Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 21. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Iva Dimic, gospa Irena Tavčar, gospa Maša Kociper, gospa Janja Napast, gospa Sonja Ramšak, gospod Marijan Pojbič, gospod Jakob Presečnik, dr. Vinko Gorenak, gospod Ivan Simčič od 15. ure dalje, gospod Srečko Meh do 11. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO INTERPELACIJE O DELU IN ODGOVORNOSTI MINISTRA ZA INFRASTRUKTURO IN PROSTOR SAMA OMERZELA. Interpelacijo je v obravnavo zboru predložila skupina 31 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Besedo dajem predstavniku predlagateljev mag. Andreju Vizjaku za obrazložitev interpelacije.
Spoštovani, spoštovana predsednica Vlade, ministrica, ministri, kolegice in kolegi! Pred menoj je relativno lahka naloga. Utemeljiti interpelacijo zoper ministra za infrastrukturo in prostor, ki si je v relativno kratkem času si nabral izjemno veliko očitkov, ki jih bom razdelil v štiri vsebinske sklope. Prvič, zamolčanje in laži ministra za infrastrukturo gospoda Sama Omerzela, z dokumenti bomo to podkrepili. Drugič, nezakonito ravnanje ministra Omerzela. Tretjič, negospodarno ravnanje ministra Omerzela. Četrtič nespoštovanje sklepov vlade in priporočil Državnega zbora. V poslanskih skupinah, ki podpiramo interpelacijo, se zavedamo, da so sprva, ko so javno bili razkriti očitki zoper ministra, še posebej iz prve točke, laži in zamolčanja, da je ministrova usoda visela na nitki, ki pa se je kasneje odebelila in postala vrv, ko so zašli v težave tudi drugi ministri koalicije, gospod Jakič, gospoda Pikalo in še kdo. In potem se je očitno koalicija odločila, da zaradi preživetja ohrani relativno visoko toleranco do ravnanj svojih članov vlade. In to je problem. Mislim, da je to problem za našo državo, in je prav, da o tem spregovorimo v tem parlamentu. Še nekaj. Minister Stepišnik, ki je danes poslanec, je moral oditi, ker je vlada rekla, da bo spoštovala visoke standarde. Sedaj ko smo pravzaprav soočeni z relativno podobnimi ali s celo hujšimi očitki zoper ministra druge politične garniture, so ti standardi razvodeneli in se koalicija oklepa nadaljnje oblasti tudi za ceno javno izraženih očitkov, zgražanj in več kot utemeljenih argumentov. Torej prvič, spoštovani, omenil sem težke besede, laži in zamolčanja, to je težka beseda in je ne bi izrekel, če ne bi bil vanjo stoprocentno prepričan tudi osebno. In jo bom tudi dokazal in argumentiral. Minister Omerzel je kot kandidat za ministra na zaslišanju pred Odborom Državnem zbora za infrastrukturo izjavil, da je opravljal dva posla za državo, in sicer da je prejel 75 tisoč evrov v okviru Eureke in da je opravljal posle vzdrževanja cestno-vremenskih postaj od leta 2008 dalje za Dars. Minister Omerzel je tudi ob kandidaturi jasno, citiram, povedal: "Ne bom podpisoval novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra." Dobesedna navedba. Še več. V odgovoru na interpelacijo je tudi povedal, da je takrat na hearingu, to se pravi ta dva posla, da je tudi javno razkril vsa obstoječa poslovna razmerja z družbo Dars. Se pravi, če prav razumemo, nedvoumno je ta posel glede vzdrževanja cestno- vremenskih postaj edini posel z Darsom. Pa ni res. Minister je zamolčal in tudi zavajal, da je že več let opravljal dela za Dars, in sicer servis in letno umerjanje merilnikov slanosti. To niso cestno- vremenske postaje. Ta posel je želel opraviti tudi letos, pa mu je javno razkritje to preprečilo in bom kronološko z dokumenti to dokazoval v nadaljevanju. Merilniki slanosti Sobo 20 Dars vsako leto umerja pred zimsko sezono, to se pravi, pošlje jih v servis in kalibracijo. To delo je preko naročilnice opravljalo doslej podjetje Lastinski, ki je zastopnik proizvajalca merilnikov Boschung Mecatronic. 8. oktobra 2013, lani oktobra torej, prejme Dars ponudbo podjetja Lastinski d. o. o. za umerjanje merilnikov slanosti. Nekaj dni kasneje oziroma konkretno 21. oktobra je Dars poslal na podlagi tega naročilnico podjetju Lastinski v umerjanje in servis. Vrednost te naročilnice brez DDV znaša 12 tisoč 624 evrov. Zanimivo. To je zelo pomemben dokument. 30. oktobra Andrej Vidmar, zaposlen kot skladiščnik pri Darsu v avtocestni bazi Ljubljana, Grič 54, podpiše izjavo s prilogami, da je prevzel 28 kosov merilnikov slanosti. Izjavi je priložen tudi podpisnik, kje so vse ti bili prevzeti. To se pravi, da je družba Lastinski šla po merilnike slanosti 30. oktobra 2013. Minister Omerzel je večkrat javno povedal, da je dobil naročilnico in potem je vse skupaj nemudoma vrnil nazaj. Pozabil je pa povedati, zamolčal in lagal, da je 30. oktobra predstavnik podjetja šel na vse avtocestne postaje prevzet merilnike slanosti. Zakaj jih je šel prevzet? Zato, da jih bo umerjal. 22. 11. je prav tako skladiščnik Robi Erce na Darsu podpisal izjavo, da je prejel 14 kosov merilnikov slanosti nazaj. To se pravi, podjetje Lastinski je vrnilo merilnike slanosti. 3. 12. se šele po javnem razkritju podjetje Lastinski odpove nadaljnjemu delu. To se pravi, več kot očitno in jasno je, spoštovani gospodje, da je družba Lastinski še 30. 10. nameravala servisirati in kalibrirati merilnike, saj jih je prevzela na cestninskih postajah. Ni jih dobila poslane s strani Darsa, ampak jih je prevzela na cestninskih postajah. Šele po medijskih objavah se je gospod Omerzel premislil in nehal poslovati, skratka, povedal, da tega več poslej ne bo delal. Vsak posel na podlagi nove naročilnice je nov posel. Jaz sem vesel, da nekateri zmigujete z glavami, kajti tega verjetno niste vedeli doslej, ker vas je zavajal. Vsak posel na podlagi naročilnice je nov posel. In minister se je ob nastopu zavezal, da njegovo podjetje ne bo sklepalo novih poslov. Kljub temu je prevzel 28 merilnikov v kalibriranje in servisiranje. Še huje. Če minister ne bi nameraval umerjati merilnikov slanosti in jih servisirati, bi verjetno to pravočasno, pred sezono sporočil Darsu, da bi lahko le-ta prenesel licenco na drugega oziroma da bi ta lahko dal drugemu to delati pred sezono. Danes še ni usposobljenih, ki bi lahko to delali namesto firme Lastinski, merilniki slanosti niso umerjeni in posledično so lahko naše ceste bodisi nevarne bodisi se Dars vede negospodarno, ker jih presoli. To so pa posledice tega ravnanja, da se je poslu odrekel šele na podlagi medijskih objav. Še enkrat poudarjam, na zaslišanju in v odgovoru na interpelacijo je minister ta posel povsem zamolčal, kljub temu da ga je izvajal in kljub temu da ga je nameraval izvajati tudi v letošnjem letu. Drugi posel ministra Omerzela, ki ga je ob hearingu navedel. Rekel je, da je opravljal vzdrževanje cestno-vremenskih postaj za Dars. Pri tem pa je na hearingu 2. aprila tudi jasno povedal, da ne bo podpisoval novih pogodb, če bo izbran za ministra. Zdaj pa, spoštovani, nekaj kronologije o tem dogodku in nekaj dokumentov. 20. 10. Dars pošlje družbi Lastinski razpisno dokumentacijo za vzdrževanje vremenskih postaj s povabilom za ponudbo. Nakar 12.11. lani pošlje družba Lastinski ponudbo in hkrati s ponudbo sledi pogajanje. In tu, spoštovani, imam zapisnik o pogajanjih med predstavniki družbe Lastinski in predstavniki Darsa. To pogajanje je trajalo 20 minut. Izpogajali so se za znižanje cene reci in piši 0,6 %. Spoštovani, povejte mi, kako se lahko pogaja Dars, ki je bil takrat že pod plazom kritik ministra, in njegova uprava tudi, hkrati se pa pogaja s predstavniki njegove firme za ceno za vzdrževanje cestno-vremenskih postaj. Kako se lahko to pogaja? Ali ni to več kot očitno navzkrižje interesov? Je. Jaz mislim, da je. To se pravi, 20 minut so potekala pogajanja, izpogajali so se za 0,6 %. Naprej. Tukaj imamo izjavo o končni pogodbeni ceni. Kot sem povedal, je za 0,6 % nižja, kot je bila izhodiščna cena. Še podatki o podizvajalcih. Pooblastilo gospodu Mitji Vebru za zastopnika Lastinskega in posel je bil pripravljen za podpis. Medijske objave so preprečile sklenitev te pogodbe. Kljub temu da je minister rekel in lagal, da novih pogodb z Darsom ne bo podpisoval. Naredil je vse, da pride do nove pogodbe z Darsom. Pogajal se je, izpogajal se je, o tem so zapisniki, ki sem jih pokazal, vsem so lahko tudi na ogled. Posla zaradi objav na koncu ni sklenil. In sporočil je 5. 12., to se pravi en teden po medijskih objavah, da se tega ne gre več, ko so se verjetno zdilali in zmenili v okviru lastne stranke. Več kot očitno je, da je minister želel to pogodbo podpisati. O tem priča vsa kronologija dogodkov. In še nekaj. Če je podjetje Lastinski resno nameravalo prenesti posle na drugega, bi to storilo pravočasno, ne pa z odpovedjo 5. 12. Govorimo o vzdrževanju cestno-vremenskih postaj na avtocestah, ki so še kako pomembne zlasti v času zime. Še danes je veliko vprašanje, kako se ta posel vrši in ali se vrši tudi optimalno. Zdaj pa, zanimivo, to priča tudi o karakternih lastnostih gospoda Sama Omerzela, kako je Lastinski prišel do tega posla. To je zelo zanimivo. Do leta 2008 je vzdrževanje vremenskih postaj izvajalo z licenco podjetje Tames. Potem se je leta 2008 zgodila sprememba in je ta posel prevzel Lastinski. Lastinski si je pridobil avgusta tudi certifikat. In kdo je bil takrat zaposlen za to področje na Darsu? Gospod Anton Žagar. Gospod Anton Žagar je bil kasneje večkrat nagrajen za ta posel pa še za enega, ki ga bom omenil kasneje, saj ga je za nagrado minister predlagal za v. d. direktorja Direktorata za infrastrukturo. Vlada ga je tudi imenovala. Potem se je izkazalo, da je gospod Žagar ovaden, in da ga Dars celo ga toži zaradi javnega naročila z gasilskimi aparati v višini 2,9 milijonov evrov. Gospod Žagar postane svetovalec direktorja na Slovenskih železnicah zopet v portfelju ministra Omerzela. Jaz ne vem, če je kaj drugega možno imenovati klientelizem, je to. To se pravi, človek, ki na eni strani omogoči podjetju, da prevzame posel v družbi Dars, dobi za nagrado funkcije, ko ta, ki je pridobil posel, postane minister. Prva pogodba v tem poslu je zelo zanimiva. Prva pogodba je bila podpisana 26. 11. In jo imam tukaj. Prva pogodba med Darsom in podjetjem Lastinski. To je prva pogodba, ki je podpisana in ima zanimive določbe. Notri piše, da je pogodbena cena 171 tisoč evrov 825, pogodbeni rok 15 mesecev in začne veljati od veljavnosti pogodbe. Veljavnost pogodbe je takrat, ko je podpisana. In to pogodbo, mimogrede, je podpisal sam minister Omerzel. Poglejte, zanimivo, manj kot en mesec dni kasneje, to se pravi 19. 12., sledi prvi račun iz te pogodbe. Prvi račun pa je kar za sedem mesecev za nazaj izstavljen. Iz tega računa je razvidno, da je obračunanih 7 mesečnih pavšalov v višini 33 tisoč 250 evrov brez davka. To se pravi, on je manj kot mesec dni po sklenitvi pogodbe izdal račun za 7 mesečnih pavšalov. To so papirji, spoštovani, jaz si ne izmišljujem. To so dokumenti, ki pričajo o tem. Kdo od nas bi danes izdal račun za sedem mesecev za nazaj in preživel kot funkcionar, me zanima. In kako sta začela sodelovati gospod Žagar in gospod Omerzel? Zanimivo je, kot sem povedal da je podjetje Lastinski začelo vzdrževati cestno-vremenske postaje in ta posel prevzelo od podjetja Tames. Človek bi mislil, da bo ugodnejša ponudba na novo, kot je bila stara. To se pravi, da je to racionalna zadeva, pri čemer je minister Omerzel s pogodbo vpeljal in z računi tudi, ki pričajo kasneje, čisto eno novost, mesečni pavšal, ki je bil v začetku 4 tisoč 750 evrov na mesec. To se pravi, zaračunaval je mesečni pavšal, ki ga prej ni bilo. Podjetje Tames ga ni poznalo. In to je izstavljal in fakturiral Darsu. Mesečni pavšal. Ne glede kaj naredijo – mesečni pavšal. In tudi cena intervencij podjetja Lastinski je bila vsaj za 50 % dražja od podjetja Tames. Tako pride do posla podjetje Lastinski. Ampak še en posel je. Verjetno mediji niso poročali o tem ali pač, pa sem to preslišal, je pa seveda zelo zanimiv posel, ko govorimo o podjetju Lastinski. Je pa to prvi posel z Darsom, ki ga je tudi zamolčal, je bil pa sicer enkratni. Ta je pa zanimiv. Leta 2008, točno 29. 2. pošlje podjetje Lastinski ponudbo Darsu za izdelavo študije o upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij v predorih oziroma drugih objektih s specifičnimi zahtevami. Zopet gospod Anton Žagar to prejme in izda, ne morete verjeti, nekaj dni kasneje, 3. 3. 2008, naročilnico podjetju Lastinski d. o. o. v vrednosti 33 tisoč evrov za izdelavo študije upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij v predorih oziroma drugih objektih s specifičnimi zahtevami. To pričajo ti dokumenti. Sledi pogodba, tudi ta je tu, ki je sklenjena, podpisal jo je gospod Omerzel, 1. 8. 2008, ki ima znesek 34 tisoč620, izdelava študije upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij v predoru. Po analizi Darsa je ta študija, ki je bila opravljena, prevod prospektov, ki so jo zaračunali v vrednosti 34 tisoč evrov, povsem neuporabna za Dars, nikoli je niso uporabili in je bil torej več kot očitno posel, ki je bil med gospodom Žagarjem in podjetjem vnaprej dogovorjen. Se ve točno in jasno s kakšnim namenom. Spoštovani, vse te stvari je gospod zamolčal in tudi lagal, da ni imel drugih poslov z Darsom, na hearingu pred matičnim delovnim telesom. Jaz ne poznam vaših internih sestankov, ki ste jih imeli, kaj je vse tam povedal, ampak vse to, kar je tu napisano, je podkrepljeno z dokumenti, ki sem jih pravkar citiral. Drugo, kar gospodu Omerzelu očitamo, sedaj prehajam na drug sklop, čeprav se ti sklopi nekako prepletajo, je nezakonito ravnanje gospoda Omerzela. Očitamo mu kršitev petega odstavka 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki ga je minister kršil s tem, ker v enem mesecu po nastopu funkcije na Ministrstvo za infrastrukturo in prostor ni posredoval podatkov o podjetju Lastinski inženiring d. o. o., katerega izključni lastnik je. V roku, določenim v zakonu, ni posredoval naziva matične številke in sedeža subjekta, s katerim je minister povezan oziroma za ta subjekt veljajo omejitve poslovanja. Zakon je minister kršil s tem, ko ni poskrbel za to, da bi Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, katerega odgovorna oseba je, kot organ, v katerem minister opravlja funkcijo, v 15 dneh Komisiji za preprečevanje korupcije posredoval seznam subjektov, s katerim je minister povezan oziroma za ta subjekt veljajo omejitve poslovanja. Ministru za infrastrukturo očitamo kršitev Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, neposredno kršitev zakona. Minister se v svojem odgovoru na interpelacijo izgovarja, da je šlo za prekršek, nevedenje, nepoznavanje predpisov, da ni nič narobe naredil, ker je kršil zakon. To je cel tekst na strani in pol tega odgovora. In, spoštovani, če en minister smatra kršitev zakona, ki govori o korupciji, o integriteti, kot en neznaten prekršek – v kakšni državi živimo? Zakon o Slovenskem državnem holdingu, polovica tega zakona govori o integriteti, o preprečevanju korupcije, o ne vem še o čem. Tukaj pa en funkcionar, ki je posredoval to svoje stališče do očitne kršitve, saj tega pa ni mogel zamolčati. Tukaj pač ne gre, če nisi, nisi nekaj naredil. To imenuje kot neka stvar, ki se pač zgodi tistim, ki veliko delajo, potem je seveda to en problem, ki je v naši družbi rezultiral v to, da imamo ne nazadnje tudi tako nizek rating, ko govorimo o integriteti in korupciji. Vse izjave ministra potrjujejo, da minister ni posredoval podatkov Ministrstvu za infrastrukturo in prostor o podjetjih, s katerim so on in njegovi ožji družinski člani povezani oziroma za katere skladno s 35. členom Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije veljajo omejitve poslovanja. Posledično prav tako minister ni poskrbel za to, da bi Ministrstvo za infrastrukturo in prostor kot organ, v katerem minister opravlja funkcijo, v 15 dneh Komisiji za preprečevanje korupcije posredovalo seznam podjetij, s katerimi so on in ožji družinski člani povezani in za te veljajo omejitve poslovanja. Druga konkretna kršitev zakona. Očitamo mu kršitev določb Zakona o javnih uslužbencih in podzakonskih aktih, izdanih na njegovi podlagi, ker minister več kot 8 mesecev ni sprožil natečajnega postopka za direktorsko mesto generalnega direktorja Geodetske uprave in dopustil, da organ v sestavi več kot 6 mesecev vodi predstojnik po pooblastilu, in sicer v času, ko ima ta organ izjemno zahtevno nalogo obračunavanja in določitve zneskov davka na nepremičnine in vseh opravil, ki so s tem povezana, tudi pošiljanje informativnih izračunov in podobno. Zakon o javnih uslužbencih v devetem odstavku 83. člena med drugim določa, da v času od sprožitve natečajnega postopka do imenovanja novega uradnika na položaj iz drugega odstavka 82. člena lahko brez javnega natečaja največ 6 mesecev naloge na tem področju opravlja vršilec dolžnosti. To pomeni, da minister za infrastrukturo ni sprožil natečajnega postopka za imenovanje direktorja Gursa, niti ni predlagal Vladi imenovanje vršilca dolžnosti za čas do imenovanja direktorja, v skladu z javnim natečajem, kar bi bil dolžan storiti že davno. Gospod Aleš Seliškar, ki opravlja to nalogo, je funkcijo vodenja organa v sestavi Ministrstva za infrastrukturo in prostor opravljal samo na podlagi pooblastila ministra, in to več kot 8 mesecev, kar predstavlja grobo kršitev zakona. Spoštovani! Nadaljeval bi s področjem, ki je relativno obsežno in se nanaša na negospodarno ravnanje ministra Omerzela in teh elementov je kar nekaj. Enega oziroma dva smo navedli v interpelaciji. Ministru Omerzelu očitamo oškodovanje davkoplačevalcev, ki ga je minister storil s tem, ko je pri izbiri ponudnika v postopku oddaje javnega naročila po odprtem postopku z naslovom Izdelava in dobava registrskih tablic za motorna in priklopna vozila izbral ponudnika, katerega ponudba je bila dvakrat višja od konkurenčne ponudbe. Davkoplačevalci bodo zato plačevali višjo ceno za te storitve oziroma te izdelke. In za kaj je šlo? V postopku javnega naročila je minister za infrastrukturo oziroma so na ministrstvu prejeli dve ponudbi, minister pa je kot najugodnejšega ponudnika izbral Kik, d. d., in sicer za ceno slabih 13 milijonov evrov oziroma točno 12 milijonov 951 tisoč 753 evrov, brez DDV. Oddana je bila tudi skupna ponudba nemškega podjetja in podjetja, registriranega v Ljubljani, ki pa je bila nepravilna in je bila izločena. Vrednost te ponudbe je bila 6 milijonov 500. Minister je med dvema prejetima ponudbama za izdelavo registrskih tablic izbral 2-krat dražjo ponudbo, to je tisto v višini slabih 13 milijonov evrov. Zelo zanimivo je, da je minister večkrat tudi javno povedal, tudi na poslansko vprašanje poslanca Zvonka Černača, da ni in se je distanciral od sklenitve tega posla, čeprav je jasno, da je sklep o izbiri minister podpisal 31. 7. 2013. Minister je tudi razlagal, da je tako v bistvu pocenil projekt. Še nekaj, kar se tiče elektronskega cestninjenja je minister poleti dejal, pa pustimo to elektronsko cestninjenje, želim povedati glede teh registrskih tablic. V takšnem primeru bi vsak gospodaren minister, ko dobi ponudbo, ki je dvakrat dražja od neke ponudbe, ki je zaradi nekih formalnosti neustrezna, najmanj kar je ponovil razpis in stremel k temu, da dobi cenejšo ponudbo. Minister Omerzel je izbral "prvo pa v drvo" pravimo, najdražjo ponudbo, 13 milijonov evrov, kljub temu da je razpolagal s papirji, da bi lahko ta posel nekdo naredil tudi pol ceneje, pa je bila zaradi formalnosti ta ponudba neustrezna. Drugo negospodarno ravnanje, ki ga bodo davkoplačevalci še bolj občutili, se nanaša na TEŠ 6, na Termoelektrarno Šoštanj. Jaz ne bom na dolgo in široko razlagal o tem, kajti o tem smo že veliko tega povedali, vendar bi strnil naše očitke v nekaj alinej. Prvič. S poroštveno pogodbo in z zakonom o poroštvu, o najetju posojil v višini 440 milijonov evrov za kreditiranje tega projekta, so bili določeni tudi pogoji za ta projekt. Eden izmed ključnih pogojev je bil omejitev investicije navzgor na dobro milijardo in 300 milijonov evrov. Minister je tudi na hearingih zatrjeval, da bo treba to spoštovati in pogodbeno ceno kar se da znižati. Nekaj mesecev po tem je bil minister brez enega verodostojnega, potrjenega, sprejetega, recenziranega dokumenta prepričan, da bo ta investicija za 130 milijonov dražja. Čim minister da takšno informacijo tistim, ki so pripeti na ta projekt, je prosti lov za teh 130 milijonov evrov. Namesto da bi minister s svojimi ravnanji povzročil, da se ta projekt poceni, vidimo, da se da, danes imamo kar nekaj primerov, da se zaradi nižjih gradbenih del da kak projekt poceniti, se je ta projekt zopet napihnil in zrastel. In kaj je lepšega za vse tiste, ki so na te seske pripeti, in tiste, ki še niso, če minister javno pove, da je prepričan, da bo ta investicija dražja, kot je s poroštvenim zakonom in pogoji, ki so bili v tem parlamentu dani, bila omejena. S tem je po moji oceni ravnal zelo negospodarno in dejansko povzročil, da ta investicija tudi bo dražja. In vprašanje je, za koliko. To bomo izvedeli, ko bo narejena, saj še noben dokument ni sprejet. Še huje. Vlada se je s to problematiko večkrat na sejah seznanjala in je tudi sprejela ustrezne sklepe, ki jih minister za infrastrukturo ni izvršil. Najbolj mu zamerimo neizvršitev dveh sklepov in priporočil potem kasneje parlamenta. To je to, da ni storil vse, da bi to investicijo omejil v skladu s poroštvenim zakonom in poroštveno pogodbo. In drugo, zelo s tem povezano, da ni naredil niti ene aktivnosti, da bi ugotovil nezakonito ravnanje vodstev, vseh organov, tudi nadzornih organov Termoelektrarne Šoštanj in Holdinga Slovenske elektrarne. Nasprotno. Gospod Milan Medved, ki je dolgoletni direktor Premogovnika Velenje, še danes sedi na tem položaju, kljub temu da vsi polemizirajo z njim, da za 2,25 evrov za gigajoul, ne bo mogel kopati premoga v Premogovniku Velenje. To se pravi, nič ni narejenega na podlagi teh sklepov, ki bi pripeljal odgovorne za slabo voden projekt, negospodarno voden projekt pred obličje roke pravice, če temu lahko tako rečem. Pri tem negospodarnem ravnanju bi verjetno lahko našteval, pa to bom v razpravi, tudi njegov mačehovski odnos do vzdrževanja cestne infrastrukture. To, da minister ni vztrajal pri sredstvih za nujno vzdrževanje mostov in cest v tej državi ob proračunski diskusiji in je poslal v proračunsko obravnavo dokument, ki evidentno kaže na to, da bodo ceste zaprte, mostovi zaprti, da bo izmenični promet, je milo rečeno negospodarno in nedostojno od prometnega ministra. Drugo negospodarno ravnanje, samo še eno takšno. Termoelektrarna Trbovlje, energetska lokacija v Zasavju, s katero so se vsi doslej trudili, da iz nje nekaj nastane, tudi minister je na hearingih zelo jasno povedal, da bo naredil vse, da bo tam nekaj nastalo in se razvilo, je pravzaprav v takšni situaciji, da bodo jutri zaprli. Kar se tiče povezave z RTH so pravzaprav že postopki prenehanja delovnega razmerja sproženi. Nič ni narejenega, spoštovani, tudi opustitev dolžnih ravnanj je v tem primeru izjemno negospodarno ravnanje. Jaz se bom ob tem navezal tudi na nepodelitev in nespoštovanje dogovora o sodelovanju štirih koalicijskih strank. V tem dogovoru je zelo malo konkretnih zavez oziroma obljub, ampak nekaj smo jih pa našli. In dve, ki ju bom naštel, sodita v resor ministrstva za infrastrukturo, pa nista bili izvršeni, pa sta zelo konkretni. Prva taka zaveza je, da bo v nekaj mesecih po nastopu koalicije podpisana koncesijska pogodba za izgradnjo srednje Save. Podpisana koncesijska pogodba še danes ni, pa je že 10, 11 mesecev od nastopa vlade Alenke Bratušek. Še danes ni te koncesijske pogodbe. Dela se škoda, projekt stoji. Nobena prejšnja vlada, spoštovana premierka, se ni zavezala, da bo v štirih mesecih po nastopu podpisala to pogodbo. Vaša se je, vendar tega ni spoštovala. Nobena prej pa se ni zavezala konkretno za rok. Druga stvar, ki je tudi konkretna. V dogovoru o sodelovanju političnih strank ste zapisali, da boste v treh mesecih ali štirih mesecih, to bi moralo biti do poletja lani narejeno, znižali ceno električne energije za 10 % za industrijski odjem. Koliko se je znižala cena električne energije za industrijski odjem? Sigurno ne za to ceno, pa tudi za polovico ne te vrednosti, kot ste obljubili, kar sodi v resor ministra Omerzela. Spoštovani! Dotaknil bi se še ene, po moji oceni zelo problematične, zadeve, ki jo je gospod minister sprožil v zadnjih dneh oziroma v zadnjih tednih. Minister Omerzel je evidentno zavajal poslance Državnega zbora, lagal poslancem, lagal dobesedno, na 30. nujni seji Odbora za infrastrukturo in prostor dne 21. 1. 2014. Sam sem bil, spoštovani, tam udeležen in kaj takega še sam nisem od ministra doživel, pa sem četrti mandat v parlamentu. Pa bom zelo kronološko in z magnetogramom podkrepljeno to potrdil. Iz magnetograma te 30. nujne seje Odbora za infrastrukturo in prostor je razvidno, da je na mojo pobudo, da Ministrstvo za infrastrukturo in prostor predloži Državnemu zboru poročilo Državnega pravobranilstva glede izvršitve 7. sklepa Vlade, ki je bil sprejet na Vladi 15. 7. 2013, ki se glasi: "Državno pravobranilstvo v sodelovanju z Ministrstvom za infrastrukturo in prostor ter Ministrstvom za finance v roku 3 mesecev pripravi poročilo o zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ." To je Vlada sprejela. In dva dni kasneje je parlament tudi soglašal in dal priporočila Vladi. Minister je povedal, navajam dobesedno, da "je v postopku pridobivanja vseh dovoljenj, da gre lahko s tem gradivom, poročilom torej naprej, in zaradi občutljivosti postopka je s strani pravobranilstva nam bilo svetovano," zdaj to dobesedno citiram, "nam bilo svetovano, da v tem trenutku še ne gremo s poročilom v javnost, v trenutku, ko bomo imeli pozitivno mnenje s strani pravobranilstva, pa ne vidim absolutno nobene težave, da to poročilo tudi objavimo." Minister Omerzel je še povedal, da nobene težave ni, da se to vsem tudi predstavi v trenutku, ko bo Državno pravobranilstvo dalo zeleno luč, da se to lahko zgodi. Torej "določene postopke je treba spoštovati" – ne vem, katere postopke, tega ni povedal– "jaz kot minister jih spoštujem, in v trenutku, ko bo Državno pravobranilstvo dalo zeleno luč, da to poročilo lahko gre naprej, bo tudi šlo naprej." Se pravi, da več kot očitno minister – ker smo predlagali, da bi to poročilo dobili – pravi, da tega poročila ne moremo dobiti, ker ni za objavo. Ne vem, ali ni dostopno poslancem Državnega zbora neko poročilo pravobranilstva, ki naj bi govorilo – poslušajte! – o zakonitostih ravnanj organov HSE in TEŠ v primeru izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj. Smo mislili, kaj je v tem poročilu, ampak minister pravi, da v tem poročilu ni nič kaj obremenjujočega. Seveda je več kot jasno, da tako poročilo je dostopno javnosti in tudi poslancem, ne glede na to, če bi nosilo kakšno stopnjo zaupnosti. Potem dva dni kasneje, torej 23. 1. 2013, je Državno pravobranilstvo na zahtevo treh članov Komisije Državnega zbora za nadzor javnih financ predložilo Komisiji Državnega zbora za nadzor javnih financ dopis s 3. 10. z naslovom Projekt ureditve nadomestnega bloka TEŠ 6 – odgovori na vprašanja. Pravobranilstvo je na vprašanja, ki so bila zastavljena šele septembra lani, kljub temu da je bil sklep Vlade sprejet in je dal tri mesece časa, da odgovorijo glede zakonitosti ravnanj organov, torej šele septembra je naslovilo na pravobranilstvo vprašanja, ki pa se sploh niso nanašala na zakonitost ravnanj organov HSE in TEŠ, temveč na možnosti izpodbijanja pogodbe med TEŠ in Alstomom. In so v ta namen postavili tudi nekaj vprašanj. Iz dokumenta, ki smo ga potem tudi dobili, izhaja, da ne nosi nobene stopnje zaupnosti, nadalje izhaja, da je bilo pripravljeno že oktobra lani. In minister je lagal na Odboru, da je v postopku pridobivanja in da bo to lahko nam sporočil naprej. Spoštovane poslanke in poslanci, kako lahko takemu ministru še kdajkoli karkoli verjamemo, kar bo nam zatrdil v tem parlamentu? Kako mu lahko kaj verjamemo? Jaz mu ne verjamem nič več. Pa ne samo zaradi tega, ker je zamolčal stvar in hearingu, to se kar kopiči. Kako bomo jutri sedeli na seji odbora, kjer bo zopet nekaj povedal, pa bomo morali vse to, kar bo povedal, preverjati preko drugih inštitucij. Ali tak človek, spoštovane kolegice in kolegi, zasluži, da je minister slovenske vlade? Jaz sem prepričan, da ne. Tak človek, ki ne zna ločiti med tem, kar je javna funkcija najodgovornejšega ali pa, bi rekel, najbolj pomembna javna funkcija izvršilne veje oblasti, kot je minister te vlade, in hkrati posli z državo na istem področju. Minister je evidentno hotel, pa so ga mediji k temu prepričali in potem pritiski koalicije, ko so bile te medijske objave objavljene, ko je minister pravzaprav zaradi teh pritiskov odstopil od teh poslov, hotel jih je pa narediti. In na koncu je rekel, da se je odpovedal tega posla, pri čemer je pa javno zatrjeval in na hearingu zatrjeval, da ne bo sklepal novih pogodb. Minister je hearingu zamolčal posel glede merilnikov slanosti. Ni povedal o tem nič. Rekel je, da ko je dobil naročilnico, jo je vrnil. Prvič, minilo je več kot mesec dni od prejetja in vrnitve naročilnice, ko so jo poslali nazaj. Naročilnico je prejel oktobra, merilnike je prevzel novembra, naročilnico z dopisom, da tega ne bo delal, je pa vrnil decembra. Poglejte, to so dokumenti. Lahko jih pogledate. Z veseljem vam jih pokažem. Tak minister, ki ne loči, kaj je opravljanje javne funkcije in kaj je zasebni posel,, po moji oceni ne more biti minister. Veste, kaj je še hujša posledica tega? Da zaradi tega, ker je hotel ta posel pridobiti, pa se mu je tik pred sklenitvijo izjalovil, tega Dars ne more sedaj početi. Ne more umerjati merilnikov slanosti, nihče tega ne dela. V zimskem času, danes, ko imamo sneg na cesti, imamo neumerjene in neservisirane merilnike slanosti, ker se v tem času to pač ni moglo prenesti na drugega. Za vse tiste, ki dvomite v to, bi veljalo povprašati Dars, kako danes to počne. To bi bilo res zelo dobro. To je ena stvar. Druga stvar. Vremenske postaje. Za vremenske postaje je gospod Omerzel naredil vse, da bi prišel do posla, in na koncu ni prišel, ker so ga preprečile javne objave in verjetno vaši ultimati. Kako je s prenosom in kdo to danes dela je veliko vprašanje. Svet strojev z nekaj zaposlenimi, kamor naj bi to prešlo, je veliko vprašanje, kako je s tem. Ne gre samo za to, da je želel posel pridobiti. Tudi Dars je pustil na suhem, po domače povedano, da se ni mogel pravočasno pripraviti na novega izvajalca teh poslov. Spoštovani! Jaz tu notri ne bom zahajal še na eno področje, to bo v razpravi velikokrat slišano, to je področje avtošol. Je zelo zanimivo, kdo je postal sedaj direktor te agencije, ko je bil razrešen gospod Franc Pojbič, in je minister javno zanikal, da je bil že sredi lanskega leta obveščen o težavah in o postopkih, ki potekajo in da od takrat naprej ni naredil praktično nič. Gospod Žlender je zaradi tega tudi odstopil. Sedaj je prevzel vajeti zvezd partijski oziroma Zaresov kader, ki ima zelo zelo sprejemljivo strankarsko izkaznico in je seveda pravi, da lahko to počne. In, mimogrede, dobivamo cele kupice anonimk pa tudi podpisanih pisem o koliziji interesov med tem gospodom, konkretno Velovim in njegovimi poslovnimi dejavnostmi do sedaj. Gospe in gospodje, jaz menim, da bi sedanja koalicija morala imeti vsaj take, če ne višje standarde in ničelno toleranco do koruptivnih ravnanj, to se pravi, vsaj takšne ali višje, kot jih je imela v primeru ministra Stepišnika. Minister Stepišnik je bil odstavljen, čeprav je dal sam odstop, to je bil pač osamljen primer. Če bi bili takrat z ministrom Stepišnikom še v paketu gospod Omerzel ali gospod Pikalo ali gospod Jakič, bi verjetno preživel gospod Stepišnik. Jaz sem prepričan. Tako pa, ker ste bil edini na udaru, vas je Pozitivna Slovenija reskirala. Jaz sem pravzaprav vesel, da je Pozitivna Slovenija imela načelno držo nekaj tednov po izbruhu teh afer, vendar ko so se pojavile še druge, ste se za ceno ohranitve koalicije odločili, da boste to pokrili. Pokrili boste ta ravnanja gospoda Omerzela in njegove firme in vseh teh, ki so s tem povezani, tudi gospoda Žagarja. Pokrili boste verjetno tudi ostale, ki bodo verjetno na tapeti v prihodnjih dneh. Samo veste, spoštovani, opozicija je v zadregi. Pa veste zakaj? Ker mi enostavno ne utegnemo tako hitro pisati interpelacij, kolikor hitro vi sproducirate afere. Mi tega pač ne zmoremo in tudi poslovniški roki so takšni, da če danes naredimo interpelacijo, bo obravnavana šele čez dva, tri mesece. Aktualna bi pa bila verjetno čez štirinajst dni. In spoštovani, retorično vprašanje. Če bi bila interpelacija zoper gospoda Omerzela koncem lanskega leta, ali bi preživel? Odgovorite si sami. Hvala lepa.
Hvala. Odgovor ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela na interpelacijo ste prejeli z dopisom 9. 1. 2014. Ta hip pa dajem besedo predsednici Vlade mag. Alenki Bratušek.
Najlepša hvala. Spoštovane poslanke in poslanci! Sem vesela, da se je v roku ene ure uspela tudi opozicija sestaviti in prisostvuje seji Državnega zbora, ker na začetku smo bili bolj ali manj sami. Danes že tretjič v tem mandatu odgovarjamo na očitke o delu enega izmed naših ministrov. Tako kot vedno bomo na vaše očitke tudi tokrat, kot že dvakrat do sedaj, odgovorili vsebinsko in utemeljeno. Česar pa na žalost ne moremo reči za besede, vrednostne ocene in obtožbe, ki sestavljajo vloženo interpelacijo. Ministru za infrastrukturo in prostor Samu Omerzelu predlagateljice pod točko 1 in 2 med drugim očitate kršitev 35. člena Zakona o integriteti in prepričevanju korupcije, ker je kot minister sicer prijavil svoje premoženje KPK, ni pa njegovo ministrstvo dodatno predložilo podatkov z naslova omejitve poslovanja. Jaz sem prepričana, da bo minister v tem delu razložil kako in kaj. Sem pa zelo vesela, gospod Vizjak, da bomo od danes naprej vsi imeli enake standarde, tudi kar se tiče KPK, ker do nedavnega je bil gospod Klemenčič, ki je na čelu KPK, sovražnik številka 1 v tej državi, ko smo poslušali besede, ki so prihajale iz vaše stranke, tako da me to posebej veseli. Na predstavitvi pred pristojnim odborom je minister Omerzel jasno povedal, katero podjetje ima v lasti in s čim se to podjetje ukvarja. Še več. Javno je razkril obstoječa poslovna razmerja z družbo Dars in pridobljeno vlogo za evropski projekt Eureka. Na tem mestu je tudi obljubil, da svojega poslovanja z Dars, čeprav ga k temu ne zavezuje noben zakon, kar je potrdila tudi KPK, ne bo širil. Pričakovali bi, da bo s tem zgodbe konec, a ste se jo odločili nadaljevati z interpelacijo. In to, kar ste danes povedali, gospod Vizjak, je še posebej zanimivo. 29. 2. 2008 naj bi bila podpisana neka sporna pogodba, prva pogodba Darsa s podjetjem, ki je v lasti zdajšnjega ministra. Jaz upam, da veste, kdo je bil takrat minister, odgovoren za ta del, kdo je takrat vodil vlado. Kdo je podpisal pogodbe, vam bom zdaj povedala: gospod Nemec, gospod Rigler. Jaz mislim, da vse te ljudi dobro poznate, ker je bil nadzorni svet imenovan pod vašo vlado in člani uprave, ki so to podpisovali, prav tako pod to isto vašo vlado. In če je s tem kaj narobe, bi pričakovala, da ukrepate. In ne tako, da stojimo tukaj in to razlagamo, ampak če je s tem poslom kaj narobe, postopajte tako, kot se v odgovornih državah ali pa odgovornih družbah to dela. Imamo organe, ki bodo ugotovili, ali je ta posel bil tak, kot je treba ali ne. Ampak ne zvračati tega na vlado Alenke Bratušek, ampak poglejte, kdo je takrat to delal. Minister je bil pa Radovan Žerjav, mimogrede. Jaz sem prepričana, da bo tudi v tem delu minister Omerzel ponovno pojasnil vse okoliščine ter odgovoril na vsa vprašanja in očitke. Sama pa naj tukaj dodam le še to, da mora vsak, preden sodi o zakonitosti in etičnosti drugih, v tem primeru ministra Omerzela, najprej počistiti pred lastnik pragom. Glede očitkov v interpelaciji, ki so vezani na kadrovske zadeve, bi želela povedati samo nekaj. Direktor Gursa gospod Aleš Seliškar je bil imenovan na to mesto po pooblastilu ministra Černača, sedi tam zadaj vaših klopi. Svoje zahtevno delo opravlja vestno in odgovorno, zaupane pa so mu bile ključne prioritetne naloge te vlade, med katerimi je zlasti priprava in uvedba dokončna prava vrednotenja nepremičnin. Zato je iskanje politične odgovornosti ministra Omerzela zaradi morebitnih procesnih napak povsem neumestna in neutemeljena. Nekaj besed moram nameniti tudi aferi avtošole, ki ste jo med drugimi uporabili in vključili v interpelacijo, in menim, da za to ni nobene osnove. Dejstvo je, da smo v tej zadevi zabredli precej globoko in obsežno, saj so vpleteni ljudje iz stroke nadzornih organov in več tisoč naših državljanov, kar je za mene osebno šokantno in sramotno. Minister Omerzel pa je ukrepal tako, kot je edino pravilno in nujno. Žal bi tako moral ukrepati že kdo pred njim, pa se to na žalost ni zgodilo. Naj se na koncu dotaknem tudi projekta TEŠ 6, o katerem poslanci in poslanke pravzaprav razpravljate že ves teden. Predlagatelji interpelacije v očitkih, povezanih s TEŠ 6, poudarjate, da za nastalo situacijo ni odgovorna ta vlada, torej tudi minister Omerzel ne, niti nobena vlada do sedaj. Terjate neposredno odgovornost vpletenih posameznikov, čeprav so v preteklosti o tem odločali tudi nekateri ministri, ki so bili hkrati na čelu oziroma so člani nadzornega sveta lastnika HSE. 27. 6. 2008 je bila podpisana osnovna pogodba. Kdo je bil takrat minister, odgovoren za energetiko? Gospod Vizjak. Če sem prav sledila Odboru za infrastrukturo, ki je potekal prejšnji teden, je trenutni direktor HSE gospod Košorok javno povedal, da se je vedelo, ko se je osnovna pogodba podpisovala, da cena na koncu ne bo takšna. Jaz upam, da bomo skupaj ugotovili odgovornosti za te stvari. Odločitev, kako naprej s TEŠ, ni enostavna, in ne sme biti politična. Upam, da se s tem vsi strinjamo. To, kar očitate ministru, vzeti si dan, dva več za premislek, ni ministrova napaka, temveč prej njegova preudarnost in odgovornost, hkrati pa jasno izražena tendenca, da želi kot resorni minister speljati investicijo v pravo smer. Ministrstvo za infrastrukturo se je v naši vladi izkazalo za enega izmed ključnih ministrstev, ki se vsakodnevno spopada z izjemno velikimi in kompleksnimi težavami in projekti, in za to vsekakor ni kriv minister Omerzel, ki ni povzročil sam afere v avtošolah, ni sam oslabil prometne infrastrukture in se ni sam odločil za projekt TEŠ 6. Na žalost je v tem obdobju prišlo na dan vse preveč napak preteklosti in če ga lahko okrivimo česa, ga lahko okrivimo tega, da vseh omenjenih problemov ni pometel pod preprogo kot nekateri njegovi predhodniki, temveč se z njimi spopada. Korak za korakom in ob podpori celotne vlade bodo ukrepi, ki jih sprejemamo na ministrstvu, pokazali rezultate. Iskreno upam, da boste v nadaljevanju dovolili ministru Omerzelu, da tudi sam odgovori na zapisane očitke in prepričana sem, da bo to storil uspešno. Mojo podporo ima. Že ob interpelaciji ministra Viranta pa sem vas prosila, kolege iz opozicije, da nam pustite delati. Ministri in ministrice naše vlade imajo izjemno pomembne naloge in če mislite, da se čutijo in čutimo bolj odgovorne strankarskim interesom opozicije kot našim državljanom, se krepko motite. Želimo delati dobro, dobro za Slovenijo in naše državljane. In to velja za vse ministrice in minister naše Vlade. Hvala.
Hvala predsednici. Besedo dajem ministru Samu Omerzelu za obrazložitev pisnega odgovora. Pred tem želi postopkovno gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana predsednica Vlade in ministri in nervozni poslanci koalicije! Kar zadeva te očitke predsednice Vlade, spoštovani predsednik, mislim, da niso bili na mestu. Opozicijski poslanci se kompletiramo in pridemo v dvorano mnogo prej, kot se sestavi Vlada Republike Slovenije. Dva meseca deluje ta vlada brez ključnih dveh ministrov, potrebne so reforme, pa ne morejo storiti nič. Je pa eno vprašanje, na katerega bi morala predsednica Vlade odgovoriti, pa ne odgovori. V koalicijski pogodbi imate zapisano, da se boste borili proti gospodarskemu kriminalu in korupciji. Tudi v novem predlogu koalicijske pogodbe, vsaj tistem, ki je dostopen, je to napisano, in to še bolj izrecno. Tudi v Zakonu o Slovenskem državnem holdingu, ki je v vladnem postopku, imate tretjino zakona posvečeno integriteti in preprečevanju korupcije. O tem danes kljub tem očitkom predsednica Vlade ni spregovorila niti besede. Očitki, o katerih govorimo, se nanašajo na integriteto funkcionarja, ministra Republike Slovenije. In integriteta velja tudi za čas pred nastopom funkcije. Žal, gospa spoštovana predsednica Vlade, in mislim, da bi na to tudi gospod predsednik Državnega zbora moral opozoriti, ni bilo tem dejanjem posvečeno v nastopu predsednice Vlade niti besede. Obračunava s poslansko skupino in zgodovino, ne govori pa o dejstvih, ki so pomembni za to sejo, to točko dnevnega reda [[…]]
Kakšen bo vaš postopkovni predlog, gospod Tanko?
[[…]]gospod predsednik, predlagam, da tudi ostale, tudi ministra, ki bo za njo nastopil, usmerite na točko dnevnega reda in na očitke, ki so se zgodili, ne pa o letih 2007 in 2007. Mi govorimo o dogodkih, ki so povezani z delom funkcionarja, konkretnega funkcionarja, ki je stril očitana dejanja in ne vsem ostalim. Predlagam, da opozorite predsednico Vlade, ker ni govorila v skladu s točko dnevnega reda in ne o očitkih, ki so povezani s točkami dnevnega reda. Hvala lepa.
Hvala. Predsednica Vlade je imela uvodno besedo. V nadaljevanju ne bo imela več besede. Glede vsebine interpelacije pa mislim, da moramo vendarle razumeti, da je vsebina interpelacije veliko širša, kot pa če govorimo o amandmaju, kjer nam poslovnik zelo jasno govori, da lahko razlagamo in razpravljamo točno o tisti vsebini. Verjamem, da bo danes v razpravi v okviru interpelacije še veliko pogledov, tudi v zgodovino, pa upam, da tudi v prihodnost, in to je nekako sestavni del razprave v okviru interpelacije. Gospod Samo Omerzel, imate besedo za obrazložitev pisnega odgovora.
Spoštovana predsednica, hvala. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani kolegi iz Vlade, lepo pozdravljeni na moji prvi interpelaciji. Ta moja interpelacija je sestavljena iz šestih točk, šest točk brez realne osnove, očitki brez vsebine. Predsednica se je kar nekajkrat dotaknila ključnih delov, tudi sam sem se naučil na prejšnji seji odbora, pa na seji v Državnem zboru, da kakorkoli ponavljamo, kakorkoli dajemo vsebino na mizo, kolikokrat ponovimo, enostavno opozicija tega ne želi slišati. A to je sestavni del, tega se moramo navaditi. Ključno je, da tisti, ki želijo slišati vsebino, pa jo slišijo. Pa pojdimo kar po vseh šestih točkah moje interpelacije. Pri prvi točki se mi očita kršitev Zakona o integriteti in tistega, kar je povezano s podjetjem v moji lasti Lastinski inženiring. Velikokrat se pojavlja manipulacija v medijih, še danes zjutraj na radiu sem ponovno slišal to manipulacijo, da nisem prijavil svojega premoženja KPK. Spoštovane poslanke in poslanci, to ne drži. Jaz sem vse svoje premoženje prijavil KPK. KPK mi je poslal navodila, kaj vse moram izpolniti, in jaz sem to vestno izpolnil. In še enkrat poudarjam, v prijavi mojega premoženja KPK je tudi moj 100-odstotni delež v mojem podjetju Lastinski inženiring. Ko govorimo o predstavitvi mene kot kandidata za ministra, sem jaz na tisti dan jasno povedal, da sem lastnik podjetja Lastinski inženiring. Še več. Povedal sem tudi, da je moj starejši brat lastnik podjetja Lastinski Pak. Zakaj to govorim? Pri vsebini in integriteti funkcionarja je ključna vsebina. In jaz kot funkcionar sem zavezan, da prijavim podjetja v svoji lasti in v lasti družinskih članov. Jaz, ne da nisem ničesar skrival, jaz sem na dan, ko sem se vam predstavil, povedal, katera podjetja so v moji lasti in katero podjetje je v lasti mojega brata. Želim poudariti to, da nikoli nisem imel namena česa skrivati. Še več, nasprotno, jaz sem ponosen, da sem lastnik tega podjetja, ustvaril sem ga iz nič. Ko sem šel študirat v Ljubljano sem šel v enih kavbojkah in vse, kar sem v življenju naredil, sem naredil s poštenim delom in trudom. Jaz sem ponosen, da sem lastnik tega podjetja, in bom kjerkoli to tudi povedal, in prepričan sem, da s tem ni nič narobe. Ko govorimo o omejitvah poslovanja funkcionarja, drži, da jaz nisem obvestil ministrstva, to je res, nisem ga obvestil zato, ker nisem vedel, da poleg tega, da prijavim KPK-ju, moram obvestiti tudi ministrstvo. V trenutku, ko sem vedel, da moram to narediti, sem to tudi storil. Tisto, kar je ključno pri vsej tej zgodbi in kar opozicija nikakor ne želi slišati, vedno se vračajo na birokratske zgodbe, je sama vsebina. Ko govorimo o sami vsebini, jaz sem povedal, katera podjetja so v čigavi lasti, in tisto, kar je ključno, sama vsebina, ko govorim o integriteti, govori o tem, da ima podjetje v lasti funkcionarja omejitve poslovanja z ministrstvom. Moje podjetje ali podjetje mojega brata nikoli ni poslovalo z mojim ministrstvom in zagotavljam vam tudi, da nikoli ne bo poslovalo z mojim ministrstvom. Ko gremo na drugo točko, kjer se mi očita, da sem zavajal javnost, ravno tako govorimo in se vračamo v preteklost, posle, ki sem jih jaz kot podjetnik opravljal s podjetjem Dars, seveda zopet vse brez vsebine, in očitki, ki letijo na ne vem kakšne manipulacije pri tem poslu. Predsednica je zelo jasno povedala, kdo je bil takrat na oblasti, ko sem jaz to pogodbo podpisal, katera opcija je bila v nadzornih svetih in kdo je bil v upravah Darsa. Tudi gospod Žagar, ki se ga omenja, on ni bil podpisnik te pogodbe. Podpisniki so bili predsednik uprave in član uprave. Ko pa govorimo o pravnoformalnem delu, če pogledamo dejstva in pa vsebino, prvi aspekt, ki ga imamo, je pravnoformalen. Tu je bil senat KPK popolnoma jasen. Nobenega zakona ne bi kršil, če bi moje podjetje nadaljevalo delo z družbo Dars. Pa vam bom pokazal dokument in odgovor KPK in prebral dikcijo, ki jo je KPK zapisal. "Dars je subjekt z lastno pravno subjektiviteto in v svojih vrstah nima funkcionarjev, zaradi česar se določbe ZIntPK o omejitvah poslovanja za ta subjekt ne uporabljajo." Torej KPK je bil popolnoma jasen. Jaz kot funkcionar in moje podjetje bi lahko normalno poslovalo naprej z Darsom in s tem ne bi kršil nobenega zakona. Potem pa pojdimo naprej na obljube. V očitku interpelacije in tudi v odgovorih, ki jih piše, gospod Vizjak se sklicuje na magnetogram, vendar seveda tistega dela, ki njemu ne odgovarja, ne navaja, ga ne citira. Jaz, ko sem se vam predstavil kot kandidat za ministra, sem jasno povedal, da ne bom širil poslovanja z Darsom. Ničesar nisem skrival. In to je bila moja obljuba, da ne bom širil poslovanja z Darsom. Spoštovane poslanke in poslanci, tisto, kar je Lastinski opravljal za Dars leta 2008 in naprej, dokler nisem jaz postal minister, identične posle smo opravljali tudi leta 2013, ko sem že bil minister. Vsebinsko enega dodatnega dela nismo opravljali, in o tem dajmo govoriti. Vsebinsko smo tisto, kar se je delalo prej, delali tudi zdaj. Obsega poslovanja nismo širili, in to je bila moja obljuba. Je pa seveda eno ključnih vprašanj, ki se je postavilo, tudi kar nekaj med vami mi je postavilo vprašanje, zakaj sem se potem odpovedal temu poslu, zakaj sem se odločil, če pa je pravnoformalna senat KPK jasno poudaril in povedal, da bi jaz ta posel lahko normalno opravljal naprej, se opravičujem, moje podjetje, ne jaz. Jaz sem bil pred odločitvijo, ali delati naprej ali moje podjetje dela naprej z Darsom ali pa to prekinemo. Glede na medijske očitke in pritiske, sem jaz ocenil, da če želim dalje delati kot minister nemoteno, brez medijskih pritiskov, da se temu poslu odpovem. Pomemben segment pri tej moji odločitvi so bili tudi moji pošteni nameni in moja kredibilnost. Na eni strani imamo pravnoformalno potrditev, da s tem ni nič narobe in da jaz lahko normalno delam naprej, na drugi strani pa imamo Dars, katerega resorni minister sem. Jaz sem se odločil, da zaradi svoje kredibilnosti in da dokažem svoje poštene namene, se tudi temu poslu odpovem. In tisto, kar je pomembno poudariti, jaz sem se temu poslu odpovedal, moje podjetje se je temu poslu odpovedalo za vse večne čase. Torej tudi jaz, ko več ne bom minister, nikoli več tega posla za Dars ne bomo delali. Da smo mislili resno, smo pristopili k vračilu licence Boschungu. Boschung Mecatronic je renomirano mednarodno podjetje iz Švice. Mi smo bili za to podjetje regionalni ekskluzivni zastopnik vsa ta leta. Ko smo se odločili, da tega posla več ne bomo delali, smo odgovorno sporočili principalu, da jim vračamo to licenco in da jih prosimo, da najdejo novo podjetje, ki bo nosilec te licence za Slovenijo. Kar nekaj namigovanj se zopet tu s strani opozicije vleče, da je to novo podjetje povezano z mano in ne vem kaj. Čista laž, čista manipulacija. Boschung iz Švice je zelo veliko podjetje, lahko si pogledate na internetnih straneh, je tisti, ki določa pravila igre, in oni so tisti, ki se odločijo komu bodo licenco dali, ne Lastinski. Oni so se odločili, komu bodo to licenco predali. S tem, ko smo mi licenco vrnili, jaz mislim, da smo dokazali, kako resno mislimo, da z Darsom več ne bomo poslovali. Na drugi strani smo pa obljubili našemu principalu, ker je bilo razočaranje, da tega mi več ne bomo delali, veliko, da pa bomo vse znanje, vse, kar bo potrebno podpore podjetju, ki bo prevzelo licenco, brezplačno prenesli na njih. Novo podjetje bo imelo kompleten transfer know-howa s podjetja Lastinski in nikakršnih dvomov ni, da bodo oni lahko tudi uspešno naprej opravili to delo. Pa še enkrat poudarjam, kompleten prenos znanja bomo mi opravili za njih brezplačno. Ko gremo na 3. točko, kjer se mi očita kršitev določb Zakona o javnih uslužbencih v zvezi z neimenovanjem direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije, zopet pridemo na področje, kjer se opozicija ne ukvarja z vsebino, ampak poskušajo na birokratski način pokazati, kako sem jaz kot minister nekaj naredil narobe. Ampak zelo zanimivo je, da sploh niso v stanju preveriti dejstev, kaj zapišejo v točke interpelacije, da bi imele neko realno osnovo. Očitajo mi, da sem imenoval po pooblastilu direktorja Geodetske uprave. 28. 2. 2013 je tega direktorja po pooblastilu imenoval njihov minister gospod Zvonko Černač, in ne minister Omerzel. In če gremo naprej pogledat dejstva, 15. 4. 2013, spoštovane poslanke in poslanci, to je manj kot dva tedna po tem, ko sem nastopil funkcijo ministra, sem jaz predlagal uradniškemu svetu uvedbo natečajnega postopka. Tudi tega niso bili sposobni preveriti. 14. 5. je uradniški svet imenoval posebno natečajno komisijo in postopek je stekel. Objava javnega natečaja je bila izvršena 19. 12. Če pogledamo te datume – kje sem jaz kot minister naredil kakšno napako? Razen tega, da je gospod Černač gospoda Seliškarja imenoval oziroma po pooblastilu postavil na to pozicijo. Da pa ne bo nikakršnega dvoma, gospod Seliškar korektno opravlja svojo zahtevno nalogo, in to, kar imamo sedaj izzivov pri davku na nepremičnine, ni nobenega dvoma glede njegovega dela. Ampak to, kar se meni očita, je čisto brez osnove. Pri 4. točki govorimo o zavajanju javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah. Spoštovane poslanke in poslanci, zopet ena manipulacija in operiranje brez vsebine, da ne bom uporabil kakšne težje besede, ki jo opozicija tako z lahkoto uporablja. Laž je izredno težka beseda, vendar brez težav z njo operirajo, ker se ne zavedajo dimenzije te besede. Glede stanja v avtošolah se strinjam, da je to sramotna situacija za Slovenijo. In do trenutka, dokler jaz za to nisem vedel, bi bil pripravljen priseči, da kaj takšnega v Sloveniji ni možno. Verjamem, da se vsi strinjamo, da je to situacija, ki se je nikakor v Sloveniji ne bi smeli dovoliti. Vendar če gremo pogledat dejstva pri samih dogodkih v avtošolah, poglejmo očitek, da sem jaz za to od ne vem kdaj vedel, in da bi moral prej ukrepati. Prvo informacijo glede stanja v avtošolah sem jaz kot minister dobil nekaj dni pred tiskovno konferenco, ki smo jo usklajevali s Policijo. Tiskovna konferenca je bila 12. 11. 2013. Nekaj dni prej sem jaz dobil prvo informacijo o nepravilnostih v avtošolah. Da bi seveda zagotovil in jasno dokazal, da je tako, smo podrobno pregledali vse primopredajne zapisnike na našem ministrstvu. Prvi primopredajni zapisnik je bil med gospodom Černačem in gospodom Maherjem. Naslednji primopredajni zapisnik je bil med gospodom Maherjem in menoj. V nobenem od teh zapisnikov z eno besedo niso omenjene nepravilnosti v avtošolah. Ene besede, enega stavka ni v tem primopredajnem zapisniku. Gospod Černač, ko je delal primopredajo, ni z nobeno besedo omenil nepravilnosti v avtošolah. Še več. Gremo naprej. Primopredajni zapisnik med prejšnjim direktorjem direktorata in direktorjem direktorata pozneje, v tem primopredajnem zapisniku ponovno z eno besedo nikjer ni zavedeno karkoli o nepravilnostih v avtošolah. In še več, pojdimo naprej. Agencija za varnost v prometu, ki je bila najbližje vsem tem dogajanjem, primopredajni zapisnik med prejšnjim direktorjem gospodom Pojbičem in poznejšim direktorjem – z eno besedo v primopredajnem zapisniku niso omenjene nepravilnosti v avtošolah. Spoštovane poslanke in poslanci, potem se meni očita, da sem jaz to prej vedel in da nisem ukrepal. Ampak pustimo zdaj zgodovino, jaz mislim, da je popolnoma jasno, v zapisnikih nikjer in nikoli ni bilo omenjeno. V trenutku, ko sem jaz izvedel za nepravilnosti v avtošolah, sem pa ukrepal. Izvedli smo nadzor nad vsemi agencijami, ne samo nad Agencijo za varnost v prometu, izvedli smo nadzor nad direktoratom. Moram reči, da pri reševanju problematike smo imeli izredno koordinirano dobro sodelovanje med ministrstvi, Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, Ministrstvo za notranje zadeve, Ministrstvo za pravosodje, koordinirana akcija, res celotna ekipa je oddelala izredno delo in resni rezultati so bili v zelo hitrem času tukaj. Na tiskovni konferenci že 17. 1. 2014, torej 12. 11. tiskovna konferenca, kjer smo izvedeli, moja ekipa na ministrstvu, za nepravilnosti, 17. 1. predstavljamo rezultate, kaj smo dognali in kako naprej. Pa nekaj strani glede tega, kaj vse je bilo dognano. Mi smo na tiskovni konferenci zelo podrobno predstavili rezultate nepravilnosti, ki so se dogajale v avtošolah, vendar samo en izsek iz tega, ki je izredno zanimiv. Leta 2010 nič strokovnih nadzorov, leta 2011 nič strokovnih nadzorov, leta 2012 10 strokovnih nadzorov. Torej ta ista opozicija, ki je bila takrat na oblasti, je izvedla v celotni vertikala direktorata in Agencije za varnost 10 strokovnih nadzorov. V letu 2013 smo izvedli 66 strokovnih nadzorov in tudi zahtevali, da gre Računsko sodišče v ponovno presojo delovanja Agencije za varnost v cestnem prometu. Na tej strani samo grafično želim prikazati takojšnje ukrepe za odpravo ugotovljenih nepravilnosti. Predvsem vam to vsebino želim pokazati s tega aspekta, da se vidi, kako vsebinsko pristopamo k problematiki, ki je nastajala v preteklosti in da napake iz preteklosti rešujemo, popravljamo in delamo na tem, da bo v bodočnosti malce drugače. Na tej strani imate vse ukrepe za takojšnje odpravljanje ugotovljenih nepravilnosti, na naslednji strani pa to, kar bomo naredili za naprej na tem področju, da se podobne situacije več ne bodo dogajale. Na eni strani imamo spremembo zakonodaje, torej odpravili bomo vse tiste pomanjkljivosti v zakonu, ki so bile in so dopuščale te nepravilnosti, ki so se dogajale, in na drugi strani je tisto, kar je še bolj pomembno in sem jaz pri reševanju vseh problemov najbolj zadovoljen, našli smo pot, kako naprej, pripravili rešitve, sistemske rešitve, kako bomo uredili to področje, ne samo zakonodajo, ampak smo tudi postavili sistem predvsem v smeri digitalizacije in sledljivosti vseh dogodkov, da se ti dogodki in takšne podobne nepravilnosti v bodočnosti ne bodo več dogajale. Pri 5. točki se mi očita ignoriranje sklepov Državnega zbora, vse, kar je povezano s Termoelektrarno Šoštanj oziroma investicijo v 6. blok. Spoštovane poslanke in poslanci! Sedeli smo na Odboru za infrastrukturo, na izredni seji v Državnem zboru, dva dni smo obravnavali to problematiko. Sam danes že četrti dan prebivam v Državnem zboru in upam, da ne govorim preveč, da ne boste preveč besed v teh dneh slišali od mene, ampak priporočilo, ki ga je dal Državni zbor, smo mi še kako resno vzeli. Nobenega dvoma ni, da se absolutno zavedamo resnosti investicije v 6. blok, vpliva na skupino Holding Slovenskih elektrarn in tudi na slovensko energetiko. Zelo resno smo pristopili k reševanju problematike. Zopet govorimo o dogodkih in odločitvah, ki so se sprejele v preteklosti, ki jih mora reševati ta vlada in to ministrstvo. In ta ista opozicija, ki je sprejemala ključne odločitve, meni očita in me interpelira na točki, kjer jaz dejansko popravljam napake in napačne odločitve te iste ekipe, ki me zdaj za to interpelira. Jaz ne vem, katero besedo bi za to uporabil, ampak absurdnost te interpelacije in teh točk gre res čez vse meje. Verjamem, da tudi glede na zaključek seje, to, kar trdim, kako vestno in resno smo pristopili k reševanju problematike pri investiciji v 6. blok, na vsebini, ki je bila predstavljena, da je bilo jasno, da tega problema niti slučajno ne podcenjujemo. Naredili smo pregled vseh ključnih dogodkov, tisto, kar je še bolj pomembno, trenutno stanje, zatečeno stanje pri tej investiciji smo predstavili tako vam kot Sloveniji. Jaz si upam trditi, da prvič korektno, pošteno in popolnoma odkrito, brez sprenevedanja in potvarjanja številk in prikazovanja tistega, kar bi si vi kot poslanci in javnost želeli videti. Še več. Na tej točki si jaz kot resorni minister upam trditi, da pri tako resni investiciji, kot je Termoelektrarna Šoštanj, mora tudi resorni minister uporabiti vse svoje kompetence, znanje in tudi pristojnosti. Jaz si absolutno ne želim, da bi se kot minister ukvarjal s projektnim vodenjem, vendar pri tako pomembnih projektih, ko govorimo o milijardnih investicijah, ko govorimo o milijardah, je pa resorni minister tisti, ki mora svoje znanje in kompetence uporabiti tudi na tem področju, da prepozna investicijske načrte, da prepozna pomanjkljivosti investicijskih načrtov in na to tudi opozori. Tak minister, ki tega ni sposoben narediti – in tega v preteklosti ministri niso bili sposobni narediti, to danes stanje investicije dokazuje, tak minister si ne zasluži, da je minister. Minister je tisti, ki mora priti pred vas in vas opozoriti na rizike in nevarnosti pri investicijah, ki so tako pomembne in tako močno vpete v to državo in v posamezne resorje. Pri sami investiciji v 6. blok ne samo, da smo podrobno predstavili trenutno stanje, tudi predlagali smo usmeritve in kako naprej, in to na zelo jasnih dejstvih, na številkah, na tem, kar je danes zatečeno stanje. Predstavili smo številke in na osnovi teh številk tudi predlagali, kako je treba to investicijo peljati naprej. Glede na samo zgodovino, jaz sem že nekajkrat ponovil, da se v resnici z zgodovino nerad ukvarjam, a določene zgodbe, določene investicije, ki imajo tako močan vpliv na celotno državo, kot jo ima 6. blok, je vseeno potrebno, da tudi zgodovinska dejstva pogledamo, še posebej danes, ko me ta opozicija interpelira na investiciji v 6. blok, pa sem iz tiste tabele potegnil samo nekaj ključnih odločitev. Leta 2006 je bilo izdano energetsko dovoljenje za 600 megavatov. Takrat je bil pristojni resorni minister gospod Vizjak, in zanimivo, gospod Vizjak je bil tudi predsednik nadzornega sveta Holdinga Slovenskih elektrarn. Naslednji ključni dogodek. Leta 2008 podpis pogodbe med TEŠ in Alstomom. Ponovno resorni minister gospod Andrej Vizjak. In poglejmo še zadnji ključni akt, ključni dogodek, ki je povezan s poroštvom, 30. 11. 2012, ponovno je bila ta opozicija, ki danes mene interpelira, na oblasti, in ta opozicija je bila takrat v vladi in oni so bili tisti, z resornim ministrom gospodom Černačem, ki so dali podporo na famoznih 1,3 milijarde evrov, ne da bi bili odgovorni, kompetentni in nam predstavili rizike in neskladnosti iz NIP5, pomanjkljivosti, zaradi katerih ste bili zavedeni. 6. točka očitkov interpelacije. Tudi izredno zanimiva točka. Tu se mi očita, da sem izbral dražjega ponudnika. Točka je povezana z registrskimi tablicami, torej izvajalcem za registrske tablice. Ponovno, to pa moram reči, da so pa v absurdnosti te interpelacije premagali sami sebe. Pa poglejmo dejstva, zakaj to govorim. Pripravo razpisa za registrske tablice in razpisnih pogojev je peljal takrat resorni minister gospod Zvonko Černač. Objava razpisa se je ravno tako zgodila pod takratnim resornim ministrom gospodom Zvonkom Černačem. Torej jaz kot resorni minister nisem imel absolutno nobenega vpliva na potek, kako se je pripravljala dokumentacija, kakšni pogoji so se postavljali, ker me takrat tam ni bilo. Torej je ta ista opozicija o tem odločala, ki danes za to točko interpelira mene. Oni so določili pogoje in objavili razpis. Ampak pojdimo naprej, proces je tekel naprej. Pri samem zbiranju ponudb, prispeli sta dve ponudbi, od katerih je ena bila nepopolna, pa ne govorimo o birokratskih napakah. Zelo dobro vemo, da danes Zakon o javnih naročilih v neključnih delih razpisa dovoljuje dopolnitev tiste dokumentacije, ki ni popolna, v ključnih pa to ni dovoljeno, ker bi to vplivalo pozneje na odločitev. In prispeli sta dve ponudbi. Podjetje Kig iz Slovenije in podjetje Utsch iz Nemčije. Ponudba podjetja Utsch iz Nemčije je bila nepopolna, in tu vas prosim, da ste pozorni, ves čas se manipulira in zopet operira z ministrom. Na ministrstvu je komisija, ki se ukvarja z razpisno dokumentacijo, ne minister. Vsaj pri meni je tako. Če so za časa njihovih vlad tako počeli, potem naj se vprašajo, kaj so počeli. Pri meni kot ministru vse, kar je povezano z razpisi, počnejo komisije, ki so sestavljene iz kompetentnih ljudi, za vsako področje. In sem prepričan, da zelo dobro vedo, kaj počnejo. Ta komisija, ko je preverila obe ponudbi, je ugotovila, da ena ponudba ni popolna, zato je predlagala, da se zaključi pogodba z podjetjem, ki je izpolnilo vse pogoje iz razpisa. Pa se zopet ne bom spuščal v podrobnosti in pogoje razpisa, ki so bili definirani za časa gospoda Černača. Na to odločitev se je pritožilo podjetje Utsch iz Nemčije in odločitev je romala na Državno revizijsko komisijo. Spoštovane poslanke in poslanci, Državna revizijska komisija je na trinajstih straneh potrdila odločitev komisije iz Ministrstva za infrastrukturo in prostor. Kdo sem jaz kot resorni minister, in kdo je komisija na ministrstvu, da bo izpodbijala odločitev Državne revizijske komisije, lepo vas prosim! In to opozicija zahteva od mene. Gremo naprej. Ne glede na to, cene, ki so prispele, sem kot resorni minister želel tudi vedeti, ali teh 12,9 milijona je korektna številka, ali so cene primerljive s tem, kar imamo v tujini. In to raziskavo smo tudi naredili paralelno ko je Državna revizijska komisija analizirala pritožbo enega od ponudnikov. In vam bom pokazal tabelo, kjer imamo primerljive cene. Cene smo preračunali na registrsko tablico. Če pogledamo ponudbo, ki smo jo dobili od slovenskega podjetja Kig, je cena 18,64 evra na tablico. V Avstriji je ta cena 18 evrov, v Belgiji 20 evrov, v Italiji med 40 in 44 evrov, v Nemčiji 25 evrov, na Nizozemskem 74 evrov, v Švici 40 in na Švedskem 20 evrov. Ko pogledamo vse te številke ponudnikov po Evropi, vidimo, da je ta ponudba v teh mejah oziroma celo cenejša, kot so ostali ponudniki po Evropi. Torej tudi s tega aspekta sem jaz, glede na odločitev Državne revizijske komisije, popolnoma miren, da lahko to pogodbo podpišemo in smo jo podpisali in da lahko to podjetje izvaja te dejavnosti, te storitve za Republiko Slovenijo. Ena zelo zanimiva obtožba in usmeritev v tej interpelaciji, ki jo je spisala opozicija. Opozicija mi v tej interpelaciji očita, da bi se moral kot minister odločiti in razveljaviti ta razpis in ga ponavljati. Spoštovane poslanke in poslanci, jaz ne vem, ali je to namerno ali je to iz neznanja, ampak ta opozicija od mene zahteva, da ravnam nezakonito. Če želim nek razpis razveljaviti, potem moram imeti za to resne argumente, mora biti neka pravna osnova, zakaj lahko to naredim. Jaz ne morem reči, spoštovani ponudniki, razpis, ki ga je ministrstvo objavilo, veste, v resnici smo se malce hecali, vi ste sicer dali ponudbe, se trudili in resna sredstva vložili v to, da ste profesionalno pripravili ponudbe, mi smo se pa hecali in bomo kar tako po dolgem in počez razveljavljali razpise. Jaz vam garantiram, da če bi nekaj takega naredil, bi nas z vso pravico ponudnik tožil in zelo velika verjetnost je, da bi to tožbo tudi dobil. Hkrati pa bi jaz kot minister ravnal nezakonito. In to je tisto, kar ta opozicija – kakšne usmeritve daje in kaj si želijo od mene. Spoštovane poslanke in poslanci! Pri vseh točkah interpelacije in pri vseh medijskih pritiskih ter zavajanjih v javnosti, uporabljanja zelo težkih besed, ki se jih opozicija ne zaveda, kakšno težo imajo, laži in podobno, se seveda postavlja ključno vprašanje, in to vprašanje mi je postavilo kar nekaj kolegov iz te vlade, največ pa mojih prijateljev: "Samo, zakaj vztrajaš? Poglej, kaj počnejo, kakšna krivica, koliko nekorektnosti, kako nizki udarci izpod vsakega nivoja, zakaj vztrajaš na tej poti?" Saj, to je res eno pomembnejših vprašanj pri tej moji celotni zgodbi. Ko sem se odločil, da grem na to pot, da postanem minister, sem se odločil zaradi tega, ker sem že takrat videl, da se marsikaj v tej državi ne pelje tako, kot bi se moralo. Ko sem postal minister in ko sem se zakopal malce globlje v probleme iz preteklosti, sem videl, da tudi približno nisem vedel, koliko napak se je v preteklosti dogajalo, koliko stvari se je pometalo pod preprogo in koliko stvari je treba urediti. Ampak nič hudega. Sam sem bil v življenju vedno tako narejen, da sem imel rad multidisciplinarne posle, takšno je to ministrstvo, in moram reči, da kljub vsem težavam in mukam, kar se samega dela in vsebine dela tiče, uživam v tem delu. Imam rad to delo in živim za to ministrstvo 24 ur na dan. Tisto, kar je dodatno breme in kjer nam opozicija poskuša na vse mogoče in nemogoče načine metati polena pod noge, da bi bili manj uspešni pri svojem delu, ta del je malce manj prijeten, ampak tudi to ne bo bistveno vplivalo na moje delo. Ves ta čas teh medijskih napadov name s strani opozicije, kar se tiče dela na ministrstvu, je le-to potekalo nemoteno naprej, samo kakšno nočno uro več sem porabil za to, da sem si pripravil materiale in dejstva, vsebino za očitke, ki se navajajo v tej interpelaciji, pa seveda v celotni zgodbi pred to interpelacijo, kjer je bila opozicija izredno aktivna pri svojih destruktivnih potezah, kako preprečiti, da bi kaj dobrega naredili za to državo. Če pogledamo vsebino. Kot minister sem si zadal nekaj vsebinskih, kot sam ocenjujem, zelo pomembnih področij za državo v prihodnje. Ko sem nastopil to funkcijo, je bilo eno od glavnih spoznanj področje, pa ne samo energetike, tudi na ostalih direktoratih mojega ministrstva energetika v preteklosti nikoli do danes ni imela enotne strategije. V tej državi energetika ni imela nekoga, ki bi povezoval vse, tako tiste na fosilna goriva, ko govorimo o proizvodnji, tako tiste iz obnovljivih virov, iz nuklearnih virov, prenosnih sistemov, da bi imeli enkrat enotno strategijo, kam želi sektor energetike v tej državi naprej. To je eno ključnih področij dela, ki sem si ga kot minister zastavil. Moram reči, da danes na ministrstvu, ne samo na Direktoratu za energijo, ampak tudi na ostalih direktoratih, imamo izredno dobro ekipo, ekipo, ki je kompetentna, ki ima znanje in predvsem energijo, da nekaj spremenimo v tej državi in da zadeve gredo v pravi smeri, da se postavi strategija in da potem, ne glede na to, kdo bo prihajal za nami, enkrat Slovenija sledi temu vektorju, ne da imamo za posamezen segment vektorja v različno smer in tacamo na istem mestu, v resnici pa bi morali slediti dolgoročni strategiji, kje je ta dežela na posameznih področjih in kje tudi Slovenija dolgoročno vidi sebe v tej Evropi, v tej skupni domovini Evropi. Na področju same energetike smo z ekipo na Direktoratu za energijo pripravili usmeritve in pa ključne temelje energetskega koncepta Slovenije. Ta energetski koncept Slovenije je v fazi, da ga najprej predstavimo na vladi, potem koaliciji, deloma v strokovnih krogih, kjer smo se posvetovali in zbirali ključne podatke, je naletel na izreden odziv. Jaz osebno in moja ekipa na ministrstvu smo prepričani, da je to tista zgodba, ki jo je ta Slovenija na področju energetike potrebovala. Vse bazirana na dejstvih in številkah in vsa strategija se dela na osnovi številk – ne na pamet ali pa po občutku – in delamo strategijo, kje bo slovenska energetika 2020, kje bo 2050. Tisto, kar je pomembno, je, da dejansko smo prepoznali, kje so ključne prednosti slovenske energetike in kaj bodo potrebe. Pri energetskem konceptu Slovenije je ključno, da gradimo celotno strategijo iz potreb, ki jih bo slovensko gospodarstvo imelo, na katero bo treba odgovoriti in kar bo morala slovenska energetika zagotoviti. S tem energetskim konceptom sem prepričan, da bomo popolnoma pomladili slovensko energetiko, jo zapeljali v pravo smer, in to bo tisti pravi temelj tudi za razvoj gospodarstva v Sloveniji, in to bo tisti pravi temelj tudi za ustvarjanje novega dela, ne delovnih mest. Govorimo o delu, to je tisto, o čemer moramo govoriti. Delo je tisto, ki bo generiralo razvoj in napredek v tej državi. Seveda jaz verjamem, da se vsi zavedamo, da je zdrava, močna energetika v resnici kardio-sistem tega gospodarstva. Za to bomo poskrbeli in z energetskim konceptom bo šla ta zgodba naprej. Naslednje področje, kjer smo ravno tako prepoznali ključne usmeritve in pa strategijo, ki je bila ne dovolj dodelana na področju infrastrukture in transporta. Slovenija ima izredno strateško lego, kar se tiče križanja prometnih poti, peti tako imenovani sredozemski koridor in deseti koridor se sekata v Sloveniji. Mi smo to prepoznali kot strateško izredno pomembno prednost Slovenije. Z dodatno infrastrukturo logističnega centra bomo tej infrastrukturi in prometu v Sloveniji dali izredno pomembno vlogo. In zopet govorimo o generiranju novega dela. Tisto, kar je ključno, torej peti koridor, investicije se izvajajo v tem letu, predvsem tisti del, ki je povezan z investicijami in črpanjem evropskih sredstev, se investira 360 milijonov evrov, na interoperabilnosti dodatnih 140 milijonov evrov, torej govorimo skoraj o pol milijarde evrov investicij v to infrastrukturo. Ti projekti so v teku. Deseti koridor, ki je bil zanemarjen v preteklosti predvsem zaradi balkanskih vojn, je izgubil na svojem pomenu. Jaz sem v tem svojem času oddelal sestanke tako z nemškim ministrom za transport, s hrvaškim, srbskim, makedonskim in tudi s turškim ministrom, povezava Istanbul–München, deseti koridor, ki je pomembna za Slovenijo, je izredno pozitivno sprejeta v vseh teh državah. Vsi ministri so mi dali podporo, da gremo s skupnimi močmi k oživljanju tega koridorja. S tako pomembnim križiščem, s prepoznavanjem te strateške prednosti bo Slovenija enkrat za vselej tudi na tem področju strateško postavila cilje in temelje za transport in to infrastrukturo. In tisto, kar je pomembno, mene kot ministra ne bo več na tej poziciji, da bodo tisti, ki bo prišli za mano, prepoznali to prednost na osnovi argumentov in peljali to strategijo naprej. Ne pa, da jo z vsako vlado menjamo in se obračamo enkrat naprej enkrat nazaj. Pri ureditvi prostora in gradnje objektov, ena od prvih stvari izpod preproge so bile tako imenovane črne gradnje, ena od prvih problematik s katerimi sem se srečal kot resorni minister, odgovoren tudi za prostor in takrat so bili zopet medijski pritiski z vseh strani, da dajmo na hitro eno gasilsko akcijo pripraviti in poskušati to problematiko rešiti. Mi smo se odločili z ekipo na ministrstvu, z zelo dobro strokovno ekipo, da bomo tudi k temu problemu pristopili strokovno in sistemsko. Ne z gašenjem, pa da bo nekdo, ki bo prišel na mojo pozicijo, spet reševal isto problematiko. Odločili smo se, da postavimo sistem, da bo ta problematika in da bo to področje urejeno enkrat za vselej. Kakor da bomo naslednje štiri mandate tukaj. Na področju urejanja prostora in gradnje objektov smo pripravili celoten koncept, ga predstavili na vladi, vlada ga je potrdila. Moram reči, da je bil odziv izredno pozitiven. Smo pa kot pri vsem reševanju problematike sistemsko pristopali na eni strani k prenovi celotnega procesa urejanja prostora in gradnje objektov, vse gre v smeri digitalizacije in predvsem skrajšanja postopka. Nedopustno je, da v tej državi sprejemamo in tudi do 10 let rabimo za državne prostorske načrte, da bomo na drugi strani tudi ustvarili okolje, ki bo prijazno do domačih in tujih investitorjev, da ko bo prišel investitor, da bo imel vse informacije zbrane na eni točki, da bo točno vedel, kje je dovoljeno kaj graditi, kakšen objekt se v kakšen prostor lahko umesti, in na drugi strani, da bo te informacije dobil na enem mestu, da bo na enem mestu tudi vedel, katera soglasja rabi in kakšni so riziki pri njegovi investiciji. Na drugi strani, ko gledamo prenovo samega procesa, tisto, kar je pomembno še bolj s stališča te države, da bomo s tem, ko bomo vse podatke imeli zbrane na enem mestu, združene vse registre v tej državi, tudi mi kot država in pristojne institucije imeli orodje, imeli možnost spremljati, kaj se pri samih investicijah izvaja in ali je bilo vse urejeno in investirano, zgrajeno skladno s tem, kakšna je bila tudi začetna dokumentacija. Na drugi strani pa ko govorimo o sistemskem urejanju, imamo na eni strani sam proces, kako se izvaja celoten postopek, na drugi strani pa imamo zakonodajo. In tudi z zakonodajo smo predvideli in pripravili konkretne terminske plane, celotno sistemsko prenovo zakonodaje, tako da bo na drugi strani zakonodaja kot orodje sledila samemu procesu izvajanja umeščanja v prostor in gradnje objektov. Že prej sem se dotaknil projektnega vodenja. Jaz kot minister si želim, da se dolgoročno ne bom ukvarjal s projektnim vodenjem, to ni naloga ministra, vsekakor pa zaradi zatečenega stanja in kar nekaj težav, pometenih pod preprogo, iz preteklosti se moram tudi na to področje spuščati. Vsekakor sem dolgoročno prepričan, da prihajajo projekti, v katere se bo moral vključevati tudi minister s svojim znanjem in kompetencami. TEŠ je definitivno eden od takšnih projektov. Ko govorimo o tako obsežnih, tako zahtevnih investicijah, ki imajo tako velik vpliv na državo, takrat tudi resorni minister mora uporabiti svoje znanje, takrat tudi resorni minister mora biti tisti, ki bo prišel pred vas, kar bo povezano z vašim delom, in vam predstavil podatke, za katerimi bo stal. Še bolj pomembno je, da ta resorni minister ima kompetence in ima znanje, da bo znal prepoznati nevarnosti in vam jih tudi predstaviti, da se potem skupaj odločimo, ali smo določene rizike pripravljeni nositi ali ne. Jaz ne rečem, da v danem momentu, ko sprejemaš odločitve, veš popolnoma vse. Če kje, sem se tega naučil v svojem poslovnem svetu, in ravno tako je pri zgodbah, ki jih peljemo, za katere smo odgovorni tudi kot država. Vedno se odločitve sprejemajo z določenimi riziki, vendar te rizike moramo poznati. Mi moramo te rizike poznati, in to je naloga ministra, da vam te rizike predstavi, in potem na osnovi tega vemo, zakaj smo se tako odločili. Prepričan sem, da v bodočnosti bodo projekti, investirali bomo, jaz vidim še posebej na infrastrukturi zelo veliko pomembnih projektov, ki bodo zagnali gospodarstvo, kjer bomo zraven. Tisto, kar danes trdim, je, da kot resorni minister si bom vzel čas, pregledal investicijsko dokumentacijo skupaj s svojo ekipo in opozoril na rizike, ki jih bodo te investicije prinašale s seboj. Tudi o tistih investicijah, ki jih bom jaz kot resorni minister podpiral, vam ne bom samo slikal tisti del zgodbe, ki je všečen in ki bi ga vi želeli slišati, tisti ni toliko pomemben, bolj pomemben je tisti, ki prinaša rizike s seboj, in tisti, ki v resnici nam lahko dolgoročno pomenijo zgodbo, kakršno imamo danes v investiciji v 6. blok v Šoštanju. Imamo pa še kar nekaj projektov, ki so trenutno v teku. Tisto, o čemer jaz dvomim, s čimer se ukvarjam, vse projekte, ki sem jih na nek način nasledil, peljemo in nadziramo v tej smeri, da se bodo izvedli realno, in da tudi tiste, za katere bomo odločitve sprejemali mi, da jih bomo sprejeli na osnovi dejstev, da bomo podpirali in peljali naprej samo tiste projekte, ki so dobri za to državo, ki imajo dolgoročne pozitivne učinke in da vedno na koncu pridemo do tega, da so pozitivni, da bodo imeli pozitiven efekt za gospodarsko rast v tej državi. Glede slišanega danes in očitkov bom jaz v nadaljevanju z veseljem pojasnil in dodatno obrazložil. Kar je ključno, vse, kar ste danes slišali in vse očitke, ki jih še boste slišali, eden od ključnih odgovorov, zakaj poleg vsebine, ki jo želim opravljati na tem ministrstvu, zakaj vztrajam, da delam naprej, vse, kar se mi očita, sem prepričan, da je brez realne osnove, brez realne vsebine. Jaz imam popolnoma čisto vest in sem prepričan, da lahko kvalitetno delam naprej, da lahko res veliko na tem ministrstvu doprinesem s svojo ekipo za projekte in izzive, ki nas čakajo v tem težkem obdobju, da to državo in to Slovenijo s tem ministrstvom, ki je odgovorno, ki ima zelo pomemben vpliv na investicije na vseh resorjih, ki jih pokrivamo, popeljemo to državo v boljše čase. Ne samo naši otroci, ampak da bomo tudi mi imeli boljše življenje, da bomo lahko živeli v enem okolju, ki bo primerno temu, kar si slovenski narod zasluži. Tisto, kar pa je elementarna pravica, v katero jaz verjamem in za katero se celo življenje borim, je pa pravica do dela. To je tisto okolje, ki ga moramo ustvariti Slovenke in Slovenci. Jaz sem prepričan, da smo delaven, pošten narod, in tisto, kar je dolžnost in obveznost nas kot vlade in predvsem te koalicije, je, da zagotovimo okolje, kjer bo sleherni Slovenec in Slovenka imel pravico do dela. In tisti, ki si želi delati, mora imeti to možnost, in to je naša odgovornost, da to okolje tudi ustvarimo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Preden preidemo na predstavitve stališč poslanskih skupin, bomo počakali toliko, da odstranijo računalnik in omogočimo potem vsem ostalim razpravljavcem dobro uporabo govorniškega pulta. Glede želje, da bi dobil kot predlagatelj besedo gospod Vizjak, bomo v skladu s poslovnikom najprej dali možnost prestavitvam stališč poslanskih skupin, potem pa imate prvi besedo v okviru razprav poslank in poslancev. Po poslovniku pa moramo dati najprej besedo poslanskim skupinam. Postopkovno, gospod Vizjak, izvolite.
Spoštovani predsednik! Poglejte, fer bi bilo in tudi ne nazadnje imam kar tri ure časa, da se pogovarjamo o teh stvareh in reagirati na to. Zato sem se prijavil kot predlagatelj k besedi in prosim povejte mi, na podlagi katere določbe poslovnika mi ne morete dati besede v tem trenutku. Prosim, povejte mi, sicer vztrajam pri tem, da dobim besedo, da vsaj v okviru svojega časa, ki je na razpolago, odgovorim na nekatera očitna zavajanja in izkrivljanja ter laži, zopet moram to zoprno besedo uporabiti, ki jo tudi sam nerad uporabljam, kadar res ni to na mestu, in bi res rad besedo. Prosim vas, spoštovani predsednik, za utemeljitev vaše odločitve.
Bom, gospod Vizjak. Dobili ste prvi besedo kot predlagatelj, poslovnik je to omogočal in dejansko omogoča, da v tem primeru dobite besedo kot prvi. Sicer pa imate kot predlagatelj v skladu s 66. členom Poslovnika in četrtim odstavkom Poslovnika dobiti besedo kadarkoli med razpravo poslancev. Pred tem moramo pa opraviti predstavitev stališč poslanskih skupin. Kadarkoli med razpravo poslancev pa lahko dobite besedo in v skladu s četrtim odstavkom 66. člena vam ta hip ne morem dati besede kot predlagatelju. Nadaljujemo z razpravo. Gospod Mihael Prevc bo podal stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sicer nismo podpisniki zahteve za interpelacijo ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela, pa ne zato, ker tega ne bi hoteli, ampak zato, ker nismo bili povabljeni, da prispevamo svoje podpise. Lahko pa danes s tega mesta zagotovim, da smo v naši poslanski skupini trdni podporniki te interpelacije. Lahko bi celo rekli, da smo vsak dan bolj prepričani, da je treba v tem državnem zboru zelo resno spregovoriti o delu in odgovornosti ministra Omerzela. Upam si celo trditi, da se minister Omerzel kot po tekočem traku nabira točke za interpelacijo in da se ne le v Slovenski ljudski stranki, ampak da se tudi širša slovenska javnost čedalje glasneje sprašuje, kam nas bo pripeljala politika ministra Omerzela. Moj odgovor je, da nas politika ministra Omerzela ne bo pripeljala prav daleč. Zakaj? Zato, spoštovane kolegice in kolegi, ker ima minister Omerzel velike težave ne le s spoštovanjem zakonov in drugih predpisov, velike težave ima tudi z obvladovanjem resorja, ki ga vodi, in daleč največje težave ima s tem, da je kot predstavnik Vlade Republike Slovenije in eden najvišjih političnih funkcionarjev s svojim početjem v očeh slovenske javnosti že izgubil vso potrebno verodostojnost. Spomnimo, minister Samo Omerzel je po fiasku svojega predhodnika Igorja Maherja ta odgovorni in zahtevni resor prevzel 2. aprila lani. Njegovo predstavitev na Odboru za infrastrukturo in prostor so zaznamovale zaveze, da ne bo sklepal več nobenih pogodb, če bo imenovan za ministra. Kot vemo iz poročanja medijev, se je podjetje ministra Sama Omerzela lani jeseni s ponudbo prijavilo na razpis za vzdrževanje cestno-vremenskih postaj. Minister Omerzel je sicer pohitel z razlago, da še ni podpisal pogodbe, a je bilo njegovo zavajanje povsem prozorno. Vsi, ki poznamo pravila javnega naročanja, zelo dobro vemo, kaj pomeni prijava ponudnika na javni razpis in da ima takšen podpis ponudbe že praktično status pogodbe. Kot da to ne bi bilo dovolj, pa so mediji javno objavili tudi podatke o naročilnici, po kateri je ministrovo podjetje Lastinski inženiring d. o. o. med njegovim mandatom v celoti opravilo posel za Dars, čeprav ga kasneje zaradi velike pozornosti javnosti Darsu ni zaračunalo. Toda s to zgodbo se je pravzaprav Pandorina skrinjica šele odprla. Kot se je zelo hitro izkazalo, je minister Omerzel od nastopa svoje funkcije poskrbel ne le za podjetniške interese svojega deooja, temveč tudi za vrsto kršitev zakonov in za zavajanje javnosti. Od Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki ga je kršil s tem, da ni posredoval podatkov o svojem podjetju Lastinski inženiring d. o. o., prav tako pa kot predstojnik ministrstva Komisiji za preprečevanje korupcije tudi ni posredoval seznama subjektov, s katerimi je kot oseba povezan. Vsem poslankam in poslancem v tem Državnem zboru in tudi celotni slovenski javnosti je znano, kaj se dogaja s projektom TEŠ 6. Sam minister je na svoji predstavitvi istega dne, ko je bil izvoljen za ministra, izpostavil, da je TEŠ 6 treba dograditi in ga dati v funkcijo, pri čemer je, citiram, apeliral na to, "da se obseg investicije v TEŠ ne sme povečati". Dejansko sta bila v lanskem letu zaradi problematike TEŠ sklicana pristojna odbora za finance in monetarno politiko kot za infrastrukturo in prostor, ki sta sprejela pomembne sklepe v zvezi z uresničevanjem pogojev za poroštvo in ugotavljanjem dejanske vrednosti investicije. Niti minister Omerzel niti Vlada o ugotovitvah nista poročala, zato je bila julija lani sklicana izredna seja Državnega zbora. Novi rok za predložitev poročila je bil 30. november, vendar minister Omerzel in Vlada Državnemu zboru tudi tokrat nista posredovala poročila in Državni zbor je o tej problematiki znova razpravljal na izredni seji, ki je bila sklicana prejšnji teden. Investicija v TEŠ 6 pa se medtem veselo bohoti v varnem zavetju državnih poroštev na ramenih davkoplačevalcev. Minister Omerzel pa kot da ni nič. Podkupnine v avtošolah, še en duh, ki je ušel iz steklenice ministra Omerzela. Seveda je res, da so se nepravilnosti, bolje rečeno, kazniva in koruptivna dejanja dogajala že pred njegovim prihodom. A res je tudi, da minister po seznanitvi z afero ne le, da ni ukrepal, še več, poskusil je celo prepričati javnost, da o tem do novembra lani ni ničesar vedel. Na laž ga je postavil bivši direktor Agencije za varnost v prometu, ki je javno povedal, da mu je več kot pol leta pred tem osebno izročil poročilo komisije z opozorilom na odkrita kazniva dejanja in skupaj s poročilom kriminalistične policije. Minister Omerzel je na očitke iz interpelacije dne 9. januarja letos pisno odgovoril z zelo zanimivimi navedbami, zato mi dovolite, da nekatere med njimi posebej izpostavim. Zanimivo je, da je minister prepričan, da gre pri njegovem kršenju zakonov le za, citiram, "manj pomembne birokratske spodrsljaje in nerodnosti". In v nadaljevanju, citiram, se pravi, da "gre zgolj za prekrške procesne narave". Iz njegovega odgovora na očitke je razvidno, da njemu kot visokemu funkcionarju ne moremo očitati, ker ne pozna dovolj prava, pri čemer pa sam očita Komisiji za preprečevanje korupcije, da je soodgovorna, ker bi ga morala obvestiti o njegovih zakonskih obveznostih. No, glede teh res izvirnih pojasnil smo v Slovenski ljudski stranki še bolj prepričani, da gre v tem primeru za čisto navadno zavajanje. Če bo Državni zbor sprejel to stališče ministra Omerzela kot neko avtentično razlago posameznih določb Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, bi se lahko nanjo kaj hitro oprla in s tem tudi upravičeno oprala suma korupcije vsem dobro znana prvaka obeh največjih političnih strank. Prepričan sem, da sta bila tudi onadva, tako kot v svojem odgovoru zase navaja minister Omerzel, prepričana, da sta v celoti izpolnila svojo zakonsko dolžnost. Na trhlih temeljih pa stoji tudi zapis v ministrovem odgovoru, da v primeru Darsa ne gre za sredstva državnega proračuna. Gre za čisto navadno sprenevedanje. Dars je v celoti v lasti države in se financira iz plačila cestnin. Družba za avtoceste se torej preko cestnin posredno in neposredno financira tudi iz državnega proračuna. Za vsa vozila javnega sektorja se cestnina plačuje iz državnega proračuna, v drugem delu pa se financira iz sredstev fizičnih oseb, državljanov, podjetij, turizma, tranzita. Tudi za financiranje gradnje cest najbrž ni poskrbel Dars sam. Kdo je najemal kredite za avtoceste? Kdo je dajal poroštva? Spoštovani minister, v enem delu vašega odgovora na interpelacijo se sklicujete na nepoznavanje prava. Na naslednji strani pa se greste na dlakocepstvo s pravnimi vidiki lastništva Darsa. V Slovenski ljudski stranki se upravičeno sprašujemo, ali, spoštovani minister, o te vaše ideje res tako naivno, kot zgleda, verjamete ali pa tako zelo podcenjujete vso slovensko javnost. Ob tem bi vas še enkrat spomnil spoštovani minister ne glede na status Darsa in kršitev predpisov. Vi osebno ste na hearingu 2. aprila lani izjavili, da vaše podjetje ne bo več delalo za Dars, samo v obsegu in do izteka veljavne pogodbe. Sami veste, in to tudi priznavate, da ste kršili to zavezo, in to je zame dovolj velik dokaz, da so vaše visoko zveneče besede o visokih osebnih načelih zgolj spretna retorika človeka, ki mu za reševanje svojega statusa ni žal ničesar – ne ljudi, ne laži. O vaših visokih osebnih načelih so mediji sicer podvomili že pred vašim nastopom funkcije, ko so opozarjali na vašo zaposlitev v zagorski Ultri in na vaše direktorovanje v enem od povezanih podjetij še tik pred nastopom ministrske funkcije. Danes lahko vidimo, da opozorila niso bila kar tja v en dan. In danes se še toliko bolj kot pred slabim letom sprašujemo, kakšni vzgibi neki vodijo direktorja in lastnika tako uspešnega zasebnega podjetja, direktorja še drugega uspešnega podjetja na Hrvaškem, človeka s toliko sposobnostmi in s tako dobrimi dohodki, da se odloči za takšno zahtevno funkcijo ministra ob razmeroma nizki plači. Minister Omerzel je, kot vse kaže, v kratkem času že drugi minister te vlade, ki je funkcijo ministra razumel kot podjetniški izziv in zgolj kot priložnost za privatizacijo državnega denarja. Če temu ne bi bilo tako, se ne bi na vse kriplje oklepal svoje funkcije, ampak bi častno priznal svoje napake in se ministrovanju odpovedal ter bi tako, kot je to storil njegov predhodnik, odstopil in s tem razbremenil delovanje vlade. Spoštovani minister, razkritje vseh teh afer je močno obremenilo vas, vaše ministrstvo in Vlado Republike Slovenije, zato je pod velikim vprašajem tudi vaša kredibilnost, tako pred javnostjo kot tudi v vladi. Težave imate na vseh področjih, kar se kaže tako pri serijskih kadrovskih menjavah, od direktorja Agencije za varnost do vrste zamenjav direktorjev direktoratov pa do zadnje menjave direktorja Direkcije za ceste. Da imate težave pri delovanju vašega resorja, je vidno iz številnih problemov, od pristopa k reševanju TEŠ do problemov avtošol pa vse do koalicijskih zavez, ki jih niste izpolnili. Saj mi ne vemo, da bi jih, pa vas bom zdaj spomnil nanje, pa tudi vaše kolege iz ministrske ekipe in vašo šefinjo, aktualno predsednico vlade. Za področje infrastrukture in prostora v vašem dogovoru o sodelovanju v vladi na straneh 11 in 12 piše tole: "V šestih mesecih bomo pripravili izboljšave prostorske zakonodaje, ki bo poenostavila in bistveno skrajšala postopke umeščanja v prostor. V štirih mesecih bomo pripravili in podpisali koncesijske pogodbe ter izdelali idejne zasnove za hidroelektrarne na srednji Savi. V treh mesecih bomo spremenili sistem prispevkov za zagotavljanje podpor, proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije s ciljem, da razbremenimo slovensko industrijo z nižanjem cen električne energije za 10 %". Vaše težave z obvladovanjem resorja pa se kažejo tudi na čisto operativni ravni. Za področje vzdrževanja in obnove cest so vam nekam poniknila nujno potrebna sredstva za obnovo cest in sanacijo mostov ter nadvozov. Ob sprejemanju rebalansa proračuna so vas na to opozarjali številni strokovni sodelavci. Takrat ste zagotovili, da bo denarja dovolj in da bo promet tekel nemoteno. Zdaj po treh mesecih smo priča hudih omejitvam prometa, ki so posledica razpadanja objektov na državnih cestah, in ceste, minister Omerzel, so tu zaradi ljudi in zaradi gospodarstva. Da niste ukrepali ob sprejemanju proračuna, ni opravičila. Je pa iz vaših odgovorov na poslanska vprašanja mogoče razbrati, da odgovornost deloma prenašate na vaše predhodnike, deloma pa na vlado, ki vas očitno ne razume in ne posluša. Kot ste povedali pred dvema dnevoma tu v državnem zboru glede potrebnih sredstev za sanacijo mostov, vas zdaj citiram: "Prosim za razumevanje, da dokler jaz nimam podpore svojih kolegov iz Vlade, s katerim predlogom iti naprej tudi pred Državni zbor, je seveda neproduktivno in nekonstruktivno, da bi s temi predlogi šli naprej." Kako si lahko to razlagamo, kot da očitno nimate podpore v lastni vladi, in to je po našem prepričanju logična posledica izgube vaše verodostojnosti. Pa ste v tem primeru veliko doprinesli tudi sami, da vam v Državnem zboru ne moremo več verjeti, kaj šele zaupati. Pred dvema dnevoma ste tukaj povedali, da ste bili o slabem stanju državnih mostov in nadvozov seznanjeni šele lani decembra. Zanimivo. Oktobra so vsi poslanke in poslanci, ki so se udeležili seje Odbora za infrastrukturo v zvezi s proračunom, prejeli na mizo obširno gradivo Direkcije za ceste iz septembra 2013, ki je naslovljeno prav na vas, spoštovani minister. V tem gradivu je izrecno zapisano vse o posledicah zmanjšanja proračunskih sredstev za tretjino, to je za 60 milijonov evrov. In v tem gradivu je tudi v celoti popisano vse o stanju na teh premostitvenih objektih, o njihovem razpadanju in potrebnih omejitvah prometa, če ne bo denarja za sanacijo. Spoštovani minister, ne verjamem, da tega gradiva ne poznate in da ga niste prejeli v septembru 2013. Tega vam preprosto ne morem verjeti. In da zaključim. V Slovenski ljudski stranki bomo podprli interpelacijo ministra Omerzela predvsem zato, ker je iz njegovega ravnanja, iz njegovega pristopa k reševanju problematike in ne nazadnje tudi iz odgovora na interpelacijo jasno, da minister ne loči med javnim in zasebnim interesom, da ne spoštuje zakonodaje, da so njegove odločitve obremenjene z znaki korupcije in da ne obvladuje zahtevne tematike resorja, ki ga vodi. Iz ministrovega obnašanja je razvidno, da je njegova verodostojnost vprašljiva in njegov ogled okrnjen v tolikšni meri, da funkcije ministra za infrastrukturo in prostor ne more več opravljati. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavila gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo spoštovana predsednica. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovane poslanke in poslanci! Poslanska skupina DeSUS interpelacije o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela ne bo podprla. Po naši oceni so očitki predlagatelja neutemeljeni oziroma niso naslovljeni na pravo osebo. Večina očitkov iz interpelacije se nanaša na zadeve, ki so se zgodile pod ministrovanjem nekega drugega ministra, ki pa, zanimivo, prihaja iz vrst predlagateljev interpelacije. Bilo pa bi nesmiselno pričakovati, da bo bivši minister prevzel odgovornost za svoja ravnanja v času ministrovanja, pač pa skuša svojo odgovornost preložiti na tuja ramena. Ob tej priliki bi želela opozoriti še na eno zadevo, ki se je zgodila v preteklosti, ko je minister Erjavec prav zaradi ravnanja svojega predhodnika odstopil s funkcije ministra za okolje in prostor. Minister Erjavec je takrat namreč ocenil, da kot minister nosi objektivno odgovornost za neurejeno področje ravnanja z odpadki, ki pa so ga povzročili njegovi predhodniki. Minister Erjavec je ob tem pokazal visoka moralna načela ter samoiniciativno odstopil zaradi grehov, ki so jih v preteklosti storili drugi. Torej tudi takrat smo že imeli primer, ko prejšnji minister svoje odgovornosti ni sprejel tako, kot bi moral. Poskusu prevalitve odgovornosti na svojega naslednika, smo bili priča tudi prejšnji petek, ko smo na izredni seji razpravljali o projektu TEŠ 6. Predlagatelj petkove izredne seje je namreč poskušal na ministra Omerzela prevaliti odgovornost za dražitev investicije v gradnjo 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, ob tem pa je preprosto spregledal dejstvo, kdo je bil podpisnik Resolucije o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023, kjer je bila vrednost investicije v TEŠ 6 ocenjena na 660 milijonov evrov, ter kdo je podpisnik pogodbe z Alstomom leta 2008, v višini 1,1 milijarde evrov. Verjetno ni treba poudarjati, da pod oba dokumenta ni bil podpisan minister gospod Omerzel, temveč takratni minister, ki je med sopodpisniki današnje interpelacije. Tudi očitek glede kršitve določb zakona o javnih uslužbencih zaradi nesprožitve natečajnega postopka za direktorsko mesto generalnega direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije ni smiseln, saj je osebo, ki še danes opravlja naloge direktorja, za to pooblastil prejšnji minister, ki pa je, mimogrede, prav tako med sopodpisniki današnje interpelacije. O tem je tudi minister sam danes podrobno pojasnil zadeve. Lahko torej razmišljamo, da ta ista oseba ocenjuje, da je sama kršila omenjeni zakon. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da je bila za opravljanje nalog direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije pooblaščena primerna oseba, ki svoje delo strokovno obvlada in pozna v detajle. Zato te poteze prejšnje ministru ne moremo zameriti. S svojo odločitvijo je namreč poskrbel za to, da delo v najbolj pomembnem času za slovenski nepremičninski trg na Geodetski upravi Republike Slovenije poteka kontinuirano in brez prekinitev, ki bi jo lahko povzročilo imenovanje novega direktorja. Prav zato ocenjujemo, da je minister Omerzel pravilno ravnal, ko ni preklical odločitve prejšnjega ministra. Nam v DeSUS-u pa je malo žal, da minister Omerzel ni podobno ravnal tudi v primeru odstopa direktorja Direkcije Republike Slovenije za ceste, ki je na svojem področju priznan strokovnjak. Ker je minister Omerzel sprejel njegovo odstop, smo izgubili pomembno kapaciteto na področju gradnje in vzdrževanja slovenskih cest. Eden od očitkov ministru Omerzelu je tudi ta, da je zavajal javnost glede stanja v avtošolah. V Poslanski skupini DeSUS se sprašujemo, kako naj bi minister poznal zadeve, ki so stare že več kot tri leta in o katerih je bil seznanjen šele konec leta 2013. Ko pa je bil minister seznanjen s problematiko, s katero ga ob primopredaji njegov predhodnik ni seznanil, saj je bila zanj očitno to nepomembna tema, pa je minister Omerzel ukrepal odločno in učinkovito. Tudi pri očitku oškodovanja davkoplačevalcev pri izbiri ponudnika v postopku oddaje javnega naročila za izdelavo in dobavo registrskih tablic za motorna in priklopna vozila, češ, da je bil izbran dražji ponudnik, se v Poslanski skupini DeSUS ne moremo strinjati s predlagateljem. Očitek bi bil upravičen v primeru, da bi se na razpis prijavila ponudnika, ki bi ponujala enako kvaliteto storitev ter obenem oba imela izpolnjene vsebinske pogoje, razlika bi bila le v ceni. Vendar v tem primeru ni bilo tako, saj cenejši ponudnik ni zadostil vsebinskim zahtevam. Državna revizijska komisija je po pritožbi neizbranega ponudnika pritrdila ministru, da je ravnal zakonito. Tudi sama cena je po naši oceni primerna, saj je v primerjavi z nekaterimi drugimi evropskimi državami ena najnižjih. Naslednji očitek v interpelaciji je tudi ta, da je minister kršil peti odstavek 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, saj v enem mesecu po nastopu funkcije na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor ni predložil podatkov o lastništvu podjetja. Kar nas v Poslanski skupini DeSUS preseneča, je dejstvo, da takšen očitek prihaja iz vrst stranke, katere predsednik je kljub temu da je prekaljen funkcionar in dobro pozna določbe tako imenovanega protikorupcijskega zakona, Komisiji za preprečevanje korupcije zamolčal, da se mu je premoženje povečalo za 210 tisoč evrov. Tu bi spomnila še na to, da je minister danes tukaj pred tem govorniškim odrom to zadevo podrobno pojasnil. In minister omenjenega očitka niti ni zanikal, seveda pa lahko rečemo, da izgovor o nepoznavanju prava ni primeren in zaradi tega niso oproščeni krivde tisti, ki pač ravnajo v nasprotju s tem zakonom. In nazadnje še očitek glede zavajanja javnosti v zvezi s sklepanjem novih poslov oziroma opravljanjem storitev po prevzemu ministrske funkcije za Dars preko podjetja Lastinski. V Poslanski skupini DeSUS smo prisluhnili ministrovim argumentom, ki so bili zelo prepričljivi. V to, da minister govori resnico, pa nas je še najbolj prepričalo dejstvo, da se je njegovo podjetje odreklo utečenemu in donosnemu poslu. Kot sem že v uvodu napovedala, bomo poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS glasovali proti interpelaciji ministra Omerzela. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica Državnega zbora. Spoštovani gospod minister Samo Omerzel, Spoštovane kolegice in kolegi! Logično je, da slovenski javnosti, davkoplačevalcem ni všeč, da se bomo danes najbrž res 15 ur pogovarjali o interpelaciji gospoda ministra Sama Omerzela. Javnost nam pravi: "Sprejemajte dobre zakone za razvoj Slovenije. Slovenija tone." Ja, mi v Poslanski skupini Nove Slovenije se s tem strinjamo in smo glede tega, glede na našo velikost, relativni zmagovalci, kar se tiče števila vloženih zakonov. Seveda je logično, kako deluje ta koalicija: vse zakone za vrže. Bo prav zanimivo, kakšna bo razprava in odločitev glede vložene dopolnitve zakona o davku na nepremičnine. Gospod minister, na nek način, za začetek, resnično iskreno z vami sočustvujem, saj se vas že po prvi četrtini vašega sicer tehnično dobro pripravljenega zagovora vsi zapustili. Najprej predsednica Vlade, potem kolegi ministri, ostal vam je še najbližji sodelavec. Sočustvujem z vami, da je pač tako. Ne vem, kaj si mislijo, ampak to je njihova svobodna odločitev. Na drugi strani predsednica, ko vas pride branit, oklofuta opozicijske poslance, jih prešteva, kot da smo, in verjetno v njenih očeh gotovo res, drugorazredni državljani te države. V vašem zagovoru, prav tako tudi predsednica Vlade, se obračate na zgodovino, kaj je kdo pred vami naredil, kdo je kaj podpisal, kdo je koga imenoval. Seveda so vaši predhodniki verjetno tudi kaj delali. Za razliko od te koalicije, ki ne dela nič, ob tem da Slovenija tone. Mi nismo pripravljeni za črpanje evropskih sredstev, s tem ko so mi kolegi iz drugih evropskih držav povedali, da so pravzaprav že pozabili na dokumente, nujne za črpanje evropskih sredstev, razvojne dokumente namreč, kot je partnerski sporazum, kot je pametna specializacija, da ne govorim o zavezništvu za mlade, kjer se pravzaprav tudi ne dogaja kaj veliko. Nova Slovenija – krščanski demokrati smo ministru Omerzelu že ob vložitvi interpelacije predlagali, naj se odloči, ali bo podjetnik, ki bo sodeloval tudi z Družbo za avtoceste Republike Slovenije, d. d., ali pa bo minister v skladu z Zakonom o integriteti in preprečevanju korupcije. Ne smemo pozabiti, spoštovane kolegice in kolegi, da je gospod Samo Omerzel kot minister, kot član Vlade tudi član delniške skupščine Dars, d. d., ki je, kot vemo, v 100-procentni lasti Republike Slovenije. Nekateri smo, ko smo 21. decembra 2011 tukaj dobili potrjen mandat, zaprli svoja podjetja v skladu z Zakonom o integriteti in preprečevanju korupcije. Smo zaprli svoja podjetja. Niti moji družinski člani, niti moj brat, sem vesel, da imate dobre odnose z vašim bratom, tudi jaz, hvala bogu, ne smejo sodelovati z Državnim zborom naprej, niti ne z mojo občino, ker sem jaz član občinskega sveta. Minister pa lahko sodeluje z državnim podjetjem. Odgovori ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela so zelo nenavadni, deloma celo cinični in absurdni. Glede na zadnje razkrite naročilnice, se je očitno gospod minister tudi odločil, da hoče biti naprej oboje, torej podjetnik in minister, kar pa je po našem razumevanju z vidika korupcije in klientelizma, nesprejemljivo. Minister z ničemer ni ovrgel naših obtožb, marsikje celo sam priznava, da jih ne more ovreči, in išče druge argumente, da bi opravičil svoje napačno ravnanje. Gospod minister, prav vaši odgovori so nas še bolj prepričali v upravičenost interpelacije in v nujnost vašega odstopa. Mi vam osebno ne želimo nič slabega, gospod minister, ampak slovenska javnost, oba veva, kakšno mnenje ima o politikih. Poslanec in minister mora biti čist, nekoruptiven, brez klientelizma, mora delati za skupno dobro z velikimi črkami, za skupno dobro. Še več. S svojimi odgovori je gospod minister razkril nesprejemljivo pojmovanje svojega položaja. Kako lahko minister, ki vodo ministrstvo, nadzorno instanco za gospodarsko družbo, ki je v 100-procentni lasti Republike Slovenije in ki poleg svoje osnovne dejavnosti za več milijonov evrov poslov letno opravi v imenu in za račun Republike Slovenije, za kar tudi prejema nadomestilo, še naprej posluje s tem istim podjetjem preko svojega podjetja. Takšna prepletenost politika in gospodarstva je v popolnem nasprotju z našim pojmovanjem integritete političnih funkcionarjev, načela konkurenčnosti pri javnem naročanju in demokratične ter javnofinančne odgovornosti ministra. Posel podjetja Lastinski s podjetjem Dars žal le odseva prakso nehigieničnega poslovanja po dogovornih načelih, kjer je dodeljevanje poslov predvsem odraz politične moči in pokroviteljstva vplivnih krogov, ki združujejo politično in ekonomsko moč, mimo vseh možnosti demokratičnega nadzora in varovanja svobodnega trga s pošteno konkurenco. In če govorimo o nehigieničnem poslovanju, govorimo o umazanih poslih, in to ni dobro za to družbo, za to državo. Gospod minister, ko ste se predstavili poslancem, ste celo obljubili, da ne boste sklepali novih pogodb z državnimi podjetji. Te obljube žal niste držali, saj ste se tudi po tem dogovarjali za novo pogodbo z državnim podjetjem Dars. Žal lahko rečemo, da ste še dodatno zavajali javnost in poskušali prikrivati svoje posle, namesto da bi se soočili s posledicami in ravnali odgovorno. Zaupanje, gospod minister, je ključna vrednota v poslu in še bolj v politiki. Zaupanje. Zaradi teh vaših potez vam žal ne moremo več zaupati. Ne gre za to, da bi vam očitali, ker ste podjetnik, pač pa to, da se ne držite osnovnih pravil odgovornega opravljanja javne funkcije in omejitve poslovanja z državnimi podjetji, kar narekuje minimum odgovornosti do volivcev in preprečevanja korupcije. Gospod minister, o črni gradnji ste povedali zelo malo. Bom morda jaz nekaj stavkov. 5. novembra 2013, sami veste, ne vi osebno, ampak ste odgovorni, zato rečem, ste porušili dom v Bohinju Prekmurcu Darku Kuzmiču, ki je v tem domu, v tej hiški v Bohinju stanoval in vanjo vlagal 30 let. Gostil je med drugim tudi veliko politikov v tem času, predvsem, pa to me sploh ne zanima, s katere politične provenience. Tam smo lahko brali tudi transparent z naslednjo vsebino: Barabam legalizirate gradove, poštenim rušite domove. Zbudi se Slovenija. In potem čez nekaj dni ali bolj točno 21. novembra Vlada sprejme dopolnitev zakona o graditvi objektov, v kateri nekako zapiše moratorij na nadaljnje rušenje črnih gradenj. Sam pristop je brutalen, gospod minister, ko se je rušilo to hiško tega državljana Republike Slovenije. Koliko policistov, kot da se je dejansko prišlo na največjega kriminalca. Če se ne bi pisal Darko Kuzmič, ampak kako drugače, potem sem trdno prepričan, te gradnje oziroma rušenja te hiške ne bi bilo. To smo prepričani, vseh nas 90, ali ne, kolegice in kolegi? Sprašujem se, kdo ima interes po pridobitvi parcele, na kateri je stala hiška Darka Kuzmiča, ki nas, sem opazil, spremlja iz balkona. Kdo ima interes za to parcelo? Najbrž bomo kmalu videli, kdo je bil ta, z imenom in priimkom. Tako brutalno se z državljani te države ne sme delati. Še nekaj, gospod minister in celotna vlada. Odbor za infrastrukturo, ki ga vodi spoštovani kolega Samo Bevk, je skupaj – koalicija in opozicija, ob obravnavi proračunskih dokumentov za leto 2014 in 2015 zavezal s sklepom Vlado, da zagotovi vsaj 50 milijonov evrov na letni ravni za sanacijo in vzdrževanje državnih cest. Niti odgovora nismo dobili od Vlade. Pred dnevi je odstopil direktor Direkcije Republike Slovenije za ceste gospod Gregor Ficko, dober inženir, dober menedžer, zdaj je odstopil ali pa ste mu svetovali, naj rajši gre, ker je morda preveč povedal prek televizijskih ekranov, kakšno je stanje cest v državi. Pa o tem morda še kasneje. Gospod Samo Omerzel, predlagamo vam, da odstopite sami, in razprava bo skrajšana. Ni namreč prav, kar delate, saj dajete slab zgled celotni slovenski družbi. Zaradi takšnih in drugačnih sumljivih poslov in ravnodušnega zavračanja prav vseh očitkov, ne da bi podali kakršnekoli argumente razen sprenevedanja, so politiki v javnem mnenju deležni tako nizkega zaupanja. In potem smo vsi enaki. Prisluhnite svoji vesti, gospod Omerzel. Sporočila s strani koalicije, da bo sivi ekonomiji, korupciji in klientelizmu naredila konec, so lažna, ne dajejo nobenega upanja. Ni res. Koalicija dela drugo, ko odgovarja oziroma piše nove koalicijske sporazume. Koalicija vas bo podprla, kot je bilo slišati, nekdo je celo rekel: "Dajmo Omerzelu še eno priložnost!" Gospe in gospodje, državljanke in državljani, kaj pa je ta priložnost? Nova pogodba z Darsom? Kaj je ta priložnost? To frazo, floskulo, smo nekoč že slišali – od prvega v državi, na relaciji do takratnega ministra, ki je tudi zelo rad imel denar. Gotovo vas bodo poslanci koalicije ščitili, saj so v to bolj ali manj vsi primorani. Tako ali tako je vlada že sedaj preveč nekompletna, že skoraj ali pa točno 70 dni nimamo ministra za gospodarstvo. Vemo, da utemeljenih očitkov in argumentov opozicije oziroma Nove Slovenije in SDS, pa seveda tudi Slovenske ljudske stranke, ne oni ne vi ne vaša vlada ne bodo poslušali. To je svobodna odločitev koalicijskih kolegic in kolegov, ki pa prinaša posledice, saj s tem dejansko pritrjujete, drage kolegice in kolegi iz koalicije, očitno nesprejemljivemu ravnanju interpeliranega ministra. Toda naj vsa slovenska javnost ve, da vsi poslanci nismo pritrjevali in ne bomo pritrjevali takšnemu početju. Nova Slovenija – krščanski demokrati smo mnenja, da bi minister od jutri naprej lahko bil le podjetnik, nič več minister, tako bomo tudi glasovali. Gospodu Samu Omerzelu želim v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije veliko podjetniških uspehov. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Danes bom v mandatu te vlade obravnavali že tretjo interpelacijo, interpelacijo zoper ministra, ki jo je vložila kvalificirana skupina poslancev. 118. člen Ustave Republike Slovenije namreč določa, da najmanj 10 poslancev lahko sproži v Državnem zboru interpelacijo o delu vlade ali posameznega ministra. Če po razpravi o interpelaciji večina vseh poslancev izreče nezaupnico vladi ali posameznemu ministru, državni zbor vlado ali ministre razreši. Interpelacija večinoma predstavlja močno orodje opoziciji, da v parlamentu izglasuje odstavitev bodisi vlade ali ministra. Z interpelacijo opozicija tudi najlažje preverja trdnost podpore vladi in ministru v parlamentu in s tem trdnost vladajoče koalicije. Interpelacija zoper ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Sama Omerzela je torej dobro premišljen politični manever opozicije z namenom, da se slabi trdnost vladne koalicije in s tem povečuje notranjepolitična kriza ali pa celo sproži vladna kriza. Naslednje kaže dejstvo, da gre že za tretjo interpelacijo v manj kot letu dni delovanja te vlade in da gre že za drugo interpelacijo, ki je vložena zoper enega od ministrov ene od koalicijskih partneric – Državljanske liste, ki jo bivša največja vladajoča stranka obtožuje za razpad prejšnje vladne koalicije. Nabiranje političnih točk z očitki, ki bi jih, ko se podrobno spustimo v samo vsebino interpelacije, brez težav prvenstveno obesili na ramena Omerzelovega predhodnika, pa so pravzaprav šolski primer politične manipulacije iz nam že dobro poznane politične manire največje opozicijske stranke. Ta stranka sicer v javnosti po vložitvi interpelacij vseskozi zatrjuje, da bo vse očitke iz interpelacije dokazala z dokumenti in že v naprej koalicijske partnerje obtožuje, da zanjo vsebina in očitki zoper ministra niso pomembni. Hkrati pa priznava in se sklicuje oziroma grozi z interpelacijami tudi zoper nekatere druge ministre, kjer naj bi šlo za podobno situacijo kot pri zadevnem ministru. Priznava torej, da je njen glavni namen sprožiti vladno krizo in morda morebitni padec vlade. Opoziciji je namreč dobro znana določba Zakona o vladi, ki določa, da šteje, da je vlada nastopila funkcijo, če je imenovanih več kot dve tretjini ministrov. Če bi torej uspela interpelacija zoper ministra za infrastrukturo in prostor, bi bila torej opozicija že na treh četrtinah svoje začrtane poti sprožitve politične in istočasno vladne krize. In temu bi sledila seveda zopet nova interpelacija. Res je, da želi vladajoča koalicija nadaljevati s svojim delom, saj ravno v teh dneh usklajuje oziroma sklepa novo koalicijsko pogodbo za preostanek mandata, kar pa ne pomeni, da želi obstati za vsako ceno, to tudi na rovaš nepravilnosti ali celo nezakonitosti pri delu posameznih ministrov oziroma članov vlade. Predsednica vlade je več kot jasno izpostavila, da za člane vlade popravnih izpitov ne bo več. Minister je tako dobil še eno priložnost, da nadaljuje svojo začrtano pot. V nadaljevanju pa je na njem, da svoje delo opravlja korektno ter brez vsake sence dvoma, ali svojo funkcijo izrablja tudi za osebne interese. Član vlade iz vrst Pozitivne Slovenije, ki je odstopil od svoje funkcije ministra, je kar se tiče nasprotje interesov in ustvarjanja videza, da osebne okoliščine vplivajo na njegovo korektno opravljanje javnih nalog kot ministra, postavil zelo visoke standarde. Pri čemer pa je seveda treba priznati, da vse situacije med seboj niso primerljive. Vsak primer je treba preučiti posebej in pred odločitvijo pridobiti vse potrebne in zahtevane odgovore. Tudi v Pozitivni Sloveniji in ministra Omerzela po vložitvi interpelacije nismo kar brezpogojno podprli, ne da bi se seznanili z vsebino interpelacije in odgovorom ministra nanje. Kot veste, smo opravili razgovor z ministrom šele potem, ko je ta z odgovorom seznanil tako Vlado kot tudi Državni zbor. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije je na podlagi jasnih in tehtnih argumentov ministra Omerzela ocenila, da ima brez dvoma politično podporo naše stranke in poslancev. Kot je bilo slišali tudi iz stališč ostalih koalicijskih partnerjev, koalicija podpira ministra zaradi dejstev in njegovih odgovor na interpelacijo in ne zgolj zaradi obstoja koalicije. Še več. Interpelacija pove veliko več o predlagatelju kot o interpeliranemu ministru. Predlagatelj SDS se je namreč zlasti ob tej interpelaciji izkazala kot stranka dvojnih meril, ki se brez težav požvižga na mnenje institucij, kot gre za njihove člane, spet drugič pa se z lahkoto nanje sklicuje, ko želi odstraniti moteči politični element vlade Alenke Bratušek. Danes v tej dvorani prav zato ne pričakujemo veliko. Danes v tej dvorani bomo priča spretnemu političnemu preigravanju. Vsebinsko soočenih argumentov, mnenj in dokaznih materialov pa zagotovo ne bo v izobilju. Danes bomo tukaj govorili o ministrovem podjetju Lastinski, nič pa ne bomo rekli o številnih poslih nekaterih vidnih članov prejšnje vlade in z njimi povezanih oseb z državnimi podjetji. Danes bomo govorili o ministrovih procesnih napakah, o njegovem neimenovanju novega direktorja Gursa, nič pa ne bomo govorili o tem, kako je prejšnja vlada ob menjavi oblasti, še zlasti v nekaj zadnjih minutah hitela s kadrovanjem svojih politično preverjenih, kadrov. Takšen manever je izvedla tudi na Gursu, a vendar neuspešno. Danes bomo govorili o ponarejanju vozniških izpitov kot nacionalni sramoti. Nič pa ne bomo govorili o tem, da se to stanje vleče že od leta 2009, da je prejšnja vlada na čelo Agencije za varnost prometa imenovala človeka na podlagi očitnih strankarskih in sorodstvenih povezav. Danes bomo prevetrili razpis za avtomobilske tablice, čeprav po mnenju Državne revizijske komisije z njimi ni prav nič narobe, ampak zato ker v SDS ocenjujejo, da je ta posel preprosto predrag, pa čeprav so bile v času njihovih ministrov te iste avtomobilske tablice in so jih izdelovali isti izvajalci za isto ceno ali morda še za celo večjo vrednost, pa se s tem ni nihče takrat ukvarjal, in tudi ni bilo nič narobe. Da so ta razpis pripravili v času prejšnjega ministra, nas pa sploh ne preseneča. Danes se bomo pogovarjali tudi o TEŠ 6, pregrešno dragi investiciji, ki je vratolomno poskočila na 1,4 milijarde evrov tudi v soglasju s politiko. O tem so odločali in odločali ministri, nadzorniki, predsedniki uprav in še kdo. Danes, ko je zadeva pripeljala predaleč, pa mora o tem odločiti minister Omerzel. In namesto da bi se odgovorni posuli s pepelom, kažete s prstom na sklepe vlade in njihove roke. Naj na koncu parafraziram znameniti Shakespearov citat: Much Ado About Nothing. Ali povedano po domače: Veliko hrupa za prazen nič. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Zvonko Černač.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, minister, vsi ostali prisotni! Mogoče najprej en popravek, eno nedoslednost, da ne bi po nemarnem obtoževali gospoda Igorja Maherja, ko govorite o predhodniku gospoda Sama Omerzela. Gospod Igor Maher je bil njegov predhodnik in on dokazano ni za nič kriv. Toliko v opravičilo prejšnjemu ministru oziroma predhodniku gospoda Sama Omerzela. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo še z drugimi sopodpisniki 11. 12. 2013 vložili interpelacijo o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Sama Omerzela, v kateri predlagamo, da Državni zbor po končani razpravi o interpelaciji o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor sprejme sklep o njegovi razrešitvi s funkcije ministra pristojnega za infrastrukturo in prostor. Minister se seveda svoji navadi ni izneveril. Tako kot je deloval doslej, je deloval tudi danes v odgovoru na interpelacijo. Približno po istem vzorcu deluje od trenutka, ko je bil imenovan na položaj ministra. Za nič ni kriv, za nič ni tudi odgovoren. O stvareh, ki so politično občutljive, ni bil seznanjen. Če bi moral prevzeti objektivno odgovornost, to breme prevali na sodelavce, ki odstopijo ali so odstopljeni, če tega ne more storiti, so za njegove težave odgovorni drugi, najljubši so mu v tem primeru bivši ministri in bivša vlada, pri čemer, ne vem, zakaj, izpusti enega od ministrov iz kvote Državljanske liste, na drugi strani pa si z veseljem pripiše zasluge za stvari, ki so posledica preteklih odločitev in so uspešno zaključene. Tak vzorec je uporabil tudi danes, zaradi tega je treba povedati glede piarja, ki si ga je privoščil ob zaključku odgovora na interpelacijo, da se od vsakega ministra pričakuje, da nadaljuje začeto delo, da nadaljuje začete projekte, da to delo nadgradi, in to ne le v okvirih, ki jih je predstavil danes minister Omerzel, kjer je pri posameznih aktivnostih, kot je bilo s strani enega od uvodničarjev že povedano, v krepki zamudi, recimo glede prenove prostorske zakonodaje, kjer je kršena določba koalicijske pogodbe, ki ste jo sami podpisali, ob tem da bo ta zakonodaja prenovljena v šestih mesecih. Ta rok je mimo. Minister pa tudi ni omenil številnih drugih področij, ki so njegova pristojnost, za katero je pristojen, za katero je tudi odgovoren. Eno izmed pomembnih področij je recimo stanovanjska politika, kjer bi v tem času in teh okoliščinah bilo treba pripraviti konkreten program glede razreševanja stanovanjske problematike predvsem mladih na eni strani in na drugi nasedlih stanovanj, ki so prešla v glavnem na slabo banko. Eno izmed področij, ki ni bilo omenjeno, je tudi področje kohezijske politike, kjer je bil program Slovenije za obdobje 2014– 2020 pred kratkim s strani evropskih institucij ocenjen kot najslabši, kar pomeni, da črpanje iz nove perspektive letos ne bo mogoče, vprašljivo pa je tudi črpanje v prvi polovici prihodnjega leta. Toliko o tem. Treba je povedati tudi nekaj besed o integriteti ministra. Ko govorimo o integriteti ministra, ki je potrebna za odgovorno opravljanje funkcije, ni pomembna samo integriteta ministra po tistem, ko je bil imenovan, čeprav je minister Omerzel tudi s svojimi dosedanjimi ravnanji v času ministrovanja to integriteto po našem mnenju izgubil v celoti. Pomembna je tudi vstopna integriteta, integriteta, s katero minister vstopa na to funkcijo. V imenu predlagateljev je kolega Vizjak podrobno in z dokumenti, ki jih je predstavil za to govornico, jasno dokumentiral, zakaj zaradi preteklih poslov z Darsom minister nima integritete oziroma je ni imel že ob nastopu funkcije, tiste integritete, ki je potrebna za opravljanje funkcije ministra. Predlagatelji smo to interpelacijo oprli na šest glavnih očitkov. Ministru očitamo kršitev petega odstavka 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki ga je minister kršil s tem, ker v enem mesecu po nastopu funkcije Ministrstvu za infrastrukturo in prostor ni posredoval podatkov o podjetju Lastinski, katerega izključni lastnik je. V roku, določenem z zakonom, ni posredoval potrebnih podatkov glede naziva podjetja, matične številke, sedeža in tako naprej, in zakon je bil kršen tudi s tem, ker ni poskrbel za to, da bi Ministrstvo za infrastrukturo in prostor kot organ, v katerem minister opravlja funkcijo, v 15 dneh Komisiji za preprečevanje korupcije posredoval seznam subjektov, s katerimi je minister povezan oziroma za ta subjekt veljajo omejitve poslovanja. Zdaj tega minister ne zanika, temu pritrjuje, pravi: "Res je, poslal sem poročilo o svojem premoženjskem stanju Komisiji za preprečevanje korupcije, ampak v tem delu pa svoje obveznosti nisem izpolnil, nisem bil nanjo pozoren, nisem vedel, da moram to storiti." Če bi šlo za neko podjetje, ki bi se ukvarjalo z dejavnostjo, ki ni v ničemer povezana z ministrstvom, ki ga vodi, recimo če bi se ukvarjalo s frizerstvom ali prodajo jabolk in hrušk, potem mogoče ta zadeva niti ne bi bila toliko problematična, in je ne bi bilo treba izpostavljati, pač vsak je krvav pod kožo, nekaj je pozabil in iz tega ni mogoče delati velikih problemov, vendar gre za podjetje, ki posluje z Darsom, glede katerega je minister pristojen in odgovoren. Gre za podjetje, ki je v obdobju, ko je ministrsko funkcijo zasedal minister Omerzel, ponovno objavilo naročilo, prišlo je skoraj do podpisa pogodbe s podjetjem Lastinski. Se pravi, ne gre za katerokoli podjetje, tako da v tej luči ta izjava ministra, da gre po njegovem za manj pomemben birokratski spodrsljaj, ni umestna. Za tak spodrsljaj bi šlo, če bi šlo za neko podjetje, ki ni v nobeni povezavi ne z državo, ne z državnimi podjetji. Prej je bilo povedano, da je Vlada v funkciji skupščine tega podjetja oziroma Soda. Prej je bilo tudi povedano, da ko se je predstavnik tega ministrovega podjetja pogajal na Darsu, se je pogajal s tistimi, za katere je minister pristojen in odgovoren, in da so se izpogajali za 0,6 % nižjo ceno. Seveda, še dobro, da so se. Zadeva ni higienična. Minister bi se moral odločiti takrat, preden je zadeva prišla v javnost, tako kot je napovedal na hearingu, ali se bo ukvarjal z zasebnimi posli, povezanimi z državo, ali pa bo ministroval. Tega ni storil. To je storil šele po tistem, ko so se stvari javno obelodanile. V tej luči ta kršitev tega zakona o integriteti in preprečevanju korupcije dobi drugačen pomen in drugačno težo. Verjetno se tega zavedamo vsi. V drugi točki očitamo ministru oškodovanje davkoplačevalcev, ki ga je minister storil s tem, ko je pri izbiri ponudnika v postopku oddaje javnega naročila pri odprtem postopku – Izdelava in dobava registrskih tablic za motorna in priklopna vozila, izbral ponudnika, katerega ponudba je bila še enkrat višja od konkurenčne ponudbe. Davkoplačevalci bomo zaradi te izbire v naslednjih letih plačevali dvakrat dražje avtomobilske tablice, kot bi to bilo potrebno. Na mizi je bila ponudba izbranega ponudnika podjetja KIG za 12 milijonov 951 tisoč 753,70 evrov in konkurenčna ponudba svetovno znanega proizvajalca, ki avtomobilske tablice dobavlja praktično na vseh celinah, v višini 6 milijonov 539 tisoč 60 evrov in 50 stotinov, obe brez DDV. In izločena je bila kot nepravilna, neprimerna in s tem nepopolna. Tako je prišlo do izbire ponudbe, ki je še enkrat dražja. Povedano je že bilo, da to ni bila kar neka ponudba nekoga, ki bi dal neko dampinško ceno in ki ne bi bil sposoben za tako ceno teh tablic izdelovati. Gre za podjetje, ki registrske tablice trži po celi Evropi, Rusiji, Indiji, Kitajski, Avstraliji, severni in južni Ameriki, praktično po celem svetu, skoraj v celoti pa je z registrskimi tablicami pokrit njihov domači trg, to je Nemčija. Torej nemško podjetje je minister za infrastrukturo in prostor izločil zato, na primer, ker del njihovih skladišč nima ustreznega varovanja, ker ni bilo jasno, po kakšnem standardu so preizkušene njihove barve in tako naprej. Sami zelo argumentirani razlogi, moram reči. In zato, ker gre po mnenju ministrstva za neobičajno nizko ponudbo. V skladu s tem, kar sem povedal na začetku, sem za to odgovoren jaz, ki sem s tem naročilom začel, preden je gospod minister prišel na ministrstvo. Objavljeno je bilo naročilo, ocenjena vrednost v višini 16,4 milijona evrov, in zaradi tega je odgovoren bivši bivši minister. Lepo vas prosim! Na mizi sta bili dve ponudbi, o katerih se je bilo potrebno odločati. Minister Omerzel sicer utemeljuje odločitev s tem, da postopka ni bilo mogoče ustaviti in ponoviti. Tudi ta utemeljitev je dodatno argumentirana s primerjavami cen avtomobilskih tablic v drugih državah in tako naprej. Navaja, da bi za zavrnitev vseh ponudb moral imeti objektivne in tehtne razloge, teh pa ni našel, zato bi bila taka ponovitev tega javnega naročila po njegovem mnenju arbitrarna in nezakonita. In seveda je bila potrjena tudi v postopku revizije, ker se je neizbrani ponudnik pritožil. Normalno, da je formalna potrditev sledila formalnim pravilom igre. Mi ne govorimo o tem, da bi na podlagi tega postopka bilo treba nadaljevati, ampak v takem primeru, ko je prišlo do tako velikega razkoraka in ko je obstajala možnost, da se zniža cena, bi pa to bilo treba storiti. Torej dvakrat višja cena izdelka za ministra ni bila dovolj tehten razlog za zavrnitev take ponudbe in ponovitev javnega naročila. Mimogrede, ko sem bil sam minister in ko prejšnja uprava Darsa ni sledila tistemu, kar je bila njihova zaveza, že v preteklih letih ne, da se odstranijo moteče mitnice, smo objavili naročilo za odstranitev ene od teh. Dobili smo ponudbe, mislim da v rangu od 500 tisoč evrov do 800 tisoč evrov brez DDV. In seveda smo tako naročilo ustavili. Ustavili. Zaradi tega sem bil jaz kazensko ovaden s strani nepodpisanih sodelavcev ministrstva, ki seveda to niso bili. In ravno pred kratkim, januarja, sem po enem letu in pol dobil, pazite, od specializiranega državnega tožilstva, ki se s je s tem postopkom ukvarjalo, da se ta ovadba zavrže, ker sem ravnal gospodarno in ker je bilo potem kasneje to naročilo izvedeno za bistveno nižjo ceno. Toliko o zakonitosti, o tem, da se ne da. Ko sem bil slaba dva meseca v funkciji ministra za pravosodje in javno upravo, sem podobno naročilo ustavil na področju programske opreme, kjer je bil nek ponudnik izbran na hitro, pa so bile številke bistveno manjše. Mislim, da je šlo za rang dveh naročil, vsakega velikosti okrog 700 tisoč evrov. Ko se je to naročilo ponovilo, so se tudi pri tem naročilu kar naenkrat zgodile nižje cene za približno 10 %. V Sloveniji že nekaj časa poslušamo razprave in mantre o tem, da imamo opravka s sistemsko korupcijo na področju javnih naročil. Kdo je najbolj glasen v teh razpravah? Politična skupina Državljanske liste, ki ji pripada tudi minister gospod Samo Omerzel, torej Državljanska lista Gregorja Viranta, katere član je, dan preden je bil imenovan na funkcijo ministra, postal tudi gospod Samo Omerzel. In še ne dolgo tega smo poslušali zgražanje o tem, kako je mogoče, da za nekatere storitve plačujemo več, kot je treba, tudi dvakrat ali trikrat več. Ali niso, oprostite, avtomobilske tablice točno tak primer. In kako nehigienično je grobo manipuliranje z javnostjo, ko želi minister meni pripisati odgovornost zaradi tega, ker sem javno naročilo dal v objavo. Kakšne zveze ima to s tem? Oprostite, na mizi sta bili dve ponudbi in prej sem vam na dveh primerih povedal, kako bi jaz ravnal v takem primeru. Postopek bi ustavil in ga ponovil, če bi bil v njegovi koži. Mimogrede, minister sam v odgovoru na interpelacijo priznava, citiram, "kot predstojnik naročnika se zavedam, da je ponudnik, katerega ponudba je bila izločena, svetovno znan proizvajalec registrskih tablic, in ne dvomim, da ne bi znal ali mogel izdelovati ustreznih registrskih tablic". Sam priznava, da bi bilo treba tako ravnati, če bi ravnal v duhu tega, kar se javno razglaša iz njegovih ust in iz ust njegove politične skupine. Ministrstvo je imelo na razpolago za 50 % nižjo ponudbo, za katero je vedelo, da je realna in uresničljiva, kar izhaja iz teh trditev ministra, pa jo je zavrnilo. Če bi minister ravnal tako kot govori v javnosti o cenah bodočih projektov, ki da jih bo prepolovil, takrat ga seveda ne bo več zraven, bodoči minister, na katerega pa bo padlo to breme teh obljub in višjih cen, pa bo verjetno bentil čez njega, da je zavajal s številkami. Če bi torej minister pri teh tablicah ravnal odgovorno, bi zavrnil vse ponudbe in ponovil razpis. In treba je povedati še nekaj. Tudi glede teh zavajanj, laži, manipulacij, ki smo jim priča, ne samo danes, bili smo jim tudi v preteklih dneh, tednih in mesecih, v interpelaciji je navedeno, da je minister 18. novembra v odgovoru na moje poslansko vprašanje govoril neresnico, da se je zlagal, po domače, ko je na poslansko vprašanje v zvezi s tem trdil, da še ni bil izbran konkreten izvajalec glede avtomobilskih tablic. 18. 11. Torej v odgovoru na interpelacijo pojasnjuje, da je sklep o izbiri, ki nosi datum 31. julija, podpisal 16. avgusta v njegovi odsotnosti državni sekretar po njegovem pooblastilu. Ampak poglejte, kaj je takrat rekel v odgovoru na poslansko vprašanje osemnajstega. Ta odgovor, ki ga je dal v interpelaciji, ne pojasni ničesar in nič ne zmanjšuje teže njegovih besed glede tega, da je takrat izjavil, da še ni bil izbran konkreten izvajalec. Takrat je povedal, da ve, da je razpis zunaj, ve, da sta dve pogodbi, da držijo tudi številke obeh ponudb, in zaključil, citiram: "Koliko je korektna katera ponudba, še ni odločeno in še ni preverjeno, vsaj z moje strani ta odločitev še ni bila podpisana, razen če je kdo podpisal, ki za to ni pristojen znotraj ministrstva, o čemer pa močno dvomim." Konec citata. 18.11. lani. Tu v odgovoru na interpelacijo pove, da je to podpisal gospod Bojan Babič, državni sekretar, po njegovem pooblastilu. Tako se te izjave nabirajo. In kaj se zgodi, ko se začnejo take izjave nabirati? Začne se vzbujati dvom v kredibilnost ministrovih besed in posledično tudi dvom v kredibilnost njegovega ravnanja, ker če bi ostalo samo pri besedah, je to še najmanjša težava. Podobne zavajajoče izjave poslušamo o projektu, ki sem ga že omenil, glede drugega tira. Podobno smo poslušali poleti glede elektronskega cestninjenja, preberite si izjavo gospoda Omerzela, kjer je dejal, da bo sistem, in to tak, kot ga je ponudil Kapsch, zgradil za 10 milijonov evrov in da bo konkretna rešitev predstavljena javnosti do konca poletja 2013. Jaz je nisem zasledil, mogoče sem spregledal, ampak mislim, da ni bila predstavljena javnosti do konca poletja 2013. Tu pa imamo na mizi konkreten postopek, konkretno naročilo, naročilo, kjer bi se na praktičnem primeru, tako kot sem ravnal sam pri cestninski postaji Log, lahko izkazala teža besed, ki se izrekajo v javnosti o tem, da je treba prenehati s sistemsko korupcijo, preprečiti dražitve investicij in doseči njihovo bolj racionalno izvajanje. Tretja točka je ignoriranje sklepov Državnega zbora Republike Slovenije v zvezi s projektom izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj in omogočanje nadaljnje dražitve investicije. Zakaj mi govorimo o omogočanju nadaljnje dražitve investicije? Zaradi načina odziva ministra na to problematiko. Po tistem, ko je v maju mesecu bila javnost obveščena o tem, da je velika verjetnost, da TEŠ ne bo zaključen v predvidenih finančnih in časovnih okvirih, je minister najprej na seji odbora 31. maja dejal [[zdaj ne bom citiral, ampak bom povedal po vsebini točno]] : "Cena 1,3 je tisto, kar moramo doseči." In to je bila prava in odgovorna izjava ministra. Malo kasneje, kaka dva ali tri tedne kasneje, se je pa ta izjava spremenila v neko drugo izjavo: "Ta cena je nerealna, roki so nerealni, vsi, ki so o tem odločali, so bili zavedeni, cena je vsaj za 100 milijonov evrov višja." Tudi če to drži, in se bo na koncu izkazalo, da to drži, take izjave ne bi smelo biti, ker je bila s tem dana bianko menica vsem tistim, ki samo čakajo nekaj takega in ki so tudi v preteklosti komaj čakali, da bi nekdo pripoznal vedno višje zahtevke pri tem projektu, ker je bil, tu se pa vsi strinjamo, zelo slabo voden. Ampak zanimivo, glejte, ekipa, ki je bila odgovorna za najbolj slabo vodenje tega projekta v obdobju do leta 2010, del te ekipe zdaj ponovno vodi to investicijo, pretežni del. Na čelu TEŠ je človek, ki je bil del ekipe, ki je takrat vodila to investicijo, in to ministra ne moti. Da ne govorimo seveda o premogovniku Velenje, kjer je itak večni direktor, ki bo tam do upokojitve verjetno, ki govori, da ne more doseči tistega, kar je sam podpisal dvakrat, leta 2009 in 2012, torej cene 2,25 evra za gigajoul premoga, in zdaj izsiljuje višjo ceno, glede na to, da je priložnost. Seveda je priložnost, priložnost je bila dana v tistem trenutku, ko je minister javno izjavil: "Res je, vsaj 100 milijonov bo ta investicija dražja." Sto milijonov, glejte, ne en evro ali pa en milijon! Zaradi tega je bila sklicana izredna seja Državnega zbora 16. julija, sprejeti so bili neki sklepi, ki so v bistvu sledili tistemu, kar je dan prej na dopisni seji, 15. julija, sklenila Vlada, v kateri sedi gospod Omerzel. Očitek v interpelaciji je tudi, da ti sklepi niso uresničeni, vsaj bistveni ne. In ta očitek drži. Eden izmed pomembnih sklepov je bil, da se do 30.11. razčisti vrednost te investicije. Se ni! V petek smo imeli izredno sejo in smo ponovno poslušali neke številke, ki ne temeljijo na verodostojnih podatkih. V odgovoru na interpelacijo minister sam to priznava. Pravi, da dokler nimamo relevantnih vhodnih podatkov, ne moremo govoriti o končni številki. Zakaj potem zavajanje o tem, katera številka je prava in komu se dela s tem usluga? Verjetno ne tistim, ki želijo, da bi bila ta vrednost investicije čim nižja, in verjetno ne tistim, ki si prizadevajo za to, da bi bila zaključena v rokih, kot so bili postavljeni. Ne. In spet floskula ministra, češ, pozicija je odgovorna, vi ste odgovorni – sedanja opozicija, ki ste bili takrat na vladi, saj je takratna vlada v kateri je sedel, mimogrede, tudi minister Državljanske liste Šuštaršič, ki je bil za poroštveni zakon odgovoren, Zakon o poroštvu je namreč zakon, za katerega je odgovorno Ministrstvo za finance, ker ste predlagali, da se potrdi poroštvo pod temi pogoji. Ja kaj pa naj bi? Ali naj bi predlagali, da se potrdi pod milijardo 500 ali kaj? Na mizi smo imeli potrjen investicijski program s strani TEŠ, nadzornega sveta TEŠ, nadzornega sveta HSE, podpisane izjave vseh odgovornih, da ne govorim o gori druge dokumentacije, ki jo je dobil tudi Odbor za finance, ki je bil pristojen za obravnavo tega poroštvenega zakona takrat in na podlagi katerega je vlada rekla, ne potrdite, ampak je rekla bivša vlada, druga Janševa vlada, odločite se, na mizi imate vso dokumentacijo, vse številke, vse parametre te investicije, tveganje je veliko – tako je bilo tudi povedano – vendar sprejmite odgovorno odločitev. In Državni zbor je, povedali smo v petek, sprejel to odločitev z 29 glasovi za in 20 proti. Samo 6 glasov v teh je bilo poslancev Slovenske demokratske stranke in 7 Socialnih demokratov za primer, pa šteje Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke 26 članov, Socialnih demokratov pa 10. Tako da jaz kot poslanec si verjetno lahko privoščim malo bolj svobodno interpretacijo dejstev in mogoče kakšno razlago malo lahko povem bolj všečno ali pa manj všečno. Vendar minister pa mora na te stvari paziti. In tukaj ta odnos, ki ga je pokazal pri argumentiranju te interpelacije, kaže, da nekako ne razume pozicije, v kateri se je znašel. Da zdaj ni več v podjetniških čevljih, čeprav še vedno je, ker je lastnik tega podjetja, ki posluje z Darsom, ampak je primarno v čevljih ministra, pristojnega in odgovornega za infrastrukturo in prostor, in kot tak mora tudi odgovorno ravnati. In en del odgovornega ravnanja so tudi odgovorne izjave in odgovorno ravnanje tudi v primerih, ko je treba kakšno izjavo ali pa ravnanje opustiti, da ne nastane škoda. Torej poleg tega, da ni bil pripravljen investicijski program, ni poročila, ki je bilo naloženo, da ga ministrstvo pripravi skupaj s pravobranilstvom, tega poročila ni, in ni revizije tega projekta. Ničesar nimamo tako, tako je interpelacija v tem delu po našem mnenju v popolnosti utemeljena. Tudi je zanimivo, da so se določene stvari začele pospešeno dogajati po 11. 12. ne samo pri tem očitku, ampak tudi pri drugih. Torej po tistem, ko smo vložili to interpelacijo v Državni zbor. Četrta točka, mislim, da je kršitev določb Zakona o javnih uslužbencih in podzakonskih aktov, izdanih na njegovi podlagi, ki jo očitamo ministru, ki jo je minister zakrivil s tem, da več kot 8 mesecev ni sprožil natečajnega postopka za direktorsko mesto generalnega direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije in je dopustil, da organ v sestavi več kot 6 mesecev vodi predstojnik po pooblastilu. In ga še danes vodi po pooblastilu, še danes Gurs nima vršilca dolžnosti direktorja, in je še danes ta zakon kršen. In spet zanimiva argumentacija. Ne vsaj podobna, kot je bila pri tisti točki, češ, res je, bi moral prijaviti pa nisem prijavil, tukaj sem bil nedosleden, nisem bil previden, in sicer se nič hudega ni zgodilo, še vedno se ta uprava vodi in tako naprej. Ampak je argumentacija, češ, minister Černač je 28. februarja temu gospodu podpisal pooblastilo za vodenje Gursa. To pa je argumentacija! Zakaj se je pa to zgodilo, tega pa minister ni povedal. Dan za tistim, ko je za to govornico gospa Alenka Bratušek napovedala, ne vem, kako bi temu rekel, kadrovski cunami ali pa politično ilustracijo ali pa, če želite, nastopila z eno izmed najbolj rasističnih izjav, kar sem jih jaz kdajkoli slišal v tem parlamentu, o tem, da bodo odstavljeni vsi tisti, ki niso prave politične barve, če malo parafraziram, je seveda gospod Klemenčič, ki je bil malo prej imenovan za vršilca dolžnosti direktorja Gursa, odstopil, ker se ni želel iti političnih igric. In sedaj naj bi jaz kot takratni minister nekoga drugega porinil v to godljo, da bi ga potem vlada Alenke Bratušek čez tri tedne odstavila. Mislim, da bi ravnal neodgovorno do inštitucije, do tega človeka, predvsem pa do sebe, ker bi skozi to reševal svojo odgovornost ali neodgovornost za to, kar sem naredil. In je bilo popolnoma normalno, da sem v takih razmerah tri tedne pred konstituiranjem nove vlade pooblastil bivšega predstojnika in omogočil, da je lahko ta organ v sestavi normalno deloval, vendar to v ničemer ne odvezuje odgovornosti sedanjega ministra, popolnoma v ničemer. Njegova odgovornost je zaradi tega celo večja, ker je to vedel. Zakon jasno pravi, in on v odgovoru na interpelacijo pravi, da pozna deveti odstavek, mislim, da je 83. člena tega zakona. "Poznam ga, vem, kaj piše v njem." Tam piše, da je treba pač imenovati v. d. za največ šest mesecev in v vmesnem času sprožiti natečajni postopek. Kdaj pa je bil ta natečajni postopek sprožen? 18. 12. lani. Točno teden dni po tem, ko je bila vložena interpelacija. Tudi tukaj nas ministrov odgovor ni prepričal, je pa pustil en tak, bi rekel, čuden pečat glede dojemanja odgovornosti, ker ravna tako, kot je bilo rečeno na začetku, tam, kjer mu ustreza, si uspešno želi pripisati zasluge za nekatere rešitve, tam, kjer to ne ustreza, so pa odgovorni vsi drugi. Predzadnja točka oziroma predzadnja utemeljitev se nanaša na [[…]]Mimogrede, pri Gursu sem še to pozabil povedati, kar ste nekateri trdili. Mi ne očitamo ministru, da je podpisal pooblastilo. Tega niste nikjer prebrali, ampak mu očitamo, da ni opravil tistega, kar mu Zakon o javnih uslužbencih in podzakonski akti velevajo. Peta točka, zavajanje javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah. O tem bi verjetno lahko govorili celoten čas, vendar ker je omejen, dovolite samo na kratko. Res bi moral biti minister slep in gluh, in ne bi smel prebrati nobenega dokumenta, s katerimi je razpolagal na ministrstvu, da ne bi vsaj približno vedel kakšno je stanje na področju avtošol in kaj se v teh avtošolah dogaja. Seveda temu ni tako. Minister je še kako spremljal to področje. Ne nazadnje je tudi poskrbel, da se je zamenjal in svet te agencije, ki ga je imenovala Janševa vlada, in v. d. direktorja, ki je začel ta red delati. Seveda je popolnoma jasno, da je s stanjem bil zelo dobro seznanjen, drugače vsega tega ne bi storil. V interpelaciji smo malo bolj podrobno napisali, kako se je s temi informacijami dogajalo. O tem obstaja dokumentacija, obstajajo javne izjave takrat odgovornih. Minister je javno izjavil, da je za to, kaj se dogaja v avtošolah, izvedel 8. novembra lani. Bivši vršilec dolžnosti direktorja Agencije za varnost prometa pa je javno zatrdil, da je 24. aprila 2013 ministru osebno izročil končno poročilo komisije za strokovni nadzor, ki ga je le-ta izvedla nad delom Agencije za varnost prometa, in ga tudi opozoril na odkrita kazniva dejanja v avtošolah kot tudi na problemsko poročilo kriminalistične policije v zvezi z izvajanjem programov avtošol in dodatnih programov varne vožnje. V odgovoru je minister te navedbe zanikal. Pravi, da je bil takratni v. d. gospod Pojbič aprila res pri njem osebno na sestanku in da niti omenil ni, da v zvezi z vozniki poteka obsežna kriminalistična preiskava. Nič pa ne preberemo v tem odgovoru na interpelacijo o tem, ali je takrat to poročilo bilo izročeno ali ne. In je očitno bilo. ampak zaradi tega, ker je pač zadeva na neustrezen način, neugoden način prišla v javnost, se je pač iskal način, kako se iz te godlje izviti. Dokumenti govorijo seveda drugače. Govorijo tudi o tem, da bi minister moral biti seznanjen z dokumentom, ki ga je 14. avgusta takratni v. d. direktorja naslovil na člane sveta Agencije za varnost prometa, pa seveda minister trdi drugače. Zakaj? Zaradi tega ker so bile takrat druge prioritete. Takrat je bila prioriteta odstranitev vršilca dolžnosti direktorja, ki ni, tako kot je nekdo od vas sam povedal, prave politične barve, ker je bil takrat član Slovenske demokratske stranke, pa ga je bilo treba v skladu z besedami Alenke Bratušek, ki jih izrekla za to govornico, lustrirati, in je temu posvetil glavno nalogo in glavno skrb. Minister danes pove mimogrede, "opozicija je vodila Agencijo za varnost prometa v letu 2012". Ali res? Opozicija je odgovorna za to področje? Leta 2012 je bilo samo deset pregledov, v letu 2013 jih je bilo 66. Niti ni pomembno, glejte, saj ne gre za številko, ampak – kdo je vodil Agencijo za varnost prometa v letu 2012? Predsednik sveta te agencije je bil tisti, ki ga je ob ustanovitvi agencije predlagal minister Vlačič in imenovala Pahorjeva vlada, gospod Vinko Može. Mislim, da je član Socialnih demokratov, dolgoletni direktor Aerodroma. In kdo je bil direktor te agencije? Gospod Ljubo Zajc in v tem državnem zboru ste v prvi polovici leta 2013 zelo hvalili njihovo delo. Zelo ste hvalili njihovo delo, kljub temu da na podlagi izrednega nadzora, ki sem ga odredil v letu 2012 nad delom te agencije, in tega minister Omerzel nikjer ne omenja, in poročila o tem nadzoru, je bil ta svet 8. oziroma 6. februarja razrešen in posledično imenovan potem vršilec dolžnosti direktorja te agencije gospod Pojbič, ki je začel, oprostite, delati red. Začel je delati red. Zaradi tega se je ta aktivnost agencije v letu 2013 izboljšala. Drugače se ne bi. Verjamem, da ministrovim sodelavcem pa tudi njemu ni ostalo spregledano to dejstvo, še posebej zaradi tega ne, ker je ustavil zakon, ki je bil v Državnem zboru v povezavi s temi aktivnostmi. V maju mesecu je bil ta zakon o voznikih ustavljen, ker smo želeli preoblikovati to agencijo na ta način, da jo dobimo bližje ministrstvu, v organ v sestavi je bila predlagana ta formalna umestitev zaradi večje kontrole, možnosti nadzora in tako naprej, ker se je pokazalo, da agencija kot taka ne bo dobro funkcionirala na tem področju – pa ne samo zaradi teh nepravilnosti, tudi zaradi drugega. Takrat je predlagal, da se zakon ustavi, vi ste bili za to, da se agencija ohrani, to je bilo, mislim, da maja 2013, in obljuba je bila, da bo prišel v nekaj mesecih nov zakon. Tudi tega ni do danes. V tej utemeljitvi, zakaj smo na podlagi te revizije naredili tako, kot smo, je zapisano, da ta komisija, ki opravlja nadzor nad poslovanjem agencije za leti 2011, 2012, je ugotovila nepravilnosti na več področjih dela, predlagala je nadzor s strani pristojnih organov, Inšpektorata za javno upravo, Ministrstva za finance, Računskega sodišča in Inšpektorata za delo. Zaradi ugotovljenih nepravilnosti v okviru nadzora je minister Vladi predlagal razrešitev vseh članov sveta. Iz poročila namreč izhaja, da agencija v obdobju od 1. julija 2011 do 31. decembra 2012 na področju dodatnega usposabljanja za varno vožnjo ter dodatnega usposabljanja voznikov začetnikov ni izvedla niti enega samega strokovnega nadzora. Potem je naprej navedeno, da so po navedbah ministrstva v agenciji in v kriminalistični službi pojasnili, da bi izvedba nadzora na teh področjih v letu 2012 lahko vplivala na potek predkazenskega postopka, vendar pa to po mnenju ministrstva ne opravičuje dejstva, da v obdobju, ki je naveden, ni bil izveden niti en nadzor. To je bilo storjeno 6. februarja 2013 v okviru vlade, ki jo je takrat vodil kot predsednik Janez Janša in v kateri sem bil jaz kot minister zadolžen za to področje. In spet minister Omerzel pove, v zapisniku o primopredaji ni nič o tem in zaradi tega sem ekskulpiran kakršnekoli odgovornosti, da bi karkoli v zvezi s tem lahko naredil. Še marsičesa ni v zapisnikih o primopredaji. Še marsičesa. Dokumenti so bili na ministrstvu, zakon je bil v proceduri, tako da je tudi ta utemeljitev bolj izhod v sili, kot kaj drugega. Ne nazadnje je nesporno ugotovljeno, da je bil minister tudi osebno s temi stvarmi seznanjen. Prejšnji v. d. direktorja je te aktivnosti začel. Člane sveta agencije je minister Omerzel dal razrešiti, predsednik je postal gospod Bojan Žlender, ki je potem izpeljal postopek odpoklica gospoda Pojbiča in imenoval sedanjega vršilca dolžnosti gospoda Igorja Velova, ki prihaja iz ene izmed avtošol, o katerem beremo čudne stvari o povzročitvah nekih nesreč, čudnih prometnih nesreč v čudnih okoliščinah, do problemov pri plačevanju davkov in tako naprej. Ima pa eno pozitivno referenco, da se je to zgodilo, kar se je. Je član, kot smo slišali, stranke Zares, katere je bil tudi minister Omerzel, in verjetno je ta pozitivna referenca pretehtala pri imenovanju gospoda Velova na mesto vršilca dolžnosti direktorja Agencije za varnost prometa. Dokumenti, ki so bili predočeni in ki so javno dostopni, pa tudi v končni fazi trditve ministra govorijo o tem, da je pač iskal nek izhod iz te zagate. Treba je povedati, da za to, kar se je dogajalo, on sam osebno seveda ni odgovoren, ne more biti, ker so se stvari dogajale v preteklosti, je pa odgovoren za zavajanja v zvezi s tem. Mislim, da bi bilo mnogo bolj korektno in pošteno, če bi takrat povedal tako, kot je povedal kasneje:" Vse bomo naredili, da se to področje uredi in sprejeli bomo ustrezne ukrepe." Po tistem, kar smo brali v tem poročilu, se bojim, da tisti ukrepi, ki so predlagani, tega področja ne bodo uredili na ustrezen način in bo treba storiti še kaj drugega. Mislimo, da je iz tega, kar je bilo povedano, tudi ta točka utemeljena. Prehajam na zadnjo točko, ki govori o zavajanju javnosti glede sklepanja novih poslov oziroma opravljanja storitev po prevzemu funkcije ministra, poslov njegovega podjetja, ki je v njegovi izključni lasti – Lastinski, z Družbo za avtoceste Republike Slovenije. To, da je minister lastnik te družbe, ni sporno. Povedali smo tudi, da takrat v času, ko bi morala biti na ustrezen način prijavljena KPK-ju, ni bila prijavljena ta okoliščina, je pa minister, tako kot je tudi večkrat ponovil, javno in danes tukaj, na hearingu pred matičnim delovnim telesom v tem državnem zboru izjavil, da obsega poslovanja z državo, če bo imenovan za ministra, ne bo povečeval. In tega se pač ni držal. In nismo mi krivi za to, če se minister tega ni držal. In je najmanj, kar je nekorektno, da se tukaj neka slaba volja zganja zaradi tega, ker je javnost na to opozorila in potem še v poslanskih skupinah oziroma tisti, ki smo podprli to interpelacijo. Minister se pač tega ni držal. Če zadeva ne bi prišla v javnost, bi bila ta pogodba podpisana, tudi ostali posli, ki so, za katere se je še kasneje izkazalo, da so bili opravljeni oziroma želeli biti opravljeni s temi merilniki slanosti, bi se tudi izvršili, ker pa je zadeva prišla v javnost in ker je bila javnost zrevoltirana in ker si vlada Alenke Bratušek želi pred javnostjo nadeti obraz visoko kredibilne vlade, ki deluje po visoko etičnih in moralnih načelih, je bil to seveda šum. Povzročil je velik šum. Zanimivo je danes poslušati podporo s strani koalicije, kakšne so bile takrat besede, ko je ta zgodba prišla v javnost, dokler se ni piarovsko umirila. Jaz sem trdno prepričan, in še verjetno tudi tisti, ki te interpelacije ne boste podprli, da bi ta pogodba bila podpisana in vse druge tudi, vsa druga naročila tudi izvršena, če se ne bi ta dejstva javno obelodanila. Še več. Že po tistim, ko je bilo to javno obelodanjeno, je bilo rečeno, da gre za star posel, pa se je naročilo, smo videli prej, dokumentirano z dokumentacijo izvajalo v letu 2013, na pogajanjih je sodeloval predstavnik tega podjetja, javno naročilo je bilo zaključeno, pogodba bi morala biti podpisana. Če se vse to v javnosti ne bi zgodilo, bi se tudi ta pogodba podpisala, kar kaže na dejstvo, da je minister na tej točki žal izgubil verodostojnost pa tudi integriteto. Nič več ni treba povedati glede tega – to je dovolj. Zatrjevanje, da itak bi lahko posloval, drži – zakaj pa ne? Ampak zakaj se je potem odločil drugače? Verjetno zaradi tega, ker je nekaj povedal javno v Državnem zboru in bi s tem bila ta teža njihovih besed izničena. Ampak zaradi tega, ker je potem to storil, ne bo njegova kredibilnost nič večja. Njegova kredibilnost je zaradi takega ravnanja po naši oceni in po našem mnenju samo še manjša. Seveda ne gre zanemariti dejstva, da je ministrstvo, ki ga vodi minister Omerzel, zelo povezano z Darsom. Tu gre, hočeš nočeš, za prepletanje javno-zasebnih odnosov in funkcij in je nemogoče pričakovati nek korekten profesionalen odnos. Nemogoče.Tudi v bodoče. Z ene ali druge strani. Ali bo v krču eden ali bo v krču drugi. In najmanj, kar je, če je minister Omerzel že tako pomemben za vlado Alenke Bratušek, bi bilo prav, da bi potem pač prevzel nek drug resor, kjer tega konflikta interesov ni. Vendar kot vidimo po napovedih poslanskih skupin vladajoče koalicije, se to ne bo zgodilo. Vse te podatke, bolj podrobne je predstavil že kolega Vizjak kot predlagatelj, zaradi tega jih še enkrat ne bi ponavljal. Se mi pa zdi pomembno omeniti dejstvo, ki govori o integriteti ministra v obdobju, ko je nastopil funkcijo, namreč dejstvo, kako je do tega posla to podjetje sploh prišlo v letu 2008. Povedano je bilo, da je prej te posle opravljalo podjetje Tames, da takrat ni bilo nekega pavšala za te storitve – po podpisu nove pogodbe se je ta pavšal v tej pogodbi znašel v višini 4 tisoč 750 evrov mesečno, da v času, ko je bil v letu 2008 objavljen ta razpis oziroma naročilo za ta posel in ko je bil Lastinski izbran, takrat formalno še niti licence Boschunga menda ni imel, ampak to niti ni tako pomembno. Bolj pomembno je dejstvo, da je bila izbira opravljena v mesecu novembru 2008 oziroma da je bila pogodba podpisana v mesecu novembru 2008 in da je na tej osnovi podjetje Lastinski izdalo fakture za skoraj 100 tisoč evrov, od tega za preko 30 tisoč evrov mesečnega pavšala za nazaj, za mesece maj–november 2008. Se pravi, za obdobje, ko, ne, ni bil niti izbran Lastinski, ministrovo podjetje, ampak za obdobje, ko še niti tega razpisa ni bilo, za 7 mesecev nazaj. In potem tu spet izjave predsednice Vlade, kdo je te pogodbe podpisoval na strani Darsa. Pomembno je, kdo je bil nosilec tega projekta in tega posla, kdo je te pogodbe imel v rokah in kdo je te podpise pogodb predlagal. To je gospod Anton Žagar, ki je bil kmalu po tistem, ko je ministrsko funkcijo nastopil minister, predlagan za v. d. direktorja Direktorata za infrastrukturo in je bil s strani Vlade tudi imenovan na to funkcijo. Ker so v javnost prišle informacije o tem, da je bil na Darsu razrešen in kazensko ovaden zaradi domnevnih nepravilnosti, je po šestih dneh odstopil. To je spet tisti primer odstopljenih takih in drugačnih funkcionarjev, zato da se prevali odgovornost z ministra na nekoga tretjega. Ampak takih primerov je več, ta ni edini, kar nekaj je podobnih odstopov. Dokumenti, ki so bili objavljeni v zvezi s tem v medijih, pa tudi izjave različnih v zvezi s tem, tudi ministra samega, izkazujejo, da je minister za infrastrukturo in prostor glede tega zavajal javnost, da ni govoril resnice glede sklepanja novih poslov oziroma opravljanja storitev po prevzemu funkcije ministra za Dars preko podjetja Lastinski, ki je v njegovi izključni lasti. Tako kot sem omenil, podoben vzorec uporablja tudi drugje. Vedno je enak način. In ko je pritisk javnosti prevelik, doživimo v končni fazi prevalitev odgovornosti na nekoga tretjega ali pa odstope ministrovih sodelavcev, ki s tem prevzemajo odgovornost na svoja ramena. Omenil sem že gospoda Žagarja, ki je, zanimivo, zdaj svetovalec direktorja Slovenskih železnic, tudi podjetja, ki sodi pod interesno področje Ministrstva za infrastrukturo oziroma infrastrukturnega ministra. Potem je tak primer gospoda Bojana Žlendra, ki ga je minister Omerzel najprej imenoval za direktorja direktorata oziroma predlagal Vladi, Vlada ga je imenovala za direktorja Direktorata za promet, potem ga je postavil za svet agencije, da je odstranil prejšnjega vršilca dolžnosti, postavil novega in tako naprej. Ko je prišlo do te zgodbe s problematiko v avtošolah in vozniških izpitih, je pa prevzel vlogo žrtvenega jagnjeta in seveda odstopil. Še vedno pa dela na ministrstvu in verjetno še vedno opravlja enako odgovorne naloge, kot jih je opravljal pred tem. Zadnji v tej seriji odstopov je direktor Direkcije za ceste mag. Gregor Ficko, ki je bil tudi žrtvovan, domnevno zaradi mostov. Na njegovo mesto pa je postavljen človek, za katerega se sliši, da je bil krivdno odpuščen v eni od njegovih prejšnjih služb. Po ministrovih besedah bodo ti ljudje delali red na tem področju. O Agenciji za varnost prometa in o teh zamenjavah sem veliko povedal že prej. Ko sledimo tem utemeljitvam in tem dogodkom, moram reči, da niti ne preseneča podpora vladajoče koalicije ministru. Te besede o tem, da mu je pač treba dati še eno priložnost. Jaz mislim, da še nismo pozabili te retorike, niti nismo pozabili tega komu je bila pred leti namenjena. Upam pa, da v koaliciji niste pozabili tega, kako se je potem ta zgodba končala. Če počasi zaključim in strnem, po mnenju predlagateljev interpelacije in po tistem, kar smo slišali doslej, je ta interpelacija v celoti utemeljena. Minister ni argumentirano zavrnil navedb, ki v njej stojijo. Ni zavrnil kršitev zakona. Priznava jih. V enem delu govori o tem, da gre za manjše birokratske šlamparije. V drugem delu, da so jih zagrešili njegovi predhodniki, kar smo argumentirali, da ne drži. In nekatere nezakonitosti trajajo še danes, na dan razprave o tej interpelaciji. Minister je ob imenovanju prisegel, da bo spoštoval ustavni red, da bo ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. Številna ravnanja ministra, tako ta, ki so bila podrobno obrazložena v obrazložitvi interpelacije in danes dodatno pojasnjena, kot številna druga, govorijo o tem, da minister za infrastrukturo in prostor ni ravnal v skladu s prisego, ki jo je podal v Državnem zboru. Namesto da bi z vsemi močmi deloval za blaginjo Slovenije, je v pomembnem delu svoje funkcije deloval za interese svojega podjetja, posameznih lobijev in vplivnih posameznikov. Zaradi ignoriranja odločitev Državnega zbora in opustitve dolžnih ravnanj nastaja škoda državi in davkoplačevalcem pri največji infrastrukturni naložbi, torej TEŠ 6, posledično bo škoda nastala na številnih drugih infrastrukturnih projektih. Škoda nastaja tudi na področju cestninjenja oziroma vozil v prostem prometnem toku, kjer je bila dana javna zaveza, da bo predstavljen model za 10 milijonov evrov do konca poletja, ki ga ni. Škoda nastaja tudi ljudem zaradi tega, ker bodo plačevali dražje avtomobilske izkaznice, kot bi to bilo potrebno. Škoda bo nastala ljudem in gospodarstvu, občinam in vsem ostalim tudi zaradi tega, ker bodo po sprejetju energetskega zakona plačevali bistveno dražje energetske izkaznice, kot bi to bilo potrebno. Mi smo na to pravočasno opozarjali, vlagali amandmaje, vendar se eno govori, drugo pa dela. V tem zakonu, ki je kot celota dober, je ogromno stvari, ki govorijo ravno o nasprotnem, kar trdita vlada in minister. Govorijo o dodatni birokratizaciji, o dodatni administraciji, dodatni regulativi in dodatnih obremenitvah za državljane in ostale. Postavlja se seveda tudi vprašanje, ali je minister lahko nekdo, ki zavestno zavaja oziroma ki zavestno govori neresnice. Ali je minister lahko nekdo, ki je svoj zasebni interes postavil pred javni, potem ko ga je javnost na to opozorila, pa je storil vse, da bi, ne negiral, pač pa prikril svoja ravnanja? Ta zgodba o poslu Lastinski in Dars govori namreč o tem, da bo posle še naprej, vendar odslej seveda manj transparentno in prikrito, opravljalo podjetje Lastinski, samo pod drugo firmo. Tukaj se je treba vprašati, če je s poslom vse v redu, tako kot trdi minister. Zakaj se je zgodilo, kar se je, in na drugi strani, ali ste že kje videli primer, da bi lahko nekdo, ki je bil izbran kot izvajalec, recimo nekdo, ki je bil izbran s strani Darsa za gradnjo neke avtoceste, po tistem, ko mu je bil vročen sklep o izbiri, sporočil na Dars, "jaz tega ne bom delal, ampak bo delal en tretji gradbinec, za uslugo bom pobral pa neko provizijo". Tega seveda ne bi povedal javno. Ni takega primera. Ga ne more biti in ga ne sme biti. Seveda to verodostojnost besed zelo rušijo tudi druge izjave, ki smo jih poslušali tako glede vrednosti posameznih projektov kot ostalega. Torej če minister na neki točki izgubi integriteto, ki je nujna za opravljanje take javne funkcije, je po našem mnenju lahek plen za take in drugačne lobije. Zelo težko bo minister z izgubljeno integriteto varuh javnega interesa. Navzven z besedami že, v dejanjih pa zelo težko. Po našem mnenju je minister Samo Omerzel za opisana ravnanja in tudi zaradi opustitve dolžnih ravnanj objektivno in subjektivno odgovoren. Po našem mnenju je izgubil potrebno integriteto, ki je nujna za opravljanje funkcije ministra. S tem je po našem mnenju izgubil zaupanje javnosti, kot tak pa ne more več odgovorno opravljati funkcije na katero je bil imenovan. Zaradi tega vlagatelji interpelacije menimo, da je minister osebno predvsem pa politično odgovoren za kršitve petega odstavka 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, za zavajanje javnosti glede sklepanja novih poslov oziroma opravljanja storitev po prevzemu funkcije ministra z Družbo za avtoceste Republike Slovenije preko podjetja Lastinski, ki je v njegovi izključni lasti, za kršitve določb Zakona o javnih uslužbencih in podzakonskih aktov, izdanih na njegovi podlagi, ki trajajo še danes – še danes niso kršitve odpravljene, zaradi zavajanja javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah, zaradi ignoriranja sklepov Državnega zbora Republike Slovenije v zvezi s projektom izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj in posledično s tem zaradi možnosti, da se ta investicija še naprej draži in zaradi oškodovanja davkoplačevalcev, ki ga je minister storil z opustitvijo dolžnega ravnanja s tem, ko ponudbe, ki so bile cenovno izredno neprimerljive, ni zavrnil v celoti, ponovil postopka javnega naročila in omogočil ljudem, da bi plačevali cenejše registrske tablice. Davkoplačevalci bodo zaradi tega plačevali več, kot bi to bilo potrebno. Zaradi vseh teh razlogov predlagamo Državnemu zboru, da po opravljeni razpravi razreši Sama Omerzela, ministra za infrastrukturo in prostor. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavil gospod Matjaž Han.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Minister z ekipo, poslanke in poslanci! Pred nami je, spoštovani, tretja interpelacija o delu in odgovornosti ministra te vlade, vlade, ki je slabo leto nazaj stopila na negotov teren, pospremljen z velikimi manki vsebinskih rešitev njene prehodnice. Ta je pod taktirko Janeza Janše izzvenela v luči neustavnih rešitev, drastičnega varčevanja, pomanjkanja socialnega dialoga ter nezmožnosti soočanja z zatečenim stanjem po posameznih resorjih, po katerih se je nakopičilo ne malo problemov. Bolečina prejšnje vlade, ki ni uspela reševati problemov v okolju politične stabilnosti ter konstruktivnega dialoga, je res velika. Tako zelo, da je prvak sedanje opozicije kaj kmalu po izgubi mesta predsednika vlade napovedal uporabo vseh političnih sredstev: Porušiti, podtikati, preusmerjati pozornost s pravih problemov, deliti na naše in vaše, politizacija, diskreditacija na podlagi zavajajočih navedb pa je že viden in predvidljiv način uresničevanja političnih ambicij predvsem največje opozicijske stranke. Zakaj takšen uvod, spoštovani? Zato ker želim opozoriti, da poslovniško možnost interpelacije opozicija ne jemlje kot priložnost, da katerikoli minister pojasni očitke glede okoliščin morebitnih nepravilnosti in politične odgovornosti. Interpelacije so zgolj in samo politično sredstvo, preko katerega želi opozicija destabilizirati in onemogočiti vladi njeno normalno delovanje, predvsem pa, da politizacija zamegli vsebino. Tega seveda ne želim poudariti v luči današnje razprave kot opravičilo ali iskanje stranpoti od problemov, ki jih Ministrstvo za infrastrukturo in prostor prav gotovo ima. Želim poudariti, da moramo v tem prostoru, v tem hramu demokracije vsebini in dejanskim problemom dati prednost pred politizacijo. Danes smo pred razpravo o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela. Resor, za katerega menimo, da sodi med najtežje, je minister prevzel pred desetimi meseci. Veliki pritiski interesnih skupin, pomanjkanje denarja in akutni problemi, povezani z vse slabšim stanjem cestne ter tudi železniške infrastrukture, to je za vsakogar, naj si bo še tako velik strokovnjak, velik zalogaj. Še posebej, če vemo, da je prav to ministrstvo, Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, tisto, pod streho katerega je levji delež potenciala investicijskih projektov. Preko teh pa vemo, da je v tem momentu edino možno zagnati investicijski cikel, brez katerega v naši državi ne bo vidnejšega zagona gospodarstva. Socialni demokrati smo že od samega začetka nastajanja te koalicije poudarili, da je resor infrastrukture in prostora resor, ki potrebuje vizijo razvoja za naprej. Ne samo za dan ali teden, ampak za leta naprej. To pa pomeni, da je treba s programskim načrtom na ministrstvu začeti z delovanjem, ki bo preseglo ohranjanje statusa quo, temveč bo nadgradilo ter zagnalo večje infrastrukturne ter energetske projekte. To smo izpostavili prav sedaj, ko smo pred novo koalicijsko pogodbo, v kateri Socialni demokrati ne vidimo zgolj deklarativnega dokumenta ali pa seznama želja, temveč dokument, ki ga bodo ministrstva zaznala kot akt ključnih prioritet, v realizacijo katerih mora celotna koalicija dati vso svojo energijo. Projektov posameznih resorjev, tudi infrastrukture in prostora, pa ni moč optimalno realizirati brez ustrezne finančne konstrukcije in podpore celotne vlade. To se izraža prav v proračunih za prihodnje leto kot tudi in še pomembneje v ukrepih, kako sanirati nastale finančne vrzeli, ki bremenijo celotne javne finance. Prvi koraki, ki vodijo k okrevanju gospodarstva, so narejeni, pa vendar Socialni demokrati pri Ministrstvu za infrastrukturo in prostor pogrešamo vizijo o projektih, ki so z vidika investicije in s tem povezano rastjo gospodarstva med ključnimi. Projekti, ki bi slovenski energetski prostor zapolnili z večjim poudarkom na pridobivanju električne energije v luči naravnih danosti naših rek, na nek način stojijo. Več let oziroma kar desetletja sta politika kot stroka poenoteni v tem, da je potencial hidroelektrarn na srednji ter spodnji Savi premalo izkoriščen. O dodanih vrednostih investicijskega cikla, ne samo z vidika države, tudi posameznih področij, ne mislim razlagati na tem mestu na dolgo in široko. Naj ob tem omenim samo Zasavje. Ministra Omerzela sem oktobra lani preko poslanskega vprašanja opozoril na problematiko projekta gradnje hidroelektrarne na srednji Savi. Zasavje je poleg pripadajoče rudarske dejavnosti ter ostale težke industrije še dodatno obremenjeno s slabo infrastrukturno povezavo, odrezano vsakršnih možnosti, da se razvije v na nek način boljšo regijo, ki si jo tudi to Zasavje zasluži. Da je situacija še bolj bizarna, se zdi, da Zasavje postaja talec podpisa nove koncesijske pogodbe, ki bo gradnjo hidroelektrarn pognale v tek. Veliko se ukvarjamo s koncesijsko pogodbo. Pogrešamo večji angažma ministrstva pri omenjeni problematiki s pričakovanjem, da bo nemara postala zaveza in da se bo to vprašanje rešilo v čim krajšem možnem roku. Tudi dokončanje začetih projektov gradenj hidroelektrarn na spodnji Savi terja takojšnji operativni načrt ministrstva pri odpravljanju preprek, zaradi katerih dokončani realizaciji projekta ni videti konca. Seveda ne trdim, da je vse na tem ministrstvu in tudi ne tega, da je možno le pritisniti na gumb in pognati omenjene projekte. Bilo bi tudi neodgovorno, da bi vso težo gradenj hidroelektrarn prevalil na ministrstvo, pa vendar je treba narediti bistveno več. Teza, da je energetika polje priložnosti za Slovenijo, pa se žal pričel razkrajati ob tem, kar smo zadnja leta, če ne desetletja, imeli moč videti v našem prostoru. Tudi projekti gradenj hidroelektrarn so postali kolateralna žrtev vsega, kar se okrog slovenske energetike dogaja. Različni interesi in apetiti so slovensko energetiko, vsaj tako se zdi, potegnili v cono, kjer žal ni več govora o perspektivi in priložnosti, ampak je govora samo o špekulacijah, lobijih in vrtičkarstvu. Prav to tipično slovensko vrtičkanje po načelu "vsak skrbi za svojo gredo" pa nas je pripeljalo v položaj, ki nima perspektive in razvojnega naboja. Pričakujem, da bo Ministrstvo za infrastrukturo in prostor temu naredilo enkrat konec. O projektu TEŠ 6 je bilo te dni veliko povedanega. Ne ob tej točki in tej razpravi poudarim zopet to in samo to, da Socialni demokrati pričakujemo, in tukaj ima minister Omerzel našo podporo, da se razišče, kaj je pri tem projektu šlo vse narobe v njeni izgradnji. Poleg energetike je ministrstvo tudi v luči okrnjenih proračunskih sredstev obremenjeno z vprašanjem akutnega stanja cestne infrastrukture, ki nedavno eskaliralo v podobi dotrajanih in komaj voznih nadvozov in mostov. Socialni demokrati ne bomo pristali, da se na račun zategovanja in smotrne porabe in zmanjševanja proračunskih sredstev opravičuje ogrožanje varnosti na perečih točkah nadvozov in mostov. Pričakujemo, da bo ministrstvo začelo s takojšnjim ukrepanjem, kateremu bo poleg delnih zapor sledil še program obnove teh mostov in teh izpostavljenih predelov. Da je prišlo do tako elarmantnega stanja na naših cestah ni krivo samo ministrstvo, temveč večletna politika gradnje in obnove cest, ki je terjala svoj davek. Davek, ko je vsa energija šla v izgradnjo avtocestnega križa, pozabilo pa se je marsikdaj na že močno dotrajane odseke državnih cest. Prav tako ne gre spregledati vprašanja cestninjenja za tovorna vozila, institucionalnega varstva za zagotavljanje varnosti cestnega prometa, ki mora ostati v formi agencije ter novelacije resolucije o nacionalnem programu o izgradnji avtocest. Da se dotaknemo še problematike železniške infrastrukture, ki se zdi, kot da je črna jama, za zapolnitev katere ni moč poiskati ustrezne rešitve. Prizadevanja, da se končno naredi operativni načrt, kako začeti s celotnim pristopom, ki mora biti finančno in organizacijsko dolgoročno vzdržen, je močno uspešno realizirati samo prek nacionalnega programa železniške infrastrukture. Upam, da se bo ministrstvo začelo ukvarjati tudi s tem. Vseh kislih jabolk, v katera bo moralo zagristi ministrstvo, naj ob tem ne naštevam. Želel sem osvetliti, in verjetno sem pozabil veliko stvari, le nekaj vprašanj, s katerimi se bo ministrstvo v večji meri moralo spopasti v luči boljše izrabe investicijskih potencialov za večjo gospodarsko aktivnost v naši državi. Zavedamo se, da je pričakovati, da bo kljub zagotavljanju še kako operativnih načrtov ministrstvo primorano hoditi z roko v roko tudi s projektom sanacije javnofinančnega primanjkljaja. Pa vendar ne do te mere, da bi nadaljevanje in odlašanje ali premalo ambiciozni ukrepi vedno sledili izgovoru, da ni ustreznega finančnega načrta. Prav v luči razbremenjenega bančnega sistema ter pravih prioritet, ki naj ne bodo samo sanacijske narave, temveč naj bodo tudi razvojne narave, vidimo dobro priložnost, da se začne z bolj aktivnim delovanjem ministrstva. Vsebinskim vprašanjem, kaj se bo v prihodnje dogajalo na resorju infrastrukture in prostora, se ob tej interpelaciji ni moč izogniti. Še več. Menim, da je danes prava priložnost, da na ta vprašanja dobimotudi odgovore in da jih osvetlimo tudi v luči odgovornosti funkcije ministra, kajti ne gre več samo za politično odgovornost, temveč odgovornost o tem, kaj se bo na področju velikih investicijskih projektov v Sloveniji v prihodnje dogajalo. Besedilo interpelacije opozicijskih poslancev, žal, ne odpira teh vprašanj. V večjem delu se opira na delovanje zasebnega podjetja in domnevnih nepravilnosti. Socialni demokrati smo ob tem in ob vseh teh očitkih že jasno povedali, da je odgovornost in presoja, ali minister še lahko pod težo tovrstnih očitkov opravlja svoje naloge kompetentno, predvsem na njem samem, na Državljanski listi in ne nazadnje tudi na predsednici Vlade, ki mu je dala zaupanje. Za nas je ključnega pomena to, da ministrstvo začne z aktivno in operativno politiko uresničevanja ne samo v delu, ki zahteva hitro in učinkovito sanacijo akutnih področij ministrstva, temveč da se aktivneje spopade z razvojnimi projekti. Socialni demokrati bomo v luči vsega povedanega glasovali proti interpelaciji.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo gospod Rihard Braniselj.
Spoštovani, lep pozdrav! Danes govorimo o interpretaciji – ne, ni lapsus, za interpretacijo gre. Imamo jasno pravno in dejansko stanje, vendar očitno iz tega jasnega pravnega in dejanskega stanja izvajamo različne zaključke, različne razlage, kakor je seveda komu bolj všeč. Resnica pa je ena sama. Interpelacija je ustavni institut, v ustavo uvrščen z namenom, da se opozori ali razreši ministra, ko obstaja utemeljen sum, da ta svojih nalog ne izvaja v skladu s prisego, ki jo je dal ob imenovanju. Za zakonitost in nezakonitost gre. Skorajda pravilo je, da se interpelacija vlagajo zoper ministre, ki delajo, ki so uspešni in za opozicijo s tega naslova nevarni. Uspešnost in delavnost pa je pri predlagateljih interpelacije nezaželena. 35. člen Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije – naj grem kar po posameznih postavkah interpelacije. Gre za očitek, da je minister kršil ta zakon in Ministrstvu za infrastrukturo in prostor ni posredoval podatkov o podjetju, katerega izključni lastnik je in za katerega veljajo zakonske omejitve poslovanja. Minister je bil imenovan na to funkcijo 2. aprila 2013. Imenovanje je sledilo obravnavi na matičnem odboru, kjer je minister v predstavitvi povedal, citiram: "Lastinski Inženiring je moje podjetje v 100-odstotni lasti. Tu vas moram opozoriti, da obstaja tudi podjetje Lastinski Pak, to pa je podjetje, ki je v lasti mojega najstarejšega brata." Javna, transparentna izjava ministra. Nemudoma po odstopu funkcije je Vlada Republike Slovenije na svoji spletni strani v predstavitvi ministra Sama Omerzela med drugim zapisala: "Družino si je ustvaril v Novem mestu, od koder na mednarodne trge prodira tudi njegovo podjetje Lastinski, d. o. o." Še ena jasna, transparentna javna objava gotovega dejstva. Podatke o podjetju ministra je korektno navedlo na spletnih straneh tudi Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, in sicer v slovenski in angleški verziji. In komu je pravzaprav namenjen podatek o podjetjih, s katerimi ministrstvo ne sme poslovati? Samemu ministrstvu. Namen javnosti je bil dosežen tudi na ta način. Očitno je, da minister nikoli ni skrival dejstva, da je lastnik podjetja Lastinski Inženiring, in tega ni skrival niti ob kandidiranju za funkcijo ministra, tega ni skrival, ko se je predstavil poslancem Državnega zbora, in tega ni tajil, ko je nastopil funkcijo ministra za infrastrukturo in prostor. Še bolj pomembno pa je, da se je potem teh omejitev tudi striktno držal oziroma so se teh omejitev striktno držali tisti, ki se morajo. Podjetje, ki ima drugega direktorja, in pa Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. In še nekaj. Kaj je pravzaprav najhujša sankcija, če se ta člen ne spoštuje? Najhujša civilna sankcija je, da so vsi posli, ki bi jih podjetje v lasti nekega funkcionarja opravljalo za to isto ministrstvo, postali nični. Nični brez pravnega učinka, in to je ta funkcija, ki jo zakon pravzaprav zahteva za kršitev tega člena. Mar res kdo verjame, da bi minister potem, ko je razgalil vse posle in svoje podjetje, da bi za tem prikrito nadaljeval s prevzemom obveznosti na ta način, da bi kršil omejitve poslovanja, ki mu jih nalaga 35. člen Zakona o integriteti in prepričevanju korupcije. Na to vprašanje odgovor verjetno ni potreben, kot tudi ni potreben odgovor na vprašanje, če je minister s tem, ko je zamudil enomesečni rok, kršil namen zakona. Jasno je, da so od prvega dne imenovanja že vsi fikusi na ministrstvu vedeli, da je minister lastnik podjetja, in da s tem podjetjem ministrstvo ne sme poslovati. Evidentno je namreč tudi to, da je ministrstvo za infrastrukturo in prostor kasneje svojo zakonsko obveznost opravilo in podatke sporočilo tudi komisiji za prepričevanje korupcije. Pri čemer je treba povedati tudi to, da tudi če bi se posli oziroma ko govorimo o poslih, so se le-ti odvijali v preteklosti z Dursom in ne z ministrstvom. Naslednji očitek je poslovanje z družbo Dars. Interpelacija očita ministru zavajanje javnosti glede sklepanja novih poslov. Očitki seveda niso utemeljeni. Minister na predstavitveni seji odbora je samoiniciativno pojasnil, citiram: "Do trenutka odločitve, da kandidiram za ministra, sem bil podjetnik. Deloval sem kot dober gospodar v svojih podjetjih in se boril za posel, zato da sem lahko izplačal plače in zato, da sem lahko podjetje razvijal. V okviru dela za državo bi želel pojasniti dve aktualni zadevi. Eno je 75 tisoč evrov prejemka s strani države v okviru Eureka" in nadaljujem, "drugo delo, ki je povezano z državo, je naše delo z Darsom. Naše podjetje od leta 2008 na Darsu vzdržuje cestne vremenske postaje in ta pogodba se izvaja dejansko od leta 2008. In kar se tiče samega dela z državo, te obstoječe pogodbe moramo spoštovati. Mi obsega poslovanja z državo povečevali ne bomo in ne bomo podpisovali novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra". Mi obsega poslovanja z državo ne bomo povečevali. Minister je tukaj mogoče malo nerodno rekel. Tudi sicer poslovanje z državo ni bilo, bilo je poslovanje s podjetjem Dars. Minister ni širil obsega poslovanja, kot je povedal, čeprav ga k temu sploh ni silil noben zakon, pač pa je za svojo obljubo stal. Podjetje z družbo Dars od jeseni 2013 pa sicer tudi sploh ne posluje več. Tudi do takrat KPK ni ugotovila nikakršnih nepravilnostih. Celo več. V svojem mnenju so zapisali, da poslovanje družbe z družbo Dars ni poslovanje z državo in ni podvrženo nobenim omejitvam, kar tudi sicer izhaja iz zakonskih določb. Šesti odstavek 35. Člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije jasno določa, da omejitve poslovanja ne veljajo za poslovanje na podlagi pogodb, ki so bile sklenjene pred funkcionarjevim nastopom funkcije. Skladno z zakonom o Slovenskem državnem holdingu so uprave Dars, d. d., in Slovenskih železnic odgovorne vsaka svojemu nadzornemu svetu, ki jih imenuje uprava Sod, d. d. Upravo Soda imenuje Vlada na podlagi posebnega natečajnega postopka. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor pa pri vsem tem nima prav nobenega vpliva ter tako v ničemer ne more vplivati na ti dve družbi, ki sta pri svojem poslovanju samostojni. Tretja točka očitka iz interpelacije se nanaša na vodenje Geodetske uprave Republike Slovenije. Neverjetno sprenevedanje. Natečajni postopek za imenovane novega direktorja Gursa bi moral izpeljati že minister Černač, pa je namesto tega dotedanjega direktorja gospoda Seliškarja dne 28. 2. 2013 pooblastil za vodenje Gursa. Minister Omerzel je aprila 2013 dal predlog za izvedbo javnega natečaja za zasedbo funkcije, 14. 5. je uradniški svet izdal sklep o imenovanju komisije in 19. 12. 2013 je bil natečaj tudi javno objavljen, ki pa se še ni končal. Kakšne vsebinske kršitve zakona so to? In kakšne so finančne in druge posledice za državo? Aleš Seliškar je dolgoletni direktor Gursa, ki je izpeljal projekt množičnega vrednotenja nepremičnin v Republiki Sloveniji, ki je ravno v tem času tudi izjemno pomemben zaradi implementacije nekega drugega zakona, korekcij in aplikacije na uvedbo Zakona o davku na nepremičnine. Delo Geodetske uprave Republike Slovenije poteka ves čas optimalno, profesionalno in sama oblika vodenja tega organa v sestavi nima nobenega vpliva na to. Nek drug minister je pooblastil gospoda Seliškarja za vodenje Gursa in minister Omerzel pač tega pooblastila ni preklical. Nepravilnosti v avtošolah. Po domnevnem zavajanju javnosti v zvezi s stanjem z avtošolami se predlagatelj naslanja na poročanje medijev. Pri tem predlagatelj zapiše, citiram:" Od približno 130 avtošol so zlorabe tudi s prikritimi ukrepi ugotovili pri 36 avtošolah, preverjajo pa še vedno tisoč 558 zadev, ker obstaja sum, da gre za kaznivo dejanje. Preiskava se nanaša na izvajanje programov šol voženj, dodatnih programov varne vožnje in izbrisa točk ter podeljevanje vozniških izpitov med letoma 2010 in 2012 ter še poteka." Konec citata. Predlagatelj je glede tega očitka med drugim še zapisal, citiram: "Več kot očitno je torej, da za zaščito svoje funkcije in bežanja pred odgovornostjo minister Samo Omerzel ponovno zavaja javnost na njegovem poznavanju o nepravilnosti o avtošolah in izpitnih centrih." Konec citata. Spomnimo se, minister je nastopil funkcijo 2. 4. 2013. Pristojni ministri za nadzor nad delovanjem avtošol so bili od leta 2004 dalje naslednji: Janez Božič, SLS, Radovan Žerjav, SLS, Patrik Vlačič, SD, gospod Černač, SDS. Več kot očitno je, da želijo predlagatelji interpelacije za nepravilnosti, ki so se kopičile in potem izbruhnile od leta 2010 do 2012 v avtošolah, okriviti sedanjega ministra, ki je nastopil funkcijo dobro leto po teh dogodkih. Minister je po njegovih besedah za nepravilnosti izvedel šele 8. 11. 2013 od Policije. Kdor trdi drugače, naj to tudi dokaže. Tega podatka ni v nobenem primopredajnem zapisniku. Podatkov o tem, da je minister o tem vedel prej, ni v primopredajnem zapisniku med ministri Vlačičem, Černačem, Maherjem in Omerzelom, prav tako tega ni v nobenih primopredajnih zapisnikih med direktorji Agencije za varnost v cestnem prometu, tudi ne med direktorji Direktorata za promet. O tem dejstvu ni bilo pred tem na ministrstvu nobenega dokumenta. Očitno je, da je že pred časom nastopa mandata ministra, na Policiji potekala obsežna kriminalistična preiskava zaradi suma organiziranega kriminala v večjih avtošolah in drugih povezanih osebah. Glede na to je jasno, da je pod prejšnjimi ministri zatajil nadzor na celi črti. Kako se je to lahko zgodilo? Kriminalno dejavnost so zaznale službe izven sistema ministrstva, ki bodo zadeve sprocesirale tudi do konca, govorim o Policiji. Minister Omerzel, operativec iz gospodarstva, je pač v enem mesecu naredil tisto, kar drugi niso zmogli v letih. Uvedel je izredni nadzor nad vsemi agencijami, nad direktoratom in na ministrstvu že pripravljal sistemsko prenovo zakonodaje, ki bo v bodoče preprečila takšne anomalije ter vzpostavila in zagotovila takšen kontrolni mehanizem, da se kaj takšnega ne bo zgodilo nikoli več oziroma bodo posamezni storilci takoj razkrinkani in procesirani pred sodiščem. Ob tem se nam poraja vprašanje, zakaj so vlagatelji interpelacijo vložili šele 11. decembra, zakaj niso vložili nemudoma, ko so ugotovili za nepravilnosti. Vložili bi jo lahko že meseca maja, pa je niso. Kaže, da so edino oni vedeli za nepravilnosti, ki pa niso prišle v javnost. Obžalujemo, da si za cilj napada interpelacije niso izbrali izhoda iz gospodarske krize, dvig konkurenčnosti, nova delovna mesta, racionalno javno upravo. Verjamemo, da bi ob tvornem delovanju našli marsikatero dobro rešitev v splošno korist. Glede očitkov o ignoriranju sklepov Državnega zbora v zvezi s projektom izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, je treba poudariti, da se projekt izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj vodi že vse od davnega leta 2003, ko je bila idejna predstavitev projekta, to je bilo v bivši Ropovi vladi. Večina strateških dokumentov, dokumentov, kot so finančni načrt, razvojna strategija Holdinga Slovenskih elektrarn 2006– 2015, resolucija o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023. Izbira, danes lahko že rečemo, v narekovanjih, najugodnejšega oziroma bolje rečeno najmanj ugodnega ponudnika ter podpis pogodbe za gradnjo 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, vse se je zgodilo v času vlade Janeza Janše. In ta je bil še kako dobro seznanjen s projektom TEŠ 6. V mandatu te vlade je bil pristojni minister gospod Vizjak tudi istočasno predsednik nadzornega sveta Holdinga Slovenskih elektrarn. In kdo je bil v istem mandatu predsednik uprave gospodarske družbe, ki lastniško obvladuje hčerinsko družbo Termoelektrarne Šoštanj? Predsednik uprave Holdinga Slovenskih elektrarn je bil dr. Jože Zagožen. Najmanj se nam zdi sprevrženo, da prav predlagatelji, ki so bili ves čas tesno vpeti v izvedbo tega projekta in so imeli moč sprejemati strateške odločitve in ki bi lahko v prid slovenskim davkoplačevalcem ali pa vsaj ne v škodo sprejemali odločitve, tega niso storili, sedaj pa s prstom kažejo na ministra Omerzela in želijo, da dobesedno čez noč sanira vse napačne odločitve, sprejete v prejšnjih časih. Ena od teh napačnih odločitev je bila tudi ocenjena vrednost projekta. Projekt izgradnje je bil v prejšnji vladi ocenjen na 602 milijona evrov. Pa da ne bo pomote in izgovarjanja na napačno oceno glede rasti cen električne energije. Takšna takrat ocenjena vrednost projekta ne odraža niti dejanske vrednosti opreme, ker tudi ne želimo zavajanj glede neizvrševanja sklepov, je treba povedati, da je minister Samo Omerzel izpolnil priporočila – priporočila, ne zahteve, ne naloge, pač pa priporočila na 41. izredni seji Državnega zbora. Poslankam in poslancem je na 53. izredni seji, to je prejšnji teden, izčrpno in celovito predstavil dinamiko dogodkov v zvezi z izgradnjo 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj ter tudi vse ukrepe, ki so bili ali bodo še podvzeti. Predstavljeno je bilo naslednje. Izvedena revizija vseh pogodb s strani Državnega pravobranilstva zaradi civilnopravnih sankcij in proučitve skladnosti pogodb ter iskanja odgovornosti. Državno pravobranilstvo je izvedlo kontrolo civilnopravnih razmerij in iskanja odgovornosti. Žal je državno pravobranilstvo ali pa na srečo tudi ena institucija v tej državi, ki ima določene pristojnosti in je kot varuh javnega interesa dolžna, da tudi sama nekaj stori pri razjasnjevanju teh pravnih poslov in iskanju odgovornosti. Intenzivno se izdeluje novelacija investicijskega programa številka 6, ki bo prvič temeljila na verodostojnih in točnih podatkih. Zadnjemu novelacijskemu programu številka 5 je revizijska hiša KPMG odrekla verodostojnost. Verodostojnost v tem delu, da dvomijo, da je bil ta program naveden na korektnih predpostavkah. In kakšni so bili šele predhodni novelacijski investicijski programi, se lahko tudi vprašamo, če je številka 5 vprašljiva. Mi samo upamo, da bo številka 6 korektna, pravilna in da bo na tej podlagi lahko slovenska politika predvsem pa slovenska energetika sprejemala prave odločitve. Slovensko državno tožilstvo in Nacionalni preiskovalni urad izvajata preiskave in vlagata kazenske ovadbe. Temu smo priča dnevno, tedensko in mi pričakujemo in zahtevamo, da se ta trend tudi nadaljuje. Gre za institucije, ki so poklicane v tej državi in specializirane, da najdejo tisto, za kar sumimo, da v tej zgodbah obstaja – sumi korupcije. Pripravljajo se tudi podlage za izvedbo forenzične preiskave celotnega projekta, govorimo o zakonskih podlagah. Predlagatelji ministru očitajo ignoriranje sklepov Državnega zbora. Že Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v svojem mnenju zapisala, da Državni zbor lahko v konkretnem primeru ministru in Vladi pošlje le priporočila in teh priporočil se je minister držal. Nobenih navodil in nobenih zahtev. Tudi sicer se je minister angažiral, ne glede na sklepe Državnega zbora, da bi prišel do vseh podatkov projektov in prvič imamo pravzaprav ministra, ki projekt Teš 6 tudi obvladuje. O tem je tekla beseda, ali minister Omerzel obvladuje projekt Teš 6, obvladuje na način, da ga bo lahko politično pripeljal do konca. Gre za izjemno zahtevno strokovno vprašanje in odgovornost ministra Omerzela z investicijo v Teš 6 je svetlobna leta daleč. Projekt vodi Termoelektrarna Šoštanj d. d., ki je hčerinska družba Holdinga Slovenskih elektrarn s svojo upravo in svojim nadzornim svetom. Upravljavec državnega premoženja je Sod s svojo upravo in svojim nadzornim svetom, in to upravo imenuje Vlada po nekih izbranih strokovnih kriterijih neke komisije, ki to kadruje. Predlagatelji so na zadnji izredni seji večkrat poudarili, da ne iščejo odgovornosti za nazaj, da tega ne morejo očitati nobeni vladi, da pa je največji problem, da sedanji minister investicije ne obvladuje in Državnemu zboru ne poroča. To je očitno bil smisel prejšnje seje. Kaj pa če bi vendarle poslušali poiskati odgovornost tudi za nazaj? Tudi politično odgovornost, če je potrebno, kdo so bili tisti ljudje, ki so bili zadolženi za ta projekt in kjer je treba iskati politično in strokovno odgovornost. O tem pa sem govoril ravnokar. Izbira izvajalca za registrske tablice je naslednji očitek. Po našem mnenju neutemeljen. Gre za očitek ministru, da je z izbiro dobavitelja registrskih tablic za motorna in priklopna vozila na javnem razpisu oškodoval davkoplačevalce. Dejstva so popolnoma drugačna. Minister Černač je objavil javni razpis za izbiro dobavitelja registrskih tablic s točno določenimi karakteristikami, o tem se verjetno vsi strinjamo. Na javni razpis sta se v odprtem roku prijavila dva ponudnika, tudi o tem se strinjamo. Eden od ponudnikov ni izpolnjeval pogojev in njegova ponudba je bila izločena iz bistvenih razlogov. Ponudnik ni imel ustrezne registracije, ponudnik ni imel ustreznih referenc, ni zagotavljal ustreznega varovanja prostorov in ni predložil ustrezne tehnične dokumentacije in certifikatov. To je ugotovitev Državne revizijske komisije oziroma komisije, ki je izvedla in bedela nad tem javnim razpisom. In tako je bil izbran drug ponudnik, katerega ponudba je bila edina popolna in pravilna. Neizbrani ponudnik je sicer vložil korektno revizijo in Državna revizijska komisija je revizijo zavrnila kot neutemeljeno ter potrdila pravilnost izbire. Poglejte si izrek in obrazložitev obeh odločb Državne revizijske komisije, iz katerih je ta odločitev tudi jasno razvidna. Zdaj pa vrhunsko. Predlagatelji interpelacije ministru očitajo, zakaj ni javnega razpisa razveljavil. Konkretno to pomeni, da zahtevajo nespoštovanje 80. člena Zakona o javnem naročanju in posledično nezakonito ravnanje. Javnega razpisa v konkretnem primeru ni bilo mogoče razveljaviti, saj za to ni bilo nobenih zakonsko dopustnih pogojev. Kaj več o tem bom povedal potem še v razpravi. Pripravimo se na to, 80. člen Zakona o javnem naročanju, kjer točno piše, iz katerih razlogov in kdaj lahko javni razpis razveljavimo, in ti razlogi niso kar tako. Predlagatelji očitajo previsoko ceno registrskih tablic. Analiza cen po Evropi, ki jo je naredilo ministrstvo, kaže, da so cene izbranega ponudnika več kot ugodne. Pa še nekaj. Minister Černač je v tehničnih karakteristikah pri pripravi javnega razpisa – lahko da je ta javni razpis delala komisija, lahko je tudi minister za to vedel, tega ne morem trditi, ampak v teh tehničnih karakteristikah se je zahteval poseben premaz, ki pa v ceni izdelave tablic predstavlja polovico cene. Vendar tega premaza nihče ne zahteva, ampak bil je eden od tehničnih pogojev. Kaj v ceni to pomeni, vemo. In ironija je, da tisti neizbrani v tem razpisu, za katerega se pravzaprav tako zelo potegujejo predlagatelji, tega ni vkalkuliral v ceno in tega tehničnega pogoja ni izpolnjeval. Seveda zato pa je lahko bil toliko cenejši. In samo špekuliram lahko, če bi se že o vsem uskladili, bi se verjetno uskladili tudi o tem, kajne. In ni res, da so bile tu nepravilnosti in bi ta javni razpis moral biti razveljavljen. Če bi skrbeli za davkoplačevalce, potem bi avtomatsko vrgli ta pogoj s premazi ven in bi davkoplačevalcem oziroma vsem tistim, ki registrske tablice plačujejo iz svojega žepa, zagotovili najbolj ugodno ceno. To bi pa verjetno bila cena, kot jo je prijavil in določil ter ponudil neizbrani ponudnik. In še nekaj, neizbrani ponudnik je nemško podjetje, izbrani ponudnik je slovensko podjetje, kar sicer ne igra nobene vloge, vendar pa osebno pri tem nisem indiferenten. V Državljanski listi smo prepričani, da bi rezultate dela ministra Omerzela danes razglašali kot pomembne dosežke vlade, če bi predlagatelji sodelovali v tej isti vladi. Minister Omerzel je prvi minister, ki obvladuje investicijo TEŠ 6 in ukrepa kot dober gospodar, je minister, ki spoštuje zakon o javnih naročilih, je minister, ki odpravlja nepravilnosti pri avtošolah, je minister, ki skrbi, da delo vladnih služb in organov v sestavi v teh zahtevnih časih poteka profesionalno in učinkovito, je minister, ki je odpravil vsakršen vtis konflikta interesov, in je minister, ki uvaja prakso uspešnega gospodarstvenika tudi v delu ministrstva, ter je minister z vizijo in pogumom. Predlog sklepa o razrešitvi ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela v Državljanski listi ne bomo podprli iz razlogov, ki so bili pravkar povedani.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o interpelaciji. Prvi se je prijavil k besedi predlagatelj. V imenu predlagateljev ima besedo mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Po tem nastopu, zadnjem še posebej, bi lahko rekel, glej, vsak cigan svojo malho hvali, ne glede kakšna je, koliko je luknjasta, koliko je smrdljiva in prazna, pač vsak cigan svojo malho hvali. In ne glede na argumente, ne glede na vsebino, ki je bila predočena in jo bom verjetno moral še nekajkrat predočiti, ker enostavno na to odgovorov ni bilo. In ne gre, spoštovani, za interpretacijo. Ne gre. Temveč gre za interpelacijo in gre za resne dokazane očitke, ki pa na večino njih sploh ni bilo odgovora. Sploh ga ni bilo, ne da je bila neka druga interpretacija podana. Ni bilo enostavno odgovora. Gotovo bom moral na to še enkrat opozoriti ali pa dvakrat. In spoštovani minister, ni res, da vas ne želimo slišati, mi vas zelo dobro poslušamo, ampak ne odgovarjate na naša vprašanja. In bom še enkrat začel z vašimi besedami. Vi ste, spoštovani minister, povedali v odgovoru na interpelacijo, da ste na heairingu, se pravi na zaslišanju pred matičnim delovnim telesom, Odborom za infrastrukturo, 2. aprila javno razkrili vsa, poudarjam, vsa obstoječa poslovna razmerja z družbo Dars. To so vaše besede, da ste javno razkrili vsa obstoječa poslovna razmerja z družbo Dars. Na hearingu 2. aprila gospod minister ni povedal nič o poslu, ki ga je opravljal že več let, to je o vzdrževanju in umerjanju, kalibraciji torej, merilnikov slanosti Sobo 20. O tem ni bilo niti ene besede, čeprav je minister javno zatrdil v odgovoru na interpelacijo, da je v hearingu javno razkril vsa obstoječa razmerja z družbo Dars. Ali je kdo kaj odgovoril na to? Ali je razkril ali ni? Ja, a je to interpretacija ali je to dejstvo? To je dejstvo in tega ni razkril. In mi govorimo, da je lagal, pa najmanj zamolčal. Naprej. Vi ste predsednica Vlade in minister je rekel, da je večkrat zatrdil, da poslov z Darsom ne bo širil. Ampak ali veste, kaj je minister rekel, spoštovani, dobesedno kaj je rekel? On je dobesedno rekel, poleg ostalega, ki ne odgovarja točno na to, kar sprašujemo, je povedal in se obvezal na hearingu 2. aprila pred matičnim delovnim telesom, ko je nastopil kot minister. Dobesedno je povedal: "Ne bom podpisoval novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra. Ne da bo širil posel, novi posel, ampak da ne bo podpisoval novih pogodb. Spoštovani gospod Braniselj, to ni interpretacija, preberite si magnetogram, na magnetogramu to piše: "Ne bom podpisoval novih pogodb." Minister se je javno zavezal, 2. aprila 2013, da več ne bo podpisoval novih pogodb z Darsom. Ali je to interpretacija? Ni. To je dokazilo, je v tem Državnem zboru, imamo magnetogram tega zaslišanja. Zakaj pravimo, da je lagal. Pa pridejo spet te pogodbe, na katere nismo dobili niti enega odgovora. Merilniki slanosti. Merilnike slanosti vsako leto pred zimsko sezono Dars pošlje v servis in letno kalibracijo za to pooblaščenemu izvajalcu, ki ima licenco proizvajalca. V tem primeru podjetja Boschung. In kakšen je bil kronološki? Minister je rekel, da ne bo novih poslov in ta posel je tudi zamolčal, kot smo vedeli, sploh ni o njem poročal, čeprav je rekel, da je razkril vse posle. 8 oktobra je minister poslal oziroma podjetje Lastinski, katerega 100-odstotni lastnik je gospoda Samo Omerzel, je poslalo ponudbo za umerjanje merilnikov slanosti. 8 oktobra, torej pred zimsko sezono. Zakaj je poslalo ponudbo? Zato ker to ni nameravalo delati? Zato ker je želelo ta posel narediti. Potem je 21. oktobra sledila naročilnica Darsa podjetju Lastinski, to je podjetju, ki je v 100-odstotni lasti gospoda Omerzela. Naročilnica je obvezna letna kalibracija merilnika slanosti, popravila, izdelava in zamenjava in tako naprej – 12 tisoč 623 evrov brez DDV. Nakar pridejo gospodje iz podjetja Lastinski, konkretno je prevzel pri Andreju Vidmarju, zaposlenemu na avtocestni bazi Ljubljana, Grič 54, 28 merilnikov slanosti in te merilnike slanosti so prevzemali tudi po drugih avtocestnih postajah, Postojna, Vipava, Logatec, Hrušica, Podtabor, Vransko, Ljubljana in tako naprej, podpisani prevzemi teh merilnikov. Podjetje Lastinski je prišlo po merilnike slanosti k Darsu. Ni jih Dars poslal z naročilnico, kot ste interpretirali do nedavnega. 22. novembra je zopet podpisano, da so jih prevzeli nazaj 14 kosov in kasneje tudi druge, ker so jih sukcesivno vračali. Spoštovani, od naročilnice do decembra sprejete odločitve Omerzela, da ne bo teh poslov več delal, seveda to je teden dni po tem, ko so tudi mediji razkrili, da se tudi ta posel opravlja z Darsom, je poslal Lastinski obvestilo, da tega posla ne bo opravil in je vrnil naročilnico. Zdaj mi pa vi povejte, kako iz tega ni več kot jasno razvidno, da je podjetje Lastinski želelo ta posel, oddalo ponudbo, prevzelo merilnike na cestninskih postajah in se je po javni objavi in pritisku javnosti tega posla odpovedalo. Spoštovani Braniselj, interpretacija, vzdrževanje vremenskih postaj na avtocestah. Minister je, še enkrat vam moram povedati, jasno povedal na hearingu, "ne bom podpisoval novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra". Gospod Omerzel je bil izbran za ministra in poglejmo naprej. 20. oktobra Družba za avtoceste pošlje razpisno dokumentacijo za izbiro izvajalca po postopku s pogajanji brez predhodne objave, glede na to, da je bil nosilec licence za redno vzdrževanje cestno vremenskih postaj Boschung, isti proizvajalec. Potem sledi 12. novembra ponudba in pogajanje. In zanimivo. Tukaj imamo zapisnik o pogajanjih. Iz tega zapisnika izhaja, da so se trdo pogajali. Pogajali so se 20 minut o vrednosti posla 185 tisoč evrov. Pogajali so se tako 20 minut in izpogajali za 0,6 % nižjo ceno. To so res trda pogajanja. Kot z gospodom Štrukljem približno. In sedaj se vi, spoštovani, sprašujete da gre za interpretacijo, jaz pa govorim,da gre za integriteto. Dajte mi, gospod Braniselj, vi povedati, kako se pogajajo podjetja, Dars konkretno, z ministrovo firmo o poslu. Kako se naj, bi rekel, brez nekega kančka pristranskosti pogajajo, pri čemer je minister večkrat javno – če bo treba, bom tudi klipinge sem prinesel – napadel oziroma omalovaževal vodstvo Darsa, da je tako in tako tam problem in da bo treba nekaj narediti. Se pravi, vodstvo Darsa je pod grožnjo, tu pa se pride njegovo podjetje pogajat z Darsom o poslu. In rezultat 20-minutnih pogajanj je 0,6 % nižja cena. Spoštovani gospod Braniselj, to ni interpretacija. To je zapisnik o pogajanjih. Lahko si pridete pogledat, vam bom točno prebral. Izhodiščna cena skupaj z DDV je bila 185 tisoč 196 evrov. Izpogajana cena je bila 183 tisoč 976 evrov. Se pravi, so se za dobrega jurja izpogajali, kar predstavlja 0,6%, kot sem prej povedal. In vi pravite meni, spoštovani gospod Omerzel, da sta pač naredili eno napako, ste pozabili omeniti ministrstvu to svoje lastništvo in posledično ni prišlo vaše podjetje na seznam tistih podjetij, ki ne smejo poslovati in s tem tako ali tako ni nič narobe formalno, saj to po zakonodaji o preprečevanju korupcije je dopustno. Poglejte, jaz vas čisto tako sprašujem kot ljudi, ali se vam zdi normalno in se vam zdi možno, da se je mogoče nepristransko, brez obremenitev pogajati med Darsom, med firmo, ki je pod ministrovim portfeljem in direktorja javno napada minister, in s podjetjem v njegovi lasti. Kako se je možno brez obremenitev nepristransko s temi zadevami pogajati? In vi govorite, da je to pač zgolj neka formalna šlamastika, neke vrste mali, kako bi rekel, prekršek. To je pritisk, to je kolizija interesov, da večja ne more biti. In vi, spoštovani, iz Državljanske liste, ki se deklarirate za borce proti korupciji, proti klientelizmu, ki ste namenili tretjino zakona o Slovenskem državnem holdingu preprečevanju, kako bi rekel, klientalizma in korupcije, to enostavno pokrijete in pravite, da je to vse res in da je to interpretacija. Spoštovani, ne samo, da je to sprenevedanje, to so dvojna merila in ne nazadnje še kaj hujšega. Tukaj imamo tudi dokument o izpogajani ceni. Verjemite mi, če je nekdo oddal ponudbo na poziv, če se je nekdo prišel pogajat in se je izpogajal za vzdrževanje in servisiranje cestnih vremenskih postaj, je želel nedvomno podpisati pogodbo – ali je prišel to delat zaradi tega, ker ni imel kaj drugega početi? Ker to stane, ker vsako podjetje to stane. Mimogrede, dana je bila tudi sočasno garancija za resnost ponudbe. Tudi vsaka garancija nekaj stane, ker je bila sestavni del razpisne dokumentacije. Tudi to je bilo priloženo ob razpisni dokumentaciji. Rezultat je bil medijska objava poslov, da želi minister novo pogodbo, so malo potegnili nazaj njegove izjave in minister se je premislil in odstopil. Rekel je sam, jaz sem odstopil od tega. Jaz sem se temu denarju odpovedal, kot da mu pripada. Odpoveš se, če ti nekaj pripada, pa potem pravzaprav tega ne sprejmeš in se odpoveš. Minister, še enkrat, je povedal na hearingu, "ne bom sklepal novih pogodb". To je nova pogodba. In vi ste dobro citirali tisto določbo zakona o integriteti, ki pravi, da se med posle ne vštevajo tiste pogodbe, ki so že podpisane. Ampak to ni tak posel, to je bil nov posel, nova pogodba, novo zbiranje ponudb oziroma zbiranje ponudbe s postopkom pogajanja. To je nov posel, nova pogodba. Več kot jasno. Ker je bila tudi v preteklosti za vsako leto nova pogodba. In to je nov posel, nova pogodba in očitno zavajanje in laganje ministra na hearingu, ker ni imel namena to narediti. On je imel namen novo pogodbo narediti, ker je vse skozi celo leto delal, da bo do nje prišel. Torej, spoštovani Braniselj, da tukaj pravzaprav sklenem ta prvi del. Vi ste rekli, pa tudi nekateri drugi pred vami, da ni tukaj verodostojnih listin, da so neke interpretacije in neka tolmačenja. Jaz imam tukaj, poglejte, papirje, prosim, pridite jih pogledat, če meni ne verjamete na te javno izrečene besede, to so pogodbe, naročilnice in za temi stojim. Še več. Kako je podjetje Lastinski prišlo do tega posla, sem vam tudi povedal. Do leta 2008 je to počela firma Tames, in imamo tudi ne nazadnje dokumentacijo s tem in pogodbo s tem podjetjem. Potem je bil razpis in na ta razpis, mimogrede, avgusta leta 2008 si je pridobilo podjetje tudi licenco, nakar je bila 26. 11. podpisana prva pogodba med Lastinskim in Darsom v vrednosti 171 tisoč 825 evrov brez DDV, pogodbeni rok 15 mesecev od datuma veljavnosti pogodbe. To se pravi, če prav razumem, in verjetno po obligacijskem pravu drugače ni mogoče, velja pogodba od podpisa naprej, to se pravi od 26. 11. naprej. In poglejte, tukaj je račun podjetja Lastinski, ki je bilo izdano 19. 12. 2008. To se pravi, reci in piši, nekaj več kot 20 dni po podpisu pogodbe je že prvi račun. Se pravi, če sem prej rekel, da je bila pogodbena vrednost 171 tisoč 825 evrov, je bil račun izdan – veste za koliko? Za 79 tisoč evrov, in to po 20, 25 dneh veljavnosti pogodbe. In veste za koliko nazaj? Za sedem mesecev nazaj. Podjetje Lastninski je izdalo račun za šest mesecev, ko sploh ni imelo pokrito s pogodbo z Darsom. In vi, spoštovani, tudi v Pozitivni Sloveniji, ste rekli, da govorimo brez dokazil, da kar tako nekaj trdimo brez dokazov, da dokazov ne bo itn. Jaz ne vem, kaj je to. Ali je to falsifikat, smo se to izmislili, ali je to dokaz? Pozitivna Slovenija je v predstavitvi poslanske skupine govorila, da ni nobenih dokazov, da se nekaj mi tukaj izmišljujemo. Braniselj je pa še dodal, da je to stvar interpretacije. Ni nobena interpretacija. In poglejte, zanimivo v tem računu. Veste, kaj je obračunano? Obračunan je mesečni pavšal. To je pa inovacija, ko govori gospod Omerzel, da je Lastinski inovativno podjetje. Res je, še posebej inovativno za izstavljanje računov. Namreč do takrat, ko je podjetje Dars poslovalo s Tamesom, ni bilo mesečnega pavšala, so bili pač polletni pregledi, cestno vremenskih postaj in seveda stroški servisiranja, v glavnem tipala, kot smo gledali. Tipala so bila problem oziroma senzorji ali kakorkoli to imenujete. Gospodje v firmi Lastinski so si izmislili mesečni pavšal in so ga tudi z veseljem zaračunavali. 4 tisoč 750 evrov na mesec, in to je zneslo praktično dobršni del fakture. Od teh 79 tisoč izstavljenega računa je bilo 33 tisoč 250 mesečnegai pavšala, potem so pa še redni polletni pregledi, to je še dodatnih 13 tisoč evrov. To se pravi, neka tekoča zadeva brez nekega ukrepanja je bila več kot pol računa. Tega prej Tames ni računal. In kdo je omogočil ta posel konec leta 2008 – zdaj boste namigovali na vlado Janeza Janše – kdo je to omogočil? Gospod Anton Žagar. Gospod Anton Žagar je bil predlagatelj naročilnic tega posla in je bil tudi odgovoren za to področje na Darsu. Jaz tu sprašujem predsednico Vlade, ker je očitala češ, da je bilo to pod upravo Darsa, ali ona preveri vsako pogodbo, ki jo pripravi za njo gospod Omerzel ali kdo drug, če jo podpisuje v imenu Vlade. Jaz sem bil v nekaj vladah in vem, da moraš zlasti v takih primerih sodelavcu zaupati, tistim, ki so strokovno odgovorni za pripravo teh poslov. Kam bi pa vsak minister in vsak kdorkoli prišel, če bi preverjal vsako pogodbo. In mi, spoštovani gospodje, ne očitamo ministru Omerzelu, da je kot minister kriv ali da je bil kateri od ministrov za to kriv. Iz tega dokumenta izhaja njegov način funkcioniranja kot podjetnika v navezavi z, kako bi rekel, naklonjenostjo določenih tudi sedaj ovadenih in sodno preganjenih ljudi na Darsu, kot je gospod Žagar. Zoper gospoda Žagarja, ki je bil na Darsu, je sprožena kazenska ovadba in odškodninska tožba Darsa zaradi gasilnih aparatov v višini 3 milijone evrov. In mi očitamo, da iz tega posla, ki ga imamo v rokah, saj lahko, da je bil še kakšen, pa teh dokumentov nimamo, ampak tega pa imamo, zato se upamo to trditi, izhaja [[…]]Mislim, kako lahko zaračunaš enemu podjetju, državnemu podjetju nekaj za sedem mesecev za nazaj, če imaš pa pogodbo še ne en mesec sklenjeno. Kako to lahko narediš? Gospod Braniselj, ali je to interpretacija? A je to interpelacija, vas sprašujem odgovorite mi, to ni interpretacija saj boste pol ja saj vem. To so dokazila, dejstva. In o tem, spoštovani gospod Omerzel, mi niste v reakciji na interpelacijo odgovorili niti z enim stavkom, niti z enim stavkom. In pravite, da vas mi ne želimo slišati. Mi vas bi radi slišali, samo vi nam nič ne poveste. Mi vas prav željno poslušamo. Še posebej bi vas pa radi slišali za tisto študijo o ploščatih kablih, tista bi bila tudi zanimiva. Gospod Žagar, spet specialist za podjetje Lastinski, je omogočil podjetju in je sprejel, podpisali so pogodbo za posel, vreden 33 tisoč evrov, to je bila sklenjena pogodba 3. 3. oziroma odpiranje ponudb, pogodba je bila sklenjena 1. 8. 2008. Glejte, tule imam pogodbo, pogodba je podpisna, ne morete verjeti, s strani ministra Sama Omerzela in na drugi strani je dr. Žan Jan Oplotnik, namestnik predsednika uprave. Pogodba o izdelavi študije o upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij, predlagatelj pogodbe gospod Žagar, piše. To je 3. 3. 2008. Pogodba je pa 1. 8. 1008. Datum odpiranja ponudb 3. 3., lahko da je tudi 3.5. , ker je tako z roko napisano. Saj pravzaprav je irelevantno. Ker je bila ponudba podjetja dana 29. 2., jaz verjamem, da je 3. 3., zato sem tudi ta datum uporabil. Spoštovani, na podlagi te pogodbe je firma Lastinski začela delati z Darsom in je dobila dobrih 34 tisoč evrov, o tem vam danes poročajo tudi Slovenske novice, imate kliping, notri vse drži. Jaz imam tukaj pogodbo in vlogo za razpis in pripravo pogodbe. In ta študija je po izjavah pristojnih na Darsu, ki vsebinsko to stvar poznajo, totalno neuporabna, nobene dodatne vrednost ni od nje, je ostala v nekih predalih in jaz vas gospod Omerzel sprašujem, ali ocenjujete, da je bila v teh študijah kakšna dodana vrednost, ki ste jo tako lepo pokasilari. Tisti, ki so jo pregledali, so ugotovili, da gre za prevod prospektov teh kablov, se pravi prevod prospektov proizvajalcev. Da je tistega teksta manj kot eno stran, ki ste ga zmogli za ta denar sami napisati, ostalo ste verjetno plačali prevajalcu, da to naredi. Spoštovani! Kaj je največkrat pojav za neko korupcijo oziroma sesanje državnega denarja? Razne pogodbe, razne študije. Študije delajo za Dars, delajo za Telekom, delajo za marsikoga v tej državi. In tako je gospod Omerzel sam podpisal to pogodbo leta 2008 za študijo, s katero Dars po vsem tem, to se pravi po teh petih letih ali šestih ne ve, kaj početi. Pa še to, šlo je za na nek način prevod. Res bi povprašal in me zanima, ali se ne da narediti ena revizija dodane vrednosti te konkretne študije. Gospodje, ki govorite, da ni dokazov, da so samo neke vrednostne sodbe, da samo nekaj politiziramo, jaz sem vam tukaj predložil dokumente. Verjetno jih bom moral še enkrat – sedaj sem ravno 25 minut, tako da si znam čas izračunati, ker boste spet govorili, da samo zavajamo in da samo politikantsko delujemo. Imam tukaj pogodbe, naročilnice, kjer so podpisani ti in oni. Mimogrede, spoštovani Omerzel, tudi če je spodaj podpisan gospod Žan Jan Oplotnik ali kdorkoli, ki je podpisal tako pogodbo, ga to ne odvezuje, in ga ne želim opravičevati. V vsakem poslu, ki je slab, ni kriva samo ena stran, ampak je več strani slabih. To je definitivno tako. Vedno je treba vprašati po zdravju obe pogodbeni stranki. To govorimo vedno, ko smo kritizirali dajanje slabih kreditov. Na vseh kreditnih pogodbah sta dva podpisa, od bankirja in od podjetja. Oba sta približno kriva. Po navadi je še več kriv tisti, ki denar da, kot tisti, ki denar vzame. Sploh če gre za javna sredstva. Poglejte. Tu sem sedaj poskušal še enkrat razložiti temelj interpelacije, ki govori o integriteti ministra. Minister mora razumeti, spoštovani gospod Braniselj, in tukaj ne govorimo interpretaciji, on mora razumeti, da če je nosilec najodgovornejše funkcije v izvršni veji oblasti, torej če je minister, ne more hkrati sklepati novih poslov in pogodb s firmami, ki so pod njegovim delokrogom, čeprav posredno. Tudi energetika je posredno pod gospodom Omerzelom, tudi Dars in verjetno tudi Slovenske železnice. Vendar integriteta tu je jasna. Minister Omerzel je poskušal dvakrat pridobiti posel, ko je že bil minister. Potegoval se je, tu imamo vso dokumentacijo, ki sem je pokazal, za novo pogodbo za vzdrževanje cestnih vremenskih postaj in želel je pridobi posel na podlagi naročilnice za umirjanje merilnikov slanosti. Ni stvar interpretacije, to je dejstvo. Minister, ki ne razume, da ne more biti hkrati minister in opravljati dela za državo na svojem področju, mislim, da nima kaj iskati v vladi. Zato mislim, da je to ključna in temeljna ugotovitev in očitek iz te interpelacije. Trditve, je govorila iz Pozitivne Slovenije, "je treba dokazati", ne vem, ali ste me poslušali, upam, da sem dokazal to, kar govorim. Nisem dokazal? Ne vem, kako bi potem lahko, res ne, če smatrate, da to ni dokaz. Slišali smo tudi veliko samohvale ministra. Veliko samohvale je bilo, sam o sebi nisem nikoli tako govoril in tudi nikoli ne bom, pa morda mislim podobno, ampak govoril tega ne bom, ker se enostavno to ne spodobi. Bilo je rečeno, da vse, kar je ustvaril, je težko zaslužil. Glejte, tisti posel leta 2008 z Darsom, tista naročilnica za študijo o možnosti namestitve ploščatih kablov v tunele namesto okroglih kablov, verjetno bi si vsak podjetnik v tej državi želel dobiti takšno naročilnico za tako študijo, verjetno, za 34 tisoč evrov študijo, ki vsebuje potem v končni fazi prevod prospektov. Če je to težko prigaran denar, potem marsikateri delavec v tej državi očitno ne ve, kaj je težko prigaran denar. Jaz mislim, da to ni posebej težko prigaran denar, gospod Omerzel. Tudi sami ste rekli, da poslov ne boste širili, gospod Omerzel, niste pa nikoli demantirali svoje izjave, ki ste jo dali na hearingu, v kateri ste povedali, da ne boste sklepali novih pogodb, če boste izvoljeni za ministra. In vas sprašujem, ali ste to res rekli. Gre samo za "da" ali "ne", ker ne morete reči, "sem rekel, pa nisem". Ali ste to rekli? Drugo moje vprašanje, čisto direktno: Ali ste nameravali skleniti pogodbo za vzdrževanje cestnih vremenskih postaj za naprej, pri čemer ste aktivno sodelovali v fazi priprave pogodbe – ne vi, pač predstavniki vašega podjetja? Ali ste nameravali skleniti posel za vzdrževanje merilnikov slanosti, ker ste sprejeli naročilnico in je niste takoj vrnili? Po prejetju naročilnice ste šli iskat te merilnike slanosti, o čemer pričajo dokumenti, in potem šele čez mesec dni vse skupaj vrnili. To so zelo jasna vprašanja. Bom zelo vesel, če bom v nadaljevanju slišal vaše odgovore. Termoelektrarna Šoštanj. Saj jaz vem, saj vas razumem, da ne želite slišati očitkov iz interpelacije. Vi se takoj vračate v zgodovino tega projekta, čeprav je ta diskusija relevantna, ampak to ni naš očitek. Naš očitek je samo eden v zvezi s tem, in ga dobro poslušajte, prosim. Naš očitek je samo eden: minister ni izvršil sklepov Vlade s 15. 7. 2013. Ti sklepi Vlade so bili dva dneva kasneje obravnavani v parlamentu in so bili nadgrajeni s priporočilom parlamenta. Parlament se je v vsem strinjal z vlado in rekel: "To pravi sklepi, samo za boga, izpolnite jih!" In kaj se je zgodilo, spoštovani? Spet pravite, da so to interpretacije. Ni nobene interpretacije, nič se ni zgodilo. Tu si je gospod Braniselj privoščil celo eno zavajanje. Jaz imam to kronologijo dogodkov, lahko mu vse to razložim, bom pa še enkrat to zelo jasno povedal. Na Odboru za infrastrukturo in prostor januarja letos oziroma v parlamentu je minister javno povedal, da ne more razkriti poročila Državnega pravobranilstva, ker naj bi bil v fazi postopka obelodanjenja in da zato nima zelene luči, da ga razkrije. Minister pa ni povedal, da je bilo to poročilo, če lahko tako rečemo, to je bilo neko mnenje Državnega pravobranilstva, ki je bilo na Vlado posredovano že oktobra leta 2013, mi smo pa to diskusijo imeli ta mesec. V tem poročilu ni govora o izvršitvi sedmega sklepa, razen z enim stavkom. V tem odgovoru pravobranilstva stoji stavek, da Državno pravobranilstvo ni pristojno ugotavljati zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ v primeru izgradnje bloka 6. Dobesedno tako piše. Pravobranilstvo ni pristojno. Državno pravobranilstvo se ni izrekalo o tem, ali je kdo kriv ali kdo ni kriv, celo to, ni reklo, da ni nihče kriv, ampak da se niso pristojni o tem izrekati. Jaz vam tudi to poročilo lahko dam, ni noben problem. In kaj je bilo v tem dopisu pravobranilstva oziroma v tem poročilu? V tem poročilu je bil samo odgovor na pet zastavljenih vprašanj s strani Ministrstva za infrastrukturo. Vlada je 15. 7. 2013 sprejela sklep, da je naložila Državnemu pravobranilstvu, Ministrstvu za infrastrukturo in prostor in Ministrstvu za finance, da naredijo v treh mesecih poročilo o zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ. Koncem septembra, leta 2013 je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor naslovilo pet vprašanj na Državno pravobranilstvo. Ta vprašanja se niso nanašala na vprašanja v povezavi z zakonitostjo ravnanj organov HSE in TEŠ, temveč so se nanašala zgolj na možnost uveljavljanja ničnosti pogodbe med Alstomom in TEŠ – skratka za čisto eno drugo stvar – in katero pravo se uporablja, švicarsko in naše in tako naprej. Državno pravobranilstvo je oktobra odgovorilo z nekim poročilom na ta vprašanja. Praktično je povedalo, da se ne da tukaj nič narediti in se z enim stavkom izjasnilo, da Državno pravobranilstvo ni pristojno ugotavljati zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ. Na podlagi tega nam je minister na odboru rekel, da nam tega poročila ne more dati. Zavajal. Tudi ni nobene stopnje zaupnosti bilo na tem poročilu. To je bil navaden dopis Državnega pravobranilstva. In kaj vam hočem povedati? Da glede izvršitve sedmega sklepa Vlade to ni nobeno poročilo, kajti to poročilo je samo napisalo, da Državno pravobranilstvo tega, kar je Vlada sklenila, da mora narediti, ne more narediti, ker ni pristojno. Od tu dalje pa do danes ne vem, kaj je Ministrstvo za infrastrukturo naredilo glede tega vprašanja, na ugotavljanju zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ. Ne vem, kaj je naredilo. In to poročilo bi mi radi. To poročilo je bilo treba narediti na podlagi sklepov Vlade, pa ni izvršeno. Spoštovani, mi to gospodu ministru očitamo, samo to. Ne blodnjo z zgodbo TEŠ 6 in njegovo odgovornostjo za ne vem kaj. Očitamo pa mu še eno stvar, kar sodi v njegov mandat in kar je povezano s temi sklepi Vlade. To je, da se bo investicija vodila v skladu z izdanim poroštvenim zakonom. Ker je to aktualna stvar, kar smo v tem parlamentu naredili. To se pravi, da se bo spoštovala racionalizacija projekta na 1,3 milijarde evrov in da naj naredi vse, da bo tako. Samo to. Ti dva stvari. Vi pa tukaj razpredate in razglabljate, kdo vse in kdaj in zakaj in tako naprej je povezan s to investicijo. Osredotočite se na predmet interpelacije, in bom zelo vesel. In zopet nismo dobili ne takrat ne danes nobenega odgovora. In odgovor terjamo samo eden: kdaj bomo s strani Ministrstva za infrastrukturo dobili poročilo glede izvedbe sedmega sklepa Vlade s 15. 7 [[..]]Tudi oni bi morali kaj narediti na tem, pa niso nič. Še posebej, ker se krepi zavedanje in vedenje, da je ravnanje vodstev in nadzornih svetov TEŠ in HSE odgovorno za stanje na tem projektu, kakršno pač je – v vseh garniturah doslej. Narejeno na tem, da bi pa našli odgovorne, pa ni nič. In spet borci za pravično Slovenijo in za to, da se pripeljejo krivci pred obličje pravice, ignorirate sklepe lastne vlade, da je treba ugotoviti zakonitost ravnanj vodstev v firmah HSE in TEŠ v povezavi s to investicijo. Registrske tablice. Spoštovani, prebrali smo Zakon o javnem naročanju. Če bi jaz imel pred seboj dve ponudbi, jaz se ne opredeljujem za nobeno izmed njih, ampak če bi imel na izbiro dve ponudbi, ki sta dvakrat različni, tudi zaradi argumentov, ki jih tu navajate, da ni nekakšnega premaza na koncu, bi najmanj, kar bi, sploh če je tista druga ponudba, ki je pol cenejša, od renomiranega ponudnika, ponovil razpis. In za to imate podlago v zakonu in v stališču poslanske skupine je gospod Černač opozoril na dva primera, ko je podobno ravnal, da je razveljavil razpis, ker se mu je zdela predraga stvar in so mu tudi instančni organi potrdili to odločitev. In tu je bila zelo zanimiva primerjava ministra s podobnimi posli drugod po svetu. Poglejte, jaz sem prepričan, da je izdelava registrskih tablic povezana z ekonomijo obsega, da je cena registrske tablice, izdelane v Italiji, kjer se dela za, ne vem, toliko in toliko milijonov vozil tablica, lahko tablica drugačne cene, kot pa je v Sloveniji, kjer je vozil nekajkrat manj. In takšna primerjava kar tako, je seveda brez zveze. Zato je po moji oceni ta ponudba za Slovenijo relativno visoka. On jo pa predstavlja, da je nižja od primerljivih držav drugje. Tu pravzaprav res niste odgovorili na ključne stvari iz interpelacije. Še nekaj. Jaz sem na podlagi tega prepričan, da boste dali verjetno argumente na stran z neko interpretacijo in boste pač izrazili vero v to, da je minister v redu, ker je pač vaš. To se pravi argumenti pred vero ne pridejo v poštev, vera pred argumenti pa. Samo da je naš, pa je v redu. To je več kot jasno, in to smo pač danes slišali od vas. Čeprav moram reči, da mi je sedaj kar žal, da nismo predlagatelji interpelacije povabili SD k podpisu, pa mogoče bi še kakšni dve točki dodali, pa bi hitro skupaj prišli. Ker to, kar sem poslušal od gospoda Hana v štartu, kaj vse bi bilo fino še narediti na tem ministrstvu, kar ni narejeno oziroma sploh ni začeto, moram reči, da kar takoj podpišem. Jaz sem vesel, da marsikdo tudi v Pozitivni Sloveniji tako misli, še posebej če pogledamo, kaj se kaj dogaja v Zasavju. Če je bilo kdaj Zasavje tako mačehovsko obravnavano, kar se energetike tiče, kot je v tem mandatu, kljub jasnim zavezam o sodelovanju političnih strank te koalicije, me naj vrag vzame. Veste, kaj ste zapisali v programu o sodelovanju štirih koalicijskih strank? Zapisali ste pod infrastrukturo in prostor, pa poglejmo, kdaj je bilo to podpisano. Ta protokol je bil podpisan ob nastopu, nekako marca, verjetno julija bi moralo biti to, kar bom sedaj prebral. "V štirih mesecih bomo pripravili in podpisali koncesijsko pogodbo ter izdelali idejne zasnove za hidroelektrarne na srednji Savi." Sedaj smo pa januar. Samo "j" sta skupaj, drugo pa, meseci tečejo. Poglejte, neizvedeno. Sedaj se smejete, ampak mi smo morali, ko sem bil jaz minister, vsakih nekaj mesecev poročati o izvrševanju koalicijske pogodbe, ker je koalicijska pogodba nekaj, kar je združila to koalicijo, da deluje skupaj. Verjetno ste podpisali to zato, da boste to naredili, ali zato, da se boste smejali, ko vas mi opozorimo, da to ni izvršeno. Niste samo to podpisali. Berimo malo naprej. Zapisali ste, da v treh mesecih, to je pa do junija lani, ne do julija, do junija lani: "V treh mesecih bomo spremenili sistem prispevkov za zagotavljanje podpor proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov s ciljem, da razbremenimo slovensko industrijo z znižanjem cen električne energije za 10 %." To ste napisali. Moram reči, da tega niste naredili. Potem naprej, pa saj ne bom dolg, še eno bom. Veste, jaz imam rad take konkretne, ne tisto, prizadevali si bomo, da bo lepše. Take konkretne, na primer: "V šestih mesecih bomo pripravili izboljšave prostorske zakonodaje, ki bo poenostavila in bistveno skrajšala postopke umeščanja v prostor." Šest mesecev je bilo avgusta lani, pardon septembra. Spoštovani gospod Omerzel, razen to, da ste dali moratorij na rušitev črnih gradenj, ob tem da ste temu nesrečnemu Kuzmiču pa prej hišo podrli, kaj veliko tu ni bilo narejenega. In še in še, saj teh alinej je veliko in čisto v vsaki bi lahko našel marsikaj, kar bi bilo vredno na tem polju omeniti. Spoštovani gospod minister, jaz pričakujem od vas, ker to so bile zelo konkretne stvari, ki sem jih omenil, da mi tudi konkretno odgovorite. Potem bom nehal spraševati, če mi boste to zadevo pojasnili, ampak mi do zdaj še niste. Vi ste začeli v odgovoru razlagati o energetskem konceptu, celo povedali ste, da nastaja v nekem zaprtem krogu. Mislim, da mora biti energetski koncept najmanj, kar je, rezultat ene širše strokovne diskusije, ne pa nek lobističen dokument te ali one vlade, ker potem ne bo imel dolgega trajanja, in to je energetiki slabo. V energetiki je zelo dobro, da so koncepti na nek način širše usklajeni, ne pa tako ali drugače lobistično usmerjeni. Jaz bi vas prosil, ker imamo veliko časa, in tudi vi ga imate, da mi pojasnite ta konkretna vprašanja, najprej glede poslov in glede tega, rekli ste, da ne boste sklepali novih pogodb, čeprav ste vse naredili, da bi dve novi naredili. Tudi ta prvi posel me zanima, pa tista študija me zanima, še posebej dodana vrednost tiste študije in kdaj bomo dobili poročila o izvršitvi sklepov Vlade s 15. julija, ki govorijo o obvladovanju investicije v blok 6 – s konkretnimi besedami odgovori na konkretna vprašanja.
Hvala lepa. Postopkovno, gospod Braniselj, izvolite.
Jaz bi se priporočal za repliko, gospa podpredsednica.
Hvala lepa, gospod Braniselj, vendar vi za sedaj še niste, ker smo prešli na razpravo poslank in poslancev o interpelaciji, vi še niste razpravljali kot poslanec oziroma kot posameznik, predstavljali pa ste stališče Poslanske skupine Državljanske liste, zato bi vas prosila, če lahko tekom razprave, ko boste že razpravljali, da bi takrat povzeli tisto, kar ste morebiti sedaj v repliki želeli. Žal vam po poslovniku v tem trenutku ne morem dati besede [[..]]Lahko pa postopkovno poveste, kaj je tisto, ne na vsebino, temveč na postopek, kar vam ni ustrezalo.
Hvala lepa za to tolmačenje. Kolega Vizjak me je vendarle precej omenjal, zdaj če to ni možno, verjetno je pa vedel, da me lahko omenja, ker nimam nobene možnosti odgovoriti ta trenutek.
Hvala lepa. Mag. Barbara Žgajner Tavš, imate postopkovno, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica Dovolite, jaz bi vseeno dala postopkovni predlog, da se predlagatelj, kolega Vizjak, osredotoči na res tiste dileme, ki so izpostavljene v sami interpelaciji. Kot je bila praksa pri izvajanju malce prej, sem gledala, da je gledal po dvorani, kdo sedi v tej dvorani in določene teme teme izpostavljal ravno po tistih poslancih, za katere je vedel, da bi imeli marsikaj dodati k njegovi razpravi ali pa, bom rekla, tudi od resornega ministra pričakovali kakšen odgovor, ampak, kolega Vizjak, konkretno vi sami veste, da jaz v tem trenutku prihajam iz Zasavja, da sem velika borka za to, da se zasavska energetika postavi na noge, po tem trenutku nimam niti priložnosti, da razpravljam. Moj proceduralni predlog je, da se osredotoči tudi predlagatelj zgolj in samo na tiste opazke, ki so opredeljene v interpelaciji. Mimogrede pa, ker imam še nekaj časa v okviru postopkovnega predloga, jaz moram reči, da sem zgrožena nad tem, kako se nekateri sprenevedajo in govorijo, da je v mandatu te vlade, vlade Alenke Bratušek in tega ministra, zasavska energetika oziroma da ima ta vlada, če sem prav razumela, mačehovski odnos do Zasavja in zasavske energetike. Veste, ravno ta minister je pripravil zakon, s katerim popravlja napake, ki so bile storjene pod prejšnjo vlado z Zujfom. Tako da jaz mislim, da je prav, da tudi v imenu integritete vsak razpravljavec razpravlja korektno in spoštljivo do tistega, kar je sam naredil narobe ali pa ni naredil takrat, ko je imel moč, in do vseh tistih, ki popravljajo napake, tistih, ki so jih storili v preteklosti. Še enkrat, predsedujoča, prosim pa res, da ne bomo prečesali cele koalicijske pogodbe po dolgem in počez, kaj je ta vlada storila in česa ni storila v koalicijski pogodbi. Ne nazadnje jaz verjamem, da vsi skupaj vemo, da smo v fazi, ko se koalicijska pogodba postavlja tudi za naprej in verjamem, da s e bodo marsikatere stvari, ki niso bile uresničene v prvi koalicijski pogodbi, nadaljevale in uresničile do konca mandata. To pa so moja pričakovanja.
Hvala lepa. Magister Andrej Vizjak, vi imate postopkovno, boste nekoliko počakali. Postopkovni predlog ima gospod Marko Pavlišič.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Spoštovani interpretator, naj opozorim, katero točko danes tukaj obravnavamo, in sicer ta točka se glasi: interpelacija o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela. Ta točka se ne glasi: interpelacija o delu in odgovornosti gospoda Sama Omerzela, preden je postal minister, ko je bil takrat še direktor svojega zasebnega podjetja. Vi tukaj navajate, kaj je ta gospod Samo Omerzel takrat, ko je bil direktor, pet let nazaj počel in širite razpravo na to, s kakšnimi posli se je pet let nazaj ukvarjal, kar nima popolnoma nobene zveze s tem, kar je današnja točka, se pravi, interpelacija o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Sama Omerzela. Če je gospod Samo Omerzel te kable kot minister skupaj "lotal", ja, potem lahko o tem razpravljamo. Če pa je bilo to 5 let nazaj, ko je deloval v okviru svojega zasebnega podjetja, pa mislim, da to ni del te točke. Spoštovana predsedujoča, prosim, da če še pride do tega, da gospoda o tem opozorite takrat, prekinete to razpravo in da se vrnemo nazaj k tej točki. Gospod Vizjak nas je pozival, k čemu naj se mi osredotočimo v tej naši razpravi. Gospod minister, jaz vas pozivam, da se vi tudi osredotočite na točko, ki jo imamo danes tukaj, da ne zahajate kar tam nekje. Sicer se vam tukaj zahvaljujem za vlogo odvetnika koalicijske pogodbe, morda vas vzamemo celo v službo v ta namen, ampak res dajmo, prosim, danes se fokusirati na to, imamo dovolj časa, lahko podrobno to razdelamo. To je bil moj postopkovni predlog. Hvala.
Hvala lepa. Hvala vsem tistim, ki ste podali postopkovne predloge. Naj še enkrat obrazložim, da se skušam tudi sama kot predsedujoča držati parlamentarne prakse, ki je govorila o tem, da se tekom razprave tudi izvajajo replike posameznikov, da ne bi bilo nesporazum., Se pa strinjam z vami in tudi z vašimi pripombami v zvezi s tem, da se vsi razpravljavci, tudi predlagatelji, tudi predstavniki Vlade držimo in držijo današnje točke dnevnega reda. Za besedo je prosil predlagatelj mag. Andrej Vizjak.
Jaz sem, spoštovani, v duhu teh dveh postopkovnih predlogov, češ, da sem razpravljal o stvareh, ki niso v interpelaciji, pričakoval, da bi predsednik parlamenta tudi opozoril ministra, ki je v odgovoru na interpelacijo začel govoriti o nalogah ministra za prihodnje, kaj bo vse še naredil, kar sploh ni predmet interpelacije. In tam med drugim je omenjal prostorsko zakonodajo, energetski koncept in energetiko. Veliko ste govorili o energetiki itn. V tem kontekstu sem jaz tudi na to opozoril. Jaz mislim, pa da lahko, če je bilo to dovoljeno ministru v zagovoru na očitke interpelacije, razširiti to temo še na druga pomembna področja njegovega resorja, da lahko to storimo tudi predlagatelji. Nič drugega, spoštovani! Prav zanimivo je bilo to slišati od gospe Barbare Žgajner Tavš. Jaz sem večkrat zasledil sklepe zasavske regije, da je tako mačehovski odnos tega ministra do energetike in do Zasavja, sklepe njenega okolj Ja, ja. Ne vem, očitno sem več tam kot ona ali ne, ne vem. Gospod Pavlišič, mi nismo govorili o "lotanju" kablov v tunelih, ker to bi vsaj imelo kakšno uporabno vrednost. Mi smo govorili o študiji. V študijah se še ne "lota"
Minister Vizjak, predlagam, da se osredotočite. Ste končali. Hvala. Hotela sem vas resnično opozoriti, da ne bi polemizirali. Predlagam vam, spoštovani gospod predlagatelj, da se res poskušate osredotočiti na točko in ne izzvati ostalih kolegov in kolegic poslank in poslancev, ker vam žal ne morejo v tem trenutku replicirati. Imate besedo, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani. Če me boste poskušali prekinjati, potem se ne bo dobro končalo, ker bomo še dlje imeli to sejo, kot si mislite. Zato vam dam topel nasvet, to je interpelacija, ko bom zdaj z eno besedo ali s stavkom zašel s teme, ki je bila danes omenjena bodisi od ministra bodisi od kolegov poslancev, me pa lahko opomnite. Doslej nisem zašel. In še dolžan sem gospodu Pavlišiču odgovor na to, da se naj osredotočimo na elemente interpelacije. Jaz sem pravzaprav veliko večino svojega časa posvetil dokazovanju, da je minister nedvoumno nameraval skleniti dva posla po tem, ko je postal minister, z družbo Dars. Preprečila mu je to zgolj medijska objava in zgražanje javnosti in posledično tudi Državljanske liste verjetno na te konkretne namere in zato jih ni sklenil. Ampak ko sem omenil posel s študijami, sem želel opozoriti na nivo integritete in ne nazadnje poslovne etike tudi te firme, iz katerega izhaja lahko marsikakšen zaključek, ki ga nisem dal. Ampak iz tega, da nekdo naredi eno takšno študijo za takšen denar, da nekdo "zakasira" 7 mesecev nazaj po tistem, ko je sklenil pogodbo, se pravi, da za nazaj izstavi fakturo, vam vse priča o tem človeku oziroma o tej firmi. Zato je bilo to še kako relevantno v povezavi z ostalimi posli, ki pa sodijo v konkreten mandat preteklega leta.
Hvala lepa. Upam, da to ni bila grožnja. Imate postopkovno, mag. Barbara Žgajner Tavš, izvolite.
Samo na kratko, ker druge možnosti res nimam, pa vendarle jaz upam, da si s kolegom Vizjakom ne bova podajala, kdo kolikokrat hodi v Zasavje. Jaz sem mimogrede tam vsak dan, ne nazadnje živim v Trbovljah in ponosna sem na to. Vem pa, da kolega Vizjak zelo rad zahaja v naše konce, ker smo tam dobri in pošteni ljudje. Pa vendarle, vsem skupaj mora biti zelo jasno, da zasavska energetika ni v težavah od marca 2013, ko je ta vlada prisegla oziroma se konstituirala, ampak da so težave že od bistveno prej, da so pravzaprav vse vlade odrekale podporo tudi v energetskih konceptih, ko so se sestavljali koncepti o energetiki, in jaz resnično verjamem in upam, da bo ravno ta vlada, pa da boste takrat, kolega Vizjak, spremenili svoje mišljenje, uspela narediti prve konkretne korake naprej. To pa govorim predvsem zato, ker je kolega Vizjak omenil sklepe zasavske regije, ki naj bi omenjali mačehovski odnos te vlade do zasavske energetike. Jaz moram reči, da poznam sklepe, ki so jih sprejeli v okviru sveta zasavske regije [[…]]
Postopkovno, magistrica [[…]]
Ravno o tem bom zaključila. Trije župani sestavljajo svet zasavske regije. Na zadnji seji, na kateri so bili sprejeti sklepi, smo sodelovali tudi štirje zasavski poslanci in seznanjeni smo z vsebino, ki je romala, mislim, da tudi na resornega ministra, skratka na Vlado. Je pa res, da z dinamiko in tempom reševanja ne moremo biti zadovoljni niti v zvezi zasavske regije niti zasavski poslanci. Ampak kot rečeno, tega se zavedamo, ta zadeva ni od danes. Moj proceduralni predlog pa je, da si kolega Vizjak pridobi vsebino sklepov, ki so bili podani oziroma sprejeti na svetu zasavske regije. Mimogrede, trije zasavski poslanci se v bližnji prihodnosti odpravljajo tudi do predsednice Vlade, kjer verjamem, da se bodo podrobneje seznanili in eni in drugi z situacijo, ki vlada v tem trenutku na tem področju.
Hvala lepa. Tudi vi ste nekoliko postopkovni predlog uporabili za vsebinsko razpravo. Za besedo je prosil kot predlagatelj mag. Andrej Vizjak.
Samo eno pojasnilo. Ko znate toliko naštevati, kdo je dal za kaj energetsko dovoljenje, bi bil zelo vesel, da bi gospa Barbana Žgajnar Tavš tudi pregledala arhiv izdanih energetskih dovoljenj za Termoelektrarno Trbovlje, in bo videla, da je tudi eno moje med njimi. Takšen nerazvojni odnos do tamkajšnjih energetskih objektov je meni nekoliko težje prepisovati kot drugim, ki niso povsem nič naredili za prihodnost energetike v tej regiji. Ne nazadnje iz pozitivnih izkušenj, ki jih imamo pri gradnji spodnjesavske verige, sem večkrat tudi sam osebno sodeloval pri vzpostavitvi podobnega koncepta v Zasavju. To je, kar sem pač kot opozicijski poslanec kasneje v svoji moči lahko naredil, zato te očitke o izenačenju neaktivnosti vseh enostavno ne morem sprejeti.
Hvala lepa. Sledi razprava poslank in poslancev v okviru predlagane liste razpravljavcev. Prva ima besedo mag. Katarina Hočevar. Za njo se pripravi gospod Franc Pukšič namesto gospe Jasmine Opec in potem gospa Ljudmila Novak. Izvolite, gospa mag. Hočevar.
Hvala za besedo. Lep pozdrav ministru, sodelavcem in pa vsem prisotnim poslankam in poslancem. Gospod Vizjak, preden začnem z razpravo, moram reči tole, da prvi žebelj v krsto zasavske energetike je bil narejen tudi z zakonom o zapiranju rudnika, ki je bil sprejet 2001 in takrat nobeden od trenutnih zasavskih poslancev ni sedel v tem državnem zboru. Vi ste se pa prej pohvalili, da ste že 4 mandate poslanec, zato vi pa mislim, da ste takrat odločali o tem. Ampak kakorkoli, če se danes osredotočimo na to interpelacijo. Zame je interpelacija pomemben ustavni institut, ki pa jo, kot žal ugotavljam, opozicija v zadnjih mesecih spreminja v inkvizicijo za ministre, ki delajo, za ministre, ki delajo drugače in boljše, kot se je to delalo v preteklosti. Ko sem prebrala očitke, ki jih navajajo v interpelaciji, ugotavljam, da bi za vsaj tri točke morala imeti pri sebi ogledalo in ga usmeriti v nasprotno stran: v gospoda v prvi vrsti oziroma v gospoda v tretji vrsti, v gospoda Černača in gospoda Vizjaka. Če gremo po vrsti. V prvi točki očitate ministru Omerzelu kršitev petega odstavka 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije. Če zelo ljudsko in po domače povem. Minister Omerzel je protikorupcijski komisiji povedal vse in je tudi izpolnil vse obrazce. Tega sicer ne moremo trditi za predsednika vaše stranke. Ampak tisto, česar pa ni storil, je pa to, da bi moral še posebej svojemu ministrstvu sporočiti sedež, ime, naslov in pa naziv podjetja. Poglejte, jaz mislim, da uradniki Ministrstva za infrastrukturo in prostor ne živijo na Marsu ali na kakšnem drugem planetu, da ne bi že vsak fikus, vsi uslužbenci seznanjeni s tem, da je minister Omerzel lastnik podjetja in da se s tem podjetjem posli ne smejo sklepati. Tako da vse razne teorije zarote so lastne vam in nimajo nobene povezave s tem, kar ste navajali. Nadalje mu očitate sklepanje novega posla z družbo Dars. Minister je prej bil podjetnik. Nekaj je delal. In če pride v politiko uspešen podjetnik, ni prav, če pridemo v politiko ženske, bi nas najraje poslali za štedilnik. V SDS vam nič ni prav, razen ko ste na oblasti. Če si pa slučajno član stranke, ki vam je malo prekrižala načrte, takrat nam pa samo Bog lahko pomaga. Treba je kar pošteno povedati, da minister Omerzel si je to interpelacijo zaslužil tudi zato, ker je minister Državljanske liste. Naredil je več, kot bi bilo treba. Jasno je protikorupcijska komisija povedala, da tudi če bi sklepal posle z Darsom, ne bi bilo nič narobe, ampak zaradi vseh teh medijskih napadov se je odločil, da se temu poslu odpove, da bo lahko v miru delal tisto, kar si je zadel za svoj cilj oziroma za cilj ministrstva. 35. člen Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije jasno določa, citiram, gospod Vizjak: "Omejitve poslovanja ne veljajo za poslovanje na podlagi pogodb, ki so bile sklenjene pred funkcionarjevim nastopom funkcije." Če je imel gospod Omerzel oziroma njegovo podjetje ekskluzivo za tiste vremenske hišice, jih tudi nihče drug ni mogel Darsu dobavljati. In če se bomo kregali okrog tega, ali je bila to nova pogodba ali ni bila, dejstvo je, da ni plužil za Dars, ni sklepal novega posla, da bi eno novo storitev ali nov material za Dars nabavljal. Poleg tega pa, ko ste že govorili in pozivali, da je sedaj ogroženo, ne vem, pluženje oziroma poslovanje Darsa, vremenske hišice in pa merilniki slanosti, so me tisti fantje, ki delajo na terenu, podučili, da gre za isto orodje, ki je v pomoč za spremljanje cestišča. Eno se uporablja na viaduktih in mostovih, drugo pa na cestišču. Sedaj vi iz tega delate veliko zgodbo novega posla in ne vem kakšnih novih pogodb. Razpis direktorja Gurs. To je pa sploh zanimiva tema. Konec februarja 2013 je vaš minister Černač pooblastil gospoda Seliškarja za vodenje Gursa. Minister Omerzel je smo pojedel tisto, kar je gospod Černač skuhal. Jaz ne trdim, da je s tem kaj narobe, ampak pooblastilo, ki so ga izdali na podlagi notranjega akta organizacije in sistemizacije delovnih mest, je nekaj popolnoma drugega kot vršilec dolžnosti po 82. oziroma 83. členu Zakona o javnih uslužbencih. In gospodje, pooblastilo velja do preklica. Gospod Omerzel ga ni preklical. Če pa imamo vršilca dolžnosti, imamo pa dvakrat po pol leta, da se lahko ta funkcija opravlja. In tudi če smiselno vršilca dolžnosti uporabljamo pri pooblastilu, ta določba dvakrat šestmesečno opravljanje funkcije začasno ni sporna. Četrta točka. Avtošole so spet še en okostnjak iz omare. Ko je minister izvedel za še eno rak rano v okviru svojega resorja, je takoj ukrepal. Ukrepal je tako, kot bi morali že tisti pred njim, in sicer uvedel je izredni nadzor nad agencijami, nad tisto agencijo, ki bi morala izvajati tudi nadzor na štirinajstimi izpitnimi centri Slovenije, pa jih očitno ni, uvedel je nadzor nad direktoratom in na ministrstvu že pripravljajo zakonodajo, da se te anomalije ne bodo več naredile. In očitno vas ta hitrost oziroma uspešnost hitrega ukrepanja moti. Najbrž tako kot pri zadevi TEŠ 6. Očitate mu, da nič ne naredi, ampak po drugi strani imam pa občutek, da ste kar malo nervozni in da se bojite, da ne bo kaj preveč naredil. Gospod Vizjak, v zvezi z zadevo TEŠ 6 drugi žebelj v krsto zasavske energetike. Večina strateških dokumentov, kot so finančni načrt, razvojna strategija HSE 2006–2015, resolucija o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023, izbira Alstoma in pa podpis pogodbe za gradnjo šestega bloka, vse to je bilo sprejeto takrat, ko je bil mag. Andrej Vizjak minister, pristojen za energijo, in hkrati tudi predsednik nadzornega sveta Holdinga slovenskih elektrarn. Ogledalo, ki ga nastavljate ministru Omerzelu, je praktično ogledalo vam oziroma tudi vaši stranki. Kdo je prvi izpostavil, da smo bili pri TEŠ 6 odločevalci zavedeni? Spet minister Omerzel. Očitno to nekatere skrbi in slišati je, da si beli ovratniki v slovenski energetiki že odpenjajo gumbe, ker jih marsikaj skrbi. Zadnji, šesti očitek. To je tudi zelo zanimiv šov, če se tako izrazim, razpis za izdelavo in dobavo registrskih tablic za motorna in preklopna vozila. Pripravil, vodil, objavil – gospod Černač. Dve ponudbi, ena ponudba izpolnjuje pogoje, druga ne. Državna revizijska komisija je na dvanajstih straneh obrazložila in pojasnila, zakaj v tem razpisu ni bilo nič narobe, ampak SDS je očitno nad Državno revizijsko komisijo, ki je neodvisen samostojni državni organ. Glede na vse to mislim, da si je minister Omerzel ne samo z lopato ampak kar z buldožerjem lotil delati reda in čiščenja v slovenski infrastrukturi in energetiki. Seveda je nekaterim interesnim skupinam tudi zato preveč stopil na žulj. Ampak glejte, njegova naloga je, da na tem področju naredi red. Če ga ne bi delal, potem pač ne bi bil minister Državljanske liste, ker ministri Državljanske liste delajo. Iz tega razloga te interpelacije ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. V tem trenutku ne morem dati replike gospodu Zvonku Černaču, ker še ni razpravljal, ko pa bo, pa seveda bom. Kako prosim? [[oglašanje iz dvorane]] Nikomur nisem dala za repliko. Gospod Braniselj je imel postopkovni predlog in sem povedala, da ne more replicirati. Saj veste, v magnetogramu je to zabeleženo. Postopkovno ima besedo gospod Zvonko Černač in vljudno prosim, da bi se tega držali.
Hvala lepa. Tako kot vsi ostali doslej, se razume. Jaz sem predstavil stališče poslanske skupine, torej sem o tej temi že razpravljal in postopkovno ne vidim ovir. Ampak ne glede na to vam proceduralno predlagam, da te stvari tudi formalnopravno preverite. Še posebej zaradi tega, ker sem v okviru stališča poslanske skupine zelo jasno povedal obrazložitev dveh točk, na katere se je obesila poslanka Katarina Hočevar. Ne vem, ali me ni slišala ali pa je tako žleht, da ni želela slišati tistega, ker sem povedal. Da ne bodo še v nadaljevanju njeni kolegi in kolegice ponavljali netočnosti, povem še enkrat. Glede Gursa. Iz njenih ust sicer slišim, da je to pooblastilo, s katerim sem jaz gospoda Seliškarja 28. februarja pooblastil, po njenem mnenju in očitno tudi po mnenju ministra še vedno veljavno. Jaz sem do danes živel v prepričanju,da s potekom mandata ministra potečejo tudi vsa dana pooblastila. Verjamem, da je tudi v tem primeru tako. V tem primeru se odpira neko novo formalnopravno vprašanje, ki ni tako nepomembno. Lahko ima tudi kakšne druge posledice, če se izkaže, da je tako. In verjamem, da je temu tako. Še posebej, ko gre za pooblastilo predstojniku organa v sestavi. Povedal sem tudi, zakaj je do tega pooblastila prišlo. Zaradi tega, ker je novo imenovani vršilec dolžnosti direktorja Gursa dan za tistim, ko je Alenka Bratušek tukaj v tem državnem zboru napovedala lustracijo političnih nasprotnikov, če poenostavim, odstopil, in bi bilo nekorektno do inštitucije, do Gursa, do bodoče vlade, do kandidata v končni fazi, kateregakoli, da bi nekoga v tistem obdobju imenoval za vršilca dolžnosti. Zaradi tega je bila edina normalna rešitev pooblastilo nekoga, ki je v preteklosti že vodil to inštitucijo. In tudi najbolj odgovorna, ker se nova vlada nad njim ne bi politično znašala. Jaz sem verjel, da sem te stvari zadovoljivo pojasnil. Torej ni problem Zvone Černač glede direktorja Gursa, oprostite, po tej logiki pričakujem od ministra, da bo sedaj devet mesecev imel po pooblastilu nekoga na Direkciji Republike Slovenije za ceste, če je temu tako. Pa ni temu tako. Tako je bil imenovan v. d. Zakon je jasen. Imenovati bi bilo treba v. d. in sprožiti natečajni postopek, ki je bil sprožen ne aprila, bil je sprožen 18. 12. letos. Nekaj podobnega je tudi glede tablic. Jaz verjamem, da minister ne predpisuje specifikacij pri javnih naročilih [[…]]
Gre že za vsebino, spoštovani gospod Černač.
V takem primeru, kot je šlo za tablice, sem jaz ravnal v nekem drugem primeru. Ko smo dobili ponudbe, za katere sem ocenil, da so vse previsoke, za odstranitev neke cestninske postaje, sem enostavno vse te ponudbe zavrnil. Enako bi moral ravnati minister pri tablicah, ne glede na to, kdo je specifikacijo pripravil. Je bilo pa naročilo objavljeno 15. 3., pet dni pred potekom mandata.
Hvala lepa. Šlo je za zlorabo postopkovnega predloga. Naj vam povem, v 70. členu Poslovnik Državnega zbora opredeljuje, da ima vsak razpravljavec pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca, v oklepaju je navedeno replika, če se ta razprava nanaša na njegovo razpravo, če meni, da je bila njegova razprava napačno razumljena ali napačno interpretirana. Predsedujoči mu da besedo takoj, ko jo zahteva. Replika se mora omejiti samo na potrebno pojasnilo in ne sme trajati več kot tri minute. O čem govorim? Govorim o tem, da vsi, ki ste imeli danes predstavitve stališč poslanskih skupin, niste bili takrat razpravljavci, ampak ste predstavljali stališče svoje poslanske skupine. Ko pa imamo drugi del, kjer govorimo o razpravi poslank in poslancev o interpelaciji, pa gre tudi za to, da lahko imate replike. Za postopkovni predlog pa je navedeno v 69. členu, da poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika, ima postopkovno vprašanje, da predsedujoči besedo takoj, ko jo zahteva. Postopkovni predlog ima gospod Branko Kurnjek.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Sicer ste že sami odgovorili. Želel bi povedali, da je kolega Rihard Braniselj danes predstavil stališče Državljanske liste in je prej želel replicirati. Besede oziroma replike mu niste dali in ste mu to tudi obrazložili. Prav tako tudi ni želel potem izkoristiti oziroma zlorabiti postopkovnega predloga. Želel bi, da zagotovite, da se tega držijo tudi ostali poslanci, ki so do sedaj predstavili samo stališče stranke, niso pa razpravljali. Hvala.
Hvala lepa, gospod Kurnjek. Hvala za to, kar ste obrazložili oziroma poudarili in se popolnoma strinjam z vašim postopkovnim predlogom oziroma mnenjem in se bom sama tudi tega država. Zato si želim, da se držimo poslovnika. Besedo ima gospod Andrej Vizjak kot predlagatelj. Pripravi naj se gospod Franc Pukšič.
Ja, seveda sem dolžan tu nekaj odgovorov kot predlagatelj, glede na razpravo gospe Katarine Hočevar, nedavno članice Slovenske demokratske stranke. Jaz sem zelo vesel, da takrat, ko so strateški dokumenti glede zasavske energetike nastajali, ste bili vi med nami, se pravi v SDS in šele potem verjetno zaradi drugih višjih vzgibov ste se priključili Državljanski listi. Tako da je zelo zanimivo poslušati takšno očitajoče stališče do SDS iz vaših ust, saj vemo, kdo so največji kritiki po navadi – tisti, ki zapustijo lastne vrste. Torej, poglejte, spoštovana gospa Katarina Hočevar, jaz mislim, da ste vi večkrat poudarili, sploh pa vaš predsednik, da je treba ohraniti ničelno toleranco do vprašanj integritete funkcionarjev in korupcije. In kar tako opravičevati, kot ste se vi lotili opravičevanja kršitve 35. člena Zakona o integriteti, ni ničelna toleranca. To, da funkcionar, minister pozabi, kljub jasno zapisani normi, povedati svojemu lastnemu ministrstvu in sporočiti podjetja, v katerih je on 100-odstotni lastnik, ni malenkost. To je določba 35. člena in dolžnost funkcionarja. In tudi če gre zgolj za formalnost, je ta formalnost nečemu namenjena, če ne, ne bi bila zapisana, in je ne moremo in je ne smemo [[…]]Spoštovani minister,vi se tudi sklicujete, da je to neka birokratska napaka, prekršek, celo sami ste to besedo uporabili, ja, potem je vsaka napaka lahko prekršek, ki je neznatne narave, ampak v mozaiku integritete je na koncu to problem. In res, vaša dejanja in neke, bi rekel, najave in zveneča zaklinjanja proti korupciji in ničelni toleranci enostavno ne gredo skupaj. Tolerirate neko kršitev zakona o integriteti, ki je nedvomna, minister tega pač ni sporočil, je šele novembra to naredil, ne pa v roku, ki mu je z zakonom dan. In vi to opravičujete. To ni ničelna toleranca, to je zelo velika nenačelnost, in moram na to opozoriti. In še več. Krivite zaposlene, da bi oni tako ali tako morali videti in vedeti iz njegovih javnih nastopov, da se je to zgodilo. Halo!! To je vedno tako, da je ena čistilka ali ena tajnica potem kriva, zato ker minister tega ni naredil. To je v tem stilu. Vi ste mi celo hoteli povedati, da je vzdrževanje in umerjanje merilnikov slanosti, pa vzdrževanje in servisiranje cestnih vremenskih postaj v bistvu en posel. Tako ali tako ena in ista stvar. Samo jaz ne vem, zakaj, spoštovana gospa, so bile do zdaj ločene pogodbe in vsakoletne pogodbe tako za eno kot za drugo oziroma vzdrževanje cestnih se je upravljalo preko naročilnice. Čeprav so po navadi naročilnici sledile pogodbe. Vsaj tako je bilo tudi v primeru ene naročilnice, konkretno govorimo iz leta 2008, o tisti študiji. Ne vem, ali so na podlagi naročilnice sklepali tudi pogodbe za vzdrževanje merilnikov slanosti, ampak o tem tudi nikoli nismo rekli, da je obstajala pogodba. Smo pa rekli, da je minister imel namen skleniti pogodbo za vzdrževanje cestnih vremenskih postaj. In to sta dva posla, hočeš-nočeš, vedno sta bila in verjetno tudi vedno bosta. HSE in beli ovratniki. Glejte, kar se tega tiče, da je zdaj neka nova metla, ki naj bi se je vsi bali in zato se vsi tresejo in odpirajo zgornje gumbe, morebiti je tudi povezana s tem, kar je minister sam rekel, da želi pomladiti slovensko energetiko. To je povedal, sem ga dobro poslušal, pa ni samo danes povedal, to je povedal tudi direktorjem energetskih družb, ko je bila obletnica enega energetskega objekta, kjer je prisostvoval. Rekel je: "Čas je za mojo generacijo." Tisti direktorji so ga malo tako debelo gledali, kaj s tem misli, ampak zdaj je povedal, treba je pomladiti, to se pravi, verjetno je treba zamenjati te direktorje z novimi, mladimi, po verjetno podobnem principu, kot se je to naredilo pri Agenciji za varnost cestnega prometa, kjer je dobil zvest političen kader prednost, in bo to verjetno potekalo v skladu z neko dosedanjo prakso kadrovanja te vlade. Tudi gospod Lukšič je to že nakazal, da ozki politični kadri imajo dostop, vsem drugim pa so vrata zaprta. Jaz se ne bom spuščal v tiste avtošole, nekaj pa vam je tudi že gospod Černač odgovoril. In še to, kar se Holdinga Slovenskih elektrarn tiče in objekta 6. Bloka. Mi ministru Omerzelu ne očitamo, niti nikomur ne očitamo v Slovenski demokratski stranki, da je bila odločitev in potreba po gradnji 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj slaba, nesprejemljiva odločitev. Jaz bi se še danes odločil enako, če bi bilo leto 2006 tu in bi imel iste papirje in isto vedenje in iste napovedi, kot sem jih imel takrat, na mizi. Verjetno se ne bi enako odločil, če bi imel takrat vedenje o današnji situaciji. Ampak gospodarske krize leta 2006 pa res niso napovedovali tudi ne Nobelovi nagrajenci za ekonomijo nikjer po svetu in da se bo tako to odrazilo tudi na energetskem trgu. Zdaj govoriti in sprevračati v tisti mandat vso odgovornost za to, kar mi očitamo danes ministru Omerzelu, je sprenevedanje. In to je pa res zavajanje. Mi ministru Omerzelu, še enkrat bom in bom to še stokrat ponovil, če bo potrebno, očitamo samo v bistvu dvoje. Prva stvar je ta, da je ne glede na sprejeti poroštveni zakon in omejitev na zgornjo vrednost investicije javno povedal in priznal in kar dal vedeti, da bo investicija za 130 milijonov evrov dražja. To je za nas nesprejemljivo. Mislimo, da je treba to investicijo racionalizirati in spraviti v ta okvir. To je prva stvar, ki jo očitamo. To nima nobene zveze z odločitvijo iz leta 2006 in z nobeno odločitvijo. Druga stvar, ki jo očitamo, je pa to, da ni izvršil sklepov Vlade, lastne vlade iz julija lani. Da bi obvladoval to investicijo v smislu višine, da bi sploh vedel, koliko stane, še danes tega ne ve. Še danes se ne ve, ker še danes ni od vseh organov sprejetega noveliranega investicijskega programa in še danes ni narejena mednarodna, neodvisna in strokovna recenzija oziroma ni narejen pregled tega posla in tudi ni poti, kako naprej. Glejte, in prosim vas lepo, dajte razumeti, to mi temu ministru očitamo, in to ni narejeno. Ne očitamo mu, da je ta projekt, ne vem, negospodarno peljan v letu 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 in 2011 in 2012. In ne morete zbežati pred tem, kar mu očitamo, ker to, kar smo rekli, ni narejeno. In osredotočite se na tisto, kar mi v interpelaciji očitamo, ne na tisto, kar ne očitamo. Vi pa nam postavljate in vedno mečete neka ogledala in nekakšne očitke o stvareh, ki jih sploh v interpelaciji ne omenjamo. In potem nam govorite, da rabimo ogledalo. Vi ga rabite ali si pa preberite interpelacijo še enkrat.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, gospod minister, podpredsednica Državnega zbora. Glede na to, da sem predsednik Komisije za poslovnik, samo dva stavka okrog tega. Danes, ko se je začela seja državnega zbora, kot vidite, pet ur je minilo, pa sem šele drugi poslanec na vrsti za razpravo, bi vendarle predlagal, da se bi držali izhodišč, ki jih je danes zjutraj postavil predsednik Državnega zbora gospod Veber, ki je rekel približno takole: "Vsebina interpelacije je veliko širša, govori za naprej in za nazaj, kot pa kakšen od amandmajev." Če bomo proceduralno danes opletali okrog tega, kaj kdo sme in česa ne, potem bodo stvari tekle še dlje, bolj živčno in manj povezano. Seveda apeliram na vas, podpredsednica, ki to vodite, pa ki tudi iz prakse največkrat pravzaprav prekinjate poslanke in poslance. Mislim, da ni potrebno. Toliko za začetek. Danes je seveda tudi predsednica Vlade gospa Alenka Bratušek začela z delom ministra Radovana Žerjava leta 2008. To pomeni, niti slučajno se ni tikalo dogodka interpelacije danes interpoliranega ministra Omerzela, ko je govorila o tem, da je pogodbo z Omerzelom podpisal takratni minister Slovenske ljudske stranke Radovan Žerjav. Razen tega, da je verjetno pogodbo podpisal, kaj drugega ali kaj več verjetno ni vedel. Ampak ni bilo nobene potrebe njega v to vpletati. Vendar predsednica Vlade ima takšen način dela, saj ob svojih nastopih najprej govori o moji vladi, o moji koaliciji, ko pa nadaljuje, pa seveda gleda proti opoziciji in najprej deli očitke in klofute gor, levo in desno. Mogoče, gospod minister, boste lahko v svojem odgovoru, časa imate veliko in seveda sam bi pričakoval, da boste nekaj časa izkoristili pa tudi kaj povedali. Mogoče povedali, kolikokrat je dražje danes vzdrževanje teh vremenskih hišic, postajališč po avtocesti, kot je pa to bilo, ko je to izvajalo podjetje Tames iz Ptuja. No, ja, je pač iz Ptuja, ki ga poznam, tudi njegovo dejavnost s približno 80 ali več zaposlenimi. Kako to, da naenkrat podjetje Tames več ni dobivalo rezervnih delov iz Švice? Kako to, da v podjetju Tames več niso dvigovali telefonov? Nekdo iz ministrstva, ki danes ni tam zaposlen, je povedal, da je nekdo v povezavi s podjetji gospoda Omerzela in gospoda, ki je bil v prejšnji vladi minister, ki je seveda tudi zatajil svoje premoženje pred Državnim zborom, posredoval. Pa dobro, zanima me, kakšna je bila cena takrat, in kakšna je cena danes po podpisanih pogodbah oziroma pogodbah, ki ste jih imeli, gospod Omerzel, podpisane vi. Toliko o tem. Prej je bilo govora kar nekajkrat v zvezi s tem, da je minister pozabil. Pozabil je dati naslov podjetja, ulico in tako dalje, skratka nepomembne zadeve, ko jih je že prijavil protikorupcijski komisiji, tudi na svoje ministrstvo. Če mene vprašate, se mi to zdi administrativna neumnost. In tu se strinjam. Ampak da so takšne administrativne neumnosti, mea maxima culpa dr. Virant. On je minister za javno upravo in veliko teh neumnosti je sproduciral tako v javnem sektorju kot bi jih tudi rad v občinah. Ampak očitno mu tam ne bo uspelo. Takšne stvari bi bilo treba urediti. Govoriti o ničelni toleranci je neumnost. Ker ničelne tolerance ni. Toleranca je ali pa je ni. Saj tehniki to dobro razumemo. Treba je spremeniti oziroma urediti takšno zakonodajo. Vsekakor pa eden izmed mojih krajev je o takšnih ljudeh rad rekel, da so to "poštenjakeci". Torej "poštenjakeci", ko vidijo na vseh drugih veliko in vsako napaka, pri sebi pa nič. Se še spomnimo, kako zelo načelno in pošteno in z zravnanimi rameni se je govorilo o izgubljenih podpisih. Kako je nekdo nekje kriv. Pa danes nič ne vemo o tem. Ta ista oseba je zasedala najprej najvišjo funkcijo Državnega zbora, danes je na tistem ministrstvu, katerega minister je bil tudi interpeliran. A se še spomnimo, kaj se je dogajalo z načelniki upravnih enot z najboljšimi priporočili, pa vendar niso izbrani. Ali z nekaterimi razpisi, trikrat ali štirikrat ponovljenimi, pa ni bilo pravega kandidata. Kako je že bilo z avionskimi kartami nekaterih? In tako dalje in tako dalje. Predsednica Vlade je govorila, "pustite nas pri miru, pustite nam delati, naši ministri imajo odgovorno delo, želimo delati dobro za vse državljane naše države". Lahko bi rekli, da ne bom nesramen, ne želim biti, "besede, besede, besede", pa veliko pikic, potem pa bi se vprašali kdaj in kje bodo dejanja. Nekaj delate, to je res. Če imate namen državo v manj kot enem letu zadolžiti za 7 milijard evrov, je to veliko delo, katastrofalno delo. Veliko svojega ste pokazali prav v sprejemanju zakonodaje proračuna in tako dalje. Pri vsem tem niste nič upoštevali predlogov Gospodarske zbornice, obrtnikov, kmetov skratka nikogar. Res pa čakam na vašo obljubo, da boste v enem letu zaposlili 60 tisoč mladih. To bi pa rad videl. In če boste to naredili, kapo dol. in bom rekel, da tudi jaz vam dam še glas za en mandat. Vendar do sedaj kaj takega niste naredili. Gospod minister Omerzel, v svojem zagovoru ste govorili, da ste ponosni na delo, na trud, na znanje, ki ste ga v to vložili. Verjamem, tudi jaz sem ponosen na svoje delo, ki ga opravim zvesto, načelno, pošteno. Vendar ena razlika je. Ali je res tisto, kar sem prej govoril, da Tames več ni dobival določenih nadomestnih delov, da se niso odzivali na telefonske klice in tako dalje? Ali je bilo treba poiskati kakšne zveze ali so bile tukaj kakšne zveze? Nekateri jih imajo, nekateri ne. Torej tu enakopravnosti seveda ni. To, kar delate prav sedaj v tej vladi, je z moralnega vidika zelo sporno. Tri takšne zadeve. Ena je ta, o kateri danes govorimo v interpelaciji in možnosti dobiti in se odločiti, potem odstopiti in tako dalje. Druga je bila gospodarskega ministra, ki je del subvencij nakazal firmi, v kateri je bil sam. Mimogrede, postavljeni so visoki standardi. Kakšni pa so potem standardi za poslanca v Državnem zboru? A to pa lahko? Torej to niso isti standardi kot za ministra. Jaz celo mislim, ne mislim, prepričan sem, da so standardi poslanca višji kot ministra. Minister je lahko kdorkoli, poslanec pa samo tisti, ki ga ljudje izvolijo. To, kar smo zadnje dni poslušali in tudi včeraj v zvezi s kulturo, da minister za kulturo vzame enemu mesto in da v neke inštitucije, v katerih je bil sam zaposlen. Vse to so, kolegice in kolegi, elementi koruptivnega delovanja. To ni v redu, to ni pošteno, to ni načelno. Če vse to delate na takšen način, potem so samo fraze, "borili se bomo proti korupciji", brezpredmetne, in iz te moke ne bo kruha. Vse to, kar se dogaja, je, bom rekel, metanje peska v oči. Mogoče še samo omenim predsednika stranke SD gospoda Lukšiča. Ali se spomnite, kako je že bilo? Razpis za milijone evrov. Kdo se je lahko prijavil? Samo eden, samo za Stožice. Danes vemo, da je to bila polomija, tudi s ponarejenimi, fiktivnimi pogodbami. to so tudi elementi korupcije, pridobljena kreditna sredstva itd. V tem trenutku, kolikor vem, je njegova žena dobila neko koncesijo za zdravstvo. Tudi o tem so mediji poročali. Veste, pač ne gre soliti pameti vsem okrog in vsakemu na poziciji oblasti. Tudi predsednica Vlade, ko je bila opozicijska poslanka, je govorila eno, danes dela drugo. Če česa, potem prav tega politiki ne bi smeli delati. Sedaj bom predstavil še en problem, na katerega se minister Omerzel ne odziva. Pa je dobrohoten za državo. Škoda. Pa so vpleteni zopet ljudje iz ministrstva. Škoda. Pa zakaj? Ker pač imajo svoje interese. Ampak za ta problem minister ni kriv do točke šest, sedem, ko jo bom predstavil. Moram pa od začetka. Zato bi prosil, da mi daste sliko, zato da se bo vedelo, o čem govorim. Na koncu pa je, kriv je za to, da se na to ne odziva. Vidite eno rumeno in eno zeleno črto. V nadaljevanju od zelene, rumene in potem vijoličaste črte, tisti rumeni del, tam bi se naj zgradila nova cesta. Govorim seveda o železniški progi Pragersko–Hodoš v Šikolah, Pongrce. Začelo se je že leta 2001. Takrat seveda minister Omerzel s tem ni imel nič. Danilo Vek je bil takrat menda na železnici, sedaj je na prometu ali pa je že bil takrat na prometnem ministrstvu, je eden izmed občanov, ki živi v tem naselju. Je eden od tistih, ki je lobiral, da se zgradi zelena proga. Zelena proga je pomenila odkup zemljišč. Zelena proga pomeni, če pogledate tako na hitrico, vsaj od tistega križišča zelene, rumene, vsaj dvakrat daljšo cesto. Zelena proga pomeni odkup vseh zemljišč. Rumena pomeni odkup samo cca 30 kvadratnih metrov zemljišča, ker ostali del zemljišča je last Slovenskih železnic. Cena izgradnje je približno dvakrat cenejša. Varnost je pa večja pri rumeni, kot je pri zeleni progi. Res pa je, da je del varnosti, torej za nekaj posameznikov, menda za devet ali deset hiš, manjša, ker se iz rumene po vijolični nadaljuje že sedaj po obstoječi cesti, pa tega prav gospod Danilo Vek ne želi, ker ima možnost priti do tako imenovane slepe ulice. Proti takšni cesti je veliko število podpisov iz te vasi. Zapisali so, zakaj so proti. Pa še tole. Ta druga rešitev, rešitev po rumeni progi, je možna, kar je potrdil tudi projektant, ki je bil na omenjenem sestanku. Proti so seveda zaradi tega dvojnega ovinka tukaj na zelenem delu, proti so zaradi tega, ker je to cenejše, bistvo vsega tega, zakaj se ni zgodila rumena, cenejša, varnejša, je koruptivno dejanje. Tisti ki so imeli moč, torej sistema, ki so bili zaposleni na ministrstvu oziroma so še vedno – nekaj hiš dobi slepo ulico. Izračun brez odkupa zemljišč, kolikšen je odkup zemljišč, ne vem, nimam podatka, je bil narejen na ministrstvu in je tako čez palec bilo ocenjeno za cca 200 tisoč evrov. Gospod minister, še kako bi potreboval teh 200 tisoč evrov za vzdrževanje slovenskih cest, ki so v razsulu, v razpadanju. No, in ti občani so se obrnili tudi – sedaj pa prihaja v tok že minister Omerzel – na predsednika Odbora za infrastrukturo Državnega zbora gospoda Sama Bevka. Gospod Samo Bevk je korektno napisal ministru pismo. In minister je na to pismo odgovoril. Vemo, da ne bo šel minister tega študirat, za to so službe, in je naročil službam, da bodo to le naredili. Sedaj vam bom predstavil dva dokumenta, kako so ti fantje na njegovem ministrstvu to naredili. Ko je minister odposlal pismo 13. 11. lanskega leta, to pomeni 13. novembra, so ministru napisali, jaz ministra tukaj nič ne obdolžujem, ampak v javnosti o tem govorim tudi zato, ker si gospod minister v 14 dnevih ni vzel toliko časa, da bi na zahtevo poslanca organiziral termin, kjer bi se usedli skupaj in problematiko poskušali v dobrobit občanov, proračuna Republike Slovenije, skratka vsega tistega, kar je tudi zaprisegel v Državnem zboru, razčistiti. Tega ni želel narediti, in to se mi zdi arogantno in nesramno. Vi vsi v tistih klopeh na oni strani bi morali vedeti, da nismo mi tukaj zaradi vas, ampak da ste vi tam zaradi nas, zaradi tistih, ki vas v koaliciji potrdijo in na mesta postavijo. Prej boste šli kot mi. Mi gremo na volitve, dobimo svojo potrditev za svoje pošteno ali nepošteno delo na volitvah, marsikateri pa pride v tiste klopi po drugih merilih, kar seveda ni prav. No in, gospod minister, ki ga sedaj ni tu, upam, da bo poslušal oziroma da mu boste prenesli, vaše službe so zapisale: "V kolikor bi danes", to minister piše 13. novembra lansko leto," v kolikor bi sedaj spremenili iz zelene na rumeno progo, bi se moralo zgoditi naslednje. Prvič, potrebno je izdelati projektno dokumentacijo. Drugič, pridobiti soglasje na dokumentacijo, izvesti meritve zemljišč, cenitve in odkupa zemljišč." Še enkrat, za 30 kvadratnih metrov. "In četrtič, da je varnost cestnega prometa po rešitvi iz državnega prostorskega načrta", to pomeni po zeleni progi, kot pa variantna po rumeni, "večja, zato se strinja z odločitvijo Direktorata za infrastrukturo." Podpis: minister Omerzel. To so mu pripravili, on je to podpisal, niti vedel ni, kdaj je to podpisal. Ampak jutri, upam, da bo vedel, o čem govorimo, in da bo jutri direktorja Direktorata za infrastrukturo poklical in ga bo vprašal, "poslušaj, Lojzek", saj ne vem, kako mu je ime, ker tudi ne vem, kako se piše, "ti, kaj si že meni ti 13. 11. napisal?" " Kaj si pa ti Lojzek pisal 9. 10.?" To pomeni mesec dni prej. Podpisani vodja sektorja za železnice Damir Topolnik, pripravil Bojan Vogrinec. Kaj pa je takrat Ministrstvo za infrastrukturo in prostor napisalo občini Kidričevo? Kaj so ji napisali? Normalno bi pričakovali, da teh 5, 6 točk, kaj bo treba vse narediti. Ni res. Napisali so, tako kot je pravzaprav res: "V kolikor nam ne zagotovite možnosti gradnje po zeleni, zahtevate, da se bo delalo po rumeni", pa seveda občina v bistvu nima o tem kaj dosti, " v kolikor nam tega zagotovila ne boste posredovali, bomo primorani pričeti z aktivnostmi izgradnje povezovalne ceste ob železnici v okviru toleranc državnega prostorskega načrta." In to je res. Kar so pa tu napisali, kar je minister tu napisal, je pa laž, pa ni res. To pa je res. In potem pravijo dalje, "predmetni poseg je ob upoštevanju vseh zakonskih normativov skoraj v celoti speljan znotraj območja državnega prostorskega načrta in po zemljišču javne železniške infrastrukture. Poseg izven meje državnega prostorskega načrta v velikosti cca 30 kvadratov je potreben zgolj na zasebni parceli, številka 513/1, [[…]] [[nerazumljivo]] Šikole, gre za poseg izvedbe nasipa povezovalne ceste. No, kolegice in kolegi, kako naj potem poslanci v državnem zboru pošteno in korektno odločamo, če dobivamo iz služb, iz ministrstev tako zavajajoče podatke. Enkrat a, drugič ž. Gre seveda za to, komu je kaj namenjeno in komu je kaj poslano. Očitno ko gre za nek privatni interes, bodo vse naredile službe oziroma boste v Vladi naredili vse, da nečesa ne bi speljali. Da zaključim s to zgodbo. Veste, ko jaz kot poslanec pišem kakšen dopis, mail ali kaj podobnega prijatelju Jožetu Jerovšku ali mu pošljem esemes, mu napišem na koncu: "Franc" [[..]]Če pa bom pisal občini, kakšnemu društvu, komurkoli, ki ni moj osebni prijatelj, potem pa mu bom napisal: "Franc Pukšič, poslanec Državnega zbora". Pa to je normalno. In to bi jaz pričakoval tudi s strani ministrstva. Če ministrstvo piše na občino dopis in se pod njim podpiše: "Lep pozdrav, Danilo", potem so to neki osebni prijatelji, je to na osebni ravni. Ko vam bom pa še to predstavil, vas bo pa glava bolela. Torej jaz ne vem, ali je gospod Danilo Vek osebni prijatelj župana Kidričevega, tega ne vem. Ampak da županu Kidričevega napiše mail in na koncu "Danilo", je za moje pojme milo rečeno nesprejemljivo. Še enkrat, ta Vek je doma tu notri, on si želi slepo ulico. Na kateri račun? Na račun tudi tiste mame, ki ima 180 ali 184 evrov penzije. Na račun tistih, ki banke dokapitalizirajo. Na račun seveda celotne slovenske korupcije, ker se pač tako živi in se tako sme. Zadeva je seveda zrela, in to sem jaz tudi povedal, zrela za Nacionalni preiskovalni urad. Ker so se obrnili name, bom tudi vso zadevo predal na Nacionalni preiskovalni urad. Tu bi minister tudi moral odgovarjati. Je pač nova zgodba, ki je konkretna, ki je direktna. No, in poglejte, kaj ta visoki državni uslužbenec, verjetno ima vso delovno dobo, ne vem, malo sedaj provociram, v državnih službah, napiše takole županu: "Prosim te, da še pogledaš v soglasje občine Kidričevo h gradnji Rojkove hiše. Ali res nikjer ne piše, da bo skladno z razgrnitvijo državnega prostorskega načrta potekala mimo njegove hiše obvoznica?" Torej dajmo mi, inštitucije, dajmo še zdaj stisniti tega malega Slovenčka, tega malega človeka, on je sam, on nima pravnih služb, on nima aparata za sabo, dajmo ga, on je tam hišo zgradil, on je dobil gradbeno dovoljenje, on zdaj z otroki tam živi, hodi v službo in tako dalje. Dajmo ga, župan, daj poglej, mogoče pa bomo kje kaj zvrtali. To mu pošilja in "lep pozdrav, Danilo". Mislim, pa če to ni vrh ledene gore, kaj se dela [[…]]Saj v tem je problem, kaj se dela na teh nivojih. In minister za to seveda ne ve, ne more vedeti, ampak tisti, ki so mu podrejeni po sistemu navzdol, bi ga na to morali opozoriti. Če ga ne, pa svojega dela ne opravljajo. In seveda posledično, minister, boste plačali vi ceno. Se spomnite na Švedskem, mislim, da je bilo na Švedskem, ko je en zapornik pobegnil med prevozom iz točke a v točko b, mislim, da iz zapora na sodišče ali nekaj podobnega. Ne spomnim se več točno. Pobegnil je. V tistem trenutku sta odstopila dva ministra, pa niso vedeli, zakaj je pobegnil, ampak dva ministra sta odstopila. To je objektivna odgovornost, in to minister, da ste ignorantsko zavrnili možnost pogovora na to temo, vam seveda zamerim, in te pravice nimate. Gospod minister, nimate te pravice, razen s pozicije ignorance. Danes je bilo govora tudi o cestah. Koliko časa nazaj je do 27.,ni dosti, to je bilo v ponedeljek. Moj poslanski kolega Tomaž Lisec vas je spraševal v zvezi s cestami. Vi ste odgovorili, da se zavedate, koliko denarja je in "glede na trenutno stanje in to, kar smo izvedeli v decembru, premalo, vendar vsekakor upam, da bomo to tudi uredili". V odgovoru ste povedali, da ste za informacije s problematiko tako na cestnem področju kot na mostovih in tako dalje izvedeli šele decembra. Ne bo držalo. Pred seboj imam celotni dokument Ministrstva za infrastrukturo in prostor ministru gospodu Samu Omerzelu, 24. decembra 2013, kjer so vam poslali: Posledice ustavitve investicij in zmanjšanje sredstev za gradnjo, vzdrževanje in upravljanje državnih cest v upravljanju Direkcije Republike Slovenije za ceste. To je na na nekaj listih, ni študija na stotih listih, ker nima nihče časa brati, tabelarično, eksaktno predstavljeno tudi v zvezi s premostitvenimi objekti in tako dalje. Skratka nekaj listov gradiva, podpisana Ficko in Tomaž Willenpart, ki sta to pripravila. S tem gradivom so vas opozorili, so vam povedali, kaj vse je treba narediti. In potem imam pred seboj še zapisnik z 18. septembra: Posledice ustavitve investicij in zmanjšana sredstva za gradnjo, vzdrževanje in upravljanje državnih cest, opomnik za gospoda ministra. Minister, tukaj so vam jasno napisali na koncu, da zaradi pomanjkanja sredstev za redno vzdrževanje bo prišlo do kršenja zakona o cestah in bodo ustrezne institucije morale sprejeti tudi objektivno odgovornost za nastalo situacijo. S sprejetim proračunom, minister, bi vi ali pa jaz, če bi bil na vašem mestu, bil pogrebnik slovenskega cestnega sistema, zato bi odstopil in se tega ne bi šel. Minister DeSUS-a pravi, "mi gremo jutri iz koalicije, če se boste dotaknili pokojnin", pa pač tisto ostane, kakor že ostane. Vam pa za cestni sistem očitno ni pomembno, vam je bolj pomembno, da sedite na tej poziciji. Tu je celo zapisano, da od leta 2008 naprej je bilo na teh postavkah zanemarjeno in se stvari niso izvajale, da bo 35 milijonov tako ali tako nastalo stroškov, ker so že pogodbe podpisane in tako dalje. Kaj več o tem, drugi. Naj zaključim. Poslanci iz SD so se v svojih razpravah že čudili, kako to, da nimamo prometne strategije in tako dalje. Kaj že, kdo je že, kako se reče tistim trem letom Pahorjeve vlade, kdo je bil takrat prometni minister? Gospod Vlačič. Pa res nečesa ni naredil, tudi koridorja Luke Koper do Avstrije ni vnesel notri. Gospod minister, nekaj je takšnih stvari, na katere boste morali odgovoriti, in to, kar vam se očita v interpelaciji, je zrelo za to, da mesto ministra zapustite.
Hvala lepa, gospod Pukšič. Na vrsti je gospa Novak.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani gospod minister, lepo pozdravljeni! Najprej bom gospodu ministru čestitala, ker je dober podjetnik, kot je sam o sebi dejal, da je s svojim delom, s svojim znanjem prišel do takšnega podjetja in bil uspešen podjetnik. Jaz zelo cenim, spoštujem podjetnike, ki so s poštenim delom, znanjem, s pridnostjo nekaj ustvarili, ustvarjajo delovna mesta, kjer so ljudje zaposleni, kjer delajo in so uspešni. Po drugi strani pa ste želeli postati minister. Mislim, da ste bili seznanjeni z vsemi pravili oziroma kaj vse čaka ministre, ki se odločijo, da sprejmejo takšno funkcijo. Ne nazadnje je bil pred vami minister samo nekaj dni in ste se lahko sami prepričali, kaj se lahko zgodi, če ne izpolnjuješ vseh pogojev, ki se pričakujejo od te funkcije. Seveda nihče ni svetnik, ne jaz, ne vi, tudi tukaj verjetno ni prisotnih, predvsem pa mislim, da se nikoli ni dobro sklicevati na bivše ministre in vso krivdo prevaliti nanje. Tudi ko boste vi odšli, vaše delo ne bo dokončano, še vedno bo ostalo veliko nedokončanega dela, ker nekaterih stvari ni mogoče zaključiti, nekaterih ne poznate, nekaj jih bo ostalo zagotovo tudi za vami. Seveda pa ni prav, kadar namerno se dela odlagajo in zapirajo problemi v omare in res nastajajo okostnjaki. Ampak tega vam ne očitam, pač pa glede na zakon o integriteti in preprečevanju korupcije, vendarle moramo vsi funkcionarji podati, kakšno premoženje imamo, kakšne interese imamo, povezane interese itn. To pravite, da ste storili. Prav. Ampak več kot očitno je, da pa ste prelomili svojo dano besedo, da ne boste sklepali novih pogodb. In iz vseh danes predstavljenih dokumentov je razvidno, da ste želeli skleniti nove pogodbe in da ste delali s podjetjem, ki je posredno vam podrejeno. To pa vendarle je jasno, da tukaj gre za navzkrižje interesov, da gre za klientelizem in zaradi tega je Nova Slovenija že v začetku predlagala, da sami odstopite. Morda bi imeli tudi veliko manjšo škodo pri delovanju svojega podjetja, kajti sedaj, ko niste podpisali pogodb, je vendarle škoda tako pri vašem podjetju kot tudi na Darsu, ki nima sedaj drugega izvajalca oziroma pogodba stoji. Še dobro, da ni prav huda zima. Vendar razumem tudi koalicijske partnerice, kajti gospa Osterman je v svoji iskrenosti marsikaj povedala. Povedala je, da če dveh ministrov nimamo, nimate, še eden, pa še eden, pa bi jih bila že tretjina, pa potem že vlada ne bi mogla delovati. Prav tako je gospa Ostermanova dejala, da predsednica Vlade pravi, da ne bo več popravnih izpitov. Popravni izpit je po navadi takrat, kadar smo dobili cvek. Očitno ga je minister dobil in bo imel sedaj možnost, da naredi popravni izpit. Danes želim nekaj besed nameniti dvojnim merilom, ki vladajo v naši državi, ki vladajo v naši družbi. Ves čas govorimo, kako želimo odpraviti klientelizem, kako se borimo proti korupciji, kako se borimo za odgovorno in pošteno delo in tako naprej, pa vedno znova ugotavljamo, da tukaj v tem parlamentu v tej vladi se dela povsem drugače ali pa imamo za vse stvari dvojna merila. Tako kot sedaj pri gospodu ministrstvu. Nekateri so morali za veliko manjše stvari odstopati s položaja in funkcij. Imamo nekaj poslancev, proti katerim je bila velika gonja in so se morali preseliti v zadnje klopi za mogoče precej bolj nedolžne stvari, kot je pa ta sedanja interpelacija ali pa ta očitek. Stvar bom ponazorila z enim banalnim primerom, ki je res banalen, je pa resničen, ker sem bila tudi sama pri tem prisotna. Ko sem bila nekje zaposlena, smo jedli v menzi in tam je kuharica delila zrezke po simpatijah. Tako je moja kolegica prijela krožnik, da bi odšla z zrezkom k mizi, pa je kuharica vpila za njo, "ne, ne, ne, ta pa ni za vas". In je vzela krožnik ter ga dala enemu kolegu, ker očitno je bil bolj simpatičen, njej pa je dala manjši zrezek. In to je naredila, ne vem, ali se je sploh zavedala ali ne, ampak vsi smo jedli od istega korita, iz istih sredstev, ampak njej je vzela krožnik in ga dala drugemu. Tako imam jaz včasih tukaj takšen občutek v naši državi, da za ene veljajo ena merila, za druge pa veljajo druga merila. Na primer, ko sem bila sama ministrica, je ne vem kolikokrat pisalo, da sem zaposlila šoferja, katerega mama je članica Nove Slovenije. Bil je zaposlen na zaupanje, torej z mojim mandatom je tudi moral oditi. Nekdo s 700 evri plače. Nekdo je pa zaposlil v svojem kabinetu, vemo, sina poslanke ali pa nekdo je zaposlil na občini svojega sina s prirejenimi razpisi in podobno. Ampak to ni nič. Nekdo je zaposlil šefa svojega kabineta na novo, povsem na novo v časih, ko varčujemo. Ko je podala KPK poročilo, je nekdo moral odstopiti oziroma so bili veliki pritiski zaradi poročila, razpad vlade, nekdo pa je še vedno na istem mestu, pa so se mu očitali še hujše, še hujše stvari, pa je kar ostal. In taki primeri črnih gradenj. Danes je bil tukaj gospod, ki so mu tisto hiško podrli, menda jo je celo občina ali država ali kdo zgradil, nepomembna tako rekoč. Morda so zadaj drugi apetiti, tam pa vile še vedno stojijo, pa ne ena, več jih je, ki so prav tako črne gradnje, pa še kar stojijo. Torej tudi tukaj imamo dvojna merila. Pokojnine. Nekdo vedno vpije, "ne damo pokojnin", pa je obljubljal tisoč pokojnin, še jih zdaj ni, ne motijo ga pa, da imajo nekateri dvojne pokojnine oziroma pokojnine dodatke, ki jih imajo ne zaradi preteklega dela, ampak zaradi privilegijev. To ga pa nič ne moti. Torej tudi tukaj imamo dvojna merila. Mostovi. Nekatere mostove smo zaprli ali pa delno zaprli. Če bi bilo to v času naše vlade, verjamem, da bi bile velike demonstracije. Zdaj jih pa ni, pa bomo kar potrpeli. Jaz upam, da se bo našel denar tudi za te mostove. Pa tako uspešno delamo. Nekdo vozi pijan, celo uide policistom, pa je član te stranke, vladajoče stranke, pa nič se mu ne zgodi. Pa tako preganjamo nepravilnosti, neodgovornosti, klientelizem, vse mogoče stvari preganjamo, pa še kar zasedajo taka zelo pomembna mesta. Da ne govorim o dodeljevanja sredstev. To, kar se je zgodilo s primerom mariborskega gradu, se samo sprašujem, kako je to mogoče, da se nekomu, ki izpolnjuje pogoje, vzame in da nekam drugam. Nikoli še tega nisem naredila, pri tem glasovanju pa bom. Zahtevala bom izpisek, kako je kdo glasoval, in vsakič preverila, ko bo kdo izmed teh, ki je glasoval proti interpelaciji, ko bo govoril o poštenosti, klientelizmu, korupciji, bom preverila, kako je glasoval na tem glasovanju. Vsak ima pravico glasovati po svoji vesti, po svojem prepričanju, ampak bom preverila in se prepričala, ali je res, je proti preganjanju korupcije in klientelizma. Močno dvomim, če bo tako glasoval. In glas proti interpelaciji je glas proti poštenosti, proti resnici in za korupcijo, za klientelizem in tako naprej. Na tak način izgublja verodostojnost ta vlada, mi kot politiki, politične stranke, da ne govorim o Državljanski listi, ki vedno pravi, kako ima ničelno stopnjo tolerance, pa se vedno znova kje ujame. In opozicija, mi nagajamo, ker vlagamo interpelacije, ker kaj očitamo. Mislim, da ta vlada ima vse možnosti, ima glasove, da lahko vse dela, vse lahko izglasujete, tudi ministra, ki je delal koruptivno oziroma ki ni spoštoval zakonodaje. Vse lahko izglasujete. Sami sebi ste največja nevarnost po mojem prepričanju, torej v tej deželi dvojnih meril vlada dvojna morala. Da ne govorim tudi o primerih izbrisanih, ko so vse pozabili, in pa primerih vojnih veteranov za Slovenijo, ko jim nič ne pripada, ker ne morejo dokazati niti zdravniško, da jim kaj pripada po toliko letih. Spet dvojna merila. Naj zaključim podobno, kot je včerajšnje Odmeve začel voditelj, da ta vlada res ogromno dela, največ se ukvarja pa sama s seboj. Ponovila bom besede predsednice, da je ta vlada zelo uspešna, celo rekorderka je pri najemanju kreditov in pa pri največji luknji v državnem proračunu, ki jo je naredila ta vlada, ta uspešna vlada. Večjo luknjo kot vse dosedanje vlade v samostojni Sloveniji.
Hvala lepa, gospa Novak. Minister, želeli ste besedo, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Me veseli, da se je vsaj gospod Vizjak vrnil, sem se že bal, da opozicija počasi obupuje, ker so bile njihove vrste zelo redke zadnje pol ure do eno uro, pa bom poskusil v paketu odgovoriti na tiste očitke, ki so v tem času prihajali iz vrst opozicije. Najprej, gospod Vizjak, povezava z Darsom, očitki in papirji, ki ste jih vi kazali, zelo zanimivo je, kako ognjevito in krčevito ste se borili za Dars, kar je v redu, verjetno tudi zaradi tega, ker je predsednik nadzornega sveta eden od vidnih članov SDS in verjetno od tukaj prihaja tudi malo strahu glede poslovanja Darsa in pa njihove uprave in pa očitkov meni o napadih na Dars. Tisto, kar je zelo zanimivo, vidim, da imate vse kopije pogodb, vseh dokumentov poslovanja med Lastinskim in Darsom, jaz s tem nimam nobene težave, to je okej, z moje strani lahko vse te pogodbe vidite. Upam pa, da ste te podatke in te pogodbe dobili na zakonit način, in seveda upam, da se zavedate, vse te informacije, ki jih kažete javnosti, da s tem v resnici delate poslovno škodo Darsu. Razkrivate vse številke, vse podatke, za kakšno ceno Dars plačuje kakšno storitev, upam, da se zavedate dimenzije razkrivanja teh podatkov. Gremo naprej. Gospod Vizjak, to sem se naučil v tej moji zgodovini, zelo dobro manipulira ves čas, polresnice govori in ko najprej vse to servira, potem sledijo še nizki udarci, daleč, daleč izpod pasu. Ko je govoril o magnetogramu na dan, ko sem jaz nastopil pred vami kot minister, seveda ni prebral celega stavka, tudi v interpelaciji, če boste dobro pogledali, so tisti del stavka, ki opoziciji ne paše, izrezali. Tako funkcionira opozicija in jaz sem, kot je vodja naše poslanske skupine pojasnil, jasno povedal, da jaz poslovanja z Darsom širil ne bom. In ko govorim o svojih poslih z Darsom, spoštovane poslanke in poslanci, še enkrat bom poudaril, jaz sem obljubil, da poslovanja širil ne bom in ga tudi nisem. Kar sem predstavil v uvodnem govoru, to se ves čas sedaj manipulira, senat KPK je jasno povedal, da bi jaz lahko nadaljeval, da bi moje podjetje lahko nadaljevalo delo z Darsom. Kljub temu sem se odloči, da z Darsom ne bomo delali. In to, kar je večina opozicijskih poslancev danes večkrat ponovila, pa nikakor ne želijo slišati, jaz in moje podjetje smo poslovanje z Darsom prekinili. Še enkrat bom povedal, podjetje Lastinski z Darsom ne posluje več in ne bo več poslovalo. Licenco smo vrnili. Prosim vas, dajte to enkrat slišati v vaših izjavah, ko ves čas govorite, da kar naprej delamo posle, da jaz kot resorni minister sklepam posle, da ne vem v kakšno neugodno situacijo postavljam Dars. Prosim vas, v uvodu sem povedal, moje podjetje z Darsom ne posluje več. Še več, z odpovedjo te licence tudi nikoli več poslovalo ne bo, ker jaz si ne bom dovolil, da bi še enkrat prišel k podjetju Boschung in jim razlagal, zakaj sem enkrat vrnil licenco, pa da bi rad spet nazaj. Jaz sem se temu poslu za vse veke odpovedal. Prosim, da to slišite in razumete. Očita se mi pogodba iz leta 2008. Jaz ne vem, s katerimi besedami bi opisal, kako se mi zdi absurdno, da se opozicija ukvarja z letom 2008, ko sem jaz bil direktor podjetja in ko sem se legitimno boril za posel tega podjetja. Tisto, kar vam pa zatrjujem v tem trenutku, vse, kar je moje podjetje kadarkoli opravilo za kogarkoli, tudi za Dars, je bilo pošteno korektno delo. Vse storitve smo korektno opravili in za to bili tudi korektno plačani. Nobenega dvoma. Pogodba, ki jo gospod Vizjak omenja, da smo delali za nazaj, poglejte, mi za vsako storitev, ki smo jo opravili, in kdor je kadarkoli kaj počel v podjetniškem svetu, mu bo kristalno jasno, za vsako opravljeno storitev imamo naročilo naročnika, imamo primopredajni zapisnik opravljenih storitev in imamo delovne naloge. Vse je popolnoma transparentno in čisto, nobenega dvoma ni. Zakaj se je Dars odločil, da se pogodba, ki smo jo podpisali, uporablja od petega meseca naprej, to morate vprašati interno proceduro Darsa. Jaz sem se legitimno boril za posel z druge strani, za tisto, kar je Dars dal povpraševanje na tržišče. Spoštovani gospodje iz SDS, v času, ko sem jaz podpisal to pogodbo, je bil predsednik uprave gospod Nemec, ki je bil podpisnik pogodbe, in gospod Rigler, ki ga zelo dobro poznate, je bil član uprave Dars. In če je bilo karkoli narobe s tem, ta dva gospoda sta bila podpisnika pogodbe. Prosim vas, obrnite se na njih. Če smatrate, da je bilo karkoli narobe, prosim vas, obvestite ustrezne inštitucije. Jaz sem prepričan, da sem kot direktor podjetja ravnal zakonito. Če pa je kdo naredil kakšno napako iz internih procedur in zakona o javnih naročilih s strani Darsa, in če to vi veste, potem vas pa prosim, da ustrezno ukrepate, pa čeprav je bilo to leto 2008. Seveda ni treba omenjati, da takrat ste bili vi na vladi. Očita se mi, da se vračam v zgodovino. Ja, kako se ne bom vračal v zgodovino, če pa mi očitajo stvari, ki jih je ravno ta ekipa zavozila v preteklosti. Pomembno je, da pogledamo dejstva iz zgodovine, ampak iz dveh razlogov. Odgovornost je treba poiskati v vseh napakah, ki so se storile v preteklosti. Ne rečem, da kdor dela tudi greši. In tisto, kar je pomembno, napak storjenih v preteklosti jaz ne želim ponavljati. In tisto, kar je bilo v preteklosti narobe storjeno, če jaz te okoliščine poznam, seveda tudi tiste napake več ne bom ponovil. Mi je žal, da je gospod Horvat zapustil prizorišče, vendar jaz sem njega spoznal kot enega uglajenega gospoda, ko sem prvič vstopil v ta parlament. Vendar to, kar je danes govoril, mi pa nikakor ne gre skupaj s tem, kako sem ga jaz do danes poznal. Vse, kar je danes povedal, nima nobene realne vsebine. Govoril je o tem, da še vedno delam posle naprej, kar ne drži. Jaz sem minister. Moje podjetje ima svojega direktorja, ki samostojno pelje to podjetje. In prej sem ponovil, da moje podjetje z Darsom ne dela več posla. Gospod Horvat se spreneveda, da minister upravlja s podjetjem. Lepo vas prosim, tako je bilo za časa vladavine SDS. Takrat ko je bil gospod Vizjak in resorni minister in nadzornik hkrati. Takrat so tako delali. Danes imamo Sod, Slovensko odškodninsko družbo, ki opravlja z državnim premoženjem, in resorni minister nima absolutno nobenega vpliva na poslovanje podjetja, in to sem večkrat ponovil. , Jaz ne vem, zakaj se gospod Horvat tukaj spreneveda. Zelo moram reči, da me je razočaral z izjavo: umazani posli. Lepo vas prosim! Kako si dovoli takšno izjavo dati. Umazani posli. Izpod vsakega nivoja. Posli, ki smo jih kadarkoli opravili jaz in moji ljudje v podjetju, so bili pošteni, korektno oddelani, večkrat smo raje več kot manj naredili in na koncu bili za to korektno plačani. Zato imamo povsod, kjer smo delali, tudi odprta vrata. In ne dovolim, da se tako grobe besede uporabljajo in s tem žalijo in mene in moje zaposlene, ker smo vedno korektno in pošteno delali. Pa še tisto dodatno razočaranje, gospod Kuzmič je bil danes gor, tudi meni so povedali, ker ga jaz osebno ne poznam, in da gremo na tako nizek nivo, da nesrečo enega človeka, pa pustimo, kaj je bilo pravnoformalno ozadje, osebno težka zgodba, da nesrečo enega človeka izkoriščajo za politične točke, vam ne morem povedati, kakšno razočaranje je to za mene. Gospod Vizjak, na odboru za infrastrukturo ste vprašali glede poročila pravobranilstva. Zopet nekorektno zavajanje z vaše strani. Bodite enkrat fer, pa povejte tisto, kar je res. Vi ste me vprašali, če jaz lahko to poročilo dam, Jaz sem tam jasno povedal, da ne vem, ali lahko to poročilo dam, da bom preveril, da je zelo občutljive narave, če ga pa lahko damo, ni nobene težave. In kaj smo naredili, gospod Vizjak? Naslednji dan smo bili v kontaktu s pravobranilstvom, razložili, da smo imeli na odboru včeraj to vprašanje in ali imamo od njih zeleno luč, da to lahko damo naprej. In kar je ključno, pravobranilstvo nam je dalo zeleno luč, pozitivno so odgovorili in mi smo to poročilo takoj dali naprej. Tega seveda gospod Vizjak ne bo povedal. Takoj naslednji dan smo mi tisto poročilo dali naprej. Zopet eno zavajanje in sprenevedanje in plasiranje informacij, ki nimajo nikakršne zveze z realnostjo in z resnico. Gospod Černač je imel tudi kar nekaj težkih besed. Presenetilo me je to, kako je intenzivno navijal za nemškega izvajalca. Pa vam moram reči, jaz kot resorni minister, tisto, kar si želim, da na razpisih dobimo čim več ponudb, veljavnih, zato da dobimo čim boljšo storitev in čim boljšo ponudbo za tisto, kar ministrstvo razpisuje. Pri poslanskem vprašanju gospoda Černača, glede podpisa in odločitve. Tam ni bilo nobenega dvoma. Točno tako je bilo, kot sem rekel, in zopet izkoriščajo, manipulirajo in zavajajo. Ko sem bil na dopustu, je to odločitev podpisal državni sekretar. Jaz je res nisem podpisal, in ne vem, zakaj se gospod Černač spreneveda in razlaga, da sem jaz to podpisal. Ne drži. To je podpisal državni sekretar, ker sem jaz bil avgusta na dopustu. Ampak da se razumemo, s tem ni nič narobe. Jaz sem danes jasno povedal, kaj je državna revizijska odločila, kaj je komisija odločila in s tem postopkom je bilo vse čisto in jaz sem na koncu tudi pogodbo podpisal in za tem stojim. Kar se tiče tega razpisa, vemo, kdo ga je pisal. Kar se tiče samega postopka, jaz sem imel kot minister edino možnost ga zaključiti in spoštovati vse zakone, da se ta razpis zaključi. Ko se obrnemo malce do očitkov glede TEŠ. Veliko je bilo povedanega in slišanega. Jaz se v vsebino več ne bom spuščal, ker mislim, da smo res bili izčrpni na to temo. To, kar lahko ponovim, da kot minister bom odgovorno z istim tempom delal naprej, tudi kar se tiče TEŠ. Ne bomo popuščali, kljub temu da je bilo zelo veliko predstavljenega. Ko pa mi gospod Vizjak očita, da nekaj nismo izpolnili in govorimo o dnevih, ga bom spolnil na zavezo njegove vlade. Spoštovane poslanke in poslanci, Resolucija o nacionalnih razvojnih projektih 2007–2023, sprejela jih je vlada gospoda Janeza Janše, v kateri je gospod Vizjak vedno bil minister. In kaj so zapisali? Poslušajte dobro: "Izgradnja Bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj, začetek 2008, zaključek 2011." Ali rabim še kaj dodati? In ti isti potem meni očitajo, da zamujam z ne vem kakšnimi obvezami do ne vem koga.
Hvala lepa, minister. Zdaj dajem najprej postopkovni predlog, ki ga ima gospod Horvat, potem pa ima besedo gospod Vizjak kot predlagatelj.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Glede na to, ker še nisem razpravljal, najbrž nimam pravice za repliko, bom pa v okviru proceduralnega predloga predlagal ministru gospodu Samu Omerzelu, ki je zame ugleden gospod in bo ugleden gospod tudi ostal, ne glede na to, da je mene blatil in mi očital zlorabo, da sem gospoda Kuzmiča pripeljal v Državni zbor. Kako pa vi to veste, gospod minister?! Kar tako brutalno se vi usedete na poslanca in mu nekaj očitate. Vi ste vajeni lagati, gospod minister! To je laž, kar ste povedali. Gospod Kuzmič je prišel sam v ta državni zbor že pred deveto in je medijem dajal izjave in potem sem ga jaz zagledal. Veste, Prekmurci se med seboj poznamo, pa pol Slovenije poznam, tudi vas pol Slovenije pozna, od danes naprej vas bo cela Slovenija poznala, gospod minister. In glejte, vas prosim, da v tem državnem zboru govorite resnico, gospod minister – tudi takrat ko boste naprej minister, pa tudi takrat ko ne boste več minister. In pričakujem, da se opravičite. Jaz pa sem govoril, ne v svojem imenu, to še pride na vrsto, govoril pa sem v imenu poslanske skupine. Zame, še enkrat, pa vi ostajate ugleden gospod. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Horvat. Jaz se moram strinjati z vami. Pravzaprav je vaše opozorilo namenjeno bolj meni, kot tisti, ki vodi sejo. Morala bi ustaviti ministra, ker so njegove besede postajale vse težje in težje, pa vendar ga nisem, ker je debata zelo široka. Med drugim je rekel tudi gospodu Vizjaku: "Povejte enkrat tisto, kar je res." Če malce globlje pogledamo ta stavek in besede, so zelo obtožujoče. Zato ministra opozarjam in ga prosim, da je v nadaljevanju zelo previden in natančen pri svojih besedah. Minister, še želite besedo, ker ste želeli besedo? Ne. Gospod Vizjak, izvolite.
Spoštovani gospod Meh, slišal sem vaš medklic, povejte, mi kdaj sem jaz lagal, povejte enkrat jasno in odkrito, ker jaz sem večkrat ponovil in poudaril, kdaj minister laže, in bom to zopet povedal: danes, zdaj in tu. Glejte, še enkrat. Štiri mandate sem že poslanec v Državnem zboru, vendar sem redkokdaj uporabil besedo laž, ker je to težka beseda in vem, da jo lahko izgovorim samo takrat, ko imam nedvoumne dokaze o tem. In minister se je danes zopet zlagal, malo prej. In zdaj vam bom pokazal kje. Vi lahko kot poslanci to preverite, ker imate vpogled v magnetogram. Minister je maloprej rekel, da je na Odboru za infrastrukturo, ki je potekal pred približno enim tednom, točno 21. 1., v torek prejšnji teden, povedal, da ne ve, ali lahko da poročilo pravobranilstva članom odbora ali ne, in čaka zeleno luč. Rekel je, da ne ve, ali lahko da. Tega minister na odboru ni rekel. Minister je lagal zdaj, ker je rekel, da ne ve. Teh besed ni uporabil. On je povedal sledeče, ker imam prepis iz magnetograma. Minister Omerzel je 21. 1. 2014 povedal: " … da je v postopku pridobivanja vseh dovoljenj, da lahko gre s tem gradivom naprej in zaradi občutljivosti postopka …", katerega postopka ni pojasnil, in prosim, minister, mi pojasnite, kakšen postopek pridobivanja dovoljenja. Nadalje je minister rekel, da lahko to gradivo posreduje in da mu je bilo s strani pravobranilstva svetovano, da v trenutku še ne gre s sporočilom za javnost. Citiram: "Seveda v trenutku, ko bomo imeli pozitivno mnenje s strani pravobranilstva, ne vidim absolutno nobene težave, da to poročilo tudi objavimo." Spoštovani minister, to so citati, jaz sem malo tako čudno rekel, ker pač tako čudno se je izrazil minister. Spoštovani minister, kaj za eno dovoljenje, kaj za eno zeleno luč, kot se vi izražate po prometno, vi potrebujete od državnega organa, da daste poslancem dokumente. Kateri postopek je v teku, kateri postopek vam je onemogočal in kaj ste dobili kot to vašo zeleno luč, da pa nam to lahko daste? Minister, kaj ste dobili? Pogovor s predsednikom Državnega pravobranilstva? Pred vami sem z njim govoril, verjetno, ker sem ga zgodaj zjutraj že iskal in posledica vašega pogovora je bila po moje zelo vsebinsko povezana s tem, kar sem jaz z njim govoril, ker sem ga kot predsednik parlamentarnega delovnega telesa vprašal, če je kakšen zadržek, da poslanci Državnega zbora dobimo poročilo pravobranilstva na vpogled. In je rekel, da prav nobenega ni. Prav nobenega zadržka. Noben formalni postopek, noben zakon, nič ne omejuje, da bi mi to dobili. In vi ste danes zopet tu rekli, da ste se takrat izrazili, da ne veste, tukaj pa ste eksplicitno trdili, da nam tega ne morete dati, ker vas k temu odvrača ali pa preprečuje, ker nimate zelene luči ministrstva. To je resnica. Poglejte, jaz verjamem, da vsi poslanci znate brati magnetograme, da to piše v magnetogramu in da je to nedvoumno. Če se bomo pa še o tem prepirali, kaj piše v magnetogramu, potem nam pa res bog pomagaj. In vi nam takrat niste želeli tega dati! Pa veste, zakaj nam niste želeli dati? Ne zaradi neke birokratske stvari, ampak zaradi tega, ker v tem poročilu nič ne piše, ker niste izpolnili svoje naloge, kajti vi bi morali v skladu s sklepom vlade poročati parlamentu, pa tudi vladi, o ugotovljenih zakonitostih ali nezakonitostih ravnanj organov HSE in TEŠ v primeru take šlamastike, ki se dogaja z blokom 6. In tega poročila, spoštovani minister, še do danes ni. In vas zdaj še enkrat javno sprašujem, in prosim, odgovorite mi: ali razpolagate s poročilom, vašim, Ministrstva za finance, ali Državnega pravobranilstva o zakonitosti dejanj organov HSE v primeru bloka 6? Za to vas je namreč zadolžila vlada, da si pridobite v roku 3 mesecev. Danes je od tega sklepa vlade že 8 mesecev in tega poročila ni. Naprej. V vaši znani maniri ste na nek način povezovali to, kar jaz vam očitam vizavi Darsa, kot neko zaroto SDS ali, jaz ne vem, česarkoli. Celo oporekali ste temu, da smo pridobili pogodbe in da s tem škodimo Darsu. Poglejte, če bi bile te pogodbe označene za poslovno skrivnost ali kakorkoli opredeljene v kontekstu tega, kar ste vi govorili, seveda jaz tega ne bi smel početi. In tega nisem počel, ker te pogodbe ne nosijo nobene oznake poslovne skrivnosti ali kakršnekoli oznake. In jaz vem, spoštovani minister, da vas je sram verjetno kakšne od teh pogodb in da imamo neposredne dokaze o tem, kaj ste počeli in kako ste drugače govorili ali pa lagali v parlamentu. Ampak to, da vi napadate posedovanje pogodb, ki jih imamo, vam ne bo nič olajšalo bremena, ki ga imate, in teže očitkov, ki so na vaš račun. Jaz si predstavljam, da bo sledilo maščevanje. Danes se vam je koalicija zaobljubila pomagati, ker so imeli, vidim, govore vnaprej pripravljene, prebrali so jih, ne glede na dodatna razkritja, ki smo jih danes dali, in vem, da bo odletel nadzorni svet Darsa po mojem v relativno kratkem času. Kljub temu da boste vi povedali, da nimate s tem nič. Gospod Omerzel, povedal vam bom eno stvar in stoprocentno verjamem vanjo. Pa je moje mnenje, za katerega nimam neposrednega dokaza. Da ste vi ostali minister, ste se "zdilali" tudi za ene projekte, kot je na primer nadzorni svet Holdinga Slovenske elektrarne, kjer ste vključili v ta nadzorni svet predstavnike Pozitivne Slovenije in Državljanske liste in opeharili seveda Socialne demokrate, ki nimajo nobenega notri. Razrešili ste stari nadzorni svet in ta kadrovska rešitev je bila tudi en deal v tem boju za obstanek. Ja, poglejte, to so te sladke koristi, ki jih imate potem, ko argumenti zmanjkajo in ko je treba ščititi svoj prag. Zdaj pa še nekaj. Rekli ste, da je KPK jasno povedal, da bi vi tudi naprej lahko delal z Darsom kot minister, ki je lastnik firme Lastinski, ki ima pogodbo. Tudi če je KPK to rekel, z vsem spoštovanjem do KPK, ampak po zdravi kmečki pameti, jaz prisegam na njo, ker je vodilo iz marsikatere zagate in ne nazadnje odgovor marsikdaj. Predstavljajte si, da je resorni minister, katerega Dars je v njegovi domeni, ne nazadnje je od resornega ministra odvisno, kdaj bo šel kakšen zakon, povezan z Darsom naprej, kakšne bodo rešitve v takšnem zakonu in tako naprej. Skratka, en resorni minister nad Darsom, hkrati pa 100-odstotni lastnik firme, ki posluje z Darsom, in meni boste rekli, da tu ni nobenega navskrižja interesov. To se pravi, da se lahko brez nekega zadržka tu posluje. Če je taka naša zakonodaja, in to omogoča, in jaz verjamem, da je KPK verjetno to stališče povzel iz zakonodaje, potem nam res bog pomagaj pri boju zoper korupcijo. Da lahko minister, ki je resorni na nekem področju, hkrati lastnik firme, ki posluje s firmo, ki sodi v domicil njegovega resorja. Konkretno Dars je pod Ministrstvom za infrastrukturo. Sicer je res, da je upravljan s strani Soda, kasneje verjetno SDH, vendar v tej vaši zmedi, ko SDH še ne živi, je zelo, zelo pripet na odločitve ministrstva. Zelo. Je lahko hkrati firma, ki je v 100-odstotni lasti ministra, poslovni partner Darsa. In to Komisija za preprečevanje korupcije oceni, da je vse v redu. Razumi, če moreš. Jaz ne razumem tega. Če je tak naš boj proti korupciji, potem nam bog pomagaj in ni čudno, da vsi ugotavljajo, da je je kolikor hočete pri nas. In vi, spoštovani minister, ste rekli, da ne boste več sklepali poslov z Darsom. Saj mi ne govorimo o vaših grehih po 5. 12. 2013, ampak pred tem. Pred tem ste pa želeli sklepati posle in ste naredili vse aktivnosti, oddali ste ponudbo, sodelovali ste pri pogajanjih, dali ste garancije za dobro izvedbo poslov, vse ste naredili. Tu smo vam pokazali vse dokumente, papirje, še zdaj jih lahko pogledate, če jih nimate slučajno. Pogajali ste se. Vaši pogajalci firme Lastinski so se pogajali z Darsom za pogodbeno ceno za vzdrževanje cestnih vremenskih postaj. Zelo močno so se pogajali, 20 minut so se pogajali. Izpogajali so se za 0,6 % vrednosti pogodbe. To so ta pogajanja, o katerih govorimo o integriteti in o korupciji in tako naprej. In vi, gospod minister, meni želite povedati, da ne boste več sklepal poslov in da je to zdaj to. Zanemarjate pa očitke iz interpelacije. Očitek iz interpelacije pa je, da ste na hearingu 2. aprila povedali, da ne boste sklepal novih pogodb, tega še vedno niste zanikali, to piše v vašem hearingu, to ste eksplicitno rekel: "Ne bom sklepal novih pogodb, če bom izbran ali pa imenovan za ministra te vlade". Imenovani ste bili za ministra te vlade, nameravali ste sklepati novo pogodbo in če vas mediji ne bi razkrinkali in javnost obtožila, bi jo stoprocentno sklenili. In tudi tega ne zanikate, saj tega ne zanikate. In vas še enkrat sprašujem: "Ali bi sklenili to pogodbo ali ne, če vas ne bi Kanal A pribil na ne vem kaj in potem tudi posledično slovenska javnost in verjetno tudi vaša sveta Državljanska lista. Še mimogrede glede Državljanske liste. Poglejte, to je res zanimivo. Vaša bivša poslanska kolegica Truda Pepelnik je morala zapustiti vaše vrste zaradi tega, ker je izdala obratovalno dovoljenje za nek gostinski lokal preko obratovalnega časa, menda dan ali dva kasneje. In zaradi sveto zapriseženega boja proti takim deviacijam v naši družbi je morala zapustiti poslanski sedež Državljanske liste. Zdaj mi pa povejte, kje so tukaj enaki vatli. Tu pa branite ministra vaše iste, kako bi rekel, politične provenience, ki je evidentno prelomil, lagal v parlamentu poslancem. Je rekel, da ne bo sklepal novih pogodb, naredil je pa vse, da bi do nje prišlo, in bi jo tudi sklenil, stoprocentno, če je ne bi objavili mediji. Poslušajte, ne bi smelo. Oddal je ponudbo, pogajal se je, izpogajal ceno, dal garancijo za dobro izvedbo posla, skratka vse aktivnosti je naredil za to, da bi ga sklenil, potem se je pa odločil, dane bo sklenil in prenesel licenco na drugega [[…]]
Jaz bi prosila gospoda Meha, če bi se malo umiril in ne komentiral vsake besede, če pa želite, se pa javite k besedi, lepo prosim.
Poslušajte, glejte, spoštovani dragi moji poslanski kolegi. Minister je rekel, da je vedno delal vse pošteno, vse korektno in tako naprej. Jaz ne bom rekel, da to ni res, ampak bom pa rekel, da me z dvomom navdaja podatek, ki sledi iz dokumenta, ki ga imam, dokument, ki sem ga že dvakrat ali trikrat pokazal, pa ga bom še enkrat. Ko je leta 2008 delal in pridobil posel, je izstavil račun za sedem mesecev nazaj oziroma za šest mesecev pred tem, ko je sklenil pogodbo. Če nekdo izstavi račun za obdobje, ki ni pokrito s pogodbo, in v tem primeru je bilo tako, potem ali ima na drugi strani norca ali ima nekoga, ki je podkupljen, ali ima nekoga, ki je z njim zvezan, skratka nekoga mora imeti, ki ima pravzaprav interes, da zamiži na vse, kar ima, in nič ne vidi, podpiše in to odobri. In kdo naj bi to bil? Gospod Anton Žagar, ki je bil kasneje imenovan za vršilca dolžnosti na njegovem ministrstvu, danes pa bdi nad investicijami v Slovenskih železnicah. Ali to drži ali ne drži, da ste izstavili račun za sedem mesecev za nazaj? Da ste podpisali pogodbo konec novembra 2008, 19, decembra 2008 izstavili fakturo za sedem mesecev nazaj, od maja, ste sam povedali prej, pri čemer ste si pridobili certifikat šele avgusta. Drži to ali ne drži, vas sprašujem direktno. Vi ste opravljali ta posel, še preden ste dobili certifikat. Zaračunali ste upravljanje pavšala, še preden ste pridobili certifikat. Poglejte še to. Pogodba, ki je bila podpisana, je prvič opredelila mesečni pavšal 4 tisoč 750 evrov na mesec. Vi ste ga zaračunali za obdobje, ko še pogodba ni veljala in ko prejšnja pogodba z nekom drugim sploh tega mesečnega pavšala ni imela. To so dejstva. Ne vem, gospod minister, prosim za odgovore. Jaz bi rad konkretne odgovore. Ne samo, Vizjak laže, Vizjak zavaja, še ni slišal od njega resnice. Povejte mi, ali to drži ali to ne drži, na konkretne stvari. Jaz imam namreč tukaj papirje in pazite, kaj boste rekli. Vi bi kar glasovali, ker ste se odločili, da podprete [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]] Gospe in gospodje, jaz se nečesa bojim. Bojim se, da če bo na tak način ta parlament funkcioniral naprej, da bomo na sejah matičnih delovnih teles poslušali ministre, ki govorijo kar tako nekaj, da bomo morali vsako stvar preverjati, se bojim, kam bomo prišli. Jaz sem doslej ministrom zaupal na besedo in sem vedel, točno sem vedel, da če minister eno besedo izreče, in tudi sam sem se držal, mimogrede, sem bil več kot 5 let minister, sem se držal in ne vem če ste me našli kdaj, da sem se zlagal. Upam, da ne. Našli me niste. Upam, da ne. Želim vam samo povedati, da to je pa pri tem ministru kar praksa, kar tako malo govori, gor, dol, sem, tam, neke zelene luči, dovoljenja, postopki, noben ne ve, katere zelene luči, kateri postopki, katera dovoljenja, samo ne dobimo papirjev. Poglejte, na tak način ne moremo funkcionirati! In vi podpirate, to vidim, še naprej, da se bo to dogajalo. In jaz vas sprašujem, kako bomo mi funkcionirali v tem parlamentu, če bomo imeli na tak način verodostojne ministre. Jaz ne vem, jaz sem že tako ali tako čisto razočaran nad tem, kar slišim. Drugače me pa tudi počasi že volja mineva, ker vidim, da bo laž postala pravilo, in tega ne bi želel, res. In vas še enkrat prosim, dajte si vsaj malo poskušati natočiti čistega vina pri tem, ne pa piti tisto motno šmarnico.
Hvala lepa. Gospod Meh, postopkovno, izvolite.
Gospa podpredsednica, poglejte, se vam zahvaljujem za to, da ste me opomnili, ker sem res komentiral in ni prav. Gospod Vizjak je rekel sveta Državljanska lista. Kdo mu daje to pravico? In vi molčite in vodite tukaj ta zbor, kjer se nekdo obnaša tako, kot ne sodi v ta državni zbor. Vi ste gospoda ministra opozorili o tem, da je govoril o lažeh. Ali ste kaj rekli gospodu Vizjaku, ki tako lahkotno meče ven laž, laž, laž, ker mu je to dovoljeno? Gospe in gospodje, lahko je bila vaša trditev točna ali pa ni bila, to ni moja stvar, ker nisem sodnik. Kako se pa tukaj v Državnem zboru obnašate, pa je moje, ker s tem, ko tako govorite, tudi meni dajete potem tisti prizvok, ki ga pa ne želim. Do vstopa v ta parlament sem imel dovolj ugleden sloves in si ne želim, da se s takšnimi nastopi in tudi besedami pokvari. Gospa podpredsednica, bodite za vse enaki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Meh, jaz moram priznati, jaz ne razumem vašega poslovniškega predloga, tudi ne te neskončno nemogoče zveze, sveta Državljanska lista, ne vem, kaj je s tem narobe, mislim, da ni bil nihče užaljen. Če je bil, bo kdo povedal, sicer ste pa zlorabili postopkovni predlog, tako da vas moram tudi na to opozoriti. Postopkovno še gospod Kurnjek, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V postopkovnem predlogu bi se rad zahvalil gospodu Mehu, vendar nam godi, če nas kdo označi za sveto Državljansko listo. Samo toliko, hvala.
Torej potrjujete, nisem razumela poslovniškega predloga gospoda Meha in nisem vedela, kaj je narobe. Torej sem imela prav. Predlagatelj gospod Vizjak, izvolite.
Poglejte, spoštovani, jaz ne bom zlorabil, ker imam pravico do besede in bi se popravil. Zdaj, če niste sveta, pa vam to paše, potem ste pa nesveta. Ali tudi to ni prav?
No, se je začela procedura, upam, da ne boste vsi zlorabljali postopkovnih predlogov. Izvolite, gospod Pavlišič.
Hvala za besedo. Jaz bi samo poudaril, tukaj bi rad prosil, da vsi uporabljamo samo imena, ki jih imajo poslanske skupine, se pravi Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, Poslanska skupina Državljanske liste, Poslanska skupina DeSUS ali Demokratične stranke upokojencev Slovenije in Poslanska skupina Socialnih demokratov. A sem koga pozabil? Oh, Slovensko ljudsko stranko, Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, brez nepotrebnih pridevnikov, in še Poslanska skupina Nove Slovenije, krščanskih demokratov. Evo, najlepša hvala.
Niste še vseh našteli, imamo še koga v tem parlamentu, gospod Pavlišič, najprej se bo pa treba znotraj vaše poslanske skupine zmeniti, kako bi želeli biti imenovani. Gremo naprej z razpravljavko gospo Alenko Pavlič.
No, končno, hvala lepa. Po sedmih urah, medtem ko sem bila četrta na vrsti kot razpravljavka. Govorila bom malo tišje, ker po vseh sedmih urah vpitja in kričanja gospoda Vizjaka, ko z močjo argumenta ne more prepričati poslušalcev, ampak prepričuje z argumentom moči, bi se najprej obrnila na vas, gospod minister, in vam povedala, da sem tudi sama izredno razočarana nad Poslansko skupino Nove Slovenije, ker je meni do danes veljala za izredno korektno stranko in poslansko skupino. Kot je vas razočaral gospod Horvat, je tudi mene gospa Ljudmila Novak, ko je vpletala in sekala po poslancih in po predsednici vlade, samo dokazala, da ji je zmanjkalo vsebine, s katero bi lahko utemeljevala interpelacijo, pod katero se je tako z veseljem podpisala. Gospodu Vizjaku. Borci za pravično Slovenijo, kot nas je imenoval, ga obveščam, da se zavedam, da je obramba oziroma napad najboljša obramba, kar oni kot paravojaška, napol vojaška stranka to očitno zelo dobro poznajo.
Gospa poslanka, kako ste pa sedaj vi odreagirali?
Dovolite prosim, jaz razpravljam [[…]]
Držite se tistega, na kar sami opozarjate.
Ali lahko prosim povem, da če ste bili odsotni za začetku, ko je predsednik Državnega zbora povedal, da interpelacije dovoljujejo širše razprave in o vsem, o čemer smo že danes razpravljali, mi prosim dopustite, da končam svojo razpravo. Takrat vas očitno ni bilo v tem parlamentu, ker vas je pol manjkalo.
Spoštovana gospa poslanka [[…]]
[[…]]ali polemizirate z mano ali dovolite razpravo, če ne mi vrnite čas.
Prosim zaustavite čas. Spremljala sem razpravo, točno vem, kaj je rekel predsednik Državnega zbora. Tudi vi lahko širše razpravljate, se pa držite tistega, na kar sami opozarjate in ne žalite kolegov.
Protestiram, da me prekinjate med razpravo. Protestiram.
Kar protestirajte. Čas je ustavljen. Imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Izredno ste prijazni. Če se vrnemo k interpelaciji. Kot je bilo že večkrat omenjeno, smo danes že na tretji interpelaciji in očitno smo se že naučili, kaj pomeni institut interpelacije koalicijski poslanci, opozicija se očitno še ni in se očitno tudi nikoli ne bo. Sama menim, da je interpelacija, ki je bila inscenirana s strani opozicijske stranke SDS, kamor se je zraven prislinila oziroma prilepila Nova Slovenija [[…]]
Gospa Pavličeva, lepo vas prosim, uporabljajte besede, ki sodijo v Državni zbor. Prislinila in podobni navedki tukaj nimajo mesta.
Oprostite predsedujoča, sedaj bom mogla očitno še nekje drugje protestirati, ne samo pri vas. Ker to, kar danes [[…]]
Kar z vso pravico.
Ker to, kar danes delate, samo meni delate, nikomur drugemu. Ali lahko dokončam, prosim, razpravo?
Boste dokončali, vam bom dala besedo, lahko razpravljate, imate dovolj časa. Kot predsedujoča želim skrbeti za ustrezen nivo in vas opozarjam, prosim, ostanite na nivoju.
Vlagatelj s to interpelacijo, pa ne samo s to, z vsemi prejšnjimi samo zaseda medijski prostor, ki vemo, da je izredno drag, tako tudi z izrednimi sejami, ki so tako rekoč prazne, brez kakršnihkoli sklepov, kakor tudi z zahtevami po prvih obravnavah zakonov. To dela zato, ker si kupuje medijski prostor, ki je izredno drag. Vemo, da so evropske volitve pred vrati, kakor tudi lokalne volitve. Na tak način pridobiva brezplačen medijski prostor in širi neresnice. Predlagatelja v bistvu celo razumem, saj vidim, da mu teče voda nekako v grlo, stiskajo da določeni pogoji za vrat, predsednik stranke jih davi, tako rekoč [[…]]
Gospa Pavličeva [[…]]
[[…]]pa je neizprosna. Te interpelacije [[…]]
Jaz vas opozarjam, gospa Pavličeva, in vam izrekam na tem mestu opomin. Prvi opomin. Vi lahko naprej govorite, vendar boste morali upoštevati, da ste v Državnem zboru in da morate ohranjati primeren nivo. Prosim ustavite čas. Hvala lepa. Spoštovana gospa poslanka, tudi s tem, kako upoštevate predsedujočega na seji, kažete svoj donos do tega državnega zbora in do kolegov. Še enkrat vas prosim, ohranjajte nivo in govorite tako, kot pravite o vsebini interpelacije, ne o stranki, eni drugi ali tretji. Izvolite. Prijaviti se morate.
Verjamem predlagatelj, da vas minister Omerzel moti, saj po načinu dela izstopa od dosedanjih, ker prihaja iz drugačnega okolja oziroma od tam, ker so do sedaj bili ministri politično filozofsko usmerjeni; on pa prihaja iz gospodarskega okolja in je navajen delati. Menim, da je odločen raziskati nepravilnosti, vodi težek in obsežen resor in je pri tem uspešen. Če pa je pri njem kaj spornega, potem naj to raziskujejo organi in ne Državni zbor in ne poslanci. S temi sejami, spoštovani predlagatelji oziroma spoštovane predlagateljice, samo tratite davkoplačevalski denar, ker nas zavlačujete in zadržujete tukaj, da se ne moremo ukvarjati z drugimi bolj pomembnimi zadevami, kot je z dvigom konkurenčnosti, s skrbjo za zdravstveno reformo? Ali lahko, prosim, umirite poslance.
Izvolite.
Če boste naredili red v dvorani, bom povedala do konca. Očitno verjetno zelo boli, ker nobene od teh stvari niste mogli urediti, ko ste imeli vlado. Mi smo jih pa zelo veliko uredili v samo 10 mesecih. Seveda interpelacije ne bom podprla, tako kakor tudi ne vseh bodočih, ki so že napovedane, ker imajo samo 1 cilj, zrušiti vlado Alenke Bratušek.
Hvala lepa, gospa Pavlič. Zelo konstruktiven prispevek. Ne morem si kaj, da ne bi tega omenila. Na vrsti je gospod Ljubo Žnidar. Izvolite. Joj, se opravičujem, gospod Žnidar, že prej je predlagatelj gospod Tonin prosil za besedo. Izvolite, gospod Tonin.
Spoštovana podpredsednica, hvala lepa za besedo. Uvodoma moram protestirati nad grobim napadom gospe Pavlič. Mislim, da je podobne izjave in podobni nastopi niso potrebni in da zgolj znižujejo ugled tega parlamenta, ko ustvarjajo vtis, da se poslanci samo med seboj prepiramo, kregamo in da ne delamo nič pametnega. Jaz mislim, da so bili vaši izrazi neprimerni, pregrobi, da smo "se slinili". Jaz mislim, da je ta izraz popolnoma neprimeren. Bili smo povabljeni k interpelaciji. To interpelacijo smo podprli, ker ocenjujemo, da je zelo na mestu in morda najbolj upravičena v tem mandatu. Da uporabljate grob izraz, kako vaša sokolegica poslanka "opleta", je razpravljala, mislim, da je korektno predstavljala svoja stališča. In takšne razprave, kot ste jih imeli vi, zgolj poglabljajo razlike med koalicijo in opozicijo in nam preprečujejo, da bi v prihodnosti sprejeli kakšne pomembne ukrepe za prihodnost Slovenije; ker veste – takšne razprave povečujejo nezaupanje med koalicijskimi in opozicijskimi poslanci, kar je zelo slabo. Če vi simpatičnost posamezne stranke ocenjujete na podlagi tega, ali se strinja z vami ali se ne strinja z vami, potem se bo najverjetneje Nova Slovenija velikokrat nestrinjala z vami in bo zaradi tega nesimpatična stranka. To je stvar vsakega posameznika, kako in na kakšen način ocenjuje simpatičnost. Bi pa si želel, da bi premogli nekoliko bolj kulturno in omenjeno razpravo in da je bila ta vaša današnja nepotrebna in ni k nobeni boljši kulturi in nobenemu napredku v parlamentu pripomogla. Tej opoziciji ste očitali, da zgolj z interpelacijo omejuje in otežuje delo tej vladni koaliciji. Imeli ste zelo preprosto in enostavno rešitev – odpovedali bi se ministru, ki obremenjuje vašo vladno koalicijo. Rešitev je zelo preprosta. Predsednica Vlade bi se odpovedala ministru, Državljanska lista bi postavila drugega ministra in vaša vladna koalicija bi lahko nemoteno delovala z delom. Tako pa se danes pogovarjamo o delu ministra, na dolgo in široko se razglablja o tej temi, ves čas bo nad ministrom ostal določen sum, ki ga ne bo mogel nikoli več oprati. Karkoli bo počel v Državnem zboru, vsi ga bodo gledali oz. ga bomo v poziciji gledali nekoliko postrani. In še posebej zato, ker našo državo čakajo pomembni izzivi, bi se morala vladna koalicija razbremeniti vseh teh nahrbtnikov, ki vam preprečujejo, da bi lahko do končnega cilja tekli hitreje. In minister Omerzel vam, hočeš ali nočeš, žal otežuje vaš nahrbtnik. Mislim, da je kolega Brulc to najbolj idealno opisal, ko je rekel, "to je neka lajna, glasujmo, pojdimo." Kaj je on s tem povedal, vsaj jaz mislim, da je s tem povedal. Rekel je, da nas argumenti pogodbe, ki jih vi tukaj predstavljate, ne zanimajo, ker smo se mi politično odločili, da bomo gospoda Omerzela podprli. In zaradi tega se mi zdi popolna izguba časa, da poslušamo vaše argumente. Odglasujmo, podprimo ministra Omerzela in pojdimo domov! Ampak sprašujem vas potem, koalicijski poslanci, čemu pa je institut interpelacije? Ali ni namenjen temu, da vam opozicija poskuša predstaviti argumente in razloge, zakaj mi nasprotujemo nekemu ministru in zakaj predlagamo, da se ga razreši. Na podlagi teh argumentov se potem vi odločite, ali boste tega ministra podprli ali ne. Ampak z vašimi razpravami, tudi nekoliko nervoznimi in živčnimi, dokazujete zgolj to, da ste vi danes politično odločeni, kako boste glasovali, in da vas nobeni argumenti ne zanimajo. Mislim, da je kolega Vizjak odlično, fenomenalno predstavil vsa dejstva. On ni govoril na pamet, on je stvari, ki jih je govoril, podkrepil s pogodbami. In odgovori oziroma kontraargumenti, ki jih je dobil, niso bili kako in na kakšen način bomo te očitke ovrgli, ampak je bil problem, kako se je do teh pogodb prišlo. Torej, kriv je bil tisti, ki je grešnika razkril, ne pa sam grešnik, če govorim nekoliko v prispodobi. Minister Omerzel se je lotil taktike, ki je morda na vojnem polju zelo učinkovita. Brani se z napadom. In danes praktično v svoji obrambi ves čas napada, napada pa s tem, da krivi ministre pred njim oziroma več ali manj govori, da so vse stvari neosnovane in neutemeljene. Včasih je v svojih napadih precej grob, ne odgovori pa na vprašanja, ki se mu postavljajo. Jaz sem prepričan, če bi minister na zastavljena vprašanja gospoda Vizjaka odgovarjal z "da" ali "ne", s par stavki zraven, da bi zelo hitro izčrpal in tudi onemogočil gospoda Vizjaka, da bi še naprej spraševal ene in iste stvari. Če bi vi podali eksaktne in natančne odgovore, bi mi to razpravo lahko zaključili zelo hitro in bi prihranili več kot polovico časa. Torej, še en argument, ko govorite, da je za vse kriva opozicija, da vam tratimo čas; tudi eksaktni in natančni odgovori bi pripomogli k temu, da bi se ta seja precej skrajšala. Minister, rekli ste, da ste se odpovedali poslom. Celo določene obljube ste dal na hearingu. Ampak če bi bil vaš interes in namen takšen, potem bi vi to storil takoj na začetku svojega mandata, ne pa šele takrat, ko vas je razkrinkala javnost. Morda vam lahko za nek precédens oziroma za neko smer služi primer ameriškega finančnega ministra, ki je služil v času Georga Busha. Ko je postal finančni minister, je vse svoje delnice v nekem velikem finančnem konglomeratu prodal in se je ukvarjal samo s politiko. Mislim, da bi bilo tudi zaradi občutljivosti trenutka dobro, da bi se vi odločili, ali se boste šel podjetnika ali politika. Lahko se greste oboje hkrati, ampak potem se morate zavedati, da poslovati z državo ne morete. In kaj drugega predstavlja Dars, ali ne države? Vendarle je Dars v 100 % državni lasti. Po hodnikih je slišati precej nezadovoljstva nad vašimi pojasnili, nad vsem, kar se je dogajalo okrog vas. Ampak na nek način se je koalicija odločila, da bo ohranila sedanje pozicije, sedanjo politično sliko, ker bi morda bila vaša zamenjava precej nevarna. Še pred začetkom te afere je vaš predsednik, minister Virant, rekel, da Državljanska lista ne da nobenega ministra. Enega je že morala dati, enemu nekdanjemu ministru je bilo onemogočeno sodelovanje v tej vladi oziroma sam ni želel sodelovati zaradi politike, ki jo predstavlja ta vlada. Bom zelo eksakten, da mi ne bo kdo iz Državljanske liste očital, da nisem bil natančen. Razumljivo je, da bi bila odpoved, da se odpovejo še enemu ministru, morda kaplja čez rob, ki jo ta stranka ne bi mogla več prebaviti. Če bi imela ta stranka težave, potem pa to pomeni tudi svojevrsten pretres vladne koalicije, ker je vladna koalicija zaenkrat sestavljena tako, da katerakoli stranka se razbije, potopi ali kako drugače onemogoči, razpade tudi vladna koalicija. In zaradi tega bom rekel, jaz na nek način razumem ministra Omerzela, da se krčevito brani, ker gre za pomembne denarje, gre za pomembne posle. Ne razumem pa vladne koalicije, ki je te stvari pripravljena podpirati. In tukaj je ključno in bistveno, kaj bo storila vladna koalicija, ker z glasovanjem o podpori ministru Omerzelu boste na nek način tudi vi objektivno prevzeli odgovornost za vse tisto, kar se ministru očita. Veste, bolj pošteno in bolj prav bi bilo, da bi vi enostavno povedali, da vi ministra Omerzela podpirate zaradi tega, ker si želite zagotoviti obstoj te vladne koalicije tudi v prihodnje. Mi bi vas politično seveda lahko razumeli, ne pa da poskušate najti neke za lase privlečene argumente, da napadate nas in na nek način branite ministra. Mislim, da bi bilo veliko bolje, tudi za naše medsebojne odnose, med koalicijo in opozicijo, da bi morda tudi vi rekli, z vaše koalicijske strani – s tem, kar je počel minister Omerzel, se ne strinjamo; mislimo, da je delal narobe, ampak žal vam povemo, kolegi, bratje v opoziciji, da druge možnosti, kot da ga podpremo, nimamo, ker še vedno postavljamo za višjo vrednoto obstoj te vladne koalicije kot pa težave ministra Omerzela. Če bi to povedali, bi vas jaz veliko lažje in boljše razumel. Ker pa zdaj poslušamo razprave o tem, kdo je bolj kriv za preteklo stanje, je pa to zgolj še ena izmed dodatnih razprav, ki ne bo k ničemur prispevala, da bi se ugled te hiše dvignil. Jaz bom tukaj zaenkrat zaključil.
Hvala lepa. Gospod Meh, imate kakšno pripombo? Želite podati postopkovni predlog? Potem bi vas pa prosila, da majčkeno tišje komentirate, ker se vas zelo sliši. Gospod Žnidar, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Jaz moram reči, žal, da razumem nizek nivo razprave koalicijskih poslancev, medklicev in tako naprej. Jaz verjamem, da je v njih nervoza, in verjamem, da so si postavili vrednoto, da je treba ministra Omerzela obdržati za vsako ceno, ne glede na posledice, ne glede na njegova dejanja, ne glede na njegove sume, takšne in drugačne, ne glede na njegove neresnice, ki jih je vsak dan več, skratka iti preko vsega. Še več, s svojo razpravo poskušate zamegliti današnjo temo. Megla je danes tako z odgovori ministra, ki se izogiba, kot z njegove politične stranke – Državljanske liste. Ustvarjanje takšne megle, da ne vem, če ne bojo zdaj kmalu avtocesto zaprli, takšna megla je danes v Sloveniji in takšno zamegljevanje je to s strani ministra in Državljanske liste. Verjamem in zelo jasno mi je, zakaj ste danes tako nervozni. Spoštovani kolegi in kolegice v Državnem zboru in tudi gledalci pred televizijskimi ekrani, ne danes pričakovati kakršenkoli odgovor s strani ministra, gospoda Sama Omerzela, ne boste dobili odgovora. Kajti na argumente, na dejstva, ki jih je postavil gospod Andrej Vizjak, verjamem, da ima minister veliko težavo. In zelo jasno mi je in nobenega odgovora z njegove strani danes ne pričakujem. Jaz sem zelo vesel, da sem v svojo stroko dobil novo poslansko kolegico iz Državljanske liste, gospo Katarino Hočevar. Bi rekel, da zelo dobro obvlada ali pa se je naučila dan, dva pred interpelacijo gradbene stroke v zagovor ministra. In tudi njena izjava, da minister dela. Ko pa pogledam naloge, kaj pa je dejansko naloga ministra, kakšno je njegovo delo. Ko pa dam stvari malo na papir in pregledam, katere naloge je pa minister opravil. Lansko leto 15. 7. mu je njegova vlada naložila, da pripravi odgovor in sproži vse postopke glede odgovornosti pri gradnji TEŠ. Minister je rekel, da ni kriv za to investicijo, se strinjam z njim. Ta odgovor je pravilen! Ampak ni pa opravil naloge, da bi sprožil postopke, da se ugotovi odgovornost, ki so vodili tako ali drugače to investicijo. Te naloge ni opravil, ni opravil naloge, da bi ugotovil, kakšna je stopnja tveganja te investicije na današnji čas. Po mojem mnenju, minister, je investicija TEŠ stopnja – izredno visoko tvegana. Država je dala svoje poroštvo, ki je danes pod vprašajem oz. bo jutri pod vprašajem. Pod vprašajem je obstoj, ali bo ta investicija potopila HSE, TEŠ in rudnik lignita Velenje. To so zelo visoke stopnje tveganja. In vi se vehementno s to nalogo, s tem vprašanjem sploh ne ubadate, niste izvršili te domače naloge. Bi se vprašal, kaj ste storili pri ostalih nalogah na področja ministrstva, na prostorskih umestitvah. Potem se sprašujem, kaj ste storili na strategiji prometnih koridorjev v Republiki Sloveniji. Vemo, da je bilo v preteklosti kar nekaj zamujenega, nekaj se je uspešno, da ne rečem 5 minut čez dvanajsto, umestilo. Ste se sestali s hrvaškim ministrom, ki izjemno pospešeno, intenzivno načrtuje železniške koridorje. On zelo intenzivno sodeluje z Republiko Madžarsko in Avstrijo; Slovenije tu ni nikjer. Kot da nas ne zanima. Hrvaška intenzivno gradi, obnavlja, dograjuje, povečuje kapaciteto pristanišča Luke Rijeka. To ima zelo pomemben vpliv na bodoče prometne tokove, ona je naša prva soseda. Mi se moramo s sosedo pogovarjati, moramo ji slediti, moramo se usklajevati. Minister, v tem letu tega z vaše strani ni bilo. Ravno tako je potrebno sodelovati s sosednjo državo Italijo, potrebno se je sestati z ministrom za okolje in prostor, da se uskladite glede okoljskega soglasja za gradnjo drugi tir Divača–Koper. Samo soglasje ne bo priletelo kar čez noč, treba se je dogovarjati, treba se je usklajevati, treba je biti konstruktivno zraven. Potem je tu, jaz bi rekel, nestrokovna skrb za svoj resor. Jaz zelo dvomim, da so strokovne službe ministrstva predlagale tako enormno znižanje sredstev za investicijsko vzdrževanje na Direkciji za ceste. Za 90 %, tega stroka ni svetovala, minister – to je vaša odločitev. Ampak zdaj jaz iz tega sklepam, da je bila to zelo dobro premišljena namenska odločitev. To je zelo dober razlog, da je dosedanji direktor gospod Ficko odstopil, logično. Pobrati denar in potem pa delaj, to je poznana pot, ki ste jo vi ubrali. Povsem logično je, da je direktor dal odstop, kajti brez denarja se pa res ne da nič storiti. Minister, ko danes tule razpravljam, verjamem, da boste zdaj, ko boste pripeljali novega direktorja na to mesto, zopet na to postavko vrnili sredstva. Pa vas bom o tem zopet po letu dni pobaral, če ni temu tako. Namesto da bi bili s svojim ravnanjem gospodarni, racionalni; obremenjujete državljane. V obeh primerih jih obremenjujete za enkrat več, kot bi jih lahko, tako pri ceni tablice, ker ste zavajali, zamegljevali ceno tablic po evropskih državah. Zakaj niste zraven še navedli njihove plače? Doma na mizi ste pa imeli za 100 % cenejšo ponudbo. Imeli ste to pristojnost. Razveljavili bi razpis in vsi državljani bi danes imeli 50 % cenejše tablice, kot pa jih bodo dejansko imeli. Potem je tu energetska izkaznica, o kateri ste v Energetskem zakonu naredili pravo famo, dvignili famozno ceno, kot da je to ne vem kakšen strokoven dokument. V resnici je pa to zbir par projektantskih podatkov. Ampak državljani bodo to plačali, in to visoko plačali, drago plačali. In za to ste vi pripravili zakonsko podlago v samem Energetskem zakonu. In tudi vaše sumljive, bi rekel, posle tako v preteklosti kot tudi v sedanjosti, obstaja določen sum. In ne poznam primera, da bi minister pridobival posle v svojem resorju oziroma posloval. In jaz bi se na tem mestu izrecno zahvalil medijem, ker so tu preprečili 2 stvari. Prvo; preprečili so, da že po usklajeni pogodbi, spogajani, da niste sklenili posla, to se pravi slaba 2 meseca nazaj, ko ste že trdno bili minister, hvala medijem. Potem tudi hvala medijem, da so razkrili in preprečili, ko ste na mesto Direktorata za promet na vašem ministrstvu imenovali kader, ki ima ovadbe oziroma ki je bil, da ne rečem, vaš boter pri pripravi vaših poslov na Darsu. To vam ni uspelo, ampak uspelo vam je pa, da ste ta kader poskrbeli in je danes vodja projektov za optimizacijo velikih projektov na železnicah. Ni kaj, kar relativno dosti dobra služba. Skratka, tudi za botre je treba poskrbeti. Minister, kar precej je stvari, ampak to ne, jaz bi rekel, tistih pogovornih političnih, ampak so tu dejstva, tu so dokumenti. Jaz bi si želel, ker sem si naredil seznam "Minister dela". Jaz bom postavil enostavno in kratko vprašanje. Minister, samo eno nalogo mi povejte, ki ste jo v tem času opravili. Samo eno. Ni treba 3. Samo eno nalogo od vašega nastopa pa do današnjega dne, ki ste jo na ministrstvu pripravili in izpeljali. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Žnidar. Gospod Bevk je na vrsti.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovani Zbor! Minister ima podporo vlade in ima podporo koalicije. To je bilo danes že večkrat povedano. Ministru se je danes očitalo tudi glede slabega stanja na državni cestni infrastrukturi, mislim predvsem na glavnih in regionalnih cestah, in pomanjkanje sredstev za obnovo in vzdrževanje teh cest. Če česa ne moremo očitati ministru, je prav to. Poglejte, v državi imamo 6 tisoč kilometrov glavnih in regionalnih cest. Imamo 2 tisoč 483 premostitvenih objektov, ki so daljši od 3 metrov, danes je sicer na 15 mostovih oviran promet zaradi delne zapore. Ampak da je minister kriv v času niti enega leta za stanje na državnih cestah, niti eno leto njegovega mandata še ni minilo, tega pa res ne moremo očitati. Mislim, da so za to krive kar vse vlade po osamosvojitvi, predvsem so se vse vlade ukvarjale z izgradnjo avtocestnega križa; z državno cestno infrastrukturo, s temi kapilarami pa prav gotovo nihče oziroma dosti manj, kot bi bilo treba. Samo od leta 2008 do 2012 je bilo Direkciji Republike Slovenije za ceste odvzetih več kot 210 milijonov evrov, pa so bile leve in desne vlade, vse se je v tem času zvrstilo. Mislim, da so za slabo stanje na državni cestni infrastrukturi odgovorni prav vsi. Danes imamo le 35 % glavnih in regionalnih cest, ki so v dobrem ali v zelo dobrem stanju. Zelo veliko škodo je naredila tudi lanska izjemna zima, več kot 82 milijonov škode na državni cestni infrastrukturi. Če štejemo sem še lokalne ceste, ta škoda naraste na več kot 200 milijonov evrov. Samo stroški za zimsko službo so bili v lanski zimi ocenjeni in so znašali 32 milijonov. Če povem za konkretno občino, od koder izhajam, v Idriji smo za zimsko službo v lanski zimi dali toliko, kot za vse družbene dejavnosti skupaj – za šolstvo, kulturo, izobraževanje, socialo in zdravstvo. Stvari so zelo problematične. Prej sem omenil avtocestni križ in ta uspeh, ki je bil narejen, kakorkoli že gledamo. Ko je bil ta avtocestni križ zgrajen, imam občutek, da se nihče več ne zanima za drugo državno cestno infrastrukturo, morda z izjemo ministrstva in Direkcije za ceste, ki pa v vladah zadnjih 6, 7 let nimata dovolj velike podpore, pa tudi pri večini, žal, poslank in poslancev ne, zadnje 3 mandate. Jaz se že skoraj ne spomnim, da bi kdo od poslank in poslancev v razpravah ob proračunih vložil kakšen cestni amandma, včasih jih je bilo pa 100, 200, 250 amandmajev na državni cestni infrastrukturi. S tem se nihče ne ukvarja več. Vsi skupaj smo odgovorni za to situacijo. Minister je, ko je odgovarjal na moje poslansko vprašanje v ponedeljek glede problematike 4. razvojne osi, napovedal, da pripravljajo Resolucijo o nacionalnem programu prometne infrastrukture v Republiki Sloveniji. Mislim, da je to zelo dobro, da je minister to napovedal. Če mu bo to uspelo do konca mandata, mu bom jaz čestital. Namreč, nikomur doslej v državi še ni uspelo pripraviti nacionalnega programa obnove in vzdrževanja državnih cest. Nobenemu prometnemu ministru, nobeni vladi. Ukvarjali smo se zgolj z avtocestnim križem. Zgolj nekaj projektov državne cestne infrastrukture je v tej resoluciji o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023. Tu mislim na razvojne osi: 3., 4. in 3.a razvojno os, ne pa celotno državno cestno infrastrukturo. Minister, jaz želim, da bi to resolucijo čim prej pripravili, da bi prišli v Državni zbor, na Odbor za infrastrukturo in prostor in da dobite podporo za to, da se začne bolj intenzivno reševati tudi problematiko gradnje državnih cest. In želel bi si, ne vem pa, če bo to v koaliciji slišano, da bi pripravili zakon o bencinskem centu in tako zagotovili tudi sredstva za te projekte. Še nekaj je bilo prej rečeno oziroma očitano koaliciji, da se ne držimo rokov iz koalicijskih pogodb oziroma iz koalicijske pogodbe in da nekaj ni bilo narejenih v 4 mesecih. No, prej sem omenil to resolucijo. Tukaj so tudi terminski načrti, pa jih ne bom bral. 35 jih je, skoraj pol so že prešli roki. To se je dogajalo v vseh vladah in neke terminske plane v koalicijskih pogodbah očitati, po mojem ni korektno. Samo en slikovit primer, opero v Sidneyju so začeli graditi 1958. leta, dogradili so jo 1973. leta. Ali pa še boljši primer, znamenita Sagrada Familia, 1882. leta so jo začeli graditi, pa še danes ni dokončana – pa so to največje znamenitosti na svetu. Jaz upam, da bo tudi kakšen projekt iz te resolucije uresničen, kakšen je že bil, pa tudi če bo kakšno leto kasneje zgrajen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak kot predlagatelj, potem pa gospod Braniselj.
Hvala lepa. Očitki tudi predlagateljev interpelacije so šli, da ta koalicija kljub jasnim zapisom v koalicijski pogodbi ni realizirala par pomembnih projektov za slovensko gospodarstvo in za eno regijo, konkretno Zasavje. Očitali smo, da v 4 mesecih po sklenitvi koalicijske pogodbe ni bila podpisana koncesijska pogodba za izgradnjo hidroelektrarn na spodnji Savi, kar ste zapisali. In očitali smo, da v roku 3 mesecev po sklenitvi koalicijske pogodbe ni bilo gospodarstvo razbremenjeno za 10 % pri ceni električne energije, kot ste prav tako zapisali. To so relativno kratki roki, verjetno se je koalicija ob podpisu te koalicijske pogodbe zavedala kratkih rokov za to izvedbo in je verjetno imela že rešitve, da bi pač to naredila, ker tako kratkih rokov se sicer ne daje. In zato smo mi to očitali, da tega ni naredila. In še danes je taista koalicija na tem mestu, pa smo že nekajkrat toliko mesecev oddaljeni od teh končnih datumov. Vi, gospod Bevk, ste pa pokazali resolucijo nacionalnih projektov, ki je bila sprejeta leta 2006 in ki velja do leta 2023. Večina projektov se začne nekje 2007, 2008 in traja 2010, 2011 in 2012; nekateri še dlje. Ampak, spoštovani gospod Bevk, leta 2008 je vaša vlada, vlada Boruta Pahorja prevzela oblast. In je verjetno prav tako odgovorna za neizpolnitev kakšnega roka iz te resolucije, ker te resolucije ni nikoli spravila z dnevnega reda oziroma jo razveljavila. Torej mahati z odgovornostjo do vlade Janeza Janše, ki je bila 2 leti živa v življenju te resolucije, ki še danes velja; vaša vlada pa 3 leta za tem, je milo rečeno nekorektno. Prav tako je vlada Boruta Pahorja in Socialni demokrati kot nosilna stranka prejšnje vlade odgovorna za izvajanje te resolucije in za zamudo nekaterih rokov iz te resolucije. Ampak če si damo roke, je dobro, da se jih držimo. Sicer si jih raje ne dajmo.
Gospod Braniselj, izvolite.
Hvala lepa. Kolega Vizjak bi bil dober za šefa disciplinske komisije v parlamentu. To bi bilo celo legitimno in jaz bi ga podprl, ker je izreden. Nima pa nobene legitimnosti biti oziroma igrati vlogo šefa disciplinske komisije na vladi. O čem govorim? Najprej je bil problem, da minister ni spoštoval sklepov Državnega zbora. Pa si je potem premislil, ker je ugotovil, da niso bili zavezujoči, ker so bila samo priporočila. In zdaj je problem, da minister ni spoštoval sklepov vlade. Sklepi vlade so problem Vlade in notranjih razmerij ministra, ministrstva in vlade, ne pa tega parlamenta. In zato bi predlagal, da te sklepe vlade pustimo vladi in njihovim notranjim razmeram. Če gremo na naslednji detajl. Minister je jasno povedal, da ne bo podpisoval novih pogodb in ne bo širil obsega poslovanja. Ta del, ne bo širil obsega poslovanja, vi spregledate. In zdaj mi povejte, v čem je minister širil obseg poslovanja, ki ga je celo zmanjšal potem na koncu pravzaprav na nulo. Kar pa se tiče podpisovanja novih pogodb, je minister jasno povedal in iz njegovega citata je bilo jasno razvidno, da ne bo odpiral novih poslov. 2008 so se neki posli začeli in so se letno obnavljali, obnavljale so se pogodbe in tako dalje. In ni pravilno tolmačen, da gre za nove posle, čeprav so se nove pogodbe sklepale. Gre za posle, ki so se začeli 2008 in so se vsako leto obnavljali. To je imel minister v mislih in vsem tistim, ki smo tam sedeli in poslušali, je bilo to jasno; ni pa širil obsega poslovanja, kar mu vi ves čas hočete očitati in želite problematizirati. Leta 2008 je bil minister daleč od tega, da bi bil minister, bil je navaden direktor neke firme in ni s pomočjo svojega ministrskega položaja prišel do teh poslov, ampak jih je dobil na trgu s svojo konkurenčnostjo, govorimo o letu 2008. In takrat ministru očitate neko pomanjkanje integritete in razvijate neko teorijo, da naj bi na Darsu nekdo plačal neko fakturo, ki ni bila pravilno fakturirana. Pa kje je problem, pri tistem, ki plača, ali tistem, ki izstavi fakturo. Po drugi strani pa gremo tukaj secirati neka obligacijska razmerja, za katera sploh ne vemo, kaj se je takrat dogajalo. Če imate razloge, da dvomite v te zadeve, vložite kazensko ovadbo, dolžni ste vložiti kazensko ovadbo, dejanje še ni zastaralo in naj se zadeva sprocesira, če je karkoli na tem. Zapisnik o pogajanjih ste prej omenil in ga imate ves čas pred sabo in govorite, da so bila neka pogajanja. Povejte, če je minister sodeloval na teh pogajanjih, povejte, kje je ime ministra takrat, ko naj bi se ta pogajanja dogajala. Povsem normalno je, da firma obratuje naprej. Prej je kolega Horvat govoril o tem, da je v svoji integriteti zaprl svoje podjetje. Ni bil specifičen glede tega, ali je bil to s. p. ali d. o. o.; iz statusnega vidika in iz prava družb je tukaj ogromna razlika. S. p. je vezan na osebo in ugasne; d. o. o. pa posluje svoje življenje naprej v pravnem prometu, zamenja se direktor, karkoli. In jaz bi želel, da nam kolega Horvat to pojasni, da potem vemo, ali je to identična zadeva, ali so to različne zadeve oziroma je kolega Horvat zavajal. Mnenje pravobranilstva, v čem je problem, da je ta vlada to mnenje naročila, ga dobila in je, kakšno je. In minister ter vlada si pri tem ne moreta nič pomagati. A bi bilo bolje, da ga sploh ne bi naročila, ali v čem je zdaj problem. V čem je zdaj ta problem? In če so bile odkrite kakršnikoli nepravilnosti v smislu civilnopravnih zadev, da so bile zadeve nične, karkoli že, jaz se tukaj ne vtikam v strokovnost našega pravobranilstva, od katerega bi pričakovali, da te zadeve detajlno pregleda, ampak naj potem potegne neke konsekvence. In glede teh konsekvenc in ugotovitev ni treba mene nič obveščati, če je potrebno odreagirati, naj odreagira pravobranilstvo ali organi, ki so za to zadolženi – policija, NPU, tožilstvo in tako dalje. Zakon o javnih naročilih. Prej je kolega Černač rekel, da on bi se zadeve lotil drugače. On bi zaradi objektivnih in tehtnih razlogov razveljavil javni razpis. Zaradi objektivnih in tehtnih razlogov bi razveljavil javni razpis! Zdaj pa poglejmo kaj pravi 80. člen Zakona o javnih naročilih. Naročnik lahko kadarkoli pred odpiranjem ponudb razveljavi, ustavi postopek javnega naročanja. Pred odpiranjem! Tukaj je že prišlo do odpiranja, ponudbe smo imeli že na mizi. Se pravi, da ta postopek ni bil možen. Tudi ni bilo volje niti razloga. Lahko pa ne glede na to zavrne vse ponudbe in v isti zadevi lahko izvede nov postopek javnega naročanja, če so se bistveno spremenile okoliščine, zaradi katerih je zavrnil vse ponudbe. Če so se bistveno spremenile okoliščine. In naprej. Ko govori o teh bistveno spremenjenih okoliščinah, zakon pravi takole. Če predmeta javnega naročila ne potrebuje več, ali zanj nima zagotovljenih sredstev, ali se pri naročniku pojavi utemeljen sum, da je bila ali bi lahko bila vsebina pogodbe posledica storjenega kaznivega dejanja, ali so nastale druge izredne okoliščine. Kateri točno za lase privlečen razlog bi pa tukaj našli? Jaz ga ne vidim. In če bi imel kolega Černač toliko korajže, da bi se spustil v to, s tem da vemo, kaj potem to pomeni. Lahko pomeni različno odgovornost, škoda za državo in tako dalje. In še nekaj. Razveljavljati javne razpise, veste, je treba biti pri tem previden, ker potem izpademo nekompetentni, nestrokovni in smešni. Razveljavljamo javne razpise takrat, če se nam prijavi nekdo, ki nam ni všeč, ali pa, ne daj bože, če naš favorit ni izbran ali če ima pomanjkljivo ponudbo. Ne igrajmo se z javnimi naročili, že itak imamo problem v fazi izvedbe in mislim, da je bilo ravnanje ministra edino pravilno, pa ne ministra, komisije. In tako ravnanje je tudi legitimirano v odločbah Državne revizijske komisije. In še nekaj, kolega Vizjak, ni korektno, da omenjate imena naših poslank po nemarnem. Ne gre za identične zadeve, ne gre niti za podobne zadeve. Želel bi, da čim manj operiramo s konkretnimi zadevami, katere ne poznamo.
Hvala lepa. Gospod Vizjak kot predlagatelj, izvolite.
Spoštovani gospod Braniselj, moram se odzvati na vaše navedbe. Verjamem, da vam je zoprno, da diskutiramo o konkretnih zadevah, tudi o konkretnih ravnanjih v podobnih primerih z vaše strani oziroma s strani vašega predsednika. Zakaj? Kajti gospa Truda Pepelnik je bila poslanka vaše stranke in je morala zapustiti vaše vrste zaradi vaše načelne drže, češ da tudi malih prestopkov, prekrškov v lastnih vrstah ne boste dopustili in da boste svetu zgled pri uvajanju visokih standardov v Sloveniji. In kaj je gospa Truda Pepelnik? Iz medijskih objav – jaz sem to gospo spoznal, ko je prišla v parlament, sem ugotovil, da je kot pristojna na upravni enoti izdala, to se pravi redatirala nekakšno dovoljenje za podaljšanje obratovalnega časa za gostinski lokal. Jaz sem rekel, v redu, to so zelo visoki standardi, prav, ni kaj. Potem pa se zadeva s časom komplicira, tudi obstoj te koalicije in vaše načelno vztrajanje, se pojavi primer gospoda Sama Omerzela, ki evidentno izjavi ne samo to, da ne bo širil posla, izjavi, da ne bo sklepal novih pogodb. In ker je gospod Omerzel rekel, da smo vedno iz konteksta, imajo samo del izjave, bom prebral cel odstavek tega magnetograma. Gospod Omerzel je dobesedno povedal sledeče: "Drugo delo, ki je povezano z državo – prvo je namreč tista Eureka za 75 tisoč evrov – drugo delo, ki je povezano z državo, je naš delež z Darsom. Podjetje Lastinski od leta 2008 na Darsu vzdržuje cestno-vremenske postaje in ta pogodba se izvaja od leta 2008. In kar se tiče samega dela z državo, te obstoječe pogodbe moramo spoštovati. Mi obsega poslovanja z državo povečevali ne bomo in ne bomo podpisovali novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra." Sem korektno prebral. To se pravi, ne samo, da ne bomo posla širili, tudi ne bomo podpisovali novih pogodb. Minister Omerzel je storil vse oziroma ne minister, pardon. Družba, katere 100 % lastnik je, družba Lastinski, je storila vse, da pridobi nov posel za novo leto z novo pogodbo za vzdrževanje cestno-vremenskih postaji za leto 2014. Zato je oddala ponudbo oziroma se je na razpisno dokumentacijo odzvala s ponudbo. To sem pokazal. Pokazal sem tukaj dokument, lahko vam še enkrat pokažem, zapisnik o pogajanjih glede cene za ta nov posel. To je nov posel, če je nova pogodba, če je nova razpisna dokumentacija. V razpisni dokumentaciji je moral dati garancijo za resnost ponudbe. Vse to se je zgodilo. Skratka, podjetje Lastinski je bilo tik pred podpisom nove pogodbe za vzdrževanje cestno vremenskih postaj za leto 2014. Verjetno za neko obdobje. In potem so mediji to razkrili in minister je v začetku decembra obvestil, da tega ne bo naredil, in prinesel licenco na drugo firmo. Skratka, minister je ravnal celo leto v skladu z vedenjem, prepričanji, zavedanjem teh svojih izjav; hkrati pa je sodeloval kot firma, kot lastnik firme, gotovo vedel za to in delal v tej smeri, da ponovno pridobi posel za naslednje leto. Jaz bi vam verjel in ne bi bil problem, če bi firma Lastinski imela večletno pogodbo in bi pač nadaljevala ta posel naprej. O. K. To je stara pogodba, ki jo je minister imel, že preden je nastopil to funkcijo, in jo nadaljuje tudi, ko ima to funkcijo. To tudi pokriva Zakon o preprečevanju korupcije in na nek način je v skladu s to izjavo, ki jo je povedal. To bi držalo. Ampak minister je želel nov posel, ker je obstoječi iztekel. In je rekel, da ne bo sklepal novih pogodb, pa je in bi to naredil, če ga ne bi pred tem mediji razkrili. In zdaj, spoštovani, jaz ne vem, kje se jaz tukaj sprenevedam. Kje jaz zdaj nekaj prirejam ali manipuliram, kot vi govorite. To so dejstva. Jaz vam lahko še enkrat vse te papirje pokažem, sem jih že dvakrat za to govornico danes, pa jih lahko še tretjič, ker jih imam. To mi očitamo ministru. Še več, očitamo mu to, da je v odgovoru na interpelacijo povedal, da je razkril na hearingu 2. aprila leta 2013 vse posle, ki jih ima z državo. Poudarjam, vse posle, ki jih ima z državo. Omenil je pa 2 posla, posel Eureka in posel vzdrževanja cestno-vremenskih postaj. Zamolčal pa je posel za vzdrževanje in kalibriranje merilnikov slanosti za Dars, ki jih je od leta, ne vem katerega, 8 in naprej počel. In je naredil zopet vse, da bi jih počel tudi naprej, ker je dal ponudbo, na podlagi ponudbe je bila naročilnica, cena in vse. Merilnike je prevzel. Ni njihov. To se pravi od firme Lastinski pooblaščen človek na avtocestnih bazah, po celi državi jih je šel iskati. Prišel jih je fizično iskati. O tem imamo primopredajne zapisnike. Ali ni to nov posel z državo? Je to obstoječa pogodba? Kdo zavaja? Kdo govori in sprevrača dejstva? Jaz imam zanalašč tukaj papirje, ki vse to dokazujejo. Saj pravim, dvakrat sem jih že pokazal. Malo bedasto se mi zdi, da jih še tretjič, ampak prosim vas, ne govoriti, da to ne obstaja, da tega ni in da se nekaj izmišljujemo in da delamo neke konstrukte. Ker jih ne delamo. In pravite, kaj je narobe, če je na trgu firma Lastinski, gospod Omerzel, ki je bil takrat direktor, pridobil posel za tisto zloglasno študijo, ki se imenuje Študija o upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij v predorih in v drugih objektih s specifičnimi zahtevami. Spoštovani gospod, to ni bilo pridobljeno na trgu, bilo je naročilo male vrednosti, ni bilo javnega razpisa, ni bilo. Ni bilo! Pogodba za 33 tisoč evrov, posel 34 tisoč evrov plus, to je za vas pridobitev posla na trgu. In kdo je predlagatelj take pogodbe s strani Darsa? Gospod Anton Žagar, taisti Anton Žagar, ki ga je Dars kazensko ovadil, ki ga odškodninsko toži za 3 milijone evrov in ki ga je minister Omerzel predlagal, vlada pa imenovala za v. d. Direktorata za infrastrukturo in ki zdaj skrbi za velike projekte na Slovenskih železnicah. Taisti gospod Žagar je sodeloval tudi pri ostalih poslih in navezava med firmo Lastinski in seveda Darsom. In če vi to meni govorite, da je to pač uspeh ene firme na tem tržišču, potem vas mali podjetniki, ki vas zdaj gledajo, ki želijo poslovati na tak način, res poslušajo in se nadejajo, da bojo lahko oni naredili študijo za namestitev LED svetil v Državnem zboru, ki bi jo zaračunali 50 tisoč evrov. A ne bi bilo fino podpisati z enim elektroinštalaterjem študijo, da bi namesto teh ne vem kakšnih žarnic namestili LED svetilke, in bi to študijo prekopirali iz nekih prospektov in potem bi se mi odločili, da pač tega ne bomo uporabili, plačali bi 34, to je za vas gospodaren posel na trgu. Zame ni. Se tu verjetno razlikujeva. Zdaj govorite o poročilu pravobranilstva. Spoštovani gospod Braniselj, ni problem vsebina poročila o pravobranilstvu. Problem je, da je minister s tem svojim stališčem blokiral sprejetje sklepa na Odboru za infrastrukturo, da si poslanci in ostali pridobimo to poročilo, ker smo dvomili, vsi. A veste, pri tem TEŠ – nesrečnem ali srečnem, kakorkoli imenovanem – je na nek način kar splošno znano dejstvo, da so ga najbolj lomili tamle organi TEŠ in HSE, pa verjetno še kakšni drugi organi kakšnega premogovnika Velenje, da je zdaj cena takšna, kot je. In sklep vlade je bil, da se državno pravobranilstvo pooblašča, da v sodelovanju z Ministrstvom za infrastrukturo in Ministrstvom za finance ugotovijo zakonitost ravnanj organov teh odvisnih družb. Ti sklepi so bili sprejeti julija in dan je bil rok 3 mesecev, da se to naredi, to se pravi trije meseci bi se iztekli 15. oktobra. Potem je Ministrstvo za infrastrukturo šele koncem septembra poslalo neka vprašanja na državno pravobranilstvo, ki pa nima nobene veze z ugotavljanjem zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ, temveč je spraševalo po možnosti prekinitve pogodbe, o uveljavljanjem ničnosti ali česarkoli med Alstomom in TEŠ glede tehnološke opreme za blok 6. To so spraševali, kakšna je glede na poroštvene pogoje, glede na pogodbo možnost države v tem konkretnem primeru. To nima nobene veze s sklepom vlade, ki je naložilo, da se ugotovi zakonitost ravnanj organov HSE v primeru TEŠ. In pravobranilstvo je na to odgovorilo v začetku oktobra in poslalo ta odgovor vladi in v tem odgovoru tudi zapisalo, da ni pristojno ugotavljati tega, kar je vlada sklenila, to se pravi ni pristojno odgovarjati na vprašanja o zakonitosti ravnanj organov HSE in TEŠ. In minister nam 21. 1. v Državnem zboru pove, da so v postopku pridobivanja dovoljenj, da lahko to, ne vem, objavijo ali nam dajo ali karkoli. To je laž, spoštovani. Jaz tu drugega ne znam povedati kot tako direktno. To ni res. V nobenem postopku pridobivanja nobenega dovoljenja niso bili in so imeli zeleno luč, ker niso imeli rdeče luči. A veste, ni treba imeti dovoljenja za vsako stvar v tej državi. Kar se tiče ravnanja z dokumenti državnih organov, so pravila zelo jasna. Tudi če bi bili dokumenti zaupni, če bi bili strogo zaupni, ne vem kakšne narave, jih imamo poslanci Državnega zbora pravico videti, razen če kakšen specialen predpis tega ne preprečuje. Žal imamo v primeru banke, bančnega sistema, to danes še smemo videti, ampak v primeru poročil državnega pravobranilstva pa poseben predpis tega ne preprečuje. Torej minister ni imel nobenega razloga, da to govori na seji odbora in da zavede parlament, da ni takrat sprejel predloga mojega, da bi si Državni zbor pridobil to poročilo. To jaz očitam. In ni res, kar pravite. Ni enostavno res, kar trdite in mi tu očitate. In še enkrat, glede sklepov vlade in ne nazadnje tudi priporočil parlamenta. Sami veste, da je bila izredna seja dveh odborov, tako Odbora za infrastrukturo kot Odbora za finance glede bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj. In da ste tam povozili naše sklepe, vendar pa je vlada to problematiko obravnavala in 15. 7. 2013 tudi na dopisni seji sprejela pomembne sklepe. Na kratko povedano, da se naredi revizija s strani mednarodne, strokovne, za to usposobljene inštitucije, predlagajo različne scenarije in kaj narediti, da se naredi novelacijo investicijskega programa. In kot ta sklep, kot sem povedal, da se s strani teh inštitucij, kot je pravobranilstvo in ministrstvo, preveri oziroma ugotovi zakonitost ravnanj organov HSE in TEŠ. In to se naj naredi v 3 mesecih, to so sklepi vlade. Potem je dobil te sklepe vlade parlament in je na plenarni seji – takšni, kot danes tu sedimo – sklenil, da to podpre; in vladi predlagal, to je v skladu z našo delitvijo oblasti, da vlada poroča Državnemu zboru o tem do 30. 11. lani. In mi pravimo, spoštovani gospod Braniselj, da tega poročila nismo dobili. Nismo ga dobili v parlament do 30. 11., pa do 30.12. tudi ne. Šele potem, ko smo vložili interpelacijo in izredne seje, je minister prišel in nam nekaj predstavil. Pri čemer, da tega poročila o izvajanju 7. sklepa vlade, torej poročila o tem, da se ugotovi zakonitost ravnanj organov HSE in TEŠ, sploh še nismo dobili. Kajti tisto poročilo pravobranilstva je bilo odgovor na vprašanja glede pogodbe med Alstomom in TEŠ Nič ni govorilo o tem, ker se je pravobranilstvo o tem izreklo za nepristojno. To so dejstva. Če imate vi kakšno drugo resnico, jo, prosim, z magnetogrami podkrepite. Jaz sem se potrudil, da sem vam jo.
Hvala. Postopkovno gospod Pavlišič, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz predlagam, da tukaj gentlemansko damo možnost gospodu Vizjaku, da se opraviči in popravi svojo morebitno laž, ki jo je izrekel, da ne bo ostala zapisana – oziroma ostala bo zapisana – ampak, da bo na to ustrezno odreagiral. In sicer je dejal: "Minister je licenco prenesel na drugo firmo." Kot je bilo tukaj že večkrat pojasnjeno, je podjetje Lastinski licenco vrnilo in kar se potem s tem naprej dogaja, je to stvar švicarskega podjetja, ki to licenco podeljuje v skladu s svojo poslovno politiko, kakor pač se je izbralo to poslovno politiko. In mislim, da tukaj ni na nas, da odločamo, ali je poslovna politika nekega švicarskega podjetja ustrezna, ali ni ustrezna, ali bi raje videli, da podeljuje te licence, ali jih ne podeljuje, ali karkoli pač že dela. Da še enkrat ponovim, gospod Vizjak, rekli ste: "Minister je licenco prenesel na drugo firmo." Če ne verjamete, da ste to rekli, lahko počakate 10, 15 minut, pol ure, da se to znajde v magnetogramu, pa boste potem preverili, pa boste potem ustrezno odreagirali. Skratka, moj postopkovni predlog je, da damo gospodu Vizjaku to možnost, da na svojo izrečeno trditev ustrezno reagira. Hvala.
Hvala. Gospod Vizjak, kot predlagatelj.
Spoštovani gospod Pavlišič, imam odgovor za vas tu. To je dopis podjetja Lastinski Darsu, ki govori v drugem odstavku sledeče: "Podjetje Svet strojev je bilo že do sedaj Boschungov partner za zastopstvo, servisiranje in prodajo celovitih rešitev na področju komunalne dejavnosti za Slovenijo in je s svojim preteklim delovanjem pridobilo zaupanje principala. Svet strojev je že pridobil vse potrebne certifikate in potrdilo, da je od 3. 12." – se pravi od istega dne, ko naj bi Lastinski vrnil certifikat – "ekskluzivni zastopnik podjetja Boschung za Slovenijo." Kaj naj vam še odgovorim na to?
Hvala. Postopkovno, gospod Pavlišič.
Vi ste pa izjavili: "Minister je licenco prenesel na drugo firmo." Ali je to opravil minister in ali je on prenesel licenco. Še postopkovno moram reči, predlagam, da gospodu Vizjaku damo možnost, da na to odgovori. Hvala.
Ja, saj pravzaprav poskušam upoštevati vaš postopkovni predlog in mu dam besedo. Je že dal odgovor. Ali želite še enkrat? Gospod Vizjak, kot predlagatelj.
V odgovoru na interpelacijo in vse povsod je gospod Samo Omerzel, minister, zelo jasno povedal, da je stoodstotni lastnik firme Lastinski, da o tem ni dvoma. O čem se vi sprašujete? To se pravi, sedaj vi želite povedati, da to on ni operativno izvedel, temveč je to izvedel nekdo drug v njegovem imenu? Poglejte, še enkrat. Lastinski je bil ekskluzivni imetnik te licence do 3. 12. Istega dne pa je ta licenca prešla na Svet strojev, ki je to že tako ali tako počela oziroma podobne reči za ta principal, za to švicarsko podjetje. In sedaj vi hočete meni povedati, da je to švicarsko podjetje naredilo javni natečaj, izbor v enem dnevu ali v pol dneva, da je izbralo slučajno Svet strojev za to. Lepo vas prosim, ali ste res tako naivni. To je bilo preneseno dogovorno in je to tudi jasen dokaz. Saj so to tudi zapisali. Saj so oni to zapisali istega dne. Poslušajte, ta dopis je istega dne, ko se je to zgodilo, 3. 12. se je to zgodilo in takrat je ta dopis bil in oni so že vse vedeli. Sedaj mi pa povejte, da nimajo nič s tem. Ja, to je pa res za naivne, gospod Pavlišič.
Hvala. Besedo dajem naprej gospe Renati Brunskole, pripravi naj se gospod Srečko Meh.
Hvala lepa. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovane kolegice in kolegi, predsednik! Današnja seja je izjemno naporna in pestra. In mislim, da ljudje, ki nas gledajo, niso najbolj zadovoljni z nivojem današnjih razprav. Še posebej pa si mislim, da ljudje iz Posavja, ki danes spremljajo sejo, bi se glede na težke besede obtožb, kot so besede laži, besede "laže", lahko vprašali, pa menda ni rojen Breščan proti rojenem Breščanu danes tukaj na seji. Namreč tako v glavnem poteka današnji pester dialog med predlagateljem in ministrom, oba rojena v posavski občini Brežice. Vendar ne, verjamem, da temu ni tako in da moramo današnje razprave razumeti tudi kot širšo politično razsežnost. Še posebej glasni in strogi so tisti kolegi poslanci, ki so bili več let v vladi ali v državnih podjetjih, bili zaposleni v državnih podjetjih ali pa jih nadzirali. Torej so bili odgovorni, ne glede na vlado ter imeli v rokah škarje in platno na področju infrastrukture, od projektiranja do gradnje cest, od resorja financ in monetarne politike vse do Banke Slovenije. Vemo tudi, v mandatu katere Vlade je bilo danih največ kreditov, kdaj je bilo tisto obdobje, kot pravimo, debelih krav, ko je bila gospodarska rast tudi 7 %. Vendar takrat je bilo danih tudi toliko kreditov, da je očitno zaradi premalo skrbnosti, obvladovanja tveganja in tudi premalo nadzora prišlo – tudi v povezavi z Banko Slovenije – do povzročitve bančne luknje in to bančno luknjo mora danes rešiti ta vlada. Hočeš – nočeš, zelo nezavidljiv položaj, zelo nehvaležno delo, bi rekli po domače. V preteklosti so tudi nekateri, ki danes razpravljajo, ker dobro poznajo področje, imeli v rokah in tudi posredno ali neposredno vodili energetiko in gospodarstvo. Sama se spomnim začetka mojega poslanskega mandata in razprave 7. novembra 2008, ko sem takrat še kot županja belokranjske občine Metlika, ki je znana po tekstilni industriji, opozarjala na krizo tekstilne industrije. Takrat še ni bila nič kriva Pahorjeva vlada, ker se je mandat šele začel. Tekstilna industrija pa je imela že krizo in ljudje v tekstilnih tovarnah so izgubljali delo in Bela krajina kot demografsko ogroženo območje je že takrat bila zapostavljena, kljub temu da je bilo prej dobro gospodarsko obdobje, gospodarske rasti. Na tem območju smo bili še vedno zapostavljeni, vezano na prometno infrastrukturo pa tudi gospodarsko. Spomnim se, da je bilo takrat celo izrečeno, ko sem govorila o krizi – kakšna kriza, krize ni. Kmalu se je pokazalo drugače. In smo vsi skupaj bili, kar se tega tiče, enotni, da kriza še kako je. Vendar današnji dan je ponovno eden od testov trdnosti, podpore vladi in istočasno tudi trdnosti vladajoče koalicije. Sedaj gre že za tretjo interpelacijo v manj kot letu dni delovanja te vlade, kar lahko pomeni tudi, da bi si v opoziciji želeli sprožiti vladno krizo in morebiti padec vlade. Resor ministra za infrastrukturo in prostor je zagotovo eden od najbolj zahtevnih in širokih resorjev. Gre za infrastrukturo, za promet in varnost v prometu, energetiko, ravno tako za pripravo zakonodaje na področju infrastrukture in prostora. In tisto, kar je v teh dneh zelo pomembno, je vzdrževanje cest in s tem tudi zagotavljanje varnosti v cestnem prometu. Ne da zagovarjam ministra sedaj, ampak ne morem reči, da je vse, kar je vezano na zagotavljanje varnosti v cestnem prometu, kar je povezano s cestami in infrastrukturo, kar naenkrat krivda samo 1 ministra. Tu gre za proces verjetno celotnega obdobja samostojne Slovenije, zagotovo desetletja. V tem resorju gre tudi za nekaj zelo pomembnih strateških projektov Republike Slovenije v povezavi tudi z delovanjem in delom državnih podjetjih. Gre za drugi tir železnice Divača–Koper, gre za strateški pomen Luke Koper, gre za povečanje izgradnje pomola Luke Koper, gre za primat, ali ga bo strateško obdržala Luka na nivoju Evrope ali ne. Na drugi strani gre za izgradnjo cestnih povezav, kot so razvojne osi, tudi od Koroške do Bele krajine, pa tudi drugih razvojnih – četrta, tretja in tako dalje. Gre tudi za nadaljnje usmeritve slovenske energetike, od hidroelektrarn na spodnji Savi, od hidroelektrarn in teh projektov naprej na srednji Savi. Na spodnji Savi so projekti bolj zreli, zreli za izvedbo. Srednja Sava je v drugem, še v neki manj zreli fazi. Do dokončanja TEŠ 6; ga pustiti in imeti kup železja; dokončati in nekaj iz tega tudi iztržiti, ne pa samo kam vračati – mislim na evropska sredstva. Sedanja koalicija torej deluje ravno v obdobju gospodarske in finančne krize in prepričana sem, da je to obdobje, ko je prav, da vsi skupaj, koalicija in opozicija, poskušamo rešiti zadeve tako, da bomo rešili tudi obdobje naših naslednikov, za naslednje generacije. In resor Ministrstva za infrastrukturo in prostor je tisti, ki lahko pripomore k ponovnemu zagonu gospodarstva v Sloveniji, s tem tudi vzpostavitve gospodarske rasti, zmanjšanju stopnje brezposelnosti ter tudi novim priložnostim za zaposlovanje mladih. Ti so tudi ena izmed prioritet te vlade. Težko rečem, da je danes več kot 20 tisoč, 30 tisoč brezposelnih mladih krivda za to, da bi kdorkoli pripisal tej vladi. To bi bilo nekorektno, da razpravljamo tako. Ali pa da je to krivda tukaj prisotnega ministra Sama Omerzela, kateremu je vložena interpelacija. Veliko in široko bi lahko razpravljali o tem. Veliko in široko je bilo razpravljano. Tudi jaz se vprašam, če so čisto vsi dokumenti, ki so bili danes tukaj predstavljeni, dokumenti, ki so javno dostopni, za katere se lahko izreče, da je vse b. p.; o tem ne odločam jaz. Če je kaj narobe v povezavi s tukaj prisotnim ministrom, do katerega je vložena interpelacija, imamo organe pregona, imamo organe pravosodja in vse tiste, ki naj o tem odločijo. Menim, da sama osebno, kot poslanka Državnega zbora ne morem tako odločati, kaj šele obsojati. Razumem, da gre tukaj za politično razpravo, da smo poslanke in poslanci Državnega zbora izvoljeni politiki. Vendar današnji očitki, argumenti, gradivo v interpelaciji, menim, da presegajo moja pooblastila, kot poslanke, da o tem razsojam, odločam. Menim, da naj organi, ki so za to pristojni, to odločijo. In če temu bo tako, potem bomo morali tudi politično tukaj drugače odločati. V danem trenutku te interpelacije, ravno zaradi vsega navedenega, ne bom podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Meh, pripravi pa se gospa Marjana Kotnik Poropat. Izvolite, gospod Meh.
Spoštovane gospe in gospodje! To, kar je poslanka Renata Brunskole povedala v zadnjem delu, bi bilo zelo dobro še enkrat slišati. Zdaj, ko je kriza, bi najbrž bilo prav, da stopimo skupaj in poskušamo skupaj zastaviti tiste projekte, ki bodo v tej državi potegnili voz naprej in ne bodo posebej zapletali. Zato bi bil lahko moj proceduralni predlog, da predlagatelji interpelacije umaknejo interpelacijo, s tem zaključijo to razpravo in naredijo nekaj za dobro tega naroda. Torej, to je čisti proceduralni predlog. Seveda pa interpelacije ne bom podprl, saj SDS v svoji maniri uporablja težke besede, težke obtožbe, tudi danes so bile tukaj izrečene. Tri interpelacije, izredne seje Državnega zbora, izredne razmere, predvsem pa se mi zdi nehigienično, da bivši ministri danes v Državnem zboru obtožujejo oziroma vodijo interpelacijo proti aktualnemu ministru. Nehigienično se mi zdi, ni prav in bi bilo morda boljše čisto drugače. Gre namreč za tisto, kar si naredil oz. nisi, pa danes tukaj v Državnem zboru kot poslanec aktualnemu ministru očitaš, ki pa preprosto niti začeti ni mogel svojega dela. Prav tako se mi, kot drugo, zdi zanimivo, kako je SDS pridobil dokumente Darsa, ponovno se mi zdi to zanimivo. Jaz mislim, da imamo pravico do teh dokumentov in da imamo do tega pravico, da smo seznanjeni, seveda pa je vprašanje, kako je SDS to pridobil, kako je ta svetniška skupina to pridobila. Lahko bi bilo tudi tako, da imajo še vedno vpliv v Darsu, da imajo zaupne ljudi, ki so to naredili, in da so od tod prišli ti dokumenti danes sem kot kopija in kot tisto, kar so tukaj tudi predstavili. Ni prav. Jaz sem osebno imel kar veliko težav, pa se mi je zdelo skoraj nemogoče, da bi pridobil kopije dokumentov recimo o TEŠ, ko smo se o tem pogovarjali. Veliko težav pri tem je in se mi zdi izjemno zanimivo to vprašanje. Kot tretje, se mi zdi zanimivo, kar je poslanec in bivši minister Černač rekel, da ima poslanec večjo svobodo pri izražanju kot minister. Jaz mislim, da ne, nihče nima večje svobode pri izražanju, res pa je, da lahko mi marsikaj rečemo in za to ne odgovarjamo. Četrtič, o vsem tem je bilo danes govora, se mi zdi zanimivo, da je bilo danes tukaj povedano, da je bil o poroštvu pristojen minister Šušteršič. Ja, za poroštvo, sklenitev, da. Ampak oprostite, o 1,3 milijarde višine investicije pa gospod Černač, takratni minister, on je povedal, da je investicija vredna 1,3 milijarde; in nikoli ta številka ni bila prava, ne točna. On je trdil, da bo investicija ostala na 1,3 milijarde, ta odgovor je navedel Državnemu zboru, danes pa predlagatelj interpelacije v imenu SDS še vedno trdi, da je to investicijo možno izpeljati za 1,3 milijarde evrov, čeprav vemo, da je podpisanih 99 procentov vseh pogodb in da je torej variablo še samo en odstotek. Vsak zna izračunati, koliko je to. In še to naj povem, Termoelektrarna Šoštanj bo za poroštvo v državni proračun plačala 70 milijonov evrov. Petič, naj najdem citat, pa mi tega ne zamerite, citat bivšega ministra, gospoda Vizjaka. Današnji citat: "Čim minister da takšno informacijo tistim, ki so pripeti na ta projekt," govoril pa je o bloku 6, "je prosti lov za teh 130 milijonov evrov odprt." Potem pa nadaljuje, "danes imamo kar nekaj primero." In pravi še tole, "in kaj je lepšega za vse tiste, ki so na te seske pripeti, in tiste, ki še niso." Citat je tudi naprej in ga lahko vsak prebere. Predsednik, minister, če bivši minister Andrej Vizjak ve, da so ljudje pripeti na seske pri bloku 6, zakaj ni reagiral. Če to ve, zakaj ni nekaj naredil, saj je moral vseskozi vedeti o tem, da se je to delalo, če to danes tukaj trdi. Če pa tega ne more dokazati, gospod Vizjak, pa vi veste, kakšne trditve ste danes tukaj uporabljali, vnašate zmedo, nezaupanje v slovenski prostor in to se mi zdi popolnoma neprimerno, tako govorjenje ni prav. Če nekdo reče kar takole, nekdo je prisesan na neke seske; kadar pa to govori človek, ki je bil najodgovornejši na tem področju, potem ima pa to popolnoma drugačno težo. Meni se ne zdi, da je tako prav, še manj pa je dobro za to našo državo. Prav tako bi naj potem, kot šestič, govoril tudi o tem, kar je tudi v magnetogramu zapisano, da je večni direktor Milan Medved odgovoren za to, kar se v premogovniku dogaja. Oprostite, gospe in gospodje, tako dolgo, dokler boste večni poslanci in poslanke tukaj, tako dolgo ne govorite o drugih, da so večni direktorji, ker jih je na nek način lastnik imenoval. Te pravice na nek način nimate in ni prav, da tako govorimo; ampak vendarle. Govora je tudi o tem, da 2,25 evrov za gigadžul, torej magnetogram, ni realna številka. Gospe in gospodje, 2,25 evrov za gigadžul je realna številka, za to številko v premogovniku lahko kopljejo premog in ga bodo kopali. Povedali pa so, da je stroškovna cena v premogovniku 2,4; 2,5; 2,45 zaradi investicij, ki niso bile izvedene v premogovnik. Te investicije pa so bile nov jašek, te investicije so bile zapiranje nekaterih prog, so tudi gozdarske škode in odškodnine, ki nastajajo znotraj samega premogovnika. In zanimivo – če smo mi za blok 6 zgradili vse, kar blok 6 potrebuje, pa tega nismo naredili v Premogovniku Velenje. Premogovnik Velenje je vseskozi investiral v vse, karkoli je naredil, za proizvodnjo 3 milijonov ton naslednjih 40 let, za 2,25 gigadžula, z lastnimi obratnimi sredstvi in sredstvi morda tudi HSE. Pa še tole bi bilo potrebno povedati, da niso v premogovniku nič ali ne dovolj naredili. Premogovnik je zmanjšal število zaposlenih in močno moderniziral svojo proizvodnjo, in sicer tako, da je iz 5 tisoč rudarjev danes 1 tisoč 300 rudarjev. In v hčerinskih družbah 1 tisoč 300 zaposlenih. Torej 2 tisoč 600 ljudi, vis-ŕ-vis 5 tisočim. In ljudje govorijo, da ni nič naredil. Produktivnost se je močno povečala in danes lahko trdimo, da je investicija, ki je bila narejena v premogovnik, tudi tisto, kar potrebuje premogovnik za to, v 2,45, zato da bo lahko tudi vnaprej dajal premog za Termoelektrarno Šoštanj. Zanimiv je intervju z gospodom Novšakom, direktorjem GEN, ki se je slučajno zgodil v ponedeljkovem Delu, in sicer v tem smislu, da gospod Novšak komentira dobro slovensko energetiko in govori o tem, da bi bilo potrebno celotno slovensko energetiko uporabiti za to, da bi lahko gradili NUK 2. Jaz se s tem strinjam. Ko pa mi danes govorimo o investiciji v Termoelektrarni Šoštanj, karkoli že kdo misli o tem, pa ne govorimo o tem, da bi bilo prav združiti sredstva energetike za to investicijo in da bi za to investicijo bilo treba narediti maksimalen napor, da bi bila hitro končana in da bi bila seveda uspešna. Zaradi tega se mi zdi, da je to potrebno na nek način komentirati ali vsaj vedeti. In še zadnje, kar bi rad danes izkoristil in tudi povedal. Zanimiva je investicija v hidroelektrarno Brežice. Izjemno zanimiva je ta investicija, ko govorimo o bloku 6, zato delam primerjavo, kaj se je zgodilo tam, kaj očita nekdo bloku 6, sedanjemu ministru; in kaj jaz očitam tistim, ki so vodili. Recimo, poleg same hidroelektrarne se je zgradilo območje za rekreacijo v Vrbini pri Brežicah. Zgodilo se je parkirišče, cestna povezana gradu Brežice do Šentlenarda v dolžini 2 tisoč 350 metrov, dvosmerna cesta, 5 celih metrov široka. Seveda tudi kot vzdrževalna cesta za strugo. Približno 200 metrov severno od gradu Brežice se je na zemljišču [[…]] [[nerazumljivo]] [[…]]uredila parkirišča, ki se navezujejo na izravnalno cesto. Prav tako se je zgradila na več mestih na Kroni, tribune za ogled veslaških tekmovanj, za rekreacijsko plovbo oziroma čolnarjenje se je razširilo potok strugo v dolžini približno tisoč 100 metrov in še umestitev športno rekreacijskega območja v Krškem, na severnem delu območja se zida zemeljski kompleks s funkcionalnimi površinami in parkirnimi mesti, ki se lahko izvede kot kombinirano bazensko kopališče. Ko smo gradili investicijo na spodnji Savi, smo poleg energetskega objekta zgradili vso potrebno infrastrukturo, s katero so zagotovili varnost in najbrž tudi drugo, kar so ljudje potrebovali. Pa so pri tem uporabili Vodni sklad. Vodni sklad, ki ga ne uporabljajo Dravske elektrarne in druge elektrarne, ki ga ne uporabljamo za urejanje vodotokov, ampak smo ga uporabili za infrastrukturo ob teh hidroelektrarnah. Okoljski sklad. Dva sklada, ki nista bila namenjena za to investicijo. Poskušam pa povedati, ko istočasno doživljamo kritiko za Termoelektrarno Šoštanj in Premogovnik Velenje, da tema 2 nismo namenili niti enega samega evro za infrastrukturo. Niti enega samega evra. To se mi zdi neprav in nepošteno. In še enkrat. Ta razprava danes kaže to, da bomo nenehno imeli izredne seje Državnega zbora; čim bodo lahko pripravili naslednjo, bo naslednja. Nenehno bomo imeli tudi izredne seje odborov, razpravo, kar ponovno vnaša v našo državo neko napetost, kaj za vraga se dogaja. Rad bi rekel to, če se bomo odločili koalicijo razpustiti oziroma končati s to našo zgodbo, potem zagotovo ne bomo vprašali sedanjega predlagatelja, ampak bomo to storili, tako kot se reče, sami in zagotovo odgovorni. Za sedaj pa verjamem, da smo v tej koaliciji sposobni s takšno angažiranostjo in tudi z dobrim delom izpeljati projekte, ki smo si jih tudi zastavili. Še enkrat predlagam postopkovno. Po 252. členu, tretjem odstavku, predlagam predlagatelju, da umakne interpelacijo, ker je na ničemer osnovana in je preprosto ponavljanje zgodb, ki smo jih slišali na odborih, ki smo jih slišali že takrat, ko smo govorili o Termoelektrarni Šoštanj. In nima prav nobene osnove. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima predlagatelj mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani gospod Meh, mislim, da je škoda besed. Vabim vas, da pridete jutri v Brežice in da pogledate, kaj je bilo narejenega od tistega, kar ste prebrali, da je bilo narejenega. Mislim, da oči največ povedo. Ugotovili boste, da nič ni bilo narejenega od tistega, kar ste prebrali. Projekt hidroelektrarne Brežice se je začel tako, da stoji sedaj pri klavnici v Brežicah en kontejner, ki naj bi simboliziral začetek pripravljalnih del. Nič ni bilo narejenega. Vi ste govorili v pretekliku. Prosim, da se Brežičanom pa tudi meni opravičite, ker to, kar ste povedali, je čista laž. Tega ni bilo narejenega. Glede na to, kako se vse skupaj odvija v tej energetiki v povezavi z blokom 6, je sploh vprašanje, če bo. To ni bilo narejeno, spoštovani gospod Meh. To je ena stvar. Druga stvar, rekli ste, da je 99 % pogodb podpisanih. Ja, ja. Ampak to še ne pomeni, da je 99 % cene fiksirane. Kajti nekatere pogodbe nimajo fiksne cene. Zato sem govoril, da tisti, ki so sedaj dobili sporočilo, da bo ta projekt lahko za 100 ali 130 milijonov evrov dražji, so dobili sporočilo, da je ta variabilni del pogodbe raztegljiv in da se marsikdo strinja s tem, da je raztegljiv. To je problem. Problem so tisti, ki so pripeti na te seske. Jaz jih res ne poznam, vem pa, da so. Ker drugače ne bi bilo 99 % pogodb podpisanih, da tisti ploskajo ob izjavah ministra, da 1,3 milijarde evrov ni realna cifra, temveč da je realna cifra za 130 ali 128 milijonov evrov višja. To je ta problem. In še nekaj. To je moje mnenje. Vemo, zakaj je nastal spor s stranko Zares pri bloku 6. Zakaj je gospod Gregor Golobič kot predsednik Zaresa preko gospe Darje Radić, ministrice v Pahorjevi vladi, tako tolkel po tem projektu? Zato, ker ga niso pripustili k temu projektu. Vi to dobro veste, gospod Meh. Niso želeli sklepati poslov s podjetji blizu gospoda Golobiča in jim dati del te potice. Danes očitno temu bo tako. Gospod Omerzel je iz stranke Zares, tega ni zanikal, je bil zelo tesno povezan s podjetjem Ultra, celo z njihovimi hčerinskimi družbami na Hrvaškem, kar je tudi sam povedal na hearingu oziroma na zagovoru po imenovanju. Malo seštejte te številke in dejstva, pa vam bo kmalu stvar jasna, zakaj se ta stvar draži.
Replika, gospod Meh, izvolite.
Se opravičujem zaradi E Brežice, ker je to program izvedbe objektov. Ampak to sem pozabil povedati, so pa bili na vseh ostalih hidroelektrarnah, ki so že zgrajene, prav enaki posegi in je bilo enako narejeno. Projekt stoji. Jaz sem povedal, da v bloku 6 tega ni bilo. Prvič, gospod Vizjak ne ve, kdo so pripeti na seske, ve pa, da so. Še enkrat. Bivši minister, odgovoren človek, danes, tukaj, v Državnem zboru govori, da ve, kdo so tisti, ki so pripeti na seske. Nesprejemljivo, gospod Vizjak. Povejte, povejte. Imejte tisto, kar bi človek moral imeti. Ne govoriti kar tako v tri dni. Ne kar tako klopotati. Namreč, kadar človek ve, da je nekdo prisesan, in tega ne pove, je storil kaznivo dejanje. In vi ste bivši minister, ki bi to morali vedeti. In če veste, povejte. In še, če veste, kaj se je z Zaresom zgodilo, tega jaz ne vem. Sem se že tožil zaradi mojih besed in sem se pripravljen tudi vnaprej, za svoje prepričanje. In niti slučajno ne morem reči, da se je to zgodilo zato, ker ni bila kakšna firma prepuščena k takemu delu, ker je to stvar poslovodstva. Raziskujejo naj pa tisti, ki to znajo raziskovati, in ne vi. Če pa to veste, povejte!
Hvala. Magister Andrej Vizjak, predlagatelj, izvolite.
Spoštovani gospod Meh, jaz sem povedal, da je to moje mnenje, da ambicija vodilnih strank je bila – vedno se pripeti na državne projekte, to so dokazovali nenehno in vsepovsod. In mislim, da so si tudi tu to želeli. To je pač moje mnenje. To sem povedal. Govorim o stranki Zares in o gospodu Golobiču. Kar se pa tiče teh, da bom jaz vedel, kdo so podizvajalci, vem pa, da je 99 % pogodb podpisanih. To ste tudi vi omenili. Saj niso podpisani z marsovci, s konkretnimi podjetji. In del teh podjetij, del teh pogodb je podpisan ne za fiksno ceno, temveč za raztegljivo ceno. Raztegljiva cena, sami veste, kakšna je. To je takšna cena, kjer argumenti lahko govorijo tudi o večji pogodbeni vrednosti. Ne nazadnje so možni tudi aneksi. In če da resorni minister, brez da vem, ker tudi ne vem, katere so te firme, vem pa, da so, ker jih je 99 % podpisanih, brez da vem, katere so te firme, če da minister signal, da se bo pogodbena vrednost, največja možna vrednost, dvignila za 130 milijonov evrov, ali ni to signal za te firme, ki že imajo pogodbe, in še tistih za 1 %, ki še nimajo, da je odprt lov za višjo ceno. A to ni signal? Zame je očiten, brez da vem, katero podjetje je za tem. In o tem sem govoril. In za temi besedami stojim.
Hvala. Gospod Meh, replika, izvolite.
Mi lahko predpostavke govorimo o vsem. Vi ste trdili, minister Černač, odgovoren takrat za to, je trdil, da je ena milijarda 300 milijonov tista številka, ki drži. In danes vztrajate, da je milijarda 300 tista, čeprav vemo, da so bile pogodbe podpisane za bistveno več, kot je bilo tudi tukaj povedano. Pa vseeno vztrajate pri tem, da mora tako biti. To se mi zdi tiščanje glave v pesek. S tega mesta tukaj bi morali paziti, da govorimo, tisto, kar vemo in za čemer stojimo; če ne, se je pa treba opravičiti.
Hvala. Predlagatelj mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Gospod Meh, če je pa to res, kar ste zdaj povedali, potem sem pa jaz še desetkrat bolj zaskrbljen. Namreč, gospod Černač ni določil cene 1,3 milijarde evrov. 1,3 milijarde evrov kot vrednost te investicije je določena z recenziranim, noveliranim investicijskim programom številka 5, zadnjim veljavno sprejetim, noveliranim investicijskim programom 5, ki je doživel recenzijo KPMG, mednarodne recenzijske firme. In vlada, v kateri je bil gospod Černač resorni minister, in ta parlament, sta se oprla na te edine verodostojne, strokovno podprte številke, za katerimi je stala tudi uprava Termoelektrarne Šoštanj in Holdinga Slovenske elektrarne. Na podlagi tega je bil sprejet poroštveni zakon. In spoštovani gospod Meh, zdaj vi meni govorite in trdite, da je podpisanih pogodb za več, kot je ta cifra. Če je to res, morate tistega, ki je tako pogodbo podpisal, nemudoma sankcionirati že, ker je kršil poroštvene pogoje. Jaz mislim, da temu ni tako, ker so te pogodbe kot žvečilni gumi, raztegljive. Cena na koncu, ko bo plačana, je zelo odvisna od tega, kakšna sporočila in kolikšna bo končna pogodbena cena. To vi dobro veste, ali pa ne. Ali pa celo veste, da je nekdo podpisal za večji obseg pogodb. Če je to res, to je za mene prvič, vas še enkrat javno sprašujem, ali veste in stojite za svojimi besedami, da je na projektu bloka 6 že podpisano za večji obseg pogodb, kot je 1 milijarda 302 milijona evrov. Ali to veste in ali z vso odgovornostjo trdite, da je temu tako?
Hvala. Replika, Srečko Meh, izvolite.
Ja, gospod Vizjak. V Državni zbor je prišel takrat odgovorni minister, ki je trdil, da je projekt 1,3 milijarde pravi. Takrat ga niste vprašali, kako je ta zrastel iz tistih 600, 700, kot radi govorite, na milijardo 300. Danes pa smo slišali resornega ministra, aktualnega ministra, ki je povedal, da je projekt, to ste vi v interpelaciji povedali, da je projekt za 130 milijonov večji, in da je 99 procentov pogodb podpisanih. Torej sklepam od tukaj, da je podpisanih 99 % pogodb, da je torej cena večja od tiste, ki jo je minister Černač tukaj v Državnem zboru predlagal, in da nas je takrat zavedel.
Postopkovno, gospod Černač, izvolite.
Hvala lepa. Gospod Meh se je v kratkih 5 oziroma 10 minutah trikrat zlagal in trikrat je zavajal javnost. Zaradi tega bi predlagal, predsedujoči, da mu izrečete opomin, to je prvi ukrep. Kdaj ste vi, gospod Meh, mene slišali, da sem govoril o vrednosti 1,3 milijarde evrov, ne kot minister, ne kot poslanec. Sem pa govoril o tem, da je odgovornost sedanjega ministra, da naredi vse, da bo ta vrednost tudi ostala. Vendar mene nikoli niste slišali govoriti o tem, katera je prava vrednost tega projekta, za razliko od tega ministra, ki je zdaj na ministrskem stolu, ki je 31. maja lani na matičnem odboru dejal – 1,3 je dejstvo in to ceno moramo držati, če poenostavim. In o tem sem jaz govoril v predstavitvi stališča poslanske skupine. Verjetno ste to slišali, pa narobe razumeli. Tisti, ki je govoril o vrednosti projekta, je bil minister Omerzel, 31. maja je govoril o tem, da je 1,3 dejstvo, potem pa je čez nekaj tednov obrnil ploščo in govoril, da je ta vrednost popolnoma nerealna. Že leta 2009 se je vedelo, da bo ta projekt stal preko milijarde 400 milijonov evrov, ker je bilo v takratnem drugem investicijskem programu določena vrednost milijarda 424 milijonov evrov. Bilo bi neodgovorno, da bi jaz – ali kot takratni minister ali kot poslanec – politično definiral vrednost projekta. To vrednost so določili moji predhodniki v času Pahorjeve vlade leta 2011, in so jo v NIP 4 utemeljili na vrednost milijardo 300 milijonov evrov. Naša vlada je sprejela sklepe, ki so govorili o tem, da je treba narediti vse, da se ta vrednost zniža. Utemeljeno je bilo, da tega ni mogoče storiti, iz tega NIP 5, ki je ostal na približno isti vrednosti, milijardo in 300 milijonov evrov. Ta investicijski program sta potrdila oba nadzorna sveta, tako TEŠ kot HSE. In bil je tudi recenziran, kjer je v recenziji napisano, citiram: "S stališča višine predračunske vrednosti in ostalih stroškov za tipične časovne preseke ugotavljamo, da je ta glede na upoštevane predpostavke v NIP 5 podana ustrezno." Torej, ali naj bi dvomil o tem, kar so sklenili pristojni organi, izračunali strokovnjaki, matematiki in ostali, ali naj bi na tak populističen način govoril – ne, ni vrednost 1,3; ampak je 1,5; dajmo še malo napihniti to investicijo. Pričakujem, da boste gospoda Meha pozvali k temu, da se javno opraviči, ker je trikrat v 10 minutah izrekel laž o tem, da sem jaz na političen način definiral vrednost tega projekta. Tega nisem storil, to počne minister Omerzel.
Hvala. Gospod Černač, vašega postopkovnega predloga žal ne morem upoštevati. Je pa zelo pomembno, da se dialog pelje med prisotnimi v dvorani. In to je tudi dokaz, če je gospod Meh govoril o vas, imate možnost odgovoriti in to je najboljši način razprave v parlamentu. Sam pa ne razpolagam s toliko podatki, da bi lahko ocenjeval, kdo je navajal točne podatke, kdo ni navajal točnih podatkov. Bom pa vedno opozoril razpravljavca, če bo poskušal v svojo razpravo vplesti nekoga, ki ga ni v dvorani, in reči, da je ravnal tako in drugače. Ta primer pa je res takšen, na katerega opozarjam, ker se navedeni v tistem primeru ne more vključiti v razpravo in ovreči navedbe. Gospod Meh, oziroma prej je imel še mag. Andrej Vizjak in ne želi. Na postopkovni predlog, gospod Meh, ne morete. Lahko v nadaljevanju, če vas bo kakšen razpravljavec omenjal, se vi prijavite k repliki, tako da predlagam, da nadaljujemo z razpravo. In sicer dajem besedo gospe Marjani Kotnik Poropat, pripravi pa se mag. Ivan Vogrin. Izvolite, gospa Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, predsednik. Lepo pozdravljene, poslanke in poslanci, minister! Ravnokar ste rekli, da o tistih, ki jih ni v dvorani, naj ne bi govorili. Jaz pa sem želela povedati gospodu Toninu, ki ga sicer zelo cenim in spoštujem, vendar njegova razprava o nahrbtniku, ko je danes rekel, da si ga nadevamo poslanci koalicije, s tem ko podpiramo navedbe proti temu, kar očita interpelacija ministru Omerzelu. Mene je to res prizadelo, ker mislim, da želimo danes tukaj poslanci koalicije povedati tisto, kar menimo, da je v zvezi s to interpelacijo res, oziroma navesti tiste podatke, ki jih imamo o ravnanju ministra Omerzela; in da to ni nedopustno in da si s tem res ne nalagamo nahrbtnika. Pa še to bi rada rekla, da mi je danes žal, da se ta razprava razvija na takem nivoju, da očitamo posameznikom, da lažejo. Mene ta beseda res prizadene. Če menimo, da nekdo ni povedal resnice, bi to izrazili v bolj primernem tonu oziroma s primernejšo besedo. Toliko o tem. Danes je bilo že dosti povedanega o sami interpelaciji. Ker gredo očitki z ene in druge, oziroma očitki iz ene strani, se pravi tisti, ki zahtevajo interpelacijo, in nas, ki zagovarjamo ministra Omerzela, da bi bilo treba še kaj povedati. Zato bom o teh točkah, ki so navedene v zahtevku za interpelacijo, ponovno nekaj dejstev navedla. In sicer pod točko 1, ko gre za očitek kršitve 35. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki se očita ministru Omerzelu. Kar se obrazlaga s tem, da v zakonitem roku ni posredoval podatkov o svojem podjetju Lastinski, bi rada rekla, da je bilo že povedano in ponovno poudarjam, da je minister te podatke posredoval KPK pravočasno, da pa je pozabil – to je sam povedal danes tukaj in jaz mu verjamem, da je tako bilo – da je pozabil nekatere podatke povedati na svojem ministrstvu; da pa je to storil takoj, ko je bil na to opozorjen. Tudi to je pomembno. Potem, točka 2 govori o zavajanju javnosti glede sklepanja novih poslov oziroma opravljanja storitev za družbo za avtoceste, to se pravi Dars preko podjetja Lastinski, po prevzemu funkcije ministra. Kot je že bilo večkrat povedano, minister je tudi v svojem zagovoru navedel, da se je odpovedal oziroma da se je njegovo podjetje Lastinski odpovedalo nadaljnjemu poslovanju z Darsom, in da ni sprejel nobenih novih poslov z Darsom. In seveda tudi glede teh navedb ministru, spoštovanemu gospodu Omerzelu, verjamem. Tretjič, gre za kršitev določb Zakona o javnih uslužbencih in podzakonskih aktih, izdanih na njegovi podlagi. Tukaj gre za to, da bi že spoštovani minister Černač moral izpeljati postopek za imenovanje novega direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije. To ni bilo speljano, ampak je bil imenovan vršilec dolžnosti gospod Seliškar, ki je še danes na tem delovnem mestu. Ugotovili smo danes tudi v razpravi, da je verjetno dobro, da je tako, ker gospod Seliškar pozna zadeve na Gursu. V tem času, ko uvajamo nov Zakon o davku na nepremičnine, je zelo pomembno, da je on na tem delovnem mestu. Torej kršitve zakonodaje na tem področju tudi ni bilo. Točka 4 se nanaša na zavajanje javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah. Slišali smo, minister ni bil seznanjen s stanjem v avtošolah, ki traja že od leta 2010. Pravilno ste slišali, 2010. In tudi v primopredajnem zapisniku oziroma na sami primopredaji ni bil na to opozorjen. Pač pa je za kršitev izvedel šele 8. novembra 2013 in je potem tudi ukrepal. Lepo prosim, če mi dovolite, da zdaj jaz govorim, ker imam besedo. Če mislite, da nisem točno navedla podatkov, mi boste o tem lahko replicirali oziroma v razpravi to povedali. Hvala. Točka 5. Ignoriranje sklepov Državnega zbora Republike Slovenije v zvezi s projektom TEŠ 6. Vemo, da se ta projekt vodi že od leta 2003. Idejna predstavitev samega projekta se je izvedla v času Ropove vlade. Podpis pogodbe o investiciji pa se je zgodil v času, ko je bil predsednik vlade Janez Janša in minister na tem ministrstvu gospod Vizjak, ki je bil tudi, tako je bilo povedano, predsednik nadzornega sveta Holdinga Slovenskih elektrarn. Holding pa je takrat vodil dr. Jože Zagožen. In vrednost projekta je takrat bila 602 milijona evrov. Slišali smo, da je ta vrednost bila taka, da ni izražala prave vrednosti niti za opremo. Torej, odgovornost za TEŠ 6 je nekje drugje, ne na ministru. Ampak treba je vedeti, da vodi projekt Termoelektrarna Šoštanj, odgovorna je torej uprava te termoelektrarne in nadzorni svet ter seveda Holding Slovenskih elektrarn, kjer je zopet uprava in nadzorni svet. Minister je predstavil ukrepe, ki jih namerava v naslednjem času ministrstvo peljati na tem področju. Mislim, da se tako minister kot tudi Vlada zavedata resnosti projekta in da bodo predvideni ukrepi tudi sprovedeni. V zvezi z registrskimi tablicami, to je točka 6 te interpelacije, ko gre za očitek, da gre za oškodovanje davkoplačevalcev, je bilo ugotovljeno, da je bil razpis objavljen že v času, ko je bil minister gospod Černač. Razpisna komisija na ministrstvu, minister je danes o tem posebej govoril, da je bila ta komisija popolnoma suverena, in je prejela 2 ponudnika. Izbrala je potem domače podjetje Kik d. d. kot tistega ponudnika, ki je izpolnjeval vse pogoje. Drugi ponudnik se je seveda potem pritožil in državna revizijska komisija je pregledala celoten postopek in ugotovila, da je bil postopek korekten in zato je izbiro potrdila. Glede same cene pa je treba reči, da je bila cena 18,60 evrov in da je to sprejemljiva in primerna cena. Minister je danes navedel primerjave nekaterih cen v sosednjih državah, se pravi v državah Evropske unije. Slišali smo, da je Kik ponudil 18,60, v Avstriji je ta cena 18 evrov, v Italiji 40 do 44 evrov, v Nemčiji 25 evrov, v Šivic 40, Švedski 20 in tako naprej. Sedaj sem navedla vse točke, pa bi za zaključek še tole rekla. Danes je bilo v Državnem zboru v zvezi s to interpelacijo govora tudi o nekaterih drugih zadevah, ki niso bile na dnevnem redu, pa mislim, da to ni prav. In da bi v bodoče kazalo, da se resnično vsi poslanci in poslanke držimo tega dnevnega reda in da ne govorimo o pokojninah, ki nimajo plačanih prispevkov in tako naprej, ker ne spada v ta dnevni red. To pustimo za takrat, ko bomo o tem razpravljali, ko bo to na dnevnem redu. Hvala lepa, da ste me poslušali.
Hvala tudi vam. Besedo dajem predlagatelju mag. Mateju Toninu. Pred tem postopkovno Jože Tanko. Se opravičujem, gospod Tonin.
Hvala lepa za besedo. Gospa Kotnik Poropat je poskušala v zaključku debato usmeriti na vsebino interpelacije, da bi razpravljali o točkah dnevnega reda. In ker sedaj seja teče že 9 ur in da je minister v tem času porabil 13 minut časa za nek splošen odgovor, pričakujem od ministra predvsem to, da konkretno odgovori na postavljena – in zdajle že 10-krat, 15-krat ponovljena vprašanja. Ali drži, da je prišel po merilnike slanosti, da je bil dogovorjen za ceno in da jih je vrnil delno take, delno drugačne? Samo da ali ne. Ali drži, da je sklenil pogodbo in dodatno za nazaj zaračunal storitve, ki niso bile opravljene? Ker je bil razpis kasneje storjen in v tistem času tudi njegova firma ni imela licence. Odgovor samo da ali ne. Lahko, minister? Govorimo o temah interpelacije. Potem sprašujemo, ali je izpolnil zaveze pri TEŠ, sklepu vlade, 15. 10. 15. oktobra bi morala vlada dobiti poročilo. Sprašujemo, je te zaveze iz tega sklepa izpolnil ali jih ni? Samo odgovor da ali ne. 30. novembra je bil po priporočilih Državnega zbora dolžan poročati o sklepih in realizaciji dogovorov, ki jih je na predlog koalicije, torej vlade in koalicije v Državnem zboru, sprejel Državni zbor. Sprašujem, ali je poročal do 30. novembra lanskega leta Državnemu zboru v zvezi s TEŠ, ali ni? Odgovor je lahko samo da ali ne. Nadalje sprašujemo in je bilo postavljeno vprašanje, ali ga je gospod Pojbič, ko je bil pri njemu s poročilom, seznanil o problemih v zvezi z avtošolami in ukrepi, ki jih je potrebno sprejeti, ali ga ni,. Odgovor je lahko samo da ali ne. To so stvari in še nekatere druge, ki so napisane v interpelaciji, ki so jih gospod Vizjak in drugi kolegi, ki so ob tem razpravljali, ponovili že nekajkrat. In pričakujemo od odgovornega ministra, da odgovori o teh vprašanjih. Mi ne sprašujemo o tem, kdo je podpisal prvo pogodbo pa drugo pogodbo pri TEŠ. Mi sprašujemo, ali so izpolnjene zaveze iz dogovora in sklepov Državnega zbora ter vlade, ali držijo navedbe iz interpelacije v zvezi z merilniki slanosti ter vremenskimi postajami in tako naprej in tako naprej. In samo to bi radi. Tema interpelacije so te trditve, ki smo jih zapisali. Minister bi moral na to odgovoriti. On pa tu sedi, se nasmeha, odgovorov pa ni. In bom ponovil naslednjič isto, čez 10 minut, če ne bo odgovorov.
Hvala. Minister, želite besedo? Ne. Besedo dajem predlagatelju mag. Mateju Toninu.
Spoštovani minister! Zagotovo bi lahko današnjo sejo skrajšali na 2 načina; eno je, da enostavno podate odstopno izjavo in se vseh teh problemov rešimo. Oziroma da na odgovore konkretno odgovorite. Mislim, da bi s tem lahko za več ur današnjo razpravo skrajšali, vse je v vaših rokah. Rad bi se opravičil gospe Kotnik Poropat, če sem jo prizadel, definitivno to ni bil moj namen. Dejansko pa je sama ugotovila, da imava isti cilj, to pa je priti do resničnih in konkretnih podatkov. Danes se že ves čas trudimo in postavljamo ministru konkretna vprašanja, ne izmišljena, ne za lase privlečena; ampak vprašanja, ki izvirajo iz uradnih dokumentov, vprašanja, ki izvirajo iz pogodb. Vse, kar si želimo, je ministrov konkreten odgovor. In ko sem dejal to, kar je prizadelo gospo Kotnik Poropat, da si vladna koalicija zagotovo s tem, ko ministra še naprej podpira, kljub temu da minister ne da ustreznih pojasnil, nalaga pomemben in zelo težek kamen v njihov nahrbtnik. Ta kamen jih bo obremenjeval na njihovi poti, tako ali drugače; današnja razprava, ki traja in bo trajala več ur, bi lahko bila posvečena čisto neki drugi stvari, če se ministru vse te zgodbe ne bi pripetile in dogodile. In poglejte, absolutno, če ga boste pri končnem glasovanju podprli, boste zanj prevzeli tudi politično odgovornost. Kot sem že prej rekel, imate različne vrednote, različno lestvico, kaj je za vas pomembno. Nekatere politične figure se brani nekoliko bolj intenzivno, kljub temu da grešijo. Drugim se pa zelo hitro odpove. V tem parlamentu je kar nekaj takih primerov, gospa Poropat, celo iz vaše poslanske skupine izvira primer vzbude Simčiča, ko se mu je poslanska skupina v nekem trenutku odpovedala oziroma ga izključila, ker ni želela več prevzemati politične odgovornosti. In govorim točno to, da zdaj prenašate podobno zgodbo na nivo celotne koalicije. Če boste podprli gospoda Omerzela, boste za njega prevzeli tudi politično odgovornost. Jaz vendarle upam, da to ni takšna stvar, da bi vas smela prizadeti ali da bi bila zaradi tega užaljena. Govoril sem čisto preprosta dejstva, tudi primer Državljanske liste. Poglejte, gospoda Omerzela zelo krčevito in izrazito branijo, precej drugače so se zadeve obrnile pri Trudi Pepelnik. Spet je zgolj govora o tem, kako se neki posamezni stranki zdi pomembno obraniti določeno politično figuro. Da ne bom govoril samo za DeSUS in Državljansko listo, lahko dam podoben primer tudi za Pozitivno Slovenijo. V primeru Stanka Stepišnika – so se mu izredno hitro odpovedali, med tem ko recimo ministra Jakiča branijo bolj izrazito in bolj krčevito, kar zgolj govori o tem, da so ocenili, da je za njih minister Jakič nepogrešljiv, med tem ko je minister Stepišnik pogrešljiv. To so preproste politične računice. V moji uvodni razpravi sem rekel, da bi bilo boljše in bolj fer za naše medsebojne odnose, če bi si to enostavno priznali in dejali, da je za vas minister Omerzel člen, ki ga ne morete pogrešiti, da mora v tej vladni koaliciji ostati, če želite, da ta vladna koalicija obstaja še naprej. In bi vas mnogo lažje razumeli. Če pa iščete neke prisilne argumente samo zaradi tega, da nam kontrirate, pa se zgolj poglablja globel med koalicijo in pozicijo, kar pa ni dobro za vse prihodnje odločitve. S poslovanjem Darsa je bilo danes predstavljenih ogromno stvari, tudi ogromno stvari je bilo dokumentirano. Preberite si magnetograme, preberite si dejstva in poglejte pogodbe. Ugotovili boste, da minister žal ni držal tistega, kar je obljubil, da bo. Celo več, zaradi vseh teh zapletov ima prav danes Dars težave. Podjetje, katerega lastnik je minister, je recimo Darsu dobavljalo posebne merilnike slanosti, danes je kar nekaj teh merilnikov v okvari. In ker je minister rekel, da z Darsom ne bom več posloval, drugega ustreznega podjetja pa v tem trenutku še ni usposobljenega, danes določeni merilci slanosti ne delujejo. Zaradi tega Darsovi delavci posipajo avtoceste na pamet. Vsaj tako so mi povedali strokovnjaki. In ker posipajo na pamet, se lahko zgodi, da tudi porabijo več kot 30 % snovi, ki jo potrebujejo za posipanje ceste. Jaz nočem tukaj dramatizirati pa ustvarjati teorij zarot, ampak tudi zaradi tovrstne odločitve, da minister za vsako ceno brani svoj položaj, se prav v današnjih dneh povzroča določena gospodarska škoda Darsu. V zvezi s TEŠ. Mislim, da ne bom zelo zgrešil, če bom rekel, da ministra pri tej temi ni bilo veliko čutiti. Pri tej temi je bil mnogo bolj aktiven moj spoštovani kolega Srečko Meh. Njega smo lahko na to temo slišali mnogo več kot pa ministra; pa to niti ni naloga gospoda Meha, on pač to dela, ker v to verjame. Bi pa pričakovali, da bi se minister, ki je zadolžen za to področje, boril in naredil vse, da do teh eskalacij cen ne pride. Minister Omerzel sam zase pravi, da je priden, da je deloven, da je vztrajen, borben. Prav to borbenost in vztrajnost pogrešam pri projektu TEŠ 6. Ker ko smo ga na zadnji seji poslušali, je minister predvsem iskal argumente, zakaj se nečesa ne da, zakaj določenih cen ni možno zmanjšati. Od uspešnega ministra, od ministra z vizijo, za kar se gospod Omerzel ima, bi pričakoval, da bi vso svojo energijo posvetil temu, kako in na kakšen način ta projekt spraviti v obvladljive stroške. Jaz sem prepričan, da tukaj kakšnih pretiranih aktivnosti ni bilo. V zvezi z registrskimi tablicami je zadeva takšna: minister je bil oziroma je gospodarstvenik, najverjetneje se na posel zelo dobro spozna. Ker če je te postopke začel njegov predhodnik, bi v smislu dobrega gospodarja zagotovo lahko ta posel na nek način ustavil, razveljavil razpis, ali naredil kaj v smeri, da bi vendarle prišli do teh tablic čim ceneje. No, tega vendarle ni storil. Lahko pa upravičeno domnevamo, da je šlo pri teh tablicah za neke vrste dogovorjen razpis, ker cenejši ponudnik je odpadel samo zaradi tega, ker ni izpolnjeval nekega relativno nepomembnega administrativnega pogoja. In saj veste, ta razpis je bil morda zelo podoben tistemu, ko si je nek visoki funkcionar Državnega sveta zaželel novo vozilo, s katerim se prevaža, pa ni želel napisati natančne znamke, kateri avto si želi, ampak je napisal vse karakteristike tega avtomobila, tako da na koncu koncev drug avtomobil, kot si ga je želel, niti ni mogel biti izbran. Kaj vam hočem povedati? Tudi pri tem razpisu, pri tablicah, če bi bil minister dober gospodar in če je videl, da je druga ponudba toliko nižja, bi enostavno ta razpis moral razveljaviti. Jaz mislim, da ni ministrova naloga, da on ocenjuje in raziskuje, kakšne so cene teh tablic po Evropi. Čim cenejše jih dobi Slovenija, tem boljše za državo. Meni je popolnoma vseeno, če v Avstriji ali v Italiji tablice plačujejo še enkrat dražje. Za mene je pomembno, po kakšni ceni jih plačujemo v Sloveniji. In minister je kot dober gospodar dolžen za to skrbeti, da Slovenija kot država čim ceneje dobi te tablice, ne pa da z nekimi številkami poskuša dokazovati, da je cena teh tablic v Sloveniji in izbran dobavitelj popolnoma ustrezen in primerljiv z ostalimi evropskimi državami.
Hvala. Besedo bi lahko dobil mag. Ivan Vogrin, vendar ga ne vidim v dvorani. Zato ima besedo gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Danes govorimo o delu in odgovornosti ministra za infrastrukturo in prostor, gospoda Sama Omerzela. Pred nastopom ministrske funkcije pa je bil Samo Omerzel podjetnik in po mojih videnjih, po vsem kar smo že govorili danes, je bil zelo dober podjetnik in zelo dober gospodarstvenik, ki je skrbel za svoje podjetje, da je lahko izplačeval plačo tudi svojim zaposlenim. Vsako podjetje pridobiva posle na podlagi pogodb, pogodb o delu, pogodb o storitvi. In tudi gospod Samo Omerzel kot podjetnik je podpisoval pogodbe. Podpisoval jih je v letih 2008 in tudi v 2011, se pravi pred letom 2013. Leta 2013 je gospod Samo Omerzel postal minister in ko je nastopil funkcijo ministra, kakor je meni znano in tudi vam, ni podpisal več nobene pogodbe kot podjetnik. Odrekel se je pogodbi, če bi bil podjetnik, za 150 tisoč evrov. Spoštovani, 150 tisoč evrov se meni zdi zelo veliko in sama kot bivša podjetnica bi razmislila, ali ostati minister, ali biti poslanka, ali biti nazaj podjetnica. Minister Samo Omerzel se je odločil, da nadaljuje kot minister. In to dober minister, minister ne samo za svoje dobro, ampak za dobro državljanov in državljank. Naj povem, da minister Omerzel opravlja svoje delo dobro. Zavzel se je tudi za kočevsko infrastrukturo in na pobudo vlade Alenke Bratušek in tudi na njegovo pobudo ima kočevska železnica zagotovljenih 8 milijonov v proračunu za leto 2015. Naj povem, da se je zavzel tudi za rešitev prometne obremenitve kočevske ceste, Kočevje–Ljubljana, z reverzibilnimi pasovi, kar me zelo veseli. Žalosti pa me, da prejšnja vlada ni storila ničesar za Kočevsko. Zavzemala se je za dograditev železnice do Ribnice, ne pa tudi do Kočevskega. Zaradi vsega tega ne bom podprla interpelacije. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Mirko Brulc, pripravi se gospod Jožef Horvat. Izvolite, gospod Brulc.
Spoštovani! Interpelacija ministra je pravica opozicije, enako je pravica opozicije tudi zahteva o sklicu izredne seje Državnega zbora in tako dalje. Vendar največkrat teh 8 ali 15 ur, kolikor trajajo te razprave, izkazuje le veliko govoričenja, danes tudi žalitev, enih in drugih, kar je seveda neproduktivno. Na lagerju že čakata 2 izredni seji in mislim, da se nekateri iz SDS – ki jih danes cel dan ni tukaj, že premetavajo udbovske arhive in še kaj – pripravijo na naslednjo rundo. Samo za to, da stvar ne bi tekla, da vlada ne bi opravljala svojega dela, za kar je določena. Začetek interpelacije ministra je bila delno že opravljena, ko smo razpravljali o TEŠ. Takrat sem rekel, da se je interpelacija že začela. Danes je le nadaljevanje te farse in jo je treba pač preživeti. Ne vem, kako je lahko minister kriv za okostnjake, ki padajo iz omare. Naj omenim TEŠ, naj omenim avtošole, vzdrževanje mostov in tako dalje. Če je on v tem odboju lahko naredil kaj več, kot je, in ne verjamem, da je to možno. Pravite, da ni sprožil ustreznih postopkov. Kolikor jaz vem, hodijo preiskovalci po firmah, nosijo vagone dokumentov, zaslišujejo tiste, ki so opravljali neke naloge v nekem času, in da se odpirajo tudi investicijske mape. Vse to je učinek, ki ga ta vlada pravzaprav lahko pripiše sebi, kajti prej se to nekako ni dalo, pa se ni hotelo. Prav zato so boleče nekatere razprave tukaj in kričanje, kajti pozornost je treba usmeriti na drugo stran in napad je vedno najboljša obramba, pravijo. Minister dobro opravlja svoje delo. Če bo imel mir, bo storil še marsikaj in prepričan sem, da se bo megla razkadila, kot je rekel en od kolegov, da je zdaj vse v megli. Moja želja je, da bi teh 15 ur opravili za razgovor o investicijah v infrastrukturo, v energetiko, kako pridobiti sredstva za vse te investicije in koga osebno zadolžiti, da bodo stvari tekle hitreje, kot tečejo. Od tega, kar je kriva vlada Janeza Janše in kaj vlada Boruta Pahorja, s temi razpravami ne dosežemo nič in nimamo popolnoma nobene koristi. Je izguba časa in mislim, da to tudi kaže situacija, koliko je danes tukaj prisotnih, da pravzaprav ni interesa, da bi poslušali v nedogled ene in iste lajne. Povedali ste, v 3, 4 urah je bil tisti srž razprave, sedaj pa se samo ponavljamo in imamo še 6 ur. Verjamem, da boste vztrajali, ker pa ni glasovanja, verjetno bo po deveti, deseti uri še manj poslank in poslancev. Jaz interpelacije ne bom podprl, ker mislim, da ni potrebna in da bo minister ob podpori pozicije lahko naredil še marsikaj v mandatu, ki je pred nami. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima predlagatelj mag. Vizjak.
Jaz se zahvaljujem gospodu Brulcu, ker je opozoril na nekaj, kar tudi mi skozi interpelacijo ponavljamo. On je povedal, da se pogovarjamo o zadevah, lahko bi se pogovarjali o novih investicijah, tudi v energetiki. Res je in zato, spoštovani, mi vztrajamo na tem, da se investicija v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj omeji na to, kar je bilo že izglasovano v tem parlamentu – na 1,3 milijarde evrov in ne za 130 milijonov več. Kajti teh 130 milijonov evrov je lahko denar Holdinga Slovenske elektrarne za druge investicije, za druge nujne investicije v energetsko infrastrukturo v tej državi, tudi za začetek gradnje srednje savske verige hidroelektrarn, tudi za bolj hitro dokončanje gradnje spodnje savske verige, pa mislim, da je še kar nekaj drugih energetskih projektov, zato se z njim strinjam. Ampak to je del interpelacije, mi gospodu Omerzelu nič ne očitamo glede vodenja tega projekta v preteklosti, glede odgovornosti vseh, ki so bili povezani s tem projektom, še posebej v Termoelektrarni Šoštanj in Holdingu Slovenske elektrarne. Mi mu zgolj očitamo, da je na podlagi nepreverjenih in nesprejetih dokumentov začel javno razlagati, da bo ta investicija za približno 130 milijonov evrov dražja in tega denarja ne bodo zagotovili drugi kot tisti, ki financirajo slovensko energetiko. In ta slovenska energetika namesto, da bo ta denar namenila za druge projekte, ga bo namenila za ta projekt, ki je tako ali tako že dejstvo. To je problem, nič drugega. Gospod Brulc, omenili ste, kaj ima smisel o tem razpravljati, vi ste se že tako odločili, kakor ste se odločili, in konec in pika. Poglejte, jaz enostavno na to ne morem pristati. Če minister in kandidat za ministra, kot je bil Omerzel aprila lani, v tem parlamentu nedvoumno govori neresnice, jaz sem rekel, da laže poslankam in poslancem, je to zame problem in jaz ne morem mimo tega. Minister je javno 2. aprila povedal, da ne bo več sklepal novih pogodb z Darsom, pri čemer je zamolčal, jasno je povedal, da je razkril vse posle z Darsom, pa se to ni zgodilo, ker ni razkril tega, da opravlja delo z Darsom še na področju merilnikov slanosti. Minister je potem v celem lanskem letu intenzivno – pardon, njegova firma, katere 100 odstotni lastnik, je intenzivno delala na tem, da bi pridobila te posle še naprej. Mediji, konkretno Kanal A je razkril to stvar. Potem je sledilo zgražanje javnosti in to je povzročilo, da do tega posla ni prišlo. Če mediji tega ne bi razkrili pred podpisom pogodbe, vendar že po pogajanjih, ko je bila ponudba dana, ko so se pogajali o ceni in izpogajali o ceni, šele potem so mediji to razkrili. Šele potem je minister odstopil od teh poslov in je rekel, da se jim je odpovedal. Jaz imam resen problem z zaupanjem v takega ministra. Kako naj mu verjamem na dano besedo v prihodnje. Jaz mu težko verjamem, če me je že nekajkrat nasankal, če vam je to lepše, če ne uporabljamo besede nalagal. Potem se zgodi še tista seja prejšnji torek, ko evidentno minister pove, nedvoumno, da nam ne more nekega poročila dati, ker za to nima zelene luči pravobranilstva. Izkaže se, da je to čista laž, da ima vse možnosti, da bi parlament sprejel ta sklep in da bi dobili to poročilo pravobranilstva. In ko temu dodamo, gospa Osterman, še posle ministra Omerzela iz preteklosti, ko vidimo, na kakšen način je to podjetje pridobivalo posle – objavili smo, imamo tu, kot sem vam povedal in pokazal, dokument glede tega, kako je pridobil posel za izdelavo študije o upravičenosti uporabe ploščatih kablov pri izvedbi električnih inštalacij v predorih in drugih objektih s specifičnimi zahtevami. Na podlagi nekega zaprtega postopka, mislim zaprtega, skratka nejavnega razpisa je dobil ta posel za 30 tisoč evrov. Rezultat tega posla je za Dars povsem neuporaben. Gospod Žagar, Anton Žagar, ki je bil potem predlagan za direktorja, imenovan za direktorja Direktorata za infrastrukturo na njegovem ministrstvu, sedaj skrbi za velike projekte na Slovenskih železnicah, to se pravi gospod Žagar omogoči temu podjetju tako fin posel. Danes se verjetno številni podjetniki, ki nas spremljajo, sprašujejo, kje pa je še zame tak fini posel, da naredim eno študijo uporabe nekih kablov, ali nekih skodelic, ali nekih luči, ali ne vem česar za državno firmo, dobim 34 tisoč evrov in to je to. In potem še več. Ko govorimo o prvem poslu podjetja Lastinski z Darsom, ugotovimo, da je pogodba podpisana novembra 2008, račun izstavljen decembra 2008 za 7 mesecev za nazaj. To se pravi, račun tudi za obdobje, ko sploh še ni imelo podjetje certifikata. Piše, da ste ga pridobi avgusta lani oziroma avgusta 2008. In obračunan mesečni pavšal 4 tisoč 750 evrov, ki ga do takrat ni bilo. Tega pavšala ni bilo. To je neka inovacija tega podjetja. Tako, spoštovani, je lahko služiti denar in biti uspešen podjetnik, če imaš enega prijatelja Žagarja na Darsu, ki ti predlaga v podpis vse živo in strokovno bdi nad tem področjem, študije, pavšale in tako naprej. Spoštovani, mi ministru Omerzelu poleg tega očitamo še druge stvari, tako v interpelaciji kot danes, ki so bolj ali manj skrb zbujajoče in bodo pričale tudi o naših težavah. Resno vas sprašujem, govorimo sedaj tudi o integriteti, kako lahko s takšnim nahrbtnikom en minister še naprej učinkovito izvaja svoje delo v okviru zahtevnega resorja, ki ga pokriva. Tu ste se pravzaprav poenotili, koalicija v krizi, v težavah. Saj imate vsak enega praktično na odstrelu. Vi, Pozitivna Slovenija, imate gospoda Jakiča s kar lepim nahrbtnikom glede Stožic in podpisa nekih fiktivnih pogodb, očitka podpisa fiktivnih pogodb. SD ima gospoda Pikala z Lukšičem vred, glede zelo zanimivih študij in razno raznih zadev glede učnih programov in vsebin. In potem ste se koalicija v težavah in v stiski nazadnje odločili, da vse skupaj pometete pod preprogo in gremo dalje, samo da vladamo. Bravo. To je način vašega funkcioniranja. Če vi mislite, da vam opozicija s tem nagaja, ker vas na to opozarja, se motite. Mi vas na to moramo opozarjati. To je naša ustavna vloga in dolžnost in vas bomo tudi v prihodnje.
Hvala. Preden dam besedo naprej, bi samo opozoril, da ne uporabljamo ali pa ne obremenjujemo ljudi, ki danes niso v dvorani. Gospod Žagar, ki je bil omenjen, ne more odgovoriti na vaše trditve. Prosim vas, da poskušate svoje razprave resnično usmeriti v tiste, ki so v dvorani in ki lahko vodijo dialog. Žal gospod Žagar ne more odgovarjati na ta vprašanja. Postopkovno, gospod Tanko. Samo trenutek, gospa Osterman, ali ste želeli postopkovno? V redu. Potem ima sedaj besedo gospod Tanko, postopkovno.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, prej ste bili v dvorani, ko sem dal postopkovni predlog. O vlogi gospoda Žagarja med Darsom in njegovim podjetjem Lastinski da lahko odgovor minister, zato je tukaj. Lahko poda konkreten odgovor, ali je bil gospod Žagar oficir za zvezo med Darsom in njegovim podjetjem. Ministra smo vprašali tudi več drugih zadev, tudi dokument, ki ga kaže gospod Vizjak, govori o tem, da stvari niso potekale regularno, v skladu s pravili in zakonodajo, v skladu z Zakonom o javnih naročilih, ker so bili nekateri dokumenti izdani retroaktivno – za obdobje, ki ga ne pokriva javno naročilo. Javno naročilo pokriva obdobje od razpisa, od izbire pa naprej: ne za nazaj 7 mesecev. Ampak minister na te stvari ne odgovarja, niti ne pove, ali so dokumenti točni ali niso, niti ne pove, ali trditve, ki smo jih zapisali v interpelacijo v teh točkah, držijo ali ne. Niti ne pove, ali je res ta vloga gospoda Antona Žagarja taka, kot piše tudi v naši interpelaciji, ali ni, in tudi kar zdaj ponavljajo poslanci. To je, minister, primarno vaša naloga danes, ne sedenje, ampak odgovori na vprašanja, ki jih postavljamo poslanci iz opozicijskih klopi. Tega ni. In vsako razpravo bolj smo prepričani, da so ti dokumenti avtentični, da trditve, zapisane v interpelaciji, držijo, in da tisto, kar se bo zgodilo, ko bomo glasovali o vaši odstavitvi, ne bo odziv na avtentičnost dokumentov, ampak se bo z večinskim glasovanjem doseglo, da bodo pokrili vašo odgovornost in neskladja ravnanja z zakoni. To je ključen problem tega trenutka. In še enkrat opozarjam in prosim, minister, odgovorite na vprašanja, ki so bila postavljena. Na vsa vprašanja lahko odgovorite, lahko samo z da ali ne. Samo z da. Zelo na kratko. Ste izdali račun za sedem mesecev nazaj od podpisa pogodbe ali ne. Ali ste izdali račun v tistem, kar je pokrilo javno naročilo oziroma javni razpis? Da ali ne. Ni bilo odgovorjeno. Držijo podatki, ki jih ima gospod Vizjak in vam jih je pokazal, ali ne držijo? Da ali ne. Preprosto. Ste izpolnili zaveze do vlade, sklepov vlade? Da ali ne. Do priporočil Državnega zbora? Da ali ne. Že zadnjič sem vas to vprašal, niste odgovorili. Sedaj ponavljamo, tudi ne odgovorite. Torej ni drugega, kot da vse to drži. Hvala lepa.
Hvala. Ampak vseeno moram še enkrat opozoriti, da minister ne more odgovarjati na to, kako je ravnal in kaj je razmišljal gospod Žagar. Verjetno, da lahko Dars, v katerem je zaposlen, se ga potem povpraša. Vendar zagotovo pa ne more minister odgovoriti na to, kako je ravnal gospod Žagar in kaj je razmišljal takrat. Repliko ima gospa Aleksandra Osterman. Ste bili napačno razumljeni?
Hvala za besedo, predsednik. Gospod Vizjak me je, mislim da, napačno razumel. V svoji razpravi sem se zgolj omejila in želela poudariti delo ter odgovornost gospoda Sama Omerzela kot ministra, ne kot podjetnika. Povedala tudi sem, da je kot minister nastopil svoje delo leta 2013, prej pa je deloval kot podjetnik. In še to bi rada povedala, da mislim, da tukaj nismo pristojni, da ocenjujemo njegovo delo kot podjetnika, ampak da se omejimo zgolj na delo in odgovornost gospoda Sama Omerzela kot ministra. Hvala.
Hvala. Kot predlagatelj, izvolite, imate besedo, gospod Vizjak.
Hvala lepa. Jaz vidim, da sem gospo Osterman čisto dobro razumel. Še enkrat ponavljam, saj to je naš ključen očitek iz interpelacije, da minister ne razume, da je lahko javni funkcionar oziroma minister in da ne more biti hkrati podjetnik in poslovati s podjetji, ki sodijo celo pod njegov resor, kot je Dars. In on se je v času, ko je bil minister, spoštovana gospa Osterman, on, njegovo podjetje, podjetje, katerega 100 % lastnik je on, potegovalo za nove posle na Darsu oziroma za nove pogodbe na Darsu. Se je potegovalo. To smo dokumentirali. Verjetno ne rabite, da vam jaz še četrtič kažem te papirje. Imam pogodbe, naročilnice, vse živo. Skratka, podjetje Lastinski, katerega 100 % lastnik je gospod Omerzel, se je v letu 2013, v jeseni leta 2013 potegovalo za 2 posla z Darsom, s podjetjem, ki sodi pod kompetenco Ministrstva za infrastrukturo; verjetno ne pod Ministrstvo za kulturo ali, ne vem, šolstvo. Se strinjamo. In prav to očitamo. Minister je funkcionar, ki se ne more hkrati, in tudi njegovo podjetje, ukvarjati z biznisom za to državo, katere minister je. Enostavno povedano, to je treba ločiti in tega verjetno vi, ne on, ne hočejo.
Hvala lepa. Sedaj pa ima besedo gospod Jožef Horvat. Pripravi naj se gospod Branko Kurnjek.
Hvala lepa, predsednik. Čeprav ni kolega Mirka Brulca v dvorani, bi rad najprej povedal, da se z njim zelo strinjam. Seveda bom drugače glasoval kot on. Bi pa tudi jaz rajši videl, da imamo na delovnih telesih Državnega zbora, na plenarnih zasedanjih razprave o tistih dokumentih, zakonskih rešitvah, ki bi Slovenijo potegnile iz blata. Slovenija se potaplja. V Bruslju je denar, ki je na razpolago, so nepovratna sredstva, mi pa nismo pripravljeni. In tudi jaz bi želel, da bi mi na odborih razpravljali o partnerskem sporazumu, o pametni specializaciji, o drugih programskih dokumentih, o zavezništvu za mlade, o zavezništvu za vajeništvo in tako naprej. Če pričakujete, kolegice in kolegi iz opozicije, spoštovana vlada, da vam to pripravi Poslanska skupina Nove Slovenije, potem to povejte. Bomo. In najbrž bi bil boljši dokument, kot ga je vlada poslala v Bruselj, vsaj kar zadeva partnerskega sporazuma in pametne specializacije. In tu naredim piko. Ker ne bi želel, da bi se s spoštovanim gospodom Samom Omerzelom nekoč, ko morda ne bova več v politiki, grdo gledala ali pa se ne pogledala v oči, če se srečava na pločniku, ali si morda ne privoščila kave ob obujanju spominov, se mu želim opravičiti, ker je napačno razumel, jaz pa najbrž tudi prehitro v stališču poslanske skupine naredil paralelo med nehigienskimi posli, kar mu očitamo, in umazanimi posli. Se opravičujem, minister Samo Omerzel. Res pa je, razumem sam zelo dobro, da so umazani posli zgolj podmnožica nehigienskih poslov. Seveda pričakujem tudi z vaše strani, da mi verjamete, ne rabite se mi opravičevati, ker sem že prej povedal, da boste za mene ostal vedno dostojanstven človek, saj ste minister. In minister ne more biti kdor si ga bodi, najbrž tudi poslanec ne. Kajne, minister? In bi pričakoval, da boste verjeli, da nisem zlorabljal nesrečnega brezdomca iz Prekmurja, ki mu je bila, izbiram besede, mu je bila porušena hiša oziroma dom. Jaz ne vem, kdo ima tukaj poleg, če nimate vi, če nima policija – policija gotovo ne, ker nekdo je dal nalogo in nekdo je naredil scenarij, kako se bo to delalo. In jaz sem v stališču poslanske skupine povedal, tako se z državljani te države ne dela. Premalo nas je in preveč smo dragoceni, vsi, vseh 2 milijona. In vi ste minister vseh in jaz sem poslanec vseh. Kolegu Rihardu Branislju, kar kolega mi recite, če tisti Horvat ne bo šlo, je sicer drugi najpogostejši priimek v Sloveniji, ampak verjetno se boste v drugi polovici tega mandata navadili. Nisem za te zadeve občutljiv, nisem pa tudi jaz interpeliran, ampak vam bom odgovoril na vprašanje, ki ste ga postavili meni. Niti 2 minut nisem potreboval 4. decembra, morda kakšen teden kasneje, ko so bili objavljeni uradni rezultati predčasnih volitev leta 2011, da sem se odločil, da zaprem svoj s. p. To vas je mučilo kot pravnika. Pa ne samo vi, vsak od nas prinese v to hišo nekaj profesionalne deformacije, ki je najbrž pozitivna. In tudi drugi scenariji so bili možni, sedaj razmišljam o tem. Lahko bi si izposodil denar, ki ga takrat nisem imel, naredil d. o. o. in če bi imel lastnosti pohlepneža, bi d. o. o. funkcioniral še danes. In najbrž, še posebej ko smo bili v vladi, bi to podjetje dobro funkcioniralo, a ne, gospod Rihard Braniselj. Niti 2 minut nisem potreboval, ko sem se odločil, da zaprem podjetje, pa sem najbrž tudi moral kakšne pogodbe razveljaviti, ki so bile sklenjene pred volitvami, a ne, gospod Braniselj. Tu pa stoji srž problema oziroma srž današnje vsebine. Lahko da so vsa dejanja interpeliranega ministra po črki zakona, vprašanje je pa, če so etična. In kako smo že velikokrat rekli? Človek stoji in pade na etiki, podjetnik stoji in pade na etiki, politik toliko prej stoji in pade na etiki. To so postulati vašega predsednika, dr. Gregorja Viranta. Bojim se, drage kolegice in kolegi, da bodo ti vrhovni postulati dr. Gregorja Viranta, ministra slovenske vlade, jutri padli. Jaz bi imel za ministra zelo konkretno vprašanje. Ko mi citiramo zakone pa člene, veste, 98 % državljanov, ki nas gleda, najbrž teh zadev ne razume. Gotovo pa bodo razumeli, če nam bo spoštovani minister blagovolil odgovoriti, kaj pomeni vzdrževanje po pogodbi, vzdrževanje podnebnih postaj, če sem se pravilno izrazil. Ne vem natančno, kakšen je predmet pogodbe, zahvaljujem se mag. Andreju Vizjaku, ki je filigransko natančno zadeve opisal, in jaz jim seveda zaupam in verjamem. Zanimivo bi bilo, minister, da slovenskim davkoplačevalcem poveste, kaj pomeni ta pogodba, kaj pomeni to vzdrževanje, koliko je tu ur, koliko je postaj, koliko je rezervnih delov, kakšne so zaloge itn. Na žalost, saj je to vaša privatna firma, to podjetje, o katerem govorimo; ampak vi ste javna oseba tako kot jaz, 24 ur na dan, 7 dni na teden sva javna. Posledično je tudi to vaše podjetje, v vaši 100-procentni lastni, na nek način mora biti tudi dano slovenski javnosti na mizo. En del tega ste že naredili, ampak mene zanima, koliko stane, ko nek tehnik, kdorkoli, pride – najbrž to v pogodbi piše – pride in pogleda to vremensko postajo, koliko časa se tam zamudi. Jaz namreč imam neke podatke, a je boljše, da vi poveste, kako to zgleda. Gotovo pa, minister, vi zelo dobro razumete, saj ste inteligenten človek, kako deluje sistem, ko se združita demos in kratein, ko nastane demokracija. Po tem vas sicer sprašuje poslanec Horvat, ampak vi ne odgovarjate samo Horvatu – vi odgovarjate vsem, ki so mene in moje kolege postavili v to hišo. Niti ne samo vsem volivcem, 2 milijona in 50 tisoč, vsem vi odgovarjate na moje vprašanje. Jaz verjamem, da vi to razumete, s tem ima, na žalost, zdaj bom malo zlorabil, nekaj težav predsednica Vlade, ko vedno potem s spraševalcem obračuna. Ampak tukaj naredim piko glede tega. Morda še glede nesrečnega prekmurskega brezdomca, od 5. novembra 2013 brezdomca. Če ga jaz ne bi opazil na galeriji, ga jaz sploh ne bi omenjal. Jaz vam bom prinesel, lahko tudi na računalniku pokažem, kdaj je nastal dokument, ki se mu reče stališče Nove Slovenije – Krščanskih demokratov, za današnjo sejo. Jaz sem to dodal, ko sem gospoda Kuzmiča videl na galeriji. Vam bom res zelo hvaležen, minister, za vaše odgovore na vprašanja, ki sem vam jih postavil. Gre za to, da slovenska javnost, jaz mislim, da ne samo opozicija, tudi koalicijski kolegice in kolegi, zahtevamo, da je delo ministra, delo vlade po določilih zakona, Ustave, tako kot minister priseže, in tudi po načelih visokih moralnih, etičnih vrednot. In kar sami si postavite odgovor ali pa dajte odgovor na vprašanje, kakšna razlika je med vami in nekdanjo švedsko ministrico, ki je na nekem letališču v duty freeju, zavestno ali pomotoma, z ministrsko kartico kupila za svojo hčerkico čokoladico. Ko je to ugotovil kabinet, je v naslednjem trenutku ta ministrica švedske vlade podpisala odstopno izjavo. Tega si nisem izmislil in to lahko najdete na Googlu, kjerkoli, kakšen veleposlanik to lahko pove. In ta ministrica je meni všeč, čeprav je osebno ne poznam. Še vedno gojim upanje in moja iskrena želja je, da boste naprej uspešen podjetnik in da vas te zadeve v zvezi z neravno čistimi posli z Darsom ne bodo v prihodnosti bremenile v poslovnem življenju, ker je najbrž še kar veliko let, ki jih morate oddelati do penzije. Zaključujem s tem, da bom glasoval za to, da minister odide in da pride na to mesto nekdo drug. Ugotavljamo, da je ekspertiza, ki je veljala za prejšnjega ministra za gospodarstvo, mag. Stepišnika, z današnjo razpravo in jutrišnjim glasovanjem ovržena, ker očitno ne veljajo več tisti kriteriji. Jaz ne želim, da bi prišlo do vladne krize, vemo pa, da je ta dejansko zelo blizu, ker če bi odšel zdaj minister Samo Omerzel, pa še kakšen, ki bi moral oditi, smo pravzaprav naenkrat že brez tretjine Vlade – in to je problem za državo. Kot opozicijski poslanec, kot državljan in kot davkoplačevalec pa želim, da vlada, ki ima pred seboj veliko košaro denarja, da ravna odgovorno. In ne samo to, da za nekaj časa, za čas vladanja, kupuje socialni mir z zadolževanjem, novim in novim zadolževanjem, ki bo v letošnjem letu 2014 najbrž doseglo spet novih 7 milijard. Upam vsaj, da ne več. Tu se sprašujem, kakšno skrb ima ta Vlada za mlade rodove. Kakšno skrb ima ta Vlada za mlade rodove? Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem ministru. Gospod Samo Omerzel, izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod Horvat, zelo sem vesel, da sem slišal to, kar sem slišal od vas, ne glede na rezultat glasovanja. Najbolj sem vesel, da sva najin nesporazum v komunikaciji zgladila na vsebinski ravni. Jaz sem vesel, da tisto mnenje, ki sem ga imel prej o vas kot o uglednem gospodu, da bom to mnenje imel še naprej in da bova, seveda ne glede na današnje glasovanje, z veseljem, ko se bova srečala, pogledala drug drugemu v oči, se pozdravila; tudi takrat, ko jaz več ne bom minister in ko vi več ne boste spoštovani poslanec. Predvsem zaradi tega, ker so bile uporabljene težke besede, ampak mislim, da sva se vsebinsko razumela, da ni bilo tako mišljeno. Tudi jaz se vam opravičujem, če je bila slučajno iz moje strani izrečena pretežka beseda; ampak tisto, kar je ključno, vsebinsko sva zadevo razčistila. Vemo, da ne en ne drug ni želel biti žaljiv. To je tisto, kar je pomembno, ne samo pri najini komunikaciji, tudi danes pri moji razlagi in pojasnjevanju vsebine, zakaj mislim, da je ta interpelacija neutemeljena. Glede vašega vprašanja glede cestno vremenskih postaj, gospod Horvat – kadar je vprašanje korektno zastavljeno, s korektnim in poštenim namenom, mi je res v veselje, da lahko odgovorim. Kar se tiče cestno vremenskih postaj moram reči, da je to sistem, ki je zelo pomemben za delovanje avtocestnega križa. Na eni strani imamo centralni sistem, kjer upravljavci preko programske opreme nadzirajo vse, kar se lokalno dogaja na avtocesti in na samem lokalnem sistemu. Imamo kup izredno pomembne senzorike v primeru Boschungove centrale, cestno vremenske postaje, je tudi kar nekaj patentiranih tehnologij, ki jih z izredno pozitivnimi, dobrimi algoritmi za predikcijo vsega, kar se bo dogajalo, Boschung tudi uporablja. In kar se tiče uporabe sistema, ni nobenega dvoma. Celotna Evropa, Švica, Nemčija, še posebej skandinavske dežele, praktično vse ceste funkcionirajo na Boschungovi opremi. Ko ste govorili o ceni in strukturi samih storitev, jaz vam bom prinesel celotno specifikacijo, ki je res obsežna, in sem vam pripravljen podrobno pojasniti vse cenike tako za rezervne dele kot za storitve, ki smo jih opravljali. Namenoma govorim v pretekliku in vam bom tudi z veseljem pojasnil vse razlike v ceni, ki smo jih ustvarjali, tako da boste videli, na kako korektnem nivoju je bila ta storitev tudi opravljena. Na eni strani kot kvaliteto storitev in na drugi strani tudi cena, ki smo jo za to nudili. Pa se bom navezal še na – ne vem, kako bi to imenoval – nastop gospoda Tanka in nastop gospoda Vizjaka. Gospod Tanko si predstavlja moje odgovore, da dokler ne bodo na vprašanja dobili takšnega odgovora, kot si ga želijo, mi ga bodo zastavljali. Tako se je včasih obnašala inkvizicija. Zraven omenjajo še – kako je bilo že rečeno – oficirje za komunikacijo in omenjajo gospode, ki jih danes ni tu. Moram reči, da je nekorektno, da omenjate gospoda Žagarja, ki se danes ne more braniti. Predsednik Državnega zbora je tudi jasno povedal, kako je. Jaz ne morem vedeti, kaj je on razmišljal in kaj je on počel. Edino kar lahko rečem, da je bil najin odnos strogo profesionalen in strogo izven tega, vse drugo bi bile odvečne besede. Gospod Tanko, omenjali ste gospoda Pojbiča, ki je bil direktor Agencije za varnost v prometu. Jaz gospoda Pojbiča nisem zamenjal, gospodu Pojbiču se je iztekel mandat. Prosim, da ste tu korektni, ko navajate neresnice in dezinformacije. Gospodu Pojbiču se je iztekel mandat, naredili smo redni razpis, komisija se je odločila in izbrala najboljšega kandidata. Ko govorite o tem, da je gospod Pojbič meni dal informacijo o stanju v avtošolah, in želite od mene odgovor da – ne. Gospod Tanko, kako lahko vi od mene zahtevate odgovor da – ne? Jaz si tega ne predstavljam in se mi zdi nekorektno. Na drugi strani bom pa odgovoril, kar se tiče gospoda Pojbiča. Moje vprašanje bi bilo, zakaj gospod Pojbič, če je res vse to vedel in če je o tem informiral ministra, zakaj tega ni navedel v primopredajnem zapisniku? Ali se mu ni zdelo dovolj pomembno, da bi bilo to v primopredajnem zapisniku, ko je predajal svoje posle naslednjemu direktorju? Tam bi moralo pisati, kaj je bilo narobe v teh avtošolah, tam bi moral svojega naslednika opozoriti, kaj je potrebno narediti naprej. In še enkrat. Gospod Pojbič je res enkrat bil pri meni na ministrstvu. Ko je bil gospod Pojbič takrat pri meni na ministrstvu, edino kar sva se pogovarjala, so bile njegove želje in lobiranje, da bi zopet postal direktor na Agenciji. Jaz sem mu jasno povedal, da absolutno nimam nič proti, da kandidira, pogoji bodo transparentni in komisija bo izbrala tistega, ki bo najboljši kandidat. Če bo on najboljši kandidat, nimam nobenega problema, da je on tudi tam. Se bom dotaknil še enega detajla, čeprav kar se tiče poslovanja mojega podjetja, sem bil jasen. Opozicija vedno znova in znova, petkrat, ne, štirikrat, so ista vprašanja ponovili in ves čas govorijo o tem, da se moram jaz odločiti, ali bom minister ali bom podjetnik. Jaz sem danes pri uvodni predstavitvi jasno povedal, moje podjetje se je odpovedalo delu z Darsom. In povedal sem, da nikoli več ne bo delalo. Vas prosim, da ne govorite o tem, da se ne morem odločiti in da sem paralelno minister in podjetnik. Ker ste nekorektni, na vse, kar je bilo danes slišano, sem jasno povedal in še enkrat poudarjam. Moje podjetje ne bo poslovalo z Darsom, ne bo poslovalo s podjetji v državni lasti. Konkretno pri pogodbi z leta 2008. Gospodje, jaz vas res ne razumem, da največ očitkov vlečete iz obdobja iz leta 2008, ko je bila moja legitimna pravica, da se borim za posel, ker sem bil direktor podjetja. Kako tega ne morete razumeti. Ko navajate, da nismo imeli certifikata za Boschung – tisti gospodje, ki vam dostavljajo dokumentacijo, naj vam dostavijo kompletno dokumentacijo. Mi smo imeli licenco za Boschung od maja 2008, gospodje. In ne govorite, da je nismo imeli, če to ne drži. In ko govorimo o tej konkretni pogodbi, kjer mi očitate, da smo ne vem kaj fiktivno ustvarjali, lepo vas prosim. V uvodnem delu sem jasno pojasnil vprašanje, gospod Vizjak, ko ste ga prvič postavili. Mi za to delo imamo naročilo naročnika, imamo vse podpisane primopredajne zapisnike, da je bila storitev opravljena, in imamo vse delovne naloge. Dars je bil tisti, ki se je odločil, da se pogodba uporablja od maja 2008. Mi smo storitev opravili in to je elementarna pravica, da če si storitev opravil, izstaviš tudi račun. Tisti, ki so se kdaj ukvarjali z podjetništvom, vejo, da to je osnova in potem vsa dokumentacija naprej. Storitev je bila opravljena in prosim vas, da ne manipulirate in da ne dajete našega dela v nič. Na drugi strani, še enkrat vas bom prosil, to sem že enkrat danes rekel, pa vas še enkrat prosim. Takrat, ko se je ta pogodba podpisala, sta bila 2 podpisnika. Predsednik uprave je bil gospod Nemec in član uprave je bil gospod Rigler, onadva sta to pogodbo podpisala, postopek javnega naročila je peljala nabava v Darsu. Če smatrate, da karkoli s to pogodbo ni v redu, da je bilo karkoli narobe, jaz vas danes javno pozivam in prosim, da obvestite uradne organe, naj to raziščejo. Jaz imam popolnoma čisto vest, če mislite, da je kaj narobe, vas še enkrat prosim, dajte pristojnim organom tisto, kar jim je treba dati. Gospod Vizjak je danes štirikrat zelo zaničljivo omenil študijo za ploščate kable. Jaz se ne bom v podrobnosti vsebine spuščal, vendar moram izraziti globoko razočaranje, s kakšnim zaničevanjem se govori o delu, ki ga je vodil doktor elektrotehnike. Doktor elektrotehnike je vodil ekipo, ki je delala to študijo, in potem gospod Vizjak tako zaničevalno govori o ljudeh, ki so korektno opravili svoje delo. Izpod vsakega nivoja in vas prosim, da kar se tiče dela, ki je bilo opravljeno korektno s strani zaposlenih v podjetju Lastinski, da ga ne obravnavate s takim zaničevanjem in na tako nekorekten način. Zelo zanimivo je bilo tudi poslušati izjavo gospoda Černača. Gospod Černač je izjavil, da on o 1,3 številki nikoli ni govoril. Gospod Černač, zdaj me pa to skrbi. A vi ste bili resorni minister, ko se podpisalo poroštvo, in tam je 1,3 tista številka, s katero se je operiralo, in vi niste nikoli o njej govorili. Jaz te izjave res ne razumem in jo težko razumem. Tisto, kar lahko razumem, da kot resorni minister, ker ste pravnik, da se niste ukvarjali z vsebino, ki je povezana s tehniko. To absolutno razumem. Ampak če vi niste iz te stroke, bi pa od vas pričakoval, da bi vašega kolega iz vlade, gospoda Vizjaka ali še kakšnega dodatnega strokovnjaka prosili, da vam pojasnijo, ali temu, kar so vam dostavili na mizo, lahko verjamete ali ne. Spoštovani gospod Černač, jaz ne bom pristal in ne morem pristati na to, da resorni minister ni tisti, ki bo pregledal vsebino pri tako pomembni investiciji, kot je Termoelektrarna Šoštanj, predno bo zagovarjal na svoji vladi in pred tem parlamentom, da je ta investicija tista, v katero verjame. Še enkrat poudarjam, pa morda me bo kdo čudno gledal, ampak ko govorimo o projektu v rangu milijarde evrov, minister mora biti kompetenten, mora! Če ne pozna vsebine, pa mora znati postaviti prava vprašanja in znati okrog sebe postaviti prave strokovnjake, ki jim bo zaupal in ki mu bodo dostavili relevantne odgovore, v katere bo verjel, za katerimi bo on stal. In tisto, kar sem pa jaz pri TEŠ naredil in za čemer stojim, je točno to – uporabil sem svoje znanje, svoje izkušnje. Kar nekaj investicijskih načrtov sem v življenju naredil in uporabil sem tudi vse znanje ljudi okrog sebe in jaz danes za tem, kar sem rekel, stojim. Ko smo imeli Odbor za infrastrukturo in ko smo predstavljali v parlamentu dejstva okrog investicije v Termoelektrarno Šoštanj, mi smo predstavljali dejstva, jaz nisem predstavljal svoje želje, tako kot želi opozicija danes prikazati. Jaz sem predstavljal dejstva, za katerimi stoji stroka; in tudi dejstva, zakaj in kje je prihajalo do teh razhajanj, smo jasno predstavili. Ampak, spoštovana opozicija, vi enostavno tega ne želite slišati. Petkrat ponavljate isto vprašanje, na katero ste v začetku dobili odgovore. Gospod Tanko, vse odgovore sem vam dal, ampak glejte, meni je jasno, kar se opozicije tiče, jaz sem bil, kar se vas tiče, obsojen davno pred tem in vas sploh ne zanima, kaj jaz govorim. Vas argumenti ne zanimajo. To je približno tako, ko v elektrotehniki, ko imaš napravo, kjer je oddajnik vklopljen, sprejemnik pa ne dela.
Hvala lepa. Postopkovno imate, gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Minister si je dovolil veliko, tudi umazanega dela proti poslancu Državnega zbora. Mislim, da je rabil veliko časa, da so njegovi receptorji prijeli in da je po 10 urah zmogel 15 minut odgovora ali 10 minut. Vendar tisto, kar je pomembno, kljub temu da je zdaj nekaj govoril, ni povsem natančno in za javnost povsem nedvoumno povedal, ali je izdal račun po javnem naročilu za 7 mesecev nazaj, ali ga ni. Boril se je za firmo, pravi, da je opravil delo, se pravi, da je gospod Omerzel opravljal delo pred izpeljavo javnega naročila. Na kakšen način – z javnim podjetjem, ki je zavezano javnim naročilom? Govorite tudi o tem, da je gospod Pojbič nekaj storil. Vam je pravočasno predal končno poročilo in najbrž vas je tudi seznanil z ugotovitvami končnega poročila. In če vas je seznanil, ste najbrž potem tudi detajlno pogledali, ampak ukrepali ste šele pol leta kasneje, takrat ko se je vložila interpelacija. Šele takrat se je nekaj zgodilo. Kar zadeva Termoelektrarno Šoštanj, sem vas zelo nedvoumno vprašal, minister. Ste v roku poročali vladi o izvedenih ukrepih ali ne? Ali ste odgovorili na priporočila Državnemu zboru v roku ali ne? Še danes ni tistih poročil, ki smo jih zahtevali, pa je minilo od takrat že 2 meseca. Še danes jih ni. Torej svoje naloge po sklepih in zavezah, ki vam jih očitajo, niste opravili. In ne nas omalovaževati, da nekaj ne preberemo ali ne razumemo. Presneto dobro razumemo, ker, prvič, dosti preberemo, pa tudi že dolgo smo tukaj, tako da vemo, kako te stvari tečejo. In nekateri so tudi ministri z daljšim stažem, kot ste vi, in tudi vedo, kako te stvari tečejo. Nekdo, ki pride za govornico po 2 dneh ali 14 dnevih in uči vse okrog, je nekaj narobe z njim, ker je zelo hitro kupil vse znanje nekega resorja.
Kakšen je vaš postopkovni predlog, gospod Tanko?
Prvič, da ni odgovorov, ki smo jih zahtevali, doslednih, ampak se to motovili vse okrog, in to pričakujemo od ministra. Ponovno ga pozivam, da to pove. In najbrž bo iz tega marsikaj jasno, že do sedaj se je veliko pojasnilo, ker se ni hotelo odgovarjati. Želim pa zelo konkretne odgovore, tako kot so bili postavljeni. Pa še ena stvar, ali ti dokumenti, s katerimi razpolagamo pri interpelaciji, držijo ali ne držijo, minister? Temelji interpelacije so dokumenti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Minister je tukaj z nami že cel dan, odgovarja na vprašanja in mislim, da bo odgovarjal, tudi kadarkoli se lahko prijavi k besedi. Te dileme ni in ta postopkovni predlog pravzaprav niti ni potreben. Še kdo želi postopkovno? Gospod Kurnjek, izvolite.
Hvala, podpredsednica. Jaz bi vas le želel opozoriti, da res minister odgovarja Državnemu zboru, pa vendar to nobenemu poslancu, tudi ne vodji poslanske skupine ne dovoljuje, da ministra žali. Namreč gospod Tanko je rekel, da so gospodu Omerzelu po 10 urah začeli delovati receptorji. Prvič, minister danes ni odgovarjal prvič, sedaj, temveč je odgovarjal že prej, tako da bi želel, prosim, če lahko poslanca opozorite. Hvala.
Hvala lepa. Opozorila sem gospoda Tanka na proceduralni predlog. Sedaj pa ima besedo gospod Tanko. Proceduralno? Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, jaz razumem, da je minister iz vaše poslanske skupine, jaz razumem, da imate veliko težavo v poslanski skupini pri ravnanjih, ki so očitek v tej interpelaciji, ker bistveno odstopate od vseh dosedanjih ravnanj in izjav vašega predsednika stranke. In taka intervencija, kot ste si jo dovolili, in tak ukor je nepotreben in je nesmiseln. Mislim, da je predsedujoči tisti, ki bi moral zagotoviti, da tisti, ki je dolžan dati odgovore, tudi na to odgovarja. Minister danes na to ne odgovarja, očita nam, da se sklicujemo na osebe, ki jih ni, gospod je zapisan v interpelaciji, gospod Žagar, gospod Pojbič je tudi zapisan v interpelaciji, ampak on se v svojem odgovoru sklicuje na gospoda Pojbiča, ki ga tudi ni. Sklicuje se na bivšo upravo Darsa, ki je tudi ni tukaj, on lahko to uporabi brez problema. Mi, ki smo to zapisali v interpelacijo, te trditve, z imeni in priimki oseb, ki so to počele, pa to naj ne bi bilo možno. Predsedujoča, zelo dobro bi bilo, da bi vi kot članica iste stranke, kot je minister, ki je predmet interpelacije, dopustili in zahtevali, da se stvari korektno pojasnijo. Tega ni. In mislim, da je neprimerno, da se na tak način vodi razprava v Državnem zboru, kot se vodi, da se ukvarjamo s prazgodovino, s stvarmi, ki nimajo z interpelacijo nobenega dejstva; ne odgovarja se o konkretnih očitkih, ki so predmet interpelacije. To je naloga ministra in predsedujočega, da to zagotovi. Vse drugo je, bi rekel, vaše osebno mnenje in pomeni subjektivno presojo, ne pa objektivne zadeve. Mi smo zato tukaj, da ugotovimo objektivne okoliščine in da preverimo dejstva, ki so zapisana, ali držijo ali ne držijo. Do sedaj so se še vsa potrdila, niti eno dejstvo ni bilo zavrženo. In če ima minister druga dejstva, ga že cel popoldan pozivamo, da jih pojasni, objasni in dokumentira. In predlagam vam, da to priskrbite poslancem Državnega zbora, da ne bo interpelacija izzvenela v prazno ali da ne bo odločitev pri interpelaciji izzvenela na pamet samo zato, ker je nekdo član neke stranke in neke koalicije. Interpelacija in glasovanje bi morala sloneti na dejstvih in naloga predsedujočega je, da poskrbi, da do dejstev pride. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kot prvo bi vam želela povedati, da vam nisem izrekala nobenega ukora, samo opomnila sem, da podajte proceduralni predlog, ko se je vaš čas za proceduralni predlog iztekel. Kot drugo, res spadam v Državljansko listo. Ampak kot predsedujoča sem predsedujoča Državnemu zboru in tukaj nima moja poslanska skupina prav nobene zveze s tem. Zato bi prosila, da se name, ko se obračate, obračate kot na podpredsednico, ne pa kot članico Državljanske liste. Naslednji proceduralni predlog pa ima gospod Meh.
Ja, podpredsednica, v tem je pravzaprav bistvo. Mi v Državnem zboru, gospod Tanko konkretno se obnaša tako, kot se ne obnaša tukaj do funkcionarjev ali funkcionark Državnega zbora. Ni prav, da se tako obnaša in jaz tudi protestiram proti temu, da govori, da ste članica neke stranke, kdo od nas pa ni, če bi temu tako rekel in da to uporablja kot orodje, kadar govori o svojem proceduralnem predlogu. Z začudenjem gledam njegov način, ni ga bilo ne na Odboru za infrastrukturo, ni ga bilo danes dopoldne tukaj, ni ga bilo nikjer, ko je bilo en kup teh odgovorov. Verjamem, da jih je poslušal, verjamem, da jih je slišal. Ampak tukaj pride s proceduralnimi predlogi, ker ne more drugače razpravljati, in proceduralno zahteva odgovor od ministra. In mislim, da to ni proceduralni postopek. Jaz proceduralno predlagam preprosto tako, da mu ne dovolite več tega, ker to nenehno dela. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaš proceduralni predlog. Gospod Tanko, imate proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod Meh, samo vprašanje – na katerem odboru pa se je ta interpelacija obravnavala? Kaj mi očitate nekaj, kar se ni zgodilo v Državnem zboru? Ta interpelacija se danes obravnava prvič tukaj. In sem podpisnik te interpelacije, to se pravi, sem jo pripravljal, prebral, sodeloval pri tem in tudi spremljal to razpravo v Državnem zboru. In tudi tisto, kar mi očitate, to je razprava na odboru o TEŠ, ni šla mimo, ne se bati. Sem jo dobro spremljal. In je tudi sestavni del te interpelacije. In ne na odboru, ne na seji Državnega zbora o TEŠ, ne tukaj pri obravnavi te interpelacije, ni na tisto, kar je napisano v interpelaciji, nobenega odgovora. To je pa žalostno in minister bi moral na to znati odgovoriti. So bili realizirani dogovori in sklepi v roku, ali niso bili, ali sploh še niso realizirani, kar je najbolj verjetno oziroma predvsem zagotovo je to, kar sem zdaj povedal. Sklepi sploh še niso realizirani. In to je zaskrbljujoče pri tako veliki investiciji.
Hvala lepa. Jaz bi morda predlagala, da nadaljujemo z razpravo. Se mi zdi pomembno, da zadevo peljemo naprej. Magister Vizjak, imate besedo kot predlagatelj. Izvolite.
Spoštovani! Ne morem si kaj, da ne bi trdil, da se minister vse bolj zapleta. Poglejte, minister je trdil, prvič, da se je gospodu Francu Pojbiču iztekel mandat in da je pač prepustil komisiji ta izbor in da nima nič s tem in da je pač bil izbran drug. Gospod Omerzel, jaz imam tu zapisnik sveta Agencije za varnost prometa, ki je predlagala vam v imenovanje za direktorja Agencije gospoda Franca Pojbiča. Vi ste politično odločil drugače in ste drugega imenovali. Zdaj se vi distancirate od imenovanja gospoda Pojbiča na mesto direktorja Agencije. Glejte, tu imam zapisnik, sklep sveta Javne agencije za varnost prometa in ste zopet malo zabredli s svojimi izjavami. Kaj ste malo prej govorili? Bomo magnetogram prebrali. Da niste imeli pri izboru nič, ker je tistemu potekel mandat in je komisija za izbor naredila svoje. Ja, imenovala je Franca Pojbiča, predlagala vam je Franca Pojbiča. Pa se to ni zgodilo. To je prva stvar, s katero ste se zapletli. Druga je še hujša. Vi ste rekli, da delate, da ste začeli delati s pridobitvijo licence maja, servisiranje cestnih vremenskih postaj. Na podlagi česa ste to počeli, gospod lastnik podjetja Lastinski, ki je ta posel delal? Namreč, pogodba, ki je podlaga za izstavitev računa, od maja, je bila podpisana 26. 11. 2008. 26. 11. 2008, tu je ta pogodba, je podjetje Lastinski sklenilo pogodbo z Darsom na podlagi predhodne ponudbe iz oktobra istega leta. In ta pogodba nosi številko 1519/08. In glejte zlomka, sledi račun podjetja Lastinski, ki se sklicuje na pogodbo 1519/08, to se pravi na tisto pogodbo, ki je bila sklenjena novembra, ta račun pa je datiran z decembrom leta 2008. In račun vsebuje tudi 7 mesečnih pavšalov, to se pravi za 7 mesecev nazaj. To se pravi, podjetje Lastinski je na podlagi česa opravljalo delo za Dars? Na podlagi česa, vas sprašujem? Če je bila pogodba, ki je osnova za izstavitev tega računa, sicer bi se ta račun na kaj drugega skliceval, izstavljena decembra za 7 mesecev nazaj, pogodba bo pa podpisala novembra. In vi pravite, da je vse pošteno delala, vse korektno. Zdaj se izgovarjate na neke uprave, ki sploh tukaj niso. Ta pogodba, spoštovani, vam nič ne očita, viz-ŕ-vi vašega opravljanja ministrskega dela, ampak priča o karakterju in o vaših poslovnih, kako bi rekel, aktivnosti in etiki. Pripravljeni ste se boriti za posel. Normalno, preko trupel, preko vsega. Tudi preko predpisov. Fino. Če je to sporočilo ministra, potem ne vem, kaj naj rečem. Še nekaj. Govorili ste in hvalili vašo študijo o smiselnosti uporabe ploščatih kablov. Zdaj že vem na pamet, ploščatih kablov v predorih in drugih objektih s specifičnimi zahtevami. Govorili ste, kakšna perla je to, ker jo je pač sestavi doktor elektrotehnike. Po tem, kakšen naziv nosi izdelovalec študije, še ni za sklepati o kakovosti te študije. Sploh pa ne, če trdi tisti, ki je to študijo dobil in jo plačal, to je Dars, vsaj strokovni tim, ki je to malo pregledal, da gre pravzaprav za prevod tujih prospektov in za čisto neuporabno stvar, ki Darsu od takrat naprej ni prav prišla. Skratka, totalno brez dodane vrednosti. In ko se vi tako spoznate na vse pogodbe in na vse posle, vas sprašujem, kakšna dodana vrednost te študije je bila za Dars, razen to, da je bila za vas 34 tisoč evrov v budžetu firme. To pa je korist, neposredna. Nič ne rečem. Samo za Dars, ki je to naročil in plačal, pa danes trdi oziroma vsaj tisti, ki se bojijo, da bodo odstavljeni, se niti ne upajo izpostaviti, da je ta študija navaden prepis oziroma prevod, pardon, prevod prospektov. Nima nobene dodane vrednosti in Darsu ni nič koristila vse od takrat do danes, to je pa že 5, 6 let. In četrto. Spoštovani minister. V interpelaciji vam nič ne očitamo, da vi danes ne delate več za Dars. Očitamo vam pa, da ste v obdobju leta 2013, po tem, ko ste nastopili funkcijo ministra, kljub javni zavezi na hearingu, da ne boste sklepali novih pogodb z Darsom, peljali 2 postopka do decembra lani, da bi do takih pogodb prišlo. In če vas ne bi mediji razkrinkali, bi tudi te pogodbe podpisali. Potem ste se pa odločili, da tega več ne boste delali. In zdaj vi govorite, jaz tega več ne delam, povedal sem, da tega več ne bom delal, kaj mi očitate. Ja, mi vam očitamo vaše ravnanje do vložitve interpelacije, ne po njej. In ta interpelacija je tudi razkritje teh dejstev, ki so botrovali, da ste se vi temu odpovedali, saj ste to tudi javno povedali – jaz sem se odpovedal poslu, kar pomeni, da ste ga imel namen narediti in ste se mu odpovedal. To ste sami priznali. Kljub temu, spoštovani minister, pa mi odgovorite na to vprašanje, ali ste izjavili na Odboru za infrastrukturo, kjer so vas zaslišali, preden ste postali minister, da ste povedali, da ne boste več sklepali novih pogodb, če boste postali minister. Ali ste to povedali? Jaz vas retorično sprašujem, ker o tem priča magnetogram, ki je javni dokument, vsi ga lahko vidijo in vsi lahko to preverijo.
Hvala lepa. Gospod Branko Kurnjek, imate besedo. Za njim naj se pripravi gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovani minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Nekje na začetku razprave je bilo rečeno, da bomo delovali nemoralno, če bomo jutri zavrnili interpelacijo proti ministru Omerzelu. Jaz mislim in tudi v Državljanski listi smo prepričani, da nam minister Omerzel ne bo nikoli dopustil tega, da bi delovali nemoralno, kajti če bi kadarkoli deloval protizakonito in oškodoval našo državo, verjamem, da bi odstopil sam. V Državljanski listi smo imeli to možnost in privilegij, da smo ministra spoznali tudi po njegovi osebni plati. Vemo, da je prišel v Vlado ne zato, da bi služil, ne zato, da bi se držal oblasti, temveč zato, da bi za to državo naredil res nekaj dobrega. V to smo prepričani. In Državljanska lista nas vodi v podpori njegovemu ministrovanju. Vsak državljan in vsak izmed nas, ki je imel možnost ali čas prebrati si tako vloženo interpelacijo, kakor tudi odgovor ministra Omerzela nanjo, lahko vidi, da je interpelacija prazna in brez osnove. Vsebuje 6 točk, ki se očitajo ministru Omerzelu. Jaz bi se želel osredotočiti samo na tisto šesto, ki govori o izbiri ponudnika za izdelavo tablic za vozila. Minister pravi, da s svojim ravnanjem ni naredil nič protipravnega, in vse kar se je v tem postopku zgodilo, tudi potrjuje ta dejstva. Naj navedem samo kratko zgodovino tega postopka. Postopek oddaje javnega naročila s pripravo ocenjene vrednosti in z vsemi razpisnimi pogoji so bili pripravljeni v času predprejšnjega ministra, gospoda Černača. To ni nič spornega. To vemo vsi. Na sam razpis sta se prijavili 2 podjetji, in sicer Kik ter Erich Utsch v sodelovanju z Utsch Adria; bom skupaj poimenoval Utsch. In sicer Kik s ponudbo slabih 13 milijonov evrov in Utsch s približno 6,5 milijonov evrov. Vsi vemo, da tukaj prihaja do velikega razkoraka v ceni. Mene osebno sicer čudi, da sta bili samo 2 za takšen posel, to moram kar povedati, zelo zelo nenavadno. Bi tudi sam želel vedeti, kako se v naši državi te stvari dogajajo, da za takšen posel prideta samo 2 ponudbi, čeprav gre za posel, ki je objavljen ne sedaj v Sloveniji, temveč v celotni Evropski uniji. Ob tem ko sta bili ponudbi odprti, je komisija ugotovila, da je bila ponudba Utscha nepopolna in nepravilna. Zaradi tega je bila tudi zavržena in je bila sprejeta edina druga, ki je še obstajala – ponudba Kika. Kaj je Kik? Ali je to kakšen nov igralec na našem trgu? Ali je to nov igralec na trgu izdelave tablic vozila? Seveda ne. Deluje že kar nekaj desetletij in tudi v Sloveniji proizvaja tablice. Prav tako je tudi podjetje Utsch podjetje svetovnega slovesa. Minister je v odgovoru na interpelacijo tudi povedal, da se tega zaveda in da podjetje tudi pozna. Pa vendar, da se je izbirna komisija odločila pravilno, je ugotovila tudi Državna revizijska komisija, na je bila vložena vloga Utscha za revizijo. In Državna revizijska komisija je v vseh točkah dala prav izbirni komisiji, torej da se je odločala za tisto edino drugo možnost, oziroma da je izločila Utsch iz postopka same izbire. Kakor je že kolega Braniselj povedal, v Zakonu o javnih naročilih imamo 80. člen, ki točno pove, na kakšen način oziroma kdaj se ne sme v celoti ponoviti javnega naročila. In če bi minister to naredil, kajti nič se ni spremenilo v tolikšni meri, da bi lahko upravičil to dejanje, bi deloval protizakonito. In sedaj me zanima, ali predlagatelji od ministra in ministrstva pričakujete, da bi deloval protizakonito. Minister nima te možnosti, da bi lahko interpeliral poslanca, če bi mu kaj takšnega svetovali. Želel bi povedati tudi svoje razmišljanje na današnjo interpelacijo in tudi na interpelacijo dr. Viranta, ki smo jo imeli prejšnji mesec. Interpelacija brez vsebine in ne pije vode – očitki so bili z odgovorom ministra tako v pisni obliki kakor tudi danes pokriti in so vsaj z našega vidika verodostojni. Sam osebno se držim načela, da na svetu ni naključij. Tega načela se je očitno držal pred mnogimi leti tudi Sokrat in je povedal, da se nič ne zgodi brez določenega razloga, pa če ta razlog poznamo ali ne. Ob prebiranju spletnih komentarjev me je spomnil eden izmed komentatorjev in bi se rad navezal na delo Sun Cujevo vojaško razpravo Umetnost vojne, ki govori, na kakšen način se vojna – pod narekovaji, ne me narobe razumeti – odvija. In če malenkost parafraziram, bi nam bilo lahko jasno, da gre v tem primeru za očitno eno temeljnih del. Namreč delo Umetnost vojne, katerega poslanci in poslanke SDS, zbrani okoli svojega predsednika ne le berejo, ampak po njem tudi dejalo. In sedaj še parafraziram komentatorja kot tudi Sun Cuja in bom svojo verzijo povedal, kako bi lahko izgledalo. Torej, SDS dela strogo po Sun Cujevi knjigi Umetnost vojne, preprosto nasprotniku nikoli ne dovoliš, da se sprosti in da opravlja svoje delo. Če ga ne moreš premagati, ga izčrpavaš s konstantnimi vdori in drobnimi napadi. Zato interpelacije, teme na komisijah, ki tja ne sodijo, sklici nujnih sej Državnega zbora in delovnih teles brez prave vsebine, ki bi kakorkoli pripomogla k okrevanju naše države, nesmiselne obtožbe, ideološke teme in tako dalje. In za na konec samo še ena misel. Namreč našemu ministru se velikokrat očita, da naj bi deloval v interesu nekakšnih lobijev in da naj bi klecal pod njihovimi pritiski. Ampak resnica bi bila lahko tudi drugačna. Če bi ti lobiji obstajali, očitno sami ministra ne morejo omajati, se morda poslužujejo drugih, da ga omajajo namesto njih. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Danijel Krivec, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Lahko se strinjam s predhodnikom, ki je govoril, da naključij ni. To bom tudi v razpravi dokazal. Kar se pa tiče njegove razprave o našem razmišljanju in našem delovanju, pa lahko to govori samo v svojem imenu in v imenu svoje stranke; ne more pa tega govoriti za nas. To samo kaže na to, kako funkcionirajo, imajo nekega vodjo, za katerim stojijo, in očitno poslušajo tudi njegove moralne nauke. Vendar se vse bolj sprašujem, ko vas poslušam in ko poslušam razpravo, ali sedim res v parlamentu, ki da nekaj na dejstva in dokumente, ki jih imamo pred sabo. Ali bomo naslednji teden sklicali sejo, v kateri bomo rehabilitirali kolega Stepišnika, kajti pri njem je bilo bistveno manj težav glede njegovih nedoslednosti ali prekrškov, ki bi jih opravil v smislu integritete, zakonitosti, kot jih imamo v današnjem primeru, kjer vam z dokazi, s papirnatimi dokazi govorimo o tem, da minister ne spoštuje integritete, predvsem pa integritete tega parlamenta. Kajti skozi vso razpravo smo mu dokazali, da večkrat laže poslancem ali se na nek način ne izraža po tistem, kar bi želel povedati, oziroma govori dvoumno. In prvi dve točki, ki jih imamo v interpelaciji, sta dejstvo, Zakon o integriteti stoji in ga moramo vsi spoštovati, tako mi poslanci kot vsi drugi funkcionarji. In vi govorite oziroma minister tudi v odgovoru, da ta del, ki ga skozi Zakon o integriteti ni izpolnil, je neka manjša napakica, prekršek, niti ni odvisna od njega kot funkcionarja, lahko jo pripišemo uradnikom na ministrstvu. Če bomo tako delali, potem tudi mi ne rabimo dajati nekih dokumentov posameznim organom, vendar se vprašam, koliko časa bo trajalo, da nas nekdo povpraša po zdravju. V proceduri imamo nov Zakon o Slovenskem državnem holdingu, ki ga vlagate v proceduro, v katerem je celo poglavje namenjeno temu – ukrepi za krepitev integritete in odgovornosti ter omejevanja tveganj za korupcijo; nasprotje interesov in zloraba notranjih informacij pri upravljanju naložb države. Tudi Dars bo del SDH in že v tem trenutku mora spoštovati Zakon o integriteti. Tu notri je kar nekaj konkretnih zahtev, ki jih mora izpolnjevati funkcionar, in to velja v tem primeru tudi za ministra. Pa bom nekaj stvari prebral. "Omejevanje nasprotja interesov: člani uprave, člani nadzornega sveta, zaposleni v SDH, člani kadrovske komisije, pooblaščenec za skladnost poslovanja, člani posvetovalnih teles SDH morajo pri svojem delu skladno s tem zakonom razkriti okoliščine, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov, in se morajo dosledno izogibati nasprotju interesov, kot ga opredeljuje zakon, ki ureja integriteto in preprečevanje korupcije. Svoje službe ali položaja in informacije, ki jih pridobivajo pri opravljanju svojega dela, ne smejo uporabiti za to, da bi sebi ali komu drugemu uresničili nedovoljen zasebni interes." Težko bi se z vami strinjal, da v tem primeru, ki ga imamo v tej interpelaciji, po tem členu je vse čisto in minister nima nobenih obveznosti z naslova informacij, z naslova svojega položaja. Naslednja alineja pravi: "Kandidat za člane uprave nadzornega sveta kadrovske komisije, za prokurista, poslovnega pooblaščenca ali drugo vodstveno mesto v SDH in kandidat za člana organa vodenja ali nadzora v družbah, v katerih ima SDH večinski delež ali prevladujoč vpliv, mora pred odločanjem o imenovanju organa, ki ga imenuje, predložiti izjavo, s katero razkriva, ali se je znašel v okoliščinah, ki bi lahko povzročile konflikt interesov, skladno s tem členom." Tudi v tem primeru imamo težavo. Minister je na zaslišanju, na hearingu – takrat sem bil še predsednik odbora – jasno izjavil, bom še enkrat citiral, da bo jasno: "Drugo delo, ki je povezano z državo, je naše delo z Darsom. Lastinski od leta 2008 na Darsu vzdržuje cestno vremenske postaje in ta pogodba dejansko od leta 2008 se izvaja. In kar se tiče samega dela z državo, te obstoječe pogodbe moramo spoštovati. Mi obsega poslovanja z državo povečevali ne bomo in ne bomo podpisovali novih pogodb v primeru, da bom izbran za ministra." Tudi to gre v kontekst tega člena, ki ga predlagate v Zakonu o SDH, ki je tudi že zdaj v Zakonu o integriteti in preprečevanju korupcije. Tretji člen pravi: "Član uprave nadzornega sveta, kadrovske komisije, prokurist, poslovni pooblaščenec, član drugega vodstvenega mesta v SDH in član organa vodenja ali nadzora v družbah, v katerih ima SDH večinski delež ali prevladujoč vpliv, mora v enem mesecu po imenovanju na kateregakoli od navedenih položajev razkriti podatke o lastniških deležih, delnicah, upravljavskih pravicah, ki jih ima sam ali njegovi družinski člani." To je minister na hearingu povedal – ima družbo, pa še eno družbo, ki je v lasti njegovega brata. Celo to je povedal, da je brat moral njega zaprositi za registracijo tega podjetja, ker je to domeno najprej on registriral. Korektno, ampak prvi del, se bomo še vrnili nazaj. Drugič, podatke o funkcijah ali delo, ki ga je opravljal v preteklih 5 letih, ali jih še opravlja v osebah javnega ali zasebnega prava. Tudi to je povedal glede teh pogodb. Jasno je tudi navedel, da ne bo opravljal novih pogodb, vendar je zamolčal tisti del, ki govori o poslih z merilniki slanosti. To je dejstvo. To ste ugotovili iz vseh razprav. Moji kolegi so to večkrat ponovili in tega minister ni demantiral. Tega mi nismo slišali in je bilo zamolčano. Tudi v preteklih mandatih je kdo kakšno stvar zamolčal in so bile za to kar krepke sankcije, če drugega ne, pri naslednjih volitvah. Tretja alineja pravi: Podatke o dolgovih, obveznostih ali prevzetih jamstvih in danih posojilih, ki jih ima sam ali subjekti iz prve alineje. Potem je še ena alineja: Podatke, ali ima sam, njegovi družinski člani ali subjekti, v katerih imajo več kot 25 % lastniški delež, neporavnane davčne obveznosti in druge okoliščine, ki bi lahko vplivale ali vplivajo na nepristransko in objektivno upravljanje njegovih nalog ali na njegovo osebno integriteto. To so zadeve, ki jih zapisujete v ta zakon, na katere se ves čas v koaliciji sklicujete – na preprečevanje korupcije, na izboljšanje položaja v smislu integritete in vseh ostalih stvari, ki so vezane na neko dostojanstvo v teh postopkih. Prej je bilo govora o teh nesrečnih merilnikih slanosti, ki so bili zamolčani Državnemu zboru in za katere so se pogodbe tudi v nadaljevanju sklepale navkljub zagotovilu ministra, da se to v primeru, da bo izbran, ne bo dogajalo. Prej je bilo tudi rečeno, da se nekatere pravice prenašajo. Prebral bom dokument, ki pravi – Zadeva: Vračilo naročilnice za pregled ročnih merilnikov slanosti. "Spoštovani, pooblaščeni predstavnik podjetja Boschung, in tako naprej, je na našo prošnjo v torek, 3. decembra 2013, prekinil našo ekskluzivno licenco za zastopništvo tega podjetja v Sloveniji." To je dokument, ki ga Lastinski pošilja Družbi za avtoceste v Republiki Sloveniji, 3. december. Principal je istega dne imenoval novega ekskluzivnega zastopnika za Slovenijo, to je podjetje Svet strojev, zastopanje in prodaja d. o. o., s sedežem na naslovu Beloruska ulica 5, 2000 Maribor. Podjetje Svet strojev d. o. o. je bilo že sedaj Boschungov partner za zastopstvo, servisiranje in prodajo celovitih rešitev na področju komunalne dejavnosti za Slovenijo in je s svojim preteklim delovanjem pridobilo zaupanje principala. Svet strojev d. o. o. je že pridobil vse potrebne certifikate in potrdilo, da je od 3. decembra 2013 ekskluzivni zastopnik podjetja Boschung Mecatronic za Slovenijo. Zdaj pa pozorno poslušajte. "S prekinitvijo naše licenčne pogodbe s podjetjem Boschung Mecatronic in z odločitvijo Komisije za preprečevanje korupcije, da naše podjetje umesti na seznam poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani k poslovanju po predpisih o javnih naročilih, formalno preneha naša sposobnost za izvedbo vašega naročila številka ta in ta." Če smo pozorno poslušali ministra, je rekel, da s temi pogodbami ni bilo nič narobe in da lahko posluje z Darsom. In pravi, da glede na to, da je v tej svoji prijavi, kar mu očitamo pod prvo točko, da je zakon kršil zato, ker ni poskrbel, da bi Ministrstvo za infrastrukturo in prostor kot organ, v katerem minister opravlja funkcijo, v 15 dneh Komisiji za preprečevanje korupcije posredovalo seznam subjektov, s katerimi je minister povezan oziroma za ta subjekt veljajo omejitve poslovanja. To mu očitamo. In ker to ni bilo posredovano KPK, je KPK, ker tega podjetja ni imel v svoji evidenci, tudi napisal mnenje, da to ni problem. Ko je bilo to posredovano, pa ta isti Lastinski ugotavlja, kar sem prebral in bom še enkrat citiral, "da z odločitvijo komisije to ni več možno". Se pravi, ko so bili podatki uradno poslani Komisiji za preprečevanje korupcije, je ta lahko ugotovila, da je neskladje z Zakonom o integriteti in še verjetno s kakšno drugo zakonsko regulativo. Dokler pa ta podatek ni bil posredovan z ministrstva na KPK, so se verjetno nekateri delali nevedne. Zato mi očitamo, da v tem primeru gre za kršitev Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ker ti podatki niso bili posredovani. Minister pravi, da je to manjši prekršek, lahko bi ga celo razumeli, če ne bi bilo dokumenta s strani Lastinskega, ki v obrazložitvi, zakaj vrača licenco, govori o tem, da je to v skladu z mnenjem Komisije za preprečevanje korupcije in da zato tega posla ne more več opravljati. Ti dokumenti obstajajo. Minister pravi, da komisija ni imela nič proti temu. Jasno da ne, dokler to ni bil uradni podatek. Dokler ministrstvo ni posredovalo povezanih oseb oziroma povezanih podjetij Komisiji za preprečevanje korupcije, ta ni mogla izdati neke odločbe. Iz tega dopisa pa jasno Lastinski pove v obrazložitvi, zakaj vrača to koncesijo, da Komisija za preprečevanje korupcije umešča to podjetje na seznam poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani k poslovanju po predpisih o javnih naročilih, kar pa Dars seveda je. To dejansko potrjuje našo obrazložitev pri prvi in drugi točki, kjer govorimo o kršenju Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije ter o tem, da je bilo v tej fazi na nek način zavajanje tudi poslancev v parlamentu, ko se o poslu za merilniki slanosti nismo seznanili in nas minister o tem ni seznanil. Ne bom se spuščal na drugi del, ki mu ga tudi očitamo, da je navkljub temu, da je izjavil, da novih pogodb ne bo, prišlo do postopka, ki je pripeljal do tega, da so se izvedla pogajanja, sicer v zelo minimalni višini, med Darsom in podjetjem Lastinski. In tu sicer minister govori, da je bilo to glede na mnenje protikorupcijske komisije vse v redu, vendar ker je medijski pritisk tako velik, odstopa od teh pogodb. Vendar ni res. Ko je Komisija za preprečevanje korupcije dobila podatke od direkcije oziroma Darsa in od ministrstva glede povezanosti teh podjetij, je morala komisija jasno odločiti, da gre za neskladje in za nespoštovanje zakonodaje, ki govori o teh povezavah. Tukaj bi pričakoval od ministra bolj konkretne odgovore glede tega. Vsem, ki govorite o tem, da govorimo na pamet in nimamo nekih argumentov, mislim, da tudi mene boste težko prepričali. Moram še to povedati, da sem bil na nek način zelo vesel, ko je minister nastopal in je na prvem hearingu povedal, da izhaja iz tehničnih služb, da je inženir elektrotehnike. Pričakoval sem, da se bo na ta način tudi lotil posla, ne pa da bo iskal neke, kako bi rekel, skrivne poti za to, da posle nadaljuje. Ker sem tudi sam iz področja elektrotehnike in da nekatere stvari tudi poznam, me bo težko prepričal o določenih stvareh, za katere trdi, da so tako neoporečne, kot jih predstavlja v svojem odgovoru, kjer pa med vrsticami marsikaj prizna in dokumenti vse to dokazujejo. Glede integritete pa imamo verjetno vsi kakšno izkušnjo. Tudi sam jo imam iz tega. Ne nazadnje sem moral dvakrat diplomirati zaradi določenih anonimk in vem, kaj to pomeni. Se res čudim ministru, da na tako lahkoten način odgovarja v odgovoru na interpelacijo in tudi v Državnem zboru tako neprepričljivo odgovarja na konkretna vprašanja, na konkretne dokumente, tudi glede pogodbe iz lete 2008. Tudi sam sem bil v javnem podjetju kar nekaj časa, tudi direktor, in težko me bo prepričal, da lahko izdaš fakture za nazaj za na tak način, kot je v tem dokazljivem primeru napisano. V tej pogodbi je neka klavzula, ki govori tudi o nekih stroških, ki so prej nastali. Pričakoval bi, da bi te stroške uredil z neko drugo pogodbo, z neko naročilnico ali čemerkoli. Da pa v pogodbi ni niti člena, ki govori o nekih preddelih, predstroških ali čemer koli, pa bo težko dokazljivo. S tem se zdaj ne ukvarjamo, gre pa za nek način dela, ki ga sigurno zelo težko sprejmemo, da je to pravi način in da je to dobra popotnica za nekoga, ki sedi na ministrskem mestu, ki mora v bistvu skrbeti za to, da ohranja svojo integriteto v vseh smislih. Prej smo videli, nov zakon predvideva, da morajo biti podatki transparentni za zadnjih 5 let. Če bi ZSDH veljal, bi tudi minister moral o tem poročati, tako da ta pogodba ni tako daleč nazaj. V tretji alineji govorimo o kršitvi pri imenovanju oziroma pri podaljševanju pogodbe gospodu Seliškarju. To je tudi neko sprenevedanje in okrivljenje prejšnjega ministra. Mi govorimo samo o tem, da je zakonodaja jasna, da po 6 mesecih se postopek mora izvesti, ali pa se mora podpisati podaljšanje s strani novega ministra. To bodo moji kolegi še kaj bolj jasno obrazložili. Glede zavajanja javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah bo kolega Černač kaj več povedal. Minister je sam priznal, da je dobil poročilo, bral je verjetno medijske članke o teh zadevah in jaz težko verjamem, da je o vsem izvedel šele oktobra, novembra in da prej ni mogel v nobeni stvari ukrepati. Izgovarjanje na primopredajne zapisnike, ko preberemo to v odgovoru na interpelacijo, da lahko nekdo to kupi. Vendar glede na vse druge interpelacije, ki so tudi bile v medijih, je pa edino možno, da minister nič ne bere, nič ne gleda in nič ne ve, saj to so tudi kakšne druge stvari. Ignoriranje sklepov Državnega zbora Republike Slovenije v zvezi s TEŠ, jaz mislim, da je korektno vprašanje, kdaj bo to poročilo Državni zbor dobil. Mislim, da so bila vprašanja, na katera bi moral minister odgovoriti, vezana na njegovo delo. Ne spuščamo se ponovno v zadeve, ki so vezane za postopke za nazaj, in tega ga niti ne sprašujemo v interpelaciji. Ves postopek ali zahteva za odgovor se sklicuje na sklepe vlade in sklepe Državnega zbora in nič drugega. In ves čas, ko se vi vračate v zgodovino, vam lahko tudi povem, ves čas sem podpiral ta projekt, ker vem, kako se projekti v elektroenergetiki postavljajo. Verjetno so bile v začetni fazi tudi kakšne napake narejene, predvsem ko se je blok povečeval. Vendar jaz mislim, da tukaj politika ne odigrava glavne vloge. Minister je razlagal, da je on kompetenten, da se ukvarja z vsakim projektom, tudi z vidika financ in tehnologije. Jaz moram reči, da takšnega supermana še nisem videl, in kapo dol, če bo znal tudi drugi tir tako ovrednotiti in preveriti, katera varianta je najboljša. Vendar se potem bojim, da ne bomo nobenega projekta v tej državi več naredili, ker minister ima samo dve roki in več kot toliko papirjev tudi on ne more pogledati. Mislim, da si tukaj nalaga skozi svoje izjave preveliko odgovornost na svoja ramena, če trdi, da je on kompetenten, da preveri pravilnost postopkov v zvezi s TEŠ oziroma tehnološke postopke in tudi finančno ovrednoti te zadeve. Dokler on ne bo prepričan, da je to v redu, pač zadeva ne bo funkcionirala. Mislim, da to, kar je prej izjavil, bi pričakoval, ker prihaja iz tehnične stroke, da si tega ne bi pripisal in se s tem tudi na nek način obremenjeval. Veliko je govora o vrednosti TEŠ. Upam, da se vsi poslanci zavedate, da je nek dokument, tudi poroštveni, ki ga sprejmemo v Državnem zboru, obvezujoč tako za nas kot za izvršilni del, to je Vlado. Ne vem, zakaj tako sprenevedanje, ko opozarjamo na to, da se s tem, ko se daje signal, da je ta vrednost lahko stvar diskusije, dejansko odpira možnost za to, da se v tem projektu še kakšen aneks napiše; in da se tudi pogodbe, ki so vezane na stroške, ki niso fiksni, dejansko povečujejo sedaj. Ne vem, kako poslanci gledate na take stvari. Jaz si ne dovolim, da bi v tem parlamentu nekaj sprejel, nekdo bi pa mimo tega gladko šel in pustil odprta vrata, da se lahko te stvari povečujejo, in tudi na nek način tvegal, da nas Evropska komisija, ki je tudi poroštveni del spremljala in potrdila, vpraša, ali sploh zna kakšno stvar v tej državi pripeljati do konca, predvsem zato, ker od poroštvenega zakona, do izjave ministra, ni poteklo več kot recimo par mesecev. Poslanci smo bili pa isti v Državnem zboru. Tudi če minister trdi, da to se je vedelo, te zadeve pač ne stojijo. In če nekdo pričakuje, da se bomo poslanci ukvarjali s strokovnim delom posamezne investicije in da bomo mi pregledovali investicijske programe tudi v smislu verodostojnosti, to je po mojem malo prehudo pričakovanje od poslancev Državnega zbora. In ko mi dobimo dokumente v Državni zbor, na odbore za finance, infrastrukturo in kasneje v Državni zbor, ki so verificirani s strani tistih družb, ki projekt vodijo, ki ga potrdijo na svojih nadzornih svetih, ki za tem stojijo, ne vem, kdo od poslancev ima tako veliko znanje, da bi te dokumente lahko ovrgel. Zdaj pa imamo nasprotno. Imamo dokumente, ki smo jih v Državnem zboru prejeli, na osnovi katerih smo poroštvo sprejeli in se tudi zavezali za neko višino investicije; na drugi strni pa imamo stališče ministra, ki se je spremenilo praktično v 1 mesecu, ki govori o tem, da se ta investicija poveča za cca. 130 milijonov, brez da bi kdorkoli od nas videl kakršenkoli dokument, brez da bi nadzorni sveti in drugi organi teh družb potrdili te njegove trditve; ampak minister ve. Ta logika nas bo po mojem veliko stala. Tudi ta logika, ki jo je prej minister razvijal, da minister mora oceniti vsak projekt z vidika finančne konstrukcije, tehnologije in podobno. Jaz si res ne predstavljam, da so vsi na ministrstvu in vsi drugi poslovni subjekti v tej državi nesposobni in ne znajo nekega projekta izpeljati. To bo ministra verjetno v nadaljevanju, ker pozablja, da so magnetogrami javni, in to večkrat, ne samo v tem trenutku, in da se mu take izjave lahko zelo, zelo otepajo v nadaljevanju kariere. Verjetno to prehitro pozabi. Glede registrskih tablic za motorna in priklopna vozila. Veliko je bilo povedanega o teh 2 ponudbah in o tem, da je minister moral narediti tisto, kar je zakonito, ker je to potrdila tudi revizija. Vendar spomnite se, koliko revizij je bilo narejenih glede nabave, recimo medicinske opreme, glede obvoznice v Škofji Loki in tako naprej. Ogromno revizij, ampak nič koristnega na žalost. Korupcija je ravno tako naprej tekla. Sklicevati se na neko revizijo, v tem primeru na odločitev komisije in revizijo, prej pa je minister za TEŠ izjavil, dokler on tega ni prepričan, ne bo nič naredil, je sam s sabo v veliki koliziji. Tudi v tem primeru, če bi se tako odločil, kot govori za TEŠ, kjer je treba poskrbeti, da so finance pod kontrolo in da ne oškodujemo državnega premoženja, v primeru teh 2 ponudb, ko je bila razlika med ponudbama 100 %, 6 milijonov, 12 milijonov, se pa sklicuje na svojo komisijo. Zato pravim, da se njemu zelo hitro zgodi, da za magnetogram pove malce preveč. V TEŠ je on supervizor pogodb in vsega, v primeru te nesrečne pogodbe in izbire za te avtomobilske tablice pa govori o tem, da mora to narediti njegova komisija in njegovi podrejeni. Enkrat se bo moral odločiti, kdo o čem odloča in da on pri tej izberi nima nič. Mene pa vseeno zanima, ker v odgovoru se sklicuje na Zakon o javnih naročilih in na 80. člen, ki sicer govori o izločitvi ponudb itn. Vendar je v tem zakonu tudi 78. člen, ki pravi – "dopustna dopolnitev ponudbe". Jaz bi ministra vprašal, ali je bil ta ponudnik, ki "kao" ni izpolnjeval pogojev, ki pa niso bili ravno izločitveni faktor, če govorimo o tem, da ni predložil certifikata o tej posebni barvi, ki bi morala biti na tablicah, pa o tem, da ni dal zagotovila, da ima varovano skladišče, kar bi verjetno neka firma lahko zelo hitro v dopolnitvi ponudbe uredila. Upam, da se o tem strinjamo in bi s tem prihranil davkoplačevalcem 3 milijone in pol. V tem primeru pa se ni on odločil, ampak je rekel, komisija se je tako odločila in gremo dalje. Sam Zakon o javnih naročilih pa govori, da so dopustne tudi dopolnitve ponudbe, in pravi prvi člen, prva alineja v 80. členu: V kolikor naročnik sam ali na predlog gospodarskega subjekta ugotovi, da je ponudba formalno nepopolna, mora dopustiti in omogočiti dopolnitev take ponudbe. In naprej še, kaj naročnik kasneje zahteva od ponudnika itn. Jaz pričakujem od ministra odgovor, ali je bil ta postopek v celoti spoštovan. On se sklicuje na 80. člen, ki govori o prekinitvi postopka. Jaz mu tu verjamem, ampak ta zakon govori tudi o tem, da se povabi tistega ponudnika, ki je oddal nepopolno ponudbo, da ponudbo dopolni. In če ves čas govori o tem, da je treba ščititi proračun in iskati najbolj optimalne rešitve, bi od njega ali od komisije, nad katero je nadrejen, opravlja tudi ta del, pričakoval, da bi zaprosila ponudnika, da dopolni ponudbo. To bi bilo edino smiselno in logično v primeru, da je ponudba, ki je dvakrat višja od tiste, za katero se je odločil. Jaz verjamem, da vsi tisti, ki ste bili kdaj v kakršnikoli funkciji, kjer bi morali odločati, in se odločati o neki investiciji, ali v funkciji župana ali v funkciji nekega direktorja, mislim, da bi se presneto težko odločili, da kar izberete dvakrat višjo ponudbo, brez da uporabite vse inštrumente in preverite, a je to relevantno ali ni. In kolega Černač je prej obrazložil, kako se je odločil v primeru, tudi ko mu je verjetno nekdo sugeriral, da je to edina možnost rešitev, ko so bile ponudbe za rušitev cestninskih postaj nedostojno visoke. In v tem primeru gre za isti postopek. Moram reči, da sem kar precej razočaran nad ministrom, predvsem ker izhaja po strokovni plati iz iste branže – elektroinženir. Mislim, da vseh zakonov, ki so v tem fizikalnem delu, ki smo ga na fakulteti obravnavali, ni ravno vsega prebral in da si on določene diferencialne enačbe razlaga zelo po svoje. Predvsem pa si želi prikrojiti robne pogoje v določenih primerih, vendar na žalost v tem parlamentu obstajajo magnetogrami, širše obstajajo zapisniki, obstajajo pogodbe, obstajajo dokumenti, na katere bo moral tudi jasno odgovoriti. In še enkrat, ne razumem vas kot koalicije, da v primeru drugih interpelacij, ki so tudi bile v parlamentu, pa tudi v primeru kolega Stepišnika, ki sedaj sedi z nami, ste imeli drugačna merila, kot jih imate v tem primeru, ko so dokazljivo izkazane nepravilnosti, Jaz se res sprašujem, kako bom lahko ministra na naslednjih odborih in v parlamentu upošteval, ko smo ugotovili, da se je dejansko zlagal temu parlamentu že kar parkrat. Me zanima, kakšno bo odločanje jutri, in res pričakujem, da se kasneje zgodi seja, ki rehabilitira kolega Stepišnika, ker očitno v tem parlamentu obstajajo dvojna merila glede integritete za posamezne ministre, očitno tudi za koga drugega. V naši poslanski skupin težko pristajamo na kaj takega. Absolutno bom podprl interpelacijo, ker je v vseh členih utemeljena.
Hvala lepa. V imenu predlagatelja se je prijavil mag. Andrej Vizjak, za njim gospod Franc Bogovič, potem gospod Branko Ficko in za njim gospod Borut Ambrožič. Mag. Vizjak, izvolite.
Gospod Krivec je opozoril na zelo zanimivo stvar, ki je povsem neodgovorjena, in minister je očitno ne želi pojasniti, mislim pa da jo velja še enkrat bolj jasno oziroma nedvoumno izpostaviti. Mi v prvi točki interpelacije očitamo ministru, da je pozabil v 30 dneh po nastopu funkcije povedati ministrstvu, se pravi tam, kjer je zaposlen, da je hkrati 100 % lastnik firme. Ministrstvo bi moralo v nadaljnjih 15 dneh o tem obvestiti Komisijo za preprečevanje korupcije in ta bi potem ugotovila, kaj s tem podjetjem narediti, ali ga uvrstiti na seznam firm, s katerimi ministrstvo, javni funkcionar ali kdo drug ne sme sodelovati. Torej, minister je rekel, da je to res narobe naredil, da je to pač prekršek, da je to pozabil. Povedal je v svojem odgovoru na interpelacijo tudi to, da je to storil potem 28. 11., ko je o tej omejitvi obvestil v. d. generalnega sekretarja mag. Andreja Pagona, ki je to protikorupcijski komisiji prijavil v skladu s 35. členom Zakona o integriteti. Potem nadalje ugotavlja, da je senat protikorupcijske komisije po celotnem pregledu dokumentacije ugotovil, da v poslovanju med firmo Lastinski in Darsom za nazaj ni nič spornega in pravzaprav bi to lahko delal tudi naprej. Se pravi, da Dars bi lahko posloval s podjetjem Lastinski tudi v prihodnje, ker gre pri Darsu za neko pravno subjektiviteto, da je funkcionar na ministrstvu in da je tam pravna subjektiviteta. Poglejte, kaj je pa firma Lastinski odgovorila Darsu. Pravi: "S prekinitvijo naše licenčne pogodbe s podjetjem Boschung in z odločitvijo KPK, da naše podjetje umesti na seznam poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani poslovanju po predpisih o javnih naročilih, formalno odstopamo." To se pravi, dokument Lastinskega priča ravno o nasprotnem, kar trdi minister v svojem zagovoru. Dopis firme Lastinski pravi, da je podjetje Lastinski uvrščeno na seznam, s katerim zavezanci v javnem naročanju ne smejo poslovati. Kdo zdaj zavaja – podjetje Lastinski, katerega 100 % lastnik je gospod Omerzel, ali vlada oziroma gospod Omerzel, ki nam piše odgovor na interpelacijo. Nekdo zavaja. Minister Omerzel pravi, da bi lahko Dars posloval s podjetjem Lastinski, podjetje Lastinski pa pravi, da temu ni tako. To so dokumenti, tukaj imam ta dokument. Kdo govori tukaj resnico, spoštovani?! Ampak jaz imam tega, na s [[…]]sem hotel reči, tega zavajanja in laži že poln kufer. Ne želite se soočiti, spoštovani, z resnico in zato to delate. Spoštovani gospod Meh, ker moram tudi to povedati, jaz sem dobil pismo ogorčenega Brežičana, ki je izjemno razočaran nad vašimi očitki, o tem, kaj so Brežice dobile s hidroelektrarno na spodnji Savi. Ker niso dobile še nič. Naj vas malo spomnim, kako je nastalo Titovo Velenje, kjer ste doma in ste županovali. Kdo vse je denar združeval za to. Tudi opravičilo ob takšnem izjemno ignorantskem odnosu do Posavja. Mimogrede, ko boste jutri zjutraj potegnili vodo na WC-ju, bo vse priteklo mimo nas tam dol, vse; tudi to, kar vi naredite.
Lepo prosim, gospod Vizjak, vrnimo se k interpelaciji.
Torej, spoštovani gospod Meh, tudi opravičilo Brežičanom ne bo dovolj za tisto, kar ste si privoščili.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Branko Ficko.
Hvala. Jaz sicer ne razpolagam s tako bogato korespondenco kot gospod Vizjak, da bi lahko te zadeve komentiral, je pa zanimivo, kako vsa ta dokumentacija pride v posameznikove roke, zanimivo. Je pa res, da je področje, ki ga pokriva minister za infrastrukturo, očitno zelo vroče, ker se tu preliva ogromno denarja in to je dejstvo. Seveda ne v samih organih ministrstva, ampak v hobotnicah, na katere sicer ministrstvo nima direktnega vpliva. Organe določa Sod preko nadzornikov in potem gre zgodba navzdol od HSE, po vseh firmah, GEN energije, Slovenskih železnic, Darsa itd. Te hobotnice so se ustvarjale v preteklosti, vsaka politična opcija je v njih iskala svoje interese, današnji predlagatelji so tri četrt obdobja v teh zadnjih 10 letih seveda tudi vladali. Kakšni so tu interesi? Verjetno ni samo kadrovski za svoje ljudi, ampak so verjetno tudi materialni, da ne bomo govorili o tem, da tudi stranke iščejo svoj interes za svoje kampanje. Tisti, ki so te hobotnice zgradili, nimajo interesa, da se razbijejo, predvsem ko pride nek nov minister in je najboljše takoj v začetku preprečiti, mu najti kakšno afero in podobne stvari. Če ne bo že pravega uspeha, mu je treba vsaj malo strahu dati v kosti, da naj bo malo miren. Seveda gre za preusmerjanje pozornosti od bistvenih problemov, gre za poizkuse, da ministri ne bi imeli preveč časa se ukvarjati s pravimi nalogami. Jaz ne bom govoril o točkah, ki so v interpelaciji, ker je o tem že bilo dovolj povedano z ene in z druge strani. Točke, lahko samo omenim, tista, z izjemo Lastinskega, gre na odločitve iz preteklosti. Kar se pa tiče ministra kot lastnika podjetja, podoben primer oziroma afera se je želela narediti tudi s Stepišnikom, ki se je umaknil. Ne bom delal primerjave med ministrom in med Stepišnikom, rad bi nekaj drugega povedal. Cilj torej ni, da v Državni zbor ali na področje ministra pride res nekdo iz realnega gospodarstva, ampak da pride nekdo, ki bo izvajal posamezne politike. Nekateri tudi pravite, da ste tu že več kot 15 let, poznate vso problematiko, od gospodarstva do bančnega sistema. Rezultati sicer tega vsega znanja ne kažejo, ki ga nekateri s pridom izkoriščate. Kaj mene moti? Trenutno najbolj aktualno, kar se tiče cestne problematike in mostov, tudi povezano z odstopom direktorja za ceste, z izgovorom zaradi proračunskih sredstev. To, da so mostovi dotrajani, se ni zgodilo sedaj, to vemo že najmanj 5 let. Vsak dober gospodar bi moral te investicije planirati in izvajati sprotno, ne takrat, ko že gori in ko se zadeve rušijo. Seveda sem zato, da ne glede na proračunske postavke je denar treba najti za popravilo, da ne bo nastajala gospodarska škoda. Kje najti denar? Tudi iz tistih dejavnosti iz preteklosti, o kateri se pogovarjamo, ki so znotraj teh hobotnic iz področja energetike. V preteklosti se je pač ta denar s posameznih dejavnosti, kot je tudi primer Dravskih elektrarn, kot višek nalagal v propadle naložbe mariborske nadškofije Zvon 1, Zvon 2, seveda vse v duhu verjetno krščanskih vrednot. Lahko bi tisti denar vlagali v cestni sklad in naprej v mostove. Drugi takšen primer je tudi denar za hidroelektrarne na Savi, denar, ki gre iz vodnega sklada, čeprav je zbran iz koncesij, iz vodnih poplačil. Kolega Vizjak, to vse drži. Lahko bi ga tudi namenili za mostove, pa v cestni sklad, ne pa v energetiko. Vse te hobotnice pri nas delujejo že več kot 10 let in tega tisti, ki ste zraven, niste želeli razbiti, ker vsak ima svoje interesne sfere. S temi cilji in interesi, ki jih danes kažete, pa seveda vam je diskreditirati ministre, Vlado in zaustaviti planiran proces sprememb, seveda s poizkusom vladati oziroma prevzeti oblast in voditi te hobotnice naprej tako, kot so nastavljene v preteklosti. So me vprašali, če je sedanji minister dober – tudi sam se. Pričakujem več sprememb, tudi z omenjenimi hobotnicami, predvsem pa hitrejšo realizacijo na področju infrastrukturnih projektov, železnic, cest itd. Pri nas je na žalost tako, da se od ministra zahteva prvenstveno politično sposobnost po koalicijskih ključih, ne pa strokovno razvojna s ciljem korenitih sprememb. Na žalost je to, da pravi ljudje sploh nočejo iti za ministre, raje svetujejo iz ozadja, seveda proti plačilu, ker tako več zaslužijo kot ministri. Sicer trenutno ministra ni tukaj, danes že cel dan sedi v Državnem zboru, da ne bomo govorili o takrat, ko je na posameznih odborih, namesto da bi se ukvarjal z operativnimi problemi, projekti, ki bi dali rezultate. Tisti čas, ko ministra ni, posamezni državni uradniki ali na ministrstvu ali pa po hobotnicah pridno delajo, ne vedno v smeri, kot si je mogoče posamezni minister zaželel oziroma zadal. Druge zainteresirane politične opcije pa hodijo po terenih, na terenu v firmah iz posameznih hobotnic, in vplivajo v svojem interesu na predvidene spremembe. Jaz bom rekel tako – minister, ki se je komaj ogrel, naj pokaže prave rezultate, in to so infrastrukturni projekti in red na energetskem področju; od posameznih diskreditacij, preusmerjanju pozornosti od pravih problemov pa nihče ne bo imel koristi. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sedaj ima besedo gospod Zvonko Černač, za njim se naj pripravi gospod Aljoša Jerič in za njim gospod Marko Pavlišič. Izvolite, gospod Černač.
Hvala lepa. Nekateri predhodni razpravljavci so razpravljali v smeri, kot da imamo neko drugo interpelacijo danes na mizi, kot da sva interpelirana jaz in kolega Vizjak. Pri tem je treba povedati, da ste za kakšno leto zamudili. Bilo bi prav, da se tudi v nadaljevanju spoprimete s tem, kar je tema današnje interpelacije, to pa je odgovornost in delo ministra Sama Omerzela. In da se fokusirate na to, kar je v tej interpelaciji zapisano, in na očitke, ki so bili nekateri prepoznani. Njihova teža poskuša biti zmanjšana, za nekatere stvari pa prevaljena odgovornost na druge, ampak to poznamo že nekaj časa. Tako kot je normalno, da vsak minister na vsakem resorju nadaljuje delo predhodnika, še posebej v primeru, ko pride do prekinitve mandata po letu dni, je seveda tudi normalno, da nadaljuje tudi z vsemi ostalimi postopki, ki so tekli. Tudi s postopki razpisov. Kar nekaj je teh stvari, ki so se nadaljevale. Verjamem, da na vseh ministrstvih, na ministrstvu, ki ga trenutno pokriva minister Omerzel, so tekli odprti postopki s področja razpisov za nepovratna sredstva za energetsko sanacijo objektov v lasti občin, lokalnih skupnosti in številni drugi razpisi z energetskega področja. Potem projekti na področju železniške infrastrukture. Največji med njimi je bil tik pred zaključkom, ko je minister prišel, t. i. GSM-R projekt v vrednosti preko 100 milijonov evrov. Res pa je, da so se nekateri projekti tudi ustavili ali pa se še bodo ustavili, ker v proračunu za leto 2014 so bila bistveno zmanjšana sredstva, predvsem za področje cestnoprometne infrastrukture za 80 milijonov evrov, in tega izpada ni mogoče čez noč nadomestiti. Normalno, da bodo ustavljeni tako nekateri projekti, ki so že tekli, kot nekateri, ki so bili predvideni. Normalno je, da bo zaradi tega nastala v proračunu dodatna škoda, ker bo potrebno določene stvari v zvezi s temi odprtimi investicijami tudi postoriti. In med temi projekti je tudi projekt proge do Kočevja, ki je bil nekako zastavljen, po začasni malo manjši intenzivnosti in zaradi pomanjkanja sredstev v letu 2014 ne bo realiziran, tako kot meni poslanka iz Pozitivne Slovenije. Glede mostov, ki so bili omenjeni, jaz ne vem, ali smo res vsi tako naivni, ali ste prepričani, če tega zmanjšanja sredstev za cestno področje ne bi bilo, ampak bi ta denar ostal, da bi mi bili res priča nekemu poročilu o tem, da je 20 mostov življenjsko nevarnih. Jaz osebno moram reči, da nisem tako naiven. Za enega od teh mostov lahko povem, na trasi Postojna–Ilirska Bistrica, da je na trasi, kjer je več kot 10 let potekal projekt modernizacije te državne ceste in kjer je bilo v okviru tega projekta detektiranih več kot 10 nevralgičnih točk, ki jih je potrebno sanirati. Ampak zanimivo, med temi nevralgičnimi točkami tega mostu ni. Mislim, da tu ne smemo biti vsi skupaj preveč naivni. Gre za gotovo problematiko, ki je sedaj odprta, ker sedaj pa ni več nekoga, mogoče jaz bi si še upal podpisat kaj v tej smeri kljub takemu stališču, da je mogoče bolj normalno odvijanje prometa, ker sem bil malo bolj drzen na tem področju. Verjamem, da si minister Omerzel kaj podobnega ne bo več dovolil in da bodo ljudje in gospodarstvo soočeni s tem, da bodo imeli velikanske obremenitve in omejitve. Zaradi tega podpiram tiste, ki gredo v tej smeri, da je potrebno to situacijo na nek način rešiti. Bi pa svetoval več razuma in predlagal, da se te omejitve ne odvijajo na tak način, kot se odvijajo danes, ker se da promet rešiti tudi drugače, upoštevaje varnostne omejitve, in zagotoviti večjo pretočnost na najbolj utesnjenih delih. Zakaj to govorim? Govorim zaradi tega, ker se je v enem delu odgovora na interpelacijo tudi minister z določenimi stvarmi pohvalil. Nekje sem zasledil, mislim, da je bilo s strani gospoda Bevka, da ta debata okoli bencinskega centa, to je dobra debata, potrebno jo je podpreti, zagotoviti namenski denar za modernizacijo državnega cestnega omrežja. To je že zelo stara debata. O tem se je že dolgo časa razglabljalo, proučevalo pluse in minuse. V času naše vlade se za ta korak nismo odločili, ker smo ravnali drugače, kot ravna vlada Alenke Bratušek. Mi smo želeli obremenitve ljudem in gospodarstvu zmanjšati ter iskati racionalizacijo tam, kjer jo je mogoče iskati, kjer so stvari preveč razbohotene. Če bo prišlo do bencinskega centa, potem je to nov davek in potem so negirane besede gospoda Viranta, ki je rekel, v letošnjem letu novih davkov več ne bo. Tudi če ga boste skrili v obstoječo ceno bencina. Prej ali slej se bo ta podražitev nekje odrazila. Obstaja pa namenski denar za državno cestno omrežje. V našem mandatu smo ga razširili tudi na vse ostalo prometno omrežje – ceste, železnice, letališča, na vso prometno infrastrukturo. To je denar, ki se napaja iz t. i. nadomestila za uporabo, cest pa še iz nekaterih drugih virov, ki ga je skupaj na letni ravni po teh povišanjih zdaj nekje okrog 150 milijonov evrov, plus minus nekaj milijonov. In prvo, kar bi bilo potrebno zagotoviti in kar se od ministra, ki je pristojen za to področje, pričakuje, da zagotovi, da se ta sredstva namensko porabijo, da se nazaj vrnejo v to infrastrukturo, ne pa da so potem razporejena v okviru proračuna na vse druge morebitne postavke. Moram reči, da me tudi veseli, da se nadaljuje pot Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometne infrastrukture 2020, 2030, 2050, kjer je v našem mandatu zmanjkalo časa. Prav bi bilo, da bi čim prej do tega prišli, kajti kot slišimo in beremo, je bil na ravni evropskih institucij naš program za bodočo finančno perspektivo za črpanje kohezijskega denarja 2014–2020 ocenjen kot najslabši. Drugi najslabši, mislim pa, je od sosednje Republike Italije, kar govori, da bomo imeli probleme oziroma jih bodo imeli tisti, ki bodo ponovno ob zaključku te perspektive na vrat na nos iskali primerne projekte za pametno uporabo tega denarja. In v tej konstelaciji me, moram reči, čudi, zakaj se ne nadaljuje ta vmesna rešitev glede drugega tira, kjer se z relativno majhnimi sredstvi, z nekaterimi ukrepi lahko omogoči pretočnost tega prometa iz bodočih 82 vlakov dnevno, kot se bo to zgodilo po modernizaciji, na 103 vlake dnevno. Glede zasavske energetike bi rekel, glede tega področja, da kaj dosti ni bilo narejeno oziroma da je to področje zanemarjeno s strani Državljanske liste, katere predstavnik je aktualni minister. Ne samo zasavska energetika, tudi področje gospodarstva v tistem delu je, po moji oceni, zapostavljeno. Recimo Svea, ki je bila nekaj časa podpirana, je šla v stečaj. Je pa zanimivo, da pa je le ministrstvo poskrbelo za en del oziroma za 1 uslužbenko te Svee, ki je bila prej del vodstvene ekipe, zadolžena za marketing, za prodajo teh kuhinj; in je zdaj, ne vem, če že, direktorica ali je še vršilka dolžnosti direktorice Direktorata za infrastrukturo na ministrstvu, ki ga vodi Samo Omerzel. Da prav nič ni bilo narejeno za Zasavje, tudi ne moremo trditi. Zdaj pa glede teh očitkov iz interpelacije, kjer se je v okviru razprave pokazalo še nekaj dodatnih okoliščin, ki dodatno obremenjujejo ministra. Mislim, da gre v primeru ministra Omerzela, če ga primerjamo vizavi ministru Stepišniku, ki je bil odstopljen, nekdanjemu ministru Stepišniku, ne za identično situacijo, ampak gre v primeru ministra Omerzela za hujšo situacijo. V Pozitivni Sloveniji predvsem bi se morali vprašati, zakaj je pravzaprav bil minister Stepišnik odstopljen. Čemu? Kakšne standarde je on s tem zdaj zagotovil tej Vladi in koaliciji? Verjetno nobenih. Bil je v določenem trenutku žrtveno jagnje, ker okoliščine so bile njemu nenaklonjene, in je pač moral povleči neko potezo, ki je verjetno v drugačnih okoliščinah povlekel nikoli ne bi; še posebej, če primerjamo očitke proti njemu z očitki proti ministru Samu Omerzelu. Da je minister kršil Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije v petem odstavku 35. člena, priznava sam. O tem ni torej nobenega dvoma. Vendar je to priznanje vezal na neko minimiziranje te kršitve. Gre za neko birokratsko formalno nedoslednost, na katero ni bil pozoren. In zaradi tega ni ministrstvu, ministrstvo pa potem posledično ne Komisiji za preprečevanje korupcije, prijavijo podjetje, katerega lastnik je. Ampak danes skozi razpravo smo ugotovili, ko je prišlo do vračila te licence in odpovedi sodelovanja z Darsom s strani podjetja Lastinski, je tam tudi navedeno, da se s tem izpolnjuje tudi ta okoliščina glede podjetja Lastinski, ki je problematizirana s tem, da je bilo to podjetje uvrščeno na seznam poslovnih subjektov Komisije za preprečevanje korupcije, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani javnemu naročanju. In Dars tak naročnik je, Dars je zavezan javnemu naročanju. V tej luči se ta kršitev pokaže malo drugačna, kot v primeru, če bi se podjetje Lastinski ukvarjalo s prodajo sadja in zelenjave, ali sladoleda, ali pa tistih avtomatov, ki so jih na Hrvaškem prepovedali za prodajo cigaret, ki so predelani iz telefonskih govorilnic. Torej gre za podjetje, ki je v Republiki Sloveniji do nedavnega poslovalo z naročnikom, ki je zavezan javnemu naročanju. In šele po javni obelodanitvi teh okoliščin je se zgodila ta prijava konec novembra na Komisijo za preprečevanje korupcije in umestitev na ta seznam. Ta kršitev ni tako nedolžna, je pa pomembna v luči tistega, o čemer govorimo. V eni drugi točki interpelacije, kjer smo večkrat povedali, da je minister na hearingu dal neko javno zavezo oz. neke javne zaveze, ki se jih ni nameraval držati. In da je zaradi tega, ker je javnost bila seznanjena s tem, da se teh zavez ne namerava držati v poslovanju z Darsom, potem to sodelovanje, po seznanitvi javnosti s tem, prekinil. Tisti, ki ste ministra na hearingu podprli, verjamem, da tudi tisti iz koalicije, ste ga verjetno podprli tudi zaradi tega, ker je v povezavi s tem dejstvom dejal, naše podjetje pa z Darsom v bodoče novih poslov ne bo sklepalo, če bom jaz minister; kar je na nek način logično, korektno in higienično. Verjetno je bila vaša podpora tudi zaradi tega in verjetno je zdaj vaša podpora ministru po toliko dneh od takrat, ko se je izvedelo, da se minister te zaveze ni nameraval držati, posledica dejstva, da se je zdaj temu sodelovanju "kao" odpovedal. "Kao" zaradi tega, ker verjetno nobenega v tej dvorani ni, ki temu verjame. Vemo, kako se ti posli lahko sklepajo, in nikoli javnost ne bo izvedela za ozadja, ker tudi ne bo več nobene potrebe po tem, če bo podjetje Lastinski imelo kakršenkoli posel s Svetom strojev itn. Nismo tako naivni verjetno vsi v tej dvorani. V bistvu gre po naši oceni, tudi po moji oceni, osebno, za še hujše dejanje, kot če bi minister vztrajal in rekel, poglejte, res sem takrat to povedal, vendar po moje ni nobene prepreke v zakonodaji, delal bom še naprej. Druga točka, ki jo problematiziramo, je kršitev določb Zakona o javnih uslužbencih glede položajnega uradnika, direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije. Zakon v 2. odstavku 82. člena pravi, da direktorje organov v sestavi ministrstev, kar Gurs je, imenuje vlada na predlog ministra oziroma funkcionarja, ki mu je direktor vladne službe odgovoren, se pravi na predlog ministra. In v skladu z 9. odstavkom 83. člena, ki določa, da v času od sprožitve natečajnega postopka do imenovanja novega uradnika na položaj iz 2. odstavka 82. člena tega zakona lahko brez javnega natečaja vodi ta organ v sestavi največ 6 mesecev vršilec dolžnosti. Torej, minister ni v skladu z določbami tega zakona, istočasno ko je sprožil, sicer šele en teden po vloženi interpelaciji, 18. decembra, natečajni postopek za direktorja Gursa, ni predlagal vladi v imenovanje vršilca dolžnosti. In še danes tega ni storil. Torej je zakon v tem delu v celoti kršen tudi danes. To je dejstvo, tu ne gre za nikakršne interpretacije, gospod Braniselj. To so dejstva, ki jih sicer minister ne želi priznati. Zvrača krivdo name, ki sem 28. februarja dal pooblastilo za vodenje Gursa zaradi tega, ker je dan pred tem, po tistem, ko je za to govornico Alenka Bratušek kot bodoča premierka napovedala odstrel vseh tistih, ki niso na politični liniji z njo, odstopil vršilec dolžnosti Gursa, gospod Klemenčič. In bi bilo nehigienično, če bi storil v tistem trenutku karkoli drugega, da bi jaz vladi predlagal nekoga za v. d., da bi ga potem kot sveže meso odstrelili par dni za tistim. Mislim, da bi to bilo nekorektno do njega, do tega organa, tudi do bodoče vlade v končni fazi, do bodočega ministra. In danes slišim nekaj novega. Če to drži, je zame ta zadeva še bolj problematična, s strani gospe Katarine Hočevar, da predstojnik Dursa še vedno opravlja delo na podlagi tega pooblastila, mojega osebnega, ki je ugasnilo z dnem, ko mi je ugasnil mandat, ker je bilo osebno pooblastilo. Torej, kakorkoli že, tega ne morete prevaliti ne na mene, ne na kogarkoli drugega. Jaz sem v tistih okoliščinah storil tisto, kar je bilo potrebno storiti, kar bi storil vsak razumen človek, ne samo minister. Ampak tudi če temu ne bi bilo tako, je vmes skoraj 9 mesecev in zakon govori o tem, da je potrebno v takem primeru sprožiti natečajni postopek in imenovati oziroma predlagati vladi v imenovanje vršilca dolžnosti. To ni bilo storjeno. Še danes ne. Ko je bil natečajni postopek 18. decembra sprožen, istočasno pa ni bilo predloga na vlado. V drugem primeru pa smo v medijih brali, ko je bil odstopljen gospod Ficko, takoj naslednji dan smo brali, da je vršilec dolžnosti gospod Sergij Grmek. Tam pa ni bilo nobenega problema v 1 dnevu sprožiti vse ustrezne formalne postopke. Ta očitek – se pravi, sedaj smo že pri drugem ali tretjem očitku – ni bil z ničemer demantiran, razen z vračanjem odgovornosti name, kar se mi zdi, moram reči, tudi primerno ravni gospoda Omerzela. Nisem kaj drugega pričakoval, moram pošteno povedati. Naslednja točka se nanaša na zavajanje javnosti v zvezi s stanjem v avtošolah. Mi ne očitamo ministru, da je odgovoren za te stvari, deleč od tega. Očitamo pa mu, da je v javnosti govoril, da je bil s stanjem seznanjen 8. novembra na neki tiskovni konferenci in da prej ni imel pojma, kaj se tukaj dogaja. In se potem sklicuje na primopredajne zapisnike med mano in gospodom Maherjem in na primopredajne zapisnike med vršilcem dolžnosti direktorja Agencije za varnost prometa in tako naprej. Nikjer ne omeni, da je bila opravljena neka revizija na Agenciji za varnost prometa, ki sem jo sam odredil konec leta 2012, in da na tej osnovi je vlada 6. 2. zamenjala celoten svet Agencije za varnost prometa, ki ga je do takrat vodil gospod Vinko Može. Na tej osnovi je prišlo do imenovanja novega vršilca dolžnosti direktorja gospoda Franca Pojbiča, ki je na nek način stvari začel urejati. Ne v celoti, ampak vsaj en del in da je bil v proceduri tudi zakon oziroma novela zakona, ki bi to Agencijo spremenila. Poenostavljeno povedano, ukinila. Ustanovljena je bila 1. julija 2011, v svojem preteklem delovanju se je pokazalo, da to ni bila najboljša odločitev. Za to govorijo številni argumenti. Vendar tudi te odločitve ni bilo sprejete. Ta zakon, ta novela zakona je bila maja 2013 ustavljena in takrat je bilo rečeno s strani ministra, da bo v relativno kratkem roku prišlo do celovite novele zakona, ki bo uredil to področje. Tega ni. Bo pa seveda sedaj to sledilo, kot beremo iz teh poročil in revizij. Tukaj imam dopis, na ministra je svet Javne agencije Republike Slovenije za varnost prometa, dne 23. aprila, številka 1100-1/2013/12, naslovil en dopis – Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, gospod Samo Omerzel, minister – v katerem ga obvešča, da je svet Agencije opravil javni razpis, da je bila imenovana komisija, da so se prijavili 4 kandidati in da je med temi 4 kandidati za direktorja te agencije, da predlaga ministru, da se za direktorja te Agencije za varnost prometa imenuje gospoda Franca Pojbiča. Malo prej je minister v tej dvorani dejal, da on gospoda Pojbiča ni razrešil, odstavil; iztekel se mu je mandat. Zdaj, če bi se prijavil na kakšen razpis, če bi bila komisija in če bi bil najboljši kandidat, da mu je v razgovoru rekel, da bi ga sigurno podprl in tako naprej. Spet nekaj novega slišimo, kjer se žal minister zapleta sam s sabo. Kajti to, da mu je potekel mandat, drži, ker je ministru opustil dolžno ravnanje in ni tega predloga kljub temu, da ga je na to opozoril svet Javne agencije za varnost prometa še enkrat z dopisom 10. 7. 2013, posredoval na Vlado, da bi se odločila tako ali drugače. Vlada ima suvereno pristojnost, da lahko reče da ali ne. Nima pa te pristojnosti minister, da na tak način lustrira kandidata, ki je bil v skladu s formalnimi postopki izbran in predlagan v imenovanje. In raje pusti, da gre mimo čas. Ko je sredi avgusta padla zastavica in mu je potekel mandat, so imenovali za vršilca dolžnosti sedanjega vršilca dolžnosti gospoda Igorja Velova. Zakaj omenjam tudi te dopise – ne samo zaradi tega. Omenjam jih tudi zaradi tega, ker je v teh dopisih, tako v tistem z dne 23. aprila kot v tem z dne 10. 7., zelo jasno in nedvoumno zapisano sledeče. Utemeljujejo, zakaj so se tako odločili na tem svetu Agencije oziroma komisija, in ena izmed utemeljitev je tudi sledeča. Zaradi velikega števila, več kot 2 tisoč 700 primerov s strani kriminalistične policije evidentiranih kaznivih dejanj s področja dela in odgovornosti AVP, je gospod Franc Pojbič vzpostavil celovit sistem in program strokovnega in notranjega nadzora, opravil preventivne aktivnosti, preklic nekaterih pooblastil, notranja kontrola vseh dokumentov, preden so odposlani naslovnikom, izdal začasna navodila in začel z neposredno kontrolo na terenu. Izdelal je načrt reorganizacije in modernizacije izpitnih centrov, načrt predvideva dokončni prehod na elektronsko testiranje znanja iz cestnoprometnih predpisov do konca leta 2013. In tako naprej, in tako naprej. Tukaj piše vse o tistem, o čemer minister govori, da ni vedel do 8. 11. In v nadaljevanju še, da poleg tega, da so ga ocenili kot najbolj primernega, navajajo, da je v predlogu za imenovanje gospoda Franca Pojbiča – njegov način delovanja in vodenja Agencije za varnost prometa podpira 15 članski svet za preventivo pri AVP, ZŠAM, AMZS, Združenje šol vožnje pri GZS, MORS Slovenske vojske in občinski SPV. Dokazila v prilogi. Verjetno Sveti za preventivo in vzgojo. Priloge, dokazila o referencah in kompetencah gospoda Franca Pojbiča – 40 strani. In nekaj podobnega v ponovnem dopisu, kjer se pričakuje od ministra, da bo nekaj naredil po 3 mesecih, se pravi 10. julija, kjer ponovno piše, da je potrebno nekatere aktivnosti sprejeti, da niso dobili po 77 dneh nobenega odgovora, da je bila v času gospoda Pojbiča kot v. d. sprejeta resolucija glede razvoja prometne varnosti za obdobje 2013–2022, da je na tej podlagi narejen nek načrt, da so predlagane določene aktivnosti, vendar se nič od tega ni zgodilo. In ponovno navajajo: glede na množična kazniva dejanja na področju odgovornosti Javne agencije za varnost prometa Republike Slovenije v obdobju 2010 do 2012, dokaz, problemsko poročilo v zvezi z izvajanjem programa avtošol in [[nerazumljivo]] programov varne vožnje z dne 15. 4. 2013, Uprava kriminalistične policije, je gospod Franc Pojbič kot odgovor zastavil program strokovnega in notranjega nadzora in pričel samostojne in koordinirane aktivnosti strokovnega nadzora zaradi izboljšanja stanja, kar je že dalo začetne rezultate. In spet ponavljajo, da je v času vodenja gospoda Pojbiča bila sprejeta ta resolucija o programu varnosti v cestnem prometu za obdobje 2013–2022, da je bil izdelan predlog vladnega gradiva za imenovanje odbora direktorjev, predlog za imenovanje medresorske delovne skupine, predlog obdobnega načrta 2013–2014, program notranjega in strokovnega nadzora, pravilnik o disciplinskih postopkih in tako naprej, skratka, da ne berem, ker je vse to napisano na 2 straneh. Kdo zdaj tukaj koga zavaja, kdo zdaj tukaj koga zavaja? To so pisna dejstva, naslovljena, tudi drugi dopisi, naslovljen je gospod Samo Omerzel, minister za infrastrukturo in prostor. Tudi ta točka v interpelaciji je utemeljena in je ni mogoče ovreči, je ni mogoče ovreči z nekimi posplošenimi populističnimi navedbami in s prenašanjem odgovornosti na tiste, ki v tem obdobju za te stvari odgovorni ne morejo biti. Ne morem biti jaz odgovoren, če nisem prejel tega dopisa, ko nisem bil več minister. Ta dopis ni bil naslovljen name, ampak je bil naslovljen na gospoda Omerzela, tako prvi kot drugi. Naslednja točka govori o tem, o čemer smo govorili že večkrat v zadnjih mesecih v Državnem zboru. Govori o ignoriranju sklepov Državnega zbora Republike Slovenije v zvezi s projektom izgradnje bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj in s tem omogočanja nadaljnje dražitve investicije. O tem mi govorimo, gospod Meh in gospod Omerzel, o ignoriranju sklepov tako Državnega zbora z dne 16. julija kot sklepov dopisne seje vlade 15. julija, ki jih je, verjamem, pripravilo Ministrstvo za infrastrukturo sŕmo, kot zaradi teh ravnanj oziroma neravnanj omogočanja dražitve vrednosti te investicije. Mi ne govorimo o tem, kar je laž, kar je večkrat ponovil v okviru razprave gospod Meh, da je Zvone Černač kot nekdanji minister določil vrednost investicije TEŠ 6 na milijardo 300 milijonov evrov. "Določil", je bilo rečeno. Bilo bi zelo slabo, če bi počel to, kar pa počne sedanji minister, da določa vrednost investicije. Določa vrednost investicije. Tega si jaz nisem dovolil in ne dopustil, ker bi bila to politična določitev. Bi bila neverodostojna, tudi v nasprotju z zakonom. Vemo, kako se investicije vodijo, peljejo, in kakšne so pristojnosti in do kje je pristojnost ministra glede tega. Najmanj kar je, v teh okoliščinah danes bi moral minister po tistem, ko v TEŠ, kjer vodijo to investicijo, niso postorili tistega, kar jim je bilo naročeno, zahtevati zamenjavo uprave, poslovodstva – to bi bil minimalen korak. Tega ni naredil, zanimivo – zakaj. Verjetno zaradi tega ne, ker so zdaj na vodstvenih položajih v TEŠ ponovno gospodje oziroma gospod, ki je bil v ekipi, ki je to investicijo vodila do leta 2010, ki je prepoznano za obdobje, ki je najbolj problematično v smislu dražitve te investicije. Državni zbor je glede te investicije sprejel poroštvo in ob sprejemu poroštva v letu 2012 tudi dodatne zaveze glede same investicije. In vse te zaveze so bile opravljene, uresničene. Če se sedaj ne izpolnjujejo, je treba poklicati na odgovornost tiste, ki teh zavez ne izpolnjujejo, ali pa njihove predhodnike, če tega že njihovi predhodniki niso izpolnjevali. Vendar nič od tega ni bilo storjeno. Minister je 31. maja 2013 v tem Državnem zboru dejal na pristojnem odboru – 1,3 je številka, ki je znana, mi moramo vse narediti, da bo ta investicija izpeljana za milijardo in 300 milijonov evrov. In tukaj bi tudi moralo ostati, vsaj kar se izjav ministra tiče. Predstavljajte si, da bi jaz kot takratni minister prišel z izjavo, vse bomo naredili, da pridemo do investicije v rangu milijarde 500 milijonov evrov. Verjetno bi bili vsi v TEŠ in HSE veseli in poskočili, kako se bodo lahko te stvari še naprej neracionalno in nenormalno delale. Vi veste, da so bile takrat opravljene številne aktivnosti tako na ravni Ministrstva za finance kot na ravni Ministrstva za infrastrukturo in prostor, da je bila imenovana neka skupina, ki je v celoti pregledala celotno dokumentacijo, ki je pripravila celovito poročilo, s katerim je bil seznanjen tudi Državni zbor, predvsem pa Odbor za finance, ki je obravnaval Zakon o poroštvu. In da so bile na tej osnovi posredovane prijave pristojnim organom, predvsem pa AUKN, ki je takrat še deloval v takem svojstvu, kot sedaj deluje Sod. In na tej osnovi so se začeli dogajati razni aneksi k pogodbam v smislu izpolnjevanja zavez, ki so bile dane ob sprejemanju Zakona o poroštvu. In eden izmed teh aneksov je bil tudi ta glede cene premoga, ki je bila na ravni 2,25 evrov za gigadžul definirana že v letu 2009, vendar ta zaveza ni bila najbolj trdna. Zaradi tega je z aneksom, ki je bil podpisan s strani premogovnika Velenje, TEŠ in HSE v letu 2012, bila utrjena. Utrjena. In tukaj je zdaj za nekatere problem. In to za iste, ki so to pogodbo podpisali. Kdo je torej zavajal? Tisti, ki je podpisal pogodbo, za katero je vedel, da je ne bo moral izpolniti, ali kdo drug? Verjetno tisti. Ampak kaj se zdaj dogaja, zdaj se z njim pogovarjate in zaradi njega ne pridete do nekih usklajenih številk, namesto da bi ga razrešili ali predlagali njegovo razrešitev. Govorimo o direktorju premogovnika Velenje. Ali je politično tako močan, da se ga ne sme dotakniti, ali kaj? Med drugim je bil tudi kar nekaj časa predsednik nadzornega sveta Darsa, ko je bila tam gospa Duhovnik. Ampak to ni toliko pomembno. Mi smo od ministra pričakovali, da bo tisto, kar mu je naložila njegova vlada in kar mu je naložil tudi Državni zbor v zvezi s to investicijo, izpolnil, in to do 30. 11. In tega ni storil. In to ni storjeno še danes. Še danes. Torej je očitek iz te točke v popolnosti utemeljen. Na mizi nimamo niti potrjenega Invest programa, iz katerega bi lahko rekli, ali je zdaj številka 1 milijarda 428 milijonov 500 tisoč prava in realna, ali ne? In na čem ta številka temelji? Nimamo. Mimogrede, še gospodu Mehu, ko vedno operira s temi številkami in s tem, kdo je določil vrednost 1,3 milijarde. Vrednost 1,3 milijarde je bila najprej določena v investicijskem programu številka 4, ki je bil izdelan leta 2011, ki sta ga potrdila oba nadzorna sveta, tako TEŠ kot HSE. In ponovno je bila ta številka utemeljena, vendar z določenimi premiki med posameznimi postavkami, ker se je ugotovilo, da vse ni bilo upoštevano v Invest programu 4, in z določenimi racionalizacijami na določenih področjih v letu 2012. Enako na nadzornem svetu TEŠ, ki vodi to investicijo in je za te številke prvi odgovoren, in na nadzornem svetu HSE. Bila je recenzirana. Jaz sem vam že prej prebral en del iz te recenzije, kjer govorijo o tem, da je s stališča višine predračunske vrednosti in ostalih stroškov za tipične časovne preseke ugotovljeno, da je ta glede na upoštevane predpostavke v NIP5 podana ustrezno. In govorijo o tem s stališča ekonomske sprejemljivosti objekta, je metodološko investicijski program, itn., izdelan skladno z zahtevami uredbe, po navedeni metodologiji je ekonomska upravičenost investicije izkazana. Na osnovi uporabljene metodologije izvedbe recenzije, kot je podrobneje opisana v tem poročilu, ter ob upoštevanju danih omejitev v zvezi z možnostjo vpogleda dokumentarnih podlag in modelskih izračunov ocenjujemo, da je noveliran Invest program pripravljen celovito in v splošnem na ustrezni ravni; pri čemer v zvezi z nekaterimi predlagamo dopolnilne ukrepe, kot izhaja iz tega poročila. In zdaj naj bi po vašem mnenju minister naredil, nekdanji minister – torej jaz, naredil to, kar zdaj počne gospod Omerzel. Prišel v Državni zbor in rekel, temu jaz ne verjamem, to je neverodostojno, tukaj se lažejo. Lažejo se. In nadzorni svet TEŠ se laže in nadzorni svet HSE se laže. Ampak mi ministru tega vsega ne očitamo. Očitamo mu samo to, da ni izpolnil sklepov lastne vlade in zavez, ki mu jih je v zvezi s tem dal Državni zbor. Ne do roka in ne po roku. Naslednja točka so avtomobilske tablice, ker gre spet za eno izmed manter, saj itak je Černač za to odgovoren. Mislim, da je bil 15. marca ta javni razpis objavljen, 17. aprila dopolnjen. Verjamem, da ne sedanji minister, ne ostali ministri, ne prejšnji ministri, tudi sam nisem tega počel, ne pišejo specifikacij javnih naročil. Verjamem, da ne pišejo postavk, na podlagi katerih se to javno naročilo izvede, ampak podpišejo samo sklep o pričetku tega postopka, v okviru katerega določijo komisijo, ki te stvari vodi. Na koncu dobijo poročilo o izvedenem javnem naročilu. Dvomim, da minister pregleduje, ali je kakšna barva prav napisana v teh specifikacijah ali ne. Je pa dolžnost ministra, da potem, ko dobi poročilo te komisije, zadevo pogleda po neki razumski plati. Ne glede na formalne utemeljitve, ki stojijo v tem primeru, ko gre za razliko v vrednosti 6,5 milijonov vis-ŕ-vis 13 milijonov evrov, je mogoče samo dvoje v takem primeru. Ali pogajanje, verjamem, da v tem primeru to ni bilo mogoče; ali pa odstop od tega naročila in ponovna objava. Gospod Braniselj je prej govoril, da tega formalno ni mogoče narediti. Kako sem jaz lahko ob istem zakonu zavrnil vse ponudbe za preureditev ene cestninske postaje, ker so bile ponudbene vrednosti med 550 tisoč evrov in do 850 tisoč evrov brez DDV. Kako sem lahko to naredil? Zavrnil sem jih, vse. Naročilo je bilo kasneje izvedeno za bistveno manjšo vrednost, kot je bila najnižja vrednost ponudbe. Je pa res, da zaradi tega nisem dobil nobenih medalj, zaslug za narod, oprostite, ker jih tudi ne pričakujem. Dobil sem anonimno kazensko ovadbo, ki je po letu in pol z odločitvijo specializiranega državnega tožilstva, ki sem jo dobil pred kratkim, bila ovržena, ker se je izkazala za neutemeljeno. Hvala bogu. Nisem bil čisto prepričan, da bo temu tako v tej državi. In tožilstvo tam navaja, da ni res, kar se očita v tej ovadbi, in da je bilo ravnanje mene, kot takratnega ministra, pravilno, ker se je na podlagi drugega naročila izvedba teh storitev opravila za bistveno nižjo ceno. Torej tisti, ki v tej državi nekaj naredijo ali pa želijo pripomoči k temu, da se vrednosti postopkov javnih naročil znižajo, dobijo kazenske ovadbe, dobijo medijsko negativno konotacijo. Vsake toliko kak medij to zadevo potegne zaradi tega, da jih dodatno očrnijo, češ, glej, saj imaš kazensko ovadbo na grbi. Tisti pa, ki delujejo "formalno pravno korektno", izberejo dvakrat višjo ponudbo, pa so dobri, uspešni, gospodarno, ekonomsko ravnajo. Dokler se to ne bo spremenilo, lahko predsednik Državljanske liste Gregor Virant govori o tem, kako se bodo te stvari odpravile. Ne bodo se, ne, ker implícite s svojim ravnanjem, on in tudi njegovi kolegi, podpirajo ta ravnanja, ki gredo v napačni smeri. In če vas pri tem, da bi ravnali drugače, omejuje zakonodaja, spremenite jo. Mene ni omejevala. To ni bil edini postopek, tako da če se hoče, se lahko; in tudi v tem primeru bi se lahko. Nobene potrebe ni bilo, da se je ta postopek zaključil na tak način in da bodo zdaj uporabniki plačevali dvakrat dražje avtomobilske tablice. Mislim, da minister, žal, ni odgovoril argumentirano na te očitke iz interpelacije, tudi jih ni mogel argumentirano pojasniti. Prvič, ker argumentov ni; in drugič, gre za kršitve, ki so bile izkazane, dokazane in ki jih ni mogoče zanikati. Gre za stvari, o katerih smo govorili, ki v največji meri zmanjšujejo njegovo integriteto, predvsem v luči bodočega nadaljnjega opravljanja funkcije. Če ga boste jutri na glasovanju potrdili, ampak ta odgovornost je od jutri naprej vaša. Je odgovornost celotne koalicije, vseh poslancev, ki boste to storili, in celotne Vlade. Ni več samo odgovornost ministra Sama Omerzela. S tem bremenom in s tem zavedanjem je prav, da jutri tudi greste na glasovanje. Torej, jaz bi počasi zaključil. Glede tega posla Lastinski-Dars bi dejal samo še to, da poleg tega očitka, ki je bil v tem sprenevedanju in kršitvi dane zaveze, kjer se je izkazalo, da ni šlo samo za to, ampak dejansko za problem, ker je šlo za poslovanje z Darsom, ki je zavezan javnem naročanju, je problematičen tudi tisti izvorni posel v letu 2008. Danes nismo slišali utemeljitve, kako je mogoče, da je Lastinski, katerega direktor je bil takrat sedanji minister, fakturiral storitve za 7 mesecev nazaj po tistem, ko je bil izbran. Se pravi, novembra je bil izbran, decembra pa je poslal račun za storitve, kjer so tudi pavšalni zneski od maja meseca naprej. Kako je to mogoče? Kako je to mogoče? Se pravi, nekdo, ki še niti vedel ni, da bo to naročilo objavljeno, pošlje potem storitve za to naročilo, za opravljanje storitev za 7 mesecev nazaj. Tudi ta okoliščina meče dodatno luč nekredibilnosti na ministra, v smislu njegove integritete za opravljanje njegove nadaljnje funkcije. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Meh je želel repliko.
Hvala lepa. Minister je odgovoril, zagotovo je odgovoril tistim, ki so želeli poslušati in razumeti, zagotovo v redu razlago. Vsem iz Brežic se resnično opravičujem. Govoril sem o programu, projektu in sem želel povedati, na kakšen način se investicije na spodnji Savi vodijo in da je prav, da ljudje dobijo infrastrukturo; samo čisto mora biti in da tega v TEŠ nismo naredili. Podpredsednica, ali lahko zagotovite [[…]]
Kar izvolite, gospod Meh.
Hvala lepa. Saj besedo imam že, samo če mi lahko zagotovite. Glede Titovega Velenja, se opravičujem, Titovo Velenje je bilo ena zlata doba, v kateri smo Velenje zgradili. Sami, takrat ni bilo nobene nuklearke na spodnji Savi, nič tega ni bilo, in to smo prebivalci zagotovo zgradili. Odkar smo v tej samostojni državi, tudi sami poskušamo skrbeti zase in sami graditi tisto s svojim delom, tudi razvoj in vse ostalo. In tako bo, verjamem, tudi naprej. Tako da se zahvaljujem za to Titovo Velenje. Gospod Černač je govoril zopet težke besede, da glede bloka 6 minister laže. Na seji odbora sem bil, gospe in gospodje, kjer sta direktor Termoelektrarne Šoštanj in direktor Holdinga Slovenskih elektrarn povedala, argumentirano, da milijarda 300 tisoč ni realna številka, da je zlagana številka. Na tisti seji je direktor povedal, prebral, da je direktor, ki je podpisal pogodbo o poroštvu, istočasno na nadzornem svetu povedal, da že takrat je manjkalo 30 milijonov in da bo državo tožil. Besede tistega, to se pravi, direktorja tukaj. In zdaj gospod Černač govori tukaj, da je milijarda 300 tista, ki naj realno bo dosegljiva zato, ker je bil narejen investicijski program, ker je bila storjena revizija. Številka milijarda 428 pa nima revizije, ni bila sprejeta na nadzornih svetih, pa drži. Zato se meni zdi, da je to eno veliko sprenevedanje, ko se sprašuje, kdo je povedal za milijardo 300. Tukaj v Državnem zboru, gospod Černač, ste vi nam, poslancem, povedali, da je program usklajen na milijardo in 300 milijonov, vi ste nam povedali. Zato, ker je Državni zbor sprejel Zakon o poroštvu, vse ostalo pa je moral nekdo drug povedati. Prav tako se mi zdi, da je, ko sem govoril o vsebini interpelacije, bilo že vse povedano na Odboru za infrastrukturo in v Državnem zboru, ko smo govorili o bloku 6. In vse te odgovore smo dali. Gospod Tanko bi jih zagotovo lahko slišal, sicer pa mora imeti izjemne sposobnosti, da lahko razume vse, kar se je govorilo tukaj, oziroma da lahko prebere in sliši vse, kar se je tukaj dogodilo. Zaradi vsega tega še enkrat predlagam po 252. členu, da umaknete interpelacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Meh. Izvolite, gospod Černač.
Gospod Meh, vam lahko povem, da te interpelacije seveda ne bomo umaknili. Bi pa pričakoval, da bo bil gospod Meh v okviru tega izvajanja opozorjen, da je potrebno v Državnem zboru govoriti resnico in ne laži in ne zavajati. Jaz nisem nikoli govoril o tem, da je gospod Omerzel lagal glede vrednosti investicije. Sem pa dejal, da je na tak način govorjenje o vrednosti politično določanje vrednosti investicije, kar se je počelo včasih v nekih drugih časih, za kar sem verjel, da se danes več ne počne. In tudi ni res, gospod Meh, da sem jaz v Državnem zboru v času sprejemanja zakona povedal, da je prava številka milijardo 300 milijonov evrov. Tega od mene niste slišali. Sem pa povedal, da je to obravnavala vlada, da ste poslanci dobili vse gradivo, da imate na mizi kompletno gradivo za odločanje. In kolikor se spomnim, bom šel pogledati magnetogram, pa vam ga bom jutri citiral, ste se takrat zelo razhudili, kako to, da se vlada jasno ne opredeli za ali proti temu poroštvu. To so dejstva in vas prosim, ne zavajati. Torej, zakaj bi naj, gospod Meh, jaz govoril, na političen način določal številko investicije, tako kot se sedaj na političen način določa vrednost drugega tira. Zakaj? Zaradi tega, da bi si vzel vso kredibilnost. Ne bi tega naredil. Zakaj bi to počel? Zato so bili pristojni drugi. Vrednost investicije določi investitor. In investitor je to naredil. Ali je naredil to z neko figo v žepu, ali je postavil v vrednost te investicije zlagane številke, bo pokazal čas. V vsakem primeru pa ni minister kot politik tisti, ki bo določil, kakšna bo vrednost investicije. Lahko pa s svojim ravnanjem, s svojimi izjavami, s svojim vplivom in s svojimi usmeritvami vpliva na to, da se ta številka zniža ali zviša. Meni ne bo noben povedal, da izjave o tem, da je številka prenizka, kaj pripomorejo k temu, da bi kdo razmišljal o tem, da se zniža. Ne govorim sedaj samo o tem primeru, ampak tudi o drugih primerih.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Jerič, potem gospod Pavlišič in Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovane, spoštovani! Sedaj smo že začeli trinajsto uro razprave. Kot vidimo, je razprava izredno zanimiva in dvorana polna. Tudi vidim, da se z argumenti dotikamo dela ministra. To seveda je šala. Namreč, neprestano se dogaja, da se oddaljujemo od teme, ker odpiramo druge teme, ki so že postale zimzelene v tem parlamentu, in sigurno bomo o teh temah slišali še naprej. Se bom vrnil k vsebini interpelacije. Prva točka, očita se kršitev petega odstavka 35. člena Zakona o integriteti in prepričevanju korupcije, da minister v 1 mesecu po nastopu funkcije ministra ni priložil prijave premoženja. Kot smo že večkrat danes omenili, na hearingu pred pristojnim odborom je minister jasno povedal, da je lastnik podjetja Lastinski ter s čim se tudi podjetje ukvarja. Jasno je tudi razkril, da obstajajo poslovna razmerja z družbo Dars, in tudi povedal za pridobljeno vlogo za evropski projekt Eureka. Na tem istem javnem hearingu je tudi obljubil, da poslovanja z Darsom ne bo širil, čeprav pa noben zakon ne omejuje poslovanja z Darsom podjetij v njegovi lasti, kot je tudi zapisala v svojih ugotovitvah KPK. Tukaj bi težko očitali kakršnokoli prikrivanje omenjenih dejstev ministru, saj so seje teh teles javne. Tukaj neka konstantna namigovanja, da je vedno nekaj prikritega, vsaj v tem primeru jaz res ne morem zaznati. Res pa je, da je s formalno prijavo na KPK minister zamudil. Tukaj naj povem, da tudi sam sem skoraj zamudil rok za prijavo premoženja na KPK, saj se mi je v mesecu, ko mi je nastopila funkcija poslanca, zvrstilo veliko novih opravil ter sestankov. Skratka, življenje se ti kar na hitro spremeni in verjamem, da v dobri meri, da je minister enostavno zamudil prijavo ter storil to, kot sem povedal, v dobri meri. Glede zamujenega roka pošiljanja poročila pa bo KPK tako ali tako odločila, ali bo ministra kaznovala zaradi prekrška. Tega ne smatram kot bistven problem pri ministrovanju ali neke velike zlonamernosti pri tem početju. Potem, neposredovanje informacij o lastništvu podjetja tudi na ministrstvo. Tudi v tem primeru neposredovanja podatkov o lastništvu družbe Lastinski na ministrstvo, na katerem je minister, je dejansko kršil obveze. Vendar ker je to javno povedal na hearingu in poslal tudi, čeprav z zamudo, poročilo na KPK, jaz tukaj ne vidim zlonamernosti, temveč samo nepoznavanje vseh obveznosti, ki človeka po nastopu tako pomembne funkcije čakajo. Ja, tudi ministri so ljudje in se kot ljudje tudi motijo. Pomembno pa je, ali te napake zagrešijo iz malomarnosti; v smislu, da zagrešijo neke večje napake, ki povzročajo večjo škodo; ali pa še slabše, da to škodo povzročijo zlonamerno in iz osebne koristi – tukaj tega ne zaznavam. Če preidem na drugo točko, zavajanje javnosti v zvezi s sklepanjem novih poslov oziroma opravljanje storitev po prevzemu ministrske funkcije z družbo Dars. Tukaj je govora o potencialno novih pogodbah, ki bi jih podjetje v lasti ministra lahko sklenilo za novo obdobje z družbo Dars. Kljub temu, da podjetju v lasti ministra zakon, kot smo prej ugotovili, v ničemer ne prepoveduje sklepanja poslov, saj KPK tega ne prepoveduje, ker v družbi Dars ni zaposlenih funkcionarjev, pa je res minister na hearingu izjavil, da novih poslov z Darsom ne bo. In teh novih pogodb, kot lahko ugotavljamo, tudi ni bilo. Sedaj lahko špekuliramo, da je to zato, ker je možnost pogodbe za novo obdobje prišla v javnost pravočasno, vendar ministrovo podjetje ni sklenilo novih pogodb in s tem zaveza ministra na hearingu ostaja še vedno izpolnjena. Tretja točka, kršitev Zakona o javnih uslužbencih in podzakonskih aktov, izdanih na njegovi podlagi, s tem ko več kot 8 mesecev ni sprožen natečajni postopek za direktorsko mesto generalnega direktorja Geodetske uprave Republike Slovenije, in da to mesto vodi predstojnik po pooblastilu. Minister je dal predlog za uvedbo javnega natečaja za položaj novega direktorja Gursa dne 15. aprila, kar je 2 meseca po izdanem pooblastilu za to mesto, ko je prejšnji minister Černač dal to pooblastilo gospodu Seliškarju. Po zakonu lahko to funkcijo s pooblastilom opravlja največ 6 mesecev, tako da je bil postopek s strani ministra sprožen v doglednem roku. Res pa je, da je bil javni natečaj za to mesto objavljen šele 19. decembra, kar nekaj mesecev kasneje, kot določa rok 6 mesecev za opravljanje te funkcije s pooblastilom. A potrebno je upoštevati, da sta vlada in parlament v tem obdobju intenzivno delala na enem večjih sistemskih zakonov tega mandata, to je davek na nepremičnine. Za pripravljanje teh sistemskih sprememb pa je bil in je vseskozi ključen partner Gurs ter sistem množičnega vrednotenja nepremičnin. Upoštevaje, da je gospod Seliškar zelo dobro seznanjen z vsebino dela Gursa ter sistemom evidenc o nepremičninah, smatram, da je dogovor, da status gospoda Seliškarja ostane nespremenjen do sprejema Zakona o davku na nepremičnine, pravilna odločitev. Četrta točka, zavajanje javnosti o stanju v avtošolah. Kot smo bili seznanjeni iz medijev, so nepravilnosti v avtošolah stare tudi več kot 3 leta, se pravi, da so obstajale tudi mnogo pred ministrovanjem gospoda Omerzela, vendar v preteklosti ni noben od odgovornih ukrepal. V primopredajnem poročilu smo tudi ugotovili, da v tem poročilu med ministrom Černačem ter ministrom Maherjem, kot minister Omerzel pravi, ni omenjeno, da poteka obsežna preiskava in da je bil januarja 2013 izveden tudi izredni nadzor. Ali je lagal in je to vedel ter posledično je to vedel tudi minister Černač, ali pa je o tem bil zaveden in ni bil obveščen, je meni nemogoče soditi. Naj o tem sodijo tisti, ki jim je ta naloga tudi zakonsko naložena. Vem pa, ko je prišlo do medijskega razkritja teh kršitev, da je minister nemudoma ukrepal odločno in učinkovito, saj je sprožil izredni nadzor nad vsemi agencijami ter izredni nadzor nad Direktoratom za promet. Poleg tega je ministrstvo pripravilo tudi potrebne spremembe Zakona o voznikih, s katerimi se bo zakonodaja sistemsko spremenila in preprečila možnosti zlorabe v prihodnosti. Peta točka, ignoriranje sklepov Državnega zbora v zvezi s projektom gradnje TEŠ 6 ter omogočanje nadaljnje dražitve projekta. Zanimivo je, ko smo nedavno na izredni seji razpravljali o TEŠ 6, da so nekateri poslanci očitali bivšemu ministru, gospodu Vizjaku, zakaj ni v vseh letih, ko je ministroval, onemogočil nadaljnje dražitve projekta; in to v letih, ko je večina stroškov nastajala. Gospod Vizjak – hkrati predlagatelj današnje interpelacije, je odgovoril, da je bil samo minister in da ni vodil projekta ter ni mogel vplivati na stroške projekta. Danes pa obtožuje ministra Omerzela, da kot minister omogoča nadaljnje dražitve projekta. Zgodba o TEŠ 6 je, kar se tiče graditve, zaključena; škodljive pogodbe so bile podpisane, zavajanja o realnih stroških projekta so že zgodila. Danes vemo, da so bili stroški znani že od samega začetka in je energetski lobi od vsega začetka politike zavajal. Vemo pa tudi, da bi zaustavitev projekta predstavljala veliko večji strošek kot njegovo dokončanje, saj je večji del stroškov že nastal. Glede poročila o izvrševanju sklepov Vlade, ki ga minister Omerzel še ni podal. Minister pravi, da se do novo zahtevanega gradiva NIP, ki bo že 6 v vrsti, do posredovanja, do končne verzije, potrjene s strani nadzornega sveta 6 ter nadzornega sveta HSE, ne bo opredeljeval. Glede na kompleksnost problema ter dejstva, da je bilo veliko zavajanja, razumem in smatram kot edino pravilno odločitev ministra, da, dokler ne dobimo pravih vhodnih podatkov in s tem popolnih podatkov o naložbi, ne moremo govoriti niti o končni ceni niti o drugih parametrih, ki so našteti kot pogoj za poroštvo države. In s tem ne morejo izzivati poziva Državnega zbora in sklepa dne 31. maja. Zadnja točka, odškodovanje davkoplačevalcev pri izbiri ponudnika v postopku javnega naročila za izdelavo in dobavo registrskih tablic za motorna in priklopna vozila. Tu gre za očitek nepravilnosti pri izbiri ponudnika registrskih tablic, bi rekel postopka javnega naročila. Postopek je začel takratni minister Černač, javno naročilo je bilo objavljeno na portalih javnih naročil v Uradnem listu Evropske unije. Ministrstvo je prejelo 2 ponudbi, kjer je bila ena nižja in druga višja. Izbrana pa je bila višja, predlagatelji interpelacije izpodbija odločitev komisije, ki je pri nižji ponudbi ugotovila ne eno, ampak celo kup pomanjkljivosti. Res ne bi sedaj našteval seznama teh pomanjkljivosti, a dejstvo, da jih je bilo več, ter dejstvo, da so bile to ne samo formalne, tudi vsebinske, pove, da tukaj ni bilo nepravilnosti pri odločitvi, saj je bila cenejša ponudba nepopolna in pomanjkljiva. Očitno je bilo potrebno nabrati večje število točk za interpelacijo in je prav prišel tudi očitek o nepravilnostih v postopku javnega naročila. To javno naročilo bi se verjetno pojavilo kot točka na interpelaciji ne glede na odločitev komisije, saj bi tudi v primeru odločitve za ponudnika z najnižjo ponudbo predlagatelj tu videl zaroto, saj bi potem ugotovil, da je najnižja ponudba nepopolna in da je bil oškodovan spet drugi ponudnik. Če povzamem, očitki o tem, kaj je minister verjetno mislil in bi lahko potencialno naredil, kaj je verjetno vedel, pa prikril ter na koga je verjetno vplival, da ravna protipravno, zelo spominja na lov na čarovnice. V tem primeru kar na lov na čarovnika. To pa je že polje ezoterike in nič čudno, da se ljudje sprašujejo, ali se tu ukvarjamo z realnimi problemi ali z imaginarnimi. Interpelacije ne bom podprl.
Hvala lepa, gospod Jerič. Na vrsti je gospod Pavlišič.
Hvala za besedo. Znova smo se zbrali na tej seansi, ki ji tokrat rečemo interpelacija zoper ministra gospoda Omerzela. O vzrokih za tovrstne seanse sem govoril že v prejšnji interpelaciji, tako da jih tukaj ne bi ponavljal. Je pa tukaj jasno, da je ost sicer usmerjena v ministra Omerzela, ampak da dejansko želijo interpelatorji usmeriti ost v koalicijo, da ne rečem predsednico Vlade, da pač poskrbijo, da ta koalicija pade. Ampak tukaj, gospodje predlagatelji, se morate zavedati ene zadeve. Koalicijo lahko zruši samo koalicija, opozicija je ne more. To je tako znano dejstvo, tako da tega se zavedajte. Zakaj so se interpelatorji vseeno odločili uperiti ost v ministra in ne tja, kamor dejansko želijo? Enostavno zato, ker nimajo poguma. Tukaj sem mislil reči, da nimajo jajc, ampak dajmo ohraniti nek nivo te razprave, tako da ostajam pri pogumu. In navada je, da za konstruktivno nezaupnico, kar bi bil pravi odgovor za te vaše cilje, ki jih imate, je navada, da se predhodno poišče neko soglasje ostalih zainteresiranih strank in se gre na ziher v tej zadevi. Za kaj več je pa potreben pogum, ki ga nimate. Ampak dobro jutro, gospodje predlagatelji. Tudi za interpelacijo lahko predhodno poiščete soglasje. Če tega ni, potem da ne izgubljamo tega časa tukaj po nepotrebnem. Pa da smo si na jasnem. Ne nasprotujem institutu interpelacije, ampak v tem primeru pa cilj ni minister, čemur je namenjena interpelacija, ampak je cilj koalicija, da ne rečem predsednica Vlade. Ta širši uvod je potreben, ker to pojasni, zakaj se je predlagatelj odločil za te nesmiselne in nerelevantne očitke, ki jih je potem navedel v svoji interpelaciji. Očitke, ki so vsi, od prvega do zadnjega, privlečeni za lase. Gospod Vizjak, glede vaše dileme okoli sposobnosti hitrega pisanja interpelacij, predlagam džentelmensko rešitev. Dejmo uvesti ministra za interpelacije in vi ga potem vsak mesec interpelirate in je stvar rešena. Tako boste imeli vi precej enostavnejše delo, naši ministri pa bodo lahko lažje opravljali svoje delo – delo, ki je v tem trenutku za državo bistveno bolj pomembno, kot da tukaj poslušamo to in potem obrazlagamo in 42-krat povemo eno in isto. Prosim gospod, nisem slišal najboljše? [[oglašanje iz dvorane]] V tem primeru, če bi uvedli ministra za interpelacije, bi imeli še naprej takšne seanse, ki jih očitno potrebujemo, ministri bi pač delali, kot sem že omenil. Pa da bo popolnoma jasno, interpelacija je resen in potreben instrument in to instrument, ki ga ima na voljo tako koalicija kot opozicija. Iz nekih razlogov samo opozicija uporablja to, ampak na voljo je vsem, ker je to potrebno. Uporabljajmo ta instrument resno, takrat ko so za to resne potrebe, če so obtožbe upravičene in utemeljene, ampak te tukaj pa niso. Pojdimo lepo po vrsti. Minister je vse premoženje prijavil KPK. To je dejstvo. Nič ni skril. Res je tudi to, da ni bilo prijavljeno ministrstvu glede omejitve poslovanja, ampak še vedno – minister ni nič skrival. Tudi to je bilo sporočeno. Ni bilo na nek način sporočeno. [[oglašanje iz dvorane]] Dragi gospodje, imamo zločin brez žrtve. Imamo zločin brez žrtve. Minister ni nič skrival in nič prikrival. Vsebinsko tudi ni bilo novih poslov, kar je popolnoma v skladu s tem, kar je minister dejal na hearingu. In posel, ki mu očitate, ni bil niti sprejet, delo ni bilo opravljeno, plačilo neizvedeno. V poslu se gleda vsebina. V uradništvu in birokratizmu pa se gleda forma. Vsak dela to, kar zna. Eni se posvečajo bolj vsebini, drugi znajo pa dobro loviti manjkajoče vejice in velike začetnice, pa ne podcenjujem tega dela. Ampak vseeno bi rekel, vsak dela to, kar zna. In vi kažete, kar znate. Gospod Vizjak, ali vi sploh ločite med funkcijami lastnika, direktorja podjetja, zaposlenega v podjetju in ministrom? Med temi funkcijami. Ali to sploh ločite? Popolnoma logično je, da lastnik ne ve vedno, kaj delajo skladiščniki v njegovem podjetju. Še več, najboljši lastnik je tisti, ki najde odličnega direktorja, včasih je to on sam. Ampak veste, še boljši je tak lastnik, ki najde še boljšega direktorja, kot je on sam. To imejmo v mislih. To niso iste funkcije, lahko je to ista oseba, ampak to niso iste funkcije. In odličen direktor je tisti, ki ga v bistvu niti ne briga, kaj delajo njegovi skladiščniki, ker jim zaupa in ker je postavil tak sistem, da jim lahko zaupa. Takšen je najboljši direktor. Mikromenedžment je ena največjih napak, ki jih lahko stori lastnik ali direktor, in kaže le na to, da svojemu delu ni kos. Tukaj moram še dodati, da imamo v Sloveniji preveč podjetij v državni lasti in se je zelo težko izogniti temu, da bi sodeloval nekdo, neko podjetje s podjetji v državni lasti, kar potem nujno privede do določenih težav, če ta oseba zaradi svoje sposobnosti nastopi kako drugo funkcijo, recimo politično. Funkcija direktorja je tudi to, da pridobiva nove posle. Gospod Omerzel, ko je bil na tej funkciji, je svoje delo opravljal odlično, tako kot ga zdaj opravlja odlično, ko je minister, drugo delo, delo ministra. Zdaj, tega ne vem, verjetno ne razumete, ampak v redu. To so vse dejstva. Podjetje Lastinski ni širilo poslovanja z državo, vse ostalo so natolcevanja, podtikanja in zavajanja in to je sedaj popolnoma jasno in to so dejstva. Še okoli tega razkritja na hearingu okoli sodelovanja oziroma razmerja z Darsom. Če imaš pogodbo, si jasno v razmerju in to je minister razkril. Posli po naročilnici pa niso razmerje, razen od tistega trenutka, ko prejmeš naročilnico, pa izvedeš ta posel. Če boš ti dobil neko naročilnico čez 5 mesecev, "sorry" – takrat pa zaradi tega nisi v nekem razmerju, s pogodbo si. Na ta način pač nisi in to so dejstva. Če vsega tega še niste razumeli iz pisnega odgovora, ki ga je pripravil minister, potem čisto po pravici povem, da nimam upanja, da boste razumeli tudi po moji razlagi, saj je bilo že večkrat povedano, pa še kar postavljate ista vprašanja, ampak tako pač je. Namigujete tudi na to, da je gospod Samo Omerzel takrat prišel do nekih poslov in da bo zdaj kot minister zaradi teh poslov nekoga nekaj nagradil, ali ne vem, kaj ste že nekaj namigovali iz tega vidika. Namigujete na to, da je 5 let nazaj nekdo tlakoval pot vladi Alenke Bratušek, pa še enega ministra je treba zamenjati, pa potem pride gospod Samo Omerzel namesto ministra; in to vse skupaj je bilo že 5 let nazaj, že leta 2008, ko je sklepal posle z Darsom, že takrat je tale velenačrt obstajal. Tako sem jaz razumel to, kar ste govorili. To je pa zgodba res nekega profesionalnega pravljičarja. In žalostno, gospod Vizjak, pa vidim, da se je tudi gospod Krivec temu pridružil, da je iz istega foha, da kot inženir in kot magister elektrotehnike, ki ste se tudi v tem Državnem zboru znali postaviti za inženirje in ste zastopali ta del občestva, da se tukaj postavljate na stališče, iz katerega je razbrati, da je za ministra primeren zgolj kak profesor, po možnosti iz kakšnega področja, kjer v življenju ni še nič pametnega naredil. To me pa res boli, jaz sem tako razbral vaše stališče glede tega. Jaz bi raje videl, da imamo čim več inženirjev v vladi in tudi v širšem upravljanju države. Moram preskočiti par točk, ker se mi čas izteka, bi pa tukaj omenil tole poročilo, s katerim je tudi gospod Černač že mahal. Recenzija noveliranega investicijskega programa KPMG, poslovno svetovanje d. o. o., in ne morda KPMG Slovenija, revizorska družba, d. o. o. To sta 2 drugačni družbi in tukaj je gospod Černač našel edini stavek, ki se nanaša na vrednost te investicije, pa še tukaj notri ni omenjene nobene konkretne vrednoti. Gre zgolj za neko oceno, ki je še zavita v neke tančice skrivnosti, in če dobro pogledate to poročilo, boste videli, da se na vrednost sploh ne nanaša. Celoten segment o predračunski vrednosti in ostalih stroškov. Kaj je celoten strošek, če je predračunska vrednost in ostali stroški, to ni pojasnjeno tu notri. V razdelku Predračunske vrednosti se govori o tem, da je DDV vključen notri v ceno, pa ne vemo, kakšna je ta cena, pa vključeni so denarni tokovi, pa če so stroški financiranja zajeti in podobne zadeve. Ampak 1 same številke tukaj notri ni. Pri projektih, ki govorijo o milijardah denarja, pa mislim, da se minister vseeno mora poglobiti v to vsebino in pogledati. Če pa se sam ne zna, mora najti ustrezno ekipo in mora imeti ljudi, ki jim zaupa, da se poglobijo v to. Tisti, ki je to, oprostite, prebral, se mu prižgejo rdeče lučke za ta projekt. Ne da je treba ustaviti ali pa da je kaj narobe, ampak da bo dvakrat pregledal, predno bo to naprej dajal. In če vam to takrat ni bilo jasno, gospod Vizjak, ko sem vam poleti razlagal o tem – poleti sem vam razlagal o tem – vam je to lahko jasno sedaj, ko je KPMG, se pravi avtor tega dokumenta, podal tudi svoje videnje, kaj vse je bilo narobe pri tem, ko so to oni sami pripravljali. Saj vam je to jasno vendarle. Avtošola. Minister je ukrepal takoj, ko je izvedel. Od danes naprej se to več ne bo ponavljalo. Predkazenski postopki so v teku priprave, nov zakon in tako dalje. Moram malo pohiteti, ker se mi čas izteka. Za konec bi samo še napovedal, da se vam bom zahvalil za športni duh v nadaljevanju te seje, če bom imel še to možnost; če ne, pa hvala za pozornost.
Hvala lepa, gospod Pavlišič. Na vrsti je gospod Krivec, replika.
Hvala za ta ekspozé, kaj mi vse vemo, kaj vse mislimo, česa ne vemo in tako naprej. Mislim, da smo bili kar v veliki meri napačno razumljeni. Jaz nisem rekel, da inženirji niso zaželeni, ampak da me zelo žalosti, ker sem ministra ocenil, glede na to, da prihaja iz istega foha, da bo to dober minister. Vendar ko se minister nekajkrat v parlamentu zlaže, je to integriteta, ni več vezano na to, ali je inženir, ali je doktor, ali je kdorkoli. Po človeški plati mu jaz ne zaupam več. To sem hotel povedati. In še enkrat, gospod Pavlišič, vse interpelacije, ki so bile v ne tako dolgi preteklosti v tem parlamentu z naše strani sproducirane, so tudi pokazale, da smo imeli prav. Ali se spomnite interpelacije proti Katarini Kresal. Vsi zagovori so šli, da je to neomadeževana zadeva. Tudi gospod Lukšič je bil interpeliran glede Stožic. Zdaj se vedno bolj kaže, da tudi to ni bil čisti posel. Zato so interpelacije orodje, s katerim lahko opozorimo na določene stvari, ki se dogajajo, na ministrstvih in med funkcionarji. In še enkrat, gospod minister je funkcionar, za njega velja integriteta in druga zakonodaja, tako kot za vas. In ne vem, zakaj se ukvarjate z nami. Raje povejte kaj v obrambo. Do zdaj niste nič povedali in govorite o neki študiji, ki je za v koš vreči. In če ima kdo "j", kot ste prej rekli, je [[…]] [[nerazumljivo]] . Jaz sem vam svoje povedal. Če ima minister vse te podatke, da je tisto, kar vi govorite, za v koš in papir, ki ni nič vreden, zakaj minister tega ne prinese in reče, da ta študija ni uporabna, ni relevantna. Tega ni rekel, to vi trdite. Na osnovi česa? Če minister govori, da mora vsak projekt pregledati in ugotoviti, ali je primeren "za nadaljnjo obravnavo ali izvajanje", bi verjetno v tem času že ugotovil, ali je ta analiza KPMG za stran vreči, kot vi govorite. Naj ima "j", pa naj to pove, pa bomo mogoče poroštvo spremenili. Dokler pa nimamo relevantnih dokumentov, pa za nas veljajo dokumenti, pod katere je nekdo podpisan. Enako velja za pogodbe, ki jih je minister podpisal kadarkoli že in za katere noče odgovoriti. Kdo ima "j", se boste morali še kdaj vprašati.
Gospod Vizjak, kot predlagatelj, izvolite.
Hvala lepa. Saj gospodu Pavlišiču verjetno nima smisla odgovarjati, ker je name naslovil očitek, da ne ločim, kaj je lastnik, kaj je organ vodenja in kaj je organ nadzora v gospodarski družbi. Gospod Pavlišič, naj vas seznanim, da smo leta 2006 sprejeli nov Zakon o gospodarskih družbah. Ko sem bil minister, veste, da sem malo moral sodelovati tudi pri pisanju tega. Tam so zelo jasne razmejitve dolžnosti posameznih subjektov v okviru pravnih oseb in podjetij. Saj o tem se nima smisla [[…]]Me je pa zmotilo nekaj pri tej razpravi, o čemer govori tudi odgovor ministra na interpelacijo. To se pravi, kaj pa ta forma, saj postopek ni toliko pomemben, saj važna je vsebina. Potem ne bi imeli razno raznih postopkov, ne nazadnje tudi postopkov javnega naročanja. To je čisti postopek, nima nobene veze z vsebino. Sledi pa zato, da ne pride do krive vsebine. Imamo tudi celo kopico postopkovnih dolžnosti v Zakonu o integriteti, ki nalagajo, kaj vse morajo funkcionarji narediti; pa ne zaradi tega, da jim kdo greni življenje, ampak zato, da se vsebina pokrije, da ne pride do koruptivnih dejanj. Tudi vi imate v vašem Zakonu o Slovenskem državnem holdingu kar eno tretjino zakonov o integriteti in nekih protikorupcijskih klavzulah. S kakšnim namenom? Da ne pride do krivih, koruptivnih zadev. Vi hkrati tukaj, ko ga je minister polomil, sam prizna, da je naredil prekršek, da ni pravočasno naznanil svojemu ministrstvu, da je lastnik firme Lastinski, da je pač to neka procedura, ki nima nobene veze. Ampak ni čisto res tako. Minister, prej vas ni bilo notri, pa sva vas dvakrat vprašala, gospod Krivec in jaz, da nam pojasnite to kolizijo med vašim zagovorom, to se pravi odgovorom na interpelacijo, in dopisom, ki ga je firma Lastinski poslala Darsu. V vašem zagovoru pravite, da je senat KPK ugotovil sledeče, potem ko ste mu naznanili, da ste lastnik tega podjetja. "Po pregledu celotne dokumentacije je senat KPK ugotovil, da je družba Dars objekt z lastno upravno subjektiviteto in da v svojih vrstah nima funkcionarjev, zato se določba tega Zakona o integriteti, o omejitvi poslovanja z Darsom, ne uporablja. Posledično je senat ugotovil, da s sklepanjem poslovnih odnosov med svojimi podjetji in družbo Dars – to se pravi vašimi podjetji in družbo Dars – niste kršili določb. In kršitev ne bi bilo niti ob nadaljevanju poslovnega odnosa." To ste zapisal v odgovoru na interpelacijo. Poglejte, kaj je pa gospod Mitja Veber, Lastinski d. o. o., napisal Darsu. Napisal je sledeče: "S prekinitvijo naše licenčne pogodbe s podjetjem Boschung in z odločitvijo KPK, da naše podjetje umesti na seznam poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani poslovanju po predpisih o javnem naročanju, formalno preneha naša sposobnost za izvedbo vašega naročila." Spoštovani gospodje, kdo zavaja? Ali direktor vaše družbe, katere lastnik ste, in piše Darsu, da ne smejo zaradi tega, ker jih je Komisija za preprečevanje korupcije uvrstila na seznam, ki ne sme poslovati z Darsom oziroma s pravnimi subjekti, ki poslujejo po Zakonu o javnih naročilih? Ali vi, ki pravite v odgovoru na interpelacijo, da niste nič kršili, ker bi posloval Lastinski z Darsom, in tudi nič ne bi kršili, če bi posloval še vnaprej. Prosim vas, spoštovani minister, za konkretno pojasnilo. In še eno vprašanje imam za vas. Odgovoril ste v odgovoru na interpelacijo, da bo KPK razmislil, ali vas bo oglobil zaradi prekrška, ker niste pravočasno sporočili teh omejitev. Pa vas sprašujem, ali vas je že oglobil do danes?
Hvala lepa. Če bo minister želel besedo, se bo javil k besedi. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kolegice in kolegi, minister! Najprej želim poudariti nekaj. Dopoldan sem bil zadržan, pa nisem bil med nastopom predsednice Vlade tukaj, ampak sem potem po Dnevniku in magnetogramu zasledil, da je predsednica Vlade izjavila tudi tole, da mora vsak, preden sodi o zakonitosti in etičnosti ministra Omerzela, najprej počistiti pred lastnim pragom. To je nezaslišano, pritisk in žalitev za poslance. Jaz sem 5 mandatov poslanec in vem, da v zvezi z mojim opravljanjem dela kot poslanec in integriteto nimam kaj pometati. In bi moral predsednik, ki je takrat vodil sejo, vzeti besedo, zahtevati, da se predsednica Vlade opraviči, ker sem prepričan, da 95 odstotkov poslancev nima kaj pometati in da predsednica Vlade na tak način jemlje verodostojnost poslancev. To je nekaj nezaslišanega! To si je predsednica Vlade lahko samo dovolila, če si je šla v Rim kupit odpustke. Tam so včasih prodajali odpustke in je prišla čista, očiščena vseh svojih grehov, tudi vsega tistega, kar se je dogajalo v NKBM, ko je bila nadzornica NKBM. Samo v tem slučaju, ampak še to malo srednjeveško zveni. Gospe in gospodje, minister; več ur sem spremljal to razpravo in imate neverjetno trdo kožo. Ne odgovarjate na konkretna vprašanja, pa so vas prosili, da smo z "da" ali "ne" potrdite. Jaz si znam to razlagati, zakaj takšno stališče in takšen odnos do poslancev. Jaz sem trdno prepričan, iz mojih poslanskih izkušenj, da so vam, ko ste kandidirali za ministra, vključno s predsednico Vlade, zagotavljali, da se bo že našla rešitev in da boste lahko svoje posle – obilne, bogate posle, dobro plačane posle z Darsom in drugimi državnimi podjetji – peljali naprej. Verjetno niste sami tega krivi, kajti vi ste bili na šolanju v Ultri v času izjemno močnega LDS, ko so si tisti lastniki in drugi v LDS lahko kaj takega tudi privoščili. In verjetno še iz tistih časov nosite v sebi, da je vse dovoljeno. Tudi predsednica Vlade je bila takrat LDS svetnica v Kranju, verjetno tudi to zgodovinsko motnjo v sebi nosi. In jaz sem prepričan, da ste vi, še posebej, ker ste inženir kot jaz, toliko logičnega mišljenja imate, da ste sami vedeli, da ne morete podpisati pogodbe v novembru; decembra pa izstaviti račun za 7 preteklih mesecev, to se pravi nekje od aprila, maja nazaj. Toliko logike vi imate, to jaz verjamem. In ste se takrat zavedali, da je to kaznivo dejanje, ki vam ga bo vladajoča koalicija pokrila. Kajti en del močnega LDS se je preselil najprej k SD v prejšnjem mandatu, potem so šli k Pozitivni Sloveniji in vi ste smatrali, da imate zaščiten hrbet, da se to lahko počne, tako so vas šolali v Ultri. Bili ste tudi uspešni. Dobil sem kup pošte o vaši uspešnosti na razpisih. Na Eureki pod ministrom Golobičem iz šolstva, danes je bilo že povedano, za avtomate za prodajo cigaret, ni najbolj etično to pod Eureko delati. Veste, ni najbolj etično, ampak minister Golobič je že vedel, kaj je dal, komu je dal in kaj se bo razvijalo. No, tu berem, da so bili takšni avtomati že v drugih projektih razviti, pa da jih je Ultra prodajala prej drugod. Potem pa je izbruhnila ta zadeva z vzdrževanjem vremenskih postaj. Nekje sem bral, da jih je 22 ali 24, takrat je bilo rečeno za 200 tisoč na leto. Nek elektroinženir mi je pisal, za tak denar bi lahko skoraj vse nove kupili vsako leto. Verjetno se da to preveriti. Ampak tako razkošna pogodba, toliko pa inženirsko vem, da se je tu zaslužilo "ohoho", da je to del brezna, v katerega je državo spravil tudi Dars, ko je bil avtocestni križ od države preplačan za 30 %. Samo znotraj tega so se takšne pogodbe lahko tako razkošno podeljevale. Slišal sem iz novomeških krogov, nek vir mi je rekel, da je tu še več takih pogodb, ne samo z vami, ko so si bivši močni možje dolgoročno zagotovili takšne pogodbe preko Darsa in drugih državnih podjetij. Da je tega še ogromno in da je to še stalno pijavka na državnem telesu in Darsovem telesu. Vam so, jaz sem trdno prepričan, premierka Bratuškova in vsi zagotovili, da boste to lahko delali in počel tudi kot minister. In to, kar je sedaj vidnega, kar smo videli, nam potrjuje, da je tako bilo. Namreč, ko ste bil kandidat za ministra, sem se razveselil, da bo prišel uspešen inženir, podjetnik, ki nima incestnih vezi z bivšim LDS, sedanjim LDS, ki se mu reče Pozitivna Slovenija; s SD, ki ima ne vem kakšno zgodovino. Ne. Sem mislil, sedaj pa bo enkrat in še iz nove stranke, Državljanske liste. Sedaj po vsem tem, kakšne pogodbe, s kom, kje ste bili na šolanju, žal vidim, da so vas poslali v Državljansko listo. Čez noč ste zgleda začutili, tako kot v preteklosti številni ministri, da so blizu neki stranki. Nekoč je bila na hearingu Zdenka Kovač, ki je šla čez noč iz LDS v DeSUS, čez noč. Je bila blizu, je povedala, da je začutila, da je blizu. Sem jo vprašal, to pa morajo biti blazne bolečine, če čez noč začutiš tako metamorfozo, da si blizu čisto drugi stranki. Meni se je smilila, čez noč začutiti tako metamorfozo in to boli gotovo, boli. Tu so uporabili isto tehnologijo. Čez noč ste postali blizu Državljanski listi in vse je po starem, vse je enako, kot je bilo. Na isti način se črpa državo. Minister, jaz vam prijateljsko svetujem, vi boste uspešen v poslih, toliko ste inteligenten. To so vam napačno zagotavljali. Malo so se časi spremenili, veste. LDS ni več tako močan oziroma njega praktično sploh ni več. Pozitivna Slovenija, Janković so "skrahirali". Novinarji si malo več upajo, malo več razkrijejo. S tem bremenom, s to pezo tako eksaktnih pogodb, pa tako jasnega konflikta interesov in kolizije interesov, kot minister ne boste mogli živeti. Zato odgovorite s kratkimi odgovori, ja ali ne. Povejte mi odkrito, ali se res niste zavedali takrat decembra, da po 1 mesecu pogodbe ne morete izstaviti račun za nazaj za 7 mesecev? Meni kaj takšnega na pamet ne bi prišlo in mi morala ne dovoli. Kako to razlagate? Samo to odgovorite – ja, mene so tako učili, mene so tako vzgajali, v LDS in v Pozitivni Sloveniji so rekli, da tako lahko delamo. Vam bom verjel, pa bom rekel, imejmo take ministre. Hvala.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Veliko se jih je odjavilo. Gospod Lah je naslednji, potem gospod Tanko, gospod Möderndorfer, minister in predlagatelji. Na vrsti je gospod Lah.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča. Spoštovani minister! Jaz ne bi rad ponavljal stvari, ki smo jih danes že slišali od kolegov, o vseh 6 točkah. In potem malo drugačno verzijo od pozicijskih kolegov. Se pa sprašujem po vsem tem, ko je bilo tukaj dokazano z dokumenti, kolega Vizjak ima račune, pogodbe, na kakšen način ste, minister, s svojim podjetjem poslovali z Darsom, kot ste že prej povedali, da ste ponudbo dali za določen posel oktobra, pogodbo podpisali novembra, račun pa izstavili kar za 7 mesecev nazaj. To je bil način, verjetno, normalen način poslovanja med vašim podjetjem in Darsom. Ne bi bilo nič narobe, če vi na tak način poslujete z neko drugo pravno organizacijo, ki nima nobene veze z državnim denarjem. Še sploh potem, ko ste postali minister, odgovoren za poslovanje Darsa oziroma za vse, kar se dogaja tudi na Darsu. Pa vendar, to kaže, da niste poznali, kako bi bilo pravilno poslovati z državo oziroma državnimi podjetji. In očitno tudi ko ste bili minister, ste še na tak način nadaljevali, vam je bilo dopuščeno. Tukaj je tudi en kup dokazov, ki jih ima kolega Vizjak. Pa pustimo to. Tudi vaše delo kot ministra, da ste od 2 ponudnikov za izdelavo tablic, čeprav sta bili ceni tako različne, da je bila ena ponudba še enkrat višja od druge, enostavno izločili najcenejšo zaradi nekih formalnosti in da niste takrat pomislili, da ni druga ponudba previsoka, če je nekdo dal ponudbo za pol nižjo ceno. Ali je to neka dumpinška ponudba ali kaj je. Kot dober gospodar bi verjetno takrat, najmanj kar bi naredil, poskušali se izpogajati za nižjo ceno pri višji ponudbi ali pa razveljavili razpis, da se odpravi tiste administrativne ovire, ki so izločile tega ponudnika z nižjo ceno. V drugem razpisu bi ponudnika izbrali, ki bi bil nekje med eno in drugo ceno, vsaj poskus bi bil po mojem potreben. Se pravi, poslovanje je šlo, tudi tukaj imate napake. Potem kar tako na lahek način dovoliti, da v proračunu vašega ministrstva vzamejo 90 % sredstev za vzdrževanje državnih cest od, ne vem, 89 milijonov na 9 milijonov. Kar tako na lahek način, kot da ni to nič. Že tako obubožane državne ceste bi kar enostavno pustili. Mag. Ficko je večkrat poudarjal, tudi ob pripravi tega proračuna, rebalansa proračuna, da ima država 6 tisoč kilometrov državnih cest in denarja do zdaj za vzdrževanje polovice teh cest. Kaj narediti z ostalimi cestami, ali jih poriniti enostavno občinam, ki tudi nimajo sredstev, ali zapreti. Kaj narediti? Mislim, da niste kot skrben gospodar reagirali na to, ali niste poznali posla, ali so vas zavedli, ali ne vem kaj. Potem je gospod Ficko odstopil s te funkcije, ker ni videl več možnosti, da bi svoje delo opravljal. "Pa nič zato", je rekla predsednica, "imamo ljudi". Nekdo, ki je 6 let delal na zelo odgovorni funkciji, pozna vse ceste v Sloveniji, zastavil ogromno projektov skupaj z občinami, dobro peljal zadevo, tudi sam kot župan sem imel z njim zelo dobre izkušnje. Če vprašate župane ne glede na politično opcijo, vam bojo povedali, kakšne izkušnje so imeli. Ampak za to vlada, "to ni nič, en človek gor ali dol". Nastavimo enega, ki ima nek akademski naziv spredaj, pa bo to vozil. Ni res, boste videli, kakšne probleme boste imeli. Ali pa je bilo namerno to narejeno, da ko bo nov človek prišel, boste nazaj dali ta denar, pa boste rekli, prej še ni bil sposoben. Ta pa je zdaj. Niste se pokazali kot skrben gospodar na tem ministrstvu, da ne omenim tistega področja, ko sem vam že očital, da ne boste na hiringu povedal, da ne boste nič naredili pol leta, po pol leta sem vam povedal, da niste nič naredili, pa še do danes niste nič naredil. Verjetno ste samo povzeli program vašega prejšnjega predhodnika, ki je bil dober teden minister; pa njegov program prečital. Poleg tega me pa čudi, kako ima vaš predsednik stranke različna merila, ko brani svoje ljudi. Zdaj velja pri nas na enkrat domneva nedolžnosti, dokler se nekomu ne dokaže, da je kriv, da je delal narobe, ni nič narobe. Ko je pri nekem drugem primeru KPK na osnovi nikakršnih dokazov ugotovil, da je nekdo prodal zemljišče za toliko in toliko, 100 tisoč evrov, in od kod mu zdaj ta denar. Svojega poročila, niti osnutka ni dal na vpogled, da bi se človek lahko branil. Takoj je skočil oziroma je vedel za rezultate tega poročila, prej kot vsi ostali, in govoril o najvišjih standardih integritete, ki morajo veljati za poslance, še posebej pa za ministre. In takoj se je odločil, da ne bomo več sodelovali s takim in tako naprej. Kje so zdaj ti visoki standardi? Zdaj pa dajmo počakati. Jaz nisem primer za vas, tudi za gospoda Stepišnika. "Ne bom komentiral, ampak počakajmo, da se vidi, ali je na tem kaj. Seveda, ko gre za druge barve. Zdaj pa je zadeva čisto drugačna. Tudi tukaj poslušamo razne smešne zagovore, obračanje nekih dejstev, ki so jasni na dokumentih. Upam, da se bo še kdo drug vprašal, tudi mediji, da ne bojo zatiskali zdaj oči. Če pa zdaj veljajo taki standardi, potem se pa jaz sprašujem, kakšna luč potem pada na ostale ministre. Ali se tudi ostalim dovoljuje, da tako delajo, a so standardi šli tako nizko? Tudi pri vašem predsedniku, ki naj bi bil sinonim za transparentnost, visoke standarde integritet in ne vem kaj še vse. V prejšnji vladi smo samo to poslušali, pa ko je bil predsednik parlamenta tudi. Tako naj bi me bilo že strah, ali bom prav vstopil, da ne bom nečesa prekršil. Sedaj pa kar na enkrat to več ne velja. Počakajmo, da se dokaže, ali je na tem kaj. Potem bodo pa še tisti organi, ki so pristojni, malo spregledali in pustili v kakšnem "lajdelcu" kot za nekega zamrzlega predsednika. In bo ta čas minil, do novih volitev, pa če bo kaj narejeno ali pa ne. Res se lahko državljani sprašujejo, ki nas gledajo, poslušajo, kaj se gremo; če nas sploh še gledajo. [[oglašanje v dvorani]] Ja, pa ne po naši krivdi. Mislim, da bi bilo prav, da se tudi pozicijski poslanci, če boste ta primer spustili skozi, potem je gospoda Stepišnika škoda. Ker jaz nisem zaznal pri njemu večjih kršitev kot tukaj, pa je pač moral, verjetno je že bil razlog, priti nazaj med nas. Nekaj kolegov vam je že zaželelo dobro delo v gospodarstvu, kjer ste očitno zelo uspešni, na tem področju se vam pa je, verjemite, zalomilo in niste bili kos tej nalogi. Kot so kolegi predlagali, bi nam skrajšali to razpravo, verjetno naredili tudi uslugo premierki, da se ne bo potrebno še z vsemi kriplji oklepati in zagovarjati nekaj, kar ne stoji. Ko je premierka pisala govor za danes, verjetno še ni videla ali pa slišala za te dokumente, ki jih je kolega Vizjak danes prinesel. Verjetno jih prej ni imel. Upam, da bo zdaj pogledala tudi to in da bo odločitev spremenila, pa tudi vi, kolegi iz pozicije, mislim, da se lahko iz tega tudi kaj naučite, ker mogoče boste pa kdaj v prihodnosti vi imeli tako nalogo peljati interpelacijo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. No, najprej kakšen stavek o tem, kako bi koalicija lahko bolje delala, če ne bi bilo opozicije. Ne vem, kaj vas je v teh 2 mesecih oviralo, da niste uspeli dobiti ne ministra za gospodarstvo in ne ministra za zdravje – opozicija zagotovo ne. Ne vem, kaj vas je v tem času oviralo, da ste pripravili tako slab program za črpanje sredstev iz evropske perspektive, da so ga v Bruslju ocenili kot najslabšega. Opozicija zagotovo ne. Nihče od nas ni povabljen k oblikovanju ministrske ekipe in ni bil povabljen niti k oblikovanju programa za črpanje evropskih sredstev. Nič od tega. Gospod Meh, gospodje iz koalicije, Državljanske liste in ostali. To ste zamočili popolnoma sami, nihče vas ni motil. Drugo, kar je, je to, da se je že davno prej vedelo, da bo minister dobil podporo, za dodatno potrditev je bila v dogovoru med Državljansko listo in Pozitivno Slovenijo pri imenovanju nadzornikov HSE – Holdinga slovenskih elektrarn. To je bil pač "deal", to se je zgodilo, dogovorno; SD je tu popolnoma izpadla in po sili razmer morajo tudi Socialni demokrati ta projekt podpreti. To je bila politična trgovina. Kar zadeva ta odnos do integritete, besed in zapisanih zadev te koalicije. Če bi tisto, kar ste zapisali v koalicijsko pogodbo ali osnutek koalicijske pogodbe ali v Zakon o Slovenskem državnem holdingu, bil nek resen namen koalicije, potem se tukaj mi s takimi ravnanji ministrov sploh ne bi ukvarjali. Vi ste v koalicijski pogodbi napisali: boj proti gospodarskemu kriminalu, boj proti gospodarskemu kriminalu in korupciji in tako naprej, to imate v novem predlogu, ampak nič od tega se ne uresničuje. Kar zadeva Zakon o Slovenskem državnem holdingu, imate tam cel kup definicij, tretjino zakona, je rekel kolega, kjer so zapisane določbe o samoizločitvi, o omejevanju kolizije interesov itn. Zakaj potem to pišete v koalicijsko pogodbo in v zakone, utrujate slovensko javnost, delate PR, če pa v praksi tega ne izvajate. Danes smo bili tu priča številnim dokumentiranim trditvam, dodatno dokumentiranim trditvam mojih kolegov, ki so podkrepili vse tisto, kar piše v interpelaciji, z dokumenti, ki so avtentični. Minister se o njih ni uspel izjasniti niti z da niti z ne, ker je težko reči, da so avtentični, to ga razumem; da pa niso, pa ne more, ker so pristni. Dodatno so tudi dostopni dokumenti, ki jih je poslala njegova firma na Dars in je v izrecni koliziji s tistim, kar je minister zapisal v odgovoru na interpelacijo. V izrecnem nasprotju. Minister je v interpelacijo – če ta dokument drži, ki ga je podpisal direktor njegove firme – napisal nekaj, kar je laž, kar ne drži, kar ne stoji. In tudi jaz vas vprašam, minister, ali je ta dopis vašega direktorja vaše firme avtentičen, pravi, je tretji odstavek napisan tako, kot je bilo odločeno z odločbo KPK. Ali pa je res tisto, kar ste vi napisali v odgovoru na interpelacijo in ste na nek način poskušali to umazanijo stresti s sebe in odvrniti pozornost. Drži? Če greste na spletno stran KPK, boste lahko to preverili. Drži dopis vašega direktorja? Vi tega posla z državno firmo, ki je zavezana javnim naročilom, ne morete opravljati zato, ker je vaše podjetje uvrščeno na listo, ki tega ne omogoča; ne zato, ker ste se vi tako odločili. To ste napisali v interpelaciji, ampak ker vam to KPK preprečuje. Ko pride minister v Državni zbor, ko pride minister odgovarjati pri interpelaciji na očitke, od njega pričakujemo, da bodo njegove izjave verodostojne, da bodo stale. To ni namig ali zlobna želja opozicije, da bi nekaj naprtila ministru. Morda, ampak minister je na te stvari dolžan eksaktno, precizno odgovoriti. In kar zadeva ta 2 dokumenta – vaš odgovor in dokument vaše firme, povezan s prvo in drugo točko našega očitka pri interpelaciji, je očitno, da ste se zlagali, ali pa se je zlagal vaš direktor. Ne drži tisto, kar ste napisali v odgovoru na interpelacijo; ali pa ne drži to, kar je vaš direktor poslal na družbo Dars. Žal držijo tudi vsi naši očitki iz točke, ki se nanaša na TEŠ. Niti eden iz opozicije ni oblikoval sklepa Vlade, do kdaj mora ministrstvo pripraviti poročilo za Vlado. Tam je bil napisan julija meseca, rok 3 mesece, 15. oktober je bil "deadline". Minister, ste do takrat predložili tisto, kar je bilo po sklepu Vlade v zvezi TEŠ predloženo vladi ali ni bilo? Ni bilo. Lahko pogledamo sprejete sklepe Vlade in dostavljena gradiva na Vlado in vsi boste lahko ugotovili, da tega ni bilo. Ko smo obravnavali zadevo TEŠ na izredni seji Državnega zbora, smo opozicijski poslanci, podpisniki te zahteve, predlagali sklepe. Koalicija jih je povozila. Povozila jih je tudi s soglasjem ministrstva. Pa me zanima, spoštovani kolegi, ali ste morda dobili vloženo poročilo o projektu TEŠ do tistega novembra? Ste ga morda dobili do 30 decembra? Ste ga morda dobili do 29. januarja letošnjega leta? Žal o tem ne moremo reči, da se je to zgodilo, tudi minister tega ne more potrditi in očitno tudi ta očitek iz interpelacije drži. Tudi kar zadeva ostale očitke – recimo očitek glede zadev, povezanimi z avtošolo. Tudi tam je nedvoumno jasno, da ste dobili aprila meseca poročilo od tedanjega vodje šefa Pojbiča, da vas je, vsaj tako je dejal na tem ustnem razgovoru, seznanil. Zdaj pa predlagam, da potrdite, ali vas je, ali vas ni, ali je bilo to srečanje samo protokolarno – na vratih se je obrnil in je šel. Tudi kar zadeva imenovanje gospoda Pojbiča, so vam kolegi dokazali, da ste se evidentno namensko zmotil, da ne bom uporabil težjega izraza. Namensko! Ves postopek je bil speljan do agencije, dvakrat ste bili opozorjeni in vi ste rekli, da [[…]]Kaj ste rekli v odgovoru, minister, se še spomnite? Žal je težko na te stvari odgovarjati. To vidimo. In tudi ekipa, ki vam sugerira iz lože, vam ne more pomagati pri teh stvareh, ker so zadeve neizpodbitne in take, kot so, zapisane v interpelaciji. Žal mi je to, da je prišla dopoldan predsednica Vlade izjemno vehementno, povedala tisto, česar pač ob taki interpelaciji človek ne bi pričakoval, ni rekla pa niti besede o tistem, kar je tam zapisano. Prišla je sem pokrit, povedati svojim poslancem in koaliciji, da pač stoji za dejanji, ki so očitana v interpelaciji – in ki niso bila zanikana ne v odgovoru na interpelacijo in še manj v razpravi, ker se minister pač ni, očitno tudi na večkratne pozive, zmogel do teh ključnih vprašanj izjasniti, ali držijo, ali ne držijo; kaj šele, da bi to kakšno stvar vsebinsko obrazložil. Da je zadrega kar velika, kaže predvsem izjava, to je izjava vodje največje koalicijske poslanske skupine gospoda Janija Möderndorferja, ki je dejal, da bomo dali ministru drugo priložnost. S to izjavo je povedal popolnoma vse. Popolnoma vse, v celoti se zavedajo, da zadeve niso skladne z zakoni, da tudi odgovor na interpelacijo ni ustrezen, ampak zaradi drugih razlogov bodo dali glas za to, da pade interpelacija oziroma da interpeliranec ostane na funkciji. Tako nedvoumnega sporočila ni dal, kar se jaz spomnim, še noben vodja poslanske skupine. Še nobeden, pri nobeni vloženi interpelaciji. In očitno te koalicije ne drži skupaj vsebina, ne drži želja za kvaliteto, želja za rezultate; ampak jo držijo skupaj drugi interesi. Sedaj nihče v tej koaliciji pač ne more priti na funkcijo, ki nima greha. Tudi kadrovske poteze, ki jih minister pelje naprej, so in gredo v to smer. Gospoda Žagarja, ki ga je zaposlil v svojem kabinetu, bremeni odškodninska tožba Darsa za posle na Darsu. Ampak ta oseba je bila dovolj dobra, da je bila nominirana, imenovana za uradnika na njegovem ministrstvu po njegovi, verjetno njegovi izbiri, ministrovi izbiri, da se je lahko zaposlila tudi v njegovi firmi, o kateri govorimo; in da je zdaj spet odličen kader za zaposlitev v državni firmi – v Slovenskih železnicah. Se pravi, da moraš imeti neko hipoteko in zgodovino, ki te bremeni, da si lahko sploh na pomembni funkciji v tej koaliciji. Podobno je tudi z gospodom, ki ste ga imenovali namesto gospoda Pojbiča. Tudi tam prinašajo mediji sporočilo o tem, da so bile storjene nekatere nepravilnosti v preteklosti, tudi povzročene nesreče, celo piše tam nekje, v vinjenem stanju. In zdaj je to človek, ki je na čelu Agencije za varnost v cestnem prometu. Odlično. Odlično. Človek z izkušnjami. Ne moreš si želeti boljšega. In mislim, da bi bil počasi čas, da se vlada, tudi predsednica Vlade, tudi koalicija, kolegi, tudi tisti poslanci iz Državljanske liste, ki ste imeli toliko besed o etičnem ravnanju, o etičnem kodeksu, o brezmadežnosti v poslanskih, ministrskih in funkcionarskih klopeh, da bi potegnili neko potezo in odreagirali. Žal so ta pričakovanja očitno prevelika. Še nekaj. Gospod Vogrin je bil proglašen za črno ovco. Prepričan sem, kolegi iz Državljanske liste, če bi gospod Vogrin imel možnost, da bi posloval na tak način, kot je gospod Omerzel, njegova firma ne bi šla v stečaj. Zagotovo ne. Če bi imel gospod Vogrin možnost, da bi od dneva D, ko bi bil na razpisu izbran kot najugodnejši ponudnik, lahko za 7 mesecev nazaj sklenil posel in dobil to poplačano, njegova firma ne bi šla nikoli v stečaj. Nikoli, to vemo vsi. In tudi firma marsikaterega drugega podjetnika ne bi šla v stečaj. Ampak očitno so v tej državi neke svete krave, kot pravi minister Virant, vaš predsednik stranke, ki so očitno še nedotakljive, ki se jim očitno zaradi nekih velikih interesov še ne sme zgoditi nič. In ne razumem, da koalicija tako zvesto ščiti slabo delo. Ne razumem! Minister, ničesar niste opravili v roku, od tistega, kar je bilo očitano, niste demantirali, niti ene stvari zavrnili, za niti eno trditev, ki smo jo dali, niste dali protidokumenta, kaj šele protiargumenta. Očitno v koaliciji smatrate, da je dovolj, da nekdo tukaj sedi 13, 14 ur in da je s tem opravil posel in dvakrat po 10 minut odgovori; in mislite, da pove vse. To je podcenjujoče in tudi precej signifikantno ravnanje tudi za ostale ministre v tej vladni koaliciji. Nihče kaj veliko ne odgovarja, izogiba se Državnega zbora, beži od odgovornosti in odgovorov. Žal je od takega načina dela možno pričakovati samo to, da se bo gospodarska rast, da se bo kriza samo še poglobila, ker se vsi primarno ukvarjajo s privatnimi posli, sekundarno pa z urejanjem države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jani Möderndorfer, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Ker sem zadnji razpravljavec, ne pa nujno zadnji razpravljavec, ker je še kar nekaj časa, moram reči, da sem žalosten. Ko sem šel zjutraj od doma, sem še ekstra rekel, da dan, ko je interpelacija v Državnem zboru, meni ni drag, ne ljub. Pa ni važno, za katerega ministra gre; ali gre za ministra opozicije, ko je v [[…]] [[oglašanje v dvorani]] Poslušaj me, Tanko, do konca. Ko gre za ministra opozicije ko je na oblasti, in ko gre za ministra v naši vladi. Tisto, kar sem želel povedati, je predvsem to, ker je kolega Tanko na začetku rekel, zakaj utrujate slovensko javnost s časom. Moram reči, da sem prav tega bil zjutraj žalosten, ker sem vedel, da bomo slovensko javnost utrujali s časom. Ampak to pot ne s časom, katerega smo mi pripravili za interpelacijo, ampak s časom, ki ste ga vi pripravili. Danes ste slišali gospoda Vizjaka, ki je bil nekako zastavonoša te interpelacije in je najmanj štirikrat ponovil na začetku z vehemenco in potem še trikrat v različnih oblikah, pa vendar je ponovil tisto, kar je pravzaprav želel. Morem reči, da sem ga zelo pozorno poslušal samo prvič, potem ne več, ker me je res zanimalo, kaj je tisto, kar bo povedal novega. Namreč, srečala sva se 1 teden pred parlamentom, pa me je vprašal, pa boste res dali priložnost temu ministru. In sem mu zelo jasno povedal, še imate čas, prinesite kaj, pokažite, čakam. In čakal sem in dočakal sem današnji dan, ko je prišel gospod Vizjak z dokumenti. Jaz sem sicer zelo žalosten, ker teh dokumentov v celem dnevu nisem videl. Pogledal sem v sistem, ni v sistemu; pogledal sem, če sem kaj zgrešil v sami interpelaciji, ki je bila predložena, nisem videl. Videl pa sem, kako je gospod Vizjak mahal s papirčkom in videl sem še dodatno papirje, ki so jih njegovi kolegi kazali. Ampak problem ni v tem, ker jih nisem videl. Problem je predvsem v tem, ker sploh ne vem, ali so verodostojni. Niti ne vem, kje jih je dobil, če so verodostojni. In v resnici me je strah živeti v družbi, kjer vedno ena in ista stranka prihaja do dokumentov in do določenih korespondenc na čuden način. Tudi tega me je vedno v tej družbi strah. Posebej me bo vedno zanimalo, kako je s poslovno skrivnostjo, ki jo imajo določena podjetja, firme, in čemu je pravzaprav to namen. Pa vendar, odgovore smo danes poslušali cel dan. Vemo, kdo je zaposlen na Darsu, v katerem času je bilo to vodstvo postavljeno, in vemo, kdo komu pravzaprav streže in kdo je komu neljub. Vse to smo danes slišali, v glavnem s tiste strani. Očitke so zavračali s te strani, da bo jasno – gospod Vizjak in gospod Tanko. Meni ni potrebno braniti ministra. Minister se bo sam branil, zato so interpelacije. In interpelacija je legitimna. In kdor je danes rekel, da ga zanima vsebina in ne forma, se jaz z vami tu strinjam. Kot ste opazili, meni ni ljubo sedeti na interpelacijah, ampak spoštujem formo, tudi če bomo zapravili še 2 uri in 9 minut, ker smo se, so se v preteklosti dogovorili, da je takšen red. In to je dobro. Ampak, ali bomo v tej formi in v okviru te forme še z vsebino dosegli tisto, kar smo hoteli, to pa je drugo. Gospod Vizjak je povedal na začetku eno stvar, ki se ji reče, ko je dobil očitek, seveda s te strani, da ne gre za "interpretacijo". Res je, gospod Vizjak. Ne gre za interpretacijo. Gre za interpelacijo, pravilno ste ugotovili. Problem te družbe, predvsem pa vas in vaše stranke, pa je, da vsako interpretacijo vedno interpretirate tako, kot si jo vi predstavljate. In ni važno, ste jo vložili vi ali pa jo je vložil nekdo drug. In to je problem. In zato je interpelacija lahko vedno vprašljiva in problematična. Danes sem poslušal, da ščitimo ministra zato, ker se bojimo, da bo razpadla koalicija. Veste, koalicija je sestavljena v prvi vrsti, in to vi dobro veste, ker ste jo že večkrat sestavljali, zato da boste uresničili svoje cilje. In kako ste branili to koalicijo, ste pokazali pred 1 letom, ko so vam ministri odhajali, pa jih niste mogli enostavno postaviti in so eni ministri prevzemali dvojna ministrstva. Niti se niste trudili, da bi nove iskali ali imenovali, ampak ste vlekli in čakali. In to bi šlo v nedogled. Poslušam, da ne moremo v 2 mesecih predstaviti ministre, čeprav imamo še cel mesec čas. Ampak ne se bati, ne boste mesec dni čakali, zelo kmalu se bo to zgodilo. Ta strah naj vam ne bo blizu. Naj vam bo bolj blizu, ali boste upravičili to interpelacijo. To je bolj pomembno z vas. Vi se ne ukvarjajte z ministri. Sem pa danes slišal še eno neumnost s tiste strani. Tej neumnosti se pa reče, da želimo koalicijo brez opozicije. Oprostite, takšnega enoumja si ne želim v tej državi. Jaz si vedno želim opozicijo. Kakšna pa bo ta opozicija, je pa odvisno samo od vas, ne od nas. Zato ne nam očitati, da si želimo biti brez opozicije, če pa vi opravljate vlogo tako, kot ste si jo sami zahoteli. Gospod Vizjak, jaz bi na vašem mestu poskrbel, da bi bili ti dokumenti dostopni vsem in bi se lahko pogovarjali o stvareh; in ne zadnjo minuto pred koncem interpelacije, ampak med celo interpelacijo, da bi jaz lahko kakšen dokument videl, prebral pa tudi kakšno stvar kaj vprašal in mogoče tudi ugotovil, kje ste dobili te dokumente. Zraven sem danes slišal še par krepkih, ta je bila najbolj sočna in najbolj simpatična, ko ste si skoraj prilastili poslanca Stepišnika, nekdo je celo jokal za njim, da ni več minister, da si ga želite in da bo celo novo sejo sklical, da bo rehabilitiral gospoda Stepišnika. Veste, gospoda Stepišnika ne rabite rehabilitirati. Gospod Krivec je bil, brez skrbi, saj vem, kdo je kaj govoril. Ga ne rabite rehabilitirati, ker za razliko od tega, kar je gospod Vizjak danes zjutraj hotel trditi in seveda je svojo trditev hotel potrditi na ta način, da je rekel, da je bil odstopljen, v resnici pa je moral odstopiti sam, ker je v resnici bil odstopljen, v tem kontekstu. Saj vemo vsi, kaj je hotel povedati. [[oglašanje v dvorani]] Ne, ni res, na začetku, saj se več ne spomnite, predolgo smo že tukaj. Problem je v tem, da je gospod Stepišnik sam odstopil, samo vam to ni bilo všeč, ker če ne bi sam odstopil, bi se vi igrali z novo interpelacijo. Danes je pa najbolj sprevrženo, kar poslušam, da ga hočete malo da ne včlaniti v svojo stranko, toliko je bil dober za vas. To je sprevrženo. In to je izguba časa te interpelacije, to je velika izguba časa. Verjamem, da s tem, ko je minister razložil večkrat, ne enkrat, argumente, ki ste jih pisno posredovali v Državni zbor in dali možnost ministru, da je pripravil tudi odgovore na interpelacijo, kaj se je pravzaprav počelo. Zame je zelo pomembno dejstvo, da je tudi KPK svoje ugotovilo. Vi ste danes večkrat ponavljali v razpravi, kaj je ugotovilo. In to je, da oni nimajo problema s tistim, kar bi vi radi imeli problem. Ja, absolutno. In zato imate problem, gospod Vizjak, to pa je, da niste uresničili svojih dejanj, za katere sem vas pozval pred Državnim zborom, ko sva se srečala. Gospod Vizjak, dolgo časa ste v politiki, dolgo časa ste bili na odgovornih funkcijah. Interpelacija je največkrat taka, da 10 procentov govorimo o predmetu interpelacije, 90 procentov pa o vseh nemogočih kloakah iz arhivskih zgodb. In ne vem kaj še vse vedno privlečemo, danes sem spet poslušal o starih interpelacijah, od Katarine Kresal do ne vem kaj, vseh možnih očitkov. Pomembno pa je, da taka interpelacija ne prinese nič dobrega. Gospod Vizjak, jaz moram reči eno stvar, jaz vas izredno cenim, za mene ste izredno sposoben človek, v politiki, da se razumeva. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, saj ste lahko, ker to redko komu rečem, tega se zavedajte. Morate pa vedeti, da morate vedno nositi tudi odgovornost za tiste stvari, ki jih počnete. Včasih se mi zdi, moram uporabiti lep izraz, nekako dvojno, ko je človek, ki je funkcioniral v politiki in začel določene zgodbe, imel neverjetno moč celo vplivati in odločati v določenih korakih, da se danes postavlja v situacijo, kot da nikoli ni bil prisoten v tej politiki oziroma pri določenih korakih in pri določenih dejanjih. Veste, jaz sem se že zdavnaj naučil, med drugim tudi to, ker govorimo že o temi, katero pokriva tudi ta minister – to pa je energetika. Pri energetiki ne veljajo strankarski dogovori. Veljajo samo energetski dogovori ljudi iz energetike, v katero pa spadate tudi vi; tudi vi spadate, tudi Košorok je absolutno zraven. To je ta problem, ko "maili" potujejo sem in tja. Že nekajkrat videl "maile", kjer sem videl vaše ime gor kot naslovnika, ne kot podpisnika. In vidim, da ta stvar funkcionira. Ne, ne, poslušajte me dobro, bodite toliko obzirni pa počakajte, da dokončam misel. Vaša podpredsednica bo pa pridno tiho in vas nikoli ne bo opozorila, da me motite pri razpravi, ker je vaša podpredsednica.
Gospod Möderndorfer, jaz bom zdaj opozorila, da rabite mir pri vaši razpravi, vi se pa vrnite na predmet interpelacije.
Hvala lepa. Vidim, da postajate nervozni, to mi je všeč. Skratka, gospod Vizjak, ste eden izmed naslovnikov, ki vedno prejema določene pošte, kadar se energetski dogovori dogovarjajo. Ste vedno zraven vpleteni, ko je treba pri kakšni stvari odločati. To me vedno skrbi, da ljudje, ki se postavljajo s pozicije moči v politiki, v resnici za to politiko krivijo svoje interese in cilje. Jaz danes ničesar ne trdim, ampak mogoče se boste znašli kdaj vi v podobni situaciji, ker ste v teh krogih – in to je problem. Zato so takšne interpelacije včasih zelo nevarne, še posebej zato, ker se nekdo sam znajde v tisti kloaki, ki jo pravzaprav išče in nastavlja drugemu. Jaz verjamem, ker ste spoštovani gospod, da vas nikoli ne bom videl v tej kloaki, verjamem. Ali bo res tako, ali ne, pa bomo videli. Vam pa povem, da je res tako, kot je ugotovil vaš kolega, gospod Tanko. Ministru bomo v Pozitivni Sloveniji dali priložnost, ker je potrebno določene korake storiti v tej smeri in se nimamo časa igračkati s temi zadevami, ki jih vi dajete. Ko pa boste prinesli dokument, ki bo pripeljal do tiste točke, da bo minister tudi z roko v medu položen; takrat, verjemite mi, ne boste rabili interpelacije. Takrat bo minister sam verjetno odšel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite, kot predlagatelj.
Zelo zanimivo je poslušati tole. Gospod Möderndorfer verjetno ni bil prisoten, tudi uvodoma ne, ko sem povedal, da imam te dokumente in da so na razpolago vsem, jih imam v 1 izvodu, ne bom pa jih kopiral, ker ne želim obremenjevati fotokopirnih strojev. Sem jih pokazal, vsak jih lahko pogleda. Če želite, gospod Möderndorfer, bom jutri posebej naredil eno kopijo za vas, da boste preverili. Verjamem, da so avtentični, in niti eden ne nosi oznako poslovne skrivnost, ker vem, kako je; in verjetno jih ne bi prejel. Praktično vsi ti dokumenti so bili tudi objavljeni v medijih, vsi. Nekateri tudi danes, če bi le pozorno spremljali in brali "klipinge". Nekateri so bili danes celo dvakrat objavljeni v medijih. Glede tega ni nobenega problema. Govorili ste, da želimo interpretirati. Spoštovani gospod Möderndorfer, jaz ne vem, ali je branje iz dokumentov interpretacija. Jaz mislim, da ni. In jaz sem vam želel povedati, kaj je priča o tem za vas spoštovanem ministru Omerzelu. Prvi posel, ki ga je firma Lastinski naredila z Darsom. Prvi posel, prva pogodba nosi oznako 1.518/08, pardon 1.519/08 in govori o rednem vzdrževanju cestno vremenskih postaj. Ta pogodba je bila podpisana 26. 11. 2008. Manj kot 1 mesec dni kasneje, točno je bilo to 19. 12., je podjetje Lastinski izstavilo račun, sklicujoč se na pogodbo 1.519/08. Manj kot mesec dni po pogodbi – račun za približno polovico pogodbenega zneska in fakturirani mesečni pavšali za 7 mesecev za nazaj. To podjetje Lastinski je izstavilo račun za 6 mesecev pred veljavnostjo pogodbe. Spoštovani gospod Möderndorfer, to ni interpretacija, to so papirji, ki so tu, si jih poglejte. Govorijo o resnici, to je zame resnica in podlaga za interpelacijo in tega posla vi takrat niste vedeli še. To je ena stvar. Govoril sem vam tudi o zanimivi študiji. Saj veste, kako se napajajo raznorazni priseski na državna podjetja, da delajo takšne in drugačne neuporabne študije. In ena izmed takšnih je tukaj. Gospod Samo Omerzel je podpisan pod pogodbo in šla je mimo transparentnega, odprtega postopka, ker gre za naročilo male vrednosti, 34 tisoč evrov, izdelava študije o uporabi ploščatih električnih kablov v predorih. Strokovnjaki Darsa so ocenili, da takšne študije nikoli niso uporabljali in le-ta ne predstavlja nobene dodane vrednosti. Ministra Omerzela sem vprašal, ali ocenjuje, da ta študija pomeni neko dodano vrednost za Dars, ni se o tem izjasnil. Problem je, da se tako cuzajo podjetja in tako je lahko biti uspešen podjetnik. Zato je tudi gospod Tanko povedal, da bi bil verjetno Ivan Vogrin tudi uspešen podjetnik, če bi na tak način delal, da bi 7 mesecev za nazaj fakturiral mesečne pavšale 4 tisoč 750 evrov na mesec. Tretja stvar, gospod Möderndorfer, ki ni interpretacija in je tudi nekaj novega za vas, pa se nanaša na vaše besede, je v povezavi s stališčem Protikorupcijske komisije. Mi smo v odgovoru na interpelacijo ministra Omerzela zasledili stavke, lahko jih preberem: da je po tem, ko je spoznal, da je grešil, prijavil – kot ministrstvu – svoje lastništvo v firmi, in da je senat KPK poslal nekakšno stališče, da ni nič spornega, če Dars posluje s podjetjem Lastinski. Tako je minister, z drugimi besedami, vsebinsko zapisal v svojem odgovoru, lahko pa preberem, bo dlje trajalo. Zapisal je tudi, da je KPK ocenil, da tudi če bi še vnaprej sklepal takšne posle, ker gre pri Darsu za neko posebno pravno subjektiviteto, da ni notri nobenega funkcionarja. Torej, tudi naprej bi Dars lahko posloval s podjetjem Lastinski. In vi ste se, gospod Möderndorfer, na to tudi naslonili, na to stališče. Jaz pa vam tu, gospod Möderndorfer, kažem dopis podjetja Lastinski, v katerem piše sledeče – in to demantira v celoti. Dobro poslušajte, kaj piše, ko so vrnili naročilnico Darsu, so napisali še sledeče: "S prekinitvijo naše licenčne pogodbe s podjetjem Boschung Mecatronic AG in z odločitvijo Komisije za preprečevanje korupcije, da naše podjetje umesti na seznam poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z naročniki, ki so zavezani poslovanju po predpisih o javnem naročanju, formalno preneha naša sposobnost za izvedbo našega naročila." Podjetje Lastinski je napisalo Darsu, da ne sme več z njimi poslovati, ker jih je Komisija za preprečevanje korupcije uvrstila na ta seznam. Ne vem, kje je tukaj kakšna interpretacija, spoštovani Möderndorfer. O interpretaciji je govoril tudi gospod Braniselj. Jaz vam preberem 2 dokumenta – dokument zagovora ministra in dokument podjetja Lastinski Darsu, ki govorita diametralno različno. Minister trdi, da ni vsebinsko nič narobe, ker je posloval z Darsom in bi lahko posloval še naprej, podjetje Lastinski pa ugotovi, da je na seznamu, da jih je KPK obvestil, da so na seznamu podjetij, ki ne smejo poslovati z zavezanci za javno naročanje. In ko prebiramo nekoliko po seznamu KPK, tudi podjetje Lastinski najdemo gor. Spoštovani gospod Möderndorfer, to niso blodnje Andreja Vizjaka, sanje SDS ali neka žlehtnoba opozicije do koalicije, neko rušenje; ampak to so očitki, na katere terjamo odgovore. Odgovorov pa ne dobimo. To, kar sem vam povedal glede stališča protikorupcijske komisije, spoštovani verniki v Omerzela, sem njega trikrat vprašal, pa še nisem dobil odgovora, trikrat. Niti enega pojasnila vis-ŕ-vis ni bilo, niti enega pojasnila. Jaz ne vem, a je to zopet interpretacija neke neosnovane, žlehtne poteze Vizjaka. Gospod Möderndorfer je nadaljeval še s stvarmi, češ da sem sestavni del nekih energetskih lobijev, da dobiva on maile, ki jih dobivam tudi jaz. Potem je tudi on sestavni del energetskih lobijev, ker drugače ne more biti. Jaz ne vem, kako dobivava iste maile, če sem jaz na mailing listi, ker jaz sem pogledal to mailing listo, pa vas nisem našel. To ste si po moje malo izmislili, zato vas, spoštovani gospod Möderndorfer, vljudno vabim v mojo pisarno, kjer bova skupaj prelistala dokumente, boste si skopirali, kar si boste želeli, in vam bom kaj tudi potolmačil, če vam kaj glede električnih kablov ni jasno. Z veseljem bom razliko med ploščatimi in okroglimi, to upam, da znam; in bova videla, kdo interpretira, kdo je vernik in kdo govori z argumenti.
Hvala lepa. Minister, želite besedo? Ste na vrsti, če želite besedo. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Kar nekaj besed je bilo danes izrečenih. Glede na razpravo, ki se je danes odvijala – tisti, ki so želeli slišati moje argumente, tisti, ki so želeli slišati resnico, so jo tudi slišali. Tistim, ki ste se vključili v razpravo, predvsem vsebinsko, sem vam hvaležen, ker je na nek način tudi zame to potrditev. Predstavitev argumentov in vsebine sem želel narediti dobro, da bom res pokazal, kaj je res in kaj ni res. Tisti, ki so to danes želeli slišati, so slišali in še enkrat se vam za to zahvaljujem. Tisti, ki pa tega niso želeli slišati, pa seveda tega nikoli ne bodo slišali. Jasno je, da ko si obsojen že vnaprej pred sodbo, so tako ali tako vsi argumenti brezupni. Je pa še eno spoznanje danes zame zelo pomembno. Danes sem dobil potrditev, da ta vlada dela dobro in da smo na pravi poti. To je ugotovila tudi opozicija, to mi je danes jasno. Vsi ti njihovi napori in ta nervoza, ker so ugotovili, da delamo dobro in da smo na pravi poti, od tukaj izvira ves njihov strah. Moram pa reči, da sem v resnici, kakorkoli obrnemo moj kratek staž v politiki, izredno razočaran nad tem spoznanjem. Jaz razumem, če se korektno po enih pravilih udarimo na političnem parketu in gremo pošteno nogometno tekmo, naj zmaga najboljši. Ampak ugotovitev opozicije, da ta vlada delo dobro in da je potrebno vse narediti, da jim bomo preprečili, da uspejo – to pa je žalostno. Spoštovane dame in gospodje, taista opozicija živi v isti državi kot mi, naše družine živijo v isti državi. To, da nam poskušajo preprečiti s takimi akcijami, da bi ta vlada popeljala to državo na boljšo pot – to pa je žalostno. Ampak ne glede na to moram reči, da mi vsi taki poizkusi dajo samo še več energije, samo še več. Bolje bom delal in moram reči, da sem v resnici danes ponosen, da sem član te vlade, vesel sem, da sem se pridružil tej vladi. Ni mi žal, da sem se odločil za to pot, je težka, priznam, verjetno bo še težja, ko bodo spoznavali, da vse boljše in boljše delamo in da gre Slovenija na pravo pot. Danes je izreden dokaz, da je ta koalicija trdna, jaz se vam vsem zahvaljujem; tem, ki ste prepoznali tudi to, da sta ta koalicija in ta Vlada na pravi poti. Prepričan sem, ko gledam svoje delo, da v resnici živim za to ministrstvo, trud vlagam v to, pa ne samo jaz, celotna ekipa na ministrstvu, ki trenutno sedi tam gor, na vrhu, tudi znotraj ministrske ekipe s predsednico na čelo je taka atmosfera. Ne glede na vtise, ki se poskušajo prikazati zunaj, moram reči, da je moje delo z vsemi ministri izredno korektno; in čisto vsi si želimo uspeha te vlade, pa ne zaradi sebe, v prvi fazi zaradi tega, da to državo enkrat popeljemo na tisto pot, kamor mora iti. Zopet se bom vrnil k tisti pravici do dela. To je v resnici edino, kar si želim za Slovenke in Slovence, da imamo pravico do dela. Tisti, ki želi pošteno in trdo delati, bo imel tudi možnost, da bo dostojno živel to življenje, da bo lahko poskrbel za svojo družino in da bomo Slovenci enkrat tam, kjer smo v resnici nekoč že bili. Edino, kar bi še dodal, da glede na vse slišano danes bom jaz še naprej trdo delal, res živel za to ministrstvo. Ker je moja ekipa iz ministrstva tukaj, sem prepričan, da bodo tudi oni dali vse od sebe. Danes izkoriščam to priliko, da se jim tudi zahvalim za vso podporo, trud in delo, ki ga na ministrstvu opravimo. Prepričan sem in danes tudi obljubljam opoziciji, da nam bo uspelo. Smo na pravi poti in ta vlada bo naredila vse tisto, kar je dobrega, kar je potrebno narediti za to državo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi ministru. Zdaj bi lahko imela besedo oba predlagatelja. Želi kdo v imenu predlagatelja? Izvolite, gospod Vizjak.
Zgodovinska modrost Slovencev je navrgla število pregovorov. Eden izmed takih pregovorov je tudi: Lastna hvala – cena mala. Če sam sebe hvališ ali pa vlado, še širše gledano, ob tem, da tri četrt Slovencev na javnomnenjskih anketah misli, da dela vlada slabo, tri četrt; potem je verjetno, ali je s tvojo oceno nekaj narobe, ali pa zelo drži to, kar je v tem pregovoru. To je ena stvar. Druga stvar. Spoštovani Möderndorfer, bomo imeli verjetno delitev časa, boste lahko tudi reagirali na to. Ali ste videli, prej sem vam zastavil dilemo, ki jo imamo z odgovorom, ker ne verjamemo oziroma ne vemo, komu bi verjeli – ali odgovoru ministra ali dokumentu firme Lastinski, ki sta diametralno v navzkrižju. Vprašamo za pojasnilo, kajti nekdo zavaja ali laže, po domače povedano. Ali eden ali drug, ker ne more biti oboje res. Ne more biti res to, kar minister navaja v odgovoru na interpelacijo, da mu je KPK dal pozitivno luč, da lahko podjetje Lastinski posluje z Darsom, hkrati pa podjetje Lastinski piše, da je na seznamu poslovnih subjektov, ki ne smejo poslovati z Darsom, ker je zavezan za javna naročila. Nekdo tukaj ne govori točno. Kdo? Gospod Möderndorfer, trikrat ali štirikrat sem povprašal ministra, skoraj bi pokleknil, da dobim odgovor. Ne dobim odgovora. In spoštovani minister, jaz se ne morem zadovoljiti s pavšalnimi odgovori, češ da vi govorite resnico, mi vsi ostali pa ne; in da se vi požvižgate na vse dokumente, očitno, ki jih jaz kažem, kajti vi imate edino prav in edino in super resnico. Glejte, jaz tega enostavno ne morem požreti. Dovolite mi, da se v teh 10 minutah, kot mi je še ostalo časa, malo sprehodim čez konkretne očitke iz interpelacije, ki sem jih danes tudi dokumentirano povzel. To tako rad delam, ker imam argumente. Verjetno je za vas zoprno, ampak zame pa ni. Spoštovani minister, vi ste v odgovoru na interpelacijo jasno povedali, citiram: "Javno sem razkril vsa obstoječa poslovna razmerja med družbo Lastinski in družbo Dars." To je minister povedal v odgovoru na interpelacijo, pri čemer je govoril o javnem razkritju vseh poslovnih razmerjih, ki jih je povedal na hearingu oziroma na zaslišanju, ko je bil zaslišan kot kandidat za ministra. Takrat je omenil tudi to, da ima zgolj 1 posel z Darsom – to je servisiranje cestnih vremenskih postaj. Hkrati je na tem hearingu povedal, tudi dobesedno, da ne bo podpisoval novih pogodb v primeru, da bo izbran za ministra. In zdaj poglejte, kaj se je v resnici potem dogajalo. V resnici se je dogajalo, da se je podjetje, ki je v 100 % lasti gospoda Omerzela, potegovalo celo jesen lanskega leta za to, da pride do novega posla – vzdrževanje cestno vremenskih postaj za prihodnje obdobje. Pogajalo se je, gospod Möderndorfer, ne vem, če ste me poslušal, pogajalo se je podjetje, ki je v 100 % lasti ministra, s podjetjem Dars, ki sodi v njegov portfelj. In veste, kako so ta pogajanja izgledala? Trajala so 20 minut in uspeli so se izpogajati za 0,6 % znižano ceno. To so bila približno takšna pogajanja, kot se pogaja recimo minister Virant z Branimirjem Štrukljem, ker sta "fertik", še preden sta začela. To priča o tem, da so bila pogajanja in da je bila ponudba podjetja Lastinski na razpisno dokumentacijo Dars, zapisnik o določeni ceni, garancija za resnost ponudbe. Potem pa mediji, ti nesrečni mediji razkrijejo to namero posla, se sklicujejo na izjavo ministra in potem se minister premisli in posle vrne. Reče, ne bom več delal z Darsom, odpovedal sem se 150 tisoč evrov. Minister se nikoli ne bi odpovedal 150 tisoč evrov, če ga ne bi mediji javno razkrili. Potem je minister na hearingu zamolčal posel, da njegovo podjetje umerja in servisira merilnike slanosti Sobo 20. Minister Omerzel je to enkrat na Odmevih interpretiral na tak način, da je rekel, "ja, saj jaz teh merilnikov nisem želel umerjati, so jih ti nesrečniki iz Darsa poslali na naše podjetje z naročilnico in mi smo vse vrnili nazaj. Resnica, spoštovani, je pa ta, da je naročilnica prišla 21. 10. 2013; 9 dni po tem, 30. 10., so šli predstavniki podjetja Lastinski na avtocestne baze Dars prevzeti te merilnike. Prevzeli so jih 28, o tem sklenili zapisnik, ki ga imamo tukaj v teh dokumentih, sem ga kazal prej. Potem pa meni reči, da oni niso imeli namena tega umeriti, je čisto sprenevedanje. Potem se je konec novembra zopet zgodila javna objava in rezultat je, da so začeli vračati te merilnike z naročilnico vred, več kot 1 mesec dni po tem, ko so prejeli naročilnico z Darsa. Torej, če potegnem črto pod te posle, lahko čisto preprosto ugotovim samo eno – minister je zavajal in lagal na hearingu in tudi kasneje, da ne bo več podpisoval novih pogodb. Celo leto 2013, do decembra se je trudil, da do teh pogodb pride, in je pripeljal posle tik do sklenitve pogodb. Ko so mediji razkrili to namero, je minister odstopil od tega in reče, "kaj pa je tukaj narobe, saj nisem nič narobe naredil, saj sem se odpovedal vsem poslom". Halo! Kako pa je do tega prišlo? To je prav tako, kot da bi nekdo prišel v trgovino ali banko, bolje rečeno, ker banke so sedaj opevana tema, želel oropati banko, bi ga tam nekdo razorožil, mu vzel pištolo, potem pa bi rekel, "poglejte, kaj me pa sedaj tožite, saj nisem oropal banke; namen sem imel, ampak kaj, saj je nisem oropal". In je vse v redu. Ni v redu! In to očitamo ministru Omerzelu in tega niti z 1 samim argumentom ni ovrgel. Spoštovani, tudi posli, kako je prišel minister Omerzel do vseh teh poslov. To sem vam že povedal – izstavljanje računov za nazaj in izdelava nekih neuporabnih študij. Tipično. Interpelacija je še mnogo širša od tega poslovnega dela. Mi smo omenili tudi evidentno kršitev postopkov pri neimenovanju generalnega direktorja Gursa, gospoda Aleša Seliškarja. Povedali smo in jasno obrazložili negospodarno ravnanje pri izbiri dvakrat dražjega izdelovalca avtomobilskih tablic. Nek gospodaren človek, če bi za svoj denar to delal, bi gotovo ponovil javni razpis, če bi imel na mizi 2 ponudbi resnih potencialnih izvajalcev, ki sta za dvakrat različni. Ministru smo očitali vrsto neaktivnosti in ignoriranj sklepov Vlade, kakor tudi parlamenta v povezavi z investicijo v blok 6. Da smo si čisto na jasnem, mi ministru Omerzelu povsem nič ne očitamo odgovornosti ali kakršnekoli zasluge ali nezasluge, da je projekt bloka 6 pripeljan v letu 2013 do te faze, kot je pač pripeljan. Vendar mu očitamo tisto, kako bi moral peljati projekt naprej od takrat, ko je zasedel to funkcijo. Od takrat dalje je vloga ministra bistveno večja, kot je bila vloga katerihkoli ministrov doslej. Zakaj? Ker je bila sklenjena poroštvena pogodba za kredit 440 milijonov evrov, ki daje ministru za finance in ministru za infrastrukturo eksplicitno nalogo, da bdijta nad izvajanjem te poroštvene pogodbe. In poroštvena pogodba je bila podpisana pod določenimi pogoji. Eden izmed teh je bil, da investicija ne sme preseči 1,3 milijarde evrov. In to smo pravzaprav očitali ministru, da je začel javno govoriti, da bo ta investicija zopet za 130 milijonov dražja; hkrati pa ni naredil nič, da bi izvršil sklep lastne vlade, po katerem bi moral proučiti zakonitost ravnanj organov HSE in TEŠ v zvezi s to investicijo. To je bil sklep njegove vlade, ne prejšnje vlade in tudi ne tega parlamenta. To je bil sklep njegove vlade. Tudi tega ni storil. Tu je še ena pomembna stvar, kjer sem tudi osebno užaljen kot poslanec, ker me je minister zavajal na seji Odbora za infrastrukturo 21. 1., ko je jasno povedal – in zaradi tega tudi nismo sprejeli sklepa, ki sem ga predlagal, da si pridobimo poročilo državnega pravobranilstva, ki naj bi govorilo o izvrševanju sklepov Vlade glede investicije v blok 6. Minister je rekel, da še ni dobil zelene luči – on se že prometno izraža, zelene luči –, da nam to poročilo preda in da je v neki fazi pridobivanja dovoljenja, da lahko to poročilo poslancem da. In da ga postopek pri tem zavezuje. Pri tem ni povedal, ne kakšen postopek, ne kdo mu preprečuje, da bi ta dokument poslancem dal. In ko smo potem preverili na državnem pravobranilstvu naslednji dan, ni bilo nobenih zadržkov, da bi to poročilo dobili. Pri čemer je minister z izjavami, ki sem jih citiral, dobesedno zavajal in lagal poslancem, da poročila ne more dati; pa ni bilo res. Spoštovani, povejte, kako lahko v prihodnje na sejah delovnih teles – hvala bogu, je relativno malo prisoten na sejah delovnih teles, so bolj državni sekretarji – kako mu lahko še verjamemo na izjave, ki jih daje, ko govori o raznih temah in odgovarja na razna vprašanja. Čisto vsako stvar bomo morali odslej preveriti. Vi, spoštovani koalicijski poslanci, očitno verujete in verjamete pavšalnim zagovorom; ne verjamete pa dokumentom, papirjem, konkretnim dokazom o kršitvah in o izrečenih lažeh.
Hvala lepa. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, ker ste vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, dobili besedo; sprašujem pa, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Zbora še kdo razpravljati? Odpiram prijavo na razpravo. Prijavljenih je 7 razpravljavcev, vsak od razpravljavcev ima na voljo 5 minut. Prvi ima besedo gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ni se še zgodilo pri interpelaciji v Državnem zboru, pa sem tukaj 13 let, da minister ne bi odgovoril ali pa ubranil niti 1 trditve iz interpelacije. To se še ni zgodilo, za niti eno stvar, ki smo jo predlagali, ni niti zavrnil, niti oddal kakšnega drugega dokumenta, ki bi dokazoval nasprotno od tega, kar je zapisano v interpelaciji. Pravzaprav nasprotno, vse tisto, kar smo trdili, se je z nekaterimi dokumenti, ki smo jih dodatno predložili in pokazali v razpravi, samo še dodatno potrdilo, da minister ne v svojih odgovorih, niti v pisnem izdelku, ki ga je posredoval v Državni zbor, ni govoril resnice in ni zapisal resnice. Minister se je prej zelo lepo pohvalil, da je vlada na pravi poti. Sprašujem ga, ali je to res, je naraščanje brezposelnosti, ki je že blizu 130 tisoč, prava pot? Je negativna gospodarska rast, ki smo ji priča že nekaj časa in se ne spreminja, prava pot? Je to, da smo dali najslabši dokument za črpanje evropskih sredstev za naslednjo perspektivo, prava pot? In še lahko naštevam, še marsikakšno drugo zadevo, tudi ta pretirana zadolževanja po prekomernih obrestih niso prava pot. Je pa to, kar se dogaja v tej koaliciji, prava pot za nekatere posameznike, ki se uspejo pripeti na razne državne firme – ali preko nekih prekomernih plačanih poslov, ali preko nekih nepotrebnih študij, da držijo svoj sistem, svoj privatni sistem na neki primerni ravni. Za državo, za državna podjetja, za javni interes, ki ga tako radi izpostavljate, pa to ni prava pot, nemogoče. Če se na tak, lahko rečemo, neobičajen, perverzen način sklepa posle z državnimi podjetji in se jih izčrpava, potem to ni prava pot. Ni pregledno, ni odgovorno, je v neskladju z zakoni, ki so v tej državi, in celo v neskladju s tistim, kar si je koalicija zapisala kot primarno zavezo v koalicijsko pogodbo. Je to zapisala v novo koalicijsko pogodbo in tudi v vse zakone, ki so na dnevnem redu, recimo Zakon o Slovenskem državnem holdingu. Greste tudi v spremembo Zakona o integriteti, kjer boste, verbalno, etične standarde postavili na izrazito visok nivo; praktični del, v praksi pa tega niste sposobni izvajati. Niti pri tako evidentnih kršitvah zakonodaje, niti pri tako evidentnih zlorabah, ki so razvidne v tem primeru, koalicija ni sposobna odreagirati, ni sposobna odreagirati. Gospod Möderndorfer je to spoznal, da je v tem primeru nekaj narobe, da gre za evidentne kršitve, in je treba ministru dati drugo priložnost. Odločili ste se, da je slaba dejanja potrebno braniti na vse pretege, z vsemi močmi, pa naj stane to državo kolikor hoče. Problem so tisti, ki na napake opozarjajo – to je običajna praksa in ta odgovor ministra je šel samo v tej smeri. Pustite mene, da bom delal naprej, seveda, fino, za teh 150 tisoč, pa za naslednjih 150 tisoč tudi, pa še komu in tako naprej. To je ta móto. Na tak način, ko se poslovni odnosi deformirajo, ko se jih prisili v deformacijo in koalicija to pokrije, v tem primeru in v naslednjem primeru se dogajajo; potem bomo imeli samo še 1 ministra, ki ni v nobenem postopku – ali v Državnem zboru ali pri preiskovalnih organih. Ko se bo najbrž sprožil postopek odgovornosti še v bankah, bosta še minister za finance in predsednica Vlade prišla na vrsto; in kaj še ostane od tega. In s tega razloga se mi zdi, da branite tisto, kar je v normalni percepciji ljudi neubranljivo. Branite kriminalna dejanja!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo, predsedujoča. Nadaljeval bom tam, kjer sem prej nekako zaključil, pa mi je zmanjkalo časa. Bil je razpis, kjer je bilo izbrano podjetje Kik glede tablic. Ta razpis je bil še pod ministrom Černačem razpisan. Revizijska komisija je posel potrdila, ki je najvišji organ revizije v teh primerih. Očitno s tem ni bilo nič narobe in to je dejstvo. Zdaj očitate ministru, da bi ta posel lahko razveljavil. Ja, v določenih pogledih, v določenih primerih ga bi seveda lahko razveljavil, vendar to ni bilo izpolnjeno. In kam pa pridemo, če lahko vsak javni razpis, pri katerem nam ni všeč njegov rezultat, kar razveljavimo. In ga razveljavljamo toliko časa, dokler ni zbran tisti, ki nam je všeč. To je verjetno vaša praksa, ki jo tukaj propagirate. Ta praksa nima popolnoma nobene veze s temeljnim namenom javnih razpisov. To, da ti razveljaviš razpis, ko je izbran nekdo, ki ti pač ne ustreza, in potem ponavljaš, dokler ne uspe – ta praksa ni dobra in prosim, da se je ne držite. Eden izmed predlagateljev interpelacij je omenil ravnanje ameriškega ministra, ki je takrat, ko je nastopil funkcijo, prodal vse svoje delnice. Korektno, ni obvezno, tudi v Ameriki ni, kolikor vem ne, mi je pa korektno in čisto v redu. Berem članek iz 25. 1. 2013, ki ima naslov Zakaj je delnice Telekoma kupil Vizjak, zanima tudi KPK. "Komisija za preprečevanje korupcije je potrdila, da vodi postopek o nakupu delnic Telekoma Slovenije, ki ga je opravil minister zdajšnje Vlade." Takratne Vlade, a ne, minister. In gospod Vizjak je zdaj omenil, da je kupil zato, da bo zaslužil, da bo kot minister – ker takrat je bil minister – služil; pa ne s tem, kar je delal, ampak z nekimi rabotami, kot oni radi temu rečejo, in sicer nakupovanjem delnic. Pa ne problematiziram tega početja. Povem samo, da je eden izmed predlagateljev omenil ravnanje in ga ocenil kot dobro. Drugi predlagatelj je pa delal drugače. Gospod Vizjak, tu je vaša slika. Nič kaj več se niste postarali. Ker pa želim biti korekten, bom dodal še, da ima s to novico povezan članek naslov Minister Vizjak ni zlorabil notranjih informacij. Tako, da imamo popolno informacijo. Zdaj pa že prej napovedani športni duh. Olimpijske igre se bližajo in rad bi tukaj čestital predlagateljem interpelacije za športni duh, ki jih preveva verjetno tudi v skladu s prihajajočimi olimpijskimi igrami; in se izkazuje v tem, da igrajo tudi tekmo, za katero vedo, da je ne morejo dobiti. Vedo, da jo bojo vnaprej zgubili, ampak še vedno igrajo in zelo zavzeto igrajo to igro. In še več – njihov olimpijski duh je tako močan, da celo organizirajo take tekme, in zato jim gre vsa zahvala. Lepo pohvalim za današnjo tekmo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Žnidar ima besedo.
Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi jaz bom začel s športnim duhom, saj sem tudi po naravi športnik. Danes sem zelo jasno in natančno v svoji prvi razpravi opredelil rezultat današnje interpelacije, ker sem zelo natančno rekel, da minister ne bo odgovoril na niti 1 vprašanje. Zato, ker je na takšna dejstva, na takšne dokaze, na vse te dokumente – jaz ministru verjamem, da je izjemno težko, pa si lahko ne vem kakšen dober športnik – na takšna vprašanja je zelo težko odgovarjati. Po drugi strani pa moram reči, da sem na nek način kar razočaran. Razočaran sem nad tem, ker smo s tem rang ministra spustili na tak nivo. Po drugi strani bi pa rekel, da sploh ne po problem najti ministra za zdravje, kajti minister bo tam lahko posloval v svojem področju, lahko bo izstavljal fakture, tako da mu tudi poslovno ne bo šlo tako slabo. Jaz bi rekel, vsi tisti kandidati za odprta ministrska mesta – ni tako slabo biti minister, če se dovolijo lumparije, nepravilnosti. Na vsakem tretjem argumentu se minister ujame na laži. Pa ne samo to, celo tako daleč gre ta predrznosti, da se zakonska osnova in lumparije zakonsko pripravljajo tudi za naprej. Jaz sem tehnične stroke, pa bom konkreten primer prikazal. Eenergetski zakon – kako je minister v Energetskem zakonu prikazal energetsko izkaznico kot famozno izkaznico. Ne bom postavil vprašanja, ker tako ne bi dobil odgovora. Ampak v Energetskem zakonu je uzakonjeno, da mora imeti izdelovalec te famozne energetske izkaznice poseben izpit in koncesijo, da lahko 3 podatke prepiše od projektanta. Tega pa ne more opravljati, jaz bi rekel, strokovnjak s strokovnim izpitom, z ustrezno izobrazbo, ki lahko projektira, dela ali nadzoruje najzahtevnejše energetske objekte; pa zbir 3, 4 podatkov, tega pa ne more opravljati, pa s tem draži tu. Ali ni to že lumparija, ki se že vnaprej pripravlja? Ne vem, ali že obstaja seznam, kdo vse bo to opravljal? Ampak to vse na plečih in iz denarnice davkoplačevalcev. Pa sem zadnjič pri Energetskem zakonu dal svojo oceno, kakšna je cena energetske izkaznice – 30 do 50 evrov je cena energetske izkaznice. Ne pa tako, kot so famozno pripravljavci zakona dvignili famo – energetske izkaznica mora stati nekje od 300 do 600 evrov za enostavne objekte; za zahtevnejše objekte pa bodo prišli več tisoč evrov. To je višek lumparije, da ti uzakonjaš vnaprej nepotrebne stvari. To je popolnoma nepotreben dokument in popolnoma nepotreben strošek naših davkoplačevalcev in to je nivo ministrovanja. To se pravi, ministri na juriš; je še nekaj prostih delovnih mest in tudi lumparije so dopuščene.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo, predsedujoča. Mene pa čudi po vsem tem, ko mi na tej strani kažemo dokumente, ki so verodostojni, na drugi strani govorite, da so kot naše interpretacije, kot da smo po svoje razlagali, da smo naredili prevod iz kitajščine in po svoje napisali. In potem nekateri zagovarjate ministra tudi s tem, kako ste te dokumente dobili. Kot s tistim orožjem na mariborskem letališču. Kaj je takrat tisti tam delal, če je to videl? Tisti je kriv, ker je to videl. Zdaj bodo krivi tisti, ki so te dokumente dali, čeprav niso nobena tajna. Tako ste zagovarjali nekateri. In če se to dopušča v tem parlamentu, da se spregleda z ene strani, tam, kjer je večina, take dokaze; jaz upam, da bodo povzeli tudi mediji, da si bodo ljudje lahko sami ustvarili neko sodbo, ko bodo prečitali pogodbe, fakture, primerjali datume. Vsak najmanjši obrtnik lahko takoj vidi, da tukaj ni vse v redu. In za vas je to vse v redu. V prejšnji vladi pa so bili neki drugi standardi. Treba je bilo vsakega sleči do golega, ne sme nobene napake imeti, če je notri v parlamentu. Zdaj pa kar naenkrat to ni več potrebno. Seveda, vas ne gane, ker morate ščititi, že tako težko dobite ministra. Kaj bi bilo, če še enega izgubite, če že ta 2 ne morete najti nekaj mesecev. V tem je problem. Kar naenkrat vse tisto odpade, da kar naenkrat so krivi tisti, ki dokaze pridobijo, tisti, ki so dokaze dali; to je iz nekih drugih časov. In bi se morali vprašati, ali je to prav ali ne. Prej je nekdo rekel, da ga je sram. Tudi nas bo lahko, saj ni čudno, da je parlament tako priljubljen pri naših državljanih, ker vsake pol leta na glavo obrnemo svoje kriterije in merilo. Danes je bilo nazorno in večkratno tudi dokazano in nič neodgovorjeno na dokaze s strani ministrstva. Če se to v tem parlamentu dopušča, da se dela še naprej, potem res ne vem. V+se tisto drži, tiste lestvice, na katerih smo čisto na repu v Evropski uniji po demokraciji. Ministrstvo za infrastrukturo ni tako enostavno ministrstvo, priznam. Minister, takrat na hearingu sem povedal, da ste nekam prišli; v politiko iz gospodarstva, da je to čisto nekaj drugega. Vendar si očitno tudi delo na ministrstvu predstavljate kakor v gospodarstvu, v nekih razmerah, kjer vam je bilo marsikaj omogočeno; očitno kolegu Vogrinu ni bilo. In na ta način se ne da. Mislim, da se ne sme delati naprej, pa tudi če boste vse v poziciji pokrivali na tak ali drugačen način. Enkrat bo ljudem zadosti tega, glede na situacijo, kakršno imamo, predvsem gospodarsko situacijo. Treba bo položiti račune, takšne ali drugačne, zato mislim, da bi bilo primerno, da se minister umakne, da se tisti standardi nekako ohranijo, ki so veljali do sedaj, vsaj v vaši stranki, ki je bila dosedaj vodilna. Zdaj pa ste očitno zamenjali vrstni red, da boste na repu tega, ne pa na prvem mestu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala še enkrat za besedo. Tudi sam bom začel, da je sama interpelacija nastala zato, ker minister svoje funkcije ne jemlje resno in je ne jemlje odgovorno v smislu Zakona o integriteti in varstva pred korupcijo. Vzrok, da imamo to sejo, pa morate pripisati tudi novinarjem, ki so sproducirali in opozorili na nekatere nedoslednosti in nepravilnosti, ki jih je minister v svojem delu izvajal. Mogoče celo komu v koaliciji ni pasalo, da minister dobro dela, kot se je izrazil, in so bili zato novinarji malo bolj pozorni na posamezne dokumente, ki so prišli v javnost in s katerimi tudi mi danes operiramo. Na njih ni nobenih navodil, da jih nekdo ne sme uporabljati, nobenih tajnosti, nobenih stvari. Tukaj je vprašanje, komu je bilo bolj v korist, da se interpelacija odvije. Govoriti o vsem drugem, tako kot je bilo v tej dvorani slišati, o tem, kako ministrstvo zelo dobro dela in kako je usmerjeno v nove stvari, nove projekte in tako naprej. Tisti, ki sedimo na tem odboru, ministra zelo redko srečamo in zelo redko se pojavlja na matičnem delovnem telesu in večinoma njegovi podrejeni zagovarjajo te stvari. Očitno ima veliko dela in se ukvarja tudi s tistimi stvarmi, na katere tudi mi danes opozarjamo v tej interpelaciji. In jaz bi vseeno pričakoval, da bi minister odgovoril na kako od teh zastavljenih trditev in konec koncev tudi vprašanj, ki so se izkazala za zelo verodostojna – vedno bolj. Pričakoval sem vsaj odgovor ministra na zadnjo trditev oziroma tezo, ki je nastala, da so bile vse kršitve protikorupcijske zakonodaje in kršitve Zakona o integriteti namensko narejene. Če beremo njegov odgovor in stališče njegovega podjetja, sta v nasprotju. In če to potem seštejemo, ugotovimo, da je bil namensko zamolčan nek del, da se je lahko posel opravljal; drugega zaključka si iz teh dokumentov ne moremo sestaviti. In človek bi pričakoval, da minister vsaj na to tezo reče, da ni res, napačen odgovor sem dal, moje podjetje je napačno interpretiralo to zadevo. Niti tega odgovora nismo deležni kot poslanci. To je na nek način pod nivojem, tudi s strani ministra do Državnega zbora. Če prištejemo zraven še vsa zavajanja skozi njegove izjave v preteklosti, na matičnem odboru, na hearingu. Na zadnjem odboru, ko dobesedno zlaže določene trditve, se jaz vprašam, kakšno verodostojnost bo imel tudi vnaprej, ne samo v Državnem zboru, tudi javno. Jaz sem povedal, da sem čisto po človeški plati razočaran nad njim. Lahko je strokovnjak, priznavam, iz iste branže kot jaz izhaja, se pravi elektroenergetike. Vendar tak podcenjujoč odnos do parlamenta, do tistih, ki tu sedimo in smo izvoljeni, tega pa si nisem predstavljal od nekoga, ki izhaja iz inženirskih vrst. Vsaj nekatere stvari bi bil dolžan ali korektno bi bilo, da odgovori in s tem zapre neko diskusijo ter omogoči, da se tudi mi na nek način odločimo, kaj je prav in kaj ni prav. Zdaj pa imamo dokumente, ki kažejo na to, da so te kršitve, na katere opozarjamo, dejstvo. Minister jih ni demantiral. Zato jaz še vedno vztrajam na tem, da je treba interpelacijo podpreti; z nobeno stvarjo minister tega na žalost ne demantira.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak oziroma se opravičujem, gospod Srečko Meh pred njim. Izvolite, gospod Meh.
Še dobro, da sem rudar. Zakaj je nastala interpelacija, najbrž veste, sami se vprašajte, zakaj je nastala, to je vaša manira. Vedno boste delali to, nenehne seje Državnega zbora, nenehne interpelacije, nenehni odbori, razprave, vnašanje nemira, to je pravzaprav vaša stvar. Minister je odgovoril na interpelacijo, vprašanje pa je, zakaj niste teh dokumentov dali že v interpelacijo, v dokumente. Takole ste jih kazali, zakaj niste tega prej naredili, če bi želeli res prave odgovore. Ljubo Žnidar, energetska izkaznica – to je res podcenjujoče. O lumparijah govoriti mora človek že sam vedeti, da je veliko lumparij na svetu. Ko smo nazadnje govorili o energetskih izkaznicah, je bilo 150 tistih, ki so bili na spisku, da lahko delajo energetske izkaznice. Danes ocenjujem, da jih je že 180. Vi pa govorite o vsem ostalem in izkoriščate to v tako pritlehne razloge. In še EU je zahtevala energetsko izkaznico in energetsko izkaznico smo omilili, kolikor se je omiliti dalo. Tudi to bomo jutri lahko še enkrat povedali oziroma ko bomo razpravljali o tem Energetskem zakonu. Nekdo je govoril o tem, da bodo vsi ministri v postopku. Kaj pa je to kaj takega, gospodje, vaš predsednik je v postopku. Kaj je to kaj takega. Obsojen – kaj je to kaj takega. Ne vem, zakaj uporabljate dvojna merila. Minister je odgovoril prav na vsa vprašanja, če je kdo želel razumeti, če je kdo poslušal. Jaz vem oziroma verjamem, da je to tako, ker sem poslušal na Odboru za infrastrukturo o TEŠ, ker smo o TEŠ govorili, in je že to bila interpelacija. Veliko je zgodb, ki se odvijajo na ta način. Nocoj oziroma danes pa sem zadovoljen. 12 ur sedim v Državnem zboru in poslušam in na nek način zadovoljstvo, da ni argumentov. Je pa seveda neverjetna volja narediti tisto, da ne bo mira in da bo nezadovoljstvo med ljudmi vedno večje. Nekdo je danes govoril, da ste se Državljanska lista in Pozitivna Slovenija "zdilali". Ja, dajte no, dajte. A to gre kar tako? In da smo bili Socialni demokrati. Ampak vseeno bom podprl, karkoli vi mislite, ne kar se je v resnici naredilo. Tako "dilanje" pa preprosto ne gre. In ko tako govorite slovenski javnosti, ne delate dobro in ne delate prav. Prav tako pride sem nekdo – Jože Jerovšek, cel dan ga ni bilo tukaj, ker ni mogel, in oddeklamira, da je bilo ministru Omerzelu obljubljeno od predsednice Vlade, da bo lahko tudi naprej delal vse tisto. Kaj pa je tistega, kar bi lahko delal naprej? Kaj bi lahko delal? Ali se tako razpravlja v Državnem zboru, gospe in gospodje? In čisto na koncu moja omiljena tema okoli poroštva TEŠ. Še enkrat, v Državnem zboru je slovenska vlada, takrat minister Černač, povedala, da je milijarda 302 milijona cena, za katero stoji. Na Odboru za infrastrukturo sta oba direktorja, Košorok in Dermol, povedala, da je ta cena nerealna, nemožna; to sta napisala, povedala jasno in glasno ter njihov dokument obstaja. Ni pa sprejet na njihovi skupščini oziroma nadzornem svetu. Ampak dokument, ki ga je gospod Černač tukaj predstavil, je bil sprejet na nadzornem svetu, pa ne drži. To sem vam že enkrat povedal. Ne drži, ker ga ni možno izpeljati! In povedal sem, da je 99 % pogodb podpisanih in da je ta številka takšna, o kateri govorijo; da pa je še nekaj stvari potrebno dogovoriti, preden pridemo spet v Državni zbor in povemo pravo resnico. Zato bi rekel, gospe in gospodje, še bodo interpelacije, še se bo zgodilo to, kar je, in še bodo interpretacije resnic – takšne, kot so bile tudi danes. Jaz bom seveda z velikim veseljem jutri pritisnil tisti gumb, ki je proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Sam osebno sem bil v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke kot eni stranki izmed podpisnic te interpelacije zadolžen, da predstavim to interpelacijo danes v imenu predlagateljev. Jaz sem pravzaprav tehnične stroke in nerad "nakladam" oziroma govorim o stvareh na povprek in pavšalno. Zato so mi zelo priročno prišli dokumenti, ki sem jih o tem poslu pridobil na najrazličnejše načine. Ključen pa je bil iz javno objavljenih dokumentov, še posebej enega medija, ki se je ministra zelo intenzivno lotil kakšen teden dni, preden se je odločil, da bo prekinil vse posle. To je bilo konec novembra. Vsi ti dokumenti pričajo in dokazujejo točnost navedb v interpelaciji. Niti z 1 argumentom enake vrednosti, eksaktno gledano, ni minister ovrgel očitkov v interpelaciji. Še posebej sem se tu osredotočil na posle oziroma na prvo in drugo točko iz interpelacije, ki govorita o Zakonu o integriteti in nespoštovanju – ne samo procedure, na koncu smo ugotovili, tudi vsebine tega istega zakona. Gospod Meh je pravkar rekel, da je minister odgovoril prav na vsa vprašanja. Mi danes nismo dobili odgovora na vprašanje, kako je mogoče, da minister v odgovoru na interpelacijo trdi, da mu je KPK – Komisija za preprečevanje korupcije – sporočila, da ni nič narobe s poslovanjem njegove firme z Darsom, medtem ko ista firma Lastinski piše Darsu, da v prihodnje ne more več poslovati z Darsom, ker je uvrščen na seznam podjetij KPK, ki ne smejo poslovati z zavezanci za javno naročanje. Spoštovani gospod Meh, če ste vi slišali ta odgovor, jaz ga namreč nisem, mi ga vi povejte, saj imate proceduralno. Vam bo gospa Brunskole, vaša bivša strankarska kolegica, z veseljem dala besedo. Ker jaz bi res ta odgovor rad slišal, če ne od ministra, pa od vas, kako je to mogoče; ali od vsevednega gospoda Pavlišiča. Ta odgovor bi rad, meni je čisto vseeno od koga, ampak jaz ga pač nisem dobil; pa to je samo en izmed številnih odgovorov. Spoštovani, ko smo tako secirali posel ministra – od posla do posla smo šli –, smo ugotovili, da na teh elementih interpelacije pravzaprav res nima argumentov, ko se je poskušal nekako izmotavati, recimo da ni on razrešil ali botroval neimenovanju gospoda Franca Pojbiča za direktorja Agencije. Smo našli papir, ki dokazuje nasprotno. Se je zapletal in smo morali vedno znova z dokumenti dokazovati, da temu ni tako. Tipičen primer pri gospodu Francu Pojbiču – svet Agencije za varnost v prometu je izbral gospoda Pojbiča za naslednji mandat; minister pa ga ni imenoval, je imenoval drugega. Potem ne ugotoviti, da ni bila njegova ekskluzivna odločitev, da on to ne bo; da mu je komisija to predlagala in se je on odločil, da to ne bo. O tem govori papir, gospod Meh, saj vam ga damo, to ni problem, ga boste videli, saj ga lahko sami pridobite, če hočete, pa nočete. Spoštovani, mi smo kasneje na podlagi te interpelacije zgodbo še razširili, ko smo videli, da je argumentov o slabem oziroma neučinkovitem delu ministra kar nekaj. Omenili smo tudi vašo koalicijsko pogodbo in neizvrševanje le-te v tistih konkretnih zavezah, ki se nanašajo na eno leto. Zapisali ste, da bo podpisana koncesijska pogodba za izgradnjo srednje savske verige. V 4 mesecih po nastopu ni bila podpisana, pa sodi to v resor. Napisali ste, da se bo v 3 mesecih pocenila elektrika za industrijski odjem, pa se ni. Napisali ste, da boste naredili v 6 mesecih poenostavitev prostorske zakonodaje, pa minister ni nič od tega predlagal. Da ne omenim mizerije, ki se nanaša na vzdrževanje državnih cest, še posebej na pol zaprte mostove. To so vse packe v karieri ministra, ki misli, da je izjemno dober in se pavšalno na to vedno sklicuje in utemeljuje naše zle namene. Spoštovani, jaz sem prepričan, da smo dokazali [[…]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak, kot predsedujoča vam ne morem replicirati, ker ste prej ob navedbi mojega imena izrekli neresnico, naj zaključim še tako, kot ste vi začeli, da je blažje rečeno. Namreč, prvič v življenju sem članica neke politične stranke, kjer sem sedaj poslanka, vendar ne morem razpravljati o tem. To je dejstvo. Zaključujem razpravo o interpelaciji. Državni zbor bo glasovanje opravil v četrtek, 30. januarja 2014, torej jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 21. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri zjutraj. Lepo pozdravljeni in lahko noč!