Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 80 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutan 131 narodni poslanik i da imamo uslove za dalji rad. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata koji se nalaze, odnosno koji su predloženi za dnevni red. Uz saziv ove sednice sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Vlada je predložila da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 17 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 127, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o ograničavanju raspolaganja imovinom u cilju sprečavanja terorizma. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 19 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica, Maja Gojković, predložila je da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu posledica NATO bombardovanja 1999. godine, po zdravlje građana Srbije, kao i uticaj na životnu sredinu, sa posebnim osvrtom na posledice koje je ostavila upotreba projektila sa osiromašenim uranijumom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 145, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 11 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Dalji tok sednice vodiće potpredsednik Đorđe, zbog mog sastanka sa potpredsednikom Svekineskog nacionalnog kongresa.
Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, projekat pružanja podrške finansijskim institucijama u državnom vlasništvu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Drugi programski zajam za razvojne politike u oblasti javnih rashoda i javnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj koji je podnela Narodnoj skupštini 27. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Ana Stevanović je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o vanparničnom postupku, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o javnom beležništvu, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –jedan, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodina i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. aprila 2018. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordana Čomić želi reč? (Da) Izvolite.
Treću godinu već predlažemo anketni odbor da bi se utvrdile sve činjenice o tragediji koja se dogodila 13. marta, kada je naredbom tadašnjeg ministra odbrane obavljena spasilačka misija „Helikopter“ spasavanjem bebe koja je bila u nemogućnosti da bude prebačena vozilom, zbog odrona. Nikada nisu sleteli živi ni na VMA, ni na aerodrom „Nikola Tesla“, a ono što smo saznali iz istrage koju je uradio Generalštab, iz nezavisne istrage, su razni podaci u kojima se jasno vidi da je naredba za misiju „Helikopter“ išla van subordinacije, da je ministar naredbu dao usmeno, da je bilo ozbiljnih propusta u radu. Imamo i dve disciplinske kazne za dva generala koji nisu mogli da se žale. Nedostaju nam dva ključna odgovora na dva ključna pitanja - od koga je ministar odbrane dobio informaciju da je potrebna opravdana neophodna spasilačka misija „Helikopter“, na osnovu čega je on usmeno naredio da se misija ima obaviti? Drugo pitanje - ko je menjao plan leta tokom leta i otkud komunikacije privatnim mobilnim telefonima? Zašto su te informacije važne? Zbog toga što su se nakon te tragedije i smrti sedam ljudi u helikopteru u javnosti pojavila prvo klevetanja pilota Omera Mehića. Drugo, pojavila su se monstruozna objašnjenja zašto se uopšte traži istraga. Kako nemate srca za želju da se spasi jedno dete i zato što je ta količina neodgovornosti koja je u opisu tragične smrti sedam ljudi u helikopteru paradigma onoga što se smatra bahatost, samovolja i ruganje i procedurama unutar Ministarstva odbrane i vladavini prava u celini? Zbog toga je naš predlog za obrazovanje anketnog odbora neophodan i kad tad će ova Narodna skupština u bilo kom sazivu imati anketni odbor kojim će predsedavati opozicija, ko god bio vladajuća većina, koja će detaljno utvrditi ko je odgovoran za smrt sedam ljudi. Sve ono što možemo da čujemo od naknadnih informacija u javnosti može da se stavi u jednu jedinu rečenicu, kao repliku iz čuvenog filma „Otac na službenom putu“, i to je rečenica koju ću kao pitanje ja postavljati svim učesnicima i sada u zaveri ćutanja, koji su na bilo koji način odgovorni za spasilačku misiju helikopter, a pitanje je - morete li spavat? Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Čomić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koja je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla Cevdeta Ajaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vesna Marjanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Vesna Marjanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbencima, koji je podneo Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Da li narodni poslanik Dragoljub Mićunović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranja“, koji je podneo Narodnoj skupštini 2. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Veroljub Stevanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, predložila sam izmene i dopune Zakona o kulturnim dobrima. U situaciji kada svakodnevno ovde usvajamo na svakoj sednici, evo ovo će biti isto jedna od tih sednica, po 20 i 30 novih zakona ili izmena i dopuna postojećih zakona, mogu da vam kažem da Zakon o kulturnim dobrima u Srbiji potiče još iz 1995. godine i da nikom nije palo na pamet da ga menja, a mislim da nikom ne pada na pamet ni da ga pročita, ni da ga pogleda, niti uopšte da zna da postoji. Par puta sam izrazila mišljenje da je Srbija zemlja najgora na svetu po svom odnosu prema kulturnim dobrima. Neki smatraju da je ovo moje mišljenje preoštro, ali ja nažalost svakodnevno mogu da se u to uverim. Imamo bezbroj primera, uništenja, oštećenja kulturne baštine u Srbiji. Mislim da smo svi dobro upoznati sa tim da je to nešto što se dešava svakodnevno. Ono što mene interesuje, a mislim da nikada nisam čula za nešto slično jeste - da li je nekada neko odgovarao u Srbiji za to što je uništio neko kulturno dobro, bilo da do tog uništenja dolazi samim činom, recimo, uništenja, oštećenja, krađe? Ništa nije čudno u Srbiji da čujete da je nestao recimo, neki predmet, luster dragoceni, neprocenjive vrednosti iz neke zgrade ili bilo koje kulturno dobro ili da se to dešava time što se nepropisno ovim kulturnim dobrima rukuje. Znam da je i sam status kulturnog dobra u Srbiji veoma problematičan i da je i taj proces utvrđivanja samog šta jeste, a šta nije u Srbiji kulturno dobro veoma spor i da se gotovo uopšte ne odvija, ali dakle, kako rekoh, ovaj sam zakon se gotovo nikada ne primenjuje iako postoji. Kada bi se recimo, primenjivao, onda bismo mogli da se uverimo da neko ko bi se, na primer, potpisao na nekoj freski ili na bilo kom mestu gde se oštećuje neko kulturno dobro mogao da plati kaznu od recimo 70 ili 80 dinara, kada bi takva kazna bila naplaćena, što znači da se praktično ničim ne sankcioniše, a ja vas molim da mi kažete, ako znate da postoje suprotni primeri, uništavanje kulturnih dobara u Srbiji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Još prošle godine, kada smo diskutovali ovde na jednoj sednici opširno o novim zakonima o obrazovanju osnovnom, srednjem i visokom, ja sam podnela amandman, tada smo još uvek imali priliku, što nažalost više praktično nemamo da podnesemo poneki amandman i da obrazložimo neko svoje mišljenje čime treba dopuniti neki zakon, tada sam podnela amandman kojim sam predložila da srednje obrazovanje u Srbiji postane obavezno. To ne samo da je u skladu sa svim preporukama koje Srbija dobija i ne samo da je uvedeno već u nekim zemljama u okruženju, već su i tom prilikom mnogi poslanici, praktično svi poslanici opozicije, a gotovo i svi poslanici vladajuće većine izrazili mišljenje da je taj predlog dobar. Ja sam imala, mogu da kažem, zadovoljstvo čak da čujem kasnije i od ministra u nekoliko navrata da kaže u ovom domu i na drugim mestima da smatra i da misli da će ovaj predlog zapravo biti usvojen. Naravno, ne kao moj predlog, nego da Srbija ima nameru da uvede obavezno srednje obrazovanje. Pošto vladajuća većina obično izražava mišljenje da su svi predlozi koji dolaze od strane opozicije nebulozni, loši, glupi, čula sam razne komentare za ovih meseci i godina, koliko ovde sedim, i čula sam mnogo puta mišljenje da nikada od strane opozicije nije došao ni jedan dobar predlog, smatram da, ne samo za ovaj moj predlog, nego i za mnoge druge predloge koji su došli od strane opozicije, ne važi, jer za mnoge od ovih predloga, a evo kako sam i sama navela, za ovaj moj predlog sam čula mnogo puta da, ne samo da smatraju da je dobar, nego da je to nešto što će Srbija u nekoj doglednoj budućnosti učiniti. Molim vas zato da napravite jedan ozbiljan presedan u ovoj Skupštini, da usvojite ovaj moj predlog i da stavimo na dnevni red raspravu o tome da Srbija treba da uvede obavezno srednje obrazovanje. Ako to ne želite da učinite, mislim da jasno pokazujte da vam nije najvažnija dobrobit Srbije, nego da vladajuća većina razmišlja o dobrobiti svoje stranke i da su vam stranka i partija iznad države i iznad dobrobiti građana Srbije. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, žrtvovaću nekoliko sekundi zato što je prethodni govornik ili govornica rekla da nekad imaju šansu da nešto kažu itd. Stiče se utisak da je opozicija diskriminisana. Zbog građana moram da iznesem podatak. Do današnjeg dana u ovom sazivu opozicioni poslanici imaju 6.698 javljanja, gotovo sedam hiljada. Da se neki nisu javljali, možda bi bolje prošli na izborima, možda je bolje da su ćutali. Oni koji nemaju nešto posebno veliko da kažu, nekad je bolje da ćute. Sedamdeset i šest zarez jedno javljanje po Poslovniku. Vlast, stranke koje podržavaju vladajuću većinu 4.696 javljanja. Dakle, dve hiljade manje, iako ih ima sto šesdeset i nešto. Obraćanja po poslaniku 29, tri puta manje. Znači, oni imaju tri puta više javljanja i hoće da kažu da su diskriminisani. Što se tiče Zaštitnika građana, konačno je pronađen građanin koga je on zaštitio, zaštito je samog sebe. Zaštitnik građana i zaštićenik, je veoma opasan čovek. Dakle, čovek za koga mediji tvrde na osnovu forenzičkih izveštaja sa barutom na rukama, preti streljanjem predsedniku Republike. Tog čoveka koji dok je bio Zaštitnika građana ili zaštićenik, koji je bio zaštićen, koji je u radno vreme šetao kuče, veoma je opasan čovek iz drugog razloga, on preti da će brisati registrovane stranke. On, vođa neregistrovane političke partije, udruženja građana koje švercuje kao političku stranku da bi izbegao finansijsku kontrolu Agencije za borbu protiv korupcije, jer udruženja građana ne podležu toj vrsti kontrole, on preti registrovanim političkim strankama da će ih izbrisati iz registra. Nadalje, zaštićenik Saša Janković, bivši levičar, bivši službenik Miloševićevog režima je od Britanske ambasade dobio, zajedno sa Poverenikom 100.000 evra ili 80.000 funti za izradu modela Zakona o uzbunjivačima. Model zakona je bio loš, 100.000 evra ili 80.000 funti je potrošeno tako što se Zaštitnik građana umesto zaštitom građana počeo baviti politikom i napao državno rukovodstvo sa pozicija sa kojih je trebao da štiti građane, a u stvari je samo štitio sebe i svoje privilegije i 100.000 evra koje je dobio od Britanaca, kao nekad Simović, da minira sopstvenu državu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsedniče. Poštovani narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, preko deceniju se građani Srbije pitaju kako da Srbija opstane bez GMO? Smatrali smo da jednoglasnim usvajanjem deklaracije o GMO kojom se zabranjuje uvoz, prerada, promet i uzgoj GMO i proizvoda od GMO u Srbiji, što je u skladu sa važećim Zakonom o genetički modifikovanim organizmima, u 136 opština od strane preko 6.000 odbornika dovoljno da se donese jedna krovna deklaracija ovde u Narodnoj skupštini koja će podržati takav zakon koji je na snazi. Međutim, mišljenjem predsednice Vlade Republike Srbije data je negativna sugestija za usvajanje ove krovne deklaracije koja je potpuno identična deklaracijama koje su usvojene u 136 opština, izuzev jednog člana kojim se propisuje obaveza Narodne skupštine da se raspiše referendum kako bi se građani izjasnili da li su za ili protiv uvoza, uzgoja, prerade i prometa GMO. Prema meni dostupnim informacijama od pre neki dan, u pripremi je novi zakon o genetički modifikovanim organizmima kojim će se verovatno liberalizovati barem tržište za uvoz i promet GMO i proizvoda od GMO, ili barem proizvoda od GMO i to po hitnom postupku i bez javne rasprave, što bi predstavljalo zaista neprihvatljivu situaciju. Zbog toga apelujem na poslanike da podrže ovaj predlog deklaracije, jer je on u interesu Srbije, jer mi imamo obavezu da sačuvamo zemlju naših predaka, za našu decu, bez GMO. Imamo obavezu da zaštitimo našu decu da se i ona hrane zdravo i imamo obavezu da zaštitimo naše poljoprivrednike koji će eventualnim promenama Zakona o GMO dobiti izrazito nelojalnu konkurenciju. Zbog toga, u subotu, 19. maja u većem broju gradova, Novi Sad, Beograd, Paraćin, Kragujevac, Prijepolje, organizujemo skupove za Srbiju bez GMO i pozivam sve građane da se pridruže kako bismo i na taj način podržali ovakvu deklaraciju. Apelujem još jednom na poslanike, da ovoga puta zaista dobro razmislimo da li i naša deca imaju pravo da se hrane zdravo i da shvate da ako se ne zna ko je otac, hrana u tanjiru je majka svih bolesti. Hvala.
Zahvaljujem profesore Ševarliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi projekat „Beograd na vodi“, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, mi smatramo da zaista ovaj anketni odbor treba da bude formiran, jer projekat „Beograd na vodi“ je projekat koji od samog njegovog početka prate velike kontroverze. Pre svega, protiv tog projekta se izjasnila struka, izjasnila se građevinska struka, izjasnila se Akademija nauka, izjasnila se Akademija arhitekture. Međutim, uprkos tome gradnja je nastavljena. Naravno, izjasnili su se i svi oni pravnici koji su bili protiv donošenja leks specijalisa, jer leks specijalis se donosi samo onda ako je nešto od zaista velikog nacionalnog interesa, a ne vidi se zašto bi jedan komercijalno stambeni kompleks, kakav je „Beograd na vodi“, bio od specijalnog nacionalnog interesa. Takvih kompleksa imamo u Kairu, imamo i u Kuala Lumpuru. Međutim, pogledajte preko interneta, nigde nije donesen leks specijalis za tako nešto, a za „Beograd na vodi“ je to doneseno. Iako je to javni projekat od nacionalnog značaja, mi ne znamo do kraja ko je investitor, nismo videli koja je banka garant, a studije izvodljivosti su u potpunosti nedostupne. Nije rešena ni infrastruktura. Taj projekat „Beograd na vodi“ i potreba za osnivanjem anketnog odbora za isti sada se aktuelizuje, pogotovo sa pričom da će gospodin Siniša Mali postati novi ministar finansija, a znamo da je prošlo 25 meseci od rušenja u Hercegovačkoj koje je vezano za projekat „Beograd na vodi“ i da je sam predsednik države, a tadašnji premijer, rekao da je za to odgovoran vrh gradske vlasti. Dok se te stvari ne razreše, a mislim da je anketni odbor najpozvaniji da ih razrešava, i izbor sutra ministra u Vladi biće pod senkom i pod znakom pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i Oluji, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, demokratija nije samo da kažeš šta hoćeš, već ponekad moraš i da slušaš šta nećeš, ali očigledno da je gospođa uhvatila crtu, otvoren je parlament, uhvatila je crtu i kada je čula da će se malo govoriti o njoj, hrabro je zbrisala. Citat Sande Rašković Ivić iz „Politike“, da ne bude da je neki tabloid: „Ja neću tvrditi da je Srebrenica bila poput Oluje humanitarna akcija“. Dakle, za nju je Oluja humanitarna akcija. „Srebrenica je bila zločin, ona je bila genocidni zločin.“ Dakle, to je rekla Sanda Rašković Ivić koja sedi ovde sa nama u parlamentu i koja je prekršila jedan dokument Narodne skupštine, u čijem stvaranju je, čini mi se, i sama učestvovala. Dame i gospodo narodni poslanici, ja cenim to što je ona višestranačka ličnost, samo ne znam da li je Vuk Jeremić protiv EU ili je Sanda Rašković za EU. Ali, bez obzira da li je ona navodni patriotski vođa opozicije, za ili protiv EU, ovo ne može da se toleriše. Ja insistiram na ovom anketnom odboru i verujem da će jednog dana da bude ustanovljen. U Oluji je poginulo i nestalo 1852 osobe, a od toga su 1200 civili. Starijih od 60 godina bilo je 908. Žena je bilo 543 i bilo je devetoro dece. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je spisak ubijenih i nestalih Srba, od kojih je samo 930 sahranjeno, a ostali se još uvek traže. Rodbina se nada da će makar dobiti njihove kosti. Proterano je 250.000 ljudi. Ovi nisu proterani, ovi su mrtvi. Dakle, 908 ljudi je starije od 60 godina. Ona je znala šta će govoriti, ona je pobegla. Na stranu što je od proteranih sa Kosova i Metohije prilikom registracije na debelu platu dok je bila kod Mićuna u njegovom Demokratskom centru uzela 500.000 dinara, uzela je sad sebi za pravo da one koji nisu proterani, one koji su pobijeni, koji nisu uspeli da pobegnu, one koji su klani, one koji su ubijani, koji su streljani, one koji su stariji od 60 godina, uzela je sebi za pravo da ona to nazove humanitarnom akcijom. Vi možete, dame i gospodo, da razmišljate kako hoćete, ali ovo ne može da se toleriše. Insistiram, a predlažem Vuku Jeremiću da i on bude za to, da se anketni odbor o delima i nedelima Sande Rašković Ivić svakako ustanovi. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“, počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović, Đorđe Vukadinović i Slaviša Ristić 5. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Vukadinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordan Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordan Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordan Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordan Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da)
Hvala gospodine predsedavajući. To je jedan od dva predloga zakona koje već nekoliko sednica predlažem i kako od sednice do sednice prođe vreme to se pojavi više faktora kako spoljnih, tako i unutrašnjih koji daju za pravo da bi ove predloge zakona trebalo izglasati. Više ću o tome da pričam u predlogu ovog sledećeg zakona, a ovde je u stvari poenta da se promeni broj članova upravnog odbora, koji su promenom Zakona o PIO sa 21, koliko ih je bilo do tada, smanjen je broj na broj sedam, i to tako da od tih sedam članova četiri člana daje direktno Vlada, jedan član je iz reda osiguranika na predlog Reprezentativnog sindikata osnovanog na nivou Republike, jedan član je iz reda poslodavaca, jedan član iz reda korisnika prava na predlog Udruženja penzionera. Na ovaj način je u stvari, tada kada je menjan i Zakon o načinu isplata penzija i donet onaj privremeni zakon, koji traje već toliko godina, omogućeno da promenom upravnog odbora takav zakon bude i izglasan s jedne strane, a sa druge strane omogućeno je da sa ovih sedam članova, od kojih četiri direktno postavlja Vlada, celokupan, da kažem kontigent prava upravljanja zadrži Vlada, odnosno da Vlada radi shodno svom mišljenju, a na štetu najstarijeg i rekao bih najranjivijeg dela populacije naše države. U tom smislu, srpski pokret Dveri je predložio da promenimo broj članova upravnog odbora, ne da ga vratimo na onaj pređašnji od 21, nego da sada upravni odbor ima 15 članova, s tim što bi pet članova bilo iz reda korisnika prava, dakle pet iz redova penzionera, pet članova iz reda osiguranika na predlog Reprezentativnog sindikata, dva člana iz reda predstavnika poslodavaca, jednog člana iz ministarstva, dakle jednog člana iz ministarstva koga će odrediti Vlada i smatramo da bi na ovaj način tako formiran upravni odbor mogao bolje da zaštiti prava penzionera i da onemogući, ono što je na žalost nastalo tada kada je nastalo, a o čemu ću govoriti u predlogu idućeg zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Da nastavim ono što sam malopre počeo da pričam i da objasnim koji su to novi spoljni i unutrašnji faktori koji daju za pravo nama koji ovakav zakon predlažemo, da ono što je privremeno, a gledajte već je privremeno preko 40 meseci i nije ograničeno koliko će trajati to privremeno, da vratimo na pređašnje stanje. Ovih dana smo svedoci da, inače srpskom pokretu Dveri jedna ne toliko draga, da ne upotrebim oštriju reč, organizacija, MMF u svojoj jednoj od mnogobrojnih poseta i uređivanju finansijskog sistema države Srbije, i taj i takav međunarodni Fond je predložio da se ovo što predlaže srpski pokret Dveri, a što je evidentna krađa najstarijih građana Srbije i direktna šteta kako njima, tako i njihovom potomstvu naneta, vrati na ovo stanje pređašnje. Naravno, odmah nakon toga javio se i gospodin predsednik države, koji je objasnio da bi, ako bi se to poslušalo, došlo do štete za veliki broj penzionera, tako da bi vraćanje na pređašnji nivo opet štetilo budžetu, a još uz to je i objašnjeno da je najveći broj penzionera u periodu od te privremene mere koja, opet ponavljam, traje četiri godine, do dana današnjeg ima veće penzije nego što ima u tom momentu. Naravno, to možda i jeste tačno, ali pri tome zaboravljamo jednu vrlo važnu činjenicu, koliko je novca najstarijim građanima države Srbije uzeto u tom periodu. Dakle, mi smo radili analize, o njima sam ja i pričao, u zavisnosti od visine penzije tada kada je smanjivana penzija za 20% do 25%, oni koji su bili nosioci najvećih penzija, a ponavljam, penzija je stečeno pravo nastalo kao produkt dugogodišnjeg rada, njima je do dana današnjeg uzeto i preko skoro 200 hiljada dinara. Ono što je u dva navrata dato u vidu neke simbolične pomoći po pet hiljada je zaista smešno, a ako imamo u vidu izjave i premijerke i Vlade, koju je ovaj parlament, doduše sa strane skupštinske većine izglasao, njene izjave da je budžet države Srbije nikad puniji, da su nam svi parametri i pokazatelji finansijske stabilnosti izuzetno povoljni, eto još nekoliko razloga da ovaj i ovakav predlog bude prihvaćen. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 20. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja Republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodnoj skupštini Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanje tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine Grada Beograda održanih 4. marta 2018. godine, od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 22. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić, dr Dragan Vesović, dr Sanda Rašković Ivić i Slaviša Ristić, 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojičić želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Polazeći od državne tradicije srpskog naroda i njegovog istorijskog prava na AP KiM kao sastavni deo teritorije Republike Srbije, imajući u vidu da je AP KiM državni, dakle, naš kulturni i istorijski, duhovni stožer Republike Srbije, a budući nakon nelegalne i nelegitimne agresije NATO na SRJ koja je pravna prethodnica Republike Srbije i okupacije dela njene državne teritorije, naš najviši nacionalni, državni cilj treba da predstavlja fizički povratak njenih državnih organa i institucija na teritoriji Kosova i Metohije. Naročito uviđajući činjenicu da bez fizičkog povratka državnih organa Republike Srbije na teritoriju KiM nije moguće sprovesti ustavnu normu o jedinstvenom pravnom poretku koji važi na celokupnoj teritoriji Republike Srbije, uključujući i AP KiM, oslanjajući se na obavezujuću sadržinu međunarodnih akata i to Protokol o razgraničenju između Kraljevine SHS, odnosno Kraljevine Jugoslavije i Republike Albanije, odnosno Kraljevine Albanije od 1926. godine, Konvencije o održavanju i obnavljanju graničnih kamenova, malih piramida i kolčeva na granicu od 1929. godine, Povelje UN i Helsinškog završnog akta Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, kao i Ustava Republike Srbije. Dakle, mi predlažemo da Narodna skupština usvoji Rezoluciju sledeće sadržine. Pomenuću samo neke od tačaka. U prvoj tački Republika Srbija u skladu sa međunarodnim javnim pravom, Ustavom i voljom građana ne priznaje i nikada neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost KiM od strane ilegalnih organa u Prištini. U drugoj tački – AP KiM je sastavni, neotuđivi deo Republike Srbije koji se trenutno nalazi pod okupacijom o čemu bez odlaganja treba obavestiti međunarodnu javnost. Nijedan građanin Republike Srbije koji se nalazi na javnoj funkciji nema pravo da potpiše obavezujući dokument kojim će otuđiti pravno AP KiM kao deo teritorije Republike Srbije, bilo kakvo formalno priznanje samozvane države oličene ilegalnim organima u Prištini, predstavljalo bi trajni gubitak stožera srpske državnosti i kulturno istorijskog identiteta srpskog naroda. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da prekine svaki vid komunikacije i pregovora u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa koji se vode uz posredstvo EU. Evropska unija čije su vodeće države izvršile agresiju na SRJ, a čije su oružane snage okosnica okupacionih trupa na teritoriji KiM nikako ne može biti posrednik u pregovorima o Kosovu, dakle, između Beograda i Prištine.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – niko, nije glasalo 145 narodnih poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulih za otadžbinu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić, dr Dragan Vesović, 16. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojičić želi reč? (Da.)
Zahvaljujem, predsedavajući. Imajući u vidu činjenicu da je Republika Srbija država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, da su se kroz našu istoriju u redovima srpske vojske borili mnogi pripadnici nesrpske nacionalnosti, koji su se pri tom, ovo dakle napominjemo posebno, isticali po svojoj hrabrosti, po svojoj požrtvovanosti, pomenućemo neke od ratova, Prvi, Drugi balkanski rat, Prvi svetski rat, Drugi svetski rat i naravno svi odbrambeno otadžbinski ratovi, počev od 1991. do 1999. godine, smatramo i predlažemo da bi bilo krajnje umesno da Narodna skupština Republike Srbije usvoji deklaraciju o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti i poginulim za otadžbinu. U prvoj tački Narodna skupština Republike Srbije izražava posebno poštovanje i odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote boreći se u ratovima na strani države Srbije. Narodna skupština Republike Srbije poziva nadležne institucije Republike Srbije da odaju počast ovim herojima podizanjem spomenika kojim bi se obeležio njihov doprinos borbi za slobodu naše zajedničke otadžbine. Narodna skupština Republike Srbije predlaže da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima, kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. I u četvrtoj tački Narodna skupština predlaže da se odredi poseban dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva kao državni praznik kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Razlozi, dakle, za donošenje ove deklaracije, deklaracijom osobito želimo da skrenemo pažnju domaćoj, ali i svetskoj javnosti, na odsustvo svake vrste ksenofobije, na odsustvo svake vrste netolerancije, šovinizma, nacionalne netrpeljivosti, dakle, većinskog srpskog naroda prema pripadnicima nesrpskih naroda kroz primere i odavanje počasti brojnim pripadnicima srpske vojske nesrpske nacionalnosti. Evidentno je da su se u Balkanskim ratovima Prvo, Drugom, Prvom svetskom, Drugom svetskom i otadžbinskim ratovima od 1991. do 1999. godine, borili svi ovi hrabri ljudi i smatramo da se usvajanjem deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije, čini jedan prvi korak u posvećivanju pažnje ovoj temi, kako bi se kroz zakonodavne aktivnosti Narodne skupštine i naporima državnih institucija Republike Srbije odredio poseban državni praznik pod nazivom „Dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva“.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva narodna poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 14. septembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, građani Republike Srbije, bliži se 28. jun, Vidovdan, koji je zvanično proglašen za Dan dijaspore. Međutim, nažalost, mi već petu godinu za redom nećemo imati Skupštinu dijaspore Srba u regionu, sastanak zajedno sa predstavnicima svih državnih institucija. Pre nekoliko dana imao sam priliku da razgovaram sa jednim kolegom, narodnim poslanikom, koji me je pokušao uveriti da država Srbija, predsednik i njene najvažnije institucije pomažu Srbe u regionu i ja želim da kažem da pozdravljam svaku pomoć koju Srbi iz regiona dobijaju. Reč je bila o pomoći Srbima u Hercegovini i smatram da su takve pomoći izuzetno važne u momentu u kome se nalazi srpski narod. Međutim, želim da kažem i to sam pokušao i njemu da kažem da država Srbija kroz svoje institucije i kroz nadležnosti koje ima Zakonom o dijaspori i Srbima u regionu, ne radi ono što bi trebala da radi. Zato želim ovde da kažem pred građanima Srbije, pred ljudima iz dijaspore, iz regiona, koji gledaju Skupštinu Srbije, da već četiri godine je vrlo mala pomoć državnih institucija po pitanju stvari koje mogu da se reše kroz Zakon o dijaspori iz 2009. godine. Hteo bih da kažem da Uprava za dijasporu, nažalost, i pored mnogo pokušaja da se postavi direktor, taj direktor nije postavljen već skoro tri godine, tri i po godine. Rekli smo da Skupština dijaspore ne funkcioniše već četiri godine i sigurno ni ove godine za Vidovdan se ovde u Skupštini taj skup neće održati. Takođe, Zakonom o dijaspori postoji mogućnost da se formira i savet za Srbe u regionu, čiji su članovi predsednik države, premijerka i određeni ministri koji su nadležni za poslove dijaspore, tj. Srba u regionu. Taj savet ne postoji. Budžetski fond za dijasporu i Srbe u regionu koji postoji zakonom ne postoji i na taj način kroz državne institucije, kroz nadležna ministarstva, Srbi u regionu i dijaspori ne dobijaju pomoć koja im se omogućava kroz ovaj zakon. Zato želim i ovde da kažem da nama ne trebaju pomoći selektivne za određene grupacije i zajednice u regionu i dijaspori. Znači, nama treba konkretna pomoć države Srbije, Srbima u regionu i dijaspori kroz državne institucije i kroz Zakon o dijaspori i Srbima u regionu koji sve to omogućava. Mi smo ovde nekoliko puta i kritikovali i iznosili kada je bila sednica o budžetu i hvala Bogu neke stvari su urađene. Ono što smo predlagali ovom deklaracijom, da se osnivaju konzularna odeljenja i da se osnivaju škole pred tim odeljenjima je urađeno u Austriji. Zato još jednom pozivam da se ova deklaracija stavi na dnevni red i da se usvoji od strane vladajuće većine. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik, mr Ivan Kostić, želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić. Izvolite.
Ne prođe ni mesec dana, a da državni vrh Republike Hrvatske ne učini nešto što se može slobodno nazvati oživljavanjem neofašizma i neonacizma u savremenoj Evropi. Imali smo prilike pre nekoliko dana u Blajburgu da vidimo veliki deo državno vrha Republike Hrvatske da je prisustvovao toj svečanosti i da je taj način dao podršku svim fašističkim strukturama u Republici Srbiji koji veličaju ustaštvo i koji se automatski odnosi na izuzetno težak položaj srpskog naroda koji u budućnosti opet može doživeti ono što je doživeo i 1941. i 1995. godine. Prošli put sam govorio o jednoj ozbiljnoj rezoluciji koju je usvojio Odbor za ljudska prava UN od 17.11.2016. godine i želim ovde to da ponovim, koliko je ova stvar važna i koliko je ova stvar aktuelna u savremenoj Evropi, a koja je izuzetno važna i za položaj našeg naroda. Znači, 2016. godine Odbor za ljudska prava UN na predlog Rusije je usvojio Rezoluciju o suzbijanju glorifikacije nacizma, neonacizma i drugih praksi koje doprinose podsticanju savremenih oblika rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i netolerancije. Na predlog Rusije, Rezolucija je usvojena sa 131 glas za, 48 uzdržanih i tri protiv. Važno je naglasiti da su protiv bile Amerika, Ukrajina i država Palau. Znači, u UN se usvaja Rezolucija o neonacizmu i neofašizmu u savremenom svetu. Nemački Bundestag 2016. godine sa 630 glasova za, jednim uzdržanim i jednim protiv, usvaja Deklaraciju o zločinima nad jermenskim i drugim hrišćanskim narodima 1915. godine, a srpski parlament ne može da usvoji deklaraciju ili rezoluciju o stradanju našeg naroda u Drugom svetskom ratu. Meni stvarno nije jasno zašto se ova tačka ne stavi na dnevni red. Ovo nije predlog ni rezolucija Srpskog pokreta Dveri, nekoliko i organizacija i poslaničkih grupa su ovo već podnosile. Stiglo je i do predsednika Vlade, stiglo je i do Ministarstva spoljnih poslova. I ako mi svoju istoriju ne rešimo na ovaj način, da jednom za svagda osudimo genocid nad našim, jevrejskim i romskim narodom u Drugom svetskom ratu, ne znam da li treba da čekamo nemački Bundestag da to uradi umesto nas. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Već duže vreme predlažem izmene i dopune Zakona o odbrani, kako izmene i dopune Zakona o odbrani, tako izmene i dopune Zakona o Vojsci. Imali smo prošle nedelje raspravu i usvojili ste zakone o Vojsci, ali nisam siguran da će tim zakonima nešto dobro stići u frižidere, novčanike i rezervoare pripadnika Vojske Republike Srbije. Zakon o odbrani je izuzetno važan zakon, kao što je sistem odbrane važan sistem za funkcionisanje celokupne države i svih nas koji u ovoj državi živimo. Odmah da kažem da ne očekujem da SNS usvoji predložene izmene i dopune Zakona o odbrani, jer i do sada nismo naišli na odobravanje, pre svega, da raspravljamo o ovim izuzetno ozbiljnim izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Predložili smo izmenu i dopunu 18 članova Zakona o odbrani, pre svega, kako bismo poboljšali stanje u Vojsci Srbije celokupno. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. stav 1. i u tačkama 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije, kojima je upravo predviđeno da Srbija uređuje i obezbeđuje bezbednost svih njenih građana, bez obzira na versku, nacionalnu ili političku pripadnost. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža suštinski odgovore na najvažnija suštinska pitanja. Jedan od razloga je, pre svega, zastarelost osnovnih strateških dokumenata i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih situacija kako u zemlji u kojoj mi živimo, tako u regionu i tako na globalnom nivou i u okruženju. Nužno je, pre svega, uspostaviti sklad Zakona o odbrani sa Zakonom o Vojsci. Nije prihvatljivo i nije normalno da mi 2018. godine nemamo kompatibilnost između Zakona o odbrani i Zakona o Vojsci i nije normalno da mi nemamo sklad između Zakona o odbrani i Zakona o vanrednim situacijama. Zbog toga DS i ja lično predlažemo izmene i dopune Zakona o odbrani. Ako je problem što to predlaže DS, predlažem da to predložite vi, mi ćemo povući ove izmene i dopune zakona. Mislim da su ove izmene i dopune Zakona o odbrani važne za sistem odbrane, ne za dnevno-politička prepucavanja. Zahvaljujem se generalu Sretu Malinoviću i generalu Radojičiću, koji su radili sa mnom zajedno na izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, predsedavajući, DS predlaže izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi upravo zato što nam je život svih građana, bez obzira da li oni žive u Surdulici, Subotici ili Beogradu podjednako važan. Imamo priliku da su sve lokalne samouprave svedene na to da predsednici opština i gradonačelnici čekaju direktivu od vladajuće partije, svedene su na to da nijedan predsednik opštine nema autonomiju u radu. Svedene su na to da se ne poštuje Evropska povelja, koju je upravo Srbija ratifikovala 2007. godine i koja svim lokalnim samoupravama garantuje, pre svega, političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Nijedna lokalna samouprava danas u Srbiji, nijedna, nema niti političku, niti finansijsku nezavisnost, postoji samo administrativna nezavisnost. Sve lokalne samouprave, ako su po volji vladajuće većine, dobijaju finansijska sredstva iz budžeta, a one lokalne samouprave koje su manje ili to nisu uopšte, ne dobijaju finansijska sredstva iz budžeta i to je izuzetno loše. Predsednici opština su prepušteni samovolji partijskih jurišnika i zato imamo situaciju da u Kraljevu gradonačelnik tuče ljude na ulici, da u Kraljevu gradonačelnik kao kapitalnu investiciju otvara semafor, da u Leskovcu gradonačelnik kao kapitalnu investiciju otvara česmu, a da u Novom Sadu to kao kapitalna investicija bude parkiralište za bicikle. To nije dobro ni za lokalne samouprave, ni za građane koji tu žive, jer građani glasaju za predsednika opštine, kako bi zajedno sa njim rešavali svoje probleme, a ne kako bi im to stizalo iz vrha vladajuće partije. Kako je to u EU? U EU polovina budžetskih sredstava ide na račun lokalnih samouprava, opština i gradova, a polovinu budžetskih sredstava koristi Vlada Republike Srbije. U Srbiji je ta situacija znatno lošija po opštine i gradove, tako da opštinama i gradovima i autonomnoj pokrajini u celini pripada samo 10,2% od ukupnih budžetskih prihoda, a 89% ukupnih budžetskih prihoda pripada Vladi Republike Srbije, od kojih su posle zavisni gradonačelnici i predsednici opština. Imali smo situaciju u Mramorku, u mesnoj zajednici u Kovinu, gde Demokratskoj stranci, koja se kandidovala, prikupila potpise, na tim izborima nije dozvoljeno da ima ljude u biračkom odboru, niti ljude u izbornoj komisiji. To je generalno loše po politički sistem u celini. Srpska napredna stranka je lokalnim samoupravama oduzela za šest godina 50 milijardi dinara.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. februara 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, svaka vlast je promenjiva, to smo mogli da vidimo. Zbog toga predlažem izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima, jer mi nije jasno zašto SNS, koja će već na sledećim izborima postati opozicija, ne usvoji lepo ove izmene i dopune zakona? Izgubićete vlast, izgubićete izbore, oštetili ste državu, u državi se loše živi i to je prosto prirodan redosled događaja. I zbog vas treba da usvojite izmene i dopune Zakona o javnom informisanju. Nema razloga da se plašite bilo čega. Nama je potrebno objektivno informisanje i ja ću se odmah, kao poslanik Demokratske stranke, ograditi od toga da sve to što rade vladajući mediji koji podržavaju režim je loše i da sve to što rade mediji koji podržavaju opoziciju, mada ih ima vrlo malo, je dobro. Ogradiću se od toga i reći ću da kao što sam protiv toga da „Informer“ i „Pink“ 24 časa pišu hvalospeve o Srpskoj naprednoj stranci, tako je loše i kada se na jednoj opozicionoj televiziji pojavljuje samo jedna opoziciona politička stranka, a kada jedan jedini dnevni list, sva sreća ne baš velikim tiražom, koji je opozicioni, hvali takođe samo jedan opozicioni pokret – i jedno i drugo je loše za medijske slobode. Potrebna nam je objektivnost. Potrebno nam je normalno medijsko informisanje. Potrebno nam je da građani znaju šta je istina, a ne da ako u ovom trenutku to odgovara jednoj opozicionoj ili jednoj partiji koja je na vlasti, da se to piše. Vi ste usavršili i doveli do maksimuma sistem koji se zove zloupotreba medija i ja vas zato molim da usvojite izmene i dopune Zakona o javnom informisanju. Tokom 2013. godine zabeleženo je 23 napada na novinare. Tokom 2013. godine 23 napada, a tokom 2017. godine je zabeleženo 54 napada na novinare. Znači, vi ste i u tom segmentu brži, jači i bolji, pa ste sa 23 napada 2013. godine dozvolili da se na novinare desi 54 napada tokom 2017. godine, što je zaista skandal. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, ustavni osnov za donošenje Zakona o socijalnoj zaštiti sadržan je u odredbi člana 97. tačka 8) Ustava Republike Srbije. Ja molim narodne poslanike, bez obzira da li su vlast ili opozicija, da glasaju za predložene izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti. Demokratska stranka predlaže tri konkretne mere za izmene i dopune ovog zakona. Prva mera – da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole, da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatna užina i da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbede besplatni udžbenici. Poražavajući podatak i za nas kao društvo u celini je da svakoga dana od 800 hiljada dece koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem, svakoga dana je 50 hiljada dece gladno. Danas 50 hiljada dece gleda u klupi kako mu drug ima novca za užinu, a dete nema novca za užinu. Mi se moramo boriti protiv te nepravde i protiv te nepravilnosti. To nije Srbija kakvu želi DS i mi se protiv te pojave moramo izboriti. Usvojili ste pre nekoliko nedelja Zakon o elektronskim udžbenicima. Ja sam i tada, a pitaću i sada, da li ste vi svesni da roditelji rade za 22 hiljade dinara, ako rade, da mnogi roditelji ne rade, da imamo 50 hiljada dece koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem čiji roditelji ne rade, a vi ste im uveli elektronske udžbenike. Da, Demokratska stranka jeste za elektronske udžbenike, ali da li pitate kakva je kompatibilnost između finansijskog stanja u džepovima tih roditelja i realnosti? Da li svaki roditelj koji ima jedno dete može da obezbedi svom detetu tablet ili lap-top, a kamoli ko ima dva ili tri deteta? I sam sam odrastao u porodici gde nas je bilo troje, majka nije radila, otac je imao vrlo skromna primanja i znam kako je to kada nemate ni za ekskurziju i kada nemate novca za osnovne potrebe. Zato vas molim da usvojite ove izmene i dopune. Ne smemo dozvoliti da nam deca danas budu gladna, a kamoli da zahtevamo od roditelja koji nemaju novca ni za udžbenike svojoj deci, da kupe lap-top ili tablet za svako svoje dete. U 2015. godini udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije je samo 17,3%, i to je takođe izuzetno loše. Zato DS predlaže još jednu meru, a to je da se svim bračnim parovima koji ne mogu da se ostvare kao roditelji, od strane države finansira besplatna vantelesna oplodnja. Možemo graditi mostove, možemo graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti ovakvo stanje i da nam udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije bude samo 17%. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, pripadnici Ministarstva odbrane, DS predlaže izmene i dopune 18 članova Zakona o Vojsci. Neophodno je, pre svega, usaglasiti Zakon o Vojsci i Zakon o odbrani. Kao što sam rekao malopre, obrazlagavši izmene i dopune Zakona o odbrani, nije normalno i nije dobro za državu i za sistem bezbednosti u celini da u 2018. godini nemamo kompatibilne zakone o Vojsci i Zakone o odbrani. Ne znam zaista šta je sporno u ovim predloženim izmenama i dopunama Zakona o Vojsci i ovih 18 članova. Ovo nije tema oko koje treba da se desi političko nadvornjavanje, ovo je ozbiljna i stručna tema radi se o pripadnicima Ministarstva odbrane. Vojska je bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, a sada je Vojska institucija sa zaista lošim podacima, sa zaista lošim procentima i sa zaista lošim anketama, kada pitate pripadnike Ministarstva odbrane o tome kako rade. Vojska je institucija koja je promenila pet ministara za šest godina vlasti SNS i ono što još lošije od toga je da je svaki ministar lošiji od svog prethodnika iz SNS. Prosto, Vojska je kompleksan sistem, Ministarstvo odbrane izuzetno je kompleksno Ministarstvo, ne kažem da druga Ministarstva nisu, ali Ministarstvo odbrane u sebi ima i školstvo i zdravstvo i segmente poljoprivrede i Vojsku, tako da je to jedno zaista kompleksno Ministarstvo koje broji 37 hiljada pripadnika. Osamdeset posto pripadnika Vojske Srbije ima zaradu manju nego što je prosečna zarada u Republici Srbiji i to je izuzetno loše. Sedamdeset dva posto civila u Vojsci Srbije ima zaradu 22 hiljade dinara. Ja mislim da se vi kao vlast koja šest godina upropašćava ovu državu, morate izboriti svojim činjenicom i morate reći - da to je tako i to je loše, nismo uspeli da uradimo ništa ni u ekonomskom ni u bezbednosnom sektoru. Sedamdeset dva posto pripadnika Vojske Srbije, koji napusti Vojsku to uradi na lični zahtev. Vojska je nekada bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, a sada je Vojska institucija iz koje se beži. Osamsto profesionalnih vojnika napusti Vojsku Srbije svake godine. Obećali ste migove pre dve godine. Desilo se to da su vojnicima smanjene dnevnice, da su vojnicima smanjene plate, da su vojnim penzionerima smanjene penzije, SNS, prosto rečeno ništa nije uradila da bi poboljšao životni standard pripadnika Ministarstva odbrane. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane VBA, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere, sindikate i pojedine sudije, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezanih sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, malopre smo slušali dirljivu priču kolege koji je u Smederevskoj Palanci, dok je bio predsednik opštine, potrošio četiri milijarde dinara više, nego što je to budžetima bilo dozvoljeno. Prevedeno na penzije, to mu dođe negde blizu 200.000 penzija. O socijalnim davanjima priča čovek koji je potrošio 200.000 penzija više. Priča čovek koji je za jedno veče popio dva bazena u Smederevskoj Palanci. On priča o besplatnim udžbenicima, besplatnim lap-topovima, besplatnim priborima, besplatnoj užini. On, koji ništa od toga nije imao, a spiskao četiri milijarde više dok je bio predsednik opštine Smederevska Palanka. Umesto besplatnih udžbenika, bilo je besplatno pivo i to strano, ali za njega i njegove prijatelje, pa je za jedno veče potrošio, popio 350 piva, 470.000 dinara. Kada to prevede na užinu, popio 4700 užina deci, za jedno veče u kafani sa svojim prijateljima. On priča o tuči, on koji je prebio čoveka u centru Smederevske Palanke, starog 63 godine. On priča o zaštiti lokalne samouprave, on koji je zadužio Smederevsku Palanku za četiri milijarde. On, koji je izdao bazen na 50 godina, plus toplu vodu, za 2.000 evra. Toliko mi u Inđiji naplatimo mesto za aparat za sladoled, a bazeni su istih razmera. On priča o vojsci, on, čiji šef, koji mu je stalno na liniji, nema šta nije prodao. Prodavao je tenkove za 5.000 dolara, a ovaj popije 5500 za veče u pivu. Znači, čovek koji je popio tenk, priča o vojsci, kako vojska nema ovo, nema ono. Vojska ima male plate, svega 20% veće nego kada je njegov šef bio ministar. Da je njegov šef malo više ulagao u naoružanje i malo više da je ulagao u vojsku, da je manje pio, da je malo skuplje prodavao ove bazene, verujem da bi vojska bolje stajala. Dakle, neko ko je potrošio 700 oklopnih transportera, čiji šef je potrošio, neko ko je prodao Dom JNA za 16 miliona jeftinije, nego što ga je kupio, kao Smederevska Palanka, on priča o nepravilnostima u vojsci, on priča o slabostima vojske, a njegov šef, kada je bio ministar vojni, više je ulagao na sebe, nego na celu vojsku. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 32 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog.
Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Božoviću.
Želim, ali pošto se slabo čuje, možete li samo da mi kažete za šta ste mi tačno dali reč?
Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu.
Hvala. Ono što je, uvaženi predsedavajući, predlog i moj lični i poslaničkog kluba iz kog dolazim, jeste da se u gradu Beogradu bira gradonačelnik neposredno na izborima kako bi Beograđani mogli da znaju za koga glasaju. To je predlog koji takođe mislim da treba da bude u svim ostalim gradovima u Srbiji, a i opštinama, zašto da ne, da bi građani jednostavno mogli da znaju ko je čovek ili ko je žena koja će predstavljati građane, kakav plan nudi i kakav program nudi, kakvi su lični i moralni kvaliteti tog kandidata ili kandidatkinje koja se kandiduje ili koji se kandiduje na lokalnim izborima, na osnovu kojeg će se građani, naravno, opredeliti na izborima, glasati, imati ili nemati poverenja i dati na neki način naredne četiri godine u ruke nekome ko će to mesto u Srbiji ili taj grad, u ovom slučaju Beograd, učiniti mnogo boljim mestom za život. Međutim, situacija je u Beogradu, a i u ostalim gradovima Srbije, naravno, ništa bolja, mnogo lošija nego što smo mogli i da zamislimo. Od 2014. godine mi zapravo ne znamo kome građani poklanjaju pravo glasa u Beogradu. U poslednjih nekoliko dana imamo tekstove da će, gle čuda, gradonačelnik Beograda biti Goran Vesić. Ako mi kažete da je makar jedan od vas Beograđana u ovoj Narodnoj skupštini glasao za SNS da bi Goran Vesić bio gradonačelnik, evo, neka podigne ruku i ja ću zaista reći da nisam u pravu. Da li je i jedan član SNS u Beogradu glasalo za to da Goran Vesić bude gradonačelnik Beograda? I to mogu da tvrdim, da apsolutno takva situacija ne postoji. O građanima Beograda tek nema apsolutno nikakve reči. Ko je glasao za to da gradonačelnik bude onaj koji je očigledno imao itekakve veze kada je u pitanju rušenje Savamale, kada su u pitanju mnoge druge stvari i afere u Beogradu koje su se ticale sramote za građane Beograda koji to nisu doživeli nikada u svojoj istoriji? Koliko se puta događalo da se krše procedure, da se…
Zahvaljujem, kolega Božoviću.
Zaista mislim da ćete glasati za ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem. Kada je u pitanju Vojska Srbije i kada je u pitanju odbrana, smatram da svako u ovoj zemlji ko je dobronameran i ko je završio osnovnu školu zna da je Vojska Srbije zapravo nasledila jednu vojsku koja je na neki način bila najslavnija u istoriji naše zemlje sa narodnooslobodilačkom borbom i antifašističkom borbom između dva rata. Završila je Drugi svetski rat na jedan način koji je pretstavljao najsvetliji period naše istorije. Naša vojska se nekada dičila tom svojom slavnom istorijom, a sada je se očigledno stidi. Ne znam kako i na koji način je Vlada Republike Srbije donela zaključak, pretpostavljam na nekoj telefonskoj sednici, ukoliko uopšte imaju i takve, da antifašističku borbu i pobedu nad fašizmom ne treba slaviti i da Vojska Srbije ne treba ni na koji način da učestvuje u proslavi svoje slavne istorije i svojih slavnih dostignuća kojim su se ponosile generacije. Svako u ovoj zemlji ko je završio osnovnu školu zna kako je izgledala ta borba i da u njoj nisu učestvovali samo komunisti, nego da su u njoj učestvovali, na poziv tadašnjeg prestolonaslednika, i oni koji su bili monarhisti u tadašnjoj Jugoslaviji i Srbiji. Ta vojska je ponos ovog naroda. Ali, danas imamo, sa druge strane, veliki problem, zato što načelnik Generalštaba Vojske Republike Srbije slavi antifašističku borbu samo na spomeniku Draže Mihajloviću, zajedno sa svojom jedinicom garde Vojske Republike Srbije. Na osnovu čega i na osnovu kog akta Ministarstva odbrane, Vlade Republike Srbije? Da li je to revidiranje istorije? Da li je to promena ili zaokret u politici koju ne vodi Vlada, nego načelnik Generalštaba, da osvedočenog saradnika okupatora Vojska Republike Srbije, odnosno ne Vojska, nego njen načelnik Generalštaba i njeni predstavnici slave kao velikog antifašistu ili šta već? Ni jedne jedine reči nije bilo o antifašizmu, ali se salutiralo od strane pojedinaca iz Vojske Republike Srbije. Na osnovu kog akta, kog zakona, kog zaključka Vlade Republike Srbije ili Ministarstva odbrane?
Zahvaljujem, kolega Božoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najvišeg organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem predsedavajući. Ne razumem zašto bežite od anketnog odbora, ukoliko nemate naravno šta da krijete. Onaj ko krije, taj ne želi da glasa za anketni odbor kada je u pitanju rušenje u Savamali. Kada sam pomenuo malopre Gorana Vesića, pominjao sam ga iz razloga što je više nego očigledno, to je čak u nekoliko navrata rekao i predsednik SNS, kako je vrh gradske vlasti umešan u rušenje u Savamali. Taj vrh gradske vlasti su Siniša Mali, kao gradonačelnik i Goran Vesić, tadašnji menadžer Grada Beograda. Ono što je veoma smešno jeste da niko iz policije u predistražnom postupku nije pozvao ni Sinišu Malog, ni Gorana Vesića na bilo kakav informativni razgovor. Kada je u pitanju čišćenje od strane Gradskog zelenila i Gradske čistoće koje se dogodilo sutradan, sutradan su gradske službe bile umešane u prikrivanje dokaza sa lica mesta, odnosno iz Hercegovačke ulice. Ko je naložio to čišćenje, ako ne gradski menadžer i gradonačelnik Grada Beograda? Vi danas te ljude promovišete jednog u ministra finansija, drugog u gradonačelnika Grada Beograda, koji su očigledno bili umešani u najveći zločin u modernoj beogradskoj istoriji. Rušenje, bespravno rušenje privatnih objekata, nečije privatne imovine, vezivanje građana, policija, kao i komunalna policija koje se nisu pojavile na mestu zločina, na kraju i vezivanje jednog od čuvara iz Savamale iz Hercegovačke ulice koji je neposredno nakon toga preminuo. Ni to čak nije rasvetljeno. E, anketni odbor je taj koji bi utvrdio naravno sva ova zlodela, ali pre svega i ono najvažnije ko je naredio u telefonskom razgovoru, citiram: „Ruši to“, kraj citata. Ko je taj koji je na telefonskom razgovoru naredio rušenje Savamale i da li je istina da zaista postoji evidentiran taj razgovor? Kada je u pitanju policija i kada su u pitanju bezbednosne strukture u zemlji, ja bih voleo da anketni odbor ispita ko je iz vrha države naredio gradskoj vlasti da se to ruši? Da je rušila gradska vlast tu nema nikakve dileme, ali ko je nalogodavac ovog krivičnog dela i ko je na kraju doprineo izvršenjem ovog krivičnog dela da jedan od ljudi i tragično premine u nekoliko nedelja nakon ovog nesrećnog događaja? Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 sati, zbog potrebe da Narodna skupština utvrdi dnevni red ove sednice. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da) Izvolite, kolega Božoviću.
Predsedavajući, ovo je Predlog zakona koji se tiče nasilja pre svega o kojem ste govorili ovde u parlamentu i pokušavali da nametnete navodno temu o kojoj se i te kako mnogo interesovanja probudilo u Srbiji, a onda ne želite da stavite makar na dnevni red, ne morate da ga usvojite, ali da stavite zakon koji je od momenta kada sam ga predložio do sada mogao da zaštiti preko 40 života žena u Srbiji. Dakle, gde su oni koji su registrovani nasilnici završavali u policijskoj stanici, a da im policajac nije oduzimao legalno stečeno oružje, vrate se u svoj dom i iz tog pištolja usmrte svoju suprugu, svoju decu, svoje ukućane itd, itd. Mislim da je bizarno uopšte više uveravati bilo koga od vas, mislim da je to besmisleno. Ukoliko smatrate da možete još nekome, a ja sam siguran da možete već možda sutra da zaštite život, stavite ovaj zakon i uvrstite ga u dnevni red. O njemu niko neće raspravljati, a nekome može naravno zaštiti i porodicu i život. Smatram da je preko potrebno, da su ovo teme koje su važne u Srbiji, da su ovo teme koje su važne u životima onih koji trpe nasilje u porodici i na ovaj način možete u neku ruku izvršiti prevenciju onih najtežih krivičnih dela kada je u pitanju nasilje u porodici, to je ubistvo supružnika, dece, članova porodice, roditelja, a to se nažalost ponavlja, nažalost dešava sve češće u Srbiji. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da) Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem. U pitanju je zakon o zapošljavanju mladih popularnije rečeno, zakon koji doprinosi tome da mladi ljudi koji su završili srednje škole, srednje stručne škole ili fakultete nađu posao lakše u Srbiji, nego što to mogu danas. Nažalost, svedoci smo toga da isključivo deca funkcionera na vlasti mogu lako da dođu do svog biznisa, mogu lako da dođu do kola, stanova, mogu lako da dođu do poslova, mogu lako da dođu čak do visokih državnih funkcija. Ali, ona deca koja vredno uče, ona deca čiji roditelji nisu funkcioneri, čiji roditelji nisu partijski činovnici ne mogu to sebi da priušte. Ovaj zakon treba da omogući svima jednaku šansu za posle, jednaku šansu u tom smislu što će ih država na neki način nagraditi kako bi oni bili konkurentniji na tržištu radne snage, ali kako bi bili jeftiniji za poslodavca pošto je uglavnom u pitanju prvo radno mesto. Za prva radna mesta veoma je važno da poslodavci daju na neki način priliku mladim ljudima da se zaposle, da im daju priliku da steknu neko svoje radno iskustvo. Šta im država omogućava, pre svega poslodavcima? Omogućava im da taj radnik bude jeftiniji. Što je mlađi to je jeftiniji. Poslodavci koji su u razgovoru sa narodnim poslanicima, koji su stajali iza ovog predloga, razgovarali, i te kako se slažu da poreske olakšice mogu da budu te koje će stimulisati ovakav vid zapošljavanja. Sa druge strane, ti mladi ljudi moraju da idu i na prakse tokom svog obrazovanja i školovanja, tokom svog studiranja i za to bi naravno dobijali određenu nadoknadu kako od poslodavca tako od poslodavca tako i od države, neki vid džeparca. To je minimum koji država može da učini da bi nekog mladog čoveka zadržala uopšte u zemlji. Danas nam svi odlaze, danas beže ljudi iz Srbije. Danas beže i stariji ljudi, naravno, sa radnim iskustvom, ali posebno oni koji nemaju radno iskustvo. Oni čim završe fakultet odlučuju se na to da uzimaju kartu u jednom pravcu i idu što dalje od ove zemlje jer im druge države omogućavaju ono što ova Vlada, što SNS ne želi da im omogući, a to je priliku, samo jednaku šansu. Oni ne traže siguran posao, oni traže jednaku šansu, a ne da deca funkcionera imaju šanse, a da sva ostala deca u Srbiji mogu isključivo da se odsele odavde. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole, radi realizacije Projekta „Beograd na Vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite kolega Božoviću.
Zahvaljujem predsedavajući. Ovo je umalo završilo u Tužilaštvu za ratne zločine, odnosno jeste bio predmet prebačen tamo, na osnovu krivične prijave koju sam lično podneo protiv Zorane Mihajlović, koja je potpisala Ugovor o izgradnji „Beograda na vodi“. Tada sam rekao da je Aleksandar Vučić, kao dobar poznavalac prava izbegao da potpiše taj ugovor zato što će kad-tad neko na osnovu tog čina završiti, naravno, pred pravosudnim organima ove zemlje. Ono što je veoma sumnjivo jeste zbog čega država Srbija, odnosno Vlada Republike Srbije, odnosno građani, odnosno svi mi koji živimo u ovoj zemlji ulažemo milijarde i milijarde državnih resursa, novca građana, penzija penzionera u jedan projekat koji je privatan projekat, čiji je vlasnik prijatelj Aleksandra Vučića? Kako je moguće da mi ulažemo milijarde privatnom investitoru za njegov projekat, a da u tom zajedničkom preduzeću imamo samo 32% udela? On sa svoje strane ulaže stostruko manje i ima 68% udela zajedničkog preduzeća koje se zove „Beograd na vodi“. Onda, plus građevinske dozvole mimo procedura, onda se zemljište dodeljuje mimo procedura, onda se izmišljaju neki zakoni koji posebnu vrednost nose sa sobom, a to je otvaranje miliona radnih mesta, što je potpuna laž, niko se nije zaposlio na „Beogradu na vodi“ oni koji su se zaposlili imaju minimalac plate, svakog dana rizikuju sebi život da bi gradili neke kule koje trebaju isključivo Al Abaru, a ne građanima Beograda i građanima Srbije. Onda se od centra Beograda pravi privatno dvorište i privatna svojina nekog privatnog investitora. Pa, zašto to ne može da radi bilo ko iz ove zemlje, nego može isključivo povlašćeni investitor koji, gle čuda, u svom portfoliju ima da je prijatelj Aleksandra Vučića? To nije fer i to nije u redu. To je, na kraju, krivično delo. Zbog tog krivičnog dela koje se zove „Beograd na vodi“ neko će kad-tad odgovarati. Videćemo ko će kupovati stanove, ko su ljudi koji će tamo živeti. Ja vam tvrdim da nijedan građanin Srbije koji je pošteno stekao svoj imetak nema da plati sebi stan u „Beogradu na vodi“. To imaju samo oni koji su se papreno obogatili u poslednja dva mandata ove Vlade. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za afere povezanih sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, malo pre ste slušali Đilasovu desnu ruku, dakle, čoveka koji je za vreme Dragana Đilasa porazio Šutanovca ili zgrabinovca. Ono što je mene iznenadilo da je neprimećeno, da je najgori đak u istoriji Treće beogradske gimnazije, prepoznaće se, rekao, Petar Drugi Karađorđević, prestolonaslednik za vreme Drugog svetskog rata. Da li on misli da je kralj Aleksandar još živ? Jer, samo dok je kralj Aleksandar bio živ, Petar Drugi Karađorđević bio prestolonaslednik, najgori đak u Trećoj gimnaziji ili misli da je kralj Aleksandar još uvek živ, da nije ubijen u Marselju 1934. godine, možda mu se u klupama priviđaju i Nadežda Petrović, Milanković i svi oni biseri, ali ja molim ovog momka koji vodi onu emisiju, da svakako zabeleži ovaj biser koji je izvalio najgori đak u istoriji Treće beogradske gimnazije. Naime, čovek koji je ovde govorio o Savamaloj, čovek koji je za vreće Đilasa dopustio da mu sruše jedan beogradski kvart, celo romsko naselje je srušeno, Romi strpani u kontejner, a oni borci protiv fašizma. A onda mu se Goran Vesić ne dopada. Zašto mu se ne dopada? Valjda zato što je jedini bivši pripadnik DS koji je prešao cenzus. Ne dopada mu se iako je to bio čovek koji je bio desna ruka za vreme Đinđića, čija dela oni kobajagi prisvajaju. Sada treba da odluči, da li oni slede Đinđićevu politiku ili su protiv Đinđićeve politike. Čovek koji u Beogradu nema nijednog odbornika, a bio je šef beogradskog odbora, a ovde svima drži predavanje. Kaže, biće neko izabran. Pa, za njih niko nije glasao. Nisu ušli u parlament i Janko Veselinović sa udrugom za obrtaj ili Pokretom za preokret, preokrenuti Janko ušao je u gradsku Skupštinu, DS nije ušla zato što je beogradski odbor vodio desna ruka Dragana Đilasa, desna ruka Šutanovca, najverovatnije desna ruka posle Jankovića. Oni nisu ušli u parlament iako je on vodio beogradski odbor. Sada on nama drži predavanja i govori o rušenju Savamale. Što ne govori o devet objekata koje je Goran Ješić srušio u Inđiji od 2006. Do 2007. godine, više od polovine je bilo pod zaštitom države. Porušio, proglasio neizgrađenim građevinskim zemljištem i bez građevinske dozvole izgradio 30 hiljada kvadrata. O tome ćute. Zato tražim da se ubuduće, ovaj anketni odbor uspostavi, ako ne sada ja ću insistirati tokom celog ovog saziva. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – deset, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnji na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem predsedavajući. Dakle, u pitanju je formiranje anketnog odbora da bi videli kako se vladajuća partija koja ima najveći broj poslanika u ovom parlamentu finansira. Predsednik te partije je, negde sam video na nekoj nacionalnoj frekvenciji, čak i rekao na koji način su prilazili ljudi u nekim kafanama, pa davali i uplaćivali novac na račun SNS. Pa, eto jednostavno, ako mislimo da je u redu da budemo neka pravna država, hajde onda da ispitamo da li je u tome sve čisto. Zaista je nelogično da desetine i desetine hiljada ljudi uplaćuju, po ne znam koliko desetina hiljada dinara ili evra i da vidimo da li u tome ima nečeg sumnjivog ili ne. Ne može jedna partija da fingira demokratiju u Srbiji na način da ona ima 100 miliona, recimo, evra za kampanju, a sve druge da se isključivo po zakonu finansiraju, mnoge su naravno i u blokadi, mnoge na neki način se dovijaju, mnoge zbog toga ne postoje u kampanjama i negde birači ne mogu ni da čuju ni da vide njih. Sada, kako i na koji način? Da li je moguće da SNS u nekim opštinama ima po tri, četiri, pet odbora opštinskih, a npr. partija koja pobeđuje u tim nekim mestima nema ni jedan? Koliko zaposlenih ima SNS na crno? Zašto su zaposleni na crno? Kako mogu da se i odakle se izvlače keš pare i daju se u kovertama onima koji rade u tim opštinskim odborima? To mi zaista nije jasno. Ako je sve po zakonu, onda hajde da vidimo kako i ko finansira SNS? Da vidimo odakle je taj crni novac, odakle je došao. Da li preko korupcije ili preko nekog mnogo većeg kriminala koji se obavlja u Srbiji. Dakle, to je veoma važno pištanje, važno pitanje zato što je najsvetija dužnost svakog građanina vladavina prava, uspostavljanje vladavine prava. Kako ćete sutra da kažete nekome da ste za vladavinu prava ili za evropsku politiku ili integracije ako ne želite da budete transparentni o svom finansiranju i o načinu svog rada. To je ono što je ključno pitanje za napredak ove zemlje. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstvu unutrašnjih poslova, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite kolega Božoviću.
Gospodine predsedavajući, biću veoma kratak i pokušaću da bude isto tako veoma jasan. Imali smo krizu pre godinu dana, da li će „Fijat“ ostati u Srbiji ili neće. Imali smo krizu tako što su radnici štrajkovali, tako što je zaustavljena proizvodnja. Imali smo krizu u kojoj se ne zna kakav je ugovor potpisan, sa čim se nikada nisam slagao, ali isto tako smo imali i tu krizu, kakav će biti ugovor koji će se tek potpisati i šta će Vlada Republike Srbije ponuditi „Fijatu“ da bi on ostao u zemlji. S druge strane, Vlada Republike Srbije novcem građana, bez tendera, raspisuje nabavku 700 ili 800 vozila za MUP. I gle čuda pojavljuje se samo jedan koji je dobio neposrednom pogodbom Vlade, tajnim sporazumom, ugovor za prodaju 800 ili 700 automobila marke „Škoda“. Nemam ništa protiv toga. Kako vam nije palo napamet da podstaknete domaću autoindustriju. Dakle imamo „Fijat“ u Kragujevcu, gde je pitanje da li će taj pitanje da li će taj „Fijat“ ostati za neko naredno vreme, da li će sigurno nastaviti proizvodnju u Srbiji i u narednih deset godina? Da Vlada Republike Srbije nije kupila automobil koji se proizvodi rukama srpskih radnika u Kragujevcu, pa to je ne samo neracionalno i ne transparentno trošenje novca građana, to je čist bezobrazluk. Vi koji ste navodno neki nacionalisti ili neke patriote, da nikome nije palo napamet da kupi automobil marke „Fijat 500 L“ koji se proizvodi u Kragujevcu, za potrebe policije pošto ga koristi policija u Italiji, pošto ga koristi policija u mnogim drugim zemljama po Evropi, ali ne, za našu policiju mora „Škoda“, pa makar bila ona najosnovnija, ona najslabija i da li možda neka druga, ali u svakom slučaju da marka „Fijat 500 L“ koji se proizvodi u Srbiji nije nikome palo na pamet. To je sramota. Time ste doveli u neizvesnost radnike koji rade u fabrici „Fijat“ i opstanak „Fijata“ u Srbiji. E, to je neodgovorno ponašanje. Nije mi jasno kako i zbog čega ste neposrednom pogodnom Vlade dogovorili tu kupoprodaju, kada to nije vaš novac, to nije novac SNS, to je novac građana Srbije i to morate jednom zauvek da sebi stavite u glavu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije trga Slavija i izgradnji muzičke fontane,1 koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Da.) Izvolite kolega Božoviću.
Zahvaljujem. Konkretno, radi se o fontani na Slaviji, koja je na jednom sajtu pronađena za 500 hiljada evra, a plaćena je dva miliona od strane Grada Beograda. Ne samo fontana, tako isto i jarbol, tako isto i mnoge druge tvorevine vlasti Siniše Malog i Gorana Vesića. Oni se brane time što su rekli da je to nešto što će služiti Beograđanima na čast, da ćemo imati priliku da slušamo muzičku fontanu, itd, a onda sa druge strane imamo zvučnike koji su zakačeni i zalepljeni za bandere oko te fontane. Dakle, nije čak ni da sama fontana ima mogućnost da ispušta zvuk, nego se zvučnici dodatno kupuju, kače se na bandere u okolini i onda sve to deluje, verujte mi, više nego smešno, ali dobro. Oni koji su vodili Grad Beograd znaju gde je milion i po evra razlike. Ne znamo mi kao predstavnici građana i ne znaju građani i zato smo ovo rekli, hajde da napravimo jedan anketni odbor kako bi na neki način pokušali da motivišemo vas koji se inače zalažete za vladavinu prava i za zakone u Srbiji, da podstaknemo malo i tužilaštvo da se probudi, pa da eventualno pronađemo krivca – ko je taj koji je ukrao milion i po evra u odnosu na to koliko fontana košta u Beogradu i u odnosu na to koliko je plaćena? Dakle, milion i po evra, složićete se, nije malo, a mnogo verujte mi znači onima koji nemaju ni za stipendije, ni da upišu master studije, ni da završe srednje škole ni fakultete, niti onim zdravstvenim radnicima koji danas beže iz Srbije, ne bi li imali 100 ili 200 evra veću platu negde u regionu. Veoma je bitno da pokušamo da sve ove afere nekako raščivijamo i dođemo do toga na šta se troše te pare i kako se te pare troše i na kraju, ko je uzeo novac na ovim koruptivnim rekonstrukcijama. Vidimo da se Slavija potpuno raspada. Malo pre mi je gospodin Nenad Konstantinović izložio detaljno negde u blizini, prolazim svakodnevno, izložio mi je detaljno kako izgleda taj trg, koliko je loše odrađen, koliko su pločnici popucali, rasveta već uveliko na nekim mestima ne radi, a ta fontana je papreno zaista plaćena, kao i rekonstrukcija celog trga, gde na kraju niste uradili onu stvar zbog koje je i rekonstrukcija bila potrebna, a to su podzemni prolazi. Samo ste izostavili podzemne prolaze, ali je zato neko uzeo milion i po evra i stavio u svoj džep. Svaka vam čast.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šestoro, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pa, samo 240 hiljada evra. Šta je to za jednog ministra Vlade Srbije? To je ionako očigledno prašina pored svega što se dešava, pa kao, eto, nećemo onda da ispitujemo ni kako je jedan ministar stekao svoj stan iako ima platu negde oko 900 evra, 1000 evra, ministar Vlade Republike Srbije ima 240 hiljada evra u kešu i kupio je stan i onda kada su ga pitali – pa dobro, odakle ti novac, on je rekao – pa, novac mi je dala tetka iz Kanade, odnosno ženina tetka iz Kanade. E, sad, savetovao ga je očigledno advokat, s obzirom da nije moguće proveriti imovno stanje građana Kanade. Ali, u svakom slučaju, da li zaista mislite da iole ozbiljna poreska uprava sebi može da dopusti da neko kupi sebi stan za 240 hiljada evra u kešu i onda da kažu - odakle ti pare, pa ne znam odakle mi pare, dala mi neka tetka iz Kanade? Dakle, ovo je više nego smešno. Ovaj anketni odbor bi trebalo da utvrdi odakle novac Aleksandru Vulinu zaista, ko mu je taj novac dao i kako je mogao, ako već tvrdi da je njegov, da zaradi toliki novac za sve ovo vreme, s obzirom da mu primanja, naravno, nisu bila ni u teoriji tolika da bi mogao da pokrije eventualno pozajmicu ili kredit. Nadam se zanima to i one koji su u vlasti, a na nekim su pozicijama koji pošteno rade svoj posao. Ne kažem da su svi korumpirani i da su svi kriminalni, ali očigledno među pripadnicima vladajuće većine ima onih predstavnika ili predvodnika koji na ovaj način rešavaju svoja stambena pitanja, a jednostavno, ne pada im na pamet da odgovore na jedno logično pitanje – odakle ti, bre, 240 hiljada evra, ko ti je to dao, kako možeš kao ministar da tvrdiš? Svi želimo od jedne ozbiljne zemlje da bude, naravno, Srbija, da tvrdiš da ti je nečija tetka iz Kanade poslala u kešu taj novac i da je ne znam koliko puta mesečno morala da, jednostavno, živi u avionu da bi dolazila toliko puta u Srbiju i davala mu taj keš. Mislim da je to sramota za ovu Vladu i ovu zemlju, a naravno, od vas zavisi da li ćete da budete intimni sa tom sramotom ili ćete da se njoj suprotstavite. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredi između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, takozvana „žuta kuća“, koju je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, nijedan razgovor, nijedan dogovor, nijedan sporazum, apsolutno, meni kao narodnom poslaniku ne pada na pamet ne da podržim, nego da na bilo koji način makar i svojim prisustvom učestvujem u njemu, s obzirom da je predsednik kosovske vlade neko ko je optužen za najteže ratne zločine na području Kosova i Metohije. Ono što me buni jeste da je Ramuš Haradinaj kao neko ko je evidentno učestvovao u najtežim zločinima na KiM, kao neko ko je od strane čak i tužilaca iz Haškog tribunala bio jedan od najvećih krivaca za tragedije koje su se događale na KiM, čak opisan i u nekoliko knjiga pojedinih tužilaca koji su te knjige i pisali. Formiran je Sud za ratne zločine, za zločine na području Kosova i Metohije, u Prištini. Tužilaštvo je, naravno, počelo da radi svoj posao veoma neuspešno, ali sa druge strane, od strane Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije nije stiglo apsolutno ništa na adresu Međunarodnog suda pravde, koji je formiran, a iz pouzdanih informacija znam, iz Tužilaštva za ratne zločine znam i dobio sam uveravanje od ljudi koji tamo rade, da postoje nepobitni dokazi da je predsednik kosovske vlade učestvovao u najtežim ratnim zločinima, u vađenju organa tzv. „žute kuće“ nealbanskom stanovništvu, pretežno Srbima koji su bili zarobljeni i kidnapovani tokom ratnih operacija OVK. Ono što je sramota jeste da takvu vladu podržava Srpska lista, od strane SNS, koja je dobila podršku SNS da učestvuje u toj vladi. To govori samo koliko vam ništa nije sveto. A, sporazumi o Kosovu i Metohiji sa takvima, pa bolje ih ne donosite u Skupštinu Republike Srbije zato što o njima ne vredi ni raspravljati, jer su umrljani krvlju onih čije slike stoje ispred Skupštine Republike Srbije. E, to je ono šta ste sebi dozvolili nakon svega što se dogodilo i nakon svega što ste vi radili građanima tokom devedesetih godina, a evo i danas. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za –dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD, Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost bivših, tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mei Ta“ u Bariču, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora za projekat „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Još jednom da ponovim da krivična prijava od strane Specijalnog tužilaštva je odbijena, s obrazloženjem da ne mogu da utvrde da li je Srbija strana koja će imati štetu evidentnu u ovom projektu i realizaciji ovog projekta, pa da se javim za nekih 30, 40 godina na koliko je taj ugovor predvideo da se ceo projekat i realizuje. Mislim da može da se i te kako proceni šteta koju Srbija ima u vezi sa ovim projektom, koliko je do sada novca uložila gradska kasa i koliko se isplatilo za rušenje Savskog amfiteatra, na kraju i nelegalno rušenje privatnih imovina, ko je platio i tu građevinsku firmu koja je rušila i Hercegovačku ulicu. Dakle, to su sve pare građana Beograda i građana Srbije. Isto tako ostaje pitanje – ko će da finansira izmeštanje autobuske, Lastine i železničke stanice, ko će da finansira most preko Vinče, koji je neophodno sada sagraditi, s obzirom na uklanjanje određenih koridora i određenih šina koje se nalaze na području Savskog amfiteatra? Ko će završiti izgradnju interceptora, ko će kanalizaciju, ko će platiti gasifikaciju, ko će sprovesti sve ono što je neophodno u pripremi zemljišta, u pripremi zemljišta za gradnju i koliko je naravno, investitor obavezan da da? Do sada investitor, koliko smo shvatili, nije dao bog zna šta, da ne kažem ništa, ali nije dao bog zna šta, zato što se sve gradi na crtu, od strane nekih i državnih kompanija, do skoro, i nekih privatnih kompanija koje to kompenzuju različitim, što građevinskim materijalima, što poslovima od strane države uprave. Mislim da je sramota da na taj način se hvaliti najvećim projektom koji menja nacionalnu kulturnu baštinu, koji menja izgled Beograda i, na kraju, simbole Beograda i Srbije. Jedan od njih je, naravno, i Pobednik do kojeg apsolutno nije stalo vladajućoj većini. Mnoge arhitekte, mnoga udruženja su ustala protiv svega ovoga, čak i kada je u pitanju i Studija o visokoj gradnji, ali to nije moglo sprečiti pohlepu za novcem i državnim resursima od strane onih koji se predstavljaju za prijatelje vašeg predsednika. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i Etihad ervejza u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio-saobraćaj Er Srbija, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Kolega Božoviću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Taj veliki ugovor, odnosno veliki posao koji je zaključila Vlada Republike Srbije očigledno nije uspešan. JAT je očigledno dat budzašto. Mi smo preuzeli, naravno, dugove, a Er Srbija se pretvara u lou kost kompaniju. Ne znam na koji način pravda to negativno poslovanje Er Srbija sa menadžmentom i direktorima koji imaju plate od nekoliko desetina hiljada evra, a sa druge strane apsolutno nikome ne odgovaraju. Ono što je veoma važno jeste da niste bili u pravu kada ste govorili da je to posao veka, da je to posao koji će razviti Beograd. Naprotiv, čak ni aerodrom niste uspeli na pravi način da rešite, odnosno da nađete partnera koji će uložiti mnogo veća sredstva, nego koja ste potpisali sa njim. Mislim da je veoma neuspešan ceo dil. Avioni, na kraju, nisu naši, flota je opet ispod proseka, nemamo mogućnost da se izborimo sa svetskom konkurencijom. Taj aerodrom je bio, naravno, sve što smo imali od resursa, i to ste naravno dali nekom poslovnom partneru, a sa druge strane mislim da niste uradili ništa da se ova situacija ne dogodi. Od onih najboljih keteringa, najbolje usluge, itd, na kraju zaista nije ostalo ništa. Ne znam da li ste se skoro vozili avionima Er Srbije, odnosno Etihada, pa videli koliko je ta usluga na jednom niskom nivou i sa kojom može da se poredi svaka zemlja koja ima nacionalnu kompaniju u regionu, a naravno Srbija nije dobila ništa, sem dugova koje će morati da plate oni kojima su smanjene plate i penzije. Ovo je još jedan loš dil i mislim da ste sa ovim nekako zaokružili ovu sedmogodišnju vladavinu na način da sve što ste napravili i predstavljali kao uspešne projekte, koji će zaposliti i razviti Beograd i Srbiju, ste doveli do toga da od jedne nacionalne avio-kompanije, nekada najveće u ovom delu Evrope, imamo jednu lou kost kompaniju koja će uskoro ukidati letove za koje ste se zalagali da idu svakodnevno, kao naprimer za NJujork. Mislim da je to sramota i mislim da će radnici koji tamo rade, a koji su mahom ostajali bez posla, kao JAT Tehnika, na primer, koju ste doveli do bankrota, ispaštati za ove dilove koje ste napravili, a koji opet nisu transparentni, već su svi ugovori tajni.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru „Železare“ Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme „Al Ravafe Internešnal investment“ koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodne banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković, stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratna, za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbije“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.000 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite, kolega Božović.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. S obzirom da sam i tada bio ovlašćen ispred svog poslaničkog kluba i da sam govorio o pogubnim efektima koje će izazvati Zakon o dualnom obrazovanju i s obzirom na to da su se njemu usprotivili svi oni koji nešto znaju o strategiji visokog obrazovanja, o strategiji i generalno obrazovanja u Srbiji, oni koji su pisali kako i na koji način će Srbija izgledati u narednih 20, 30 ili 50 godina, ukoliko ovaj zakon ostane na snazi. Naravno, bili smo protiv toga i pokušavali smo na svaki način da uverimo one koji su glasali za njega, da on neće doneti nova radna mesta, da će on isključivo uvesti robovsku snagu u Srbiju, da će mladi ljudi biti onemogućeni da stiču znanja, da uče tokom životnog veka, da će isključivo raditi i da će njihova fizička snaga biti zloupotrebljena u raznim fabrikama, u raznim centrima, gde se traži isključivo da mogu da stoje po 10 ili 12 sati na traci i da jednostavno nemaju od tog rada život dostojan čoveka, da nemaju dostojanstvenu, posle toga starost, obzirom da će imati minimalne penzije, da nemaju mogućnost da stiču nova iskustva, nova znanja i da se poput svojih vršnjaka u Evropi razvijaju, da napreduju u svom životu, da imaju svoje karijere, da imaju svoje „si vijeve“, koji su puni različitih stepena iskustava. Na ovaj način ih vi zapravo osuđujete na kartu u jednom pravcu, a to je karta u ropstvo, da će raditi za nekih dvadesetak hiljada dinara, da ćete se vi truditi da predstavite kako je to dobro za Srbiju, jer smo sve ovo otvorili još nekih stotinak radnih mesta, ali da će oni isključivo savijati kablove i biće zapravo ljudi koji neće biti pripremljeni za 21. vek, za vek u kojem žive, za vek tehnologije, za vek znanja, za vek u kojem morate celog života da učite ukoliko želite da ostanete u korak sa konkurencijom. Ovde ste ih vi od najmlađih nogu, zapravo potpuno onemogućili da budu građani prvog reda. Vaša deca će pretpostavljam ići na najbolje univerzitete. NJima će se plaćati što iz budžeta raznim stipendijama, što na razne druge načine, najbolje školovanje, ali za drugu decu koja to ne mogu sebi da priušte, vi ste osudili na to da budu radnici kao radna snaga.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – petoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. aprila 2018. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere, povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, želeo bih da znam šta su Boris Tadić i gospodin zgrabinovac radili u Libiji na proslavi libijskog Džamahirija. Voleo bih da znam koliko je Šutanovac oprostio i DS u ime države oprostili dugove Iraku, koliko su tehnike prodali, koliko su našu državu razoružali? Malopre je govorio čovek koji je bio desna ruka, dok je ovaj bio ministar odbrane, bio je njegova desna ruka. Ta desna ruka je nama dostavljala informacije o štednim ulozima gospodina Šutanovca i govorio da ovaj ima milion evra na računu. Ispostavilo se da je to samo 300.000, čovek koji je imao platu 800 evra. Gospodin Balša Božović je na društvenim mrežama pustio meni poruku – pali majmune. Kao poljoprivrednik, ja smatram da nije uvredio samo mene, uvredio je sve poljoprivrednike u Srbiji. On smatra da mi koji radimo na zemlji, na selu nismo dostojni poštovanja, iako smo dva puta stariji. To mora da ga je naučio onaj koji je bez javnih nabavki prekrečio ceo Beograd. Mene su roditelji učili da je Bog stvorio ljude. Njega su očigledno naučili da je postao od majmuna. Dame i gospodo, rekao je nešto Haradinaju, on čija je stranka pustila 2108 albanskih terorista, braću Mazreku. Pustili su i zločince koji su silovali devojčicu od devet godina. Ti isti su izvršili martovski pogrom, rušili crkve, palili, rušili krstove itd. On je pričao o fabrikama, tražio anketni odbor za otvorenu fabriku. Pa, koliko bi mi anketnih odbora, Balša Božoviću, trebali da obrazujemo za sve fabrike koje ste vi zatvorili, za 400.000 otpuštenih radnika? Koliko bi tu trebalo, gospodinu Božoviću, anketnih odbora? Ja verujem da su to penčetirani obrazi, ali mi moramo povesti istragu da li je slavljenje naše vojne moći bilo slučajno ili namerno. Oni misle da su vredni kao krtice kad potkopavaju državu. Oni misle kad stave u biografiju da su prošli obuku CIA da je to nešto vredno. Ja mislim suprotno. Oni misle da se ne vredi boriti za državu. Ja ne branim vlast.
Privodite kraju, kolega Rističeviću.
Ja ću ovde braniti državu i njeno pravo da postoji i pravo da u nekom od sledećih zasedanja ustanovimo ovaj anketni odbor i da vidimo šta su ovi rasipnici uradili.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Boško Obradović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Obradoviću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji pratite skupštinsko zasedanje, pomaže Bog svima. Mi smo danas demonstrirali, nadam se, jednu dobru parlamentarnu praksu, da kada predstavnici vlasti predlože nešto što je dobro i korisno za državu Srbiju, iako smo ozbiljna i žestoka opozicija aktuelnoj vlasti, mi to podržimo. Primer je predlog predsednika Narodne skupštine Republike Srbije Maje Gojković za formiranje komisije koja bi se bavila posledicama NATO bombardovanja. Kompletna javnost i svi ovde prisutni mogli ste se uveriti da su narodni poslanici iz Poslaničke grupe Dveri glasali za taj predlog vladajuće većine. Ja bih sada vas zamolio da i vi ozbiljno razmotrite predloge koji dolaze iz redova opozicije, konkretno o dva predloga koja ću ja izložiti i koja se tiču, rekao bih, nadstranačkih tema, jer uređenje službene upotrebe jezika i pisma, zaštita srpskog jezika i zaštita ćirilice kao našeg nacionalnog pisma, siguran sam da nisu teme među kojima treba da se delimo i da oko toga vrlo lako možemo da postignemo punu saglasnost. Dakle, zamolio bih vas da podržite stavljanje ove dve tačke na dnevni red i da, ako je potrebno, dopunimo i doradimo ove dve deklaracije koje su u funkciji zaštite srpskog jezika i pisma. Prva od njih je pomenuta deklaracija o zaštiti srpskog jezika, gde imamo u vidu da se jezička pripadnost ne podudara sa verskom pripadnošću i da su srpskim jezikom govorili i govore i etnički Srbi različitih veroispovesti, pravoslavne, rimokatoličke, islamske. Takođe, imamo u vidu i naučnu činjenicu da savremeni srpski jezik upotrebljavaju i druge veroispovesti, pa i druge nacije u nekim novoformiranim državama, ali da je u pitanju jedan i jedinstven književni jezik, koji je formiran od strane Vuka Stefanovića Karadžića. Zato mi u ovoj deklaraciji tvrdimo da Narodna skupština Republike Srbije izražava stav da su sva književna i naučna dela nastala na srpskom jeziku deo srpske duhovne i kulturne baštine, što uključuje i dela naučnika i umetnika ne srpske nacionalnosti nastala na srpskom jeziku, dela Srba svih veroispovesti nastala na srpskom jeziku, kao i dela naučnika i umetnika iz rasejanja dijaspore nastala na srpskom jeziku. Državne institucije Srbije su dužne da rade na popisivanju, pribavljanju, čuvanju i zaštiti svih umetničkih i naučnih dela nastalih na srpskom jeziku. Dakle, motiv je veoma jednostavan, sve što je ikada napisano na srpskom jeziku treba sačuvati kao deo književne i kulturne baštine srpskog naroda, bez obzira gde se danas nalazi to nasleđe i ko ga danas prisvaja da je njegovo. Molim vas da obratite pažnju i podržite ovaj predlog.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Boško Obradović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Obradoviću.
Hvala, poštovani predsedavajući. Evo, ja ću ovde citirati zapravo osnove na osnovu kojih mi tražimo da se Narodna skupština Republike Srbije konačno stavi u funkciju pune zaštite srpskog ćiriličnog pisma, ali verujte i jedne veoma važne stvari, a to je čuvanja srpskog književnog blaga nastalog na latinici koje se prisvaja od nekih drugih književnosti i kultura nacija i država kao njihovo književno blago, a zapravo pripada istoriji srpske književnosti. Dakle, nešto što je napisano na latinici je apsolutno deo srpske književnosti i treba da bude sačuvano kao deo srpske književnosti. Molim vas da obratite pažnju, bez obzira što ste prethodnu deklaraciju odbili, iako mislim da je ona nadstranačka i da oko nje možemo lako da postignemo svi saglasnost, da ovog puta to ne učinite i da podržite zaštitu ćirilice, jer ne vidim razlog zašto to ne biste uradili. Imajući u vidu da su jezik i pismo osnovne karakteristike nacionalnog identiteta, da za druge narode nije karakteristično da imaju dva pisma i da dvoazbučje predstavlja ogroman problem i u kulturnom i u prosvetnom i u ekonomskom smislu, da je ćirilica jedno od najprepoznatljivijih obeležja kulturne istorije Srba, o čemu svedoče svi najznačajniji pisani spomenici naše kulture, da se u međunarodnim standardima među jezicima koji koriste latinična pisma ne navodi srpski jezik, zbog čega se sve što je do sada napisano latinicom na srpskom jeziku u svetskom bibliotečkim fondovima knjiži u hrvatsku baštinu, obratite pažnju, sve što je ikada napisano na latinici lako može biti izgubljeno za srpsku književnost jer se u međunarodnim procedurama beleži kao hrvatska književnost, da domaća latinica nije podudarna sa latinskom i evropskom latinicom, tako da ne predstavlja nikakvu komparativnu prednost u odnosu na ćirilicu i, što je najvažnije, da je ćirilica jedno od najsavršenijih i grafički najlepših pisama na svetu. Zbog toga mi predlažemo deklaraciju o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Dakle, ako mi kao Narodna skupština Republike Srbije ne stanemo u zaštitu ćirilice, ne vidim ko će to drugi da učini. Ako mi ne usmerimo pažnju državnih vlasti da se sve stavi u funkciju zaštite ćirilice, ne vidim ko će to da učini. Mi u ovoj deklaraciji tražimo da javni natpisi moraju biti istaknuti na ćirilici, da se uvedu kaznene odredbe za sve koji ne poštuju korišćenje ćirilice u javnoj upotrebi, da štampani i elektronski mediji moraju svoje sadržaje da objavljuju na ćirilici i tako doprinesu očuvanju ovog pisma i, konačno, da Narodna skupština Republike Srbije smatra neophodnim izradu strategije očuvanja ćirilice na celokupnom govornom području srpskog jezika, jer je nestajanje ćirilice siguran znak postepenog gubljenja nacionalnog identiteta Srba koji žive van Srbije. Nadam se da ćete podržati ovu deklaraciju. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju, koju je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam ovaj predlog podneo na ćirilici. Boško Obradović, odnosno njegov koalicioni partner kome je trebao reći da je ćirilica uslov za saradnju, me tužio na latinici, na latiničnom pismu. Tužbu mi je dostavio na latinici, i to tužbu za reči izgovorene za govornicom Narodne skupštine. A Ustav kaže da narodni poslanik ne može biti pozvan na krivičnu i drugu odgovornost za izneto mišljenje prilikom vršenja svoje funkcije. Prepis stenograma koji je dostavljen, dostavljen je na ćirilici. Znači, ova Skupština i ova vlast to poštuje. Moj predlog je na ćirilici. A njegov koalicioni partner mene tuži na latinici i sud odbije moj zahtev da mi se tužba uredno dostavi na ćirilici. I nisam čuo da je to Boško Obradović osudio. Kad je nešto protiv mene, onda je super. Kada se protiv mene neko digne, on onda najružnije reči upotrebljava protiv mene. Gospodin Šešelj je u izbornoj kampanji rekao da su neki, kako to kaže Čanak, novci proćerdani, da iz izborne kampanje sredstva namenjena političkim strankama, da je Poslanička grupa Dveri taj novac prebacila na preduzetničke radnje, elektroradove, dizajn, popravka računara, sve ukupno negde 28 i po miliona. Taj novac kad se ne utroši u kampanju, pripada građanima Republike Srbije i vraća se u budžet. Taj novac nije vraćen u budžet, nego je preko preduzetničkih radnji ispumpan, opran i time urađeno više krivičnih dela, jer svaki fiktivni posao je utaja poreza. Dakle, s obzirom da je to izneto u poslednjoj kampanji na beogradskim izborima i da je to izneo veoma ozbiljan čovek, Vojislav Šešelj, koji je uvek baratao dosta verodostojnim podacima, ja sam tu temu malo razradio i tražim da se ustanovi anketni odbor i da se provere, s obzirom da je povika na vuka a lisice meso jedu, proveravaju se i 40 hiljada dinara, ja mislim ako se proverava 40 hiljada dinara za vlast, i opoziciji treba proveriti potrošnju 28,5 miliona, koji su po tvrdnjama ozbiljnih političara, a ima saznanja i od odgovarajućih naših službi, proćerdane odnosno strpane u privatne džepove, a trebali su da se vrate u budžet Republike Srbije i da se odatle finansiraju penzije i druga javna davanja. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su u Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marija Janjušević i Boško Obradović 23. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajući. Radi se o još jednom od zakona, od onih u nizu koji su doneti na brzinu, pod pritiskom EU i određenih lobija. Jer, mi smo u Srbiji i ranije imali probleme osetljivih grupa, kao što su to bile osobe sa invaliditetom, Rome i decu, ali, eto, u vreme kada je pojačan pritisak za održavanje Parade ponosa, donet je i Zakon o zabrani diskriminacije. Želela sam da ga popravim u tom delu koji je apsolutno neustavan, koji nije u skladu sa članom Ustava 43. stav 5, kojim se roditeljima omogućava da svoju decu podižu u skladu sa sopstvenim moralnim i verskim načelima. Otuda je bila i onolika galama oko slikovnica koje će navodno biti ponuđene našoj deci u vrtićima, u kojima se promovišu istopolni brakovi i mogućnost da takvi parovi usvajaju decu, gde će dečak imati dve mame ili devojčica dva oca. Ja ipak mislim da su deca najugroženija grupa u ovoj državi, to je potvrdilo i istraživanje UNICEF-a. Mi imamo samo 17% u populaciji dece, što je oko milion i 220 hiljada dečice, od čega je, verujte, sto hiljada dece u apsolutnom siromaštvu, 8,4% dece je gladno svaki dan, a 370 hiljada dece u Srbiji su na ivici siromaštva i to je 30%. Dakle, ovo su zvanična istraživanja UNICEF-a. Pri tom su, nažalost, najviše diskriminisana deca obolela od raka. To je jedan od razloga zbog čega će Dveri rado podržati formiranje komisije koja će istražiti posledice NATO bombardovanja. Dakle, naša deca se od raka leče SMS porukama i milostinjom dobrih ljudi i da nije Udruženja roditelja dece obolele od raka „Nurdor“, njihov položaj u Srbiji bi bio još strašniji. Drugi vid diskriminacije, baš ovih dana kad će deca raditi završni test, veoma neobičan, da ne upotrebim neku težu reč, jeste uredba, Pravilnik o radu, merilima i postupku za upis učenika pripadnika romske nacionalne manjine u srednju školu pod povoljnijim uslovima, radi postizanja pune ravnopravnosti. Dakle, ovoj deci će se broj bodova ostvarenih na testu uvećati za 30%, da bi postala ravnopravnija sa tipičnom decom.
Privodite kraju koleginice Janjušević.
Dakle, ja se slažem da mi treba … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – petoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodica u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 17. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajući. Evo da odmah podsetim kolege i sve građane Srbije, sutra je međunarodni dan porodice. Dakle, danas je idealna prilika da, ne samo verbalno, već i na konkretan način pokažete svi zajedno da podržavate porodicu. Srpski pokret Dveri od 2009. godine redovno održava porodične šetnje, okrugle stolove, kongrese, sve posvećeno podršci porodici. Nakon deset godina mi smo zaista i dočekali da i druge političke partije, drugi političari, počev od samog predsednika države, govore o neophodnosti zaštite porodice. Ako ništa drugo barem sada imamo konsenzus o tome da je bela kuga najveći problem u Srbiji. Prirodna porodica, kako je mi vidimo, je zajednica muškarca i žene utemeljena u braku. U našem društvu je, priznaćete, nekako sramota pričati o svetinji braka. Priča se o raznim zajednicama, ali najmanje o prirodnoj porodici koja obezbeđuje deci da normalno odrastaju. Uverena sam da prirodna porodica nama obezbeđuje zdravo potomstvo. U kom smislu? U ovakvom problematičnom sistemu obrazovanja, u potpuno urušenim sistemima vrednosti, još jedino porodica deci omogućava da ostanu nezavisna, mentalno i fizički zdrava i čak istraju i sve ono loše što nam i trenutni režim i režimi od 2000. godine pa nadalje donose. Dakle, neophodno je zaštititi porodicu kao najveći resurs ovog društva, ona nam je garant nacionalnog opstanka, ona nam je garant ekonomskog prosperiteta, jer bez jake porodice mi ne možemo da održimo ni ekonomiju niti da se nadamo nekom napretku, a da ne pričamo dalje o nekoj nadogradnji u smislu obrazovanja i kulture. Zbog toga je, evo, sada idealna prilika da podržite deklaraciju o zaštiti porodice koju je predložio Srpski pokret Dveri, a mi ćemo sasvim sigurno podržati sve druge inicijative, svih stranaka, čak razume se i onih koji dolaze od onih koji su obavezni da o ovom brinu od strane Vlade Republike Srbije i tog, tzv. saveta za demografiju kojim rukovodi premijer Ana Brnabić, koja je inače dala mišljenje da ne treba usvojiti ovu našu porodičnu deklaraciju. Na kraju samo da podvučem koliko je važno da usvojimo deklaraciju koja je iznad svake ideologije, svake politike iznad svakog režima i hvala vam unapred na tome.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju i anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanje činjenice okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija pojedinaca, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mogu da se složim da je bela kuga najefikasnije etničko čišćenje. Mogu da se složim sa činjenicom da agresija kolevkama je najuspešnija agresija i mi koji pripadamo većinskom narodu u Republici Srbiji smo to i te kako osetili na svojoj koži. Takođe, mi se moramo kloniti ekstremističkih organizacija. Poštujem kada neko ide u porodičnu šetnju, ali kada neko iz Kolubare od porodice rudara uzme 50.000 evra onda ta čast porodične šetnje, onda se ta porodična šetnja kompromituje. Ukoliko neko potroši iz budžeta, kao što sam već naveo 28 i nešto miliona i to nije provereno još uvek, onda taj novac je uzet upravo od tih porodica. Bugarska ekstremistička organizacija ATAKA, koja je ovde primljena, koja traži delove teritorije Republike Srbije, koji su Boško Obradović i njegova poslanička grupa ovde primili. Dakle, sigurno nije u korist porodice. Sigurno nije u korist opstanka našeg stanovništva. To je veoma opasna ekstremistička grupa i nije jedina koju je ova organizacija koja baštini Ljotićevu ideologiju, kako oni kažu Ljotićevu, od koje treba, kako oni kažu, što bežite, znači, treba bežati od njih, ali imamo Ivana Pernara čiji je deda pitao pošto je srpska krv. U sred parlamenta, čini mi se, 1928. godine, gospodin Martinović će me ispraviti i on je ovde primljen, evo ga ovde kako maršira sa ustašama u Zagrebu. Ovde je sa poslaničkom grupom Dveri. Slažem se sa porodičnim vrednostima, ali mi moramo takođe voditi računa o ekstremističkim organizacijama koje pojedine poslaničke grupe ovde primaju i pod kojim razlozima se sve to dešava. Dakle, imamo i pozdrav te Ljotićeve grupe, uspehu alternative za Nemačku, to je neonacistička organizacija. Mi koji smo bili antifašisti, koji smo imali dva antifašistička pokreta, bez želje, kad ne mogu da pomirim mrtve pretke, nemam želju ni da svađam potomke. Ali, moramo dobro voditi računa jer ove ekstremističke organizacije vode u podelu u srpskom društvu. Mi ne možemo više da se delim, mi treba da se množimo, da se obožimo, da se umnožimo i složimo. Sloga je pola pobede. Pozdravljam njihovo zalaganje za porodicu, ali tražim da se odreknu dela samih sebe i da se odreknu ovih neonacističkih i drugih ekstremističkih grupa, jer ukoliko se sukobimo sami sa sobom izgubićemo sigurno mi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Sada u skladu sa članom 87. i stavom 1. određujem pauzu i sa radom nastavljamo u 15.00 sati.
Poštovani narodni poslanici, molim vas da utvrdimo kvorum. Možemo da nastavimo rad. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Nadčovečanskim naporima, nakon sat vremena smo skupili kvorum za nastavak rada, ja čestitam skupštinskoj većini na tom naporu. Zakon o Vladi, odnosno dopune Zakona o Vladi je jedan od zakona iz grupe zdravstvenih zakona koji se brine zdravljem građana Srbije, pre svega zdravljem ljudi koji bi trebalo da imaju dokaz da su sposobni da obavljaju važne državne poslove. Kao što znate, za bilo koji ozbiljan posao je neophodno da se ima lekarsko uverenje koje govori da je kandidat za to radno mesto sposoban i fizički i psihički na svaki drugi, treći način da obavlja neki posao. Ja predlažem da se to isto predloži da članovi, odnosno kandidati za članove Vlade, vezano za ovaj Zakon o Vladi, pre nego što budu izabrani u parlamentu, kada mandatar za Vladu pošalje predlog, da imamo između ostalih karakteristike iz biografije i to da li je taj kandidat sposoban u tom zdravstvenom smislu da obavlja važne funkcije člana Vlade, odnosno ministra za neku od oblasti za koje je nadležna Vlada. Da budem precizan, taj član, ta izmena koju tražim tačno glasi – da se u Zakonu o Vladi, „Službeni list“ taj i taj iznad člana i član 11. se menjaju i glase – zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa; pa kaže - pre izbora Vlade, svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji u državnom organu ili organu AP, opštine grada, grada Beograda, niti vršiti delatnosti koje po zakonu je nespojiva sa dužnošću člana Vlade, niti stvoriti mogućnost sukoba javnog i privatnog interesa. Član Vlade dužan je da se u svemu povinuje propisima kojima se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija. Ja ne vidim ništa loše u ovom predlogu, naprotiv mislim da on još, usvajanje ove izmene Zakona o Vladi bi dovela do toga da budemo sigurni da u Vladi imamo ljude koji su i zdravstveno sposobni za vršenje svojih funkcija, što očigledno u ovom trenutku nemamo. Imamo, recimo, aktuelne neke događaje da neki ministri podnose ostavke, ne znamo zašto se to dešava, pa sumnjamo da nije možda nešto zbog čega ne bi mogli da obavljaju tu funkciju, a u saglasju je sa mojim predlogom izmena Zakona o Vladi, tako da vas pozivam da za dobro Srbije glasate za ovaj zakon.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Ovo je najvažniji zakon iz ove grupe Zakona o zdravlju i tiče se zdravlja građana direktno, ne preko zdravstvene sposobnosti ili nesposobnosti poslanika, članova Vlade ili predsednika države, nego direktno i povod za ovo je sudbina jedne radnice, jedne nazovi uspešne firme iz Niša, neću da ih reklamiram ni negativno, ni pozitivno, koja je dobila otkaz kada je bila na bolovanju preko 30 dana, a bila je na bolovanju zbog raka, zbog toga što je imala kancer. I to je bio povod da predložim izmenu Zakona o radu gde se u članu 187. stav 1. menja i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. Ne vidim ni za koga razumnog, ni za koga ko je prošao prethodni zdravstveni pregled kao kandidat za poslanika ili za neku drugu funkciju da može da bude protiv ovog Predloga zakona. Znači, ja sam liberal u tom smislu tržišta, ja sam privatnik 100 godina, precizno 30 i nešto. Apsolutno mislim da je to način na koji ekonomija jedne zemlje treba da se razvija, ali isto tako poslodavac, posebno ako je privatnik, ako je u pitanju privatnik, a kapital domaći ili strani, mora da poštuje svoje radnike, a pre svega ljude koji su igrom nesrećnih okolnosti došli u poziciju da neko njihov blizak bude bolestan, kao što je ne dao Bog dete, ili da oni sami budu ugroženi zdravstveno i da moraju da budu na bolovanju duže od 30 dana. Mnoge su bolesti koje mogu da dovedu do toga da se bolovanje duže od 30 dana. Danas po zakonu, koji ste vi kao većina izglasali pre par godina, poslodavac može da da otkaz ne samo kao u slučaju odbornice Skupštine grada Niša koja je, zato što je rekla da će da glasa protiv poklanjanja aerodroma niškog Vladi Srbije, pa je dobila otkaz, nego se ovde odnosi na ljude koji iz objektivnih zdravstvenih problema ne mogu da idu na posao. Ja vas pozivam da popravite grešku koju ste napravili pre par godina, glasajući za jedan surov, loš Zakon o radu i da glasate za ovaj moj predlog tako da ljudi koji su sprečeni za rad duže od 30 dana da njih poslodavac ne može da otpusti.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
I dalje smo u grupi Zakona o zdravlju i tiče se izbora predsednika Republike, gde kaže član 1. u Zakonu o izboru predsednika Republike Srbije, „Službeni glasnik RS“ br.111/2007. godine i 104/2009. godine u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka druga a) koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član 2. ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“. Znači, predlažem da se, na vašu radost, ne za postojećeg predsednika, nego za izbor sledećeg predsednika uvede obavezan lekarski pregled, da budemo sigurni da kandidati za predsednike, ne jedan, nego koliko god da ih bude, imaju bar taj minimum sposobnosti zdravstvene, kao što je neophodno za ljude koji se bave nekim manje važnim poslovima u državnoj upravi, kao što su referenti, kao što su ljudi koji rade u kuhinji, koji rade u distribuciji pošte, koji rade u obradi predmeta i da se time stvore uslovi da se spreči da, ne dao Bog, nam se desi da predsednik države bude neko ko je zdravstveno nesposoban. To, prvo, nije dobro za njega, jer time se on izlaže naporima koji su nesrazmerni njegovom zdravstvenom stanju. Ali, to nije dobro ni za državu, jer u takvim naporima bilo da je zdravstveno stanje, fiziološki ili psihološki ili psihijatrijski problematično, to može da izazove posledice ne samo po njega lično, nego i po građane Srbije. Govorim, naravno, još jednom, ovaj zakon ne može da ima retroaktivno dejstvo, tako da sa te strane su neki zaštićeni, ali je to jedno ulaganje u budućnost. Ako to uradimo danas, neće nam se desiti da, recimo, imamo predsednika koji, recimo, juče ode da otvori neku onkološku kliniku i kaže – sad će biti sve mnogo bolje, a onda ga prevare, pa danas ta klinika ne radi, nema nikog tamo, ne rade ni ti aparati koji kao leče, koji rešavaju sve, ili su ga prevarili, ili čovek laže, a to nije dobro. Ovo bi bila preventiva da nam se ne desi da nam neki predsednik obeća fabriku čipova u Pančevu, „Mabudala“ ili „Mubadala“, ne znam koja beše firma od te dve, ne sećam u ovom trenutku, a da posle od toga nema ništa, ili da imamo predsednika koji nam pravi onaj čuveni kanal koji spaja dva rečna sliva, egejski i crnomorski, pa onda reka Morava, pošto je ona najugroženija, ne zna gde da ide, na koju stranu, nizvodno ili uzvodno. Da bismo sprečili sve te ludosti, glasajte za ovaj zakon.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika.
Ovo je poslednji iz grupe zakona o zdravlju i tiče se narodnih poslanika. Opet na zadovoljstvo i oduševljenje najvećeg broja prisutnih, ne važi za postojeće poslanike, nego je to opet za budućnost, za kandidate za poslanike. Evo, neki se već javljaju u svom oduševljenju i ja volim kad vidim osmehe sa suprotne strane, jer to znači da sam pogodio nešto. Vidim ja svašta sa suprotne strane, ali to mi je posao, šta da radim, a to se dešava i zbog toga što nije bilo lekarskog pregleda za kandidate za poslanike pred ove izbore. Jer, da je usvojen zakon koji glasi u Zakonu o izboru narodnih poslanika, Službeni glasnik taj i taj, od tad i tad, ima ih pet-šest, u članu 44. stav 2. posle tačke 1) dodaje se tačka 1a, koja glasi: „Lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. To, kao i u slučaju predsednika, kao i u slučaju kandidata za člana Vlade, podrazumeva da svi kandidati za poslanike, pre nego što budu stavljeni na listu, pre nego što izborna komisija verifikuje njihovu kandidaturu moraju da odu kod čika doktora i da kod čika doktora se vidi da li su oni zdravi, da li bi mogli da budu poslanici, zdravi u onom nivou koji je neophodan, ponavljam, za ljude koji rade i manje složene i manje važne i manje bitne poslove u državnoj upravi: referenti, činovnici, birokrate nižeg ili srednjeg nivoa. To je jako dobro, neophodno. U puno država postoji takav predlog zakona, takav zakon, ne samo predlog zakona, i tamo se dešavaju u parlamentima različite neobične situacije, ali ne kao u ovom parlamentu. Zato ja apelujem na vas kolege da, bez obzira što ne važi ovaj predlog zakona za nas, za vas, da podržite ovaj mog predlog i da ovaj najviši dom, hram demokratije, mesto gde bi trebalo da sede najodgovorniji, najpošteniji, najbolji ljudi i ljudi koji su zdravi, da omogućimo da izmenom Zakona o izboru narodnih poslanika sledeći saziv bude zdraviji nego što je ovaj. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Ovo je drugi Zakon o izboru narodnih poslanika, ali se ne tiče zdravlja poslanika, nemojte da se plašite, ovo je nešto potpuno drugačije. Kaže se u članu 1. da se u Zakon o izboru narodnih poslanika „Službeni glasnik“ iz 2000, 2002, 2003, 2004, 2005, 2009, 2011. godine posle člana 49. doda član 49a, koji glasi – zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Šta je cilj? Cilj je da zaštitimo građane Srbije, a to nam je posao kao narodnim poslanicima, od prevelikih troškova, bacanja budžetskih para direktno ili indirektno, pošteno ili na kriminalan način, da se pare građana bacaju na reklame koje politički, estetski, moralno i na bilo koji četvrti, pet, šesti način nemaju nikakvo mesto ni na bilo kom mediju, a kamoli medijima koji imaju nacionalnu frekvenciju. Ne treba, naravno, da bude takvih reklama ni na drugim medijima. Zašto? Zato što se bacaju velike pare, zato što na izborima za predsednika države to je 50 miliona evra, a kad se spoje izbori, pa budu lokalni - predsednički ili parlamentarni – predsednički ili sva tri nivoa, ili četiri nivoa zajedno, onda je to nivo novca koji doseže do 100 miliona evra. Sa 100 miliona evra može da se plati lečenje svih građana Srbije, i to u nekoliko godina, ne samo jedne godine, a mi imamo izbore skoro svake godine, tako da bi tu uvek bila dobra rezerva para za te potrebe, svih onih građana kojima je neophodno lečenje u inostranstvu zato što naša medicina, odnosno zdravstvene ustanove u Srbiji nisu još uvek na tom nivou da mogu da leče i te bolesti. Tu, pre svega, mislim na bolesnu decu, koja imaju svako pravo da dobiju pomoć društva, pomoć države, pomoć i nas narodnih poslanika na ovaj način, ako glasamo za ovaj zakon, da dođu do zdravlja i da žive u nekoj boljoj Srbiji koju će neke sledeće generacije da naprave. Zato vas molim da glasate za ovaj zakon, da se ne bacaju pare za glupe reklame, gde vam fotošopirani političari mašu i lažu vas, nego da se taj novac usmeri za lečenje dece i drugih kojima je neophodna lekarska pomoć.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora u Narodnoj skupštini Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha, na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem, koji je podno Narodnoj skupštini 27. marta 20018. godine. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, budući da se bavim poljoprivrednom proizvodnjom, ja želim da se formira ovaj anketni odbor i da se skine sumnja sa nekih ovde, a Zoran Živković je taj, moj kolega poljoprivrednik, koji uporno traži lekarski pregled. Ja ne verujem da bi on prošao poligraf, alko test, a kamoli lekarski pregled. Istine radi, početkom 2001. godine cela Republička vlada je išla na lekarske preglede, ali savezna u kojoj je bio Zoran Živković nije se podvrgla tom lekarskom pregledu. On je 2003. godine postao premijer i onda mu nije palo napamet da ide na lekarski pregled. On je taj koji je ukinuo lekarske preglede. Dakle, dotle je Republička vlada išla na lekarske preglede, ali od onog momenta kada je on postao premijer, verovatno je sumnjao u svoje psihofizičke sposobnosti i ukinuo je lekarski pregled. Mi smo ga u to vreme zvali Zoran politrić. U međuvremenu je odrastao i postaje Zoran dvolitrić jer je kupio vinograd. Sada mu pola litre treba samo da se zagreje kao kad povučeš saug na automobilu. Dakle, te 2007. godine je uzeo 525.000 evra za vinograd. Vinograd je zasadio na parceli koju je zakupio u novembru 2007. godine, a subvencije je tražio za prolećnu sadnju 2007. godine, a to proleće u novembru je verovatno negde u Africi i nekim drugim zemljama, u Australiji, ali nikako u Srbiji u novembru 2007. godine nije se moglo desiti proleće. Ali, ako povučete vina koliko ne treba, onda mu je možda bilo toplo oko srca kada je dobio 525.000 evra. Zoran Živković je inače poznat kao osnivač firme „Puting“ koja je kupila 2003. godine stan, kada je on bio premijer, kupila je stan za 60.000 evra i sedam godina nije overila ugovor u sudu, da bi izbegao prijavljivanje u Agenciji za borbu protiv korupcije. Onda je kupio stan kod Arene. Onda je kupio stan na Vračaru i prijavio vrednost 500 evra po kvadratnom metru, iako je stvarna vrednost 3.000 evra po kvadratnom metru. Dakle, to je čovek koji je uspešno izbegavao da punu vrednost pravi poreze. To je čovek čija firma je „Empresa“ i on sam, po Krivičnom zakoniku član 229, optužen za utaju poreza od 22 miliona evra. Dakle, čovek koji je izbegao da plaća poreze. Od poreskih prihoda dobio 525.000 evra… [[Isključen mikrofon.]]
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Zoran Živković je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Da, to je stari zakon koji sigurno neće dobiti većinu ni sada, zato što bi doveo do toga da najveći broj, ne svi, sa nekoliko ili nekolicinom časnih izuzetaka, da svi prisutni sa druge strane izgube svoje pozicije, svoje statuse do kojih su došli time što su lagali na ovaj ili način u visokom, višem, srednjem ili osnovnom ili dopunskom obrazovanju. Imali smo neposredno malopre jedan primer šta se dešava kad nema zakona o akademskoj čestitosti, šta se dešava kada nema lekarskog pregleda za izbor narodnih poslanika. Recimo, može da nam se desi, pričam teoretski sa mogućnošću od oko 99% da je to moguće i praktično, da vam se javi neki poslanik koji počne da vređa nekog drugo poslanika zato što je nekada bio premijer, a taj isti nesretni poslanik je glasao za tog čoveka kada je on postao premijer. To se desilo neposredno pre toga, sada govorim malo teoretski, mada je moguće 99% i praktično, nakon toga isteran iz te koalicije iz higijenskih razloga zato što mu je neko rekao da njegova potencija muška je jača ako se ne kupa, pa je on to primenjivao duži vremenski period. Pronose se glasine iz njegovog neposrednog okruženja da i dan danas primenjuje tu istu terapiju. Kažem vam, sve je to važno zbog čega treba prihvatiti onaj zakon o zdravstvenom stanju, ali šta da radimo, to je prošlo, to je nepovoljno, to ne može da se vrati nazad. Desi se, recimo, ako postoji takav neki poslanik, da popase nekoliko desetina silosa pšenice iz robnih rezervi. Recimo, desi mu se to da optuži svoju ženu za tako nešto. Vidite koja je to bolest. Desi mu se to da žena pobegne, neka druga ili ta ista, od njega, pa trči od kuće do kuće svake večeri da bi se utešila na neki način. Moramo to da sprečimo, ljudi. Moramo to da sprečimo. U budućnosti moramo da imamo jednu normalnu zemlju u kojoj će poslanici biti zdravi bez obzira kako izgledaju i gde ćemo diplome imati kao meru znanja i obrazovanja, a ne samo deo papira na kome nešto piše. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Znači, Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine.
Hvala lepo. Ponavljam to već tri godine. Pre tri godine je bila stogodišnjica dana kada se u dobrom delu svetu obeležava godišnjica početka genocida nad Jermenima. Ne razumem čemu strah od glasanja za ovako nešto, niko neće da optuži nikoga iz Srbije za ovaj genocid. Ovo je genocid koji je Otomansko carstvo, hajde da kažemo prethodna država onoga što se danas zove Republika Turska, učinio nad Jermenima i to je činjenica koja je utvrđena puno puta. Još jednom ću da vam navedem. Dvadeset i devet država na svetu je donelo tu rezoluciju u ovom tekstu. Između ostalog, to je Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban i mnoge druge zemlje, koje su uvele, odnosno donele u svojim parlamentima ovakvu rezoluciju i time priznale da genocid, bez obzira ko i kad ga vrši, ne sme da bude nešto što može da bude oprošteno. Da vas podsetim, ovo sigurno znate, reč genocid je relativno nova reč u svetskom vokabularu, da je izmišljena nakon Drugog svetskog rata, kao prava definicija namere nekoga da uništi celu jednu naciju. Do sada su u međunarodnim sudovima definisana tri genocida kao relevantna. To je genocid holokausta u Drugom svetskom ratu, to je genocid u Ruandi i to je genocid u Bosni. To su utvrdili međunarodni sudovi. Mislim da građani Srbije, bez obzira koje nacije, imaju pravo da zahtevaju od svojih narodnih predstavnika, a to smo mi, da i u našem parlamentu idemo tradicijom ovih važnih zemalja i usvojimo jedan ovakav zakon, jer je Srbija, građani Srbije, svih nacionalnosti, Srbi najviše su bili žrtva nečega što možda ne može da se nazove genocidom u pravom smislu reči, ali sigurno je to pogrom i sigurno je to, stradanje koje je bilo, svesno želja nekih, naravno, stranih država i stranaca, a bogami u zadnjih 30-ak godina bilo je tu i pokušaja iznutra. Mislim da je to dovoljan razlog da se glasa za ovaj predlog rezolucije, a posebno pozivam kolege iz SRS da glasaju za ovaj predlog pošto su oni imali isti takav predlog 2010. godine koji nije usvojen. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Izvolite.
Zakon vezan za onaj zakon koji sam predlagao malopre, o izboru narodnih poslanika, a ne tiče se zdravlja nego reklama. Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih stranaka, pardon aktivnosti, član 1. u Zakonu o finansiranju političkih aktivnosti „Službeni glasnik“ broj 43/2011, 123/2014, a u članu 23. stav 3. - briše se, a član 2. - ovaj zakon stupa na snagu osam dana nakon objave u „Službenom glasniku“. Šta se predviđa? Predviđa se da nema finansiranja, da je zabranjeno finansiranje reklama na elektronskim medijima i drugim medijama za sve predloge kandidata političkih stranaka, izbornih lista i svih onih koji učestvuju na izborima aktivno. I to je, rekao sam već neke argumente, troši se veliki novac za to. Kada su jedni izbori, recimo ovi poslednji beogradski, to je bilo skoro 30 miliona evra, rekao sam kada su dva ili tri različita, ili četiri različita nivoa izbora, to prolazi ili dolazi bar do 100 miliona, što je sasvim dovoljno za mnoge velike stvari, a pre svega dao sam i precizno gde treba da se troši taj veliki novac građana Srbije, a ne sponzora. Pošto nema sponzora za političke kampanje, ti koji daju pare kao sponzori to su neki koji su ukrali pare zajedno sa korumpiranim političarima od države, od budžeta, znači od građana Srbije. I da taj novac treba da se koristi za lečenje dece i drugih građana Srbije, čije bolesti zahtevaju lečenje u inostranstvu. Postaviće se pitanje - a kako će građani Srbije da dođu do informacija o tome šta, koji kandidat, šta, koja politička stranka, šta, koja izborna lista nudi na lokalnim pokrajinskim, parlamentarnim ili predsedničkim izborima? Ja sam već govorio pre skoro, pre jednih 50-ak, 60-ak godina, ja znam da to teško dolazi do vašeg saznanja, ali pre 50-ak, 60-ak godina došlo je do nečega što se zove direktno sučeljavanje kandidata. Predizborni program, gde kandidati govore o svojim programima, a onda ulaze u diskusiju međusobnu o svojim programima. Ja znam da je to nešto što je vama potpuno novo i što ovako, plaši vas u temelju vašeg bića, ali verujte ništa se tu ne dešava loše, tu se samo vidi ko laže, a ko krade, ko govori istinu, ko lupeta, a ko ima osnovu za ono što nudi kao svoj predizborni program građanima Srbije. To se dešava svuda. U svim zemljama, skoro u svim zemljama, ne baš onim zemljama odakle dolaze vaši vekovni prijatelji, ovi koji su prvi priznali Kosovo, ovi koji su učestvovali u bombardovanju Srbije 1999. godine, ali u nekim malo normalnijim državama, to je dnevna situacija i to je način kako da se dođe do izbornih predloga.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Želite da obrazložite? (Da.)
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Živković pokušava nekog da optuži, ali bi trebalo da odgovori na prosto pitanje – da li je licitacija u opštini Inđija za zakup poljoprivrednog zemljišta na kome je navodno zasadio vinograd izvršena tek krajem jula 2007. godine? Da li je tačno da mu je protiv konkurent bila „Agrounija“, čiji je vlasnik MK komerc? Te, da li je tačno da je i jednu firmu i drugu i vinariju „Živković“ i „Agrouniju“ zastupao isti čovek, Branko Đurić, direktor „Agrounije“, odnosno jedan od direktora MK komerca? Takmičio se čovek sam sa sobom. Takođe, gospodin Živković treba da kaže da li je imao vlasništvo u firmama „Putin“, „Interfejs“, „Rojal spid“, „Tehnomeding“, vinarije „Živković“, „Empresa“, „TV 5“, „Delta matik“, „Milenijum“, „KK ergonom“, to je košarkaški klub? Da li je tačno da je njegova supruga radila u vinariji „Živković“? Da li je tačno da je KO Krajkovac, dve parcele, vlasništvo Biserke Živković, iz opštine Merošina poslužilo za registraciju poljoprivrednog gazdinstva 2007. godine u julu mesecu, u Inđiji? Da li je to tačno ili nije? Da li je tačno da ta gospođa, koja je znala da on krši zakon, danas radi u Tužilaštvu za ratne zločine i proganja Srbe? Da li je tačno da je tamo primljena bez državnog ispita, a ja sam dobio odgovor da je tačno, uz obećanje da će ga položiti? Da li je tačno da je gospođa bila čak i šef zakonodavstva u Vladi Republike Srbije iako je njeno iskustvo bilo samo u proizvodnji vina? Da li je tačno da je „Empresa“ utajila porez od 22 miliona dinara? Da li je tačno da je on bio direktor „Emprese“? Da li je tačno da je protiv njega podneto više krivičnih prijava? On bi trebao na to da odgovori. Naravno, reći će da svi lažemo. Da li je tačno po pitanju robnih rezervi, da je u tom istom Krčedinu, on imao prikriveno vlasništvo, da je čovek koji je odobrio to, Dobrivoje Sudžum, odobrio njegov vinograd, da je pronađen manjak, gospodin Arsić zna, od 22.500 tona. To pokušava da prišije meni. Što se higijenskih navika tiče, o tome ne bih govorio, to je već lična stvar. Ne mogu da budem lep kao gospodin Živković, ne mogu da kupim stan na Vračaru za 500 evra po kvadratu, ne mogu da kupim stan kod Arene, ne mogu da kupim dva stana kod Niša. NJemu je to sve dala vlast za koju sam i ja glasao, to je tačno, ali glasali smo zbog pijeteta prema pokojnom Đinđiću. I na kraju, po pitanju kupanja, ako Zorana Živkovića polijemo vodom, znate šta ćemo dobiti? Prljavu vodu i čistog lopova. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko , uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja.
Hvala lepo. Ovo je predlog zakona koji predlažem već jako dugo. Taj zakon u potpuno ili skoro identičnom tekstu je usvojen 2003. godine i tada proglašen kao zakon koji bi trebao da uvede red u ovu oblast, ali nažalost, već prva sledeća Vlada nije primenjivala taj zakon, te danas imamo urbanističku džunglu po celoj Srbiji, gde svašta živi po toj džungli, ali šta da radimo, to je upravo posledica onoga da nije bilo lekarskih pregleda ni za koga, pa ni za tu neku sledeću vlast. Šta je bilo glavno kod ovog predloga zakona, u stvari, šta je sada glavno, a tada je u zakonu koji je donet bila temeljna vrednost? Temeljna vrednost je bila da je bila predviđena kazna zatvorom onome ko počne gradnju bez odobrenja za gradnju. To znači, pre toga, pre odobrenja mora da dobije građevinsku dozvolu i sve ono što je neophodno pored nje i odobrenje koje mu kaže sutra možeš da počneš da gradiš. Ako bez toga zabode ašov u zemlju bez dozvole, ide u zatvor. Da je taj zakon u primeni, mi bismo imali mnogo bolji izgled i Beograda i drugih gradova Srbije, gde ne bi bilo divljih investicija, divljih zgrada i divljaka koji su doveli do toga, bilo da su bili divlji investitori ili divlji lokalni funkcioneri ili divlji funkcioneri, bez lekarskog pregleda na višem državnom nivou. U svakom slučaju, bio bi uveden red. Ovako imao to što nam se dešava. Voleo bih da sada bar skupite dovoljno hrabrosti, čast ili čega god, ko može da napabirči i da glasamo svi za ovaj zakon i da time uvedemo red. Da sprečimo da Beograd postane poznat ne po nečemu što je na vodi, nego da ne postane poznat po onome što danas imamo, a to je najveće divlje gradilište u istoriji Evrope, a to je ono što se zove Beograd na vodi ili su to ova divlja gradilišta u raspadu, hoćete od Knez Mihajlove, preko pevajuće fontane a la Dačić, do ne znam, koje god druge stvari koja je napravljena u poslednjih pet, šest godina u ovom gradu, koja je sklona padu, opasna po život, a sigurno služi na sramotu celog ovog grada. Prema tome, glasao sam malopre za anketni odbor koji je bio predložen samo zbog toga što je ovaj parlament i „pet frendli“ za razliku od bilo kog drugog na svetu, jer takav je predlagač te ideje bio. Glasajte za ovaj predlog.
Vreme. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Anketni odbor bi trebalo da utvrdi odgovornost Narodne banke Srbije zbog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskom društvu za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac zbog, kako je tada navedeno, nedostatka tehničkih rezervi u trenutku kad su one bile iznad proseka na tržištu. Takođe, da se utvrdi odgovornost za uništenu reputaciju vlasniku „Takovo osiguranja“ Kragujevac, da se utvrdi odgovornost za 408 zaposlenih koji su tada ostali bez posla, da se utvrdi odgovornost da li je postojala saglasnost pravne službe Narodne banke Srbije za oduzimanje dozvole za rad ovom osiguranju i da li je u likvidacionom postupku Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac utvrđeno da nije bilo potrebe za oduzimanjem dozvole za rad. Anketni odbor ima pravo da traži od državnih organa itd, ovaj ostali deo je isti kao što je za sve druge anketne odbore. Šta je cilj? Cilj je da se utvrdi jedna malverzacija, jer je ovo privatno osiguranje iz Kragujevca, znači, ne radi se o privatizaciji nego o prodaji privatne imovine, našlo dobrog kupca koji je u tom trenutku bio, a i danas je, jedan od velikih igrača u oblasti osiguranja u celoj Evropi, ali je to smetalo jednom drugom osiguranju koje je isto privatno, ali u bliskim, intimnim, perverznim, finansijskim i drugim odnosima sa vrhom srpske vlasti, te je ta prodaja sprečena da to drugo perverzno osiguranje u tim odnosima koje sam rekao ne bi dobilo konkurenciju. To se sve dešavalo pre par godina. Dakle, 408 ljudi je ostalo bez posla, odnosno 408 porodica, što je praktično jedna četvrtina svih onih koji još uvek rade u „Fijatu“ i ja se nadam da će „Fijat“, bez obzira na sve najave, ostati da radi. Ali, teško da ćemo moći da dovedemo bilo kog normalnog, ozbiljnog, zdravog investitora, a ne sitne prevarante koji ovde dolaze samo zato što su plate najniže u Evroaziji i zato što polovinu tih plata plaća država narednih deset godina, nego zato što će imati želju da ulože u jednu normalnu državu, u kojoj će biti poštovan zakon, u kojoj će biti poštovana prava radnika, u kojoj će biti zdrav parlament, zdrava Skupština, zdrava Vlada, zdrav predsednik države i gde se neće dešavati da nam se ponavlja ono što se desilo u Starom Rimu, kada je jedan od imperatora uveo jednog konja tamo gde ne treba. Bojim se da nekima spolja ova država izgleda kao da je cela ergela ušla tamo gde ne treba.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Nema više vaših predloga. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Inđija, Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Inđija je, kao što sam već naveo, po pitanju mog kolege poljoprivrednika već prepoznata. Licitacija koja je zakazana je zakazana u leto 2007, za prolećnu sadnju 2007. godine. Ugovor je potpisan tek u novembru. Prolećna sadnja u novembru nije postojala. Gospodin Živković je izašao, pa ne može da vidi potvrde da se protiv mene ne vodi istraga, da nemam firme, da nikada nisam bio u Direkciji za robne rezerve. On je sve to imao. Ovo je obaveštenje da se protiv njega vodi istraga. Firma se zove „Empresa“. To je ista firma koja je prodala kolce i žicu. Ja pitam Nišlije, da li je Zoran Živković imao firmu koja je proizvodila kolce i žicu? To je debelo plaćeno iz državne kase, na istom ovom konkursu za vinovu lozu. Nije imao tu vrstu proizvodnje, ali je imao 138.000 flaša vina koje su nestale. Ovde su rešenja poreske uprave za oba krivična dela koja je izvršio. U vezi sa krivičnom prijavom koju sam pokazao, znači, službena krivična prijava, utaja poreza, nestalo 138.000 flaša vina, vrednost 189 miliona dinara, PDV 17 miliona i 800 hiljada, plus drugi porez, ukupno 22 miliona dinara. Tu su i njegove izjave, tu je sve. Međutim, Zoran Živković je pobegao i odbio na to da odgovori. Takođe, ovde je i lekarski izveštaj. Kada nas stalno poziva na lekarske preglede, ovo je njegov, gde kažu – hronična neprilagođenost svakodnevnom životu prema sebi i okolini, a uključuje značajne subjektivne i socijalne probleme, reč je o specifičnom životnom stilu osobe i njenom odnosu prema drugima, antisocijalni tip, beskrupulozna osoba koja je isključivo usmerena na sopstveni interes, sklona kršenju pravila i sklona agresiji, često traži senzacije u spoljašnjoj okolini, nema razvijenu empatiju, niti mari za osećaj drugih ljudi. I on traži lekarske preglede! E, to je Zoran Živković. Ja sam dugo mislio da on glumi ludilo, ali sad sam uveren da ne glumi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Izvolite.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, pokušavam već dve godine da ubedim vladajuću većinu na čelu sa SNS da bi trebali da raspravljamo o mehanizmima za sprečavanje korupcije u našem društvu. Srpska napredna stranka ne želi da čuje da se uopšte raspravlja o tome da se uvede neki mehanizam koji bi sprečio političku korupciju u našoj zemlji. Građani inače misle da su političke stranke korumpirane i vi im dajete za pravo da tako veruju, jer ne želite da uvrstite u dnevni red i da razgovaramo o tome da se izmeni Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije i da se uvedu planovi integriteta u političke stranke. Dakle, mi tražimo od ljudi koji vode institucije u ovoj zemlji i od svake institucije tražimo da donese plan integriteta, ali to ne želimo da tražimo od nas samih, odnosno od političkih stranaka. Zašto? Zato da u političkim strankama može da radi ko šta hoće i da mulja kako hoće. LJudi koji su članovi političkih stranaka, oni se tu i obrazuju za posao koji će raditi kada preuzmu državne institucije. Tu se uče i etici i vaspitavaju se, kao što se svi vaspitavamo u našim porodicama. Zašto nećete da dozvolite da političke stranke budu uređene na principu etičnosti i da ti ljudi koji se nalaze u političkim strankama ne nauče tu da kradu, pa posle da to primenjuju na državne institucije. Šta je problem za SNS da se jednim planom integriteta definiše koja su to problematična mesta što se tiče korupcije u političkoj stranci, kako se troši novac u političkim strankama, kako političke stranke prikupljaju novac, na koji način se finansira redovan rad političkih stranaka, na koji način kampanja. Mislim da članovi SNS to ne žele zato da bi mogli, kao što su sami priznali da jedan čovek izigrava zakon tako što će dati veću donaciju nego što sme po zakonu, veće visine, dajući drugima pare da uplaćuju u njegovo ime na račun političke stranke zarad finansiranja te političke stranke. To gospodo naprednjaci, po zakonu nije dozvoljeno. Hajde da razgovaramo o tome kako da sprečimo takve pojave. Ovaj zakon bi važio za početak za parlamentarne stranke, a zatim možemo to proširiti i na neke druge. Ako stvarno hoćete borbu protiv korupcije, onda morate da glasate i da raspravljamo o ovom zakonu.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, tri godine predlažem da se izmeni Zakon o porezu na imovinu. Zašto da se izmeni Zakon o porezu na imovinu? Zato što je porez na imovinu preveliki i građani nemaju para da plate taj porez na imovinu. Od kada je SNS došla na vlast, 2013. godine, promenili ste ovaj zakon i podigli porez na imovinu pojedinim vlasnicima stanova za 200 i 300%. Trista posto ste podigli ljudima porez na imovinu, oni to moraju da plate, ako ne plate uzećete im stanove. Ko ne može da plati taj mora da proda stan. Kome da proda stan? Onome ko se obogatio u poslednjih pet ili šest godina. Samo oni imaju para, ali nema dovoljno kupaca za sve stanove koji građani treba da prodaju i da se isele negde gde je porez na imovinu jeftini. Zašto to radimo? Zato što ne radi privreda dovoljno dobro pa mora da se puni budžet iz džepova građana? Dakle, istovremeno je podignuta cena struje, uvedene nove akcize, podignut PDV, vi dižete i porez na imovinu. Smanjite penzije, a dignete porez na imovinu. Naši građani su duplo siromašniji nego što su bili. Predložio sam ovim zakonom da se ne plaća porez na imovinu do 25 kvadrata po članu porodičnog domaćinstva. Da li vi mislite da je luksuz da četvoročlana porodica živi u stanu od 60, 70 ili 80 kvadrata? To nije luksuz, to je ustavno pravo, to je ljudsko pravo da ljudi imaju prava da uživaju u svojoj imovini, da imaju prava da žive u stanu koji je uslovan, 25 kvadrata je uvek bio minimum po članu porodičnog domaćinstva. Takvi ljudi ne treba da plaćaju porez na imovinu. Onaj ko ima dva, tri, četiri ili pet stanova u redu je da njega oporezujemo i pet puta više, jer to je luksuz. Nije luksuz život u stanu 80 kvadrata za četvoročlanu porodicu. Šta je sa vama? Koliko ćete sada da dignete porez? Grad Beograd je pred izbore doneo odluku da se podigne još 2% porez na imovinu, pa je onda ta odluka obustavljena dok su izbori, tako je rekao Goran Vesić, sada su izbori prošli i sada možemo da očekujemo 2%, 15%, 50%, 100%. Koliko? Nema ograničenja. Ovim sam zakonom predložio i da postoji ograničenje, da porez ne može više od 7% da se podiže godišnje da bi građani mogli da predvide šta će se dešavati u delu Srbije gde oni žive.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, razgovaramo o izbornim zakonima već godinama u ovom parlamentu. Većina postoji da se promeni Zakon o izboru narodnih poslanika, ali nema političke volje. Ja mislim da postoji konsenzus u društvu, odnosno saglasnost svih građana da Zakon o izboru narodnih poslanika ne valja ništa. Ne valja ništa, jer iz polovine opština u Srbiji nema nijednog poslanika u Skupštini Srbije. Zato što je Srbija jedna izborna jedinica. Zato što ovde ne može da se čuje glas pojedinih krajeva Srbije, jer nema poslanika koji dolaze iz tih krajeva. Vi to nećete da promenite. Vi nećete uopšte da razgovarate o tome. Pomenuli ste ustavne promene, a nećete da razgovarate o pitanju koje je između ostalog i Ustavom utvrđeno, a odnosi se na izborni sistem. Nikakav problem ne postoji da mi o tome razgovaramo i da izmenimo u našem izbornom sistemu sve ono što ne valja. Problem je što SNS to neće, a neće zato što ima većinu u RIK-u sa svojim koalicionim partnerima i može da radi šta hoće. Vi gospodo na izborima radite šta hoćete. Svi smo gledali preko televizije, posle prošlih parlamentarnih izbora, cirkus kako se otvaraju pojedini džakovi prebrojavaju pred kamerama. Ne utvrđuje se izborni rezultat na biračkom mestu gde bi morao da se utvrdi, nego vaš predsednik izborne komisije kaže – sada ćemo da utvrdimo kako je bilo na ovom mestu, a na ovom drugom mestu nećemo naknadno da utvrđujemo. Šta smo svi videli? Svi smo videli tada da je na jednom biračkom mestu 60 glasova za SDS završilo u koverti SNS i nikom ništa, niko za to nije odgovarao. Dakle, videli smo da su glasovi ukradeni i niko za to ne odgovara, a vi nećete da promenimo zakon da bi u budućnosti sprečili krađu na izborima, zato što vam to odgovara. Nemate, gospodo, većinu, nemate 50% i onda morate da zavatite na dan izbora i da ukradete onoliko koliko vam fali. Dakle, to je glavni motiv zašto SNS to neće. Ukazujemo tri godine šta tačno treba da se promeni, na koji način da se sprovede zakon da svako mora da ima člana biračkog odbora na biračkom mestu, a ne da nas dovedete u situaciju da ste samo vi na teritoriji KiM koji su u biračkim odborima, da se glasovi prebrojavaju na drugom mestu, a da nema nikog iz opozicije prisutnog.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakon o izboru narodnih poslanika.
Ponudio sam dve varijante Zakona o izboru narodnih poslanika, jer ako nećete da razgovarate o temeljnim reformama, hajte onda da razgovaramo o tome da promenimo ono što smo videli da nije bilo dobro na parlamentarnim, što nije bilo dobro na predsedničkim izborima i da takve promene usvojimo. Svi smo svedoci analize prošlih predsedničkih izbora. Jedan kandidat je imao 92% vremena u predstavljanju na televiziji, svi drugi kandidati zajedno su imali 8%. Kako je to moguće? To je moguće zato što vladajuća koalicija i vladajući kandidat zloupotrebljavaju izborni proces. Na to je ukazala i Evropska komisija u svom izveštaju za 2018. godinu, na to je ukazao i OEBS. Da li vi gospodo naprednjaci smatrate da mi treba da se iščlanimo iz OEBS-a koji smo osnivali jer ne poštujemo preporuke koje OEBS daje. Da li vi smatrate da mi ne treba da idemo ka EU a svaki dan govorite o nekim poglavljima koja se tobože otvaraju, a u stvari se ne otvara ni jedno osim onih koja su bila otvorena i pre šest meseci i pre godinu dana? Šta vi hoćete? Da li hoćete u EU ili nećete u EU? Da li hoćete da budete u korak sa svetom ili nećete? Ne možete ako se izborna krađa sprovodi tako što samo vi učestvujete u kampanji i niko drugi ne može. Zloupotrebljavate funkcije u Vladi, zloupotrebljavate funkcije na kojima se nalaze vaši članovi u kampanji. Mora da se odvoji funkcionerska delatnost od kampanje u izbornom procesu. Ne možete se vozati u državnim kolima i crnim limuzinama po Srbiji u vreme kampanje. Te limuzine nisu vaše. To građani ove zemlje plaćaju. Ne možete za pare građana ove zemlje vi da vodite kampanju. To smo sve predložili da se izmeni u ovim zakonima. Vi na to ne pristajete. Ne pristajete da uredimo finansiranje kroz medije. Desetine miliona evra se baca na finansiranje medijske kampanje. To je 95% svake kampanje. Pošto niko iz opozicije nema pare ne može ni da ima spotove, pošto vi jedini imate pare vi imate desetine miliona da bacite na spotove. Bolje da date te pare za nešto drugo. Zašto ne bi promenili u zakonu da se zna koliko ko ima vremena za predstavljanje, u kom terminu i koliko ko ima spotova. To će biti plaćeno iz budžeta svakome ko učestvuje na izborima, a parlamentarna je stranka. Zašto vi bežite od fer uslova? Plašite se gospodo.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanu sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vreme Saše Radulovića i 14 stečajeva, dešavalo se dok je Boris Tadić bio predsednik Republike Srbije. Demokratska stranka na čijem čelu je on bio samo dok je bio predsednik, posle su ga odmah otpisali. Trebao im je samo dok je bio glavni čovek, dok im je punio džepove. Punio je džepove i Saši Raduloviću, a punio je džepove Bogami i ovamo ovi što su se podelili u nekoliko golova. Boris Tadić je inače u kampanji išao peške. On je išao crnom limuzinom. Njegova limuzina je imala roze tufnice. Znači, oni su išli peške u kampanju kad je on bio predsednik Republike Srbije, verovatno da su on i premijer Cvetković, Mirko Bledi, da su zajedno u kampanji išli peške. Njihovi ministri su svi išli u kampanju peške. Vukli ih irvasi, u zimskom periodu. Dakle, to oni isti irvas i sa Božić Batom, sa amandmanima koje piše ova njegova poslanička grupa. Da stvar malo uozbiljimo, oni se bune protiv izbornih pravila. Izbori se sprovode po vašim pravilima. Ta pravila ste vi doneli. Šta bi bilo da smo mi promenili pravila? Da se izbori odigravaju po našim zakonima koje bi mi doneli, koje bi donela neka nova većina, da su propisi vezani za izbore od ove većine. Vi se bunite za izbore koji se održavaju pod vašim uslovima. Vi govorite o medijskom ratu. Društvene mreže od 2012. su bile daleko siromašnije, dakle manje ljudi je bilo na društvenim mrežama. Cenzura je sva gotovo nemoguća, ali ste 2012. vi vršili cenzuru. Opozicija u to vreme je imala, na Koperniku su dva zakupljena termina od po sat vremena ili dva sata ukupno. Pitam vas ko kontroliše „Blic“? Ko kontroliše „Nin“, „Vreme“, „Nedeljnik“, „Danas“, hoćete da nateramo ljude da kupuju „Danas“? To sigurno nisu mediji koji su naklonjeni sadašnjoj vlasti. Oni su naklonjeni vama. Ko kontroliše B92, ko kontroliše N1, američku televiziju, ko kontroliše TV Prvu? Niko. Da li ima neko od novinara da je čuo da ga je neko iz vladajuće partije ili vladajućih partija zvao da se neka vlast emituje. Sve ste vi to radili. Vi ste poslednji koji ste mogli da se bunite. Mora da se ispita afera i zašto je Boris Tadić 2008. godine dogovorio sa Albancima proglašenje nezavisnost i zato je 17. februara, dva dana posle proglašenja pobegao u Rumuniju. Mora da se osnuje anketni odbor da vidimo da li je to tačno. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Izvolite.
Poštovane kolege, predložio sam izmenu Zakona o lokalnim izborima, lokalni izbori nam predstoje najverovatnije sledeće godine i kao što moramo menjati Zakon o izboru narodnih poslanika moramo i Zakon o lokalnim izborima. Meni je žao što moje kolege ne čitaju novine, pa ne znaju šta u tim novinama piše i šta piše u „Blicu“ i ko kontroliše „Blic“. Jasno je da te novine kontroliše sadašnja partija na vlasti, a to je SNS. Da li je bilo problema u stečajevima koje je vodio Saša Radulović, pretpostavljam da najbolje zna SNS jer ga je SNS i Vučić predložili za ministra u Vladi, pa je tako bio u SNS Vladi ministar privrede, verovatno su ga ti stečajevi kvalifikovali. Dakle, Radulović je vaš čovek, vi ste ga izmislili. Vi ga doveli u Vladu. Vi ga postavili za ministra, pa što niste utvrdili da li je on neke malverzacije pravio pre toga ili nije. Zakon o izboru narodnih poslanika je donet 2000. godine. Potpisao ga je Milan Milutinović. Pa, možete da vidite sa Milanom Milutinovićem i onim koji su bili u njegovo vreme na vlasti zašto je taj zakon takav i da li treba da se menja ili ne treba. Mi smatramo da treba da se menja i da treba da se menja i ovaj Zakon o lokalnim izborima i za to je potrebna većina. Nažalost, mi tu većinu za izmenu izbornog zakona imali nismo, a sada moćna koalicija svakako da većinu ima. Pa, gospodo, promenite taj zakon ako i vi smatrate da taj zakon ne valja. Ja sam smatrao i onda da ne valja, smatram i danas da taj zakon ne valja. Sve ste učinili da zakon izigrate i da zloupotrebite. Sada kada je utvrđeno tačno šta treba da se promeni da bi se onemogućila zloupotreba SNS na izborima od toga bežite i kažete da čak ne može da dođe ni na dnevni red. Hajde da raspravljamo o tome. Šta je problem da dođu ovi zakoni na dnevni red? Zašto se vi plašite da razgovarate sa opozicijom o pitanjima koje opozicija predlaže? Zašto vi ne smete da jedan od 150 zakona prihvatite da bude na dnevnom redu? Čega se plašite gospodo iz SNS? Samo se raspravlja o onome što vi predložite. Niko drugi osim vas ne postoji. Niko drugi ne može da kaže ništa. Dajte priliku da razgovaramo o zakonima, njih ima 150 u proceduru koje je opozicija predložila. Dajte priliku da razgovaramo o nekom amandmanu koji je opozicija predložila, nego vi predložite 300 na naslov da niko drugi ne bi mogao da kaže šta o tim zakonima misli. Samo zloupotrebom vladate.
Samo bih vas molila da podnesete i zakon uz ovu inicijativu, pa možda i predlažemo nešto, pošto redovno dobijamo od sednice do sednice samo papir bez predloga zakona. Vi ste stari parlamentarac znate da se predloži i zakon. Šta da vam kažem. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na prijavljeni prihod građana. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam predložio još jedan zakon koji, pretpostavljam, boli sadašnju vlast pa zato neće da razgovara o njemu, a to je zakon o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Drugim rečima, to je zakon o poreklu imovine, ili kako ga građani već nazivaju – tetkin zakon. Zašto tetkin zakon? Zato što je vezan za aferu ministra Vulina, gde je Agencija za borbu protiv korupcije smatrala da on ne može da opravda odakle mu 200 hiljada evra da kupi stan. Pa pošto to nije mogao da objasni odakle mu, on je rekao da je to dobio od tetke iz Kanade. Svima je jasno da to nije tačno. Ali, ovaj zakon se ne odnosi samo na ministra Vulina, već se odnosi na sve građane, da svi građani od 2000. godine do danas kažu da li su imali oporezovani prihod toliki da su mogli da steknu imovinu koju imaju danas. Ovaj zakon pogađa sve – i bivšu vlast i sadašnju vlast i sve od 2000. godine. Nema razloga da ga ne usvojimo. Hajte da jednim zakonom proverimo ko je šta stekao, da li ima poreklo tih para, da li je stekao prihod, da li je platio porez na taj prihod? Ako nije, uzeće mu se 20%, 40% ili 60%, kako mi predlažemo, od imovine u odnosu na to što ne može da opravda. Vi govorite o borbi protiv korupcije, ali se koristite neefikasnim mehanizmima, samo zato da bi to ostalo na priči. Onolika priča je bila o tome kako je Mišković najkorumpiraniji čovek ili čovek koji je najviše ljudi korumpirao i ništa. Eto, krivični postupak se vodio, vodio, vodio i ništa. Zašto nećete da donesemo zakon kojim ćemo ispitati kako je svako od nas stekao imovinu? U čemu je problem? Da li se to plaše ovi što su enormno uvećali imovinu u poslednjih pet godina? Vi ste većina. Nisu većina oni koji su sticali ranije. Vi ste većina, hajde da razgovaramo o tome i da utvrdimo kako je ko stekao imovinu, da li je platio porez? Ako nije platio porez, tu imovinu mora da vrati ili porez mora da plati. Kako se sprečava korupcija? Mi imamo 10 milijardi evra, to je trećina BDP-a u sivoj ekonomiji. Te sive pare su u stvari pare koje pokreću korupciju. Podižete poreze da uzmete od onih koji porez plaćaju, a oni koji nelegalno stiču prihod, njima ne uzimate ništa, odnosno njih ne oporezujete jer je njihov prihod nelegalan.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Da li želite da obrazložite predlog? (Da)
Dame i gospodo narodni poslanici, prethodni govornik je poželeo da obmane ovu Skupštinu. Kaže – Zakon o izboru predsednika Republike Srbije, „Službeni glasnik RS“ br. 111/2007. Godine 2007. su na vlasti bili marsovci, nije bio Boris Tadić. Ovo je njemu smešno. Kaže drugi „Službeni glasnik“, broj 104/2009. Takođe, žuti marsovci bili na vlasti, nisu bile demokrate i nije bio Boris Tadić. Zakon o lokalnim izborima – pa ima, 129/2007, 34/2010, Zakon o izboru narodnih poslanika 57/2003, 71/2003, 18/2004, 85/2005. Dakle, više puta je DS sebi prilagođavale zakone o izborima predsednika, o lokalnim izborima, o izborima narodnih poslanika. Dakle, sad smo jasno i glasno videli ko govori istinu a ko govori neistinu. Što se tiče Radulovića, tačno, najuren je krajem 2013. godine i nije bio u Vladi Aleksandra Vučića nego u Vladi gospodina Dačića. Dakle, radi pune istine. I nije on tamo primljen kao stečajni upravnik. Kad se utvrdilo šta je radio za vreme Demokratske stranke, da je vodio 14 stečajeva, da mu je sud jedan stečaj oduzeo, da je bio kažnjavan zbog stečaja, kad je pokušao da agenciju za licenciranje stečajnih upravnika upodobi sebi, otpušten je. Dakle, vrlo brzo smo ga se rešili. Ali, posledice zajedničkog zločinačkog poduhvata, gde je otpušteno 400 hiljada ljudi, između Borisa Tadića, stečajnih upravnika i stranke bivšeg režima je ostao. Ostalo je 400 hiljada ljudi bez posla i to svakako kolega neće pokušati da opovrgne. Što se tiče Borisa Tadića, već sam rekao, pobegao je 17. februara u Rumuniju. Da ili ne? Svi ovde koji su pažljivije pratili politiku znaju da se to desilo, kao što znaju da je zajedno sa Vukom Jeremićem, o kome ću kasnije govoriti, isprojektovao kosovsku nezavisnost, značajno unapredio čak tu nezavisnost, izgradio tu nezavisnost dugo godina, dogovorio je zajedno sa američkom ambasadom i o tome ću svakako opširnije govoriti. Stoga mislim da treba formirati anketni odbor da se utvrdi da li je bilo veleizdaje od strane predsednika Republike Srbije, koji je bio prvi čovek koji je trebalo da štiti nezavisnost i teritorijalni integritet Republike Srbije? Da li je on zbog svoje funkcije 2008. godine, da bi bio izabran, prodao Republiku Srbiju, prodao deo teritorije na kojoj je proglašena divlja država Kosovo ili nije? Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovani narodni poslanici, po ko zna koji put po redu predlažem zakon o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Nudio sam mnogo puta ovaj predlog zakona i ministru prosvete i obrazovanja i poslanicima Srpske napredne stranke, zato što se radi o jednoj stvari koja bi trebalo da bude neupitna za sve nas, a to je da usaglasimo Zakon o lokalnoj samoupravi sa Zakonom o učeničkom i studentskom standardu. Dakle, da omogućimo predsednicima opština, gradonačelnicama, da mogu stipendirati najbolje đake i najbolje učenike iz svojih sredina, a da pritom ne krše zakon i ne strepe od toga da li će im doći državni revizor i podneti prekršajne prijave. Nažalost, evo već dve godine ja uzalud predlažem ovaj zakon, ali se on ne nalazi na dnevnom redu. Čak mi je i ministar obećao, na jednoj od sednica, da će Vlada predložiti ovaj zakon, složio se sa mnom, ali to vas, izgleda, ovde, kolege poslanike, ne zanima. Jer, sve dok ne čujete zvonce, vi ne glasate za one stvari koje su od opšteg interesa i za koje sam siguran da se i vi slažete i da mnogi od vas u hodnicima dolaze i pričaju mi posle sednica kako su i oni za to, ali ne smete da glasate jer nemate nalog. Dakle, ja ću vas podsetiti da je intelektualni potencijal jedne zemlje podjednak potencijalu u zlatu, nafti i ostalim prirodnim bogatstvima. Mi ga uzalud trošimo i ne treba da nas čudi što se Srbija suočava sa masovnim egzodusom radno sposobnih ljudi Srbije, ali sve više i studenata koji odlaze i ne vraćaju se u Srbiju, jer ne žele više ovde da planiraju svoju budućnost, u jednoj ovakvoj zemlji, sa jednim ovakvim autoritativnim režimom, koji o svojim građanima misli samo onda kada treba da idu kod njih da traže sigurni glas, kapilarni glas ili bilo šta vezano za njihovu politiku. U svim drugim varijantama oni zapravo za ovu državu i za ovu vlast i ne postoje. Stoga, mislim da bi bilo mnogo pametnije da u mlade ljude, u studente, u nadarene đake uložimo one pare koje ste predvideli za beogradsku gondolu u iznosu od 360 miliona, ili, recimo, 50 miliona dinara koje ste dali za Kancelariju za saradnju sa Kinom, bivšem predsedniku Republike Nikoliću i raznoraznim drugim stvarima na koje bacate pare, ali kada su u pitanju đaci, kada su u pitanju studenti, kada su u pitanju njihove porodice, vi nećete da stavite ovaj zakon na dnevni red. Ali ste zato mogli vrlo efikasno da donesete zakon i da ukinete besplatne udžbenike, jer smatrate da je toliko dobar životni standard i da roditelji u Srbiji zarađuju jako puno, da bez problema mogu svojim učenicima i đacima i deci svojoj da obezbede knjige. Pozivam vas da ovaj zakon stavite na dnevni red.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Zahvaljujem. Takođe, ovo je jedan jako važan zakon koji sam predlagao dve godine unazad, tiče se poslovanja privatnih preduzetnika u Republici Srbiji, domaćih preduzetnika, a ne stranaca. Ja ovim zakonom predlažem da svi oni koji se zaposle u periodu od dve godine na neodređeno vreme određeni broj radnika im se osnovica za poreze umanji za iznose isplaćenih zarada sa doprinosima i da svi oni koji posluju i osnivaju nove firme u nedovoljno razvijenim privrednim područjima u Srbiji budu oslobođeni plaćanja poreza na dobit u roku od tri godine. Vi ne prihvatate taj zakon, ali ste zato sve ostale namete koje ste mogli da usvojite, a tiču se naših domaćih preduzetnika, vi ste to usvojili. Najavljivali ste da ćete promeniti preko 40 zakona, proglašavali ste godinu preduzetništva dok je jedan od ministara privrede bio ministar Sertić 2016. godine. Od svega toga naši privrednici su dobili samo veće namete, dobili su dugovanja za povraćaj PDV-a, dobili su haračlije koji idu i uteruju im raznorazne namete. Ali, sa druge strane, vi iz polupraznog budžeta bez problema čašćavate raznorazne strane kompanije koje dobijaju po više desetina hiljada evra po jednom radniku, koji tretiraju naše zaposlene radnike kao robove, a za to vreme naši preduzetnici se muče da održe svoje poslovanje. Danas imate u Srbiji blokiranih 36 hiljada domaćih privrednih preduzeća. Iznos blokade je 2,5 milijarde evra. To je rezultat vaše politike koju sprovodite prema malim i srednjim preduzećima. Zato u Srbiji danas sa 30% jedva da učestvuju u stvaranju BDP-a mala i srednja preduzeća, dok recimo je prosek u EU 58%, u Bugarskoj 60%, u Hrvatskoj 51,6%. Dugujete 30 milijardi našim preduzetnicima za povraćaj PDV-a. Govorite o nekakvom blagostanju u budžetu, o punoj kasi itd. Zbog toga danas Srbija jeste zemlja koja ima najniže minimalne zarade u regionu, manje od svih država, i Crne Gore i Makedonije i Bosne itd. Što se tiče prosečnih neto plata, Srbija je danas u rangu, odnosno ima manje plate nego Angola, Libija, Zambija, Kongo i druge slične zemlje sa kojima smo mi, nažalost, danas uporedivi sa vašom vlašću. Na kraju, kako vi vidite privredu Srbije, najbolji primer je firma „Kajzen“ u Smederevu, koja je svoje radnike terala da rade prekovremeno, a nije im isplaćivala taj rad. To je pravi primer investicija i privrede kakvu vi u Srbiji vidite. Zato Narodna stranka neće nikada podržati ovakvu politiku. U centru naše politike biće mala i srednja preduzeća i razvoj ekonomije ćemo bazirati na domaćoj privredi, a ne na koja kakvim strancima koji tretiraju naše radnike kao robove.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Izvolite.
Zahvaljujem. Posle usvajanja seta zakona iz oblasti medija, koje je vaša vlast usvojila, u Srbiji je nastupio potpuni mrak, nastupio je mrak pod parolom da će država izaći iz vlasničke strukture medija, ali ste samo jednu stvar ispustili da kažete, a to je da ćete nastaviti kontrolu medija putem finansija, jer danas vi putem projektnog finansiranja, sa kojim ste napravili jedan korumptivni mehanizam za finansiranje medija bliskih vlastima, državnim parama, parama građana Srbije finansirate one medije koju su vama bliski i koji pišu i govore o hvalospevima ove vlasti. To traje već sedmu godinu za redom. Jedna besomučna medijska propaganda je na delu, sa idejom da se istina zameni lažima. Zapravo, želite da manipulišete građanima, da im govorite kako je u Srbiji blagostanje, kako se Srbija razvija, kako Srbija napreduje, a u Srbiji je iz dana u dan stanje sve gore i gore. Ali, nemojte zaboraviti da će se građani Srbije jednog dana probuditi. Budili su se i ranije kad su ih neki drugi lagali. Probudiće se i sada. Doći će taj trenutak. Zato vas pozivam da, ukoliko ovo što ja govorim nije istina, formirate ovaj anketni odbor i demantujete me i kažete da to nije tako, da danas u Srbiji nisu nekolicina ljudi bliski SNS, među kojima i gospodin Gašić, šef BIA, vlasnici velikog broja lokalnih medija. Demantujte me. Demantujte me da se danas iz budžeta lokalnih samouprava finansiraju mediji na kojima niko izuzev funkcionera SNS ne sme da se pojavi na tim medijima. Evo, sada je bila najavljena medijska strategija. Premijerka je sa predsednikom države odlučila da ono što je najavio ministar Vukosavljević se povuče iz procedure, a to je nova medijska strategija. Pa, šta će vam nova medijska strategija ako ne znate šta ste uradili usvajanjem seta medijskih zakona. Zato i predlažem anketni odbor, da se utvrdi trenutno stanje, a onda posle toga može da se pravi normalna medijska strategija. Ali, vi to ne želite da uradite, jer ako bi se to uradilo, otkrile bi se sve laži, sve laži ovog režima. Ako biste oslobodili medije, ako biste se usudili da dođete u duel na televizijsku emisiju sa bilo kim iz opozicije na javnom servisu ili na nekoj drugoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom, razotkrile bi se vaše laži i to je vaš problem. Predsednik Republike zadnjih šest godina, sedmu godinu ni sa kim se nije usudio da uđe u studio i da razgovara o svemu onome što on zna da priča sa voditeljima, sa raznoraznim njegovim pevačicama ili glumcima koji su mu potaman i idu mu uz dlaku dok on govori i obmanjuje građane Srbije. Zalažemo se za slobodno novinarstvo, za slobodne medije i Narodna stranka će onog trenutka kad bude bila u prilici potpuno promeniti ovu situaciju, ovu medijsku diktaturu sa kojom se suočavaju građani Srbije već šest godina, ne zbog nas, nego zbog građana Srbije koji žive i zbog Republike Srbije kao države.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovim zakonom predlažem da se omogući mesnim zajednicama na teritoriji gradova i opština da mogu da imaju nezavisno finansiranje, da se deo poreza na imovinu koji se ubira na njihovim teritorijama njima i dodeljuje, da ne zavise od ničije samovolje ili raspoloženja nekog predsednika opštine ili gradonačelnika, da im daje neku crkavicu iz budžeta, da ne zavise ni od ministra finansija, da ne zavise ni od premijera, već da decentralizujemo vlast u Srbiji i da novac tamo gde se stvara, gde se ubira, gde država naplaćuje od ljudi, da tim ljudima omogući da sami odlučuju u šta će uložiti taj novac, a ne da neko dođe i neka stranka im kaže – e, dobićete novac ovaj put, ali hajde da vidimo koliko imate sigurnih glasova u ovom zaseoku da biste dobili ta sredstva. E, to se zove korupcija, korupcija koju vi sprovodite u celoj Srbiji već šest godina, institucionalna korupcija, zloupotrebljavajući institut države, Republike, lokalne samouprave, zloupotrebljavajući institut budžeta. Dakle, vi ste centralizovali Srbiju umesto da je decentralizujete. Kad ste dolazili na vlast, jedno od obećanja je bila decentralizacija Srbije. Šta imamo danas? Centralizaciju veću nego ikada. Svake godine su sve veći nameti i obaveze lokalnim samoupravama, a sve su manja davanja. Samo u jednom danu ste uzeli 10 milijardi promenom Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, ali vam zato ne smeta da tokom godine premijer može da odluči koje su to opštine podobne, a koje ne, da im se iz budžeta da za tekuću likvidnost pet, 10, 20 ili 30 miliona dinara ili kao Beogradu, recimo, 100 miliona koje ste dali Beogradu, za koga govorite da stoji finansijski sjajno, da je ekspert Siniša Mali toliko dobar posao uradio da kao nagradu treba da mu date da bude ministar finansija. Dakle, postoje i oni gradovi i opštine u Srbiji na koje možete da se ugledate koji su sami odlučili to poput Šapca ili nekada Trstenika, dok se nije promenila vlast, i koji su uveli participativno budžetiranje, gde su građani mogli sami da glasaju koje će projekte realizovati na svojim teritorijama. Naravno, vama ne odgovara da državom upravlja narod, da upravlja demokratija, vama odgovara diktatura, vama odgovara da upravlja jedan koji je glavni šef, a svi ostali da budu sluge. Vama odgovara gazda i tako ste uspostavili ovaj sistem u Srbiji. Samo ću vam reći da to ne može da da rezultate, niti u onim reformama koje ste najavljivali, niti u borbi protiv korupcije, niti razvoju privrede, niti bilo čemu. Dakle, Srbije nazaduje svakog dana. Pogledajte samo kakvi su vam izveštaji Evropske komisije u zadnjih šest godina, svaki naredni je gori od onog prethodnog. To je čist pokazatelj i pravi pokazatelj kojim putem danas ide Srbija.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednici dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju.
Zahvaljujem. Kad ste došli na vlast, citiraću, rekli ste da ćete poljoprivredu smatrati kao ključnu industrijsku granu i stratešku delatnost kojoj se predaje poseban značaj i tretman, da će agrarni budžet značajno biti povećavan i njegova visina treba da iznosi minimum 5% budžeta u 2012. godini sa minimalnim povećanjem od 1% u svakoj narednoj godini. Šest godina vladate, on danas nije ni 5%, nego je ispod 5%. Dok vi niste došli na vlast 2012. godine građani su, odnosno poljoprivrednici Srbije su dobijali 12.000 po hektaru, danas dobijaju dve, premije su bile veće, subvencije su bile veće, regresi za dizel, gorivo i đubrivo su postojali. Vi ste sve to danas ukinuli. Dakle, poljoprivrednici osećaju na svojoj koži rezultate ove vaše vlasti i žao mi je što vi ne shvatate da u Srbiji danas su mala poljoprivredna porodična gazdinstva najveći poslodavac u Srbiji. U 630.000 gazdinstava radi preko milion i po ljudi i obezbeđuje egzistenciju za sebe i za svoje porodice. Najveći poslodavac i oni nisu prepoznati u budžetu, jer ne mogu da stignu na red. Ima tu raznoraznih Turaka, Arapa, Nemaca kojima vi morate da pomognete, jer je to neko od vas obećao, verovatno vaš predsednik. Obećao je da će dolaziti Nemci, da će dolaziti Francuzi, Turci, svima njima treba dati novac, ali se tako ne razvija poljoprivreda. Nećete razviti poljoprivredu tako što ćete usvojiti lek specijalis za „Tenis“ i njegovu mesnu industriju, niti za Arape kojima ste poklonili 10.000 hektara oranica u Vojvodini. Poljoprivredu ćete razviti, a i Srbiju ćete razviti samo onda kada se okrenete našem seljaku i poljoprivredniku, našem privredniku i našem preduzetniku i kad njima date novac, ali vama to ne odgovara zato ne možete da se slikate. Vama trebaju kobajagi stranci da napravite medijske događaje i kroz ove medije, koje kontrolišete, predstavljate ovu vlast kao čarobnjake koja ima danas u Srbiji više posla više nego što ima radnika. U Srbiji više nema zaposlenih. Poljoprivrednici su srećni, samo što nema ko da im kupi protivgradne rakete, da ih odbrani od grada. Pogledajte ovih dana, skoro u celoj Srbiji se poljoprivrednici suočavaju sa gradom i ostaje im samo da se mole Bogu da će Bog da ih spasi, jer država ne može da plati strelce, plaća ih po 4.000 dinara mesečno, ne može da plati protivgradne rakete, ali zato može da da subvencije i „Tenisu“ i Arapima 10.000 hektara plodnih oranica u Vojvodini, ali naš poljoprivrednik može da plaća i najskuplju naftu u regionu, može da ima sva moguća opterećenja kako bi bio što ne konkurentniji sa poljoprivrednicima iz okruženja. Zato danas propada i seljak, propada i država Srbija, jer vi niste u stanju da shvatite šta bi značilo i kolika bi dobrobit bila za Srbiju kada biste uložili u našeg seljaka i u našu poljoprivredu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prva Petoletka“ Trstenik. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Dakle, predložio sam formiranje ovog anketnog odbora da se utvrde činjenice i okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prve Petoletke“. Pažljivo sam pročitao da bi se čulo. Dakle, pod jednim potpuno neobičnim okolnostima ste pokazali sav kriminal i korupciju ove vlasti koja danas upravlja Srbijom. Dakle, firmu, odnosno deo firmi koje nisu imale obaveze prema komercijalnim poveriocima, prema bankama ste na silu oterali u stečaj uz prevaru radnika da se sami dobrovoljno jave za socijalni program, da ćete ih zaposliti u neku novu firmu i da tako stvorite uslov za uvođenje stečaja. Posle toga se formira nova firma, privatna, koju vode isti oni ljudi koji su vodili „Petoletku“ do stečaja. Samo što je to sada društvo sa ograničenom odgovornošću, ali je nastavilo da koristi i društvenu imovinu i društveni kapital i sve ono što su građani četrdeset devete godine stvarali. Pod tim okolnostima, Agencija za licenciranje stečajnih upravnika i stečajni upravnici im omogućavaju da dobijaju u bescenje repromaterijal, zalihe i gotove proizvode i da nastave da to prodaju po 10 puta većim cenama istim onim firmama sa kojima je radila „Prva Petoletka“ dok je bila društveno preduzeće. Danas radnici ne primaju plate kao nekada 40 ili 50 hiljada dinara, nego primaju 20 i 25 hiljada, jer danas nisu svi na neodređeno vreme tamo zaposleni, već rade na ugovorima o delu po mesec dana. To je to kako vi vidite danas Srbiju i razvoj Srbije, ali zato oni vlastodavci, njihovi nalogodavci koji su ih podučili da to tako urade uzimaju sve za sebe, i to će trajati dotle dok im ne isisaju sve ono što je ostalo u toj kompaniji. Da ne pominjem spregu sa Stečajnim sudom gde je stečajni sudija suda u Kraljevu odobrio potraživanje novoosnovanoj firmi od 170 miliona dinara, 170 miliona dinara firmi koja nije postojala kada su delovi „Prve Petoletke“ otišli u stečaj. Voleo bih da mi neko objasni kako se stvorilo to potraživanje. Ako ste sigurni u to da ja nisam u pravu, molim vas da ovo stavite na dnevni red, pa da utvrdimo stanje i činjenice. Sada vam kažem, ja ću se izviniti svima vama, građanima Srbije i radnicima „Prve Petoletke i građanima Trstenika, ako nisam u pravu, ali hajde da isteramo stvari na čistac i da vidimo ko je odgovoran što je danas dve hiljade ljudi na ulici, što ovi koji su ostali tamo u privatnoj firmi nemaju nikakvu sigurnost, niti bilo kakvu budućnost. Dakle, zloupotrebom zakona, institucija, korupcijom i kriminalom ste napravili jedan sistem koji ne može da održi Srbiju i to ne samo „Petoletke“, nego i onih…
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine. Izvolite.
Dakle, prošlo je više od dve godine od kada je na jednom delu države Srbije suspendovana vladavina prava, zakona, suspendovana država, a to je Hercegovačka ulica, kada je pod okriljem noći porušen jedan broj objekata i do dana današnjeg građani Srbije nisu dobili informaciju ko je nalogodavac, ko stoji iza rušenja objekata u Savamali, zašto se to tako uradilo, ko su ti koji su sa bagerima porušili objekte, ko su ti koji su vezivali građane koji su se te noći našli u toj ulici, oduzimali mobilne telefone, ko su ti koji nisu reagovali, odnosno dali su nalog institucijama, policiji da ne reaguje u tom slučaju. Pitam vas – da li bi se vi prijatno osećali da je neko iz vaše porodice, da se neko od vas našao i bio vezan od strane ljudi sa fantomkama usred Beograd, u centru Beograda? To se ne dešava u normalnim, uređenim društvima, društvima u kojima vladaju zakoni. Predsednik Republike je pre više od godinu dana rekao da odgovornost za to snose idioti iz vrha gradske vlasti, ali do dana današnjeg nije rekao ko su ti idioti. Da li je to Siniša Mali? Da li je to isti taj Siniša Mali koji se tada pokazao dobro u toj akciji rušenja, pa sada kao nagradu dobija resor finansija, pa će biti ministar finansija, jer je ekspert za afere sa 45 bankovnih računa, 24 stana itd. ili je neko drugi odgovoran? Možda i sam predsednik? Dajte odgovor građanima Srbije. Siguran sam u jedno da to nije Goran Stamenković, koji se nagodio sa tužilaštvom i koji je priznao krivicu da je nesavesno obavljao svoj posao u policiji, kad su građani zvali i prijavili da ih neko vezuje tamo, on nije reagovao, nije pozvao svoje kolege da kaže – ej, nemojte to da radite. Ili je možda taj Stamenković sam vozio bager ili je taj Stamenković sam dao nalog? Verovatno taj šef smene, u tom trenutku, policije je glavni krivac za to što je srušen deo grada. To će biti simbol vaše vladavine, zapamtite simbol vladavine Aleksandra Vučića i svih vas biće način na koji ste porušili objekte u centru Beograda i da za dve godine, verovatno nikada niste našli odgovorne niti one koji su bagerima tokom noći ružili objekte. Pri tome se podsmevate građanima Srbije, obećavate da ćete im naći krivce, obećava predsednik Republike, upire prstom u nekakve idiote iz vrha beogradske vlasti, ali, evo, prolazi mesec za mesecom, godina za godinom i mi nemamo niti nalogodavca, niti krivca za to što se dogodilo 24. aprila pre dve godine.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Dakle, ova vlast naravno centralizuje Srbiju iz godine u godinu sve više i više i to se potpuno jasno vidi po odnosu prema lokalnim samoupravama, gde one imaju sve manje i manje samostalnosti iz godine u godinu. U normalnim zemljama Evrope preko 50% sredstava odlazi na račune lokalnih samouprava. U Srbiji je to 11%. U nekim razvijenim zemljama sveta i 90% direktno odlazi lokalnim samoupravama, jer su to pare građana koji tu žive, ali u Srbiji sve to mora da dođe u jednu kasu, kod jednog šefa, a onda će on da vidi ko ga sluša bolje, a ko lošije, pa će tako i da im daje milostinju. Pa, nije to njegovo. Nije to njemu ostavio ni tata, ni deda, to su pare građana Srbije, pare naroda. On njima samo raspolaže, njima raspolaže kao što raspolaže i sa imovinom Srbije, jer su mu građani dali priliku da čuva imovinu građana Srbije, a ne da je rasprodaje i da pregovara sa Tačijem i Haradinajem kako će da otcepi deo teritorije Srbije. To nije njegova dedovina, to je vlasništvo svih građana Republike Srbije. Dakle, što se tiče ovog finansiranja, vi u jednom danu prošle godine ste prebacili 40 miliona evra opštinama i gradovima u Srbiji bez ikakvog kriterijuma, 29. decembra 2017. Godine. Pre toga ste vrlo često čašćavali Niš sa po stotinak, 150 miliona, Kragujevac sa 200-300 miliona, Beograd sa 100 miliona, taj Beograd koji je procvetao od kad ste napravili jelku od 83 hiljade evra, jarbole, 54 fontane koje ćete napraviti, uredili Slaviju i njima ste dali 100 miliona dinara, iako je tamo finansijski ekspert Siniša Mali sa svojim prvim pomoćnikom Goranom Vesićem, ali vi ne želite sistem. Zato predlažem ovaj zakon, da se porez na zarade građanima u gradovima i opštinama u kojima žive vraća u onom iznosu u kojem, i uplaćuje u tu kasu, a ne da cela Srbija radi da bi vi ovde predstavljali „Beograd na vodi“ kao ne znam kakav projekat koji će pokrenuti celu Srbiju. Ja nisam čuo nijednog građanina Niša, Leskovca, Sombora ili Šapca koji je rekao da mu je bolje danas nego pre tri godine ili četiri, kad ste krenuli da radite „Beograd na vodi“. Ali, vi želite da uzmete od svih građana Srbije, jer nema sistema i da onda sami raspolažete po svojoj volji i svom nahođenju tim sredstvima građana Srbije. Ali, nemojte da više obmanjujete građane Srbije. Shvatite to, to nisu pare, niti su penzije u vlasništvu premijera i Aleksandra Vučića, niti bilo šta drugo. To su novci građana Republike Srbije i sa njima treba da se upravlja u skladu sa zakonima, ali vi ne želite takve zakone, ni takvu državu, ni takve institucije, ni takav sistem, jer vam odgovara anarhija.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Slušamo stalno priče kako će se rasteretiti privreda da bi se povećao broj zaposlenih ljudi, kako će se smanjiti nameti za poslodavce, ali to nikako da se dogodi. Zato smo i predložili umanjenje poreza na dohodak građana, kako bi se napravio barem jedan mali, minimalan korak u tom smeru, ali vi ne želite to, iako je vaš predsednik najavio to još 2017. Godine, čini mi se u martu ili maju, do dana današnjeg se to nije dogodilo. Dakle, zbog toga i jeste Srbija danas na začelju i po nivou prosečnih zarada, da ne govorim po nivou minimalnih zarada u regionu i danas, kada govorite o nekoj prosečnoj plati u Srbiji, koja je valjda prešla tih 400 evra, slušamo te najave tri godine, 400, 410, 420, nažalost, dragi moji prijatelji, dve trećine građana Srbije danas ne prima ni blizu tog iznosa od 400 evra. Jedna trećina građana Srbije danas prima minimalnu zaradu i to je stanje, to je slika Srbije. Pri tom, država ne čini ništa da im pomogne da dobiju veće zarade. Voleo bih da mi vi kažete kako bi se snalazili, kako bi živeli sa zaradama od 22.000, 23.000 ili 25.000 dinara, sa koliko moraju danas da žive naši građani u Republici Srbiji. Zbog svega toga je Srbija, odnosno 25% stanovnika Srbije su na granici apsolutnog siromaštva. To su građani Srbije. Vlast ne sme da se otuđi od ljudi, trebate da čujete malo te ljude. Znam da vam je lepo danas kada sedite u foteljama i uživate sve pri nadležnosti vlasti, imate funkcije, službene automobile, imate dobre plate, ali dajte malo, vidite kako žive danas građani Srbije. Nećete moći još dugo da ih lažete medijima i propagandom koju sprovodite. Vrlo brzo će oni to shvatiti, kada ne budu mogli više da sastave mesec dana. To će se dogoditi Srbiji i zato je ovaj zakon jedan od važnih zakona kako bi predupredili tu situaciju. Predlažemo da ovo stavite na dnevni red, jer je to predložio i vaš predsednik, ali nažalost, on jeste predložio, ali nije imao ko to da čuje, odnosno onaj ko stiska zvonce, očigledno da nije čuo i zato ovog zakona danas nema na dnevnom redu i zato je Srbija danas zemlja u kojoj je jaz, odnosno razlika između bogatih i najsiromašnijih najveća u Evropi. Odnos je devet prema jedan. To je danas slika stanja u Srbiji. Dakle, izgubili smo srednju klasu zbog svih mera i onog načina na koji vidite razvoj Srbije. Zato bi bilo dobro da što pre to shvatite i što pre se okrenete nekima koji možda znaju, a vi ne želite da ih pitate, da vam kažu kako treba da se vodi država, a ne da se građani iz dana u dan dovode u sve gore stanje.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite.
Predlažem izmene ovog zakona zato što je usvajan onda, pre dve godine, kada smo vas upozoravali kakve će posledici biti tog zakona, niste tada želeli to da čujete i danas se dešava upravo ono na šta smo mi pre dve godine upozoravali. To je da će se ugroziti ekonomski položaj zaposlenih u javnom sektoru, da će se dovesti i doći će do odlaska stručnih kadrova, ali sve to vas nije zanimalo, jer ste ostvarili jedan jedini cilj, a to je da ste ojačali partijsko zapošljavanje i da danas u javnom sektoru Srbije se zapošljavaju ljudi samo ukoliko imaju partijsku knjižicu SNS, više ne i ovih drugih koalicionih partnera, jer retko gde ko uspeva i ima hrabrosti da uopšte pita one koji su iz vladajuće najveće stranke, da zaposli nekog svog. Danas, nažalost, u javnom sektoru u Srbiji, širom cele Srbije su zaposleni botovi. LJudi koji imaju zadatak da se bave politikom, a ne da rade u interesu društva i građana koji ih plaćaju. Danas ti isti uposlenici i stranački botovi idu od grada do grada kad god su negde vanredni lokalni izbori i rade u kampanji, voze službene aute, sakupljaju sigurne glasove, dele šećer, dele zejtin, dele brašno i ko zna šta još, i bore se za glasove stranke koja ih je zaposlila, umesto da obavljaju časno i pošteno svoj posao i da odrade platu koju im obezbeđuju građani Republike Srbije. Dakle, koliko imamo tih zaposlenih danas, to niko ne zna. Slušamo godinama već najave da imamo mnogo ljudi u javnom sektoru, ali ih za šest godina vi niste prebrojali i ne znamo koliko je njih, ali zato znamo da ovaj zakon nije obuhvatio niti predstavnike Narodne banke Srbije koji primaju zarade od po nekoliko hiljada evra, čak i 5000 evra, a imamo i predstavnike BIA, predstavnike javnih preduzeća, pa čak i javnog medijskog servisa, na kojima se ne primenjuju ovi zakoni i ne znam zašto bi oni bili izuzeti u odnosu na sve druge koji rade u javnom sektoru. Dakle, predlažemo ovaj zakon i smatram da će on dovesti do toga da se vodi računa ko se zapošljava, da ti ljudi koji se zapošljavaju u javnom sektoru obavljaju svoj posao, da nam se ne bi dogodilo da Srbija ponovo bude osumnjičena zemlja za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma, jedina u Evropi kao takva od starne Međunarodne institucije za sprečavanje pranja novca i borbe protiv terorizma, ali upravo zbog toga se i dešavaju takvi propusti, pa onda neko iz sveta ili Evrope treba da nam govori šta se zapravo u Srbiji radi i šta se dešava. Zato će jedna od ključnih stvari na kojoj će insistirati Narodna stranka biti usvajanje ovih zakona. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, sad smo pre nekoliko meseci, odnosno kada je usvajan Zakon o budžetu, pred nama imali i Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom, ali zbog toga što vi želite da objedinite raspravu i da se što manje priča o životnim problemima građana Srbije, to je bila jedna od 31 tačke na toj sednici Skupštine, tako da pored budžeta, koji je bio najvažniji na toj sednici, niko gotovo da nije ni jednu reč rekao ni u raspravi u načelu, ni u raspravi u pojedinostima o ovom zakonu. Zbog toga se danas, pet meseci ili četiri meseca posle toga, probuđujete i kažete da Srbija ima problema sa belom kugom, pa predsednik Republike izađe pred građane Srbije na javnom servisu, pa se onako pokunji i kaže da Srbija ima strašan problem, da ćemo kroz nekoliko godina ili desetina godina imati oko četiri miliona stanovnika, između četiri i pet, ako se nastavi ovaj trend, da mladi ljudi odlaze itd. Ali, vi vladate sedmu godinu, kako ste se tek sada probudili? Mi godinama ovu istu stvar pričamo, ali ste se vi kasno setili toga, u trenutku kada se suočavamo sa time da nam desetine hiljada radno sposobnih ljudi svake godine odlazi iz Srbije, kada se sve manje porodica odlučuje da u Srbiji zasniva porodicu i da rađa decu. Onda vi kažete – da, evo sad ćemo dati za prvo dete 100.000 dinara jednokratno, za drugo 10.000 mesečno itd. Kao da dajete vaše pare. Izađe predsednik Republike i kaže – ja dajem. Vučić daje. Pa, kako Vučić daje? Čije pare daje? Pa, daje pare građana Srbije. Nisu to vaše pare, to su pare svih nas. Pritom, ministarka zadužena za ovu oblast izađe i kaže – oni koji ne mogu da imaju decu biće dužni da rade za one koji imaju decu. Dakle, to je skandal. Za takvu izjavu se leti iz Vlade, ali to nije problem, raznorazni ministri koji su prodefilovali kroz ovih šest vlada, što izabranih, što rekonstruisanih, u ovih šest godina su i mnogo gore stvari izjavljivali, imali i afere i nisu mogli da daju odgovore građanima na ključna pitanja koja su im postavljali i to tako prolazi, pa u Srbiji ne čudi i kakvo je stanje po pitanju nataliteta, ni po pitanju kriminala, ni po pitanju korupcije. Ali, znajte jedno, da biste imali natalitet i porast broja stanovništva u jednoj zemlji, treba napraviti ambijent, a ne ponuditi novčanu nadoknadu majkama da rađaju decu. Nisu one mašina za rađanje, one su slobodni građani i stvorite im ambijent, pa ćete videti kako će se stvari u Srbiji promeniti. Ne postoji primer u svetu da se ekonomija jedne zemlje razvijala, a da to nije pratio porast broja stanovnika. Stoga vas pozivam da stavite ovaj predlog zakona na dnevni red.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama. Izvolite.
Dakle, ovim zakonom smo predvideli da se uvede akciza na veštački zaslađena pića i to pre svega iz zdravstvenih razloga. Zato što, nažalost, danas u Srbiji imamo jako veliki broj ljudi koji boluje od dijabetesa, imamo decu koja boluju od gojaznosti i po statističkim podacima iz godinu u godinu ta brojka je sve gora i gora. S obzirom da vi vašu politiku bazirate svih ovih godina na uzimanju para od građana Srbije po različitim osnovama, a stavljanjem para vama na raspolaganje, bilo da su u pitanju penzije koje ste smanjili i oduzeli, bilo da su u pitanju plate koje ste smanjili, bilo da su u pitanju poljoprivrednici, zaposleni u javnom sektoru, naši privrednici, svima uzimate polako kroz povećanje računa, akciza. Nenajavljeno samo iz dana u dan građani mogu videti kako su im troškovi života sve veći i veći. Kad je već situacija takva, dajte barem da poslušamo ljude koji se bave oblašću zdravstva i budućnosti nacije, pa da uvedemo akcize na ono što nije zdravo, na ono što je izbor, na ono što nije moranje. Neko će odlučiti da li će imati novac da konzumira veštački zaslađena pića ili neće. Zato i predlažemo ovo, a posebno iz tog razloga tražimo da se uvede akciza i na ovakva pića zato što ste uveli akcizu i na kafu, zato što niste želeli da svih ovih godina ukinete akcizu na dizel gorivo. Dakle, ako uzimate poljoprivrednicima akcizu na dizel gorivo i oni plaćaju najskuplje gorivo u regionu, ako ste uveli akcizu na kafu i na raznorazne druge stvari, PDV na bebi opremu, pa dajte barem da uradimo jednu ovakvu stvar i da to što je izborna stvar, ne tiče se svakodnevne potrebe ljudi koji u Srbiji žive, da barem mislimo malo na budućnost nacije, na zdravstveno stanje, na gojaznost i na ljude koji danas u Srbiji boluju od dijabetesa. Stoga vas pozivam da stavite ovaj predlog zakona na dnevni red, jer smatram da je u opštem interesu i nema nikakvih političkih ambicija, već isključivo interes svih građana Republike Srbije. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Izvolite.
Na prošloj sednici smo imali Zakon o poreskom postupku i poreskoj adminsitraciji i to je bila osma promena tog zakona od 2012. godine, od kada ste vi na vlasti, peta promena jednog zakona od kada je ministar Vujović, već sada bivši ministar finansija, postao ministar finansija, dakle od 2014. godine. Dakle, osam puta ste jedan zakon promenili. To govori o načinu usvajanja zakona, o odgovornosti, o institucijama i o onome šta proizvode ti zakoni koje usvajate. To će se desiti i na ovoj sadašnjoj sednici, gde ćemo ponovo raspravljati o Zakonu o bezbednosti saobraćaja, a on je pre dve sednice takođe bio u plenumu i o njemu se raspravljalo. Dakle, vi fabrikujete zakone samo da to što pre prođe, da se to stavi u jednu veliku gomilu, da se što manje o tome govori, izmišljate nekakve amandmane na zakone koje vi predlažete da biste potrošili vreme za raspravu. Onda ne treba da vas čudi kada i sami po osam puta za četiri godine menjate jedan te isti zakon. I u ovoj promeni sada niste predvideli u ovom zakonu obavezu za instituciju koja naplaćuje porez da jednom godišnje dostavi obaveštenje svakom poreskom obvezniku o stanju prispelih obaveza, o tome da li duguje, da li je platio više ili manje itd. Jednostavno, ne želite da uvedete sistem, već želite da građani i dalje tumaraju u mraku i verovatno ćete u jednom trenutku promeniti i taj zakon kao što ćete sada promeniti i Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima. Dakle, poreski postupak se sveo samo na to da oni koji rade u poreskim upravama ispune kvotu, zadatak koji dobiju od centrale koliko treba popuniti budžet, da bi se reklo da imamo suficit u budžetu, ali onda kada naši preduzetnici ispune uslov i dobiju rešenje o povraćaju PDV onda se to ne isplaćuje. Čekaju po šest meseci, po šest meseci, nekada i više i po devet meseci da im država vrati ono što je njihovo, zato što vi raspolažete njihovim parama, ali kada treba da se plati kazna, kada treba da se donese neko poresko rešenje, onda ste vrlo efikasni, onda ide blokada momentalno, bez obzira da li ima uslova ili ne, odmah se donosi presuda, pa onda stranka u postupku neka sama dokazuje da li je u pravu inspekcija bila ili nije, pa ako dokaže da inspekcija nije bila u pravu možda mu se nekada nadoknadi šteta. Ali je važno da vi pre toga uzmete novce. Zato danas ne možemo govoriti o Srbiji koja ima normalan poslovni ambijent, već imamo državu koja reketira svoje građane i protiv toga se moramo boriti mi, pošto je očigledno da vi kao aktuelni režim ne želite, već želite da nastavite ovakvo stanje u državi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, ovaj zakon koji mi predlažemo od 15. septembra 2015. godine, a radi se o zakonu koji je već, evo, četvrtu godinu za redom na snazi, a nazvali ste Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija, dakle privremeni zakon je na snazi četiri godine, evo sada i vaš omiljeni MMF u koga se zaklinjete i vi i vaš predsednik i premijerka, rekao da taj zakon treba da se ukine, odnosno da se penzije vrate na onaj nivo koji je bio pre umanjenja. Oni su vam učinili uslugu zato što će to morati da se vrati građanima Srbije. Vi ste oduzeli zakonom stečena prava, prekršili Ustav, uzeli penzionerima ono što su oni sami zaradili, niko im ništa ne daje. Radili su godinama u firmama da bi stekli to pravo. Vi ste to pravo ukinuli i onda rekli, da biste naravno sproveli vašu propagandu, bravo, penzioneri su spasili državu. Super, da nije bilo vas država bi bankrotirala. Samo ja sada vas da pitam, ko će da vrati te novce koje ste uzeli penzionerima? Pa kad MMF to kaže, onda se pojavi premijerka, pojavi se predsednik i kažu – a MMF to što hoće, to u stvari ne znači da se povećavaju penzije, nego da se smanjuju. Zamislite molim vas, kažu da će 80% penzionera Srbije dobiti manje penzije nego što su imali pre smanjenja. Zamislite sada tu zamenu teza. Dakle, onima kojima nije smanjeno, pa nema šta da im se vraća, a onima kojima je smanjeno, daleko ste od tog nivoa koji je bio pre smanjenja. Dakle, to pokazuje svu vašu propagandu koju sprovodite u Srbiji svih ovih godina. Zato predlažem ono što je igrom slučaja i MMF predložio, jer su shvatili šta se dešava, pa traže da se taj zakon ukine. Ja, evo kažem vam, bolje poslušajte nas iz Narodne stranke i našeg poslaničkog kluba Socijaldemokratske stranke i Narodne stranke, pa stavite ovaj predlog zakona na dnevni red. Nemojte da ispadne da samo slušate MMF. Poslušajte nekada i nas iz opozicije. Mi iz Narodne stranke se nećemo buniti ako ovaj naš predlog zakona stavite na dnevni red zato što je on u saglasnosti sa onim što od vas danas traži MMF, a to će tražiti pre ili kasnije penzioneri. Ali, ja razumem da danas to ne zanima premijerku, jer je ona svesna da će i ona kao i razni ministri koji su prodefilovali i premijeri u prethodnih šest godina otići jednog dana, ali će to vraćati građani Srbije, vraćaće njihova deca, vraćaće deca ovih penzionera koji će tužiti za svoja prava koja su stečena, i koja im niko nije mogao oduzeti. Zato vas pozivam da ovaj zakon stavite na dnevni red i da ne kršite Ustav.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaj koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornost bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, skočilo potomče u lonče, a sada će da pobegne. Dakle, ovde je jedan pulen Vuka Jeremića. Inače Vuk Jeremić je poznat kao bogati naftaš iz sela Ježevica, koji ne prima platu ali se bahati po NJujorku, trošeći po 50 hiljada evra za jednu noć, plaćajući letove 70 hiljada dolara za jedan let, a plate nema, pitamo se odakle. Kaže, gospodin Aleksić, da naprednjaci ne valjaju. Što si im se nudio onda da budeš ministar poljoprivrede? Evo, ovde. Ako ne ministar poljoprivrede, onda makar predsednik Odbora za poljoprivredu. Evo, gospodin Martinović je tu. Ja sam hteo čak da mu ustupim to mesto. Hteo sam da mu ustupim to mesto, ali znate šta su mi rekli? Ja hteo da mu ustupim mesto predsednika Odbora za poljoprivredu, da imamo jednog poslanika više, kažu oni naprednjaci, neće nama strani ambasadori i MI6, voditi državu. Evo ga MI6 je pobegao. Ove fotografije, on i Devenport. Posle će reći da ja izmišljam. On je rekao – sloboda medija, a supruga Vuka Jeremića je do nedavno uređivala dnevnik. Sama dala otkaz. Supruga Borka Stefanovića je urednik celog jednog programa. Ko iz SNS uopšte radi na RTS-u? Ko radi iz koalicionih partnera, neko vaš, neki rođak? Ne, niko. Eto, to je sloboda medija. Kaže – poljoprivreda, oni izdvajali ali samo za Živkovića i sebi slične, 130 do 188 miliona evra za subvencije, mi 309 i mi ne valjamo, a oni valjaju. Idemo dalje, penzioner. On osnovao neki Fond za pomoć starim licima, Fond za ljudske resurse, ili tako nešto, u Trsteniku, on, tast i tašta uzeli od Dinkića 55 miliona dinara, je li tako gospođo Turk, za negu starih lica. Nijedno nije negovano, a 55 miliona dinara uzeli. Za to i za šišanje trave u januaru i februaru. I on priča o penzionerima. Direktno pokrao stara lica i sad priča o penzionerima i naravno pobegao. Priča o korupciji. Vuk Jeremić ništa ne radi, a bahati se u NJujorku. Kako? Zato što je za vreme dok je vladao sa Borisom Tadićem, prodao državu Srbiju, evo ja ću staviti pod navodnicima, da ne bi bio kažnjen, tako što se dogovorio sa američkom ambasadom Borko Stefanović, Vuk Jeremić u ime Borisa Tadića, da ako Boris Tadić bude izabran 2008. godine, a kome je Vuk Jeremić sa 25 godina postao savetnik za telekomunikacije, pa za odbranu, pa penzionisali oficira itd, ako bude izabran za predsednika…
Hvala, vreme.
Samo da zaključim. …onda će on prihvatiti nezavisnost Kosova, što se i desilo 17. februara 2008. godine i zato tražim da se osnuje anketni odbor i da ispitamo ovu veleizdaju. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu Lutrija Srbije povezanu sa Đorđem Vukadinovićem. Da li želite reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Aleksandar Martinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2018. godinu. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije glasalo četiri narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj Predlog. Poslanik Aleksandar Martinović predložio je da se objavi zajednički načelni i jedinstveni pretres: o Predlogu zakona o posebnim uslovima za realizaciju i projekte izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi lukama na unutrašnjim vodama; Predlogu zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti vodova; Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu tereta i drumskom saobraćaju; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju; Predlogu zakona o putevima; Predlogu zakona o Železnici; Predlogu zakona o bezbednosti u železničkom saobraćaju; Predlogu zakona o interoperabilnosti železničkog sistema; Predlogu zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o posedovanju prometu i zakupu nepokretnosti; Predlogu zakona o dopunama Zakona o ograničavanju raspolaganja imovinom u cilju sprečavanja terorizma; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima; Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola o izmeni člana 50a Konvenciji o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu i Protokola o izmeni 56. Konvenciji o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu; Predlogu zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima iz 2004. godine; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Moldavije o međunarodnom drumskom saobraćaju; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o međunarodnom drumskom prevozu putnika i tereta; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Maroko; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske u oblasti urbanizma; Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Tunis; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan za energetiku Republike Srbije za 2018. godinu. Da li poslanik Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnila o predlozima, stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila Dnevni red Pete sednice, Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Sa sednicom nastavljamo sutra u 10.00 časova. Hvala vam. (Sednice je prekinuta u 18.10 časova)