morajo imeti ponudniki, ki sodelujejo v postopku, možnost seznanitve z razlogi, ki so pripeljali do tega, ali je nekdo bil izbran ali ni bil izbran. In tretjič, kar je verjetno ključna sprememba, ki jo ta zakon prinaša, je vprašanje spreminjanja ponudb. Ker je bilo veliko na tej seji delovnega telesa povedanega tudi okrog koruptivnosti, korupciji in manipulacijah, ki se dogajajo z javnim naročanjem, je pravzaprav predsednik revizijske komisije opozoril, da takšne spremembe teh dveh zakonov ne bodo prispevale k zmanjševanju in tudi cilju, kateremu bi naj bile namenjene. Ne, to pomeni zmanjševanje ali odpravljanje določenih administrativnih ovir v smislu hitrejšega javnega naročila za odpravljanje posledic ujme. Bistveno bolje bi bilo, da bi to sprejeli z nekim interventnim zakonom, ne pa da se na ta način spreminja sistemska zakonodaja. V Slovenski ljudski strani, kot sem že povedal v stališču, zakona ne bomo podpirali, ne bomo sicer nasprotovali, ker gre za ujmo, ampak s tem pa se zavedamo, da delate katastrofalno napako na sistemski zakonodaji.
Hvala. Lahko odločimo? V lastnem imenu ima obrazložitev glasu gospod Grill.
Hvala lepa. Tudi sam tega zakona ne morem podpreti, tudi nasprotoval ne bom, kajti na odboru matičnega delovnega telesa je bila tukaj res razprava s strani predsednika Državne revizijske komisije dobronamerna. Prav na praktičnih primerih je obrazložil, kakšne nevarnosti predstavlja ta zakon, kljub temu da verjame, da je bil namen predlagatelja dobronameren in da želi, da se to področje uredi, da so javna naročila hitrejša, stroškovno bolj učinkovita, vendar pa je na treh področjih izpostavil zadeve, ki bodo v praksi zagotovo pokazale, da bo to pripeljalo do nedoslednosti in določenih težav. Ravno iz tega razloga smo se potem odločili, da tega zakona ne bomo podprli, tudi sam ga ne bom podprl, kljub temu da smo prvotno, ko smo ta zakon brali, imeli namen podpreti ga. Vendar je tekst zakona tako zapleten, da se skozi branje členov ne da vseh pomanjkljivosti razbrati in se lahko šele skozi izvajanje v praksi pokaže, kje so pasti. Državna revizijska komisija ima na tem področju največ izkušenj, vsakodnevno se soočajo s številnimi pritožbami in nedoslednostmi, zato so tudi na to opozorili. To je ključni razlog, zaradi katerega tega zakona ne morem podpreti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospod državni sekretar, državna sekretarka! Naj ponovim, s kolegico Ivo Dimic ne bova podprla tega zakona, ne bova mu pa tudi nasprotovala. Tisti, ki smo natančno preštudirali ta zakon, vemo, da gre, lahko rečemo, za nek novi davek, gre za novo obremenitev državljank in državljanov oziroma bančnih komitentov. Evropa dopušča gotovinsko poslovanje do 15 tisoč evrov. Včasih pravimo, "joj, ta grda Evropa, kako nas duši". Zdaj mi dušimo sami sebe. Mi gremo s tem limitom na 5 tisoč. Lepo in prav, namera zakona je v osnovi v redu. Poglejte, tisti, ki perejo denar, se pogovarjajo o milijonih. Ja, milijon je tudi več kot 15 tisoč in več kot 5 tisoč. Gre za to, da boste morali, ko boste plačevali nek rabljen avto za 5 tisoč pa nekaj evrov ali 5 tisoč 500 evrov, ko boste plačevali pohištvo za 5 tisoč 100 evrov ali kaj drugega, bo vse to moralo iti preko banke. Saj običajno to delamo, ja, normalno, normalno, da delamo, seveda. Lahko pa imamo tudi gotovino, iz takšnih in drugačnih razlogov, in imajo gotovino. In zdaj bo vse moralo iti preko tega, da boste morali banki plačati provizijo. Tu govorim o novem davku, o novi obremenitvi, zato z naše strani ta zakon ne zasluži podpore. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo besedo? Lahko odločimo zakonu. Glasujemo. Navzočih 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to so Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Franca Bogoviča v zvezi z nepotrebnimi stroški državljank in državljanov zaradi uvedbe nepremičninskega davka. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Okrog nepremičninskega zakona smo v tej dvorani že toliko govorili, da bi, če bi bilo kaj koristi, že zdavnaj lahko kakih 400 milijonov evrov pognal koristi. Pa se to ni zgodilo prav zaradi vlade in njenega trmastega vztrajanja na nenormalno slabo pripravljenem zakonu in na nenormalnem postopku. Če govorimo o sistemskem zakonu, je nujno treba tudi sistemsko k temu pristopiti in odpraviti možne pomanjkljivosti, preden zakon začne veljati. Še več. Zakon je na Ustavnem sodišču in še preden se je karkoli zgodilo, vlada napoveduje popravke. V tem delu je dobro, da je spoznala svoje grehe, pokleknila pred državljani in je rekla, "drage državljanke in državljani, oprostite, mi smo to delali po neki inerciji, nekako smo upali, da boste tiho in da boste dali še zadnji ficko iz svojega žepa". Marsikaj od tega se je že med tem času tudi zgodilo. Konkreten primer, kolegice in kolegi, marsikdo od vas je tu notri, ki je bil kdaj svetnik ali pa še je svetnik ali pa je bil tudi župan v občini – spreminjanje prostorskega plana. S spremembo prostorskega plana si na nekem področju opredelil nadaljnji razvoj za naslednjih pet ali deset let. Danes je tam nepomembni gozd, njiva ali nekaj podobnega. Jutri, ko se bi neka investicija zgodila, bi to imelo popolnoma drugo vrednost. Ampak državljanke in državljani so dobili pred mesecem in nekaj izpisek, da je njihovo zemljišče vredno 7 tisoč evrov. Po uveljavitvi tega zakona, pa so dobili informativni izračun, da je njihovo zemljišče vredno 200 tisoč evrov. Gre za navadno njivo ali za navadno šumo, ki danes ni v tej funkciji. Upam, da ob spremembi te zakonodaje bo prišlo tudi do teh sprememb. Če ne, bo strošek ljudi, občin in vseh akterjev v verigi toliko večji, ker bodo vsi zahtevali, želeli, ne glede na razvoj lokalne skupnosti, ta svoja zemljišča spremeniti nazaj v kmetijska ali gozdna. Mislim, da je dobro, da naredimo to razpravo. V Slovenski ljudski stranki bomo zahtevo za razpravo o odgovoru predsednice Vlade tudi podprli.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da je sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Horvata bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Jožefa Horvata v zvezi z ukrepi vlade za dvig gospodarske rasti. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala še enkrat, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, prosim za podporo pri tem svojem predlogu. Čeprav sem opozicijski poslanec, pa nisem nevoščljiv za morebitne uspehe in morebitne dobre ukrepe te vlade. Nisem nevoščljiv, zato sem v ponedeljek najprej čestital vsem tistim, predvsem v gospodarstvu, ki so pripomogli k temu, da smo v zadnjem kvartalu lanskega leta ustvarili za 183 milijonov več kot v zadnjem kvartalu 2012. Seveda ne morem čestitati, da prav za isti znesek državni proračun, prav za 183 milijonov, v mesecu novembru beleži primanjkljaja. Postavil sem zelo natančna 4 vprašanja gospe predsednici Vlade. Na žalost nobenega konkretnega odgovora nisem dobil. Spraševal sem, katerim ukrepom vlade pripisuje dvig gospodarske aktivnosti v obdobju od prevzema oblasti do konca lanskega leta. Ni bilo naštetega niti enega samcatega ukrepa vlade gospe Alenke Bratušek. Spraševal sem, ali bo tudi nepremičninski davek vplival na rast gospodarske aktivnosti. Predvsem mislim tukaj in sem posebej izpostavil malo gospodarstvo, ki predstavlja skoraj 90 % slovenskega gospodarstva. Obrtniki, podjetniki, mali podjetniki pravijo, da so na robu obupa. Tretje vprašanje. Spraševal sem, ali bo tudi enormno zadolževanje države v času vlade Alenke Bratušek v prihodnosti ali pa mogoče že sedaj prispevalo k dvigu gospodarske aktivnosti. Ni bilo odgovora. In nadalje,katere ukrepe za dvig gospodarske aktivnosti načrtuje do konca mandata. Ni bilo odgovora. Včeraj pa je bil odgovor, gospe in gospodje, s strani gospoda Ollija Rehna. Mene skrbi, mene skrbi za naše državljane. Če vlada ne more nič skupaj spraviti, dajmo se mi skupaj zbrati in naredimo razpravo. Izberimo in določimo vsaj tri prioritete za dvig gospodarske rasti. In to je potrebno, potrebna je temeljita razprava, na kateri bi definirali vsaj tri prioritete in jih potem tudi v okviru zakonodaje realizirali. Zato prosim za podporo mojemu predlogu. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima obrazložitev glasu mag. Vizjak.
Spoštovani! V Poslanski skupini bomo ta predlog Nove Slovenije podprli. Tudi sami želimo zvedeti neposredno od premierke, kateri so tisti ukrepi, ki si jih je zadala kot prioriteto tudi na začetku mandata te vlade in bi bili usmerjeni v dvig konkurenčnosti oziroma v gospodarski zagon. Mi smo bili soočeni s konkretnimi ukrepi, ki gredo v nasprotno smer. Kar nekaj davkov se je uvedlo oziroma dvignilo. Zelo konkreten primer je davek na nepremičnine, ki bo zlasti malo, srednje veliko gospodarstvo res precej prizadel. Številni podatki gospodarskih subjektov kažejo, da bodo poslej plačevali zlasti na slovenskem podeželju, ne centrih, nekajkrat višji, tudi do desetkrat višji davek samostojni podjetniki oziroma gospodarski subjekti. Potem imamo tu celo kopico novih administrativnih bremen. Različne stvari so dražje in na novo uvedene. Recimo drage vinjete za kombinirana vozila, ki so pravzaprav pogosto osnovno sredstvo podjetnikov. Potem imamo tudi nenehno nadaljnje zadolževanje države in tudi padanje bonitetnih ocen. To vse vpliva na dražji denar gospodarstva, kreditni krč ni odpravljen. Res nas bodo zanimale pravzaprav ocene premierke, kateri so tisti vladni ukrepi, ki so prispevali k temu relativno pozitivnem podatku za zadnji kvartal lani. Mene osebno bo pa še najbolj zanimalo sledeče. Kakšni bi šele bili pozitivni rezultati za zadnji kvartal, če ukrepov vlade ne bi bilo? Jaz ocenjujem, da bi bila gospodarska rast vsaj 5, 6 %, če bi teh ukrepov ne bilo. Ker so ti ukrepi bili, je ta rast relativno oskubljena zaradi teh ukrepov. Zato jaz mislim, da bi veljalo podpreti takšno razpravo. Verjetno bo tudi malo zabavna, ko bo treba iz nič ustvariti neke ukrepe. To se pravi iz tistega, kar ni, bo treba najti nekaj, kar je. Zato bi veljalo, spoštovani, podpreti ta predlog Nove Slovenije.
Hvala. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Mislim, da se v tem državnem zboru še ni zgodilo, da bi kakšen predsednik vlade kazal tako veliko navdušenje nad izkazano gospodarsko rastjo, po drugi strani pa na zelo konkretno vprašanje o tem, kateri so ukrepi, ki so pripomogli k tej gospodarski rasti, ne bi zmogel našteti po letu dni delovanja svoje vlade niti enega ukrepa. Niti enega ukrepa. In zdi se mi primerno, da podpremo, jaz bom podprl predlog Nove Slovenije za razpravo o odgovoru predsednice vlade, ker mislim, da bi moralo biti nam vsem v tej državi jasno, kaj je tisto, kar je pripomoglo k tej spremembi, tej gospodarski rasti. Edini ukrep, ki ga je predsednica vlade uspela omeniti v državnem zboru je bil eden izmed močnih zaviralnih ukrepov za gospodarsko rast. Navedla je uvedbo ene dajatve, enega davka, in jaz močno dvomim, da so podlaga za gospodarsko rast taki radikalni zaviralni ukrepi, ki samo dodatno obremenjujejo tako gospodinjstva kot tudi gospodarske družbe. Mislim, da bi na osnovi odgovora predsednice vlade morali tudi koga predlagati za Nobelovo nagrado za ekonomijo, ker na tak način priti do gospodarske rasti in se hvaliti, da je šlo tu za ukrepe vlade, je po moje kar zelo problematično. Najbrž je podlaga za gospodarsko rast povsem nekje drugje – v ukrepih, ki so bili prej sprejeti in so dali sedaj učinke, in pa predvsem v tem enormnem naporu gospodarstva za izvozne trge. Kot rečeno, predlog bom podprl.
Obrazložitev glasu ima magister Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Jaz bom ravno tako podprl predlog Nove Slovenije, da se opravi razprava o ukrepih, ki jih ta Vlada predlaga državnemu zboru in tudi gospodarstvu za večjo gospodarsko rast. Temeljni razlog je v tem, da so, kot kaže, merila za to, kaj je dobro za gospodarstvo, kaj je dobro za javnofinančni položaj, verjetno tukaj različna. Verjetno ima vlada skupaj s predsednico vlade popolnoma drugačna merila, kot jih ima pri tem Evropska komisija. Evropska komisija nas opozarja na velika nesorazmerja na makroekonomskih ravneh, na povečanje primanjkljaja države, ne samo zaradi bančnega sektorja, ampak tudi zaradi tega, ker se trošenje ne neha, troši se več, kot se dejansko ustvari. Po drugi strani država je država ocenjena z zelo slabimi podjetniškimi pogoji za rast gospodarskih subjektov, bančni sistem ne deluje, birokracija je velika. Zelo veliko razlogov je, da se pogovorimo o ukrepih, ki jih je predlagala vlada Alenke Bratušek, in tudi o tistem, kaj bo storila. To pa predvsem zaradi tega, ker je Evropska komisija napovedala večji nadzor nad makro ekonomskimi gibanji in tudi sicer nad samimi gibanji v Sloveniji. Ne nazadnje ali je ta uspeh tudi v 130 tisoč nezaposlenih in v odtekanju tistih najpropulzivnejših in najbolj izobraženih kadrov, ki jih dejansko izobrazimo v Sloveniji? Tematika je večplastna, zaradi tega mislim, da je nujna razprava o tem v državnem zboru.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl ta predlog, da se opravi razprava o ukrepih za spodbuditev našega gospodarstva, tistih ukrepih, o katerih predsednica vlade v odgovoru na poslanska vprašanja ni želela govoriti, ker se problema verjetno ni zavedala ali pa o tem ni hotela govoriti. Od včeraj naprej se tega mora zavedati. Tudi na podlagi poročila Evropske unije. Gospe in gospodje, dolžnost slehernega poslanca je, da zaradi tega, da se Slovenija enkrat izvleče iz te nemogoče situacije, opravimo to razpravo, da s tem prisilimo vlado, da te ukrepe sprejema. Predsednica vlade je pred nedavnim zagotavljala, da bomo sami izvedli ukrepe. Zdaj moramo mi kot poslanci, še posebej koalicijski ste k temu zavezani, res storiti vse, da bodo ti ukrepi izvedeni. Poglejte, po mojih informacijah je tudi novi minister za gospodarstvo naklonjen taki razpravi, ker bi ga spodbudila, da bi imel večjo moč znotraj vlade. Upajmo, da ste naklonjeni temu, da res poslanci nekaj naredimo v to smer. Zato pričakujem od vsakega odgovornega poslanca, ki ima neko odgovornost pred svojimi volivci, pred slovensko javnostjo, da bomo šli s skupnimi močni v to, da o tem spregovorimo, da bomo vladi in tudi novemu ministru omogočili, da bo pripravil ukrepe, ki bodo spodbujali razvoj gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Franc Breznik.
Spoštovani! Jaz mislim, da razprava, ki so jo predlagali kolegi iz Nove Slovenije, tudi samo vprašanje, ki so ga postavili predsednici vlade, je na mestu. Lahko rečem samo to, da bi bila takšna razprava resnično po vseh kazalcih, ki jih je nekako predsednica Vlade pokazala, češ, da v Sloveniji se začenja gospodarska rast, bi bili na mestu. Predvsem na tej razpravi bi morali pričakovati ali pa vidim jo v dveh delih. V prvem delu bi morali povabiti na balkon celo vrsto malih podjetnikov ali pa družinskih podjetij, ki so v tem času propadla, ki se selijo tudi v sosednje države. Po drugi strani pa bi na to razpravo lahko povabili celo vrsto predsednikov vlad in držav, Italije, Avstrije in pa Nemčije, da bi se jim zahvalili. Zahvalili bi se jim, da so pa oni sprejeli ukrepe, da so sprejeli ukrepe, kjer so dali gospodarstvu nov veter v krila, da so te firme začele močno izvažati. Cela vrsta podjetij, inženirjev, tehnikov v Sloveniji, ki je pridno delala v teh letih, ki so dobili nova naročila, da lahko danes izvažajo, na račun njihovega dobrega dela, njihovih tako imenovanih ukrepov lahko danes izvažamo. To lahko po vseh kazalcih Umarja danes, spoštovane kolegice in kolegi, vidite. Samo izvoz, na katerega ni nič vplivala politika, je tisti edini makroekonomski kazalec, ki je to gospodarsko rast nekako prikazal. To bi ta razprava pokazala. Pokazala bi, da ničesar nismo naredili, da je okolica okrog nas, sosednjih držav, naredila to, kar bi mi morali narediti. Jasno pa je, da bo prihodnost pokazala, kar so danes že moji kolegi govorili, da makroekonomski kazalci in Evropska komisija jasno kaže, da so zaskrbljujoči vsaj v srednjeročnem obdobju, in Slovenijo še čaka grozoviti stik z realnostjo. Upam, da boste podprli pobudo Nove Slovenije, da opravimo to razpravo. Najlepša hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Matevž Frangež.
Jaz sem najprej vesel, vesel, da je Sloveniji – Sloveniji, ne njeni vladi, uspelo v zadnjem četrtletju leta 2013 doseči 201-odstotno gospodarsko rast in s tem prekiniti dolgotrajno recesijo, zgolj statistično. Jaz sem mnenja, da je to nedvomno najprej zasluga slovenskega gospodarstva, upam pa si trditi, da je tudi vladajoča politika poizkušala temu ustvarjati ugodno okolje s krepitvijo mednarodne stabilnosti in predvsem slovenske stabilnosti znotraj tega okvira. Popolnoma nepomembno je, kdo si pripenja odlikovanja za te rezultate. Sedaj je pomembno, da vzdržujemo to stabilnost, da skušamo sprejemati tiste ukrepe, ki bodo ta trend zagotavljali tudi naprej. Tudi s tem, da bomo znali popraviti tiste stvari, ki smo jih sprejemali doslej, če prevlada ocena, da so bile storjene tudi napačne poteze. Ampak predpogoj za to pa je bistveno bolj konstruktivno vzdušje v tem državnem zboru, ne pa, da bomo pri čisto vsaki temi, četudi pri dobri novici, najprej sredi boja, kdo je za kaj zaslužen ali kdo je za kaj kriv. In ker je tudi intenca vprašanja bolj usmerjena v to slednje, sam predloga kolega Horvata ne bom podprl. Bi pa bil vesel in bi podprl vsakršen realen plenum za resnično razpravo o tem, kaj mora Slovenija narediti. Včerajšnja opozorila iz Bruslja so jasen znak, da večji del naloge še vedno stoji pred nami in če ga hoče Slovenija izpeljati mora zato oblikovati bistveno bolj soglasne ukrepe kot doslej.
Hvala. Glasujemo o sklepu. Navzočih 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi z davkom na nepremičnine. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Opozorila poslancev naše poslanske skupine, opozorila poslancev drugih opozicijskih strank, opozorila civilne družbe in še koga pri postopku uvajanja davka na nepremičnine niso zalegla. Zato je ta davek, ki ga je koalicija sprejela na silo, postal nočna mora, nočna mora vlade, nočna mora gospodarstva, predvsem malega gospodarstva, in pa seveda nočna mora državljanov, ki imajo neko premoženje. Predsednico vlade sem zelo nedvoumno vprašal, ali meni, da je davek na nepremičnine, ki je predmet presoje na Ustavnem sodišču, zahtevo za presojo so vložile številne skupine – politične, civilne in tako naprej, pravičen, če pravično porazdeljuje bremena. Odgovor je bil, da je pravičen. Vendar ob tem se vprašam, kako je lahko ta davek pravičen, če je vlada istočasno pristopila k spremembi tako baznega zakona, to je zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, kot tudi zakona, ki je predmet ustavne presoje. Torej se je predsednica vlade tu v tej komunikaciji pri poslanskem vprašanju pravzaprav zlagala. Vlada popravlja tako bazni zakon in popravlja tudi količnike oziroma faktorje obdavčitve posameznih skupin nepremičnin za posamezne davčne zavezance. To mislim, da je velik problem, da dobimo od predsednice vlade na tako konkretno vprašanje tak odgovor. Tu moram tudi opozoriti še na naslednje. Zavezanci za plačilo tega davka so mnogi, ki so odstopili zemljišča bodisi občinam za gradnjo lokalne, komunalne infrastrukture bodisi javnim lokalnim ali državnim podjetjem za gradnjo druge infrastrukture. Mnoga zemljišča so neurejena, ker so šle vmes tudi firme v stečaj, mnoga zemljišča so uzurpirana, na njih so zgrajeni objekti in tako naprej. Predmet vseh teh postopkov na upravnih enotah, na Geodetski upravi in še kje so pravzaprav neurejeno zemljiškoknjižne razmere, v katerih so vpletene tudi državne inštitucije. Jaz moram reči, da se mi zdi smiselno, da se o tem problemu uvedbe na nepremičnine in pa tudi posledično davka o množičnem vrednotenju opravi razprava v Državnem zboru, sicer bomo priča še enemu velikemu fiasku, ki bo sledil z novelacijo obeh zakonov. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima magister Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Nekega jutra v januarju ste poslanke in poslanci Socialnih demokratov, Desusa, Državljanske liste in Pozitivne Slovenije izglasovali Zakon o davku na nepremičnine in s tem prevzeli odgovornost za izvajanje in dejansko za vsako od določb tega zakona. Zgodil se je kaos – kaos na pravnem področju, kaos na Geodetski upravi, kaos pri ljudeh, ki spreminjajo svoj status, ki menjajo prebivališča izključno zaradi zakona. Poleg tega Vlada ugotavlja, da je nekaj narobe in je začela spreminjati zakon s tem, da ga bo spremenila preko Zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin, s katerim bo verjetno v prehodnih določbah celo želela opredeliti, kako se lahko obravnava pritožba na odločbo davčnih zavezancev. To pa samo še povečuje kaos, in to je bilo že po mojem osebnem mnenju ugotovljeno tudi v splošni razpravi na Ustavnem sodišču. Da bi odpravili kaos, da bi zagotovili stabilnost javnih financ, da bi omogočili ljudem, da uredijo na en dostojanstven način svoja razmerja, svoja lastninska razmerja, podpiram razpravo v Državnem zboru, da se dejansko ugotovi, kje smo na dejanskem področju, na pravnem področju in kaj tukaj lahko naredimo. Pozivam poslanke in poslance, predvsem koalicije, da podprejo ta predlog, kajti predvsem njihova je odgovornost za stanje na terenu, za stanje na Geodetski upravi in za stanje na pravnem področju.
Obrazložitev glasu najprej magister Andrej Vizjak, potem vas je pa več, tako da vam bom pozneje omogočil prijavo. Izvolite, gospod Vizjak.
Spoštovani! Verjetno se še vsi spomnimo tiste noči, ko je koalicija res po ekspresni proceduri sprejela Zakon o obdavčitvi nepremičnin in s tem pravzaprav začela s projektom, ki je precej razburil slovensko javnost in povzročil dolge vrste pred uradi, zlasti Geodetske uprave Republike Slovenije. Ta stvar se je zgodila, preden so ljudje sploh dobili odločbe. In sprašujem se, kaj bi bilo in kaj bo v primeru, ko bodo na tako neurejen in z ihto uveljavljen zakon dobili odločbe in bo stekla tudi procedura raznih ugovorov zoper to. Jaz ne morem pozabiti primera, ko se je prav tako z ihto, na nepripravljen teren uveljavljal zakon, konkretno nova socialna zakonodaja. Spomnite se, dragi kolegice in kolegi, leta 2012 je bila uveljavljena nova socialna zakonodaja, ki je povzročila tisoče, desettisoče pritožb. Še danes rešuje ministrstvo za delo pritožbe z enoinpolletno zamudo. Niso rešene pritožbe z julija leta 2012. Minister Svetlik je tisti minister, ki je iz vrst SD, ki je bil odgovoren za sprejetje nove socialne zakonodaje in nosi vso odgovornost za to zadevo. In prav tako ta koalicija nosi odgovornost tudi za nepravične rešitve. Povejte mi, ali se vam zdi pravično, da je vikend na morju bolj obdavčen kot obrat za pridelavo olja, recimo deviškega olja na tem istem teritoriju. Kmetijski objekti so obdavčeni z 0,3, nerezidenčni, torej vikendi pa z 0,15. [[oglašanje iz dvorane]]
Postopkovno, gospod Srečko Meh, izvolite.
Gospod predsednik, spomin je čudna zadeva. Kdo je bil leta 2012 minister za to področje, gospod Vizjak?
Gospod Meh, ni dovoljena polemika. Postopkovno boste verjetno [[…]]
Leta 2012 je bil minister za delo, družino nekdo drug, ne pa gospod Svetlik. Ni točno, ni prav. Da govori SDS o tem, da je leta 2012, ni prav, ni res.
Gospod Meh, zlorabili ste instrument postopkovnega predloga, tako da predlagam, da ne nadaljujemo s takšno prakso. Postopkovno mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovani! Jaz vem, da je težko prevzeti odgovornost za fiasko, ki ga je doživela nova socialna zakonodaja.
Kakšen bo vaš postopkovni predlog, gospod Vizjak?
Da od vas, spoštovani predsednik, ki ste predsednik parlamenta, dobimo informacijo, kateri minister je zagovarjal novo socialno zakonodajo v tem parlamentu oziroma je ne nazadnje tudi bil tisti, ki je odgovoren za posledice le-te v letu 2012. To je dr. Ivan Svetlik, sedanji rektor Univerze v Ljubljani, takratni minister za delo. Gospodu Mehu ne bo pomagalo sklicevanje in kazanje s prstom na druge, še posebej zaradi tega, ker ga je očitno sram za napake, za katere je soodgovorna tudi SD.
Hvala za postopkovni predlog. Smo pa v fazi obrazložitve glasu in več vas je bilo prijavljenih k obrazložitvi in predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Gospod Jožef Horvat ima obrazložitev v lastnem imenu.
Hvala, gospod predsednik. Predlog kolega Jožeta Tanka bom podprl, enako tudi kolegica Iva. Glejte, morda bi bila ta razprava še eno zadnje upanje, da ta zakon razveljavimo, da gremo v novi in pravilni koncept obdavčenja. Mi, Nova Slovenija nismo proti obdavčenju nepremičnin. Smo pa za to, da se tukaj v tej hiši sprejme pravičen zakon o davku na nepremičnine. Jaz mislim, da je tukaj treba najbrž tudi pokazati na tiste državne organe, ki vodijo evidence in jih vodijo katastrofalno slabo. Morda so vlado zavedli, tukaj se postavljam na stran vlade, ampak vlada je dolžna, da dobi predhodno, preden predlaga državnemu zboru nek zakon, relevantne resnične informacije. Morda ne veste, pa vam jaz povem, kako danes poteka prenos podatkov iz zemljiške knjige na GURS. Zelo primitivno. Gospe in gospodje, za izračun tega davka, sem prepričan, sploh ni bil narejen podatkovni model. Nekateri so mrtvi že 36 let, kot je primer očeta moje kolegice poslanke, in tisti, ki so tudi že 50 let v grobu, so dobili informativne izračune. Ali ni to delanje norca iz državljanov, iz družin, iz potomcev? Lahko bo kdo tožil državo. Zato je razprava o tem, da najprej vidimo, kako je sploh s podatki, da bi lahko eksaktno izračunali davek na nepremičnine. Teh eksaktnih podatkov ta država nima in ni šans, da bi jih uredila v enem letu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo za obrazložitev glasu ima gospod Jerko Čehovin.
Hvala. Ne bom podprl predloga iz več razlogov. Zakon o množičnem vrednotenju je bil sprejet leta 2006, prvi popis je bil delan leta 2010. Zdaj smo štiri leta kasneje. Bilo je dovolj časa v raznih vladah, da bi se te bazične evidence uskladile. Pa se niso. Nič ni bilo narejeno na tem v tem času in ne more ta vlada prevzeti odgovornost za to, kar neke druge vlade niso naredile pred tem. Druga stvar, ne morem podpreti razprave o nečem, kar nekateri predlagajo, da se ukine. Zakaj bi bila potrebna razprava, če je osnovni predlog, da se zakon ukine. In tretji argument, zaradi katerega ne bom podprl tega predloga, je v tem, da vlada, odgovorna politika sama ugotovi svoje napake in jih zna tudi odpraviti. Zato ponavljam, predloga ne podpiram.
Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom ta predlog za razpravo, ki ga je podal gospod Jože Tanko, podprl. Podprl ga bom predvsem iz razloga, ker sem prepričan, da je ta zakon absolutno nepravičen. Jaz mislim, da smo v zadnjem času, ko so te informativni izračuni prišli na naša slovenska gospodinjstva, dobili dovolj argumentiranih razlogov, kakšno skrpucalo je spravila skupaj ta vlada in ta koalicija. In zelo dobro se spominjam, ko smo o tem zakonu razpravljali v Državnem zboru na maratonski seji, kjer smo prosili Nova Slovenija, Slovenska demokratska stranka, Slovenska ljudska stranka to koalicijo in to vlado, naj ne počenjajo samomora in naj ne delajo tega, kar je bilo storjenega. In poglejte, kam je ta vlada in ta koalicija ponovno pripeljala naše državljanke in državljane. V totalni kaos. Samo upam in verjamem, da bo Ustavno sodišče odločilo v prid slovenskemu ljudstvu in na tak način obvarovalo to vlado in to koalicijo pred tistim, kar ji sledi. Slovenke in Slovenci, verjemite mi, neko določeno časovno obdobje si dovolijo, da jih politika maltretira, ampak to je preseglo vse meje. In verjemite mi, da bo prišel trenutek resnice. Upam samo, da bo Ustavno sodišče to pravočasno naredilo, kar jaz mislim, da je prav, in s tem obvarovalo slovenski narod pred to tiranijo in načinom, ki ga je izbrala in ki ga vrši ta koalicija in ta vlada nad svojim narodom.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Jaz bom podprl to razpravo, kajti vprašanje predsednici vlade je bilo, ali se ji zdi, da so bremena ob nepremičninskem davku pravično razdeljena. Vsi vemo, da so zelo nepravično. In to je bilo eno od treh opozicijskih vprašanj predsednici vlade. Na nobeno od vprašanj ni odgovorila vsebinsko in tudi ne z elementarno odgovornostjo. Morda jo najbolj razumem pri tem, da ni odgovarjala, kajti vprašanja so se nanašala na pravičnost delitve bremen oziroma nepravičnost. Pravičnost vemo, da ni na programu te vlade, pravičnost do državljanov. Tudi z zakonom o nepremičninah je tako nepravično udarila po določenih slojih slovenskega prebivalstva, po kmetih, po tistih, ki so si s trdim delom, z znojem, žulji prigospodarili neko premoženje, sedaj pa jih povprek in drakonsko obdavčuje. Razumem predsednico vlade tudi zaradi tega, ker je v ponedeljek bila še v evforiji proslavljanja in manipuliranja s podatkom o koncu recesije v Sloveniji. Ona je pač to za manipulacijo izkoriščala takrat, streznitev, in to trpka streznitev pa je prišla na pepelnično sredo z informacijo Evropske komisije, da tako rajanje ni primerno, kajti ta vlada ni naredila nič, da bi dejansko izvlekla državo iz stiske. In ugotavlja se, da je edina država v Evropski uniji, ki ni naredila napredka. Zaradi tega je ta razprava nujna potrebna. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Tudi sama bom glasovala seveda za ta sklep, da se opravi razprava o odgovoru predsednice vlade. Navedla bom pa še en zelo pomemben razlog, zakaj bom glasovala tako, ki pa še ni bil omenjen s strani mojih kolegov ali kogarkoli drugega. Spomnili se boste, da ste takrat vsi glasovali za ta zakon, ker je bil ta zakon in njegove finančne posledice v višini 200 milijonov evrov nujen pogoj, da se lahko sprejme proračun. Kajti brez tega nepremičninskega davka ne bi bil proračun zaprt. In naj vas spomnim, predsednica vlade je zaupnico vezala na proračun, na zaprt proračun z vštetimi 200 milijoni evri, ki jih prinaša ta nepremičninski zakon. Danes vidimo ob popolnem kaosu na terenu, da je to spoznala tudi Vlada sama in predlaga spremembe nepremičninskega zakona. Ne glede na to, kaj bo odločilo Ustavno sodišče, bodo tudi te spremembe, ki jih Vlada sama predlaga, prinesle bistveno znižanje prihodkov iz naslova nepremičninskega davka v proračun. Torej proračun se podira, in s tem s podira tudi seveda zaupnica, ki jo je predsednica vlade vezala na ta proračun. Zato seveda se mi zdi to izjemno pomemben razlog, da glasujem za to, da se opravi razprava o tem odgovoru in seveda, da se tudi ob tej priložnosti povpraša in razpravlja o tem, kako Vlada misli reševati te zadeve za naprej.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Jaz mislim, spoštovane kolegice in kolegi, da je ta razprava nujna. Nujna je kot takrat, ko sem argumentirano razpravljal v tem državnem zboru ob sprejetju tega zakona. Govoril sem o ekonomski podlagi in o ustavni spornosti, predvsem kot del dohodka lokalne samouprave, ki bo omejen, v eni zadevi pa zelo izničen. Že to je ustavno sporno. Druga zadeva, ki je, je sam prihodek. Izplen tega davka naj bi bil več kot 200 milijonov evrov. V tem trenutku, ko se mi pogovarjamo o tem, je zelo blago v medijih bilo objavljeno, da je Družba za upravljanje terjatev bank, v kateri se nekaj mesecev ni dogajalo nič, v tem trenutku odobrila moratorij na izplačilo glavnice družbi ACH v lasti Hermana Rigelnika in pa finančni družbi gospoda Petana, ki sta dolžni 280 milijonov evrov. Po eni strani s posebno metodologijo, o kateri je tudi treba razpravljati, to je male obrtne delavnice, mali obrtniki so obdavčeni z 0,75-odstotno stopnjo v tem davku, kmetijski objekti z 0,3-odstotno, vikendi določenih političnih privilegirancev v tej državi, drugi vikend, tretji vikend, četrti vikend v gozdu Martuljku, v Piranu pa so obdavčeni z 0,15-odstotno. To je metodologija. Tukaj se vidi tudi etika ljudi, ki so za to glasovali, vidi se, kakšen je pogled na gospodarstvo. Zato menim, da je točno takšna razprava temelj vsega dogajanja trenutno v Sloveniji. Najlepša hvala, če moj predlog tudi podprli tako kot ostale.
Hvala. Obrazložitev glasu, še je interes. Vabim vas, da se prijavite za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz bom ta predlog za razpravo o odgovoru predsednice vlade podprl. S tem da se moramo seveda tudi zavedati, da samo razprava o odgovoru ne bo zakona, ki ga je ta državni zbor sprejel pred dvema mesecema, razveljavila. In to je seveda ogromen problem. S tem praktično sicer ne pridobimo mnogo, zato bi pričakoval od Vlade, da se ne gre neke kozmetične popravke, istočasno ko to Ustavno sodišče obravnava. Jaz mislim, da bo rezultat – popravkov in Ustavnega sodišča – neka zmešnjava, iz katere ne vem, na kakšen način bomo na koncu izšli. Jaz bi pričakoval od koalicije in od Vlade, seveda predvsem zagotovo od Vlade, to, kar govorimo že 2 meseca oziroma smo glasno govorili takrat, ko se je zakon sprejemal, da ta zakon zamrzne za približno 2 leti. V tem času je možno urediti vse te evidence. Za ta čas pa naj sprejme neke druge interventne ukrepe za nadomestitev izpada prihodkov v državni proračun. Zagotovo bi bila to boljša popotnica, da se pripravi in sprejme resnično zakon, ki ne bo delal izrednih krivic med posameznimi zavezanci za plačilo davka na nepremičnine. Vlada naj torej pride s predlogom za zamrznitev tega zakona za 2 leti, ta čas naj uvede neke druge ukrepe, v tem času se bodo pa tudi uredile vse tiste stvari, ki niso urejene. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer, ki se obrazložitvi glasu odpoveduje. Obrazložitev glasu ima gospod Zvonko Černač.
Zagotovo je treba podpreti razpravo o tem, ali je breme tega davka na nepremičnine pravično in sorazmerno porazdeljeno. Če pogledamo posamezne primere ali pa tudi, če pogledamo celoto, lahko ugotovimo, da ne. Premierka je zagotavljala, da bodo po tem zakonu bogatejši plačevali več, revnejši pa manj. Kako gre v skladu s to trditvijo dejstvo, da je neka velika turistična kmetija z apartmaji, podzemnimi garažami in tako naprej na obali posestvo Bužekijan vredna 31 tisoč evrov. Ob tem da ima vpisanih hipotek za 5 milijonov evrov in da se je pred letom in pol prodajala za 9 milijonov evrov in pol. Verjetno je ta trditev v nasprotju s tem, kar govorijo dejstva. Kako gre v skladu s to trditvijo dejstvo, da bodo nekateri plačevali davek za objekte, katerih niso lastniki. Celo za objekte, ki so na njihovih zemljiščih postavljenih brez njihove vednosti in v nasprotju z njihovo voljo. Kako gre v skladu s to trditvijo dejstvo, da bodo veliki trgovski centri, torej tisti, ki so bogatejši in ki so brez težav doslej plačevali nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča v višini od tri do desetkratnika sedanjega davka, plačevali po novem tri do desetkrat manj. Konkreten primer: nadomestilo 152 tisoč evrov, po novem davek 42 tisoč evrov. Torej ne drži to, kar nam tukaj v državnem zboru javno razlaga premierka Alenka Bratušek. Njene besede glede na dokumentirana dejstva lahko označimo kot laž in zavajanje. Kar je nespodobno. Zaradi tega je treba odpreti to razpravo, da si enkrat končno nalijemo čistega vina in da ugotovimo, kaj je s tem davkom narobe in da odpravimo slabe rešitve, da opravimo razpravo o tem, kako naj bo v bodoče to področje urejeno in vsi skupaj sprejmemo na koncu zakon, ki bo pravičen in bo ta bremena sorazmerno porazdelil.
Hvala. Lahko odločimo? Še ne. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom odprl predlog za razpravo o odgovoru predsednice Vlade zato, da se prekine tavanje Vlade pri delovanju oziroma pri pripravi novih obdavčitev. Poglejte, predsednica Vlade je dajala, da zakon, davek na nepremičnine pravično porazdeljuje davčna bremena. Istočasno, ko je v ustavnem revizijskem postopku, pa predlaga spremembe, ki za nekatere nepremičnine davčno obremenitev zmanjšujejo za več kot 3-krat. Recimo rezidenčne, nerezidenčne nepremičnine. Kaj je zdaj pravično? Prav tako v vladi ni pravzaprav nobenega koncepta, kajti tu imamo izjavo ministra za gospodarstvo Dragonje, da predlaga tudi za mala podjetja nižjo odmero davka na nepremičnine. In spet nekateri drugi ministri imajo nek drug pristop. Mislim, da je prav, da se v Državnem zboru opravi razprava, da lahko tudi predhodno ugotovimo, kje so tiste pomanjkljivosti Zakona o davku na nepremičnine in tudi Zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Sicer se bo ta zgodba z ustavno presojo tega zakona in lahko tudi zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin ponovila. Prav tako bo lahko zadeva sprocesirana na Ustavno sodišče. S tem ne vlada ne nihče ne bo pridobil popolnoma nič. Če se želi nek resen pristop, in jaz mislim, da koaliciji, ki je zabredla, bi moral biti interes, da se loti te zadeve resno, da opravimo razpravo o odgovoru predsednice vlade. Jaz bom predlog za razpravo podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Tudi sam bom podprl predlog za razpravo o odgovoru predsednice Vlade, kajti gre za izjemno pomembno temo, ki se, jaz bi rekel, ne ustvarja sedaj, ampak se vleče vse od sprejemanja proračuna za leti 2014 in 2015. Takrat so bila naša opozorila zelo jasna, zelo glasna, da je proračun osnovan na povsem nerealnih temeljih. To se danes kaže, kaj smo takrat konstruktivno potrjevali in trdili. Davek, eden največjih finančnih prihodkov, je bil davek na nepremičnine, ki je bil, jaz bi temu rekel, še povsem v zraku. In to se danes v praksi kaže. Danes iz ene skrajnosti gremo v drugo skrajnost. Iz dneva v dan spreminjamo količnike vrednotenja nepremičnin in prihajamo do takšnih nepoštenih, nekorektnih vrednotenj obdavčenj. Poglejte, danes je vikend obdavčen 100 % manj, kot je obdavčen kmetijski objekt. Kmetijski objekt vzdržuje slovensko podeželje, kosijo neobdelana hribovita območja, preprečuje zaraščanje v Sloveniji. Danes je luksuz v Sloveniji manj obdavčen kot kmetijska zemljišča in proizvodni objekti. Jaz ne vem, kam to pelje. Sigurno ni to prava smer. To je pomembna tema, o kateri je treba razpravljati, da vlada ne bo iz dneva v dan iskala ne gasilske rešitve, jaz bi rekel, gasilske rešitve so dobre, ker gasilske rešitve rešujejo. Te rešitve vlade niso niti gasilske. Tako da je razprava o tej temi izjemno pomembna in jo bom tudi sam podprl.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 41. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje Franca Breznika v zvezi z reprogrami posojil. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Franc Breznik.
Hvala, gospod predsednik. Kot ste lahko slišali, je Družba za upravljanje terjatev bank sklenila sporazum za enoletni moratorij z dvema družbama, finančni holding gospoda Petana in družbo ACH holdinga, ki je v lasti gospoda Rigelnika. Ti dve družbi sta danes dolžni 280 milijonov evrov. To je nekaj več, kot bi bil izplen kompletnega nepremičninskega davka. V času moratorija na izplačilo glavnice imata 1-odstotno obrestno mero. 1-odstotno obrestno mero, spoštovane kolegice in kolegi! Vprašanje, ki se nam zastavlja, je celovito: ali imajo enake pogoje tudi ostala podjetja ali ostali podjetniki, ki so zastavili vse svoje premoženje, ki so zaradi razmer na trgu izgubili, ki so imeli morda pomanjkljivo podjetniško idejo in so danes na Družbi za upravljanje terjatev bank, kjer so bili razlaščeni. Kaj pomenita ta dva gospoda? Vemo, da sta oba člana Foruma 21. S kakšnimi metodami in metodologijami so to določili? Mislim, da je to zelo pomembna zgodba. Ministra za finance, v njegovem primeru tudi nadzornika slabe banke, sem konkretno vprašal. Odgovora ni bilo nobenega. Nobenega odgovora v bistvu nisem dobil, v nobeni smeri, zakaj konkretno tema dvema pripadnikoma Foruma 21. Po drugi strani bi se naj družba ACH razlaščala, prodajali naj bi hotel Grand Union. Ne boste verjeli, v medijih zasledim, da ga prodaja bivši udbovec gospod Frumen, ki je glavni prodajalec trenutno hotela Grand Union. To lahko zasledimo iz medijev. Ta prepletenost, o kateri govorimo v Slovenski demokratski stranki, bivše Službe državne varnosti, ki je tudi danes v gospodarski sferi, v bančni sferi, je neverjetna. Neverjetna je! In cela vrsta družb, kjer so bili dobri lastniki razlaščeni, je danes na slabi banki, nimajo nobenih moratorijev, ti ljudje pa dobivajo moratorije. In na koncu moram povedati, poglejte si njihove zgodbe glede izplačila dividend! Totalno izčrpavajo podjetja, eden izčrpava Terme Čatež, drugi izčrpava Adrio Mobil, ki je dobro podjetje, ima dobre produkte, ima dobre trge, zasleduje visoke cilje. In ta podjetja bodo počasi, lahko rečem, stagnirala, postala bodo nekonkurenčna. Postavlja se vprašanje: Kaj je temelj slabe banke? Je to reševanje podjetij ali je to reševanje lastnikov, tistih lastnikov, ki so svoje politične privilegije skozi proces tranzicije konvertirali brez denarja, brez lastnega denarja v deleže bivših podjetij bivše države? Mislim, da je to vprašanje temelj naše tranzicije, neuspele tranzicije. Menim, da boste tisti, ki imate zdravo pamet, ki ste pošteni poslanci, glasovali za ta predlog. Najlepša hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja ter ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi z davkom na nepremičnine. Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Zvonko Černač.
Hvala. To razpravo bomo podprli, ker odgovorov ni bilo oziroma so bili pomanjkljivi. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo pravočasno opozarjali na pasti tega zakona, ki je bil kljub tem opozorilom sprejet. Sredi decembra smo vložili skupaj s še tremi nepovezanimi poslanci in obema poslancema narodnosti zahtevo za ustavno presojo in začasno zadržanje. Vloženih je bilo dodatno še pet takih presoj. Kot veste, usoda zakona visi na odločitvi Ustavnega sodišča. Zaradi tega se ne izvaja zakon, ki je veljal prej, po katerem so občine že izdajale odločbe za odmero nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Če se v kratkem nekaj ne bo spremenilo na tem področju, bodo resno ogrožene ne samo državne javne finance, ampak tudi proračuni občin. Ljudje, ki so prejemali te informativne izračune v preteklih dneh in tednih, so svoje razburjenje izrazili na okencih pred uradniki. Večina teh ljudi je dobila izračune, kjer je bil ta davek odmerjen v višini 3-krat, 5-krat, 10-krat več kot prej, v nekaterih primerih tudi 30-krat več kot prej! V stotisočih primerih je šlo za napake. Praktično ni bilo informativnega izračuna, ki bi bil pravilen. Na osnovi vsega tega smo slišali zaključek, da je kumulativa zneska davka na nepremičnine po teh informativnih izračunih, kjer so vsi dobivali višje zneske, razen nekaterih privilegiranih bogatejših posameznikov, 407 milijonov evrov, kar je 13 milijonov manj od ocene, ki je bila na mizi takrat, ko se je ta zakon sprejemal, kar po našem mnenju ni najbolj verodostojen podatek, zato ga želimo razčistiti. Želimo izvedeti, koliko znaša informativni izračunih po posameznih zavezancih, po posameznih stopnjah, po kategorijah, po občinah, po regijah. Želimo dobiti jasne in transparentne podatke, kolikšen je kumulativni znesek tega davka na podlagi teh prvih informativnih izračunov. To je prvi razlog, zakaj ta javna razprava. Drugi razlog pa je ta, da so te evidence oziroma da je teh napak na stotisoče. Po besedah premierke jih bodo ljudje urejali sami, ob tem da je GURS sporočil, da nima več prostih terminov. Premierka je tudi dejala, da dokler te evidence ne bodo urejene, odmer davka ne bo. Torej ne bo teh odmer še deset let – ali kaj? Na ta način, kot je vlada sedaj začela urejati te stvari, se tega ne da urediti v desetih letih. To lahko uredite samo na ta način, da se evidence združijo in se odpravi 90 % napak, ki so v teh evidencah. To ni bilo napovedano, to se ne počne, ljudje še vedno hodijo po uradih in zlivajo svoj gnev na uradnike, ki niso nič krivi. Predlagamo, da se o tem opravi razprava in da se resno o tem zakonu pogovorimo.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 45. (Za je glasovalo 26.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Pukšiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Franca Pukšiča v zvezi s preklicem javnega povabila za sofinanciranje projektov s področja razvoja novih projektov v letih 2013–2015. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Zahtevo za dodatno obrazložitev ministra na moje poslansko vprašanje bomo v Slovenski ljudski stranki podprli. Pravzaprav nas najbolj zanima vzpostavljanje pogojev za slovensko gospodarstvo, ker vzpostavljanje pogojev za slovensko gospodarstvo je tudi daleč najbolj perspektivno za odpravljanje katastrofalnega položaja slovenskih ljudi. Številka brezposelnih se je povečala že preko 130 tisoč. Mladi nam pošiljajo vsak mesec številko, koliko mladih iz meseca v mesec ostaja brez zaposlitve. V Slovenski ljudski stranki smo prepričani, da odpoklic razpisa za inovativne projekte, ki je bil narejen, ne prispeva k nadaljnjemu razvoju in gospodarski perspektivi. Če se takšne napake ne bi pojavljale v tej vladi velikokrat, potem verjetno ne bi bili deležni poročila iz Bruslja, kjer nas prav opozarjajo na prezadolženost slovenskega gospodarstva in na povečanje javnega dolga. Tudi na to bo treba dati odgovor v aprilu. Z razpravo, ki bi verjetno bila naslednji mesec oziroma na naslednji seji Državnega zbora, če bo to danes sprejeto, in upam, da bo, bo imel minister za gospodarstvo možnost pojasniti te konkretne zadeve in ukrepe, ki jih bo uvedel, ter povedati tudi svojo politiko, ali jo bo še naprej usmerjal v razne razpise, ki so prilagojeni posameznim lobijem. To se je izkazalo prav pri tem zadnjem razpisu za inovativne projekte, zaradi katerega je odstopil bivši gospodarski minister Stepišnik. Pokazalo se bo, ali je minister za gospodarstvo prinesel, kar jaz celo verjamem, da bi to lahko, v vlado novi duh, kjer ne bodo šli naslednjim subvencijam naproti, ampak na način ustvarjanja pogojev za gospodarstvo. To pomeni zmanjševanje davkov in vsega ostalega, da bomo prišli do gospodarske rasti. In potem bomo govorili, ko bomo govorili o začetku povečevanja zaposlovanja, o gospodarski rasti in o koncu recesije.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 45. [[Za je glasovanje 24.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Uroša Grilca na poslansko vprašanje Alenke Jeraj v zvezi z uničenjem arhivov. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 45. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kultura dr. Uroša Grilca na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z dostopnostjo arhivov nekdanje Službe državne varnosti. Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Moje vprašanje se je neposredno povezovalo z vprašanjem, ki ga je postavila Alenka Jeraj. Bistvo vprašanja pa je bilo, ali imamo po osmih letih, kolikor velja zakon iz leta 2006, vse postavljeno in narejeno tako, kot piše v zakonu. To pa je, ali imamo vsa arhivska gradiva Službe državne varnosti, nastala pred 17. 5. 1990, v Arhivu Republike Slovenije tudi fizično. Namreč to določa zakon iz leta 2006. Odgovor je bil, da ne. Pomeni, še vedno imajo več kot 1 meter arhivskega gradiva v Sovi. In nezakonito stanje imamo torej že osem let. V nadaljevanju naj rečem, da se okoli arhivskega zakona stvari, ki se dogajajo po naši napovedani vložitvi referendumske pobude in zbiranja podpisov, odvijajo na nekoliko nenavaden način. Priča smo očitkom o nepotrebnem zapravljanju denarja za referendum. Treba je zelo jasno odgovoriti, da sodi ta račun na levo stran parlamenta, na koalicijo, ker je zakon predlagala in izglasovala, kljub temu da smo referendumsko pobudo napovedovali že veliko prej. Drugič, minister je rekel, da v Beograd pošilja skupino strokovnjakov, ki bi naj skušala ugotoviti, kaj se od tam da dobiti. Odgovor je več ali manj že znan, ker je poizkusov bilo že veliko, od tam najverjetneje vsaj v tem času ne bomo dobili nič. Arhiv Republike Slovenije pa je začel pred dnevi, jaz bi rekel, antireferendumsko pobudo, kljub temu da čas za prepričevanje volivcev še ne teče po zakonu, in je začel objavljati nekatera arhivska gradiva. Seveda ljudje verjetno mislijo, aha zdaj bomo pa lahko čez določen čas na internetu prebrali vse. Toda to ni res. Arhiv objavlja povsem nepomembne dokumente. Objavlja poročila o delu Ministrstva za notranje zadeve, objavlja plane dela Ministrstva za notranje zadeve, vendar tam ne bomo našli nič, nič tistega, kar nas zanima. To pa so načrtovalci umorov, izvajalci umorov in vsi ostali, ki so o tem odločali. Teh podatkov na internetu ni, in jih tudi ne bo. Torej gre za navadno zavajanje. Moj predlog je bil torej, da glasujemo o tej zahtevi, da Državni zbor o tem razpravlja in predlagam, da ta sklep tudi podprete. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 45. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da je sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Ljuba Žnidarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Ljuba Žnidarja v zvezi z zaposlovanjem. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli predlog, da se opravi javna razprava o temi zaposlovanja, kajti v Sloveniji brezposelnost strmo narašča iz dneva v dan. Še bolj bo naraščala ob uvedbi novih davkov, ki jih vlada pripravlja, in ob nekonsistentnem nepremičninskem davku bo ta številka brezposelnih v Sloveniji krepko narastla preko številke 130 tisoč brezposelnih, kolikor jih je že danes. Tudi statistika ni rožnata. 97 % Slovencev meni, da je stanje na področju zaposlovanja slabo, 58 % jih meni, da bo stanje v prihodnosti še krepko slabše in samo 7 % Slovencev meni, da gredo usmeritve sedanje vlade v pravo smeri. Jaz bi rekel, da je to zelo zaskrbljujoča statistika. Delo kot osnovna vrednota vsakega državljana in konec koncev za lastno preživetje in preživetje države je izjemno pomembno. In to je pomembna tema, o kateri je treba razpravljati. Gospa ministrica je podala kar nekaj lepih besed, ampak v samih dejanjih teh konkretnih ukrepov ni začutiti in ni trenda ali nekega optimizma, da bi se trend brezposelnih ustavil oziroma obrnil v pozitivno smer. Tako da menim, da je treba o tej temi razpravljati in na ta način prispevati k izboljšanemu stanju na področju brezposelnih v Republiki Sloveniji.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Marijana Pojbiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Marijana Pojbiča v zvezi s stanjem v slovenskem gospodarstvu. Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Marjan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Gospodarsko stanje je v naši državi izjemno, izjemno kritično. Tega se, sem prepričan, vsi zavedamo, ki sedimo tukaj v tem parlamentu. Kot veste, brezposelnost je abnormalno narastla v zadnjem času, že na preko 130 tisoč, kar pomeni izjemno, izjemno kritično mejo. Novih delovnih mest praktično v realnem sektorju ni na vidiku. Javna in državna poraba se praktično ne zmanjšuje. Ta vlada najema kredite nekontrolirano. Neverjetno! Prišli smo do točke, kjer smo že na 75 % bruto družbenega proizvoda. To pomeni tri kompletne državne proračune. Se pravi tri leta ta država ne sme porabiti niti centa, če hočemo odplačati te kredite, ki jih imamo sedaj. Če se spomnite, nas je v zadnjih dneh, torej včeraj, predvčerajšnjim, opozorila na to problematično stanje v naši državi tudi Evropska komisija. Posebej bi še rad opozoril na problem, ki ga doživljamo v Podravju. Tam je brezposelnost dosegla že skoraj magično mejo 20 %. V Mariboru je gospodarsko stanje izjemno problematično, iz dneva v dan prejemamo prošnjo gospodarske zbornice iz Maribora, ki je naslovljena na vse poslance, in nas prosijo, naj že nekaj storimo za to, da bi preprečili popolni kolaps v Mariboru. Vlada je bila na obisku v Mariboru pred šestimi oziroma sedmimi meseci, če se ne motim, obljubila je med 50 in 60 milijonov evrov. Maribor do tega trenutka ni dobil niti centa. In ta vlada in ta koalicija govori, da rešuje problem te države. Ampak ko ugotavljamo in vsi smo skupaj že ugotovili, da gre cela zadeva v popolno drugo smer, dodatno se obremenjuje naše gospodarstvo. Ker sem prepričan, da je daleč najpomembnejša tema tega državnega zbora in te aktualne politike sedaj gospodarsko stanje v tej državi, če želimo to državo izpeljati iz te krize, se mi zdi, da ne more sedeti v tem parlamentu noben poslanec in poslanka, ki ne bi glasovala za to, da o tem opravimo širšo obravnavo v državnem zboru. Če že ugotovimo, da je vlada popolnoma zatajila, upam vsaj, da državni zbor tega ne bo storil. Tisti, ki ne boste za to glasovali, delate proti [[…]] [[izklop mikrofona]]
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 45. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Alenke Jeraj glede izvajanja evropske kohezijske politike. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 45. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Dragutina Mateja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Dragutina Mateja v zvezi s kohezijskimi projekti na področju oskrbe z vodo. Obrazložitev glasu ima v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo. Prioriteta ministra Židana na področju okolja je vodooskrba. Mislim, da ima vsako slovensko gospodinjstvo pravico do zdrave pitne vode. V kohezijskih projektih je za približno 114 milijonov projektov že potrjenih v lanskem letu, pripravljenih projektov, ki nimajo zagotovljenih sredstev, pa še za 113 milijonov,. Projekti, ki so bili potrjeni v letu 2013, so tudi projekti, ki so veliki preko 30 milijonov in katerih izvedljivost je zelo vprašljiva. Ko je ministrstvo zahtevalo potrditev županov, da bodo projekti izvedeni v tej finančni perspektivi in s tem počrpana sredstva oziroma občinam ne bo treba vračati teh sredstev, če ne bodo projekti končani, kar sedem projektov ni dobilo izjav županov oziroma investitorjev. Se pravi, je vprašanje, ali bodo ti projekti izvedeni. Za 113 milijonov pa je pripravljenih projektov, kjer so zbrani izvajalci, in izvajalci plačujejo bančne garancije, podaljšujejo bančne garancije. Za vse te projekte pa so občine že porabile približno 10 % vrednosti samega projekta za pripravo projektne dokumentacije, odkupe zemljišč itn. Večini, ki smo že kdaj take projekte vodili, je jasno, da ti projekti, ki so dobili potrditev v lanskem letu in so se eni komaj začeli, eni pa tudi ne, bodo težko končani v letu 2015, v letu 2016 pa bodo občine morale graditi samo z lastnimi sredstvi, če pa še leta 2016 ne bodo končani, bodo morale občine z obrestmi vračati vsa evropska sredstva. Zato menimo, da bi bilo dobro o tem opraviti razpravo v tem parlamentu, da se določijo tisti projekti, ki bodo sigurno končani, tisti pa, ki ne bodo, da se jih ali fazno prestavi v novo finančno perspektivo in se vključijo novi projekti, ki so pripravljeni, ali pa občinam povedati, vsem tistim, ki imajo projekte pripravljene in so imeli take stroške, naj odpovedo izvajalcem, da si ne delajo še dodatne stroške. Če imajo bančne garancije, tudi ne morejo zaradi teh bančnih garancij dobiti za druge posle bančnih garancij na bankah. Tukaj se dela velika škoda, za katero pa je izključno kriva ta vlada, ker je prejšnji minister naročil, da se pripravijo še projekti, da bodo sredstva, sedaj jih pa enostavno ni. In na določenih delih bo prava katastrofa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 45. [[Za je glasovali 26.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o samozdravljenju v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o samozdravljenju ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti 3. [[Za je glasovali 62.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Glede na to, da je zbor sprejel sklep, je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o konoplji v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o konoplji ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 5. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dostopu do informacij javnega značaja. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 3. 3. 2014. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine koalicije k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 23. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke, Nove Slovenije k 8. členu. Tukaj vas opozarjam, če bo ta amandma sprejet, postaneta amandmaja pod točko 2 in 3 brezpredmetna. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, smo pred izjemno pomembnim odločanjem. Smo pri amandmaju, ki je vsebinsko enak, podoben amandmaju Državljanske liste, vendar predlagam, da podprete naš amandma, da ne bo nobenega slepomišenja. Kaj je namen tega amandmaja in kaj je imperativni cilj, ki ga moramo v tem parlamentu storiti? Da bodo vsi slabi krediti, ki so sedaj še v bankah, ki iz neznanih razlogov sicer niso bili preneseni na slabo banko, prav gotovo iz razlogov, ker so nekateri najemniki teh kreditov in nekateri dajalci teh kreditov in nekatere uprave posvečeni ljudje v tej državi. In če danes ne bomo izglasovali tega, da se to v celoti odpre, ti podatki, ne gre za poslovne skrivnosti, kar zavajajo zadnje dneve in čemur sta baje podlegli tudi dve največji koalicijski stranki. Gospe in gospodje, ta argument, da se bo s tem konkurenčnost in ne vem kaj podrla v državnih podjetjih, je tako za lase privlečen. Če bi mi imeli to transparentnost in odprtost doslej, potem naše banke ne bi bile izropane, naša podjetja ne bi bili tajkunsko zaplenjena. Imeli bi še premoženje, ki bi bilo v lasti države in državljanov. Sedaj pa tisti, ki so izropali in so še vedno na položajih, vpijejo, kaj se bo grozljivega zgodilo. Da bodo lahko kradli in okradli in legalizirali ves denar. Če ne bomo potrdili, verjemite, kolegice in kolegi, da boste pred sodbo ljudstva krivi za to, da ste omogočili legalno izropanje države in državljanov.
Gospod Jerovšek, moram opozoriti, da v fazi obrazložitve glasu ni dovoljeno polemiziranje z drugimi ali pa jih preprečevati, kako naj glasujejo. Vi morate obrazložiti, kako boste vi glasovali [[…]]
Tu je enostavno treba prepričevati, ker nas državljani gledajo in pri tem smo odgovorni. In tu ni odstopanja in ni razlogov, da karkoli spreminjamo. In to je imperativ, in to je višja vrednota od tega, kar nas skušajo iz zakulisja prepričati tisti, ki sedijona ukradenem denarju. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bo obrazložil glas gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Ta nastop je pokazal, kako pomembno je vprašanje, o katerem bomo danes glasovali. Amandma, s katerim je prišla Poslanska skupina SDS, v resnici dela grozovito škodo osnovnim, temeljnim načelom poslovanja bank ne samo v Evropi, pač pa po celem svetu. Strinjamo se lahko samo v enem delu. Zakon, ki je pred nami, je eden pomembnejših zakonov, s katerimi začenjamo marsikatero stvar in marsikatero vprašanje, kar se tiče transparentnosti poslovanja. S tem amandmajem pa posegamo v to, da bomo naredili v tej državi dve vrsti bank. Eno bodo državne banke, ki smo jih napolnili s 3 milijardami in pol davkoplačevalskega denarja, z enim samim ciljem, da saniramo bančni sistem. Po drugi strani pa s tem istim amandmajem omogočamo, da bodo komitenti teh bank, ker bodo ves čas živeli v strahu, kdaj bodo padli zaradi takšnih ali drugačnih razlogov, zaradi povsem povprečnih razlogov, tudi v kakšne slabe bančne kredite, bodo objavljeni na spletnih straneh, in bodo v resnici šli v privatne banke. S tem ko bodo šli v privatne banke, bomo zavestno s tem amandmajem začeli zmanjševati možnost normalnega konkurenčnega poslovanja med bankami. Druga stvar, ki se mi zdi zelo pomembna, je tudi to, da niti stroka ne stoji za takimi odločitvami. Banka Slovenije ostro nasprotuje takšnemu dejanju in, še bolj pomembno, niti predlagatelj, ki bi pravzaprav moral slediti osnovnim načelom, to pa je, da bi takšno mnenje posredovala tudi Evropska centralna banka, kajti s tem amandmajem posegamo neposredno v sistemski zakon, Zakon o bankah, o poslovanju bank. Zato smo se v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije odločili, da takšnega amandmaja, ki je več kot očitno škodljiv bančnemu sistemu in ne nazadnje škodljiv tudi za ves vložen denar v banke, kajti s tem amandmajem bomo posledično na dolgi rok povzročili še večjo bančno luknjo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo obrazložil glas gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovane gospe in gospodje poslanci! Amandma k 8. členu, ki smo ga v Slovenski ljudski stranki vložili skupaj s SDS in Novo Slovenijo, bomo seveda podprli. Mislim, da danes obravnavamo zakon, ki je veliko bolj pomemben, kot se zdi na prvi pogled. Zakaj je to še toliko bolj pomembno, ker trenutno poteka ena največjih nacionalizacij v zgodovini. Država je praktično podržavila tri največje banke v Sloveniji, vzporedno s tem pa v Družbi za upravljanje terjatev bank poteka sanacija slabih dolgov oziroma slabih terjatev. V vse to skupaj je vloženih nekaj milijard evrov! Se sploh zavedamo, koliko je to? Se sploh zavedamo, kaj bi teh nekaj milijard pomenilo, če bi lahko za to vsoto našemu gospodarstvu znižali obremenitve ali dali olajšave? Če bi teh nekaj milijard drugače porabili, ali bi bili danes še v krizi? Ali bi bilo danes še 130 tisoč brezposelnih, katerih številka se iz dneva v dan povečuje? Verjetno ne. Toda več kot 3,5 milijarde evrov smo morali dati v banke. Danes na tem mestu nekateri še vedno trdijo, da navkljub vsemu, navkljub temu denarju, ljudje ne smejo vedeti, kaj se v teh bankah dogaja. Saj to ni res, kakšne poslovne skrivnosti bi se naj šli! Kakšne bančne tajnosti v bankah, kamor mečemo milijarde in milijarde, v sistemu, ki je ravno to zakonodajo o zaupnosti brutalno izkoristil, tako da je oškodoval državljanke in državljane te države. Zato bomo v Slovenski ljudski stranki podprli tudi ta amandma in naslednje amandmaje, ki so vloženi s strani opozicije in tudi Državljanske liste. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bo obrazložil glas gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. S kolegico bova ta amandma podprla. Seveda smo veliko razmišljali. Vemo, da je zadeva lahko tudi problematična, ampak minister, ki je nosilec tega revolucionarnega zakona, če uporabim njegovo besedno zvezo, pritrjuje temu amandmaju. Mi se tudi zavedamo, da smo v evrosistemu, da moramo upoštevati nek red, ki velja v evrosistemu. Kot član parlamentarne preiskovalne komisije želim odgovoriti na vprašanja davkoplačevalcev in njihove zahteve, ki se glasijo: vzemite tistim, ki so vzeli nam. Parlamentarci nimamo prav nobenega orodja. Nimamo. V imenu bančne tajnosti, ki seveda, da je vrhovni bančni apostolat, ne dobimo nobenih podatkov, ne od Banke Slovenije, ne od komercialnih bank v lasti države, ne od višjega sodišča in tako naprej. Ne dobimo nič. Se pravi, moramo biti tiho in pripravljati denar za novo dokapitalizacijo bank v državni last. Jaz se te ponovne igre ne grem. Verjamem in pošteno povem, da je lahko ta amandma problematičen. Kaj pa lahko še vzamemo v roke, da ljudem odgovorimo, kdo je kriv za to, da so nam nekateri, ne vsi, da se razumemo, nekateri bankirji, preoblečeni v kriminalce, izpraznili banke? Ljudje pa danes ne vedo, kako bi finančno zaprli mesec. Če ima večina v koaliciji kakšen drug predlog, prosim, da pride s predlogom na dan. Zdaj ali nikoli! Že slabe tri mesece je, od kar smo dokapitalizirali slovenske državne banke. Kakšni so rezultati, gospe in gospodje? Kaj ima od tega gospodarstvo Republike Slovenije? Glas s strani Nove Slovenije za ta amandma.
Hvala. Prehajamo še na obrazložitev glasu v lastnem imenu. Ker vas je več, predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Sem proti zapiranju arhivov, od katerih mnogi izmed teh, o katerih danes govorimo pri tem zakonu, predstavljajo kazniva dejanja. Če hočejo banke naš denar za to, da bodo kapitalsko ustrezne, potem sem za to, da vemo, zakaj ga damo, komu ga damo, za kakšen namen ga damo in kaj se bo s tem dogajalo. Rad bi tudi vedel, kdo so tisti, ki so zapravljali denar v bankah na sporne oziroma kaznive načine. Vlada prav zaradi tega, ker bančni sistem ne deluje, uvaja nove davke, dviga obstoječe davke in zahteva od državljanov solidarnost pri pokrivanju bančne luknje oziroma socializira ta bančna bremena, ne da bi ob tem naredila kakršenkoli korak v smeri ugotavljanja vzrokov in pa akterjev za to, da so nastale bančne luknje. Mislim, da ni dostojno, da se s tem, ko se preprečujejo rešitve, tako pri zakonu o bankah, ki smo ga predlagali, in tudi vpogledi v te bančne dosjeje, s tem se istočasno preprečuje tudi vpogled v delo teh bančnih nadljudi, za katere ne veljajo nobena pravila. Zato predlagam, in sam bom tudi podprl ta predlog rešitve, ki smo ga predlagali.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Za dokapitalizacijo Nove Ljubljanske banke 1 milijardo 551 milijonov, Novo Kreditno banko 870 milijonov, Abanko 348 milijonov in dve privatni banki, Probanko 176 milijonov in Faktor banko 269 milijonov. Drage državljanke in državljani, vi, ki nas danes tukaj poslušate, vi boste to plačali. In vi ne smete vedeti, za kaj in komu bo šel vaš denar. Evo, to je vaša oblast, to je zdaj vaša vlada, tako se dela z vami. Ko boste to plačali, vam bomo vzeli še več, ker pred dvema dnevoma smo slišali zopet milijardo ali koliko minusa v Novi Ljubljanski banki. In ko boste to plačali, potem pridejo iz Evrope in nam povedo, kaj bo treba narediti. Skratka, zdaj smo vas slekli že do gat in majic, še malo, izgubite tudi gate in majice. Kolegice in kolegi, preprečevanje sprejetja takšnega amandmaja je bančni terorizem, bančni [[…]]
Gospod Pukšič [[…]]
[[…]]terorizem.
Moram vas opozoriti, da v fazi obrazložitve glasu ni mogoče polemizirati. Vi svoj vsebinski pogled povejte, zakaj boste proti.
Ja, saj, jaz tako mislim, da je to bančni terorizem. Ali drugače povedano, kraja stoletja, ki se je že zgodila. Ampak če se je zgodila, državljanke in državljani imajo pravico vedeti. Na preiskovalni komisiji v zvezi z bankami nobenega podatka ne dobimo, nič ne smemo vedeti, ljudje nas sprašujejo, kaj delamo, zaslišujemo. In vsi tisti, ki pridejo, poslušajte, ne samo to, da se norčujejo iz tega, celo zahtevajo povrnitev potnih stroškov, da so prišli povedat [[…]] [[znak za konec razprave]] pa niso nič povedali, kaj se je zgodilo. In če na kateri točki v tej državi ne sme biti koalicije in opozicije, mora biti državni zbor in tem barabam stopiti na prste, da se [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Prosim za mir v dvorani. Naslednji ima besedo gospod Jerko Čehovin.
Ja, po takšnem gromovniškem nastopu je težko normalno diskutirati. Seveda pa lahko takoj ugotovim, da do zdaj ne Državni zbor ne jaz osebno nisem bil informiran o tem, da bi kdo prijavil kakšno lobiranje v korist zasebnih bank. Nisem bil. Ta amandma dejansko favorizira zasebne banke. In mi bomo potem res plačali 2-krat ali pa 3-krat dokapitalizacije, to, kar je bilo zdaj govora. Ker vsak normalen gospodarstvenik, ki ima kredit na banki, recimo ranga C po boniteti, bo vzel danes ali jutri, čim bomo ta zakon sprejeli, svoj kredit in bo šel na drugo banko. Ali bo to banka Sberbank, ali bo to Banka Koper, ali bo to Generali, ali bo kakšna druga banka, tu ali v tujini, in mu bo ta kredit banka odkupila in bo vzpostavil nov odnos. Ali se mi sploh zavedamo, kaj počnemo s tem?! Mi direktno škodimo temu gospodarstvu. Povzročamo sabotažo tej državi s takšnim amandmajem, predlagatelji! Resnično ne vem več, pri čem smo, ali sploh še kje obstaja zdrava pamet. Ne nazadnje, nimamo nič proti, in če smo iskreni, ta zakon, ki se danes sprejema, se kot školjka odpira. Praktično nič ni bilo govora o drugih zadevah, kot samo o tem 8. členu, kot da je to središče. Tisti, ki ima svoja voajerska nagnjenja, naj gre gledat kakšne druge zadeve, ne pa da se vtika v banke. Kdor je direktno lobiral s privatnimi bankami, pa naj tudi pove svojim davkoplačevalcem. Hvala.
Obrazložitev glasu ima Maša Kociper.
Hvala lepa. Tudi jaz osebno kot PS smo aktivno in brezkompromisno podpirali vse določbe tega zakona, ki, upamo, bodo pripeljale k večji transparentnosti in boju zoper korupcijo. Ampak ta amandma, kot že mnogokrat poprej, je šel čez mejo. Odpira bančno skrivnost po našem mnenju na nedopusten način. Ne morem se načuditi tistim, ki ga bodo podprli. Jaz ga vsekakor ne bom. Tiste na levi strani, ki tu trdite, da ne veste, zakaj ti krediti, ki so ostali na komercialnih bankah in niso bili preneseni na slabo banko, ne bi bili deležni istega tretmaja, sprašujem, zakaj so pa potem ti krediti ostali na komercialnih bankah. Ostali so po kriterijih, ki jih je sprejela vaša vlada. Minister Šušteršič je predlagal zakon, ki je določal kriterije, po katerih se bo določalo, kateri krediti bodo šli na slabo banko. In nekdo je presodil, da ti krediti lahko ostanejo na komercialnih bankah. Zakaj? Ker so presodili po strokovnih kriterijih, da še niso slabi krediti v tem smislu, da bi bili mrtvi krediti. In lahko jutri iz bonitetne ocene D ali E postanejo C. Morda. Če ne bodo vsi tisti, ki takšna poslovanja imajo, ki poslujejo z bankami, ki imajo kredite, že jutri umaknili svojega poslovanja iz banke. Da ne boste zavajali, takšne kriterije je potrdila Banka Slovenije, Evropska unija, Vlada Republike Slovenije. Organi pregona imajo po prejšnji zakonodaji, ki smo jo sprejeli, po Zakonu o bančništvu vse pravice, da te kredite, ki ostajajo na komercialnih bankah, pregledujejo, uprave bank pa imajo isto obveznost, da organom pregona poročajo, če je pri teh kreditih kaj sporno. Zame voajerski interes nekaterih v vsakem primeru ne nadvlada interesa po varstvu bančnega in finančnega sistema tega države. In tisti, ki uničujete bančni sistem [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Vmes želim še enkrat opozoriti, da pri obrazložitvi glasu ni dovoljeno polemiziranje in obtoževanje drugih. Prosim, da se tega držimo. Naslednji ima besedo mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Tu so morda nekatere dileme upravičene. Vendar če mi pogledamo, kdo so subjekti iz 1.a člena, potem vidimo, da je teh subjektov veliko več. In ne gre samo za Družbo za upravljanje terjatev bank. To je prva zadeva. Druga zadeva, ki bi jo tukaj rad povedal, v okviru zakona, ki ureja Družbo za upravljanje terjatev bank, imamo medresorsko komisijo in ta dejansko odloča, kaj se bo komu preneslo in kaj ne. Tam je večina članov iz Vlade, Ministrstva za finance, nekaj tudi iz Banke Slovenije. Na tej podlagi se dejansko prenašajo ti krediti. Glede na to, da gre to v potrditev na Vlado Republike Slovenije, je, lahko rečemo, to ne samo strokovna odločitev, ampak lahko tudi politična odločitev. Glede na spremembe v bančnem sistemu in glede na to, da je dejansko stanje v bančnem sistemu nekaj drugega, kot smo si predstavljali, dejansko danes 6 milijard kreditov ni bilo prenesenih. To so podatki viceguvernerja Banke Slovenije. 4,5 milijarde po knjigovodski vrednosti je bilo prenesenih, kar pomeni, da dejansko mi nismo naredili bančne sanacije. Bančne sanacije nismo naredili in zaradi tega še danes govori Nova Ljubljanska banka oziroma njihovo vodstvo o dveh milijardah slabih kreditov. Kar z drugimi besedami pomeni, da dejansko ti krediti so, ni bilo jasno, zakaj niso bili preneseni, in ni jasno tudi to, da je od tega odvisen slovenski bančni sistem. Zaradi tega bom jaz podprl ta amandma, ker se je stanje v bančništvu tako spremenilo danes, da dejansko je odvisno, koliko bodo davkoplačevalci še plačali za te banke. Dejansko danes ni končne cene. In imajo tudi ob vseh omejitvah tega zakona pravico vedeti [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Spoštovani! Z velikim zanimanjem sem poslušal svoje sodelavce, ki so govorili, kako je ta amandma škodljiv za bančni sektor. Prvič, moramo se zavedati, da živimo v Republiki Sloveniji, da ne živimo v Liechtensteinu, ne živimo v Švici, ne v Avstriji, ne v Nemčiji, nimamo neke dolge bančne tradicije. Kolikor jo imamo, so naše banke znane točno po tem, da jih lahko izropa del politične skupine z svojimi privrženci. Torej mi velike škode s tem ne bomo naredili. Lahko pa naredimo samo eno zadevo. Vsi tisti, ki so se navduševali nad stanjem v Islandiji pred nekaj leti, ko so dobesedno razstavili banke. In to je nujno potrebno. Mi moramo razstaviti banke, razstaviti v prafaktorje, pogledati, kdo so ti ljudje, kdo je cela vrsta bančnih uslužbencev ki banke ropa 20 let, treba jih je vreči na cesto in sestaviti banke na novo. V drugi zadevi boste morali postaviti vprašanje državljanom in državljankam. Kaj ima povprečni podjetnik od tega, da so bile banke v državni lasti? Kakšne so bile možnosti za kvalitetne kredite, ki jih je dobival? Zakaj je cela vrsta podjetnikov najemala kredite za svoje projekte pri komercialnih bankah ali pa bankah izven države Republike Slovenije? Vprašanje je, zakaj sploh imamo banke v državni lasti. In to je tipično vprašanje. Mi s tem ne bomo naredili nobene škode. Mi moramo tiste, ki so del tega problema, razstaviti, vreči na cesto, pokazati, kdo so bili ti ljudje, s katero politiko so bili v zvezah, in potem bančni sektor postaviti na nove temelje. Na zdrave in nove temelje. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu ima še mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Preidimo z visoke teorije na realno prakso. Moje podjetje je leta 2008 vzelo 2 milijona kredita za izgradnjo hale in nakup strojev. To je zdaj slab kredit, slab kredit, ker ga ne odplačujemo, ker je vmes prišla kriza. Jaz sem sprejemal napačne odločitve in seveda je to slab kredit. Kaj je s tem narobe? Nič, gospe in gospodje! Vi lahko gledate te kreditne mape kolikor hočete. Na strani kreditov je podpisnik v imenu Interlesa Ivan Vogrin. Na strani kreditodajalca v kreditni banki pa so pač ljudje, ki so tam. Lahko gledate, kolikor hočete. Zakaj lahko gledate? Zato, ker je kredit bil namensko porabljen za nakup strojev in proizvodnjo halo. Še vse je v Voličini, po televiziji ste lahko gledali. Kaj je s tem narobe? Se pravi, če nič ne skrivamo, gospe in gospodje, lahko vse gledamo. Če nič ne skrivamo. Kaj se bojimo? Ničesar se ne rabimo bati. Je vseeno, ali je na kreditni banki ta kredit ali je na slabi banki. Meni je vseeno kot kreditojemalcu, ker ga tako ali tako ne morem odplačevati. To je realno dejstvo, to je praksa. Če pa so ljudje najemali kredite pa si kupovali jahte, če so, ne vem, transfer delali, ne vem kam, kar se špekulira, ja, potem se je pa lahko marsikaj zgodilo. In potem se ljudje bojijo. Česa bi se bali, če nič ne skrivamo? Državljankam in državljanom povejmo Interlesov kredit je šel tja, ta je šel tja, ta je šel tja in tako dalje. Hvala lepa za pozornost.
Hvala. Še je interes. Predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Tudi sam pozorno poslušam obrazložitve. Že v naprej povem, da bom ta amandma podprl, pa tudi naslednji amandma, ki ga Državljanska lista daje v obravnavo iz podobnega razloga. Res je treba ta amandma podpreti iz enega ključnega razloga. Isti ljudje, ki so dajali kredite, prenašajo zdaj kredite in jih ocenjujejo po tem, kaj lahko vidimo in česa ne smemo videti. Take prakse ne pozna nobena država niti na svetu, kaj šele v Evropski uniji. Mi pa smo sedaj pred dejstvom, da isti ljudje, ki so te kredite v preteklosti dajali in naredili luknjo, jih sedaj ocenjujejo, prenašajo na slabo banko – in tiste lahko vidimo. Tiste, za katere pa isti ljudje ocenijo, da jih ne bomo prenesli na slabo banko in jih zadržijo v matičnih bankah, ker so ravno tako slabe naložbe, pa jih mi ne smemo videti. Saniramo jih pa z istim davkoplačevalskim denarjem. V tujini je praksa, da tisti ljudje, ki so slabo delali, se umaknejo in počakajo, da se stvari uredijo, prej se pa ne morejo vtikati v iste zadeve. In če vam to ne odpre oči, potem bog nam pomagaj, mislim, da nas čaka v naslednjem letu ponovna sanacija bank. In edina stvar, ki jo ta amandma in naslednji amandma hoče prinesti, je to, da lahko te kredite pogledamo. In če vi zaupate istim ljudem, ki so te luknje naredili, potem smo daleč prišli in ta parlament ne vem, čemu služi, če nasedamo ves čas istim floskulam, da je treba vedno ene in iste ščititi. Ko je treba pa malega človeka udariti, pa ni problema, sklenemo zakonov, kolikor hočete, pa tudi če Zakonodajno-pravna služba drugače oceni. Ključni problem je, da vi zaupate istim ljudem, ki so luknjo izkopali, in niti videti ne smemo, zakaj so jo skopali in kako jo bodo zasuli. Jaz bom amandmaje podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Tudi mene zanima, zakaj so eni krediti bili preneseni na slabo banko, drugi, slabi krediti, tukaj govorimo samo o slabih kreditih, o tistih najslabših, pa niso bili preneseni na slabo banko in ostajajo v banki v državni lasti. Po informacijah iz medijev je takih kreditov še vedno večina. Se pravi, manjšina je bila prenesena in manjšina bi se s tem razkrila, večina pa ostaja na banki. Ker to tudi mene zanima, bom podprl amandma. Sicer ne bom podprl tega, ampak tistega naslednjega, ki ga vlaga Državljanska lista, ampak vsebina je tukaj zelo podobna glede tega. Če tega podprem, potem tistega ne morem, naš je pa vseeno boljši s tega vidika. Tukaj moram jasno povedati, da je vsem jasno, da objava, da nekdo ima slab kredit, ne pomeni kriminalizacijo tega početja. Seveda je velikokrat do slabega kredita prišlo iz poslovnih razlogov, iz popolnoma upravičenih razlogov. Tukaj ne gre za nobeno kriminalizacijo teh slabih kreditov. Podobne strahove, kot jih imamo danes pred objavo teh, bom rekel, slabih kreditov, smo imeli tudi pri objavi davčnih dolžnikov. Spomnite se tiste debate, koliko podjetij bo šlo v stečaj zato, ker bomo objavili, da so dolžni Davčni upravi, da so dolžni prispevkov delavcev in podobne zadeve. In kakšna je resnica danes, kar nekaj časa po tej prvi objavi, koliko podjetij je šlo zaradi tega seznama v stečaj? Naštejte mi eno samo podjetje. Tukaj nas je strah nečesa in ne vemo točno, česa nas je strah. Ampak dajmo opraviti enkrat s tem strahom in čas je tukaj za resne spremembe. Zato pozivam, da glasujete po svoji veste, da zavrnete amandma Slovenske demokratske stranke in podprete amandma Državljanske liste. Hvala. Se opravičujem za kršenje poslovnika.
Ja, pozivanje ne velja. Nadaljujemo z obrazložitvijo glasu. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Sam bom podprl ta amandma, ker verjamem, da je dober. Ker pa verjamem, da ne bo izglasovan, bom naredil uslugo kolegom iz Državljanske liste in podprl tudi njihov amandma. Celotna rdeča nit te seje Državnega zbora je javnost, transparentnost, boj proti korupciji. Ampak ko pa pridemo od besed k dejanjem, pa se marsikomu zatakne, ali cmok v grlu ali pa pritisne na napačno tipko. Zakaj se nekaj prenaša na slabo banko, nekaj pa ostaja zunaj, skrito očem slabe banke, očem javnosti? Resnično, toliko govora, naredili bomo red na vseh področjih, ampak vedno mora biti za neke posvečene, ki se skrivajo v ozadju, njihovo delovanje ne sme biti odkrito, ne, za njih pa ta koalicija, predvsem kolegi iz Pozitivne Slovenije, torej evropski liberalci najdejo način, kako jih bodo zakrili. Pri tem amandmaju nikakor ne gre za favoriziranje zasebnih bank, ampak gre za odkrivanje slabih kreditov slabih tajkunov. V SDS nimamo problema, da se to odpre. Tisti, ki bodo proti amandmaju, bodo točno pokazali, za kaj so in za koga so, mi smo za javnost in za dostopnost teh podatkov. Hvala.
Hvala. Gospod Jožef Jerovšek bo obrazložil glas.
Hvala lepa. Neverjetno je, gospe in gospodje, s čim utemeljujejo to, da državljanom, ki so izropani, se prekrijejo imena tistih, ki so dobili kredite brez garancij, ki so odnesli denar, ki so jim to odobrili. In da bodo zaradi tega odšli depoziti iz naših bank? Bistveno bolj varni bodo, bistveno več zaupanja bo. Če bi od vsega začetka to imeli, se ta rop v naših bankah ne bi zgodil in nam ne bi odnesli toliko tovarn. Državljani to vedo. In ščitite roparje tisti, ki niste pripravljeni, da to danes sprejmemo. Imenovati interes državljanov, da imajo pravico izvedeti, kdo je odobraval kredite brez garancije, brez kritja, kdo so tisti, ki so odnesli te kredite, z voajerskim interesom, s pojmom, ki označujejo seksualno iztirjenost, je razžalitev za državljane Slovenije takšna, da se še ni zgodila. Slovence imeti za seksualne iztirjence, ker hočejo vedeti, kdo je odnesel denar, kdo ga je odobril?! Gospe in gospodje, interes, da se to prekrije, tudi v tej dvorani imajo samo tisti, ki so imeli korist od tega denarja, ki je bil ukraden. In z Zolajem pravim, obtožujem tistega, ki ni pripravljen enega od teh dveh amandmajev podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Amandmaja ne bom podprla. Zakaj ne? Kot pravimo v življenju, zaupanje v delo bančnikov, zaupanje v delo zdravnikov, zaupanje v delo odvetnikov je tisto, pri katerem si ljudje kot občani, kot državljani želimo, da imamo neko stopnjo zasebnosti, tudi varovanja skrivnosti, osebnih skrivnosti. Takšni amandmaji, kot je ta amandma, gredo v skrajnost. Ta skrajnost pomeni, da si očitno nekdo želi v Sloveniji uničiti banke, ki so v lasti države, NLB, NKBM, Abanka. Na drugi strani pa očitno želi, da bi državljanke in državljani Republike Slovenije razmišljali o tem in podvomili v delo državnih bank. Stopnja zaupanja v delo državnih bank je za sedaj na dovolj visoki ravni. Vendar tisti, ki danes razpravljajo tako, kot razpravljajo, očitno ne zaupajo komisijam, očitno ne zaupajo vladam – v času katere vlade se je največ kreditov sprejelo? Tudi na slabi banki so nekateri od teh kreditov na DUTB. Argumenti, ki gredo v smer oskrunjenja, uničenja zaupanja v delo slovenskih bank, so neupravičeni. Zatorej tega amandmaja ne morem podpreti, ker si kot bančnica, bivša bančnica ne želim, da bi ljudje začeli dvomiti in nezaupati slovenskim bankam. Ta amandma nima osnove, da bi ga podprla.
Hvala. Gospa Romana Tomc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz pa bom podprla ta amandma in tudi amandma Državljanske liste. Kajti nepodpora temu amandmaju bi pomenila, da podpiramo Slovenijo dvojnih meril. To smo delali do sedaj in tega ne želimo več delati naprej. Ena merila veljajo za ene, druga merila veljajo za druge. Ena pravila veljajo za kredite, za slabe kredite, ki so bili preneseni, druga merila za enako slabe kredite pa veljajo povsem drugje. Zaupanje, ki naj bi veljalo v bančnem sistemu, je bilo porušeno že davno tega. Spomnite se 13. decembra lanskega leta, ko je vladala neznanska evforija na vladni strani, ker so stresni testi pokazali, da je bančna luknja velika približno 5 milijard evrov. Guverner Banke Slovenije je nedavno tega izjavil, da pa 6 milijard slabih kreditov pravzaprav sploh ni bilo prenesenih na slabo banko. Spoštovane kolegice in kolegi, o velikih številkah govorimo, o številkah, ki gredo zelo navzkriž. Povedo pa nam nekaj, mi pravzaprav sploh še nismo ugotovili kako velika je bančna luknja. Naši državljani in državljanke še ne vedo, koliko več davkov bodo morali še plačati, da bomo to bančno luknjo pokrili. In ker jo bomo pokrili mi, želimo vedeti za vse. Če smo dolžni plačevati za zablode nekaterih, želimo vedeti, kdo je te zablode povzročil in jih tudi poklicati na odgovornost.
Hvala. Besedo ima gospod Matevž Frangež, izvolite.
Zelo nehvaležno je danes stati tukaj in nasprotovati temu amandmaju. Ampak to bom storil zato, ker sem prepričan, da mora Slovenija sprejemati odločitve, ki bodo z nekaj razuma omogočale okrevanje te države. V kontekstu slabih naložb so po mojem prepričanju pred nami tri naloge, tri enakovredne zahteve, če hočemo Slovenijo vrniti na pot okrevanja. Prvič, da omogočimo družbi za upravljanje terjatev bank ali poslovni banki, ki ima v lasti terjatve do dolžnikov, da jih na ustrezen način poslovno in finančno prestrukturira. Z reprogram, z moratorijem na odplačevanjem, s prolongiranjem obveznosti lahko damo gospodarstvu neprecenljiv kisik, da bo lažje zadihalo in lažje servisiralo svojo obveznost in upalo na boljši čas. Banke imajo danes zadosti kapitala, da lahko gospodarstvu, svojim dolžnikom to omogočijo. Druga naloga je, da s pametnim razpolaganjem s temi terjatvami, bodisi na Družbi za upravljanje terjatev bank ali na poslovni banki, ki ima te terjatve v lasti, povrnemo čim večji delež visokih javnih sredstev, ki smo jo v sanacijo bančnega sistema namenili. Tretja naloga pa je pregon kriminala, ki je spremljal nastanek tako velike bančne luknje. Ampak opozarjam, to so tri enakovredne naloge, v kontekstu bančnega sistema se ne smemo več obnašati kot slon v trgovini s porcelanom, ampak z odmerjenimi ukrepi izbirati tiste, ki bodo krepili zaupanje v slovenski bančni sistem in banke zaščitile pred velikim in prekomernim odlivom depozitov. Ne pozabimo, da je kriza v Sloveniji v prvi vrsti posledica gospodarskega dogajanja v svetu. Šele sekundarno pa zaradi premnogega kriminala [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Ivan Simčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sam bom amandma podprl iz preprostega razloga, ker v naši družbi imajo zmeraj strah, ko želimo nekaj preverjati. Nekaj smo bili preverjeni tri mesece pred dvema letoma, tresla se je gora, rodila se je miš. Če gremo na banke, poglejte, v tej državi je nekaj ljudi, ki imajo plačo nad 5 tisoč evrov. In med temi so ravno ti, o katerih danes govorimo. Ko govorimo pa o davku na nepremičnine, govorimo o upokojencih, ki imajo nekje med 250 evri pa do tisoč evrov, in tiste ni problem obdavčiti. In še nekaj. Če se vrnem na lokalni kraj, v našem kraju ne poznamo, kaj je ta država in za kaj se je zakreditirala, ne poznamo. In zdaj bodo moje občanke in občani vsaj videli, kdo je tisti, ki je zakreditiral to državo, ker v našem kraju nimamo niti izpostave Nove Ljubljanske banke, niti NKBM nimamo. Veste, koga imamo? Koprsko banko. Ste slišali, da ima težave, da se mi z njo ukvarjamo? Niste. Imamo SKB. Tudi o tej banki tu ni bilo debate. Zato bom amandma podprl. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo. Jaz amandmaja ne bom podprl, ker mislim, da je amandma Državljanske liste kompleksnejši in zajema praktično enako vsebino. Se pa strinjam z večino predhodnikov, dovolj imamo tega in je nujno potrebna ta objava, ki jo ta amandma omogoča. Edina možna pot je, da preprečimo, da se nam take lumparije ne bodo ponavljale. Če bi – to je gospod Jerovšek prej povedal, če bi že do zdaj javno objavljali obvezno vse slabe terjatve, takrat ko so nastale, take luknje ne bi bilo. Noben organ, niti Banka Slovenije ni sprejela nobenega ukrepa, da bi to za naprej preprečila. Ne verjamem nobeni protikorupcijski komisiji, sodišču, NPU, nobenemu, da bo karkoli raziskal. Edino, kar je, da omogočimo nadzor javnosti, novinarjem in vsem tem. Le na tak način bomo preprečili nadaljnje svinjarije. Če tega ne naredimo, je lov odprt. Že danes se delijo krediti, za katere se zdaj ve, da so slabi, in vemo za naprej, kakšna bo luknja. Dajmo, lepo prosim, podpreti ta amandma in omogočiti, da do teh barabij ne bo prihajalo. Kdo bo imel od tega škodo? Škodo bodo imele samo tiste barabe, ki so vseskozi kradle skozi banke. Korist bo pa za vse nas, ker nam ne bo treba teh ogromnih izgub pokrivati z majhnimi plačami in prihodki. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom ta amandma podprl. Danes govoriti tukaj o zaupanju v delo bančnikov – kdo si v tem parlamentu upa izraziti tak stavek, ko pa čisto vsi, ki sedimo tukaj, vemo, kako so s pomočjo tistih, ki so vodili te banke, izpuhtele milijarde evrov našega davkoplačevalskega denarja! In potem lahko govorimo tako lahkotno, da moramo kar na slepo vedno znova in znova zaupati nekomu. Ne! Pravico imamo izvedeti, kam je šel denar, ki ga mi, davkoplačevalci, plačujemo. Imamo vso pravico, ker je to naš denar. To ni denar bančnikov, to ni denar Evropske unije ali pa koga tretjega, to je naš denar, naših ljudi! Moj in vseh tistih, ki so doma, od koder jaz prihajam, vsake državljanke in državljana Republike Slovenije! In imamo vso pravico izvedeti, kako se upravlja z našim denarjem. S tem amandmajem želimo doseči samo to, da bodo javni podatki tistih kreditov, ki so na slabi banki, pa tudi tistih slabih kreditov, ki so ostali na bankah. Prepričan sem, da tisti, ki ne podpirate tega amandmaja, ščitite te slabe kredite, ki so ostali na bankah. Ščitite! Ne vem, zakaj. S kakšnim interesom to delate? Ali imate kaj od tega? Sicer ne vidim nobenega razloga, da bi to počenjali. Nimate pravice! V Državnem zboru nihče nima pravice preprečiti, da bi slovenski človek imel pravico, da ve, kako se z njegovim denarjem upravlja. In prosim vas, da podprete ta amandma ali pa amandma, ki ga je vložila Državljanska lista, da imamo pravico vedeti za vse kredite, ki so v slabi banki in ki so ostali v bankah, vse tisto, kar je treba.
Hvala. No, enako velja, gospod Pojbič, da ni dovoljeno v fazi obrazložitve glasu polemizirati ali izpostavljati ostale kolegice in kolege, ker ne morejo odgovarjati na vaša vprašanja. Smo zaključili z obrazložitvami glasu? Še ne. Postopkovno, gospod Franc Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. gospod predsednik. Sicer v tistem trenutku, ko sem dvignil roko in rekel proceduralno, sem zaznal, da ste imeli namen to popraviti, kar se je sedaj nekaj časa dogajalo. Pravilno je, da daste možnost, da odprete za obrazložitev glasu poslankam in poslancem, tako kot smo to imeli prej. Sedaj se je menda pet poslank in poslancev individualno prijavljalo in se je to iz minute v minuto podaljševalo, zato se mi zdi edino logično, da daste to možnost, da se prijavijo torej ob odprtju možnosti za obrazložitev glasu.
Glejte, gospod Pukšič, če je recimo samo ena roka dvignjena, lahko dam besedo tistemu, ki se je prijavil. Če vas je več, pa avtomatično povabim k prijavi, tako da je to tudi ustaljena praksa pri vseh, ki vodimo sejo. Obrazložitev glasu ima še gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Glejte,jaz ne prihajam iz bančnih sfer. Tudi veliko se ne spoznam na finance, vendar po vsej tej razpravi mi zadostuje kmečka pamet, da se bom pravilno odločil in ta amandma podprl, tudi če ne bo sprejet amandma Državljanske liste. Ko tukaj poslušamo pozicijo, kako moramo zaupati bančnim strokovnjakom, Banki Slovenije in ne vem kaj še vse. Kaj ni Banka Slovenija kupila neke obveznice Grčije za nekaj sto milijonov, ko se je že vedelo, kam gre Grčija? Kako naj zaupamo bančnim strokovnjakov, ko so banke v lanskem letu naredile izgube milijardo 400? Ali tem zaupamo? Zakaj bi zaupali tem strokovnjakom, da lahko delajo po svoje? Mi smo tisti, ki dajemo zakonsko podlago, kako naj ti delajo, če jim ne moremo zaupati, in mislim, da jim ne moremo zaupati, glede na to, da smo morali vsakih nekaj let plačevati milijarde zaradi njihovega slabega dela oziroma podpiranja kriminala. Tisti komitenti, ko govorite, da bodo naše državne banke izgubile komitente, bodo šli drugam. Tisti, ki ne mislijo vračati kreditov, kar naj gredo drugam. Naj gredo na privatne banke, na tuje banke. Tisti, ki pa bodo vračali te kredite, so šli s poštenim namenom po kredite, tistim bo pa vseeno, na katero banko gredo. Jih ne bo strah, da bodo njihovi krediti pregledani oziroma da bomo imeli vpogled v te kredite. Ker davkoplačevalci moramo vsake toliko let dati milijarde v te naše banke, moramo postaviti tako predpise, da bomo imeli pregled nad tem.
Hvala. Prehajamo na odločanje oziroma glasovanje o amandmaju poslanske skupine SDS, SLS in NSi k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Državljanske liste k 8. členu. Tukaj želim opomniti, če ta amandma ne bo sprejet, postanejo amandmaji istega predlagatelja k 12., 21. in 26. členu brezpredmetni. Če pa bo ta amandma sprejet, postane amandma k 8. členu pod točko 3 brezpredmeten. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu. Najprej v imenu poslanskih skupin vas vabim k prijavi. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, še enkrat! Tudi ta amandma Državljanske liste bomo v Slovenski ljudski stranki podprli. Dejstvo je, da je ogromna finančna luknja naredila katastrofalno družbeno škodo. Resno je prav zaradi te finančne luknje ogrožen bančni sistem. Bančni sistem ni ogrožen zaradi tega, da bi kdo odnesel slab kredit iz banke. Ne bo ga! Hvala bogu, če bi ga. Kako se to naredi, pa tudi jaz ne vem. Slovenski davkoplačevalci bomo, bodo iz svojih žepov plačevali desetletja, tudi njihovi otroci in vnuki. Zato Slovenke in Slovenci, državljanke in državljani, imate pravico vedeti, katera so ta podjetja, ki bodo prenesena na slabo banko, in katera so ta podjetja, ki bodo ostala v državnih bankah, čeprav imajo oboji enak status kredita – D in E. D in E kredita pomenita, da se krediti ne odplačujejo več kot pol leta ali leto dni, da so bili sporni pravni postopki, skratka, imajo nianse korupcije. Državljanke in državljani imajo pravico vedeti, za kakšne višine kreditov gre, tiste, ki so, in tiste, ki ostanejo v banki, torej preneseni ali nepreneseni. Državljanke in državljani imajo pravico vedeti, na kakšni podlagi so jim ti krediti bili odobreni. Halo, gospod direktor, tukaj jaz bog i batina, dajte tistemu in tam kredit. Takšnih kreditov je veliko. Nisem govoril kar tako. To, kar sem ponazoril gre iz poročila KPK. To, kar sem ponazoril, gre tudi iz pričevanja nekaterih na preiskovalni komisiji. Ni nobenega razloga za razlikovanje slabih kreditov na katerikoli banki ali na slabi banki. Kolegice in kole, če vam bo danes uspelo omrtvičiti ta amandma, vam obljubljamo, da bomo v zelo kratkem času ponovno vložili spremembo tega zakona prav na tem področju. Ne bomo vam dali miru, ker vam ne bomo pustili mirnega spanca za tiste, katerim ste obljubili, da bodo ostali na bankah in ne bodo razkriti. Vemo, da so to pajdaši, takšni ali drugačni, da za tem stoji marsikdo, zato bomo v Slovenski ljudski stranki ta amandma podprli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo Kristina Valenčič.
Hvala za besedo, spoštovani. V Državljanski listi smo prepričani, da moramo povrniti zaupanje državljanov do ukrepov, ki smo jih sprejeli za sanacijo bank, zaupanje v samo Banko Slovenije in tudi v samo Vlado. Prepričani smo, da je edino zdravilo, ki ga lahko uzakonimo za odgovorno in skrbno ravnanje z državnim premoženjem, prav transparentnost. Ogromna bančna luknja je pokazala, da so običajni nadzorni mehanizmi odpovedali in da je edini možni ukrep nadzor javnosti. Zato smo v Državljanski listi vložili ta amandma k 8. členu in ga bomo tudi soglasno podprli. Gre za amandma, ki zahteva razkritje temeljnih podatkov o slabih kreditih bonitetnega razreda D in E, ki niso bili preneseni na slabo banko. Naj še enkrat jasno povem, govorimo o slabih kreditih, ki jih bankirji radi v svojem žargonu poimenujejo mrtvaki. Govorimo o kreditih pravnih subjektov in ne fizičnih oseb, kreditih, ki so jih odobrile banke, ki so v lasti države oziroma so te banke deležne posebnih ukrepov Republike Slovenije. Torej o bankah NLB, NKBM, Abanki, Faktor banki in Probanki. O bankah, v katere smo zaradi nujne sanacije bančnega sistema vložili več kot 4 milijarde davkoplačevalskega denarja, in to je utemeljen in upravičen razlog, da postanejo podatki o teh kreditih javnih. In kako pomembno rešitev sprejemamo danes, govorijo tudi v zadnjih dneh različne izjave bančnih strokovnjakov, ki enkrat naš amandma podpirajo, naslednji dan pa imajo povsem nasprotno mnenje. Prepričana sem, če bi morebiti lahko povzročili neko poslovno škodo gospodarskim subjektom s tem amandmajem, bi v poslanskih skupinah imeli ogromno obiskov in kup dopisov Združenja bank Slovenije, Gospodarske zbornice, Obrtne zbornice, Banke Slovenije in še ne vem koga. Nič od tega se ni zgodilo. Vse politične stranke, vsi poslanci vedno in ves čas poudarjamo, da zagovarjamo boj proti korupciji. Zavzemanje za transparentno poslovanje in ustvarjanje zdravega poslovnega okolja. Podpora temu amandmaju bo dejanski pokazatelj, kdo je pri tem iskren in kdo drži figo v žepu. V Državljanski listi bomo seveda ta amandma soglasno podprli.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Kot za prejšnji amandma tudi za zdajšnji amandma, ki ima seveda isto tendenco, isti cilj, lahko zelo jasno povemo, da gre za neposredno škodo, ki jo delamo bankam. Da bom bolj jasen, kot sem bil prejšnjič, vam bom dal primerjavo. Vsi se spomnite primera Hypo banke, ki je končala z neverjetno luknjo in na koncu tudi z nacionalizacijo, kjer je pravzaprav država Avstrija mogla vložiti neverjetne velike vsote, za nas nepojmljive vsote denarja, pa ji na koncu na kraj pameti ni prišlo, da bi odprla eno samo samcato kreditno mapo v tej banki. Ker je sledila osnovnemu temeljnemu načelu: bančni tajnosti. Ampak pri nas v Sloveniji imamo še en ekstra problem, problem imamo, da to razliko delamo med državnimi bankami in zasebnimi bankami. S tem amandmajem mi pod krinko, da bomo državljanom povedali, kdo je krivec za bančno luknjo, v resnici delamo tiho privatizacijo bank, ker bomo vse komitente pravzaprav prepričali s tem dejanjem, da v resnici naj gredo hitro v privatne banke, ker v resnici na ta način bomo svojo lastno državno banko, v katero smo najprej dali 3 milijarde pa pol, enostavno likvidirali. Mi kot poslanci Pozitivne Slovenije preprosto ne moremo delati dodatne škode, za katero ste se odločili vsi tisti, ki boste podprli ta amandma. Hvala lepa, ampak pri takšnem samomoru jaz sodeloval ne bom.
Hvala. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Odpiram možnost prijave. Besedo ima gospod Rihard Braniselj.
Hvala lepa. Jaz sem trdno prepričan, da je treba ta amandma podpreti. Moram tudi reči, da v začetku sem bil malo do te rešitve celo zadržan. Ko pa smo v fazi razmišljanja, pridobivanja dodatnih informacij prišli pravzaprav do jasnih odgovorov na to, kateri slabi krediti so ostali v državnih bankah, kakšni so ti slabi krediti, kam vse lahko sežejo ti slabi krediti, potem nam je bilo jasno, da je treba tudi te slabe kredite odpreti za javnost. Sprejetje tega amandmaja ne pomeni kakršne koli nezaupnice do tožilstva, do NPU. Kot vemo, se je tožilstvo se je zavezalo, da bo do leta 2015 sprocesiralo ves bančni kriminal, in tukaj jih bomo držali za besedo. Pomembno je tudi, da ves ta čas sprejemanja tega zakona nismo dobili eksaktnih stališč državnih inštitucij, pisnih stališč državnih inštitucij, ki bi se opredelile, ali je to res škodljivo ali ne. In jaz sem prepričan, da tukaj škode ne more biti, lahko je pa to velika korist. Živimo v času, ko smo priča velike nacionalizacije, ki poteka v tej državi. Nacionalizacije, ki se je ni želela ta država, ki je bila tej državi vsiljena. In mi imamo pravico vedeti, kaj bomo dobili.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, kolegice in kolegi! Še enkrat, da bo popolnoma jasno. Ta amandma govori o razkritju kreditov, ki ostanejo v treh državnih bankah. Ta amandma govori o razkritju že do danes slabih kreditov E in F kategorije. In o ničemer drugem. Nič drugega se ne bo razkrivalo. Sedaj pa plastični prikaz. Danes dva zaposlena ali dve podjetji, kakorkoli že hočete, vzameta kredit, torej ne govorimo danes, sta vzela in zgodi se, da oba ostaneta brez služb. En kredit bo ostal na eni od teh državnih bank in se bo sčasoma odpisal. Nikoli nihče ne bo vedel, da je imel recimo nekdo tam kredit. Drugi, ki pa nima zvez, ki nima poznanstev, ki nima lobijev, ki nima tega instrumenta za seboj, pa bo šel na slabo banko. In bo inkriminiran, in ne vem kaj vse, lump itd. Torej razkrit. Zakaj, komu se dela ta usluga? Kdo se boji tega, da se tudi isti krediti, iste kategorije, ki ostanejo na banki, odprejo za javnost, da bo javnost izvedela, zakaj in koliko denarja in na kakšen način vlaga v to. Danes govoriti o zaupanju v slovenski bančni sistem, pa to je, milo rečeno neprimerno. Kakšno zaupanje? Nobenega zaupanja ni. Delnice so se ljudem pobrale, plačevali bodo te bančne luknje in niti vedeti ne smejo, za koga in kaj. Seveda bom ta amandma podprl.
Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Dovolj je bilo, spoštovane in spoštovani! Dovolj je bilo skrivalnic, dovolj je bilo skritega plenjenja, dovolj je bilo slabega upravljanja, dovolj je bilo prelivanja skupnih sredstev v zasebne dobičke, iz socializacij izgub, se pravi solidarnosti s tajkuni, če želite. Dovolj je bilo peska v oči, da je vse, kar potrebujemo, le dobro upravljanje državnega premoženja. Dovolj je bilo 20 let poizkusov le-tega in več 10 milijard posrednih in neposrednih izgub zaradi tega. Dovolj je bilo pokrivanja bančnih lukenj. Dovolj je bilo dvomov, ali saniramo banke ali saniramo tajkune. Dovolj je bilo vprašanj, ali politiki zaupamo državljanom informacije, namesto da bi se vprašali, ali državljani zaupajo politiki banke. In čas je, da v tej informacijski dobi državljane opremimo z najpomembnejšim orodjem in orožjem informacijske dobe, to je z informacijami tudi o slabih kreditih. Ne nazadnje, dovolj je bilo neutemeljenih strahov, da bodo zaradi transparentnosti podjetja slabe kredite prenašala iz državnih v zasebne banke. Naj to storijo čim prej! Naj prenesejo te slabe kredite v zasebne banke. Zaradi vsega tega bom ta amandma podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Amandma bom podprl, ker rešuje ravno to zadrego, ki jo imamo vsi, kako doseči, da bodo vsi podatki javni, za kar se vsi v svojih razpravah pri raznoraznih zadevah tudi zavzemamo. Nekateri govorite o zaupanju, istočasno pa govorite, da če bo to javno, bodo vsi iz teh bank svoje depozite prenesli v privatne banke. Se pravi, ponovno nekateri več veste, kot ve večina v Državnem zboru. Ali če ugotovimo plastično po Janiju, ki je pred nekaj minutami naredil disertacijo o Hypo banki, pozabil je povedati pa ključno, s čimer imamo mi problem v Državnem zboru. Hypo banka je res vse to naredila, kar je po Janiju plastično bilo prikazano, vendar je pozabil ključno zadevo: Hypo banka je najprej zamenjala vse ključne ljudi v Hypo banki in kasneje zadevo sanirala. Mi pa tega koraka nismo naredili. Mi pa iste ljudi, ki so nam luknjo skopali, ponovno ščitimo in ne želimo vedeti, zakaj je do teh lukenj prišlo. In tu je ta razlika, plastična po Janiju, med Hypo banko in stvarmi, o katerih mi govorimo. V tujini je praksa, da se tiste ljudi, ki imajo težave s transparentnostjo, zakonitostjo in ne vem še s čim vse, najprej zamenja in se potem pogleda zadeve, kot je treba. V tem primeru bi bilo tudi naše zaupanje verjetno neproblematično. Kako naj zaupamo istim ljudem, ki so to luknjo naredili? In to ni enako Hypo banki in še kakšni drugi mednarodni primerjavi, ker v teh primerih pride najprej prvi rez, in to je, da se ljudi, ki so jame kopali, umakne. Mi pa tega ne želimo in nočemo niti vedeti, kako so jih izkopali in kako jih bodo zasuli. Jaz bom amandma podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Resnica o bančnem ropu mora priti na dan. Razkrinkanje hobotnice, tajkunov, finančne oligarhije, nekaterih politikov, bivših udbovcev, ki so najmočnejši v bančnem sektorju in so povzročili to tragedijo Slovenije. To razkrinkanje se mora zgoditi. In ta amandma je eden od postopkov, s katerimi bomo morda uspeli. Gospe in gospodje, skrivanje teh podatkov o bančnem ropu ima isti imenovalec kot skrivanje arhivov Udbe, kajti gre za iste ljudi, za iste centre moči, ki so odgovorni za mizerijo običajnega Slovenca, ki bo leta in leta plačeval denar in ponovno dokapitaliziral banke. Del koalicije to tako obupno brani zaradi tega, ker imajo od tega koristi. Res je, kot je bilo rečeno, dovolj je žaljenja državljanov, dovolj je ropanja državljanov! Dovolj je bilo tega, da smo zatiskali oči, pa ne vsi, dovolj je tega! In kdor bo danes pritisnil tipko "proti", ta je na strani tistih, ki so izropali Slovenijo. Dovolj je tega, da se slovensko javnost, slovenske državljane, ki so absolutno vsi pošteni, ki so za razkritje teh podatkov, ker bodo zaradi tega državne banke močnejše, ne pa slabše, in kdor tiste žali kot voajerje in seksualne iztirjence, tudi tega je dovolj Pa četudi je to Maša Kociper. Hvala lepa.
Gospod Jerovšek, ponovno ste zlorabili instrument obrazložitve glasu. Moram vas na to opozoriti, da je bilo zelo nekorektno, da omenjate konkretna imena oseb, ki vam ne morejo odgovoriti in sploh ne morejo sodelovati na ta način v tej razpravi več. Besedo ima gospod Jerko Čehovin.
Seveda, najlepše je govoriti demagoško. Dobro, glejte, ali se lahko umiri ta dvorana ali ne? Poslušajte, bančna tajnost pomeni pravno dolžnost bank, da varujejo podatke o premoženjskem stanju svojih strank in zavrnejo vsakršno zahtevo tretjih oseb po posredovanju teh informacij. Zakaj? Zaradi tega, ker komitenti ne želijo poslovati z banko, če le-ta ne bi mogla zagotoviti zaupnosti podatkov. Da ne bo narobe razumljeno. Mi vsekakor menimo, da je treba vse tiste, ki so odgovorni za povzročitev bančne luknje zaradi svojega nezakonitega, ponavljam, nezakonitega delovanja, pripeljati pred roko pravice. Za organe, ki preiskujejo tovrstna kazniva dejanja, bančna tajnost ni ovira. Ko pa govorimo o tem, da naj banke razkrijejo kreditne mape, ki so varovane z bančno tajnostjo, in to ne zaradi predkazenskih in kazenskih postopkov zoper posameznike, pač pa zato, ker menimo, da ima javnost pravico izvedeti, kaj se v bankah dogaja, pa gremo malce predaleč. Takšna dolžnost namreč ni vezana na pretekle kredite, pač pa tudi na vse, ki bodo nastali v prihodnosti. Ali se mi tega sploh zavedamo? Če imamo v državi banke, ki so bančno tajnost dolžne spoštovati, in banke, ki so podatke s kreditnih map dolžne razkriti, katero banko menite, da bodo komitenti izbrali? In logike v tem, da smo bankam, ki so se znašle v težavah, najprej finančno pomagali, da se stabilizirajo, sedaj pa jim želimo povzročiti gospodarsko škodo in s tem najverjetneje nove finančne težave, preprosto ni. In ponavljam, gre za sabotažo.
Hvala. Besedo ima gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo. Za nami je več kot desetletje dobro organizirane načrtne kraje državnega premoženja oziroma državljanskega premoženja Republike Slovenije. Dobro organizirane sem poudaril zaradi tega, ker se je pokazalo v dveh dneh, ko je prišel ta predlog, da se razkrije vse, ko je kar naenkrat predvsem 80 % koalicije spremenilo mnenje. So jih prepričali. Guverner je rekel, da nič ne škodi, da se objavijo, še celo dobro je, da so podatki kompleksni, naslednji dan pa je rekel, da bo škodilo bančnemu sistemu. Polovico poslancev so prepričali preko noči, seveda z razno raznimi pritiski, in to pri nas vlada že večno in vedno. Dokler mi ne bo eden zagotovil enega načina, da bo zagotovljeno, da jutri ne bomo dajali slabih kreditov, toliko časa bom vztrajal pri tem. Kdaj bom pa dosegel pa ne vem. S tem ko objavljamo, dajemo odvezo za nazaj. Tam ne moramo več vplivati. Tam so se dogodki zgodili, denar je odšel, barabije so se izgubile. S tem, ko bomo objavili takoj, ko bo kredit postal slab, mogoče bomo kakšnemu naredili krivico, ampak v večini primerov bomo pa samo na tak način zagotovili, da ne bomo spet imeli 5 milijard. Že v tem času do zdaj, ko mi govorimo o slabi banki in teh slabih kreditih, se je to stanje enormno povečalo. Trdim, da se je celo načrtno, ker so načrtno jemali kredite, ker so vedeli, da jih bomo vedno državljani pokrili. Zato res mislim, da je skrajni čas, da naredimo nekaj. Če nismo bili vsi ustanove, vsi nadzorniki, vsi od Banke Slovenije naprej, niso bili v stanju čisto nič narediti za to, da bi preprečili za naprej. Edina stvar, ki jo vidim zdaj v desetih letih, da bi lahko naredili, je javna objava, ki bo na tak način pritisnila na tiste, ki se s tem ukvarjajo, da ne bodo delali neumnosti. Hvala.
Hvala. Prosim za mir v dvorani. Ker je še interes za obrazložitev glasu, predlagam, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. To, da se ne strinjamo, kdo bo preganjal in k odgovornosti klical tiste, ki so zagrešili bančno luknjo, je dejstvo. Tukaj skozi govorite, da bi to delali kar sami poslanci in klicali na odgovornost. Mi bi želeli, da to naredijo organi pregona. Ampak sprenevedate se vsi, ki govorite, da gre pri teh kreditih za to, kaj se lahko pogleda in kaj ne, pri tem zakonu. Ne, sploh ne gre za to. Gre za to, da boste s tem zakonom naredili težko in nepopravljivo škodo bančnemu sistemu Republike Slovenije in da kršite ustavno načelo enakosti pred zakonom, ustavno načelo gospodarske pobude in še ustavno načelo varovanja osebnih podatkov. In vam povem, da je dejstvo, da s tem postavljate državne banke v nekonkurenčni položaj in boste uničili banke v Republiki Sloveniji. Zakaj smo jih potem dokapitalizirali, zakaj smo vložili toliko denarja, če bodo zdaj, ne tisti, ki imajo te slabe terjatve, ampak vsi drugi svoj denar umaknili in bodo te banke propadle? Nas v Pozitivni Sloveniji že ves dan kontaktirajo gospodarstveniki naj bomo zadnji branik in naj preprečimo to, kar delate. In čudi nas [[…]]
Mir v dvorani, prosim
[[…]]da ne vidite in jaz imam tega populizma dosti. Zame se populizem tukaj neha. Je všečno, je škodljivo, kar vas ne moti, ampak je protiustavno in postavljate v nekonkurenčni položaj tri državne banke, ki smo jih dokapitalizirali in bodo zaradi vas komitenti jutri začeli dvigovati vloge, kredite umikati, poslovanje prenašati na druge banke. Potem pa bo res, Državljanska lista, privatizacija stekla en, dva, tri. Samo ne vem, kdo bo kupil poceni skrahirane državne banke. Tega pa ne vem. In za koliko denarja.
Hvala. Preden dam besedo naprej, vas še enkrat pozivam k temu, da spoštujete govornika in ga ne motite pri govoru. Prosim, da tudi spoštujete poslovniško določilo, da se opredelite, zakaj boste glasovali proti, iz vsebinskih razlogov, ne pa, da poskušate druge obtoževati takšnih ali drugačnih zadev. Naslednji, ki ima besedo, je dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. No, prvo, kar smo zvedeli, zakaj Pozitivne Slovenije ni bilo tu, torej so telefonirali. Ampak to ni tema.
Ravnokar ste prekršili v prvi besedi, gospod Gorenak, lepo prosim.
Saj že grem naprej no. Ja, v redu je. Poglejte, jaz sem včeraj en amandma podprl. Drugič, jaz sem včeraj govoril o tem, da ne glede na vlado, katerakoli vlada v tej državi je, je dejansko upravljanje te države pri ljudeh, ki vodijo to državo, zadaj. Gospod Starman je pa zdaj govoril zelo lepo in je dopolnil tisto, kar sem jaz povedal včeraj. Gre preprosto za to, da še včeraj ali predvčerajšnjem, kdaj že, je bila večina tega parlamenta prepričana v to, da je treba te podpise razkriti javnosti. Potem se je nekaj zgodilo, neki klici, potem so se zgodili neki sestanki in pol poslancev je obrnilo svoje prepričanje. To je dokaz temu, kar sem jaz govoril. Državo ne upravljajo vlada, ne poslanci, ampak tisti zadaj. To je dokaz temu. Sicer pa poglejte, govoriti danes o sabotaži, govoriti o tem, kako naj organi pregona raziščejo te stvari in tako naprej, je neumnost. Mi smo včeraj slišali notranjega ministra, ki je rekel 350 milijonov imamo v pacu, nekako raziskujejo teh 350 milijonov. Kje pa je vse do 5 milijard? In nič se ne bo zgodilo z vidika dvigovanja vlog in tako dalje in tako dalje. Prav nič. Zakaj pa bi se zgodilo? Saj tisti, ki normalno poslujejo, predvsem pa državljani, nimajo tu nič s tem. Gre za stvari, gre za kredite, gre za ukraden denar bankam, ki so ga plačali državljani z dokapitalizacijo, in prav je, da se ve, kdo je tisti, ki ga je ukradel. Zato je treba ta amandma Državljanske liste absolutno podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glasoval bom proti temu amandmaju. Bom povedal zakaj. Ker ga je predlagala Državljanska lista. To je bilo za šalo, to je bilo za šalo. Tako bi ravnali mnogi. Toda ne jaz., Čestitam Državljanski listi za pogum, da so zbrali in v koaliciji predlagali razumno rešitev. Čestitam! To je veliko dejanje za Slovenijo. Zaupanje v banke, dame in gospodje – koliko milijard so naredili luknje? Pa zaupamo. Glejte, potem sem pa jaz bil fenomenalni direktor Interlesa, ne vem. Ni jim za zaupati. Glasoval bom za ta amandma, ker ljudje so vzeli s poštenimi nameni kredit za hišo, za stanovanje, zdaj ga pa ne morejo odplačevati, ker so izgubili službo, 80 ali 90 tisoč delovnih mest smo izgubili od leta 2008. Ne morejo odplačevati, pa jim banka rubi hišo. Po drugi strani pa je banka, imena in priimke imajo, na moji pogodbi je napisano, kdo je kreditojemalec in kdo dajalec, dala kredit – ne za nakup strojev in hal kot v mojem primeru, in še vse stoji v Voličini – za jahte, denar je šel v tujino, šel je za naslado, dame in gospodje. Zato je treba to povedati tako, kot je povedal gospod Starman, da se to ne bo več dogajalo. Še enkrat, čestitam Državljanski listi.
Hvala. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Tudi tega amandmaja ne morem podpreti. Gre za kršenje ustavnih načel, gre za kršenje bančnega načela, osnovno bančno načelo je varovanje bančne tajnosti. Podjetja, ki najemajo kredite, si še kako želijo upoštevanje bančne tajnosti. Pri najemu kreditov, pri najemu investicijskih kreditov so priloga sklenjene poslovne dolgoročne pogodbe podjetij. Kaj se zgodi? Pride do sezonskega nihanja v delovanju podjetja. Tri mesece ne more odplačevati kredita – in kaj se bo zgodilo? Na internetni strani bo objavljena pogodba o poslovnem sodelovanju podjetja. Gre za bančno tajnost, na primer, dveh poslovnih partnerjev. O tem govorimo. Govorimo o tem, da gre za kršenje osnovnega načela poslovanja bančnega sistema. Torej varovanja bančne tajnosti. Naj si gre za upokojenca, naj si gre za mlado osebo, naj si gre za odraslo osebo ali pa majhno, srednje, veliko podjetje ali samostojnega podjetnika. Menim, da to ni prav. Ko pa govorimo o Evropi, koliko milijard po Evropi bančnih lukenj je bilo – ali je katera država sprejela takšen zakon in takšen ukrep, kot ga zdaj tukaj predlagamo? Ni. Tega amandmaja ne morem podpreti.
Hvala. Besedo ima gospa Janja Klasinc.
Gospod predsednik, kolegice in kolegi! Tudi sama ne bom podprla tega amandmaja iz zelo preprostega razloga. Pravkar je kolegica Brunskoletova povedala. Če bi bilo na tem amandmaju, na tej predlagani rešitvi vsaj zrnce pameti, bi to storila katerakoli druga država Evropske unije, ki se je znašla v podobnih zadevah. To niso storile Združene države Amerike, to niso storile države, ki jim danes v svetu rečemo demokratične države. To bo skušala storiti Slovenija, ki je vedno inovacijska v svetu, in to me včasih na vso moč žalosti, ker bi bilo dosti bolje, da bi inovacije uporabljali za nekaj, kar bo koristilo vsem, ne pa za propad treh največjih slovenskih bank.
Hvala. Besedo ima gospod Ivan Simčič.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Jaz bi nadaljeval, kjer sem se prej ustavil. Amandma bom podprl, ker menim, da je preglednost in transparentnost temelj zaupanja do nekoga, v tem primeru do bank. Ne bi rad, da se ne ponovi, kakor zdaj delamo, kaj imamo v arhivih, kaj nimamo. Arhivi so več ali manj izginili 1945., 1990. leta. Nekaj drobiža je v arhivih še ostalo. Bojim se, da če bomo tako naprej delali z bankami, ne bo več samo bančna luknja, ampak brezno in kaj več v izrazoslovju. Naj povem praktičen primer. Transport Ilirska Bistrica je leta 1986 dobil mednarodno priznanje za največjega prevoznika naftnih derivatov v Evropi. Zdaj je v stečaju. Zakaj? Malo poglejte nazaj po novicah, ne bi rad določenih ljudi imenoval, kaj so zadnjih 20 let delali iz te firme. Ampak tisti, ki so nekdaj delali in bili zaposleni v tem podjetju, so dobili pred enim mesecem poziv, naj dajo še nekaj 100 evrov, da dokapitaliziramo to podjetje. Banke pa nič, banke želijo svoje imeti. Jaz bi zelo rad izvedel, kdo je lastnik te firme, razen bank. Ampak verjetno ne bom mogel izvedeti. Da ne bomo imeli težave v bodoče, bom sam ta amandma podprl. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala lepa. Prej sem bil 99-odstotno prepričan, da bom podprl ta amandma. Z vsakim govorom kolegov iz Pozitivne Slovenije in s strani SD pa se ta stopnja rapidno zvišuje. Brez skrbi, absolutno bom podprl ta amandma, kajti govorimo o razkrivanju slabih kreditov in ne o skrivanju slabih kreditov, kot bi imel morda kdo občutek, ko posluša kolege iz določenih strank. Sem za javnost podatkov, vseh podatkov, predvsem pa slabih kreditov, ne pa da se na eni strani ščiti ljudi, ki jim nekateri pravijo tajkuni, drugi pa jim pravijo tudi Forum 21. Na drugi strani pa se odkrivajo vsi tisti pošteni direktorji državnih podjetjih, o katerih ta zakon predvsem govori. Nekateri bi zaščitili tiste, ki so izropali Slovenijo, ki so izropali bančni sistem. Na drugi strani pa podpirajo odkrivanje vseh tistih, ki dobro delajo. S tem amandmajem in tudi posledično s tem zakonom ne bomo naredili škode državnim bankam, naredili pa bomo škodo tistim tajkunom, ki jih ta del bančnega sistema preko državnih bank in preko določenega dela politike tudi ščiti. Ta debata danes pa je dokaz, da je treba državne banke in državna podjetja čim prej razgaliti in jih razkriti in če je le po možnosti čim prej prodati, kajti nedopustno je, da na račun teh slabih kreditov navadni državljani ne pridejo do dobrih kreditov. Absolutna podpora amandmaju. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Poslušajte, danes, spoštovani kolegice in kolegi, moram priznati, danes je postala neka nova koalicija, koalicija modrih, koalicija ljudi, ki verjamemo v neke pozitivne rešitve v tej državi. Prva zadeva glede ustavnosti ali neustavnosti. Poglejte, bančna tajnost ni najvišja varovana ustavna pravica. So pa ustavne pravice dostojanstvo ljudi, tako imenovana ustavna pravica obveščenost javnosti. Če tehtamo ti dve pravici, je obveščenost javnosti pri takšni zlorabi bančnega sistema v vrednosti več kot 10 milijard v samostojni Sloveniji tista, ki premaga kakršno koli bančno tajnost. In obveščenost javnosti bo tista ustavna pravica, ki je na prvem mestu. To je prva zadeva. Druga zadeva. Še enkrat poudarjam. Slovenija nima dolgotrajne bančne tradicije. Tukaj nimajo denarja naloženega številni podjetniki iz tujine ali pa podjetja iz tujine. Tako da do tega odhoda kapitala slovenskih državnih bank ne bo prišlo. Naslednja zadeva. Komercialne banke so podvržene svojim lastnikom. Tukaj ne gre za to, da je nekdo poklical, ampak lahko je poklical za sestanek, na katerem je moral predstaviti svoj poslovni načrt, povedati je moral, kako bo zavaroval ta kredit in na podlagi tega mu je bil kredit odobren. Spoštovani kolegice in kolegi s te sredine, ki branite, da se to ne razkrije, verjamem, da imate za to razloge. Verjamem, da če se to razkrije, se morda razkrije tudi, kako je nastala ena taka stranka v dveh mesecih, kot ste vi. Mislim, da se bo tudi to razkrilo. Mogoče tudi s tega denarja. Tudi to boste morali povedati. Zato podpiram amandma Državljanske liste. Mislim, da gre v podobni smeri, kot je šel amandma stranke SDS. Verjamem, da je obveščenost javnosti tista temeljna pravica, da to ljudje izvedo, da izvedo, zaradi česa bodo morali nositi kolektivno krivdo v tej državi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Robert Hrovat.
Hvala za besedo. Amandma bom podprl. Za kaj gre? Gre za to, ali se bančne malverzacije razkrijejo v celoti ali ne. Samo za to gre. In na tem konkretnem amandmaju pade tudi tista teorija o mandatu 2004–2008 ko je bila Janševa vlada, ko ste koalicijski poslanci na veliko govorili, da je ta vlada kriva za to, da je bilo podeljenih ogromno število kreditov in kakšnih kreditov in tako naprej. Tukaj se zdaj kaže, kdo so bili tisti, ki so kredite dobili. Kdo so bili tisti, ki so jih odobrili. In te podatke želimo razkriti. In tako je tudi prav. Poglejte, tukaj je priložnost za poenotenje politike, končno. To je točka, kjer se lahko poenotimo. Vsi si želimo odprtost, da se odkrijejo malverzacije in da končno pridemo s čisto besedo na dan in rečemo: "Ta in ta je dobil kredit, ta in ta ga je odobril in ta ga ni odplačal." Plačali smo ga pa mi. In imamo pravico, da izvemo za vsakega, ki je dobil kredit in je slab in ga ni odplačeval. In primer, gospa na stojnici, ko smo zbirali podpise proti zaprtju arhivov, mi je prišla povedat, da so ji za 90 evrov, ki jih je bila dolžna banki, prišli rubit pohištvo v dnevno sobo, isti dan. In tukaj vidite zdaj to razliko, te vatle. Za 90 evrov so ji pobrali kompletno dnevno sobo predvčerajšnjim. In mi se tukaj zdaj sprenevedamo, da ne bomo razkrili teh največjih lopovov v Sloveniji, ki so pokradli banke. Pa kje imate obraz? Pozitivna Slovenija, vas so polna usta transparentnosti in ne vem česa, zdaj je čas, da pokažete, kakšni ste.
Gospod Hrovat, enako velja za vas. Šli ste preko dovoljenega v postopku obrazložitve glasu. Ni dovoljeno pozivanje in naslednji, ki ima besedo, je gospod Matevž Frangež. Izvolite, gospod Frangež.
Poglejte okvir, ki se je oblikoval ob tej debati. Nekateri ste za poštenje, jasnost, javnost, transparentnost, drugi pa ščitimo lopove. To je diskurz, ki ga postavljate v središče te dvorane. Osnovni problem, ki ga imamo v Sloveniji je prav vprašanje stigme. Slaba naložba še ni nujno kriminalno dejanje. Poznam vrsto podjetnikov, ki so zaradi gospodarskega cikla ali dejstva, da jim njihov naročnik ni plačal izdobavljenega blaga, opravljenega dela, prišli v situacijo neplačevitosti in prišli so v zamude in so danes sami dolžniki do bank. Ali so oni kaj krivi za to, kar se je v Sloveniji zgodilo? Prosim vas, še enkrat pozivam k eni treznosti in razumu pri izbiri ukrepov. Če kaj pričakujem od Vlade Republike Slovenije in če kaj pričakujem od ministra Gregorja Viranta, je to, da bo v najkrajšem času realiziral včerajšnji sklep vlade in pred ta državni zbor postavil zakon o javni preiskavi, ki naj neodvisnim preiskovalcem omogoči popoln vpogled, pridobitev vseh relevantnih podatkov, da se čim prej začne, nadaljuje okrepljen boj, pregon in odkrivanje kaznivih dejanj, ki so pripeljala tudi do težav v slovenskem bančnem sistemu. Kvalificiranim preiskovalcem, povezanim preiskovalcem tako Nacionalnega preiskovalnega urada, Komisije za preprečevanje korupcije, tudi preiskovalne komisije v tem parlamentu. Samo na ta način bomo mi do resnice o tem, kaj se je v Sloveniji zgodili, prišli. Ne pa zgolj s tem, da bomo izpostavljali podatke, ki morebiti zanimajo res peščico, ne dajo pa celovitega in netočnega odgovora o tem, kaj se je v Sloveniji zgodilo in v kolikšni meri sta za luknjo v bančnem sistemu odgovorna politika, kriminal in korupcija. Zato bom glasoval proti temu.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, kolegi in kolegice! Dovolite mi citat, ki pravi: "Jasno želim povedati, da nimam nobene težave z zagotavljanjem odgovornosti, kdo je v bankah povzročil škode za 15 % BDP, kolikor bo davkoplačevalce stala sanacija bančnega sistema." Gospa premierka Alenka Bratušek 16. decembra 2013. Danes govorimo o tem, da damo podporo temu, da se ugotovijo nepravilnosti v bančnem sistemu. In danes sprašujem, ali Pozitivna Slovenija ni več v soglasju s premierko Alenko Bratušek, ko sama govori [[…]]
Gospod Šircelj, ne morete tega spraševati.
Se opravičujem, čisto retorično vprašanje. Meni je to vprašanje in dal bom tudi odgovor. Ugotavljam, da Pozitivna Slovenija ni več v sozvočju s premierko glede ugotavljanja odgovornosti, glede na to, kar danes slišim. Ampak kakorkoli že, jaz bom podprl ta predlog Državljanske liste, ker menim, da samo razkritje ne pomeni kriminalizacije kakršnih koli kreditov. O tem bodo ugotavljali preiskovalni organi. Ker menim, da tukaj ne gre za kakršnokoli napačno odločitev glede Ustavnega sodišča oziroma glede ustave. O tem bo odločalo Ustavno sodišče, če bo odločalo. In menim, da ne moremo delovati na podlagi dvojnih meril. Na eni strani biti za odgovornost, na drugi strani ne glasovati za tiste določbe, ki dejansko pomenijo in so podlaga za ugotavljanje večje odgovornosti Zaradi tega je seveda lahko ta dvojnost, ki se kaže danes v tej dvorani tudi dvojnost v tem, da na eni strani se nekaj govori, na drugi strani se pa nekaj dela. Ampak to [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Tudi sam bom podprl amandma Državljanske liste, ki želi razkriti nepravilnosti v bančnem delovanju iz preteklosti. Tisti, ki danes tega amandmaja ne boste podprli, se do slovenskih državljanov, do slovenskih upokojencev obnašate podcenjujoče, obnašate se zelo žaljivo.
Gospod Žnidar [[…]]
Na ta način ne želite vznemirjati državljanov, saj če se ne ve, potem je vse v redu, ni nič narobe, ni nič narobe v bančnem sistemu. Vse je v redu in ni nobene težave. In potem nadalje, ko poslušam izgovore, da bodo banke izgubile komitente. Ja, katere komitente bodo pa izgubile? Saj gospodarstvo tako kmalu ne bo imelo kaj več prinesti v banke! Tisti, ki pa, če se vprašamo za nazaj, kateri so več v banke prinesli, tisti, ki so v banke nosili, ali tisti, ki so iz banke nosili ven. Kateri so večjo škodo naredili. To se zelo jasno ve: tisti, ki so se ukvarjali z nepravilnimi tajkunskimi posredovanji, z bančnimi krajami. In zelo jasna slika bo danes, kdo od vas želi razkriti nepravilnosti v bančnem sistemu in kdo ima velik, zelo močan in iz ozadja vpliven segment, da tega amandmaja Državljanske liste danes ne podprete.
Hvala. Lahko odločimo? Še je interes za obrazložitev glasu. Predlagam, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Spoštovani, tukaj smo poslanci, ki drugače razmišljamo. In to je prav, in to tudi povemo. Zaradi tega ni nobeden bolj moder, bolj pameten, v takšni ali drugačni koaliciji, kot je bilo rečeno, ampak se odločamo po svoji vesti pa po tem, kar vemo, znamo ali kar smo slišali. Poglejte, jaz sem poslušal strokovnjake iz bančništva, informacijsko pooblaščenko pa strokovnjake iz gospodarstva, ki so me nekako opozarjali, nagovarjali, da to, kar bi naredili, če podpremo ta amandma, ni dobro,ker bi v tem našem prostoru naredili dvojna merila za banke, ki so tuje in privatne, in za banke, ki so naše državne. In zato ni dobro. Smo pa priča v tem državnem zboru, odkar je ta Slovenija, o tem, da smo se velikokrat napačno odločali. In te napačne odločitve so botrovale, da smo tu, kjer smo. In katera odločitev bo bolj pametna, vaša ali naša, o tem bo sodila zgodovina, o tem bodo sodili ne nazadnje tudi naši državljani in državljanke na naslednjih volitvah. Jaz se pa bojim, da se bomo po takšnih napačnih odločitvah lahko še dolgo kesali. Veste, gospod Virant je že velikokrat dokazal s svojo pokončnostjo, da se je napačno odločil. In jaz sem prepričan po vsem tem, kar sem slišal, da se tudi danes napačno odloča. Če bi se dobro odločal, bi izkoristil Zakon o bančništvu ter takoj posegel v te slabe kredite, ugotovil ali začel ugotavljati, kdo so tisti, ki so zadevo pripeljali tako daleč, in skupaj s kolegom, pravosodnim ministrom naredil to, kar so naredili v Avstriji. Takoj so stopili na prste, obsodili in odstranili tiste ljudi, ki so to bančno luknjo [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Vas moram ravno tako opomniti, da tudi gospod Virant v tej fazi ne more dajati odgovorov. Besedo pa ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Jaz sem zadovoljen, da je vsaj del poslancev v Državnem zboru, del koalicije začel razumevati, kaj pomeni beseda transparentnost. Ko smo mi septembra predlagali odprtje slabih dosjejev pri Zakonu o bančništvu, je bila koalicija kolektivno proti takšnim rešitvam. Do zdaj je minilo šest mesecev in se je zgodil en premik na bolje [[…]]
Gospod Tanko, bolje da vas na začetku razprave usmerim v vsebino in da poveste, zakaj boste glasovali proti temu, kajti ušli ste povsem drugam, kot je namen obrazložitve glasu.
Hvala lepa. Rad bi vas ob tem spomnil, gospod predsednik Državnega zbora, da tudi Komisija za preprečevanje korupcije predlaga javno obravnavo slabih dosjejev, ker ne sporočajo imen. In če ne želite prisluhniti meni glede transparentnosti, dajte vsaj Komisiji za preprečevanje korupcije. In ta amandma sledi tudi tej tezi Komisije za preprečevanje korupcije, da se zadeve odprejo in javno pogledajo. Bi pa rad ob tem spomnil, da v primeru, da ta amandma ne bo sprejet, se bo način funkcioniranja bančnega sistema nadaljeval na način, kot se do sedaj, pomeni to neposredno grožnjo pokojninam, kajti nadaljnji ukrepi, ker ne bo možno več v nedogled povečevati davkov, bodo šli samo v breme javnih stroškov, javne porabe. In pokojnine bodo ene prvih, ki bodo na tem udaru. Zato predlagam, v izogib temu, da je naslednji korak udar po pokojninah, da se ta amandma podpre, da prekinemo s slabo prakso v delu bančnega sistema in da enostavno omogočimo razkritje tistih, ki so sodelovali pri ustvarjanju bančne luknje. Jaz bom ta amandma tudi podprl.
Hvala. Ugotavljam, da ni več zainteresiranih za obrazložitev glasu, zato dajem v odločanje amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 39. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Postopkovno, gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Imam postopkovni predlog za tiste kolege, ki so danes s svojim glasovanjem očitno svoje maziljence zaščitili in jim dali odvezo za greh in zločin, ki se je zgodil v naših bankah, da če smatrajo, da morajo ti ostati anonimni, naj jih pregovorijo in naj jim izročijo šest milijard in naj prinesejo [[…]]
Gospod Jerovšek [[…]]
[[…]]teh šest milijard nazaj v državni proračun, v državne banke [[…]]
Gospod Jerovšek, ponovno zlorabljate inštrument [[…]]
Storite vsaj to, pa jih imejte anonimne. Hvala lepa.
Prehajamo na naslednji amandma, in sicer pod točko 3 prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in DeSUS k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 12. členu. Tu želim podati opombo: ker amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 8. členu pod številko 2 ni bil sprejet, je postal amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 12. členu pod številko 1 brezpredmeten. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in DeSUS k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pod točko 2 pri 21. členu želim opozoriti, ker amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 8. členu pod številko 2 ni bil sprejet, je postal amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 21. členu pod točko 2 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na 26. člen, kjer vas želim opomniti, da amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 8. členu pod številko 2 ni bil sprejet, zato je postal amandma Poslanske skupine Državljanske liste k 26. členu brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 29. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 13. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu in na seji Državnega zbora, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo o zakonu. Prosim? Se opravičujem. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo podprla zakon, ker je dober, ker ima ogromno elementov, ki vsebujejo tisto, o čemer smo v resnici v zadnjem letu največ govorili, predvsem transparentnemu delu. Istočasno pa s tem, ko ni bil podprt ta amandma, smo v resnici omogočili normalno funkcioniranje v tej državi. Tistim, ki pa so s s tem amandmajem želeli marsikaj doseči, jim samo sporočam, da jim ni uspelo. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. V Državljanski listi obžalujemo, da amandma k 8. členu tega zakona ni bil sprejet. Kljub vsemu bomo zakon podprli, in sicer iz razloga, ker v poslovanje državnih podjetij in pa podjetij v večinski lasti države vnaša večjo transparentnost, sistem oziroma institut Supervizorja se vnaša oziroma umešča v javne zavode, v javna podjetja in v druge institucije. Iz tega razloga bomo dali glas za ta zakon, čeprav še enkrat obžalujemo, da naši predlogi tudi za večjo transparentnost na področju bančnega sistema niso bili slišani z zadostno podporo.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Kot smo napovedali v stališču Poslanske skupine Nove Slovenije, če bo naš amandma oziroma amandma opozicije sprejet oziroma tudi amandma Državljanske liste, v tem primeru, če bi ta amandmaja bila sprejeta ali vsaj eden, bi mi zakon podprli, glasovali bi za. Zdaj ne bomo glasovali za. Enako ugotavljamo kot ugotavlja Evropska komisija. Evropska komisija ugotavlja v svojem poročilu, da v Sloveniji ni dovolj politične volje za preganjanje korupcije. Če bi to poročilo čitali, bi mi verjeli. O tem sem tudi že včeraj govoril. Obžalujem, da amandmaji opozicije in Državljanske liste niso bili sprejeti. Gre v bistvu za pravzaprav neke vrste analogijo. Oba amandmaja, opozicije in Državljanske liste, sta se postavila na stran bank, vendarle na stran bank. To je nekaj podobnega, ko je naša koalicija sprejela zakon o javni objavi davčnih dolžnikov. In kakšni so učinki? Tudi takrat smo razmišljali o učinkih. Ampak učinki so pozitivni. V državno blagajno pride vsak mesec več denarja. Tukaj bi se gotovo tudi kreditojemalci disciplinirali, in bi banka dobila več. Zato obžalujemo, da ni takšne rešitve. Kolegice in kolegi, nikoli se nisem pravzaprav želel, da bi v Slovenijo prišla trojka. Želel pa sem si zato, da bi prišla in vzpostavila v Sloveniji pravno državo. In dejansko bi takrat v kratkem času objavila vse tiste, ki so nam povzročili bančno luknjo. Danes, kot rečeno, se strinjam z ugotovitvijo Evropske komisije, da v Sloveniji ni dovolj politične volje za odpravo korupcije. In ta se bo veselo razraščala naprej. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, lep pozdrav. Od vsega začetka smo zakon podpirali in v usklajevanju z ministrom je bil torej tudi naš predlog, da se gre v tej smeri, kot mu je sedaj sledil amandma k 8. členu. Zelo nam je žal, da se to ni zgodilo, z osemintridesetimi, devetintridesetimi glasovi, torej ta amandma ni bil izglasovan. V Slovenski ljudski stranki bomo zaradi vseh ostalih pozitivnih zadev, ki jih ta zakon prinaša, zakon podprli, istočasno pa jasno in glasno napovedujemo in verjamemo, da bo tudi Državljanska lista ostala pokončna in državotvorna, da bomo vložili spremembe prav k temu členu. Kolegice in kolegi, šest poslank in poslancev opozicije, Slovenske ljudske stranke, Nove Slovenije in Slovenske demokratske stranke je na kongresu Evropske ljudske stranke v Dublinu. Naslednjič bo teh šest poslancev tukaj in glasovali bodo za državljanke in državljane. Ne bodo se postavili njim proti, tako kot se je del koalicije. In ljudje, državljanke in državljani imajo pravico izvedeti, kdo in zakaj je dobil kredite, ki jih ne plačuje. Državljanke in državljani imajo pravico vedeti za vse kredite, tiste, ki ostanejo na banki, in tiste, ki gredo na slabo banko. Dober primer sem povedal, če imaš zveze ostaneš na banki, če pa jih nimaš, pa greš na slabo banko. To ni prav, to je krivica. To je zločin in to je bančni terorizem.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. V naši poslanski skupini smo trdno upali, da je lahko danes dan upanja za slovenske državljane, za slovenske ljudi, da bo tukaj sprejet zakon oziroma tudi amandmaji k 8. členu, ki bi prenesli to upanje, da smo se v parlamentu odločili skupaj s svojo vlado, da bomo naredili konec tej korupciji, temu ropu, temu zločinu, ki se je zgodil s slovenskim denarjem. Vendar te moči velik del koalicije ni zmogel. Velik del koalicije se je odločil, da bo pokrival te finančne malverzacije. Ta finančna kriminalna dejanja in ti ljudje, ki so storili takšna kriminalna dejanja [[…]]
Gospod Jerovšek, tako kot sem vas do zdaj opozarjal,, v času obrazložitve glasu ni mogoče polemizirati z ostalimi. Tako da povejte, za kaj bo vaša poslanska skupina glasovala, za ali proti [[…]]
[[…]]takšna finančna kriminalna dejanja so danes zmagala. Ljudje ki so storili ta kriminalna dejanja, so zmagali in so v tej državi še vedno najmočnejši in imajo v absolutni oblasti zaenkrat še to državo in tudi vladajočo politiko te države. Vendar je s tem ta današnji dan postal eden najbolj žalostnih dnevov, da ob tem globokem zavedanju, kaj vse se je zgodilo, da nima moči niti lastna vlada, da bi povedala, kdo je izropal ta denar, tako se ta agonija v naših bankah v količini šestih milijard neraziskanega denarja, brez kritja odobrenega denarja nadaljuje z današnjim dnem. Ker ima zakon nekaj dobrih stvari, se bo naša skupina vzdržala, ne bo rušila tega zakona. Seveda pa vsi skupaj prisegamo slovenskemu ljudstvu, da je treba narediti ta korak, ki je bil danes zavrnjen, in da do tega bo prišlo, pa če se aktualna politika še tako brani, če se tisti, ki že iz časa Udbe vlečejo svojo moč in so močni v bankah in vsepovsod, še tako upirajo temu, da bi slovensko ljudstvo izvedelo, kdo jih je ogoljufal in ropal. Hvala lepa.
Hvala. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa predsednik. Zakon bom z velikim veseljem podprla. Do tega amandmaja k 8. členu je bil to zakon, ki je imel praktično soglasno podporo opozicije in pozicije. In samo obžalujem lahko populistično potezo ministra Viranta, ki je prisluhnil opoziciji in z amandmajem, ki bi lahko uničil slovenski bančni sistem, vnesel tak razkol med nas. Ta zakon, ki predstavlja temelj boja proti korupciji, bom seveda podprla. Z obžalovanjem ugotavljam, da ga prejšnja koalicija ni bila sposobna sprejeti. Ko zdaj celo to dogajanje opazujem, se sprašujem, ali ni bil manever tega amandmaja zato, da imajo zdaj nekateri izgovor, da boja proti korupciji ne podprejo. Mi zakon še naprej podpiramo. Je eden najbolj transparentnih in odprtih zakonov v Evropi. Nihče v Evropi nima primerljivo tako transparentno urejenega sedaj področja državnega gospodarstva, kot ga imamo mi. V Pozitivni Sloveniji imamo nekatere pomisleke, kakšni bodo učinki, vendar hočemo s to gesto pokazati, da verjamemo v boj proti korupciji in mislimo resno. Amandma, s katerim bi vi želeli uničevati slovenske banke, ni podprla Banka Slovenije, ministrstvo mu je nasprotovalo, Gospodarska zbornica in celotna strokovna javnost. Samo vesela sem lahko, da smo imeli dovolj razuma in ugotavljam in sporočam tudi volivcem, da populizem v tem državnem zboru ima svoje meje in da so v tem državnem zboru tudi poslanci, ki delujejo razumno in premišljeno. Hvala.
Hvala. Prosim za mir v dvorani. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom seveda zakon podprl. Zakon je seveda velik napredek. Žal pa tako kot tudi nekateri drugi obžalujem, da ni bil sprejet predlagani amandma, a upam, da bo razvoj dogodkov vendarle takšen, da bo gospod Pukšič držal besedo in vložil novelo zakona oziroma jo bodo vložili in da bo novela zakona v kratkem sprejeta. Če mi primerjamo Slovenijo, Avstrijo, Švico. V čem se te države razlikujejo? Približno enake naravne pogoje imajo, približno na enakem geografskem področju živimo, vendarle je razlika v bruto družbenem produktu enormno velika – 1:2,5 v primerjavi s Švico, 1:2 v primerjavi z Avstrijo. Se pravi, razlika je samo v vodenju. Gospod predsednik, jaz ne morem mimo tega, da ne bi prišel na svoj primer. Bankrot se ne zgodi samo zaradi zunanjih vzrokov, tako kot želijo nekateri povedati, da se je bančni bankrot, bančna luknja, bankrot države, enormni primanjkljaj zgodil zaradi svetovne krize. Seveda je tudi to. Tudi bankrot mojega podjetja se ni zgodil samo zaradi zunanjih vzrokov, ampak zaradi mojih napačnih odločitev, tudi zaradi mojih. In jaz bi se moral drugače odločati. In slovenska politika bi se morala drugače odločati. Ne v korist manjšine prebivalcev, ampak v korist večine prebivalcev. Blagostanje države se meri z blaginjo najšibkejših. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. 10 let uporabe tega zakona je prineslo 10 let dobrih izkušenj s tem zakonom, zato je treba širiti to dobro prakso tudi na državna in občinska podjetja. Dajte nam še eno priložnost, je bil nekako zadnji argument tistih, ki so nasprotovali transparentnosti. Vendar tukaj se pojavlja vprašanje, zakaj te priložnosti niso izkoristili, preden smo davkoplačevalcem naprtili dodatno breme. V dvajsetih letih slabega upravljanja je bilo veliko priložnosti, kjer bil lahko pokazali to, kar zmorejo. Niso izkoristili te priložnosti. Ampak tudi pri spremembah upravljanja državnih podjetij doživljamo blokade. Kmalu bomo lahko organizirali piknik ob drugi obletnici zakona o Slovenskem državnem holdingu, pa še vedno le-ta stoji. Nekdo ima tako kot pri transparentnosti tudi pri dobrem upravljanju z državnim premoženjem figo v žepu. Tukaj delujemo v neki stalni slovenski maniri oziroma bom bolje rekel maniri slovenske politike, da dajmo nekaj spremeniti tako, da nič ne spremenimo. In to je rak rana slovenske politike. Spreminjamo stvari tako, da nič ne spremenimo. In nekateri tudi nič ne želijo spremeniti. Tudi na to nas opozarja Evropska komisija v svojem zadnjem poročilu. Zaradi tega bom glasoval za ta zakon, glasoval bom za transparentnost in glasoval bom za boljšo državo.
Hvala. Besedo ima gospod Alojzij Potočnik.
Hvala za besedo.I Civilna družba in delujoče institucije sta stebra demokracije. Naj parafraziram nekoga, ki je govoril prej. Nismo se postavili v bran bank, postavili smo se bran delujočih institucij. Zavedam se, da delo ni končano. Mi smo na začetku tega dela in upam, da ga bomo zmogli speljati do konca. Zakon bom podprl. Hvala vsem za razpravo, ki mislim, da je bila več ali manj korektna.
Hvala. Glasujemo o zakonu. Navzočih 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi zakona o vojnih invalidih po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o inšpekciji dela v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kobilarni Lipica po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Hkrati vas tudi obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga resolucije o zaščiti kranjske čebele. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu resolucije niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu resolucije. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog resolucije neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je resolucija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Kazenskega zakonika. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog Zakona o dopolnitvi Kazenskega zakonika je primeren za nadaljnjo obravnavo. Prehajamo najprej na obrazložitev glasu. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Mi bomo ta predlog podprli, vabim tudi vse ostale. Gre pa za pravzaprav zelo malo, in to tretjo spremembo Kazenskega zakonika. Popravljamo 59. člen, kjer v bistvu vnašamo določilo, da kaznivo dejanje umora ne zastara. To pomeni, da ne zastara nikoli. Dokler bi bil eventualno storilec umora živ, je takšno kaznivo dejanje možno preganjati. Včeraj se je v razpravi pokazalo kar veliko stvari. Mi smo v obrazložitvi zakona napisali, da gre tudi za vprašanje pregona storilcev umorov nekdanje Službe državne varnosti. Sam pa sem tudi opozoril na to, da prihajajo zastaralni roki za največji umor v Republiki Sloveniji, gre za Tekačevo. Tam je minilo že sedemnajst let in nekega dne bo tudi ta zadeva zastarala, če ne bomo tudi mi Kazenskega zakonika spremenili. Zato vas vabim, da skušate podpreti predlog sklepa, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala tudi vam. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima gospa Maša Kociper.
Pozitivna Slovenija bo glasovala proti takšnemu predlogu zakona. Predlagani zakon namreč ne rešuje niti problema, na katerega opozarja predlagatelj. Naša ustava, kot je bilo že večkrat povedano, izrecno prepoveduje retroaktivnost pravnih aktov, poleg tega pa naš Kazenski zakonik tako kot praktično vsi zakoniki po svetu jasno določa, da se za storilca kaznivega dejanja uporablja zakon, ki je veljal ob storitvi kaznivega dejanja, in če se spremeni, samo v primeru, če se je spremenil na mileje. Se pravi, tudi če bi do te spremembe prišlo, se tega ne da rešiti. Sicer pa naša zakonodaja že do sedaj za številna kazniva dejanja dovoljuje, da do zastaranja ne pride. Tako določa zakon tudi v primeru povzročitve dveh ali več kaznivih dejanj umora, to možnost pa daje zakon tudi v primeru izteka kaznivih dejanj. Se pravi, že po dosedanji zakonodaji so ti problemi povsem ustrezno rešljivi in ni treba delati novih sprememb. Poleg tega pa je tudi ministrstvo v svoji razpravi povedalo, da se umori redno rešujejo v Republiki Sloveniji in s tem nimamo težav, prav tako ne z uboji, da pa se pripravlja sprememba Kazenskega zakonika, kjer bodo takšne in vse druge podobne rešitve proučene s strani stroke, s strani uvrstitve v sistemski zakon in potem bo najdena neka sistemska rešitev, kajti nesistemske rešitve, ki ste jih v preteklosti sprejemali v tej hiši, so imele številne slabe učinke. Hvala.
Hvala tudi vam. V lastnem imenu ima obrazložitev glasu gospod Franc Breznik.
Hvala za besedo. Poglejte, jaz sem včeraj tukaj več kot v enourni obrazložitvi povedal vse tisto, kar menim, da je pomembno. Pomembno je, da se zavedamo načel kazenskega prava vsi tisti, ki smo ta zakon predlagali. Govoril pa sem predvsem o zgodovini, o dejstvih, o številnih umorih, ki so bili neodkriti. Kolega Gorenak je povedal za umor, ki je eden najhujših, to je štirikratni umor v Tekačevem. Menim, da danes s tem nakazujemo svojo etiko, kakšne odnose imamo do umorov, do naklepnih umorov, in to je tisto, kar je, gre za preventivo, gre za preventivo v prihodnje. To je največ, kar prinese. Ne rabimo širše strokovne razprave, gre za to, ali umor v Sloveniji zastara ali ne, ali bo naša praksa podobna praksi civiliziranih narodov, tistih narodov, ki so umore obsodili, ki danes sprožajo procese, po tisti plati, tisti, ki pa zanikate to, pa morate vedeti, na kakšen način si bodo zakon razlagali tisti, ki preganjajo zločince. In to je pomembno. Mi nismo organi pregona, ampak smo zakonodajna veja oblasti. In organi pregona bodo to razlagali ali ne razlagali. Zato ta dejstva, o katerih vi razlagate ali pa ti argumenti, saj niso argumenti, s katerimi bi lahko obrazložili, zakaj zakon ni za nadaljnjo uporabo. Seveda menim in verjamem, da boste v večini to podprli. Najlepša hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o sklepu: Predlog zakona o dopolnitvi Kazenskega zakonika je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o javnosti premoženja funkcionarjev. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o javnosti premoženja funkcionarjev je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima dr. Vinko Gorenak.
Zelo na kratko. Predlog zakona, ki smo ga vložili in za katerega vas vabim k podpori, govorim o javnosti premoženja funkcionarjev. Mi imamo na to temo kar veliko vprašanj, mi imamo na to temo cel kup problemov v tej državi, in predlog, ki smo ga podali, je pravzaprav ta, da s Komisije za preprečevanje korupcije, ki danes nadzira izvor premoženja oziroma premoženje funkcionarjev, to področje prenesemo na Računsko sodišče. Računsko sodišče ima ustrezne strokovnjake, že naziv Računsko sodišče pove, da se ukvarjajo z ekonomijo, z denarjem in tako dalje, česar v Komisiji za preprečevanje korupcije sodeč po njihovem delovnem področju zlasti pa izobrazbeni strukturi nimajo. In predlagamo tudi to, da se ti podatki objavijo javno na internetu. SDS je bila prva, ki je že pred mnogimi leti objavila javno na svoji internetni strani podatke o premoženju vseh poslancev. Zakon, če bo nadaljeval proceduro in če pride do sprejetja tega zakona, bo to tudi omogočil za vse funkcionarje. Seveda se mi zdi pomembno pri tem tudi to, da jasno povemo, da ne gre za ukinjanje Komisije za preprečevanje korupcije, kot smo slišali včeraj. Ta svoje ostale naloge seveda zadrži. Vabim vas torej k podpori. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima gospod Kavtičnik.
Hvala lepa. Poslanke in poslanci Pozitivne Slovenije ne bomo podprli predloga zakona, ker smatramo in smo prepričani, da mi že imamo tak organ, to je organ, ki se imenuje Komisija za preprečevanje korupcije. Če prenesemo določena pooblastila od Komisije na Računsko sodišče, bi se čez čas začeli spraševati o smotrnosti te komisije, in se bojimo, da predlagatelji ne gredo v tej smeri, in potem bi ta komisija prenehala z delovanjem. Mi se zavzemamo, da ta komisija deluje še bolje in še kvalitetneje, zato bomo seveda sledili vsem tem predlogom, ki bodo šli v to smer pri spremembi zakonodaje. Od komisije pa pričakujemo, da opravi tudi to delo, ki bi ga morala opraviti, pa ga ni, da objavi te rezultate. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo temu predlogu nasprotovali. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o grbu, zastavi in himni Republike Slovenije ter o slovenski narodni zastavi. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o grbu, zastavi in himni Republike Slovenije ter o slovenski narodni zastavi je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Grims.
Vsem prav lep pozdrav! Vedno, ko govorimo o simbolih, govorimo tudi o vrednotah, tistih vrednotah, ki so temelj vsake države in so hkrati tudi temeljni pogoj njenega razvoja. V Sloveniji smo bili priča dogodku, ko je celotni državni vrh sedel pod simboli nekega totalitarnega režima, brez da bi bila na državni slovesnosti ena sama slovenska državna zastava, brez da bi bila na državni slovesnosti države, ki je enakovredna članica Evropske unije, kar Slovenija je že več let, vidna ena sama zastava Evropske unije. Bilo pa je totalitarnih simbolov kolikor hočete. Zato seveda ne čudi, če je ta vlada in ta koalicija gospodarsko popolnoma neuspešna. Vsak investitor, vsakdo, ki išče poslovnega partnerja iz tujine, ob takem pogledu pobegne daleč stran, kajti vsakdo bo iskal državo, kjer bo prepričan, da so vrednote, ki jih spoštuje on, to so vrednote moderne združene Evrope, ki je nastala na ruševinah totalitarizma 20. stoletja, na ruševinah berlinskega zidu in železne zaveze, da so njegove vrednote tam spoštovane in da je ustrezno zaščiten tudi po pravni poti. Vlada, ki tako ravna, nima druge možnosti, kot da najema nove in nove kredite in prelaga svojo neuspešnost še na naslednje generacije. In točno to vi tudi počnete. Točno to ste danes še pokrili s tem, ko ste preprečili, da bi postali vsi slabi krediti javni, da bi bila [[…]]
Gospod Grims [[…]]
[[…]]torej transparentnost v javnem sektorju [[…]]
[[…]]ne obtoževati in polemizirati z ostalimi. Prosim, da ostanete pri vsebini.
Saj ne polemiziram. Naštevam samo očitna dejstva, očitnih dejstev pa [[…]]
Obtožujete in [[…]]
[[…]]v tem državnem zboru najbrž ni prepovedano naštevati.
[[…]]ste v fazi obrazložitve glasu, zato vas moram opozoriti na to.
No, tole je bil najboljši dokaz za neutemeljenost ene od trditev, ki smo jo slišali včeraj z vladajoče koalicije, da je država Slovenija razočarala. Ne, država Slovenija je čudovita država, razočarala je pa dolgoletna oblast tranzicijske levice, ki je ljudem pobrala vse. Prekanalizirala bog vedi kam in jim nad glavo nakopala davke, iz katerih se nihče več ne vidi. Mi ne predlagamo nič drugega kot dosledno spoštovanje vrednote domoljubja. Ampak to vrednoto spoštujemo v dejanjih. In predlagamo tudi v tem zakonu, da bi spoštovali ustavno načelo, po katerem je celotna Zdravljica slovenska himna in da je torej to pravilo, ki ga zapišemo tudi v zakon, v skrajšani obliki pa jo uporabljajmo samo izjemoma. Predlagamo, da sta to tako kot je predlagal veliki slovenski [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima gospod Jerko Čehovin.
Hvala. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija smo prepričani, da simbolov, vključno s himno, ne spreminjamo vsak dan, posebej pa ne zaradi dnevnopolitičnih potreb. Nacionalni simboli se po navadi menjajo ob velikih, prelomnih spremembah zamenjave družbene ureditve, kar pa se seveda danes ne dogaja. Vlada Republike Slovenije v svojem mnenju glede tega zakona trdi, da bi bilo za pričakovati, če je želja po takšnih spremembah, predlagatelji pred vlaganjem zakona opravijo široko javno razpravo, pridobijo mnenja državljanov, strokovnjakov in se šele na podlagi tega odločijo o potrebnosti kakršnihkoli sprememb. Ravno to ignorantstvo do mnenja državljanov, stroke lahko očitamo tudi pri drugem delu predloga, ki se nanaša na prepoved javne uporabe simbolov totalitarnih režimov, pri čemer gre za prepoved simbola zvezde oziroma natančneje rdeče zvezde. Po mnenju predlagateljev gre za simbol JLA, kar je sicer res, res pa je tudi, da rdeča zvezda simbol osvoboditve izpod fašizma, je simbol partizanstva, za večino slovenskega naroda pomeni simbol svobode in upora proti naci-fašističnem okupatorjem in njihovim sodelavcev v letih 1941–1945. Ta simbol je ne nazadnje povezan s koreninami slovenske državnosti. Seveda bi se na ta način SDS enostavno z zakonom rada znebila praporščakov na državnih proslavah, ker nosijo po njihovem mnenju simbol okupatorske vojske. Kdo pa je v resnici udeležen na proslavah? Prisotni so prapori, Zveza združenj borcev NOB, ne pa prapori ali znaki JLA. Prapori ZZB imajo znak, ki v skladu z njihovim statutom izraža simbole narodnoosvobodilnega boja: slovensko nacionalno zastavo, Triglav, Jadran, Osvobodilno fronto, zvezdo, lipove liste in letnico 1941–1945. Po našem mnenju se s tem delom predloga zakona želi tem ljudem odvzeti dostojanstvo, na kar pa v Pozitivni Sloveniji ne pristanemo, zato zakona ne bomo podprli.
Hvala. Gospa Marjana Kotnik Poropat v svojem imenu? V svojem imenu. Samo trenutek, želi še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Izvolite, gospa Marjana Kotnik Poropat, imate besedo v lastnem imenu.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Ne bom podprla tega zakona, ker se ne strinjam s tem, da bi se spreminjali simboli države, to so grb, zastava in himna Republike Slovenije. Naj obrazložim to svoje stališče. Prepričana sem, da sprememba besedila himne ne bi pripomogla k povečanju domoljubja. Za dvig nacionalne zavesti Slovenk in Slovencev je treba zagotoviti vse kaj drugega kot to, kar je bilo obrazloženo v predlogu za to spremembo, torej vse kaj drugega, kot pa se ukvarjati ta moment s simboli države, ki so po mojem mnenju primerni. Pridružujem se tudi mnenju spoštovanega poslanca gospoda Čehovina, ki je to pravkar razložil. Posebej želim poudariti, da bom glasovala proti zakonu po svojem prepričanju, torej po lastni vesti in ne po naročilu Vlade in njenih predstavnikov. Hvala lepa.
Hvala. V lastnem imenu bo obrazložil glas gospod Peter Vilfan.
Hvala, spoštovani predsednik. Jaz sem bil prvi kapetan prve prave slovenske košarkarske reprezentance in takrat sem skupaj s svojimi soigralci tudi prvič nosil na dresu grb, slovenski grb, prvič smo takrat tudi prisluhnili slovenski himni in prvič je takrat na uradni tekmi plapolala tudi slovenska zastava. Meni so se vsi ti trije simboli izjemno globoko vtisnili v spomin in jaz moram povedati, da bo treba veliko več in boljših argumentov, da bi jaz kadarkoli seveda pristal na spremembo teh simbolov. Hvala.
Hvala tudi vam. V lastnem imenu ima obrazložitev glasu mag. Branko Grims.
Hvala. Poglejte, mi ne predlagamo spreminjanja simbolov, ampak dosledno spoštovanje državnih simbolov. Spreminjajo jih točno tisti, ki na bodisi slovensko narodno zastavo ali pa državno zastavo lepijo neke totalitarne simbole. Katerekoli že. Veste, srp in kladivo ali pa rdeča zvezda sta simbola internacionalnega socializma, kljukasti križ simbol nacionalnega socializma, vse skupaj je pa en in isti šmorn, dodajte še znake fašizma, pa imate vse glavne totalitarizme dvajsetega stoletja. In če se želite z njimi slikati, se pač dajte. Ni pa prav, da se to dogaja v državi in da se te simbole slavi. Jaz se samo spomnim enega aviona, ki je vrgel bombe in imel je na krilih totalitarni simbol, pod katerim danes raja celotni državni vrh Republike Slovenije. Pa se sprašujem, koga zdaj slavijo – morilce ali tiste, ki smo zmagali v vojni za Slovenijo? Nekoliko nerodna zadeva. Zaradi tega ni dobro, da se simbole, ki delijo, uporablja. Uporabljati bi bilo treba tiste simbole, ki združujejo. To pa so slovenski narodni, nacionalni simboli, ki so opredeljeni v zakonu in ustavi, in njihovo spoštovanje bi moralo biti dosledno, kajti ne misliti, da nas gledajo samo doma. Gledajo nas tudi v tujini. Zato je gospa, ki je prej govorila, spregledala, da gre tudi za pomembno razvojno vprašanje. Če neka država slavi totalitarne simbole, vsi običajni investitorji, poslovni partnerji takšni državi obrnejo hrbet. In zato vsi v tej državi slabše živimo. Vladi, ki pa to počne, pa ne preostane drugo, kot da nastavlja nove in nove davke na ramena ljudi in najema nove in nove kredite in svoj neuspeh prelaga še na naslednje generacije. In zato je ta zakon pomemben tudi za slovenski razvoj.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Usoda mi je namenila, da sem 26. junija 1991 v večernih urah stal v častni četi prve generacije Slovenske vojske, nedaleč od tega, ko smo mlajša generacija spuščali simbolno rdečo zvezdo in dajali prvo novo slovensko zastavo. S tem smo mislili, da smo simbolno prekinili z bivšim totalitarnim režimom, v katerem smo v poosamosvojitvenem procesu našli več kot šesto množičnih grobišč, kjer smo se zavedali, da zaradi totalitarnega režima v tujini živi več kot pol milijona naših rojakov, ker nam je totalitarni režim v izvensodnih pobojih, v različnih montiranih procesih, v različnih udbovskih umorih uničil več kot 1,5 % slovenske najboljše populacije. In vi pravite, da ta simbol združuje. To je simbol kratenja človekovih pravic, to je simbol, ki sodi na smetišče zgodovine. Edini simbol, ki združuje slovenski narod, je samo slovenska zastava, z vsemi svojimi simboli, in himna. Ko govorimo o himni, glejte, tudi to mi je usoda namenila, prvi govor gospoda Borisa Pahorja, ki je govoril v enem od svojih esejev iz leta 1969, ko je omenil kritiko, zakaj lahko nek narod vzdiguje svoje narode pred svojimi lastnimi ljudmi. In to je ideja Borisa Pahorja, ne ideja Slovenske demokratske stranke. In ko je Boris Pahor pred štiridesetimi, petdesetimi leti to omenjal, je dobil observacijo trinajstih sodelavcev Udbe. In poglejte, leta 2011 bivši sodelavci Udbe razlagajo, zakaj to ni primerno za nadaljnjo obravnavo. To je pa ena simbolika vsega tega. In upam, da Boris Pahor spremlja to sejo. Mislim, da bomo, ko smo pred kratkim predali dokumente v njegovi observaciji Udbe, ko je 13 udbovcev delalo na njem, na kulturnem genocidu, upam, da danes gleda to sejo, da bo videl vso simboliko te naše moderne slovenske države. Zgrožen sem, res sem zgrožen.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Podprl bom ta zakon, ker mislim, da na boljši način ureja in krepi patriotsko zavest Slovencev. Ni res, da simbole spreminjamo, ni res, da jih spreminjamo, ampak sledimo pri himni predlogu akademika Borisa Pahorja, nestorja slovenske kulture, ki mislim, da je najbolj v življenju izkusil tri totalitarizme in da iz tega vleče modrost. In je pravi modrec slovenski. Kdor zanika Pahorja, ta pač ne stoji na braniku slovenstva. Želel bi pa tu reči, da se jaz tudi strinjam s tem, da tisti simboli totalitarnih sistemov – vseh treh, milijoni so bili nedolžne žrtve teh totalitarizmov, zato se jih ne sme propagirati. To je Nemčija že davno rešila in številne države. Želim tudi reči, da se tukaj navaja zgodovinska neresnica. Do januarja 1943 smo imeli slovensko partizansko vojsko. In slovenska partizanska vojska je nosila triglavke brez zvezde. In triglavka je bila simbol slovenske partizanske vojske. Potem pa je centralni komite poslal Arso Jovanoviča, ki je s silo in terorjem zbil triglavke z glav slovenskih partizanov in vsilil komunistični simbol, ki ga sedaj eni propagirate kot tipično slovenski. Bodite dosledni in korektni vsaj v tem parlamentu, kaj so izvirni slovenski simboli. Triglavka do leta 1943, do pohoda Arsa Jovanoviča in do Dolomitske izjave, kjer je bila uničena demokracija znotraj slovenske partizanske vojske. Toliko za resnico. In vse drugo je sprenevedanje in laž. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo o sklepu. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 46. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI TRETJEGA, DODATNEGA PROTOKOLA K EVROPSKI KONVENCIJI O IZROČITVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejela nobenega amandma, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI DOPOLNILNEGA PROTOKOLA IZ NAGOJE IN KUALA LUMPURJA O ODGOVORNOSTI IN NADOMESTILIH H KARTAGENSKEMU PROTOKOLU O BIOLOŠKI VARNOSTI. Predlog zakona je v obravnavno zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI EVROPSKE KONVENCIJE O ZAŠČITI ŽIVALI V MEDNARODNEM PREVOZU (REVIDIRANE). Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročalo. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI ČETRTEGA DODATNEGA PROTOKOLA K EVROPSKI KONVENCIJI O IZROČITVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O POMOČI PRI PRESKRBI S HRANO. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ISLAMSKO REPUBLIKO IRAN O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pismo poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo še na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO SO MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Obveščam vas, da Mandatno-volilna komisija do začetka točke zboru ni posredovala nobene zadeve, zato zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem tudi 22. sejo Državnega zbora. Hvala in nasvidenje.