71. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Protokol pozměňující smlouvu mezi Českou republikou a Japonskem o sociálním zabezpečení, podepsaný v Praze 1. února 2017 /sněmovní tisk 1068/ - prvé čtení Prosím, aby návrh přednesla ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, poslankyně a poslanci, smyslem tohoto protokolu je zejména odstranit rozpory ve výkladu česko-japonské smlouvy o sociálním zabezpečení v oblasti vysílání pracovníků. To vysílání pracovníků z pohledu sociálního zabezpečení znamená, že během dočasného působení člověka v zahraničí zůstává ten člověk pojištěn ve svém domovském státě. Ale už krátce po vstupu česko-japonské smlouvy v platnost v roce 2009 se projevilo jaksi odlišné chápání na české a na japonské straně, kde česká strana vychází z užšího výkladu, který se používá i v právu Evropské unie. Podle něj si pracovník musí během vyslání zachovat bezprostřední vztah ke svému vysílajícímu zaměstnavateli. Ale japonští pracovníci vysílaní japonskými společnostmi do České republiky často uzavírají vedle svého japonského zaměstnání ještě i pracovní smlouvu s tím českým podnikem, u něhož působí, takže z českého pohledu to vede k přerušení přímého vztahu k japonskému zaměstnavateli, a tím pádem česká strana to vnímá jako porušení podmínek vyslání, ale zase ta japonská strana se na to dívá jinak a výklad zní, že ani uzavření pracovního poměru s přijímajícím podnikem nebrání vyslání toho pracovníka. A protože se nepovedlo ani během expertních jednání sjednotit rozporná stanoviska, tak se smluvní strany dohodly přímo na vyjasnění této otázky v článku 7 smlouvy, která to vyslání upravuje. Takže podle nové úpravy nebude sjednání pracovní smlouvy s přijímajícím podnikem bránit vyslání, ale za podmínky, že vyslaný pracovník zůstane i nadále řízen tím vysílajícím zaměstnavatelem. Takže vlastně obě varianty toho výkladu budou uspokojeny. Jinak nicméně je potřeba zdůraznit, že tato úprava není exkluzivní výlučně s Japonskem a že ta širší úprava je například obsažena ve smlouvách o sociálním zabezpečení se Spojenými státy americkými nebo s Austrálií. A ještě japonská strana, když už se ta smlouva měnila, využila novelizace k aktualizaci článků, které se týkají japonského důchodového systému, který prošel v roce 2015 velkou reformou doplňkových pilířů, a na něž se smlouva také vztahuje. Navržené úpravy mají za cíl přispět ke zvýšení právní jistoty při aplikaci této smlouvy a ke zlepšení investičního prostředí pro japonské podniky, které v České republice patří dlouhodobě k nejvýznamnějším zahraničním investorům. Takže proto bych chtěla požádat Poslaneckou sněmovnu o propuštění návrhu do druhého čtení. Děkuji.
Děkuji. Nyní prosím, aby se slova ujala zpravodajka pro prvé čtení, paní poslankyně Jana Fischerová. Prosím, paní zpravodajko, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Všem přeji příjemné poledne. Jako zpravodajka tohoto sněmovního tisku, této vlastně mezinárodní smlouvy mezi Českou republikou a Japonskem, doplním velmi stručně paní ministryni, protože co jsem chtěla říct, tak vlastně podstatné věci řekla. Navíc jsem měla možnost mluvit s některými zaměstnanci, nebo řeknu managementem firem, které jsou vlastně v rukou japonských majitelů, tak mě zajímalo, jaký na to mají pohled. A zjistila jsem, že i tam je na to po té době jednání, která trvala vlastně až osm let, kdy se vyjasňovaly tyto vztahy a to pojištění pro zaměstnance z Japonska u nás, takže došlo k vzájemné shodě. Jako zpravodajka řeknu, že jsem tomu také ráda. Stačí říci asi to, a zrovna je to aktuální, že pan premiér je v Japonsku, a chci říci, že i to je dobře, že navazujeme užší kontakty právě s Japonskem, protože to je země, která je na čele výzkumu a vědu, a jestliže dojde ještě k většímu propojení mezi Českou republikou a Japonskem a budou tyto podmínky i pro japonské pracovníky u nás podloženy dobrým sociálním zabezpečením, tak že to kvituji. A na závěr doporučuji jako zpravodajka postoupit tento tisk do zahraničního výboru a do druhého čtení. Děkuji.
Děkuji paní zpravodajce, otevírám obecnou rozpravu, do které neeviduji žádnou přihlášku. Ani paní zpravodajka se nehlásí na zkrácení lhůty? Jak je ctěná libost. Tudíž končím obecnou rozpravu a ptám se na závěrečná slova. Není zájem. Budeme se zabývat návrhem na přikázání výboru k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání zahraničnímu výboru. Má někdo jiný návrh? Není tomu tak. Zahajuji hlasování o přikázání zahraničnímu výboru. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 78. Přihlášeno je 109 poslankyň a poslanců, pro 94, proti žádný. Návrh byl přijat. Protože neeviduji žádné další návrhy, končím prvé čtení tohoto návrhu protokolu. Dalším bodem našeho jednání je bod