Доброго ранку, шановні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[Реєстрація народних депутатів України]] [[10:01:23]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 398 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження народного депутата України Петрова Бориса Федоровича. Давайте разом привітаємо його і побажаємо успіхів життєвих. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, дозвольте надати вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 9 по 12 червня 2009 року. Відбулося п’ять пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 76 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 18 законів та 14 постанов; 22 законопроекти прийнято за основу; один законопроект направлено на повторне перше читання; 15 законопроектів та один проект постанови відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України: подолано вето Президента України на один закон, один закон відхилено – вето Президента не подолано; проголошено 66 депутатських запитів. Шановні колеги, а тепер оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції Партії регіонів у Верховній Раді України від 9 червня 2009 року та відповідно до пункту три статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народних депутатів України: Богословської Інни Германівни та Чорновола Тараса В’ячеславовича зі складу депутатської фракції Партії регіонів. На підставі пункту четвертого статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую, що народні депутати України Богословська Інна Германівна та Чорновіл Тарас В’ячеславович є позафракційними. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень і таке інше. Прошу уповноважених представників фракцій записатися на виступи з трибуни. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів, що записались, на табло. Дмитро Табачник, фракція партії регіонів. Наступним буде виступати Алла Александровська.
Шановні народні депутати, шановний пане Голово Верховної Ради, шановні освітяни України! Хотів би привернути вашу увагу до проблеми, що стосується життя та долі кожної родини. Діяльність міністра деінтелектуалізації України Вакарчука вже найближчим часом матиме катастрофічні наслідки для майбутнього України. Мине кілька років і завдяки тотальній руйнації освіти ми втратимо професійні кадри в усіх галузях науки, техніки та промисловості. Завдяки заміні школи знань агресивною ідеологізацією освіти Україна швидко перетворюється на абсолютно не конкурентноспроможну у зовнішньому світі резервацію. Фактично мова йде про цілеспрямоване знищення освіти та інтелігенції як класу і навіть умов для його відтворення. Другий рік поспіль всупереч Конституції та законам України за наказом Вакарчука відбувається антигуманний і непрофесійний експеримент над мільйонами учнів, їхніх батьків та сотнями тисяч вчителів і викладачів. Мова йде про тестування, коли політичний фарс підноситься до рівня реформування освіти, коли абсолютизація лише однієї примітивної форми оцінювання знань призводить до руйнації всієї системи освіти, автономії університетів, порушення прав громадян. Чого вартий лише обов’язковий мовний тест, що закрив доступ до вузів майже кожному десятому випускнику цього року, зокрема блискучим знавцям фізики, хімії і математики. Таких лише цього року майже 40 тисяч. Переважно це зламані долі дітей зі Сходу та Півдня України. вони вимушені будуть їхати до інших держав, де освітою керують професіонали, а не вакарчуки. Це тільки вакарчукам не потрібні нові Вернадські, Корольови, Патони і Ландау. До такої системи оцінювання знань дійшла лише Північна Корея, де жодна, навіть геніальна дитина не отримає вищу освіту, якщо не складе іспит с вчення Чучхе. Ми не маємо права мовчати, що тестування, як воно нав’язано міністерством, руйнує освіту, суперечить п’яти статтям Конституції, брутально порушує закони та права людини. Так, міністр своїм наказом де-факто анулював атестати про середню освіту випускників всіх, у тому числі і попередніх років. Атестат - зараз нічого не вартий папірець. Жоден з присутніх в цій залі не зможе на підставі атестату одержати вищу освіту, хоча це гарантовано законом. Для цього потрібно буде щороку записуватися на тестування і платити власні кошти. Тестування, яке в усьому світі є лише однією з форм перевірки якості знань, в недолугому розумінні міністра-руйнівника перетворилось на засіб боротьби з корупцією та повністю відбило в учнів бажання опановувати знання. Учнів взагалі привчають, що думати на вчитися непотрібно, достатньо навчитися вгадувати тестувальні кросворди, ставлячи відмітку в потрібному місці. Багаторічна праця вчителя зневажається і стає нікому не потрібною, учнів змусили обирати лише три предмета, а інші стають зайвими. Судячи зі знань ректорів, пан міністр мабуть єдиний в країні, хто не знає скільки коштує в його центрах тестування необхідний сертифікат. Неможливо також вигадати більшого морального приниження тисяч вчителів і викладачів, яких міністр вважає суцільними корупціонерами, а практика проведення тестування в квітні-травні ще до закінчення навчального року перетворю навчання в фікцію, роботу вчителів на суцільне божевілля, враховуючи те, що в школі існує ще 10 класів, крім випускного. Майже всю роботу по проведенню тестування міністерство протизаконно поклало на вчителів, що також є виключно українським ноу-хау, розпочатий процес руйнації жодної мірою не обмежується середньою освітою. Міністр брутально роздавав автономію вищих навчальних закладів, перед якою колись відступали і самодержавні монархи. Йому байдуже, що чинне законодавство закріпило за університетами невід’ємне право самостійно обирати форму відбору студентів, шукати талановиту молодь. Вакарчук вважає, що директиви його міністерства важать більше, ніж Конституція і закони, які гарантують кожному право на отримання освіти. Це вже не просто непрофесіоналізм – це злочин, і ми повинні дати йому оцінку, негайно поставивши питання про відставку міністра освіти. Не можна також заплющувати очі і на те, що міністр Вакарчук взагалі не має морального права бути членом уряду, адже за весь час перебування в уряді він на порушення чинного законодавства демонстративно півтора роки не оголошує конкурс на посаду ректора Львівського університету, зберігаючи її за собою на випадок звільнення. Така людина не має права керувати освітою, калічити долі майбутніх поколінь. Сьогодні ми вносимо постанову про відставку міністра освіти, непрофесіонала, Вакарчука. Дякую за увагу.
До виступу запрошується Алла Александровська, фракція Партії комуністів. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Уважаемые коллеги, хочу обратиться к вам по некоторым вопросам, которые подняли избиратели во время встреч с ними. Фракция коммунистов непрерывно проводит такие встречи по всей Украине, и мне за последнее время пришлось побывать в нескольких областях: Винницкой, Херсонской, Полтавской и Донецкой. О чем говорят люди: растут долги по заработной плате, избиратели спрашивают, что происходит. Правительство обещало решить эту проблему, на самом деле проблема только усугубляется. Из статистики исключили долги по заработной плате обанкроченных предприятий – и цифра уменьшилась, но это не дает возможности людям получать все-таки свою заработную плату. Ситуация в банковской системе еще более усугубила это положение. Очень многие государственные предприятия свои счета имели в тех банках, которые сегодня фактически не работают, и более того, решением Нацбанка введены временные управляющие, которые в течение года заморозили все счета, и по этим счетам не проходят деньги, в том числе те деньги, которые должны были быть направлены на заработную плату. С такой проблемой я столкнулась в Херсоне, на заводе «Судмаше». Счета были, находились в „Західінкомбанке”, остались приличные средства и предприятие не может погасить долги по заработным платам, а руководство предприятия штрафуется за то, что они якобы сознательно не платят людям деньги. В Харькове на днях работники завода имени Шевченко фактически провели локаут, пытались не пустить на предприятие руководителей этого оборонного предприятия и работников предприятия. Потому что долги по заработной плате превысили все допустимые нормы. И опять-таки правительство никаких мер не предпринимает, хотя этот завод обладает неплохим потенциалом, может выполнять, в том числе, и государственные заказы. Однако, видно, Премьер-министру не до этих проблем, не до проблем этого завода. Еще одна проблема - заработная плата, заработная плата преподавателям училищ и высших учебных заведений. Мы с вами, утверждая бюджет, вернее, фракция коммунистов не утверждала такой бюджет. мы никогда не поддержим эту позицию. Но в бюджете закладывается всего лишь 50 процентов фонда оплаты труда преподавательского состава. С учетом того, что тестирование отсекает поток абитуриентов, и все меньше и меньше молодых людей смогут получать образование, это значит, что мы, фактически, убиваем высшую школу нашу и убиваем среднее специальное образование. Я считаю, что необходимо правительству в срочном порядке пересмотреть свои подходы по этому вопросу. И последнее, растут невообразимо цены на лекарство. Люди сегодня не могут лечиться. Семьдесят пять процентов опрошенных хронических больных не лечатся, потому что у них нет денег на приобретение лекарств. Однако же у нас в Украине уничтожается отрасль, которая до сих пор успешно работала, производила, разрабатывала, производила новые эффективные лекарственные средства. У нас в Харькове находится государственный научный центр лекарственных препаратов. Что сегодня там происходит? Создана инспекция по качеству за лекарственными препаратами, фактически, делает все, чтобы уничтожить этот единственный в Украине научно-исследовательский центр, который разрабатывает новые технологии, разрабатывает новую рецептуру. И именно на основании этих разработок формация Украины еще что-то производит свое отечественное. Как только этот центр перестанет существовать, это значит, что мы лишимся возможности иметь свою отечественную формацию и мы навсегда станем зависимыми от поставок импортных лекарств. И, естественно, люди станут зависимы от тех сумасшедших цен, с которыми они сегодня сталкиваются, цен на лекарства. Я сегодня с этой трибуны обращаюсь к главе Нацбанка Стельмаху: разберитесь, что творится со счетами государственных предприятий, особенно оборонного комплекса, что творится со счетами бюджетных организаций и органов местного самоуправления, счета которых заморожены в тех банках, которые находятся сегодня под вашим контролем, под вашим управлением. Решите проблему, разблокируйте эти счета, позвольте воспользоваться теми деньгами, которые там есть, и помогите бюджетным организациям, помогите государственным предприятиям и органам местного самоуправления нормально спокойно работать в этом году. Я обращаюсь с этой трибуны к Премьер-министру Украины Тимошенко с требованием прекратить разрушение государственного предприятия «Государственный научный центр лекарственных препаратов”, потому что это – единственная надежда для наших людей, иметь наши качественные отечественные лекарства. Спасибо.
Володимир. А! Іван Кириленко, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступний буде виступати Микола Мартиненко.
Шановний Голово, колеги, шановні виборці! Вкотре фракція вимушена констатувати: ми ще не визначилися з виборами Президента України, а оскаженіла виборча кампанія вже стартувала. І на жаль, на прикладі каналу „Інтер” вже чітко однозначно видно, що деякі потенційні її учасники і полчища піар-технологів не будуть зупинятися ні перед чим. Все сьогодні ми чуємо і бачимо брутальні нападки, абсурдні і безпідставні звинувачення уряду і особисто Юлії Тимошенко в усіх смертних гріхах, жахливі залякування населення. Декотрі з тих, хто вирішив взяти участь у виборчих перегонах чи у якості технічних піднощиків патронів, чи тих, хто вже сьогодні бачить себе всесильним володарем на „президентському олімпі”, обрали єдину, на їх думку, безпрограшну тактику і стратегію: цинічно і ошаленіло шельмувати і обвинувачувати Прем’єра і дії уряду у всьому. У світі дорожчає нафта і пальне, причому значно швидше і більше, ніж в Україні – шукають уряд і Прем’єр-міністра, не реалізується вугілля на приватних шахтах – та ж пісня, хоча питається, а для чого ж тоді приватизовували? Десь перебої з водою чи відключили газ – знову „винна невістка”, і пішло-поїхало. Складна економічна ситуація у світі і її непрості наслідки в Україні стали окремих політиканів чудовим поживним середовищем для ганебних, дешевих спекуляцій і, чого гріха таїти, приносить велику радість і насолоду нашим опонентам. А згадаймо історію: трохи більше ніж п’ять років тому тільки непохитні у своїх переконаннях політичні сили були в опозиції до тодішньої влади. Всі решта тим чи іншим чином намагались хоч якось, хоч однією ногою, але бути при владі. Сьогодні унікальний парадокс, як зайці, налякані складною ситуацією всі рвуть в опозицію, бо не хочуть і бояться відповідальності. Доходить до абсурду, навіть в оточенні Президента на з’їзді збираються визначатись: бути в опозиції чи ні. До кого в опозиції? До себе чи до власного народу? Ми розуміємо, що ряд політиків і їх команди вже давно живуть виборами. Але всі ми живемо в країні, яка потребує нашої спільної допомоги. Легше всього назвати себе опозицією, мати купу вільного часу, відсторонитися від будь-яких процесів, займатися улюбленим хобі, тобто участі в телесобачих шоу, а в перервах ставити палиці в колеса уряду, і при цьому дико радіти: гине Україна, падає рейтинг Юлії Тимошенко. Що бачимо натомість від наших опонентів? Пусті декларації, намагання сподобатися виборцю, а позатим – жодної реальної пропозиції, як боротися з кризою, як наповнювати бюджет, як допомагати областям, містам, селам і економіці загалом. Підкреслюю, жодної! На цьому тижні заплановано розгляд 90 законопроектів, з них третина урядових. Що пропонує наша фракція? Перше. Всі без виключення політичні сили, які присутні в цьому залі йшли на вибори під гаслами, владу, повноваження, зароблені гроші і, звичайно, відповідальність за стан справ на місцях передати органам місцевого самоврядування. Для того, щоб це не було декларацією або разовою акцією, а всерйоз і надовго, треба сьогодні прийняти Бюджетний кодекс, тому за цей документ, ми сподіваємося, буде віддано понад 400 голосів у другому читанні. І ми пропонуємо обов’язково опублікувати результати цього голосування, щоб виборці бачили, як ми за них дбаємо. Вже в наступному році, коли ситуація ще не буде ідеальною, понад десять мільярдів залишиться в селах і селищах. Цих грошей село ніколи не бачило, і саме на місцях будуть вирішуватися питання соціального розвитку цих територій. Друге. Це вибори Президента. Ми повинні зняти напругу, прибрати всі підстави для інтриг, а тому пропонуємо чітко визначити дату проведення виборів 17 січня 2010 року. Ми також пропонуємо внести зміни до закону про вибори Президента. Головна позиція – це скорочення виборчої кампанії зі 120 до 90 днів. Досить терзати країну! До виборів ще більше 7 місяців, а ми вже мордуємо людей. Тому до початку виборчої кампанії ми також пропонуємо накласти табу, ввести мораторій на виборчу риторику і побоїще до 17 жовтня, коли почнеться відлік, до дати проведення виборів. Третє. 24 червня місія Міжнародного валютного фонду. Ми очікуємо черговий транш, найвигіднішої фінансової допомоги для країни у цей непростий час. Ці кошти необхідні для стабілізації, перш за все національних грошей, банківської системи, отже, для підтримки національної економіки, значна частина якої в руках нашої славної опозиції. Для того щоб країна отримала позитивний результат переговорів, необхідно прийняти ряд банківських законопроектів, які теж на порядку денному тижня. Їх ухвалення – це можливість для виробництва прогнозувати свою діяльність, запорука того, що економічна ситуація в державі буде покращуватися. І четверте. Ми також пропонуємо розглянути антикризову програму уряду, у ній враховано пропозиції всіх фракцій та комітетів. Отже, це наша загальна програма, тому досить шельмувати уряд, цим ми країні не допоможемо. Нам всім треба відповідальність і спільно боротися. Ми також, Володимире Михайловичу, просимо поставити законопроект 4503 і зняти підозри з Верховної Ради. Дякую за увагу і закликаю до плідної об’єднаної роботи 450 народних депутатів.
Микола Мартиненко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, на сьогодні політичні інтриги та галас навколо коаліції та Конституції нарешті вщухли, маємо хоч якусь визначеність, це вже плюс. Водночас Україна входить у надзвичайно жорстку президентську кампанію, буде така битва за владу, що переможець ризикує отримати в результаті випалену пустелю. Може статися, як у невеселому анекдоті: на виборах електорат підтримує найдорожче, що в нього є – штани. Органи влади всіх рівнів ризикують перетворитися на виборчі штаби того чи іншого кандидата, країна ризикує стати некерованою. У цих умовах особливо зростає роль парламенту України, він повинен стати центром стабільності, показати приклад конструктивної роботи. Верховна Рада має стати майданчиком для законодавчої роботи, а не для передвиборчого піару. Хочу підкреслити особливу вагу паливно-енергетичного комплексу в умовах кризи. Без газу не буде тепла і світла, зупиняться промислові підприємства. Саме тому пропоную проголосувати за внесення змін до Держбюджету, які поліпшать фінансовий стан „Нафтогазу України”. Збільшення майже у чотири з половиною рази його статутного фонду зміцнить становий хребет кампанії, підвищить стійкість до ризиків, а збільшення для „Нафтогазу” компенсацій і різниці у вартості імпортованого газу, що потім відпускається підприємствам теплокомуненерго” дасть необхідну свободу рухів. Невирішеним сьогодні залишається питання розрахунків за газ з Росією, це може призвести до чергової газової кризи. Від неї постраждають усі: і Україна, і Росія, і Європа, яка може не отримати транзитного газу. Це станеться, якщо ми не закачаємо необхідні обсяги газу в наші підземні сховища. Зверніть увагу, російська влада чинить газовий тиск на Україну консолідовано і узгоджено, а у нас інші гілки влади лише критикують уряд, хоча газові проблеми стосуються всіх без винятку, незалежно від політичних симпатій або антипатій. Тому Верховна Рада має діяти, а не залишатися пасивним спостерігачем. Наш обов’язок – пояснити Європі, що з її боку необхідна підтримка аби не допустити нового газового протистояння, яке вдарить по всім. Або надати Україні кредит з боку консорціуму міжнародних фінансових установ, або ж європейські кампанії мають закупити необхідні обсяги природного газу для подальшого зберігання в українських підземних газосховищах, щоправда, другий варіант набагато складніший. І в цих умовах зростає значення інших складових енергетики України, мова про ядерну енергетику. Тому парламентський Комітет з питань ПЕК схвалив і рекомендує для прийняття два важливих законопроекти у цій сфері, обидва забезпечують реалізацію конституційних прав громадян, які проживають в зонах ядерного ризику. Один із законів стосується проведення дорадчого опитування, консультативного референдуму, щодо розміщення ядерної установки або об’єкту, призначеного для поводження з радіоактивними відходами. Забезпечується реальна участь територіальних громад в обговоренні і внесені пропозицій щодо розміщення об’єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища. В першому читанні цей законопроект отримав підтримку 376 народних депутатів та всіх парламентських фракцій. Другий закон спрямований на покращення умов проживання та праці громадян у зонах ядерного ризику. Пропонується створити спеціальний фонд Державного бюджету, відрахування до якого будуть здійснюватися експлуатуючою організацією. Запроваджується механізм цільового використання коштів, які виділяються на ці потреби, а також участь територіальних громад у їх розподілі. Прийняття цих двох законів не лише захистить права громадян, це сприятиме подальшому розвитку ядерної енергетики. Насамкінець хочу наголосити, очевидно, що президентська кампанія політизує сесійний зал. На жаль, у Верховній Раді не уникнути передвиборчої риторики, але нехай вона не заважає приймати корисні для країни і людей рішення. Відбарабанив обов’язкові виборчі гасла, проголосуй за закон. Адже всі політичні демарші у парламенті не мають і не матимуть жодного стосунку щодо подолання економічної кризи. Дякую за увагу.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Позавчора країна відзначила День медичного працівника. Саме країна, бо медицина не та тема, що стосується виключно людей, які в ній працюють, це справа всіх, це галузь, про яку потрібно думати всім, бо так чи інакше всі через неї проходять, всі звертаються до лікарів. Ті, хто пам’ятають часи, коли медики, як і вчителі, були поважними людьми у суспільстві, сьогодні важко сприймають девальвацію їх професійного статусу. У 90-му році зарплата медсестри становила більше трьох прожиткових мінімумів, лікаря – майже шість. Зараз ці показники у 2-3 рази менше, при тому, що і рівень прожиткового мінімуму, аж ніяк не можна назвати адекватним. Фактично працівники опинилися перед вибором, або служіння людям, або годування сім’ї. І найстрашніше у цьому є те, що люди, яким ми довіряємо власне життя, реально посідають чи не найнижчі соціальні позиції у суспільстві. Як наслідок, у медицині постійний відтік кадрів. Вдумайтесь, якщо в Києві не вистачає понад тисячі лікарів різного профілю, 10 тисяч медсестер, то що говорити про регіони, про сільські фельдшерсько-акушерські пункти? Практично відсутні витрати на розвиток і на лікування, бо весь бюджет іде на зарплати медперсоналу та комунальні послуги лікарень. Ліки доводиться купувати хворим, а халати і обладнання в лікарні – самим медичним працівникам. Тобто з одного боку держава дає гарантію на безкоштовне лікування, а з іншого таких коштів в державі просто не існує. А відповідно немає і гарантій якості медичних послуг. Не дивним на цьому тлі є недовіра до вітчизняних лікарень, самолікування і, як наслідок, низький рівень здоров’я та висока смертність. І проблема не лише в фінансах, проблема ще і в їх розподіленні. Держава має можливості викинути 50 мільйонів гривень на сумнівні заходи по боротьбі з недослідженою хворобою в той час, як на лікування досліджених і більш поширених не вистачає коштів. Кожні вибори, кожного року під час прийняття бюджету політичні сили заявляють, що думають про медицину. І кожного разу нічого не змінюється. Всі гучні пропозиції щодо проведення реформ так і залишаються пропозиціями, не зважаючи на те, стали вони державними програмами чи постановами. Бо все, що проголошується, гальмується людьми, зацікавленими в збереженні тієї розрухи в медицині. Так сімейна медицина запроваджується вже близько десяти років. І що ми маємо? Прогнозувалось, що вже в 2005 році сімейні лікарі на 35 відсотків задовольнять інтереси населення, а на 2009 рік, на сьогодні маємо лише 30 відсотків покриття. Отже, нікому не потрібна проста констатація фактів складного стану справ у сфері охорони здоров’я, як і не може бути реформа заради реформи, заради того, щоб прикрити свої помилки. Тому сьогодні вкрай необхідно наблизити медицину до інтересів хворого. Але не так, як це відбувається, коли рекламуються ліки, які мають сумнівне значення, коли маніпулятивними методами населенню нав’язують симптоми псевдохвороб. І все заради надприбутків вузьких кіл. А таких ліків, за оцінками фахівців, понад 60 відсотків. І громадяни їх купують, бо прописали, бо побачили рекламу. Як наслідок неконтрольованого поширення реклами медичних препаратів надзвичайно гострою стала проблема самолікування. І сьогодні представники „Блоку Литвина” вже готується, представниками, законопроект, який вимагатиме всю рекламу ліків супроводжувати про загрозу самолікування. І людина сама обиратиме чи ставити здоров’я або життя своє та близьких під загрозу чи звернутись за професійною допомогою. І найголовніше. Надання якісної допомоги хворим можливе лише у тому випадку коли самі лікарі будуть соціально захищеними. І таким чином були б простимульовані і їхні професійні прагнення. Державна, підкреслюю, державна гарантія безкоштовної медичної допомоги вимагає і відповідного ставлення до тих осіб, які її здійснюють. „Блоком Литвина” був внесений відповідний проект про надання статусу та відповідних привілеїв державного службовця медичним працівникам. І це не є якимось особливим підходом. Бо необхідність таких змін давно усвідомили у розвинутих державах. Застосовується у практиці у Німеччині, у Франції, скандинавських країн, де значна частина держслужбовців працює у секторі охорони здоров’я. Цього ж захисту тих, хто захищає наше здоров’я вимагають і інтереси всього українського населення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які були у виступах уповноважених представників фракцій, я прошу секретаріат підготувати відповідні листи та звернення до тих, кого стосується розв’язання питань, які порушувались у виступі. Щодо пропозиції Дмитра Табачника, а саме: наполягання на відставці міністра освіти і науки. Давайте таким чином поступим, шановні колеги. Як ми і домовлялись на Погоджувальній раді, о 12 годині відбудеться засідання Погоджувальної ради за участю керівників і уповноважених представників депутатських фракцій. Ми обговоримо кадрові пропозиції і визначимося, які проекти рішення будуть запропоновані у Верховній Раді України о 12.30. Щодо пропозицій Миколи Мартиненка про розгляд двох законопроектів, які стосуються захисту населення від ядерної енергії та розвитку ядерної енергії, я прошу ці документи підібрати, ми на Погоджувальній раді узгодимо час, коли будемо їх розглядати. Що стосується законопроекту 4503 – про внесення змін до Державного бюджету, ви знаєте, довкола яких точиться багато дискусій, пов’язаних із Верховною Радою України, то така пропозиція: для того щоб Президент України підписав рішення, в якому йдеться про виділення коштів на придбання інсулінів та інші медичні програми, щоб ми після розгляду двох перших питань розглянули цей законопроект і прийняли остаточне рішення, бо ви прекрасно розумієте, для того щоб Президент України прийняв рішення – підписувати чи не підсувати цей документ – потрібно 15 днів. А Верховна Рада України завершує цю сесію 10 липня. Тому нам треба прийняти це рішення сьогодні. Немає заперечень? Немає. Тепер, шановні колеги, переходимо до розгляду законопроектів у другом читанні, а саме: Проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України [[нова редакція]], реєстраційний номер 2709. Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування, щоб побачити готовність Верховної Ради України щодо прийняття такого рішення, відповідно до статті 28 Регламенту я поставлю на сигнальне голосування це питання. Відповідно до статті 28, пункт 11, головуючий на засіданні має право проводити рейтингове сигнальне голосування для прогнозування результатів голосування порядку денного пленарного засідання Верховної Ради України. Ну будь ласка, Іван Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! В моєму виступі містилася пропозиція це голосування опублікувати в газеті „Голос України”, щоб люди бачили, як дбаємо про місцеве самоврядування: ми лозунгами дбаємо під час виборчої кампанії чи реальним голосуванням в залі. Володимире Михайловичу, всі почули і ми пропонуємо опублікувати результати цього голосування. Дякую.
Дякую. Я до цього міг би лише додати ще одну пропозицію, що коли будемо голосувати, щоб всі прочитали цей законопроект і побачили які новації будуть вводитись. Тому. будь ласка. Також із процедури розгляду.
Шановні колеги! З процедури голосування, так як Іван Григорович просив, я також хочу сказати, що дуже правильний напрямок – забезпечити бюджетними ресурсами місцеве самоврядування, яке, на превеликий жаль, в тій редакції, яка зараз запропонована, забирає у місцевого самоврядування останні права, тому що все пропонується централізувати в столиці України місті-герої Києві в Кабінеті Міністрів. Більше того, надається право без Верховної Ради Міністерству фінансів розпоряджатися всім бюджетом і перекидати кошти з однієї програми на іншу, і передається нормотворче право Кабінету Міністрів в тих функціях, які є виключною компетенцією парламенту. І багато інших є моментів з тим, щоб не робити пропаганду того, чого там не існує. Тому, будь ласка, голосувати, визначатися, публікувати, але дуже правильно Голова Верховної Ради каже, що важно. важливо було б, щоб всі свідомо розуміли за що ми будемо голосувати.
Шановні колеги, немає заперечень щодо пропозицій поставити зараз на сигнальне голосування відповідно пункту. статті 28 пункт 11 Регламенту Верховної Ради? Я ставлю на сигнальне голосування. Реєстраційний номер 2709. Побачим готовність Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[10:34:46]] За-251 Воля є розглядати і приймати рішення Верховної Ради України. переходимо до практичного розгляду документа. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 155, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 51, фракція комуністів – 26, „Блок Литвина” – 19. [[Ш у м у з а л і]] Яка пропозиція? Будь ласка. З приводу чого? Будь ласка. Я прошу ініціаторів блокування виступить з приводу чого, скажіть, блокування. Яких п’ять? Одна хвилина. Будь ласка, хто буде виступати? Обґрунтуйте, будь ласка. Три – так три. Я думаю, чого це народ підтягнувся сьогодні в сесійну залу?
Уважаемые народные депутаты, в очередной раз правительство Тимошенко втягивает вас в обман. Дело вовсе не в тому, что страна не нуждается в изменениях Бюджетного кодекса. Дело вовсе не в том, что необходимо укреплять базу местных бюджетов. Дело в том, что Тимошенко идет на выборы Президента, а поэтому ей надо выстроить в очередь все 12 тысяч местных бюджетов, построить в очередь Кабинет Министров. И кто нравится – это значит, всю страну построить, - кто нравится, хороший бюджет, кому не нравится, плохой бюджет. А что значит хотя бы такая норма, которая после принятия любого закона, который влияет на доходную или расходную часть бюджета, после принятия Верховной Радой в первом чтении этот закон не может рассматриваться Верховной Радой без позитивного высновка Кабинета Министров. Это значит, вас отстраняют от принятия любых законопроектов, которые либо налоговую сферу регулируют, либо мытную справу и так далее, и так далее, и так далее. Таких двух норм, о которых я сейчас сказал, нет ни в одном бюджетном кодексе, ни в одном бюджетном законодательстве ни одной страны мира. Что же вы делаете? Следующая уникальная норма, по которой Кабинет Министров получает право самостоятельно перераспределять все бюджетные призначення по согласованию с так называемым бюджетным комитетом, где у вас бильшисть. Так это означает, что вы от бюджета отстраняете Верховный Совет. Найдите хоть одну страну мира, где бы парламент не влиял на бюджет. Теперь, какие проблемы сейчас перед людьми стоят. Да, прежде всего - это прожиточный минимум. Прежде всего – это социальные стандарты. вы что, решаете этими поправками к Бюджетному кодексу, которые правительство вставило в последний момент, решаете эти проблемы? Нет. Вы что наделяете местные бюджеты дополнительными ресурсами? Нет. Это обман! Вы у одних забираете, другим отдаете. Вы что, создаете новые источники ресурсов в местных бюджетах, в сельских советах? Нет. Вы оголяете одни бюджеты, наделяете ресурсами другие бюджеты. Множество норм так называемого Бюджетного кодекса в той редакции, которую вы сейчас предложили, создано в спешке. Цель их одна: страну ввести в режим ручного управления в период выборов. Они не продуманы, они не системные, они внесут путаницу. И поэтому не надо обманывать народ. У нас есть принципиальная позиция и мы готовы над этой принципиальной позицией укрепления местного самоуправления работать и дальше.
Так, шановні колеги, ну, одну хвилинку, я прошу вас. Давайте таким чином, зараз від кожної фракції з цього приводу обміняємося думками. я лише одне скажу: треба працювати в комітеті. Оці аргументи, Микола Янович, треба викладати в комітеті і ходити на роботу. [[О п л е с к и.]] І я звертаюсь до лідерів фракцій і до керівників комітетів, бо інакше не буде фінансуватися. А коли розповідають, що соромно ходити в Верховну Раду, складіть мандат і не заважайте Верховній Раді України працювати. [[О п л е с к и]] Соромно ходити і водночас комітет не працює. А я хочу вам сказати, у Бюджетному комітеті рівно, майже половина складають члени однієї фракції. Чому комітет не працює. Чому він не засідає, чому ви зараз приходите і блокуєте трибуну? От там треба відстоювати ці позиції, і я згоден, що не можна обмежувати ті повноваження, які є конституційні, але в останній момент, коли потрібно голосувати, зранку мені телефонують, не можна ставити цей закон на розгляд. А де були 3 місяці раніше?! По одній хвилині, будь ласка. [[Ш у м у з а л і]] І ще раз хочу сказати, - голови комітетів, шановні! – приходьте на роботу і на Погоджувальну раду бодай один день у понеділок. Будь ласка, Ляшко. Потім з „Нашої України” хто буде виступати?
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Я хочу повідомити, що я вчора був свідком на власні очі, як Микола Янович Азаров давав команду не приходити на засідання бюджетного комітету. Вісім місяців законопроект про внесення змін до бюджету лежить у бюджетному комітеті. Жодної пропозиції, які були, вони були всі розглянуті, точніше, кодекс лежить у бюджетному комітеті. Не з’являються наші опоненти, які сьогодні так печуться про проблеми місцевого самоврядування, на жодне засідання комітету, де було б можливість розглянути ці поправки. Насправді це – фарисейство, е, що зараз відбувається в залі, бо на президентські вибори йде не Тимошенко, а на президентські вибори йде, у тому числі, і Азаров як керівник виборчого штабу одного з кандидатів у Президенти. І саме з метою знищити місцеве самоврядування, не дати додаткові фінансові ресурси для того, щоб підтримати це самоврядування, відбувається те, що сьогодні ми спостерігаємо в залі. Да, справді, уряд забирає.
Так, "Наша Україна", Шкутяк. Зіновій Шкутяк, будь ласка.
Шановні депутати, шановний Володимир Михайлович! Законопроект, який внесений зараз у другому читанні, він, звичайно, вносить хаос в бюджетну систему України і він не може бути прийнятий. Ми голосували за його включення тільки.у порядок денний для того, щоб ми показали цю абсурдність тих пропозицій, які вносяться сьогодні у Бюджетний кодекс: це переведення бюджету у ручне управління, що недопустимо, це. переведення. це хаос введення в би областей і районів, це 12 тисяч бюджетів. Міністерства фінансів, де теоретичної бази немає доведення цих бюджетів до. на місця, це 10 відсотків прибутків, які залишаються на територіях, означає різницю в 19 раз, в 19-20 раз. А Бюджетний кодекс наш.
Будь ласка, фракція комуністів, хто буде? Ви не з фракції комуністів, якщо Комуністична фракція передадуть голос, будь ласка. Ніхто не буде виступати з фракції комуністів? З "Блоку Литвина" ніхто не буде виступати? Так будь ласка, я не бачу. Петро Миколайович Симоненко, мікрофон.
Симоненко фракция коммунистов. Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Первое. Ни один бюджет страны за годы независимости не соответствовал бюджетному кодексу и никогда не формировался в итоге на основе Бюджетного кодекса. Во-вторых, в сегодняшних условиях ни одной программы развития, которая бы финансировалась и способствовала развитию, нет. В третьих, сегодня обладминистрации и райадминистрации превратились в тех, которые, по сути дела, перераспределяют финансы государства в свои личные карманы, закапывают и прячут их. В третьих, проходило совещание представителей голов сельских советов, которые поддержали эту идею, и в данной ситуации мы, коммунисты, исходим из следующего, что данная конкретная мера будет способствовать активизации территориальных громад в борьбе за свои права. И они уже собираясь в дальнейшем на сессии районных советов, городских и областных будут давать возможность тем, кто возглавляет эти громады в районах, использовать эти средства под целевые программы, то есть повышается роль и ответственность сегодня территориальных громад и конкретных граждан. Мы.
Хто? Івану Криленку передаєте право на виступ? Будь ласка, Кириленко. Зарубінський передав йому право на виступ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я звертаюсь до фракції Партії регіонів. Шановні друзі, зверніть увагу на дві речі. Закон вводиться в дію з 1 січня 2010 року. Які президентські вибори? За що ми говоримо? Який це аргумент? 1 січня 2010 року вже за президентські вибори треба вже забувати. І друге – процедура другого читання. Я звертаюсь до Олександра Володимировича, процедура другого читання: якщо стаття в залі не сприймається – нема за неї голосів. Це ж процедура другого читання, постатейно йдемо і голосуємо за закон. Володимире Михайловичу, приступаємо до розгляду законопроекту, зал визначився. Верховна Рада визначилась, приступаємо до роботи.
Шановні колеги, ми обмінялися думками з приводу. [[Ш у м у з а л і]] Заспокойтесь, будь ласка, виступили від фракцій, це не мітинг. Я прошу вас, ну послухайте, я вас прошу, благаю. У вас є широке поле в бюджетному комітеті, ви там дискусії розводьте. Давайте таким чином поступимо, є дві пропозиції, оскільки Регламент вимагає, щоб ми розглядали всі поправки, ми можемо йти зараз по всіх 603 поправках і кожну голосувати, навіть ту поправку, яка врахована чи не врахована, щоб вона була підтримана Верховною Радою України – це перша пропозиція. І друга пропозиція, що зараз щоб Верховна Рада України продовжила роботу, а керівники фракцій зібралися для того, щоб ми узгодили позицію, щоб ми не приймали цей закон у такій атмосфері. Яка пропозиція? Пристаємо?
Друга. Тому зараз ми переходимо до розгляду наступного законопроекту. Олександр Володимирович буде проводити засідання. Керівників депутатських. [[Ш у м у з а л і]] Кому? Ну шановні колеги, я вас прошу. Ну причому тут, при заблокованій трибуні яка може бути репліка, Олександр Сергійович. Я прошу вас. При заблокованій трибуні репліка?. Слухайте, я вас прошу, я вас поважаю глибоко. [[(Ш у м у з а л і.]] Я ще раз хочу сказати: при заблокованій трибуні жодних реплік не буває, тому що кожен говорить, що він вважає за потрібне. Тому, шановні колеги, прошу уваги і в мене прохання, керівників депутатських фракцій прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради. Зараз ми перейдемо, Верховна Рада, до розгляду наступного законопроекту і я також просив би, щоб ми зараз розглянули законопроект 4503 – це про внесення змін до бюджету у частині фінансування Міністерства охорони здоров’я. Ми його маємо прийняти у новій редакції з урахуванням зауважень Президента України. Отже продовжуємо роботу, підстав для інциденту немає. Дякую!
Шановні колеги! Прошу зайняти робочі місця. Будь ласка, репліка Миколи Яновича Азарова.
Уважаемые народные депутаты! Я бы не советовал Председателю Верховного Совета, которого я знаю много лет, давать оценки нашей работе, это ни его не право, не обязанность. Теперь по сути. К сожалению, бюджетный комитет, который должен быть закреплен за оппозицией, находится в руках так называемой коалиции. И через бюджетный комитет, в котором большинство так называемой коалиции штампует, я другого слова не употребляю, весь тот непотреб, которым Кабинет Министров разваливает страну. И поэтому мы не можем принимать участие в работе этого комитета до тех пор, пока он не отойдет к реальной оппозиции. И поэтому это наше требование, бюджетный комитет, как это положено в любом нормальном парламенте должен быть под контролем оппозиции, только тогда мы сможем поставить на место это правительство, которое разваливает экономику, разваливает бюджетную сферу и в ручном режиме управляет страной.
Оголошується до розгляду проект Закону [[номер 3585]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи. Доповідає народний депутат Аржевітін Станіслав Михайлович.
Дякую. Шановні депутати, хотів би вам нагадати, що законопроект 3585 – це комплексний законопроект, який врегульовує питання, пов’язані у грошово-кредитній сфері, питання, які врегульовує банки держава і банки, Національний банк. Хотів би нагадати, що цей законопроект запроваджується на період дії фінансової кризи. З цією метою була в комітеті створена робоча група, яка розглянула більше 80 поправок до цього законопроекту. Ми збиралися п’ять разів і фактично врахували всі пропозиції, які були висловлені фракціями. Я хотів би звернутися до депутатів Ляшко, Клименко, Кармазін, Воропаєв та інших, подякувати їм за пропозиції. Але їхні пропозиції ми по суті не розглядали у зв’язку з тим, що вони є предметами розгляду окремих законопроектів у нашому комітеті. Тому, якщо тут в редакції відхилено, це свідчить про те, що ми його будемо розглядати в комплексному, окремому законопроекті. Я хотів би нагадати депутатам, що цей законопроект, ці норми законопроекту врегулюють питання, що стосуються мораторію на виселення людей із житла. Також цей законопроект встановлює заборону валютного кредитування для фізичних осіб на невиробничі цілі. Залишається навчання, залишається лікування. Встановлюються норми щодо видачі валютних кредитів виключно у безготівковій формі. У зв’язку з тим, що ми маємо сьогодні систематичне неповернення кредитів, а це свідчить про те, що ми маємо проблему з поверненням депозитів, ми запровадили новий механізм формування резервів для комерційних банків в разі здійснення пролонгації проблемних кредитів. І я думаю, що це дасть змогу комерційним банкам врегулювати ті конфлікти, які сьогодні народжуються між клієнтом і банком. Власне кажучи, ми поділяємо думку багатьох депутатів в комітеті про те, щоб продовжити дозвіл не платити громадянам податки по процентам за депозити до 2013 року. Я думаю, що це дасть можливість наповнити банківську систему депозитами. А в свою чергу банківська система здійснить відповідне кредитування. Що стосується рішення нашого комітету, то наш комітет рекомендує Верховній Раді прийняти в другому читанні цей законопроект в цілому. Дякую.
Переходим до розгляду поправок. Поправка номер перша. Комітет рекомендує підтримати. Є заперечення щодо врахування цієї поправки? Немає. Поправка номер 2 народного депутата Полунєєва. Комітет рекомендує відхилити. Наполягає народний депутат на своїй поправці? Не наполягає. 3-тя поправка народного депутата Писаренка. Комітет рекомендує врахувати. Є заперечення? Немає. 4-та поправка народного депутата Семиноги. Комітет пропонує відхилити. Наполягає народний депутат? Не наполягає. 5-та поправка народного депутат Кравченка. Наполягає народний депутат? Комітет пропонує відхилити. Не наполягає. 6-та поправка народного депутата Богуслаєва. Комітет рекомендує відхилити. Народний депутат Богуслаєв наполягає? Не наполягає. 7-ма поправка народного депутата Богуслаєва. Не наполягає. 8-ма поправка народного депутата Ляшко. Наполягає на народний депутат своїй поправці? Не наполягає. 9-та поправка народного депутата Терьохіна. Комітет пропонує відхилити. Наполягає народний депутат Терьохін? Не наполягає. 10-та поправка народного депутата Клименка. Наполягає народний депутат ? Ні. 11-та поправка народного депутата Аржевітіна. Комітет рекомендує врахувати. Є заперечення народних депутатів? Нема. 12-та поправка народного депутата Воропаєва. Не наполягає. 13-та поправка народного депутата Полунєєва. Не наполягає. 14-та поправка народного депутата Воропаєва. Наполягаєте? Ні. 15-та поправка народного депутата Клименко. Наполягає народний депутат? Ні. 17-та поправка народного депутата Терьохіна. Не наполягає. 18-та поправка. Народний депутат Круць наполягає на своїй поправці? Не наполягає. 19-та поправка. Рекомендує комітет її схвалити. Немає заперечень? Немає. 20-та поправка народного депутата Писаренка. Наполягає на поправці своїй? Не наполягає. 21-ша поправка народного депутата Семиноги. Наполягає депутат? Не наполягає. 22-га Богуслаєва. Є заперечення по врахуванню? Немає. 23-тя поправка народного депутата Терьохіна відхилена. Не наполягає. 24-та поправка народного депутата Полунєєва. Є заперечення? Немає. 25-та поправка. Є заперечення? Немає. 26-та поправка. Є заперечення? Немає. 27-ма поправка. Наполягає народний депутат Клименко? Не наполягає. По 28 поправці є заперечення? Немає. 29-та поправка. Не наполягає народний депутат. 30-та поправка, депутат Клименко. Не наполягає. По 31-й є заперечення по врахуванню? Немає. По 32-й є заперечення по врахуванню? Нема. 33-тя. Народний депутат Ляшко, згодні з редакцією, яку пропонує комітет? Згоден. 34-та поправка. Є заперечення по врахуванню. Немає. 35-та поправка народного депутата Аржевітіна. Є заперечення? По якій? Будь ласка, повертаємо. 34 поправка. Є заперечення по врахуванню у народного депутата Кармазіна. Прошу, народний депутат Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, цією поправкою змінюється положення, яке було прийнято нами в першому читанні, і встановлюється, що розмір страхового резерву, що створюється за рахунок збільшення валових витрат фінансової установи, не може перевищувати: для комерційних банків 50 відсотків від сум сукупних боргових зобов’язань, для небанківських фінансових установ у розмірі, що встановлюється відповідними законами про відповідну небанківську фінансову установу, але не більше 50 відсотків. Я вважаю, що в такому варіанті стаття змінена порівняно з першим читанням і повністю його зміст перекручений. Тому я просив би підтвердити голосуванням цю поправку зали. Дякую.
Станіслав Михайлович, будь ласка, аргументи комітету.
Шановні депутати, я хотів би зробити коментар. Мова йде про те, що цією нормою ми забороняємо комерційним банкам більше ніж на 50 відсотків формувати резерви від загального кредитного портфелю. Тому це діє як обмежувальна норма, щоб банки не зловживали і не збільшували валові витрати більше, ніж на 50 відсотків від свого кредитного портфелю. Тому я не думаю, що ми принципово змінили, ця в першому читанні теж була обмежувальна норма, єдине що ми розглядали її ще до Нового року, а в зв’язку з тим, що погіршився кредитний портфель в умовах фінансової кризи ми цю планочку трошки підняли. Але це як обмежувальна планка для комерційних банків, щоб вони мали орієнтир. Тому, відверто кажучи, ми працювали з головними бухгалтерами двох державних банків і цю норму полагоджували разом з ними, у тому числі з Національним банком. Тому я пропоную підтримати пропозицію комітету.
Поправка номер 34 народних депутатів Аржевітіна і Полунєєва ставиться на голосування на предмет підтримки її.
Шановні, я прошу підтримати її.
Прошу визначатися. [[11:01:20]] За-139 Поправка не підтримана. 34-та поправка вилучається. 35-та. Хвилиночку. Все! 35-та поправка народних депутатів Аржевітіна, Полунєєва. Комітет рекомендує підтримати. Є заперечення у народних депутатів. Немає. 36-та поправка народних депутатів Аржевітіна, Полунєєва. Є заперечення по врахуванню? Немає. 37-ма поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 38-а поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 39-а поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 40-ва поправка. Наполягає депутат Ляшко на своїй редакції? Депутат Ляшко наполягає на своїй поправці? Не наполягає. По 39 поправці мікрофон, будь ласка, народного депутата Кармазіна.
Шановні народні депутати, тут є питання по 39-ій поправці. Це Юрій Кармазін. Подивіться що тут записано. Для визначення доходів або витрат платника податку від збільшення-зменшення страхових резервів, починаючи з податкового періоду, в якому набирає чинності цей закон, на 1 січня 2009 року розраховується сума страхових резервів сформованих, тобто ми розповсюджуємо дію закону на минулий час: на 1 січня. Я не розумію. І далі абзац, дивіться, другий цієї ж поправки, 2214. Причому на період з 1 січня 2009-го по 31 грудня 2010-го до складу валових витрат включаються для банків 100 відсотків, для небанківських фінансових – 80 відсотків сукупного розміру. Тобто зміст такий, що ця поправка протирічить Конституції, по великому рахунку. І вона має бути вилучена, я прошу за неї проголосувати. Дякую.
Будь ласка, аргументи комітету.
Шановні, це мова йде про технічну правку, для того щоб можна було в звітності брати відповідні періоди на дату на перше і на перше. Мова не йде про формування резервів – мова йде про те, щоб на контрольні дати, на звітні дати, виходячи із бухгалтерського податкового обліку, вести відповідну, правильну, логічну порівняльну картину по формуванню резервів. Тому це не поширення – це суто редакція, яку в тому числі і податкова інспекція нам запропонувала, щоб ми врегулювали правильне відображення резервів з контрольної на контрольну дату. Це тільки про це йде мова.
Поправка номер 39 народних депутатів Аржевітіна і Полунєєва ставиться на голосування на предмет її підтримки. Прошу визначатися. [[11:04:31]] За-271 Поправка підтримана. 41-ша поправка, народного депутата Богуслаєва. Наполягає? Ні. 42-га поправка. Є заперечення щодо врахування в редакції комітету? Немає. 43-тя поправка. Наполягає народний депутат Ляшко? Не наполягає. 44-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 45-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 46-та поправка. Є заперечення? Немає. 47-ма поправка, народний депутат Писаренко, влаштовує редакція комітету? Влаштовує. 48-ма поправка? Влаштовує. 49-та поправка, наполягає народний депутат Харовський? Не наполягає. 50-та поправка народного депутат Кармазіна. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон народному депутату Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ви пам’ятаєте, як називається законопроект? Називається: про внесення змін до деяких законодавчих актів з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи. Так от до наслідків фінансової кризи, які стосуються всього населення України, яке стоїть сьогодні в чергах „Імексбанка” в Одесі, „Києва”, „Надрів” і так далі, і так далі, відноситься, зокрема, те, про що я зараз вношу поправку. Я вношу поправку про те, щоб було записано, що статті 4 четверту частину викласти в такій редакції: „Національний банк не відповідає за зобов’язаннями інших банків, крім випадків, коли Національний банк обмежує право споживачів послуг банку користуватися своїми коштами, при застосуванні заходів впливу до банків, діяльність яких перевіряється Національним банком, відповідно до закону про банки і банківську діяльність”. Інші банки не відповідають за зобов’язаннями Національного банку. У нас є випадки, коли Національний банк обмежив права громадян, тобто пішов проти Конституції. Я прошу проголосувати за цю поправку і не розумію, чому її відхили. Дякую.
Будь ласка, аргументи комітету, Станіслав Михайлович.
Шановні, мова йде про частину тільки запропонованих народним депутатом поправок. А взагалі-то в нашому комітеті розглядається окремий законопроект – 4024, який подав народний депутат Кармазін, який ми розглядаємо комплексно. І всі ці норми, які кусочок виписані і подані до цього законопроекту, ми розглядаємо в комплексі в тому законопроекті. Тому ми зверталися до депутата Кармазіна, що ми в комітеті розглядаємо його окремий законопроект і немає логіки кусочок із того законопроекту вмонтовувати сюди, це перше. По-друге, це не було предметом розгляду першого читання, тому я звертаюсь до вас. Ми розглядаємо ці пропозиції, але в іншому, комплексному законопроекті 4022. Тому ми його звідси вилучили і делегували до того законопроекту.
Поправка номер 50-ть народного депутата Кармазіна ставиться на голосування на предмет підтримки. Прошу визначатися. [[11:08:09]] За-22 Поправка не підтримана. 51-ша поправка, є заперечення по врахуванню в редакції комітету? Немає. 52-га поправка, є заперечення? Немає. 53-тя. Є заперечення? Немає. 54-та, є заперечення? Немає. 55-та, є заперечення? Немає 56-та? Народний депутат. До 53 поправки, будь ласка, народний депутат Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, подивіться, будь ласка, що ми приймаємо. Я не говорю вже про те, щоб три листи зауваження Науково-експертного управління з узагальнюючим висновком, що законопроект, у тому числі, і назва, потребує суттєвого доопрацювання та внесення на повторне друге читання, що я прошу вас прочитати. Але дивіться, ми враховуємо поправку, де в статтю 31 записуємо, зокрема, таке: „Мінімальний розмір статутного капіталу на момент реєстрації не може бути менше 75 мільйонів гривень [[крапка]]. Національний банк України не має права вимагати зміни статутного капіталу банків, зареєстрованих до набрання чинності цим законом, за винятком випадків, передбачених законодавством”. Тобто, іншими словами, кожен з тих 180 банків, які сьогодні існують і знущаються над громадянами України, кожен з цих банків буде функціонувати собі, абсолютно не реагуючи на те законодавство, яке ми приймаємо для кризового періоду. І ми забираємо інструментарій у Національного банку. Хіба це нормально? Тому я прошу не підтримувати цю поправку, бо вона йде на шкоду громадянам України. Дякую.
Будь ласка, аргументи комітету.
Шановні, я хотів би вам пояснити, що мова йде зовсім про інші речі. Мова йде про те, що сьогодні у нашому законодавстві записано, що статутні капітали наших українських банків формуються в євро, 10 мільйонів євро. Ми постійно ставимо питання чому у нас є своя грошова одиниця, яка називається гривня, чому статутні капітали у нашому законодавстві виміряються іноземною валютою євро? Тому ми „євро” вилучили, а записали адекватну суму в гривні, і це носить суто технічний характер, і тут немає ніяких проблем пов’язаних, хто буде працювати чи не працювати. Є національна одиниця, яка називається гривня, і статутні капітали повинні вимірюватись в гривні. Уявляєте, коли сьогодні євро скаче і кожен день у банківському, бухгалтерському обліку треба робити корегування відповідно до цього. Навіщо? Це ускладнює ситуацію бухгалтерського, по великому рахунку у нас є своя грошова одиниця, яка називається гривня. Тому я прошу підтримати цю пропозицію, щоб з євро перевести на гривні.
53-а поправка народного депутата Аржевітіна, ставиться на голосування. Прошу визначатись.
Підтримайте, будь ласка. [[11:11:23]] За-200
Рішення не прийнято. Народні депутати кажуть, що не зрозуміли вашого останнього речення, будь ласка повторіть суть.
Шановні! Мова йде про те, що ми в статутних капіталах норму в євро вилучаємо, а записуємо в гривні, тому що національною валютою є гривня, а не євро. Ось і все.
Дякую. Одне речення, євро переводимо у гривні, прошу визначатись. Поправка номер 53. [[11:12:09]] За-350 Поправка підтримана. Шановні колеги! Оскільки ми розглядаємо кожну поправку і у нас було одне голосування, депутати не встигли розчути аргументів, ми проголосували один раз, відповідно до Регламентної норми ми повертаємося, прошу ще раз проголосувати по суті поправки номер 53. [[11:12:54]] За-356 Поправка підтримана. Поправки 56, 57 народного депутата Терьохіна відхилено і він з цим згоден. 58-ма поправка. Є заперечення по рекомендації комітету щодо врахування? Немає. 59-та. Народний депутат Ляшко наполягає? Ні, не наполягає. 60-та поправка. Є заперечення? 61-ша поправка. Є заперечення? 62-га. Народний депутат Семинога наполягає на своїй поправці? Не наполягає. 63-тя поправка. Народний депутат Лисов. Не наполягає. 64-та. Є заперечення? 65-та. Є заперечення? 66-та. Народний депутат Семинога згоден. 67-ма. Народний депутат Полунєєв наполягає на поправці? Не наполягає. 68-ма. Народний депутат Ляшко не наполягає на поправці. 69-та. Народний депутат Коваль, наполягаєте на поправці своїй? Ні. 70-та. Народний депутат Клименко наполягає? Не наполягає. 71-ша. Народний депутата Полунєєв. Є заперечення по врахуванню. Немає. 72-га. Є заперечення? Немає. 73-тя. Відхилена поправка народного депутата Аржевітіна, Полунєєва. Наполягаєте, Станіслав Михайлович, на голосуванні по своїй поправці? Наполягаєте чи ні? Ні.
Ні не наполягаю, мова йшла про.
74-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 75-та. Є заперечення по врахуванню? Немає. 76-та. Є заперечення по врахуванню? Є. Будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін. Зверніть увагу, будь ласка, що із тих зауважень, які дало Науково-експертне управління, більшість відноситься до так званих Прикінцевих положень, де вносяться зміни до статті про банки і банківську діяльність, до порядку здійснення розрахунків в іноземній валюті і так далі. В тому числі подивіться, чи покращуємо ми життя людям сьогодні, чи ні, коли ми записуємо, коли раніше в першому читанні було надати право комерційним банкам за погодженням з позичальниками тобто з кожним із громадян у термін до такого-то року проводити реструктуризацію, проводити. А тут надати право провести за погодженням реструктуризацію. „Проводити” і „провести” – це трошки різні речі. І далі розповсюджується реструктуризація на кредити видані банком до 01.10.2008 року. А чому 2008 року? Це суттєве обмеження прав громадян. Далі. Кредити, номінальна сума яких не перевищує 1 мільйон гривень, у тому числі деноміновані в іноземній валюті за офіційним курсом.
Будь ласка, завершуйте.
Я звершую. Шановні народні депутати! Я вважаю, що цією нормою ми погіршуємо становище громадян, ми позбавляємо їх права на судовий захист, захист своїх інтересів і це не буде йти на користь інтересів громадян, кожного конкретного громадянина. Ця поправка внесена з метою лобіювати інтереси виключно банківського капіталу і нікого більше. Дякую за увагу! Прошу її не підтримувати.
Будь ласка, Станіслав Михайлович! Ваш аргумент.
Шановні! Я хотів би знову зробити коментар. Мова йде про реструктуризацію боргів, мова йде про мораторій і в цьому законопроекті ми прописали, що під цю норму попадають не всі кредитні угоди, а тільки ті, які почались з періоду дії кризи, тому ми дали конкретну дату, щоб не зловживали всі, кому тільки хочеться. Ми взяли конкретну дату, це з 01.10 ті, які були на балансі, по-перше. По-друге. Якщо ми говоримо про людей, про мораторій для людей, а не про „Еліта-центр”, то ми в цьому законопроекті записали, що кредити, які не більше 1 мільйона гривень для того, щоб ми захистили людей, а не всіх. те, що я говорив про „Еліта-центр”. Тому я думаю, це справедлива норма, коли ми говоримо про кредити іпотечні для людей. Далі. Ми прописали норму у цьому законопроекті, що в разі, якщо банк здійснює реструктуризацію для такого громадянина, держава буде давати право йому формувати резерви за рахунок валових витрат. Ти не хочеш робити реструктуризацію для цього іпотечного кредиту, ти цією правою, правом не скористаєшся. Ми записали мораторій. Якщо виконується ця угода і допускається двох-трьохмісячна несплата відсоткових ставок, банки не мають право, тобто запроваджується мораторій на виселення із такого житла. Плюс ми записали, що якщо ця угода виконується, то через два роки банківська установа має право на собівартість відносити частину основного боргу та процентів. Скажіть будь ласка, хіба ця норма не прописана чітко для людей в частині регулювання відносин по іпотечному кредитуванню? Я не розумію ваші коментарі, пане депутат, ця норма, яку ми узгоджували чотири місяці по всім напрямкам. Тому я вас дуже прошу підтримати. Це логічна позиція, де відповідальність по іпотечним кредитам покладається на банки, в разі реструктуризації покладається на державу, якщо ця реструктуризація зроблена. Тобто віднесення на валових витрат затрат банків. Скажіть будь ласка, це найлогічніший вихід із цієї тупікової ситуації, що склалась на іпотечному ринку. Тому я прошу підтримати цю, я вибачаюсь, вилизану пропозицію в цій частині.
Поправка номер 76 народних депутатів Полунєєва, Аржевітіна і Ляшко ставиться на голосування, прошу визначатися.
Я прошу підтримати. [[11:19:31]] За-266 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 77-ма поправка. Комітет рекомендує її врахувати. Є заперечення? Немає. 78-ма поправка. Народний депутат Круць наполягає на своїй редакції? Не наполягає. 79-ть, народний депутат Тарасюк. Не наполягає. 80-та поправка народного депутата Полунєєва? Не наполягає. 81-ша Полунєєва, також. Не наполягає. Таким чином ми з вами розглянули всі поправки, які були внесені на розгляд після ухвалення цього проекту закону у першому читанні. Я ставлю на голосування ухвалення у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи, номер 3585. Прошу визначатись. [[11:20:55]] За-346 У другому читанні законопроект ухвалено. Станіслав Михайлович, у мене до вас є питання. Якщо не заперечуєте. Станіслав Михайлович, до вас є питання. Під час розгляду дві поправи, які комітет рекомендував підтримати, сесійним залом не підтримали. Чи є необхідність доопрацьовувати цей проект закону з тим, щоб в ньому не було внутрішніх суперечностей?
Я пригадую тільки одну. Ми не проголосували одну поправку там, де мова йде про те, щоб заборонити банкам формувати більше, ніж.
Я не питаю по суті. Тобто є необхідність доопрацьовувати, з вашої точки зору?
Я думаю, треба прийняти в цілому, а ту поправку, щоб не стримувати законопроект, тому що вже півроку чекають, ми подамо їх окремо і обґрунтуємо, чому це потрібно зробити.
Дякую. Будь ласка мікрофон Мартинюку Адаме Івановичу.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Це дивно, що ви подасте кудись окремо. Куди окремо і до якого закону? Цей закон при тому, коли Рада проголосувала по-одному, а ви будете по-іншому виписувати? Так не можна. Ще одне. Я не знаю, чому ніхто не запитує про висновок Головного юридичного управління. Я боюсь, що завтра чи післязавтра ми з вами знову будемо поставлені перед фактом, що прийде юридичне управління і скаже: „Треба переголосувати закон”. Бо висновок юридичного управління – узагальнюючий висновок: „Законопроект, у тому числі його назва, потребує суттєвого доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Тобто юридичне управління вам просто-на-просто не завізує закон, який ви сьогодні прийняли і поставить нас в черговий раз перед фактом голосувати невідомо за що. Тому я просив би дати пояснення, яка ваша реакція на досить суттєві, на трьох сторінках, зауваження Головного юридичного управління?
Дякую, Адаме Івановичу. У нас якраз зараз відбувалась процедура повторного другого читання. Так що ті пропозиції, які Головне юридичне управління висловлювало, комітет, за твердженнями уповноваженого представника, врахував. Будь ласка, підтвердить це. Станіслав Михайлович Аржевітін, будь ласка.
Взагалі-то ми врахували, звичайно, частину цих зауважень, але коли мова йде про порушення Конституції, йде посилка, ми шукали в нашому комітеті, що значить „порушується Конституція”. Наприклад, якщо сьогодні існує норма щодо повернення виручки 180 днів [[90 днів чи 180 днів]] Конституція не регулює такі питання. Це регулює внутрішнє законодавство. І ми далі такі права, щоб це в законі регулювали. І тому вони кажуть, юристи роблять заключення, що це порушуються права, тому що було стільки днів. А скажіть, будь ласка, якщо було 180 днів, Конституція порушується? А якщо 90 днів, Конституція порушується? Тому.
Дякую, Станіслав Михайлович. Будь ласка, сідайте. Шановні колеги, ми маємо зараз з вами ухвалити рішення: чи ми зробимо паузу для того, щоб комітет відпрацював, оскільки є пропозиція Адама Івановича Мартинюка, є розуміння того, що є необхідність привести у відповідність окремі норми. Якщо ви наполягаєте на тому, що ця редакція, яка є, є достатньою для того, щоб потім до неї не повертатись, ми маємо можливість зараз ухвалити цей проект закону в цілому. Пропозиція в цілому? Це питання вже не на друге читання, це після повторного другого читання. Якщо тут є конкретно зауваження до конкретної норми, ми можемо її віднести на третє читання. Є зауваження до конкретної норми? Будь ласка, ще раз мікрофон Адаму Івановичу Мартинюку.
Дякую. Я ще раз зачитую, зачитую ще одне подання Головного юридичного управління уже на те, що частину зауважень було враховано. Але решта зауважень Головного управління не враховано. Враховано три, я не знаю, там 10 чи скільки було, решта не враховано. Значить ще раз наголошую, Головне юридичне управління знову нас поставить перед фактом, що ви не врахували наших зауважень, просимо ще раз пере. проголосувати. То чи не краще зараз всім було б узгодити ці пропозиції, які зараз проголосовані дві по-іншому, ніж пропонувалося, врахувати й остаточно узгодити з Юридичним управлінням, щоб воно завізувало законопроект без зауважень, щоб знову ми не виглядали посміховиськом. Бо ми зараз приймемо закон, а завтра чи післязавтра будемо переголосовувати закон на вимогу Головного юридичного управління. Дякую.
Шановний Адаме Івановичу, Юридичне управління нам допомагає працювати. Вимоги воно нам ніколи не висувало і висувати не може по природі своїй, оскільки воно обслуговує нас. Тому рішення буде ухвалюватися тут. Я прошу, будь ласка, тільки тоді аргументи і що потрібно перенести на третє читання, якщо в цьому є потреба. Будь ласка, мікрофон депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний Олександре Володимировичу! На превеликий жаль, зараз Адам Іванович Мартинюк на 300 відсотків правий, тому що під текстом законопроекту написано, що. з зауваженнями. Текст зауважень іде, зокрема, і зокрема іде встановлені порушення, які бачить Науково-експертне. Я бачу порушення Конституції, де ми говоримо про. вносимо зміни до статті 5 Закону про оподаткування прибутку підприємств, де встановлюємо особливості віднесення витрат банківських установ до складу валових витрат платника податку за переліком, затвердженим Нацбанком. Потім. в третьому пункті записано, що передбачається внести зміни до статті 51 Закону про Нацбанк; встановити, що Нацбанк має щоквартально надавати інформацію крім Президента, Кабінету Міністрів, Комітету з питань банків і банківської діяльності щодо операцій фінансування і так далі. Проте, це протирічить 89-ій статті Конституції і так далі. Тобто не можна приймати в цілому законопроект, треба дочистити ці речі. Всього-на-всього. І це дуже неважко. Дякую.
Пропозиція народних депутатів Мартинюка і Кармазіна щодо відправлення цього проекту закону на третє читання ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:27:48]] За-30 Пропозиція не підтримана Ставлю на голосування про ухвалення в цілому як закон проект Закону [[номер 3585]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи. Прошу визначатися. [[11:28:19]] За-362 Закон ухвалено. Володимир Михайлович Литвин вніс пропозицію, щоб ми зараз відхилились від розкладу засідань на сьогодні і розглянули наступним питанням зауваження Президента України до Закону про внесення змін до Закону України про Державний бюджет на поточний рік. Є заперечення? Є заперечення. Добре. Ставлю на голосування пропозицію, щоб ми зараз розглянули зауваження Президента до Закону України про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет України на 2009 рік”. Прошу, будь ласка, визначатися. [[11:29:26]] За-368 Рішення прийнято. Будь ласка, Олександр Віталійович Шлапак представляє точку зору Президента України.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! 3 червня 2009 року парламент прийняв Закон про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік” та деяких інших законів. Статтею першою цього закону пропонується внести зміни до Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік”, згідно з якими передбачити збільшення видатків Апарату Верховної Ради, зокрема на обслуговування діяльності парламенту, організаційне, інформаційно-аналітичне та матеріально-технічне забезпечення діяльності Верховної Ради України, візити народних депутатів за кордон, висвітлення їх діяльності, фінансову підтримку санаторно-курортного комплексу Управління справами Верховної Ради України, капітальний ремонт житлового фонду парламенту – 97 мільйонів гривень. Разом з тим, таке рішення парламенту приймалося в умовах дефіциту бюджетних ресурсів та гострої їх нестачі за такими життєво необхідними напрямами, як лікування та вчасне виявлення хворих на ВІЛ/СНІД, онкологічні захворювання, туберкульоз, коли Законом України „Про Державний бюджет на 2009 рік” на закупівлю лікарських засобів для онкологічних хворих передбачені видатки лише в розмірі 35 відсотків від потреби, визначеної фахівцями Національного інституту раку. А фінансування за державною програмою „Дитяча онкологія” на 2006 – 2010 роки взагалі зменшено в порівнянні з попереднім роком. Отже, таке рішення, вважає Президент, є вкрай неприпустимим і не може бути виправданим. Президент пропонує натомість видатки в розмірі 97 мільйонів додатково спрямувати на фінансування наступних програм: збільшити видатки Міністерству охорони здоров’я України на фінансування створення національного центру пересадки кісткового мозку за бюджетною програмою „Централізовані заходи з трансплантації органів та тканин”, заходів з лікування онкологічно хворих та заходів, передбачених дитячою програмою „Дитяча онкологія” на 2006 – 2010 роки; за бюджетною програмою забезпечення медичних заходів по боротьбі з туберкульозом, профілактики та лікування СНІДу, лікування онкологічно хворих; збільшення видатків Міністерству регіонального розвитку та будівництва для надання субвенцій з Державного бюджету обласному бюджету Черкаської області на завершення у 2009 році будівництва обласної дитячої лікарні у місті Черкаси. Президент України просить парламент погодитися з таким рішенням і вважає, що в умовах сьогоднішнього дефіциту бюджету воно буде соціально справедливим і виправданим. Дякую.
Чи є питання до доповідача? Є питання. Будь ласка, запишіться. Ляшко Олег Григорович, будь ласка.
Оляг Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Олександр Віталійович, поділяючи позицію Президента щодо скорочення видатків на утримання державного апарату, тим не менше, чому Президент не запропонував, наприклад, скоротити видатки на Державне управління справами? Дякую.
Шановний народний депутате, в проекті закону. який пропонується до вашого розгляду і який пропонує Президент, сказано про те, що ми з вами разом в бюджетному комітеті повинні розглянути видатки Державного управління справами, в тому числі на медичне обслуговування. Я тільки хочу нагадати, що медичне обслуговування. яке здійснюється Державним управлінням справами, здійснюється не тільки на користь в тому числі народних депутатів, людей, які працюють в парламенті і таке інше. Отже, якщо ми там знайдемо разом з вами видатки, які необхідно скоротити, ми це зробимо з великим задоволенням. Дякую.
Джорджик Ярослав Іванович.
Шановний Олександр Віталійович, як відомо, предметом цього законопроекту є не тільки видаткова, а є і дохідна частина. В той же час всі зауваження президента стосуються лише видаткової частини. В мене запитання наступне, чи аналізувалося в секретаріаті Президента можливі наслідки від прийняття цього законопроекту, в результаті якого два рази збільшується податкове навантаження на суб’єктів підприємницької діяльності пивної галузі, яка по стану на сьогоднішній день має серйозний спад і лише в минулому році більше 10 підприємств збанкрутувало? Чи аналізувалося той факт, що в результаті цього не тільки не буде доотримано збільшення акцизу, а буде недоотримано доходи від надходжень податку на прибуток і податок на додану вартість. Дякую.
Дякую. Пане Ярославе, я на трибуні доповідаю лишень про позиції Президента, які зафіксовані у сьогоднішньому вето. І напевно, не зовсім мені лічить виходити за рамки цього вето. Однак якщо відверто, то, безумовно, це питання вивчалося в Секретаріаті Президента. Якщо на те пішло, то скажу вам відверто, я був особисто проти підняття таких акцизних ставок, оскільки вважаю, що наслідки будуть саме такими, про які говорите ви. Але я не зміг переконати Президента використати цей аргумент при ветуванні цього закону. Президент надзвичайно довго міркував над цією позицією, однак вимушений був дослухатися і до парламенту, який приймав конституційною більшістю цей закон, і до уряду, який вважає, що все-таки не буде тих негативних наслідків, про які говорите ви. А відтак, мені залишається разом з вами розраховувати на наступне: протягом перших місяців дії цього закону ми повинні проаналізувати, чи не справдяться ці прогнози, про які говорите ви. Якщо, не приведи Господь, буде саме такий спосіб, ми будемо приймати всі необхідні рішення разом з вами для того, щоб повернути назад регулювання пивної галузі те, яке ми мали до впровадження цього закону. Дякую.
Слободян Олександр В’ячеславович.
Олександро Слободян, Українська народна партія, блок „Народний Союз "Наша Україна". Шановний доповідач, підняття в період кризи податку в два рази, є, в принципі, аморальний підхід. Крім того, порушені Закони України, стаття 92 Конституції України, Закон „Про систему оподаткування”, Бюджетний кодекс України, Регламент Верховної Ради. Чи розділяєте ви точку зору таку, що це є порушення дуже суттєві, і цей закон повинен бути заветований Президентом однозначно?
Пане народний депутат, дякую вам за запитання. Я відповів на це запитання, як умів, під час відповіді на попереднє запитання. Дякую.
Народний депутат Гордієнко, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Комуністична партія України, Полтавщина. Шановний Олександр Віталійович, я просив би вас і Президента не спекулювати сьогодні ситуацією з цим вето. Я хотів би привернути увагу, в тому числі, і радіослухачів, що коли ми. сьогодні всі так печуться про людей, і печуться про ліки, печуться про ВІЛ-інфікованих, і про туберкульоз. Але ви згадайте, коли затверджувався Державний бюджет України, і ми із своїм колегою Юрієм Гайдаєвим звертали увагу, що не передбачено це в Державному бюджеті. І казали, що є і на „Мистецький арсенал”, і на літаки, і на утримання резиденції, і на багато чого. Чому тоді Президент не ветував, а сьогодні ветує? І наступне. Я не хотів би, щоб сьогодні спрямовувались всі стріли проти парламентаризму і народних депутатів, народні депутати тут ні при чому. Але сьогодні ті, хто працює у Верховній Раді у двічі менше отримують працівники апарату, чим у Секретаріаті Президента і у Кабінеті Міністрів України. Не плюндруйте, Верховну Раду.
Дякую. Перш за все я хочу ще раз пояснити логіку дій Президента. Парламент прийняв рішення щодо додаткових доходів Державного бюджету і прийняв рішення, як їх поділити. Поділив для програми „Львівська вода”, поділив для. виділив, вірніше, кошти на інші об’єкти, абсолютно справедливі. Разом з тим 97 мільйонів вирішив виділити на надзвичайно важливі програми по підтримці парламенту. Однак, я ще раз підкреслюю Президент швидше тут схиляється до точки зору, про яку зараз говорите ви, що в умовах, коли формуємо бюджет, очевидно доходи, які ми додатково можемо отримати сьогодні, повинні бути направлені на більш важливі програми. І такі програми, я так розумію, ви солідарні з такою позицією Президента, лежать в площині охорони здоров’я, в першу чергу, а не заробітної плати. Щодо рівня заробітних плат, я ще раз можу стверджувати, що рівень заробітних плат державних чиновників є однаковим як в Секретаріаті Президента, так і у Кабінеті Міністрів, так і в парламенті. Якщо є потреба перевірити цю інформацію давайте це зробимо через бюджетний комітет. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую. Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Олександр Віталійович! В принципі у змістовній частині все зрозуміло, і в решті-решт очевидно весь зал підтримає всі пропозиції. Мені тільки незрозуміло чому навколо вето, в принципі це нормальна процедура, стільки агітаційно-пропагандистської кампанії влаштовується по дискредитації чергової Верховної Ради України. Що більше немає чим займатися? Вето є вето, все, далі, не треба цей агітпроп влаштовувати. І у зв’язку з цим у мене конкретне питання до вас. Я, очевидно, внесу законопроект щодо повернення видатків на Секретаріат Президента, на Кабмін і на Верховну Раду дорівнює 2007 року, а це приблизно на 30-40 відсотків менше, бо тоді у 2007 році ці інститути не гірше працювали, ніж зараз, їм вистачало грошей. Чи буде вето Президента на такий законопроект? Дякую.
Пане Олег, зараз рано говорити про те, на який закон Президент накладе вето. Враховуючи абсолютно і поділяючи позицію вашу, що вето це є абсолютно нормальний юридичний процес і процес, який свідчить про економічну доцільність того чи іншого документу, будемо говорити про нього тоді, коли він буде прийнятий. Щодо якоїсь пропагандистської роботи, я доповідаю тут абсолютно коректно, я, на мою думку, з точки зору юридичної, економічної, вето Президента я просив би підтримати його пропозицію. Дякую.
Бондаренко Володимир Дмитрович.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний пане доповідачу, безумовно, дуже такі благородні речі розписані в тій частині, де Президент пропонує використати гроші. Але я думаю, що та комісія, яка працювала в Києві на чолі з паном Куликовим, засвідчила, що в цих центрах іде найбільше розкрадання фінансових ресурсів, сотні мільйонів розкрадається. До речі до центру крові, він розташований на окрузі, де я працюю, і в цьому центрі дійсно є проблема, але головна проблема полягає в тому, що в Україні немає банку пересадочних матеріалів загнана велика техніка, хороші будови є, але фактично працювати неможливо, тому що нема такого банку. Тому очевидно ці гроші треба якось більш чітко прив’язувати і щоб було зрозуміло, що ми перекидаємо не на черговий сарай, який стоятиме десятки років без будь-якого використання, а на якусь дійсно реальну програму. Ну і я підтримую пана Зарубінського, який пропонує дійсно скоротити видатки на Секретаріат і різноманітні обслуговуючі служби, в тому числі адекватну зарплату однакову у всіх встановити, бо це люди.
Будь ласка, завершіть питання.
бо і в Секретаріаті Президента, і в обслуговуючих службах Верховної Ради, і в Кабінеті Міністрів працюють приблизно однакової кваліфікації люди, які потрібні для нормальної роботи цих органів. Дякую.
Я можу тільки сказати, що поділяю повністю ваш підхід, давайте коли будемо скорочувати видатки на утримання Секретаріату Президента, Кабінету Міністрів, парламенту, той ресурс, який ми скоротимо, направимо на ті медичні програми, про які говорите ви, або на інші програми, по яким прийме рішення парламент. Дякую!
Самойлик Катерина Семенівна.
Я б хотіла продовжити думку моїх колег, які вже неодноразово виступали. Хотілося б дійсно знати, де ж, наприклад, був Секретаріат Президента, чому він не підказав Президенту, який дуже обтяжений державними справами, коли приймався Державний бюджет України. Бо подивіться, так дуже добре виступали за „Артек”, а жодної копійки в Державному бюджеті не було передбачено. ДУСя не зробила жодного замовлення для цього. А хіба ми не говорили і про те, що треба нам дійсно виділяти гроші і на туберкульоз, проти туберкульозу і таке інше, ми ж говорили про це. А особисто від себе хочу сказати. Я дуже часто лікуюся в лікарні і хочу вам сказати, шановний доповідачу, що жодної копійки на ліки не витрачається з Державного бюджету, всі ліки купуємо ми самі, лікують тільки Президента, його тещу, його рідних, близьких, і близьких Балоги! Оце я вам.
Олександр Віталійович, немає у вас коментарів, відповідей?
Ні, я з вашого дозволу хотів би відповісти таким чином. Мені здається, був би абсолютно добрий заклик не політизувати питання, яке ми зараз розглядаємо. Так от я хочу сказати вам, шановний народний депутат, що так само як Президента, так лікують і народного депутата кожного, і ніякого виключення немає сьогодні. Так ось, що стосується непередбачених ресурсів для „Артеку”, раз ви зачепили таке питання, Державне управління справами в своєму бюджетному запиті передбачало запит на путівки. Однак, на превеликий жаль, парламент не підтримав таке рішення, загнавши ситуацію в тупик і ми повинні бути всі разом її поправляти. Коли поправляли, до речі, домовлялися про те, що 60 мільйонів гривень необхідних для підтримки „Артеку” буде забрано по 20 мільйонів з Кабінету Міністрів, Секретаріату Президента і парламенту. Однак 20 мільйонів в даному випадку забрали тільки у Секретаріату Кабінету Міністрів. Президент мовчки підписав цей закон і не сперечався. Таким чином давайте не зводити рахунки зараз, під час вирішення цієї проблеми, хто більше чи менше приймає участь у фінансуванні тих чи інших соціальних програм. Я вважаю, що пропозиції, здійснені Президентом, справедливі і просив би за них проголосувати. Дякую.
Дякую. Сідайте будь ласка, Олександр Віталійович. Співдоповідь – заступник Голови Комітету з питань бюджету Ляшко Олег Валерійович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Відповідно до статті 133 Регламенту Верховної Ради України Комітет Верховної Ради України з питань бюджету розглянув пропозиції Президента України до Закону України про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2009 рік та деяких інших законів України, прийнятого Верховною Радою України 3 червня 2009 року. За підсумками розгляду цього питання, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 22 червня 2009 року, протокол номер 39, ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України частково підтримати пропозиції Президента України до Закону України про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2009 рік та деяких інших законів України в частині виключення положень щодо збільшення видатків Апарату Верховної Ради України у сумі 97 мільйонів гривень та відповідно щодо збільшення на цю суму надходжень від перевищення кошторисних доходів над кошторисними витратами Національного банку України та прийняти цей закон у новій редакції в цілому. Водночас у Прикінцевих положень такого закону пропонується доручити Кабінету Міністрів України разом з Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету внести пропозиції щодо фінансового забезпечення необхідних заходів соціально-економічного та медичного спрямування, а також рекомендувати Державному управлінню справами внести пропозиції щодо скорочення видатків із забезпечення його діяльності. Прошу підтримати.
Будь ласка, записуйтесь на запитання. А поки йде запис, я вас спитаю, шановний Олег Валерійович, одне дуже важливе, не дуже добре питання. Комітет подав нам порівняльну таблицю зараз для розгляду, в якому, в якій поруч з пропозицією Президента України присутні і пропозиції Комітету з питань бюджету. Конституція України не містить такого суб’єкту законодавчої ініціативи як парламентський комітет. Це право належить тільки народним депутатам України, Президенту України і Кабінету Міністрів. Очевидно, що ми маємо зараз розглядати тільки пропозиції Президента України, відповідно їх враховувати повністю чи частково чи не враховувати взагалі, і погоджуватись чи не погоджуватись, долати вето чи не долати вето. А ми не можемо зараз займатися законотворенням, коли маємо неконституційного суб’єкта, який нам щось пропонує. Будь ласка, ваша відповідь на це питання.
Шановний Олександре Володимировичу, я з вами погоджуюся, ви абсолютно правильно зауважуєте. І тут йдеться просто про те, що, зважаючи на те, що комітет рекомендує частково врахувати пропозиції Президента, ми просто уточнюємо відповідну нумерацію, коли ви звернете увагу. Тобто відмінусовуємо 97 мільйонів від редакції закону, прийнятих Верховною Радою 03.06.2009. А права колонка – це там, де без цих 97 мільйонів. А якщо з формальної точки зору, будь ласка, ми зробим це пропозицією народного депутат Ляшка, не комітету, а Ляшка. Це технічні моменти.
Це момент конституційний, не технічний.
Куліков теж готовий приєднатися.
Для того, щоб ми перейшли до розгляду далі цього питання я попрошу Олександра Віталійовича Шлапака сказати чи у тому вигляді, який зараз роздруковано у таблиці пропозиції комітету відповідають по суті тим пропозиціям, які вносив Президент України. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, те, що пропонує комітет, не суперечить тому, що пропонував Президент. Президент виходив із наступної логіки. Оскільки реально 97 мільйонів Національний банк дав додаткових, вони вже знаходяться у бюджеті, очевидно, можна поставити питання і про їх перерозподіл. Верховна Рада це зробили, розподіливши ці ресурси на користь парламенту безпосередньо. Президент запропонував інший розподіл. Зараз пропонується, наскільки я розумію, зняти з доходної частини ці 97 мільйонів і не розподіляти їх, натомість, у Прикінцевих положеннях або бюджетний комітет ще раз уважно розглянув, куди ж направити ці кошти і потім, можливо, внести додаткові пропозиції. Якщо буде прийнятий такий закон, я буду рекомендувати Президентові його підтримати і потім в бюджетному комітеті разом можна буде опрацювати ті програми. Можливо ті, які запропонував Президент, можливо те, що сьогодні вносили шановні парламентарі, дещо поправити. З точки зору парламентського права прийняти такий документ, Олександр Володимирович, це ваше питання. Дякую.
Будь ласка, питання, Володимир Дмитрович Бондаренко.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Вчора ми на комітеті бурхливо розглядали це питання, шукали вихід із тої ситуації, яка формально склалась. Ми розуміємо, що пропозиція Президента в даному випадку пов’язана не з простим бажанням допомогти на тому чи іншому напрямку соціально-економічної політики України, а з метою, ну, як би показати суспільству, що є такий шкідливий для держави орган, як Верховна Рада, який от собі, бачите, дозволяє такі вольності. Хочу звернути увагу на те, що ці гроші по розпису по Верховній Раді мають іти на виплату заробітної плати тим людям, які працювали і працюють і, надіюсь, будуть працювати. В іншому випадку ці люди її просто не отримають. Тому давайте, ми вже прийняли рішення про те, що перекинемо ці гроші на медичні напрямки, давайте це зробимо. Але я хотів би звернути увагу, що Секретаріат Президента не скорочував ті напрямки, які дійсно потрібні для держави. Вчора я був в Академії державного управління. Їм практично фінансування скорочується шляхом скорочення набору кадрів. Це ненормально. Україна ще не підготувала достатньо.
Я з цього приводу хотів би зауважити і від себе особисто думку, що, на превеликий жаль, питання цього законопроекту перетворилось більше на політичне, хоча насправді, і правильно тут зауважили колеги із фракції комуністів, із фракції „Блоку Литвина”, що Президент, грубо кажучи, вирішив на цьому питанні попіариться. Насправді, куди ідуть ті 97 млн.? На ту ж заробітню плату працівникам їдальні, в яку ходять всі, починаючи від журналістів, депутатів і з Секретаріату Президента, працівникам адмінбудівель, на оплату проживання народних депутатів у готелях [[півроку чи рік не оплачують]], люди не отримують в готелях зарплату, бо Верховна Рада не сплачує. На покриття кредиторської заборгованості, яка виникла у 2008 році за реконструкцією адмінбудівель, на заробітну плату працівників інших структурних підрозділів Верховної Ради. Жодної копійки на безпосередньо депутатів, на їхнє утримання не було в цьому законі. Але на превеликий жаль, перетворили це на політичне питання і саме тому і комітет.
Александровська Алла Олександрівна.
Прошу передать слово Мартинюку Адаму Ивановичу.
Дякую, Алла Олександрівна. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, Олександр Володимирович, я абсолютно підтримую ваше запитання до доповідача від комітету і хотів би звернути увагу на те, що якщо ми зараз підемо за пропозицією комітету, ми будемо порушниками Регламенту. Ми можемо направити комітету відповідно до 135 статті Регламенту закон на доопрацювання, але давайте хоча б формально витримаємо. Можливо навіть давайте так поступимо, що зараз ми проголосуємо про направлення його на доопрацювання, а в другій половині дня або завтра проголосуємо вже в новій редакції. Тому що, ще раз повторюю, 135 стаття не дає абсолютно ніякого права, якщо ми не долаємо вето Президента, приймати закон у новій редакції. А треба його формально, але так записано, направити на доопрацювання. Це один момент. Другий. Тільки тоді можна приймати поправки і навіть не комітету, а депутатів, коли він уже доопрацьовувався.
Завершуйте, будь ласка, Адам Іванович.
перед подоланням вето у комітету немає такого права чи у народних депутатів. Тому я пропоную, давайте, дійсно, ми зараз приймемо рішення відповідно до 135 направити комітету на доопрацювання і в другій половині дня приймемо його закон у новій редакції. Тоді ми не порушимо Регламенту і Президент матиме право підписати. Або прийняти закон 300 голосів, подолавши вето, хоча долати вето не варто.
Мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! Вчора на своєму засіданні комітет розглядав пропозиції Президента і сьогодні пропонує вам, як я вже сказав, рекомендувати частково підтримати ці пропозиції у частині вилучення з тіла закону норми про збільшення витрат на Апарат Верховної Ради та прийняти цей закон в цілому у новій редакції. І ми маємо на це право. Це не є ніяким порушенням. Комітет з цього приводу визначився учора на своєму засіданні.
Павловський Андрій Михайлович.
Шановні колеги, шановний доповідач! Чи погоджуєтесь ви з тим, що Президенту перед тим, як накладати вето, треба було починати економію з себе і скоротити хоча б відсотків на 30 утримання себе любимого, своєї адміністрації, своїх резиденцій, апарату РНБО і таке інше. І, до речі, будь ласка назвіть суму як член бюджетного комітету, яка загальна сума іде на утримання Президента і його челяді, і резиденцій? До речі, кажуть, що їх біля 14, цих резиденцій? Може, на цьому треба почати економити?
На превеликий жаль, для мене, так само, як і для вас є таємницею за сімома печатками кількість президентських резиденцій, да. Бо у нас зараз уже чи не в кожному районному центрі створюються ці резиденції. Щодо фінансування видатків на утримання Секретаріату Президента, то комітет і рекомендував Державному управлінню справами внести пропозиції щодо скорочення видатків і забезпеченню його діяльності. Як я зрозумів із співдоповіді Представника Президента, вони не заперечують проти того, щоб розглянути це питання на предмет скорочення видатків. Ми сподіваємся, що слова, як завжди, не розійдуться з ділами. І такий крок буде вчинений.
Сухий Ярослав Михайлович.
Дякую. Прошу слово передати депутату Джоджику Ярославу. Джоджик.
Ярослав Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська народна партія. Шановний пане Олеже, сьогодні ми є свідками, як Верховна Рада України вводить кримінальну відповідальність за крадіжки більше 60 гривень, а також довічне ув’язнення для хабарників, які отримали більше 10 тисяч доларів хабар. Всі експертні заключення свідчать, що результатом введення цього закону будуть банкрутства десятків підприємств, десятки тисяч безробітних і суттєве недоотримання бюджетних надходжень. Так от, чи не вважаєте ви, що по результатах лобіювання і розгляду цього законопроекту і аналогічних до нього необхідно передбачати відповідальність для осіб, які займаються проштовхуванням економіч.
Завершуйте, будь ласка, питання.
Чи не вважаєте ви, що по результатах аналізу ходу цього законопроекту потрібно передбачати відповідальність для осіб, які займаються проштовхуванням за відомо економічно злочинних рішень? Дякую.
Дякую, пане Ярослав, за питання. Абсолютно вас підтримую, що коли у Верховній Раді „протягується” лобістське рішення, то за це мають відповідати ті, хто їх „протягує”. У даному випадку мова йде про урядовий законопроект, запропонований на розгляд Верховної Ради, де, з одного боку, пропонується підняти акцизи на пиво, а ми так розуміємо, що ви якраз і є представником тих, про кого ви говорите. З іншого боку, спрямувати додаткові надходження від цього на забезпечення людей інсуліном, на забезпечення львів’ян водою, на реконструкцію Шевченківського заповідника в Каневі. І я думаю, що ви як представник Української народної партії, яка завжди виступає за національну свідомість і орієнтацію, маєте першим голосувати за цей законопроект. Щодо. було питання від попереднього виступаючого щодо суми видатків на утримання Державного управління справами, в бюджеті цього року мільярд 200 мільйонів гривень. А на Верховну Раду менше 800 мільйонів.
Шановні колеги, питання-відповіді завершено. В зв’язку із тим, що ми маємо неякісну роботу Комітету з питань бюджету я попросив би керівництво комітету і керівника Апарату Верховної Ради звернути увагу на роботу секретаріату Комітету з питань бюджету, щоб ми більше не отримували документи, які не відповідають не тільки Регламенту Верховної Ради, а й не відповідають Конституції України. Це не робить чесні українському парламенту. Друге. У зв’язку з тим, що ми детально зараз розглянули суть і пропозиції Президента і позицію комітету, у мене буде пропозиція, якщо ви її підтримаєте, щоб ми зараз поставили на голосування питання по підтримці пропозицій Президента України, які він вніс, в редакції, яка опрацьована в профільному комітеті. Якщо така пропозиція буде підтримуватись, ми можемо тоді її проголосувати. Якщо ні – тоді ми далі не маємо жодного права щось розглядати, ми можемо тільки відправити тоді це на доопрацювання. Є заперечення, щоб ми таким чином підійшли до вирішення цього питання? Немає заперечень. Тоді я ставлю на голосування пропозиції Президента України, сформульовані ним у своєму поданні, в редакції, яка сформульована профільним комітетом, з частковим врахуванням по суті пропозицій Президента України і ухвалення закону в цілому в новій редакції. Прошу, будь ласка, визначатися. [[12:01:33]] За-343 Рішення прийнято. Закон в новій редакції ухвалено і буде направлено на підпис Президенту України. І Олександр Віталійович вже нас запевнив, що буде рекомендувати главі держави поставити підпис під цим законом. Оголошується перерва до 12 години 32 хвилин.
Прошу народних депутатів зайняти робочі місця. Оголошується до розгляду питання про призначення чергових виборів Президента України. Шановні колеги, у нас внесено три проекти постанови з цього питання. Я хочу зараз, щоб ми з вами порадилися щодо процедури розгляду цього питання. Оскільки воно дуже жваво і активно обговорювалося як в сесійній залі, так і поза її межами, в парламентських комітетах і в суспільстві, я хочу вам запропонувати, щоб ми заслухали авторів трьох проектів постанов і без обговорення визначилися щодо підтримки одного з них. Буде заперечення щодо такого порядку розгляду цього питання?
Нема заперечень? Якщо немає заперечень, тоді ми зараз заслухаємо авторів трьох проектів Постанови, після цього ухвалимо рішення. Я запрошую до слова народного депутат України Андрія Віталійовича Шевченка, будь ласка.
Панове, я думаю, що сьогодні особливий день. Я дуже вірю, що сьогодні нарешті Україна отримає остаточну, визнану всіма учасниками політичного процесу дату прямих президентських виборів. Коли рік назад ми розпочинали дискусію про дату президентських виборів, то попереджали, що призначення дати буде проблемним. І єдиний спосіб отримати. єдиний спосіб провести вибори так, щоб ніхто не сумнівався в їх легітимності, це досягти політичної згоди щодо дати виборів. Я нагадаю, що був автором постанови, якою пропонувалося провести вибори 27 грудня. Сьогодні не збираюся ні агітувати про свою дату, ні агітувати проти інших дат. Як і раніше, я вважаю, що і 27 грудня, і 25 жовтня, і 22 листопада, і 17 січня, і 31 січня – кожна з цих дат має свою правову логіку, і жодна з цих дат не є бездоганною з правової точки зору. Я радий, що у залі, наскільки я відчуваю, є політичний консенсус. Мені шкода, що він припав на 17 січня, а не на ту дату, яку я пропонував. Як і раніше, я вважаю і дату 17 січня небездоганною хоча б тому, що ми на два місяці продовжуємо повноваження діючого Президента Ющенка. Але вважаю, що погана ясність, вона все одно краща за дуже красиву, але ж невизначеність. Тому заради згоди в залі я відкликаю свій проект постанови. Щойно я зареєстрував у Апараті Верховної Ради свою заяву про відкликання постанови, автором якої я є. Копію цієї постанови я передаю головуючим. І насамкінець хочу сказати, що нам як парламенту України потрібно винести кілька уроків з цієї історії. Перший урок дуже простий: навіть найважливіший закон країни, яким є Конституція, повинен бути виписаний настільки просто, настільки чітко, настільки зрозуміло, щоб не викликав жодних двозначностей. Другий урок: нам треба навчитися вирішувати дуже важливі для країна питання заздалегідь, коли вони постають, а не в останній момент, коли вже півень клює в те місце, де часом дуже боляче. І останній урок, мені здається, що ми повинні пам’ятати, що проблема двозначності в Конституції не вирішується сьогоднішнім голосуванням. І я хочу, щоб цей зал так само, як ми свого часу чотирма сотнями голосів голосували за одну дату, так само як сьогодні проголосуємо за іншу дату, щоб у нас тут було 400 голосів в остаточному вигляді за таке формування в Конституції, яке не буде викликати двозначностей. Я би, наприклад, пропонував, щоб ми в першу неділю листопада обирали Президента щоразу. І це означає, що після новорічних свят, після різдвяних свят ми могли б святкувати інавгурацію. Насамкінець, найголовніше, я дуже радий, що є згода в залі, я радий, що сьогодні країна отримає дату президентських виборів. Закликаю зал підтримати політичне рішення і проголосувати за дату 17 січня 2010 року. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я запрошую для представлення свого проекту народного депутата Москаля Геннадія Геннадійовича. Відсутній і не наполягає, я так розумію, на своєму проекті. Шановні колеги! Володимир Михайлович зараз проводить засідання Погоджувальної ради разом з представниками Кабінету Міністрів. Тому я з вашого дозволу представлю його проект, який полягає в тому, щоб призначити чергові вибори Президента України на неділю 17 січня 2010 року. І є ще два пункти, які стосуються доручень Верховній Раді і іншим державним органам, щодо цих двох пунктів після нашого спілкування з Володимиром Михайловичем, він не наполягає на тому, щоб вони були присутні обов’язково в цій постанові. Я запрошую зараз ще від комітету народний депутат Подгорний, будь ласка.
Шановні виборці! Шановна Президія! Шановні народні депутати! Комітет сьогодні вранці розглянув на своєму засіданні всі три проекти постанови, була дуже жвава дискусія. Комітет виходячи із загальнолюдських міркувань міг би погодитися з датою 22 листопада, тоді, дійсно країна в новий рік ввійшла з новим Президентом. Але враховуючи ту ситуацію, яка склалася сьогодні в країні, в правовому полі, і перш за все з нашим Конституційним Судом, який дуже часто приймає рішення не стільки керуючись правовою логікою, скільки якимись іншими аргументами. І останнє його рішення щодо строків повноважень міських, сільських, селищних голів тільки це підтверджує. Тому комітет провів спочатку рейтингове голосування по всіх проектах, комітет доручив довести до вас це рейтингове голосування за перший проект депутата Шевченка, всі члени комітету утримались. За проект народного депутата Москаля утрималось чотири, „за” було п’ять із дев’яти присутніх і за проект Литвина Володимира Михайловича „за” - 8, проти – один, утрималось – нуль. Тому комітет пропонує підтримати постанову 4477-2, але внести зміни в пункт 2 і внести наступні зміни. Там треба слова з приводу того, що перший тиждень червня, пленарний тиждень червня 2009 року замінити на останній пленарний тиждень червня. Тобто на останньому тижні пленарному, цей тиждень, який сьогодні є, розглянути дійсно законопроект щодо змін до закону про вибори Президента із зміною терміну виборчого процесу із 120 днів на 90. Такий висновок комітету вам сьогодні зранку був розданий, комітет просить підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Перед тим, як ми будемо визначатися шляхом голосування, з мотивів голосування, будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович. Є необхідність з мотивів голосування висловитись всім, хто хоче? Добре. Будь ласка, тоді я перепрошу, Юрій Анатолійович. З мотивів голосування, хто має свої думки і міркування, будь ласка, запишіться. Будь ласка, я вибачаюсь, я надав слово Кармазіну Юрію Анатолійовичу, прошу.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Все зрозуміло, що ми не хочемо обговорювати, що є політичний консенсус. Але давайте подивимося, чи є консенсус у нас і хто нам дав право просто так роздавати по два, по три місяці зайвих повноважень. В частині першій 103 статті Конституції написано, що термін дій Президента, діяльності Президента є п’ять років. П’ять років і ні днем більше! І ніяка Верховна Рада не може узурпувати собі право на те, щоб продовжувати комусь повноваження хоч би на один день, а тут мова йде на понад два місяці, якщо порахуєте процес. Тому є чітке протиріччя між частиною першою і частиною третьою статті 103 Конституції України. Конституційний Суд свідомо обійшов це протиріччя, розуміючи, що саме він мав це визначити. Тому я заперечую проти такої дати і прошу встановити дату, яка б не передбачала подовження повноважень.
Князевич Руслан Петрович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Я просив би вашу увагу звернути на те, що крім відповідного профільного комітету цей висновок фаховий надав Комітет з правової політики, до виключних повноважень якого саме належить питання конституційності. І там чітко визначено ту дату, яку вже не Конституційний Суд, а відповідно Комітет з правової політики визначає єдино вірною і такою, що відповідає Конституції України, а саме 17 січня. Більше того, я би просив би не рити яму комусь, щоб самому туди не потрапити. Я звертаю увагу, що аналогічна норма щодо визначення строків чергових виборів існує і для парламенту, остання неділя останнього строку повноважень. Щоб не трапилось так, що ми, маніпулюючи з чужими повноваженнями, чужими строками самі туди потрапимо. І останнє. Я все ж таки просив би ці два пункти в постанові Литвина не знімати, бо над важливий пункт, це все-таки змінити законодавство про вибори Президента України. До того часу поки воно залишатиметься в редакції другого туру 2004 року, то немає жодного сенсу навіть визначати будь-яку дату, зрозуміло які будуть результати, бо ніхто вже помилок 2004 року робити не буде. Зважаючи на ці обставини, я просив би навпаки скоротити строки і негайно приступити.
Звершуйте, будь ласка, думку.
Приступити до розгляду цього питання на цьому сесійному тижні, бо у нас залишається один сесійний тиждень. А що стосується постанов, коли їх приймати, то я звертаю вашу увагу, що є невідповідності до того, маніпулюючи начебто в Конституції є строк, що це треба зробити за півроку до виборів. Ні, за півроку до виборів Президент розпускає, повноваження, втрачає розпускати парламент. А в чинному законі іде мова про 130 днів до виборів. Якщо ми внесемо зміни, ми тоді можемо маніпулювати цей строк, бо ми скорочуємо компанію. Не в постанові проблема, а проблема в чинному законі. Дякую.
Стоян Олександр Миколайович.
Безумовно, прикро, що Ющенко чіпляється за крісло Президента, кажучи його словами, як вош за кожуха. Решту слова передаю часу Олені Лукаш. Прошу.
Дякую. Шановні колеги, я пропоную звернути увагу на частину третю проекту постанови, де зокрема Центральній виборчій комісії ми зобов’язуємо забезпечити функціонування державного реєстру виборців. З врахуванням того, що не все залежить від Центральної виборчої комісії, прошу уточнити цей пункт або додати інший підпункт такого змісту. Міністерство внутрішніх справ України, Міністерство юстиції України, Державному департаменту України з питань виконання покарань, органів опіки та піклування, органів охорони здоров’я, установ соціального захисту, спеціалізованих закладів, які здійснюють облік бездомних громадян, дипломатичних представництв та консульських установ України, командирам військових частин формувань, а головне сільським, селищним, міським головам забезпечити.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. забезпечити подання органам ведення реєстру відомостей про виборців. Чому я прошу додати цей пункт? Бо нам відомі випадки, коли зокрема Міністерство внутрішніх прав не надає актуалізовані дані до органів реєстру, залишивши наодинці з центральними органами виконавчої влади та представниками місцевих громад Центральну виборчу комісію, ми отримаємо актуальних даних Державного реєстру до початку виборчого процесу. Я вважаю, якщо ми зобов’язуємо ЦВК щось зробити, то ми повинні звернути увагу центральних органів виконавчої влади і відповідних міських, там, селищних голів, про що я казала, на необхідність внесення актуальних повних даних про громадян до органів ведення реєстру. І прошу поставити мою пропозицію на голосування. Дякую.
Мірошниченко Юрій Романович.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні виборці, шановні колеги, ви знаєте, наша фракція буде підтримувати проект постанови, підготовлений Головою Верховної Ради [[і це 4477-2]] із тією корекцією, яка стосувалася місця, тобто перший пленарний тиждень липня. І в чому є сенс такої постановки питання? Адже визначеність дати впорядковує, у тому числі діяльність всіх політичних сил, які готуються до виборів Президента. Друге. Коли ми говоримо про необхідність саме дати 17 січня, погоджуючись абсолютно з колегою Кармазіним щодо чистоти процесу і повноважень Президента, але разом з тим є рішення Конституційного Саду, і ви пам’ятаєте, ми голосували на іншу дату, але нам Конституційний Суд не дозволив діяти у такій правовій логіці. Сьогодні ми повинні ухвалити рішення, це рішення спирається, у тому числі і на рішення Конституційного Суду, і таким чином.
Завершуйте, будь ласка.
і таким чином фактично поставимо крапку на політико-правовій дискусії щодо дати виборів і почнем спокійно працювати, і готуватись до цієї дати. Дякую.
Шановні колеги, дозвольте мені, як автору проекту постанови, у межах Регламенту висловити своє бачення. Я просив би і прошу шановних колег народних депутатів, щоб ми підтримали дату 17 січня, як даність, і разом з тим я пропо6ную всі інші пункти, як-то пропозиція щодо 90 днів, а також доручення ЦВК і Кабінету Міністрів про реєстру виборців, зняти, оскільки ми обмінялися думками, дійшли висновку, що проект постанови повинен містити з цього приводу один пункт. Але разом з тим, коли Верховна Рада України прийме рішення щодо встановлення дати президентських виборів, ми, як протокольне доручення, можемо ці позиції зафіксувати. Тому я дякую вам за розуміння і розраховую, що ми приймемо сьогодні рішення, щоб покласти край різного роду політичним розмовам. Шановні колеги, відповідно до Регламенту я поставлю на голосування відповідно до реєстрації. Першим ставиться на голосування [[Шевченко зняв]] проект постанови 4471-1, автор – Геннадій Москаль. Він пропонує призначити чергові вибори Президента України на неділю 22 листопада. Я ставлю на голосування. Прошу Верховну Раду України визначиться. [[12:48:55]] За-42 Рішення не прийнято. Шановні колеги, тепер ставиться на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 4477-2]], автор – народний депутат Литвин, такого змісту. Відповідно до пункту сьомого частини першої статті 85, частини п’ятої статті 103 Конституції України, зважаючи на рішення Конституційного Суду України №10-РП від 12 травня 2009 року та з метою організації належного законодавчого забезпечення виборчого процесу виборів Президента України Верховна Рада України постановляє: перше, призначити чергові вибори Президента України на неділю 17 січня 2010 року. Крапка. А все інше буде формульовано як доручення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови про призначення чергових виборів Президента України на неділю 17 січня 2010 року. Адам Мартинюк. Зніміть голосування.
Дякую. Володимир Михайлович, враховуючи вашу пропозицію про те, що ви знімаєте, пропонуєте не голосувати, і я думаю, що абсолютно правильно другий і третій пункт цієї постанови, то я пропоную, подивіться, будь ласка, на формуліровку констатуючої частини. Мабуть там слова „з метою забезпечення організації” і так далі в зв’язку з тим, що вже другого і третього пункту немає, варто уточнити. Тобто уточнити констатуючу частину і голосувати в цілому за постанову.
Шановні колеги, застереження правильне. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Полностью логика есть то, что вы говорили в части того, что нужно оставить в проекте постановления только дату «17 января», но была очень существенная поправка Елена Лукаш. Давайте мы в эту постанову впишем поправку Елены Лукаш и будет два пункта: «17 января» и то, что предлагала Лукаш.
Шановні колеги, якщо ви пристанете на таку пропозицію, ми проголосуємо потім протокольне доручення і там зафіксуєм пропозицію Олени Лукаш. Тому зараз я зачитаю проект постанови, бо вона історична і має чітко відповідати положенням Конституції. Проект Постанови Верховної Ради про призначення чергових виборів Президента України. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 85, частини п’ятої статті 103 Конституції України Верховна Рада України постановляє: призначити чергові вибори Президента України на неділю 17 січня 2010 року. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування. Я цю пропозицію ставлю на голосування. Реєстраційний номер 4417-2. Прошу голосувати. Десятого року. Так, 2010 року. [[12:52:19]] За-399 Дякую. „За” – 399. Постанову прийнято. Дякую вам, шановні колеги, за нашу одностайну позицію. До вашого відому, на табло помилково висвітилось 17 січня 2009 року. Нагадую, 17 січня 2010 року. І, шановні колеги, пропозиції. Якщо ви дозволите, ми оформимо як протокольне доручення Комітету з питань державного будівництва невідкладно опрацювати до розгляду Верховною Радою України проект Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори Президента України”, передбачивши пропозицію, вивчення пропозицій про скорочення виборчої кампанії до 90 днів, а також сформуємо пропозиції у вигляді доручення про те, щоб був остаточно доопрацьований реєстр виборців України. І пропозиція Олени Лукаш. Будь ласка.
Шановні колеги, Лукаш Олена пропонувала доручення також Держдепартаменту з питань виконання покарань, МВС, Міністерству юстиції, що стосується виконання ними своїх обов’язків. Моя пропозиція буде полягати в наступному. Верховна Рада України не має давати доручення виконувати свої функціональні обов’язки, які мають ці органи виконувати за своїм статусом, і для цього вони в житті створені. Якщо ми маємо вже таку біду, як окремий орган ведення Державного реєстру виборців, який дає попередні списки, то уточнюються вони вже знову у виборчих комісіях за допомогою органів Міністерства внутрішніх справ, Міністерства юстиції і Державного департаменту виконання покарань. Це їхній обов’язок, це зробити. І я думаю, що ми повинні будемо зробити таким чином, щоб у нас функціонувало в режимі реального часу облік громадян України, який не буде потребувати ніяких уточнень потім. А сьогодні і Кабінет Міністрів, і всі інші органи мають виконувати ту роботу, заради якої вони створені, і функції, які на них покладені. І що стосується доручень по закону – він сьогодні у нас передбачений у четвер для розгляду, цей проект закону, - а конкретно пропозиція про скорочення виборчого терміну може бути розглянута, і вона буде розглянута і підтримана, я переконаний, в сесійному залі, але Верховна Рада України не має давати таке доручення, оскільки це буде виключним правом суб’єктів законодавчої ініціативи. І така ініціатива буде, і буде реалізовуватись, оскільки проект, який зараз включений, передбачає не скорочення, а збільшення термінів. Але очевидно, що є розуміння в тому, що ми повинні будемо відреагувати на позицію депутатських фракцій, які задекларували необхідність скорочення термінів виборчої компанії. Володимир Михайлович, тому я прошу, щоб ми ті положення, які стосуються виконання своїх повноважень і своєї роботи органом не нагадували органам державної влади.
Шановні колеги, давайте приймемо таке рішення: якщо Верховна Рада України не заперечує, я оформлю відповідне доручення і направлю його до відповідних державних інституцій для того, щоб відреагували на ті пропозиції, які були висловлені при обговоренні цього питання. А голосувати ми не будемо. Немає застережень? Приймається. Тепер, шановні колеги, дозвольте поінформувати вас про результати засідання Погоджувальної ради України. На пропозицію фракції Партії регіонів ми провели засідання Погоджувальної ради, обговорили ряд позицій, які викликають дискусії, а саме в частині нової редакції Бюджетного кодексу. По суті справи ми погодили всі дискутивні моменти і домовилися матеріалізувати наші домовленості у процесі доопрацювання відповідних змін, які ми узгодили до документу, який підготовлений до другого читання. Разом з тим, викликає різке заперечення і аргументи, як з одного, так і з іншого боку є вагомими щодо того, щоб Україна із 700 місцевих бюджетів перейшла на 12 тисяч бюджетів. У зв’язку із тим, що тут ми не досягли компромісу, домовилися таким чином: зараз робоча група опрацьовує ті пропозиції, які ми погодили, додатково обґрунтовує пропозиції і заперечення до пункту про 12 тисяч місцевих бюджетів. О 15:30 ми проведемо засідання Погоджувальної ради. Якщо будуть у нас всі позиції погоджені, ми тоді о 16-ій годині вийдемо на прийняття практичного рішення. В’ячеслав Анатолійович, в разі якщо в нас з’являться, або не буде. нові неузгодженості, або в нас не буде погодженої спільної позиції, ми домовилися таким чином, що тоді завтра о 10:30 ми приступимо до розгляду цього питання і першим проголосуємо пропозицію про 12 тисяч бюджетів. В разі підтримки Верховною Радою, тоді ми вже будемо розглядати весь закон. Але ми домовилися таким чином, що як крайній варіант, завтра Верховна Рада України на ранковому засіданні прийме остаточне рішення. Я прошу керівників фракцій по одній хвилині, якщо є щодо додати з приводу обговорення цього питання на засіданні Погоджувальної ради. Будь ласка, Іван Григорович, тоді Олександр Сергійович, потім фракція комуністів.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Володимир Михайлович, ви абсолютно об’єктивно доповіли ситуацію, яка у нас склалася на переговорному процесі. Ми б хотіли закликати наших колег до плідної роботи протягом цих 2-3 годин. Неузгоджених позицій не так багато. І ми могли б сьогодні о 16-ій годині саме поставити на голосування цей, без перебільшення, надзвичайно видатний документ для нашої держави. І наступне, Володимир Михайлович, ми з вами обговорювали ряд і інших питань, зокрема, і кадрові питання. Тому ми просимо зараз поставити на голосування, кадрові питання у нас завжди поза порядком денним, поставити на голосування, є подання уряду, воно надійшло до Верховної Ради, про звільнення міністра транспорту Йосипа Вінського. Прошу поставити його на голосування.
Будь ласка, Олександр Сергійович. Потім фракція комуністів, тоді Микола Мартиненко.
Спасибо, Владимир Михайлович. Мы поддерживаем те предложения, которые вы озвучили. Действительно, по этим предложениям мы договорились на Погоджувальной раде. И я просил бы наших коллег не вносить корректировку дополнительную от того, что мы уже согласовали. При этом, Владимир Михайлович, мы просили бы назавтра тогда после рассмотрения Бюджетного кодекса, поставить вопрос, связанный с изменениями в Государственном бюджете по пересчету прожиточного минимума. Мы считаем, что это вопрос основной сегодня, он касается, практически, всех граждан нашего государства, начиная от работников бюджетной сферы, работников предприятий, и заканчивая пенсионерами. И то, чго сегодня государство не доплачивает в связи с уровнем инфляции, которая прошла и в связи с ростом потребительских цен, это является фактом и мы должны эту диспропорцию устранить, проголосовав за данный проект решения. Что касается по Винскому, мы тоже поддержали бы поддержали рассмотрение данного вопроса, учитывая.
Дайте можливість завершити думку.
Учитывая то, что этот руководитель практически явился препятствием по воплощению тех проектов, которые были по восточным регионам, в частности по Донецкой и Луганской области, связанных с «Евро-2012». И только за то, что он завалил практически все проекты по развитию инфраструктуры, строительства дорог и так далее, только за это уже нужно освободить его от занимаемой должности. Спасибо.
Дякую. Фракція комуністів, будь ласка. Петро Миколайович Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Я вважаю за потрібне звернутися до вас, шановні колеги, що треба розглянути ці зміни до Бюджетного кодексу, це не новий Бюджетний кодекс, а це зміни до Бюджетного кодексу. І вони якраз передбачають активізацію територіальних громад щодо захисту своїх інтересів. І якщо вони напряму будуть за певною схемою отримувати ці гроші, тобто бюджет, тоді, скажімо, на рівні того ж району та ж сама територіальна громада району буде вже за участю сільських, селищних, територіальних громад визначати куди використовувати ці гроші. Далі. Це дуже важливо сьогодні, щоб зруйнувати ту злочинну структуру вертикалі Президента і не дати можливість і далі знущатись головам облдержадміністрацій районних над бюджетами місцевими і використовувати їх так, як вони хочуть. Це підсилить можливості територіальної громади, якраз розвивати соціальну інфраструктуру на селі, бо вона зараз занедбана і знищуються. Це дасть можливість сьогодні підтримувати якраз перспективність, стратегічні напрямки розвитку села. Дякую.
Дякую, Петро Миколайович. Від фракції "Нашої України - Народної Самооборони", немає нікого? Будь ласка, Ігор Шаров, будь ласка.
Шановний пане Голово! Вельмишановні колеги! Фракція "Блок Литвина" погодиться з запропонованим Головою Верховної Ради України варіант розгляду проекту закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України. Наша фракція сьогодні візьме участь у роботі бюджетного комітету і будемо готові розглядати відповідне питання о 16-ій годині. Дякую.
Ми обмінялися думками. Шановні колеги, тепер кадрове питання, прошу уваги! Верховна Рада України 17.06 отримала заяву міністра транспорту та зв’язку України Йосипа Вінського. Я зачитаю вам цю заяву. „Відповідно до статті 18 Закону України „Про Кабінет Міністрів України” подаю заяву про відставку з посади міністра транспорту та зв’язку України. Моя заява обумовлена серйозними розбіжностями з Прем’єр-міністром України Тимошенко щодо політичних, кадрових, економічних питань, а також етики стосунків між членами Кабінету Міністрів України. Крім того, Прем’єр-міністром України блокуються вкрай необхідні для галузі реформи та виділення необхідних коштів для розбудови об’єктів інфраструктури, пов’язаних з проведенням в Україні Чемпіонату з футболу „Євро-2012”. Міністр транспорту та зв’язку - Вінський”. Тобто міністр звернувся із заявою з проханням прийняти його відставку. Разом з тим, я прошу уваги, Верховна Рада України отримала звернення від Прем’єр-міністра України такого змісту, зачитую. „Верховна Рада. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, частини другої статті 18 Закону України „Про Кабінет Міністрів України” вношу подання про звільнення Вінського Йосипа Вікентійовича з посади міністра транспорту та зв’язку України”. Отже, на ваш розгляд, шановні колеги, буде запропоновані проекти постанов у такій послідовності. Перше – про звільнення міністра транспорту та зв’язку за його заяву про відставку і на підставі заяви про відставку. Якщо Верховна Рада України не підтримає, тоді я поставлю на голосування пропозицію Прем’єр-міністра України, а саме: проект Постанови Верховної Ради України такого змісту: „Звільнити Вінського Йосипа Вікентійовича з посади міністра транспорту та зв’язку України”. Різницю ви розумієте. Будь ласка, Петро Миколайович Симоненко.
Симоненко фракция коммунистов. Ну то, что Винского, на мой взгляд, как и по многим другим министрам надо рассмотреть их ответственность и освобождать от занимаемой должности, а не удовлетворять их заявления, чтобы они получали льготы и до пенсии, так скажем, ни где не работая, заработную плату получали, это очевидно. Но здесь вопрос в другом заключается и я хотел бы, чтобы коллеги прислушались к этому. Сейчас, по сути дела, начал реализовываться план разрушения Верховной Рады и проведение досрочных выборов. Поэтому нам надо сегодня в комплексе посмотреть по всем министрам. Поднимались вопросы по Вакарчуку, мы сегодня ставим вопрос по Министру культуры, по Министру юстиции, мы требуем, чтобы в комплексе это все рассмотрели и готовы голосовать за их отставку, но только рассмотреть, естественно, и ответственность остальных министров для того, чтобы мы понимали, что за этим далее будет следовать. Благодарю!
Дякую! Шановні колеги! Сьогодні у Верховній Раді України зареєстровано сім проектів постанов про звільнення відповідних міністрів. Я ознайомив сьогодні керівників фракцій із відповідними документами, пропозиція з якою виступив Петро Миколайович Симоненко, я думаю, буде можливість її обговорити на засіданні Погоджувальної ради о 15 годині 30 хвилин. А зараз, прошу уваги! Я першою поставлю на голосування пропозицію про звільнення міністра транспорту та зв’язку із посади на підставі його заяви про відставку. Якщо не буде підтримана, я другою поставлю пропозицію Прем’єр-міністра України.Тому, прошу уваги! Першою ставиться пропозиція про звільнення з посади міністра транспорту та зв’язку Йосипа Вікентійовича Вінського відповідно до його заяви про відставку. Прошу визначатись. [[13:07:35]] За-2 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Шановні колеги, серйозне питання. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко"- 2, всі інші фракції не брали участь в голосуванні. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4687]] про звільнення Йосипа Вінського з посади Міністра транспорту та зв’язку України. Зачитую. „Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада України постановляє: звільнити Вінського Йосипа Вікентійовича з посади Міністра транспорту та зв’язку України”. Прошу голосувати. [[13:08:32]] За-365 Рішення прийнято. Олександр Стоян, ви, мабуть, подяку хочете виголосити, так, чи що. Ну, будь ласка, мікрофон.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, ну те, що написав Вінський – це його розборка політична з Тимошенко, а те, що подала Тимошенко заяву, у мене виникає питання, за що вона його звільняє. Тимошенко на прес-конференції сказала, що він піарив за мільйони гривень, що він корупціонер і таке інше. Якщо це дійсно правда, то треба не просто звільнити людину, яка з їх слів крала, деребанила, грабила державу. Він навіть не знав, на якій машині їздить. Каже: мені підсунули машину за 200 тисяч доларів, а як міністр транспорту не знав марку цієї машини. То, мабуть, треба кінчати з тим, що крадуть, грабують і їх звільняють за власним бажанням. Нехай тоді Тимошенко порушить кримінальну справу, а не просто звільнили, до побачення. Поясніть, за що вона його звільняє.
Дякую. Шановні колеги, рішення Верховна Рада України прийняла. Тому давайте будемо працювати далі. У мене є пропозиція, прошу уваги, шановні колеги. Для того, щоб ми могли оперативніше приймати рішення, велике прохання, давайте будемо розглядати відповідні законопроекти за скороченою процедурою. Така пропозиція була обговорена на засіданні погоджувальної ради. Я ставлю її на голосування, розгляд законопроектів за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:10:17]] За-175 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до Закону України „Про господарські товариства” [[щодо суми статутного складеного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю]], реєстраційний номер 3488, 3488-1. Доповідачі – народний депутат України Матвієнко Анатолій Сергійович, заступник міністра економіка Поживанов Михайло Олександрович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Воропаєв Юрій Миколайович. Будь ласка, Михайло Олександрович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Проект Закону України розроблено з метою спрощення умов започаткування підприємницької діяльності шляхом зменшення мінімального розміру статутного капіталу, необхідного для заснування товариства з обмеженою відповідальністю зі 100 до 15 мінімальних заробітних плат. Існуюча в Законі України „Про господарські товариства” вимога щодо мінімального розміру статутного капітала при заснуванні товариства з обмеженою відповідальністю не менше суми, еквівалентної 100 мінімальним заробітним платам, по-перше, стримує створення нових малих підприємств і, по-друге, є одним з факторів низького рейтингу України за показником відкриття компанії у 2008 році – 128 місце серед 181 країни світу, бізнес-клімат яких досліджувався Світовим банком. Прийняття закону спростить порядок заснування товариств з обмеженою відповідальністю, що сприятиме створенню належних умов для розвитку підприємництва і поліпшення ділового клімату в Україні. Окрім цього, у мене є ще одна, скажем, пропозиція. Бо 2.06.2009 року був прийнятий у першому читанні проект Закону України „Про внесення змін до деяких законів України щодо сприяння здійсненню підприємницької діяльності”, гдє норма, реєстраційний номер 4581, внесений народними депутатами Королевською, Колєсніковим, Чечетовим, Томенком, Каськовим і Ляпіною. У законопроекті пропонувався мінімальний розмір статутного капіталу, необхідний для заснування товариства з обмеженою відповідальністю зменшити до однієї мінімальної заробітної плати. Тому є пропозиція, щоб ми проголосували цей закон сьогодні. А до другого читання, щоб він у комітеті був врахований у тому законі. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Юрій Миколайович Воропаєв.
Добрый день, уважаемые коллеги, добрый день уважаемый председательствующий, хочу ваше внимание обратить на то, что у нас есть два законопроекта, которые мы рассматриваем. Один из них, 3488, нашего коллеги Матвиенко и второй, 3488-1 – альтернативный, урядовый. Разница между ними только в одном – это в цифре, которую предлагается установить, как минимальный размер уставного капитала обществ с ограниченной ответственностью. Есть норма Закона «О хозяйственных обществах», статья 52, которая в настоящее время определяет, как уже сказал предыдущий докладчик, этот минимальный размер – 100 минимальных заработных плат – это 62 тысячи 500 гривен на сегодняшний день. Законопроект 3488 предлагает установить минимальный размер – два минимальных размера – это получается 1 тысяча 250 гривен, урядовый законопроект предлагает установить минимальный размер уставных фондов на 9 тысяч 375, то есть 15 минимальных заработных плат. Экспертное управление рассмотрела оба эти законопроекта и оба рекомендует принять в первом чтении, то есть за основу, но по обоим предлагает доработать с тем, чтобы не перейти из одной крайности в другую крайность. Комитет, рассматривая данный законопроект, наш Комитет по экономической политике, рекомендует Верховной Раде принять за основу законопроект 3488 Матвиенко. И отклонить законопроект урядовый. Однако, учитывая мнение Главного экспертного управления о том, чтобы мы не перешли в крайность, когда создаются пустышки, фиктивные фирмы и мы не облегчили для этого этим лицам, установив вообще какие-то размеры минимальные уставного фонда, предлагается экспертным управлением интересная норма, я считаю, что она заслуживает внимания, о том, чтобы установить, скажем, как предлагает наш коллега Матвиенко.
Да, будь ласка, будь ласка.
минимальный размер уставного фонда – две минимальные заработные платы. Но если количество участников – там пять, семь, восемь и так далее, то уставной фонд должен иметь как минимум одну минимальную заработную плату денег на каждого участника этого общества. Поэтому комитет рекомендует Верховной Раде, повторяю еще раз, принять в первом чтении данный законопроект и до второго чтения доработать его.
Шановні колеги, доповідь комітету завершена. Є потреба обговорювати питання? Різниця полягає в тому, що Анатолій Матвієнко пропонує із ста до двох зменшити, а Кабінет Міністрів - із ста до 15-ти. От і вся різниця. І комітет пропонує прийняти за основу проект закону [[реєстраційний номер 3488]] нашого колеги Матвієнка, а потім вже узгодити позиції. Може, ми так і поставимо на голосування, і приймем рішення відповідне? Нема заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 3488]] про внесення зміни до Закону України „Про господарські товариства” (щодо суми статутного (складеного) капіталу товариства з обмеженою відповідальністю). Прошу голосувати. [[13:17:11]] За-190 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 114, „Блок Тимошенко” – 1, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 29, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 0. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 3488-1]] про внесення зміни до Закону України „Про господарські товариства” (щодо суми статутного (складеного) капіталу товариства з обмеженою відповідальністю). Урядовий проект. Прошу голосувати. [[13:18:00]] За-352 Рішення прийнято. Шановні колеги, вашому. вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням [[реєстраційний номер 3329]]. Доповідач – міністр юстиції України Оніщук Микола Васильович. Співдоповідач –голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Грицак Василь Миколайович. Так, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Метою законопроекту, який вноситься урядом, є запровадження для осіб, які отримають можливість бути умовно звільненими від виконання покарання з випробуванням, застосування стосовно них спеціальних програм, їх корекції соціальної поведінки. По суті йдеться про те, щоб до таких осіб застосовувати, як це, власне, є поширеним в європейській спільноті проходження спеціальних курсів, маючи на увазі особливість злочинів, за які були вчинені ці особи, з тим, щоб досягнути їх корекції соціальної поведінки. По суті йдеться про таку соціальну реабілітацію, соціальну корекції поведінки цих осіб і тим самим суттєво зменшити в тому числі кількість людей, які перебувають в умовах, перебувають в закладах виконання покарань. Добре відомо, що заклади виконання покарань лише, як правило, обмежують волю. Але те, що стосується досягнення ефекту соціальної корекції поведінки, ресоціалізації, то зрозуміло, що краще застосовувати інші методи, один із яких, зокрема, пропонується сьогодні. Насамперед йдеться про те, щоб такі. таку соціальну корекцію їх поведінки застосовувати до неповнолітніх, оскільки це той стан ще фізіологічного, психічного розвитку людини, який піддається такій соціальній корекції. Хто буде це здійснювати? Уряд має затвердити відповідні програми та вимоги до програм, а цю роботу мають виконувати заклади насамперед Державної кримінальної виконавчої служби та центри молоді, сім’ї Міністерства молоді, сім’ї та спорту. Просимо підтримати цей законопроект, який спрямований на подолання і можливість виправлення осіб через їх соціальну корекцію. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Василь Миколайович Грицак. Рішення комітету.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Пропонуємо вашій увазі законопроект номер 3329: про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України [[щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарань з випробуванням]], - поданий Кабінетом Міністрів. Передбачає запровадження для осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням, проходження обов’язкових курсів корекції соціальної поведінки, спрямованих на виправлення засудженого, його успішне соціально-психологічне та економічне функціонування в подальшому. У зазначеному законопроекту пропонується внести зміни до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України, зокрема доповнити перелік обов’язків, які суд може покласти на особу, звільнену від відбування покарання з випробуванням, передбачених частиною першою статті 76 Кримінального кодексу України, новим пунктом такого змісту: „Пройти курс корекції соціальної поведінки за відповідною програмою”; доповнити статтю 13 Кримінально-виконавчого кодексу України новою частиною такого змісту: „Кримінально-виконавча інспекція організовує та контролює проходження особами, звільненими від відбування покарання з випробуванням, курсу корекції соціальної поведінки за відповідними програмами, порядок розроблення, перелік вимог до змісту та порядок виконання яких затверджується Кабінетом Міністрів України „. Прийняття цього законопроекту як закону потребуватиме фінансових витрат спрямованих на розробку науковими закладами корекційних програм, навчання персоналу, розширення площі службових та придбання обладнання для проведення відповідних занять, які є складовими корекційних програм. Реалізація положень законопроекту, згідно висновками Комітету з питань бюджету матиме вплив на видаткову частину.
Завершуйте, будь ласка.
Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, враховуючи узгоджену правову позицію відповідних центральних органів виконавчої влади по законопроекту номер 3329, та зважаючи на те, що новели, запроваджені в цьому проекті, спрямовані на корекцію поведінки засуджених або її окремих проявів, формування соціально сприятливих змін особистості, які можливо об’єктивно перевірити з метою забезпечення безпеки суспільства, зайнятості та освіти засудженого, попередження рецидиву злочинів, тощо, вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України з результатами розгляду даного законопроекту підтримати його у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати законопроект. Будь ласка, запишіться. Прошу вивести прізвища депутатів на табло. Юрій Кармазін і Анатолій Бевз.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, мета цього законопроекту є абсолютно хороша і така, що заслуговує на підтримку. Мова іде про те, що встановлюються для осіб, які звільняються, проходження обов’язкових курсів корекції соціальної поведінки, спрямованих на виправлення засудженого і його успішну соціально-психологічну і економічне функціонування в подальшому, враховуючи ті умови життя, в якому зараз ми перебуваємо, особливо ще і те, що ми живемо в кризовий час. І сьогодні не тільки для тих, хто вийшов з місць позбавлення волі, чи засуджений умовно, а і взагалі для громадян України важко знайти роботу. Разом з тим, викликає зауваження деякі моменти в цьому законопроекті, які, безумовно, треба підтримувати, який треба прийняти в першому читанні, але я хотів би, щоб ми, або комітет зараз почув з голосу мої пропозиції, тоді законопроект можна приймати і в цілому або їх треба буде доопрацьовувати. Перше. Закон не може набрати чинності з дня опублікування, тому що він несе на собі фінансове навантаження. Він несе на собі фінансове навантаження, про це ніхто нічого не говорить. Тому треба буде писати, що з 1 січня 2010 року. Друге. Термін, який надається Кабінетом Міністрів для того, щоб тільки затвердити перелік, вимоги до змісту і порядок затвердження і виконання програм корекції цих осіб, два роки, який встановлений, це теж дуже великий термін, тому що у цей час закон не діє, і ті прогресивні положення, які є сьогодні в інших країнах, які застосовуються, ми не можемо перейняти, на превеликий жаль. Я думаю, що тут треба написати „до року”, і цього достатньо якраз буде для Кабінету Міністрів доопрацювати. До речі, можна почути з цього приводу і думку міністра юстиції. І третє, до затвердження пропонується, до затвердження цих програм, щоб суди не покладали обов’язок про проходження корекції цієї.
Завершуйте, будь ласка.
Це положення треба виключити, тому що закон має бути однаковий, коли він буде застосовуватися абсолютно до всіх. І він якраз і буде застосовуватися, бо відпадуть оці умови. Тобто умови пункту третього відпадуть у зв’язку з перемінами у пунктах першому і другому. Дякую.
Дякую. Народний депутат Бевз, фракція комуністів. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я хотів би наголосити на тому, що даний законопроект, по суті, невдала спроба повернутися до радянської системи спецкомендатур з конкретною прив’язкою засуджених з відстрочкою виконання покарань до житла і до конкретного місця роботи. На жаль, саме головне вже сказано про те, що пропонується на протязі двох років розробити спеціальні програми. На жаль, сьогодні тут з трибуни Верховної Ради міністр нам так і не назвав цих програм. Таким чином, цей законопроект, як мінімум, на два роки зависне у повітрі. Було б краще, якби уряд у особі того ж самого міністра юстиції запропонував законопроект з конкретними програмами уряду, тоді був би предмет для розмови, а так це просто пуста розмова на даному етапі. Дякую.
Володимир Ландік, фракція Партії регіонів. Потім Олег Зарубінський.
Ландік, Партія регіонів. Я внимательно послушал этот законопроект, знаете, он нормальный, но нормальный после того когда бы Кабинету Министров давным-давно надо было предложить другой законопроект, о котором я здесь тоже ранее выступал. У нас ведь есть осужденные, кроме того, что для. лишение свободы, а есть осужденные с ограниченной свободой, об этом мало кто, наверное, знает. И эти осужденные находятся в бывших военных городках, которые давно расформированы, там живут без охраны под оружием, рядом живут семьи, но работы никакой не имеют. И поэтому мы давно должны проголосовать, а Кабмин рассчитать это в бюджете, этих людей направить на социальные работы: на достройку тех дорог, которые брошены, на достройку тех мостов, которые недостроены, тех больниц, школ и так далее. Где. зарплата рабочего не будет составлять, как здесь в Киеве, начинают с тысячи долларов, а то и с тысячи евро, они будут работать и за тысячу гривен и будут довольны, что у них есть работа, и что-то может остаться семье и детям. Но этого мы не увидели в нашем Кабинете Министров, мы не увидели это в бюджете. Поэтому эти все социальные, такие, знаете, наймем социолога, еще кого-то наймем, психолога и будем рассказывать человеку, убеждать его, что, не работая, он может быть полезный обществу, что он перевоспитывается. Перевоспитать можно только трудом, как это было в советское время. Спасибо за внимание.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Я хотів би звернутись саме до колег з приводу цього законопроекту, бо на ставленні до нього відображаються певні тенденції, можливо, не найкращі, які є сьогодні. Ми переконані в тому, що критерієм підтримки чи не підтримки законопроекту має бути не суб’єкт його подання, можемо по-різному ставитися до Кабміну, його підтримувати чи ні, але я думаю, що на законопроект треба дивитися через призму змісту його. Бо законопроект цей не присвячений ні Кабміну, офіційному, ні офіційному уряду, він стосується людей, людей, причому які знаходяться в достатньо складних умовах за своєю виною. Але він стосується і інших людей, в середовищі яких будуть жити ті люди, які не готові жити ні функціонально, ні психологічно, ні соціально. Тому мені здається, коли мова йде про ресоціалізацію або, як по-іншому кажуть, реабілітацію людей, які оступилися в нашому співтоваристві, то їх треба до цього готувати. І тому пропозиція про спеціальні курси соціалізації, а я хотів би додати обов’язкові курси, бо вони за рішенням суду мають влаштовуватися для тієї чи іншої людини, це один з тих кроків, який дозволить людині ввійти в суспільство, людині, яка оступилася. І ще один момент, давайте вже методом від зворотного подивимось. Якщо б це було не так, то в тих країнах, які ми називаємо просунутими, розвинутими, демократичними і таке інше, така підготовка, така система підведення підготовки людини після того, як вона вчинила злочин до життя в нормальному суспільстві, вже застосовується десятки років. Тому в першому читанні можна проголосувати за цей законопроект, але дійсно врахувати ті зауваження, які були колегами висловлені. Дякую.
Обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу, тому я ставлю цю пропозицію на голосування, а саме про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України щодо запровадження корекції соціальної поведінки осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням [[реєстраційний номер 3329]]. Прошу голосувати. [[13:32:37]] За-299 Рішення прийнято. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги депутати! Цей Закон надзвичайно нам потрібен, суспільству потрібен. Тому я пропонував би в пункті першому Прикінцевих положень записати, що він набирає чинності з 1 січня 2010 року, це не протирічить Бюджетному кодексу. В пункті другому Кабінету Міністрів замінити з двох років до року, а пункт третій просто знищити. Я узгодив зараз свою позицію з представниками Комітету, вони знаходять ці пропозиції слушними. Я також їх зараз повідомив Міністерству юстиції, вони також вважають ці пропозиції слушними. Я хотів би, щоб ми з урахуванням цього, вношу на вашу пропозицію щоб прийняти цей Закон в цілому, щоб він почав працювати, що ми почали готуватися, бо у Кабміну буде мало часу для підготовки цих програм, переліку їх і щоб зробити корекцію все-таки людей цих, щоб вони знаходили себе в цьому житті, щоб ми не породжували далі злочинність. Дякую!
Адам Мартинюк, будь ласка, мікрофон.
Дякую! Мартинюк фракція комуністів. Шановні колеги! Передусім наша фракція категорично виступає проти прийняття його в цілому, як закону, тому що ми були і я зараз поясню чому, і мені дивно, що колеги підтримали взагалі цей закон. Про що йдеться, якщо перевести на просту зрозумілу мову? Сьогодні хтось добавляє до обов’язку про те, що робити із звільненими в запас ще одну так би мовити норму, що вони провинні пройти курс корекції соціальної поведінки за відповідною програмою і ця відповідна програма буде складатися відповідним органом Кабінетом Міністрів і далі говориться, що там будуть як кошти Державного бюджету, так і кошти приватних структур. Тобто переводячи на просту зрозумілу мову, це черговий лобістський закон, хтось уже створює структуру про те, що він буде перевиховувати тих хто вийшов із позбавлення волі, що він їх буде вчити, як треба жити за рахунок Державного бюджету.
Шановні колеги, у зв’язку з тим, що є заперечення проти прийняття законопроекту у другому читанні і в цілому як закон, я прошу комітет його оперативно доопрацювати і винести на наступний на розгляд Верховної Ради України. Ставлю на розгляд проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації [[реєстраційний номер 3358]]. Доповідач - заступник голови Служби безпеки України Павленко Анатолій Єгорович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект закону України розроблено Службою безпеки України на виконання Указу Президента України від 23 квітня 2008 року про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 21 березня 2008 року „Про невідкладні заходи щодо забезпечення інформаційної безпеки України” з метою приведення кримінального законодавства України у відповідність до положень Конституції України через вдосконалення правового режиму захисту основних особистих прав і свобод людини, забезпечення принципу їх невідчуджуваності та непорушності, рівності перед законом усіх осіб під час реалізації прав і свобод. Законопроектом передбачається встановити кримінальну відповідальність за контрабанду спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації шляхом віднесення їх до предметів, незаконне переміщення яких через митний кордон України утворить склад контрабанди незалежно від його розміру відповідно до статті 201 Кримінального кодексу України. В статті 359 до суспільно-небезпечного діяння, яке утворює склад злочину, пропонується віднести не тільки незаконне використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, а незаконне виготовлення, придбання, збут чи зберігання з метою використання зазначених засобів для незаконного отримання інформації. Проект акта узгоджено без зауважень з Державною прикордонною службою, Державною митною службою України і Державною службою спеціального зв’язку та захисту інформації, Міністерством фінансів України із зауваженнями, які враховані, з Міністерством юстиції України та Міністерством економіки України. Законопроект розглянуто та погоджено Кабінетом Міністрів України, а також Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте будь ласка. Мойсик Володимир Романович, будь ласка, рішення комітету.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги депутати! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув законопроект, який внесений на виконання рішення Ради національної безпеки і оборони України, щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Сьогодні цими засобами хто тільки не володіє. І ви є свідками того, що і офіційно органи Служби безпеки, органи міліції, прокуратури, а то і негласно бізнесові, та й бандитські структури мають ці засоби. Отже, законопроект направлений на удосконалення кримінальної відповідальності. Доповідач добре висвітлив суть законопроектів. Правильно передав відгуки на нього. Комітет готувався ретельно до підготовки цього законопроекту. І попри те, що висновок Головного науково-експертного управління та висновок Генеральної прокуратури негативний, комітет рекомендує вам, шановні колеги, підтримати це рішення за основу у першому читанні з тим, щоб можна його доопрацювати до другого читання. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги! Пропозиція комітету – прийняти за основу. Застереження є? Запишіться будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Яворівський.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У нас в Україні фактично скомпрометовані абсолютно всі і гілки, і підгілки влади, в тому числі, звичайно, і Служба безпеки. І те, що ми сьогодні приймаєм цей закон, який все-таки хоч комусь дасть по руках, мені здається, дуже важливо. Але я Зотів би оприлюднити ось яку позицію. Те, що відбувається в одному із найважливіших органів держави, орган, який має забезпечити українську державу, щось відбувається таке, що рядова людина просто збагнути не може. Кого тільки вже не призначають на заступників керівника цієї спеціальної і дуже важливої, ще раз повторюю, служби для української держави. Я просто з колосальним здивуванням довідався про те, що недавно призначили видатного діяча Секретаріату президентського, якого нагородили і, по-моєму, присвоїли навіть звання генерала йому за виконання особливих заслуг. Ви чули, як він виконував особливі заслуги по боротьбі з українським урядом. Так от я думаю, а може справді запропонувати було би сьогодні, скажімо, Президентові, який відповідає за цей сегмент української влади, за силові структури, можливо б запропонувати, щоби справді можна було би призначити і бабу Параску заступником, то тоді б ми дійсно знали, що Служба безпеки абсолютно у нас сформована. Але згідно щодо цього закону ми будемо голосувати за нього. Це прогресивний закон, і він справді хоч трішки зменшить, може хоч кількість тих скандалів, коли Служба безпеки прослуховує заступника Генерального прокурора, коли розшукують заступника Служби безпеки по всій Україні, передають його до розшуку. Через те я ще раз кажу, ми за цей закон проголосуємо. Дякую.
Олег Зарубінський, потім Юрій Кармазін.
Дякую. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, а взагалі це позитивно, що доповідає цей законопроект представник тієї служби, яку якраз і обвинувачують у незаконному прослуховуванні, у втручанні у приватне життя людей, в маніпуляторських вимогах до судів з приводу надання дозволу прослуховувати всіх, кого завгодно, які жодного відношення до тероризму чи чогось іншого не мають. Тому цей вже момент вже є, очевидно, позитивний, очевидно ця служба переконалася у тому, що так робити не можна. Що стосується безпосередньо цього законопроекту. То він відображає реальний стан з дотримання прав людини в Україні. А стан цей незадовільний, в першу чергу незадовільний, коли мова йде про права людини на недоторканість приватного життя, коли мова йде про права людини на таємницю листування, на телефонні розмови, на телеграфну та іншу кореспонденцію. І про це знають всі, і всі знають про те, що це використовується в бізнесових розборах, під час рейдерських захоплень, що це використовується в політичних дрязгах, ігрищах і таке інше. І тому зрозуміло, що відповідальність за такі речі, речі, які суперечать просто самої суті прав людини, а суть „права людини” в тому числі полягає в праві на приватне життя, недоторкане приватне життя, це є позитивним. Але у мене є запитання до авторів законопроекту, можливо воно є риторичним. Отут покарання має бути за збут чи зберігання цих засобів з метою використання. А скажіть, будь ласка, а якщо не використовувати їх, то для чого зберігати ці засоби? Те, що прослуховувати в сусідній кімнаті. Мені не зрозуміло це, бо зберігають якраз для того, щоб використовували. Власне, це правильний законопроект. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, я розумію ваше ставлення до того, що доповідався проект Служби безпеки України, яку спробували зганьбити, я так скажу, зганьбити всіх офіцерів Служби безпеки тим, що у них керівником є Кислинський. Я звертаюсь до Президента, будь ласка, згадайте, де він був в 2004-му? Де він був в 2005-му? Від кого і де переховувався? Згадайте. І що це за фокуси? Для чого ми підводимо всіх офіцерів Служби безпеки? Я про порядних офіцерів кажу. І я категорично проти образи бабусі Параски. Категорично! Такі порівняння ні в які не йдуть – Кислинський і бабуся Параска. То людина, яка заслужила своїм життям чесне відношення, а то людина, яка заслужила тільки презирство і нічого від народу. Тому стосовно тексту законопроекту. Я хотів би підтримати його в першому читанні і хочу для тих сказати, хто говорив зараз, що вони врегульовують питання незаконного прослуховування. Ні, вони не врегульовують. Ці питання є як перевищення влади, перевищення повноважень і так далі. Вони є в розряді службових злочинів. Просто нікому розслідувати, а в Службі безпеки зараз нема сита, щоб зрозуміти, і всі в погоні або за черговою зіркою, або за грошима, які можна отримати за продаж тієї інформації, яку вони отримують від прослуховування ваших телефонних розмов. Але мова йде зараз про встановлення монополії, про встановлення монополії тих органів, які мають право на здійснення оперативно-розшукових заходів. І слава Богу. Мова йде про те, що банк формування, інші установи, інші громадяни не придбавали, не завозили цю техніку і цього не робили прослуховування. Тому цей закон треба підтримувати в першому читанні, а далі дещо вичищати і добавляти. Я дякую вам за увагу, а Службу безпеки прошу не ображатися за Кислинського.
Проголосуєм після того, будь ласка. Я ще раз хочу сказати. Ну я прошу вас, проголосуєм рішення, а тоді будете брати. Ну там же ж. Ну весь час. ну не можна ж весь час так тиснути. Ну ви й так виступаєте. Будь ласка. Немає за скороченою процедурою мовитів. Шановні колеги. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти проект за основу. Разом з тим, при підготовці до другого читання його там треба попрацювати, бо зберігання приладів, які призначаються для прослуховування це означає, що на будь-яку людину можуть сказати, що вона зберігає те, що призначено для прослуховування. Комп’ютер, магнітофон, диктофон, я вже не кажу про диктофони і таке інше. Тому ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації [[реєстраційний номер 3358]]. Прошу голосувати. [[13:47:32]] За-239 Рішення прийнято. Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! От ми з вами щойно проголосували в першому читанні закон, який встановлює відповідальність за незаконне поводження зі спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. А в мене питання, риторичне питання до всіх нас: а за яким законом мають відповідати люди, які використовують державні ресурси, державну техніку, і при цьому працюють ще, як сказав правильно Олег Зарубінський, в рейдерських схемах якихось чи з політичних мотивів? От конкретний приклад – Анатолій Єгорович Павленко, який доповідав цей закон. Нещодавно, я хочу нагадати, Верховна Рада більшістю голосів проголосувала запит до Президента про звільнення його з посади. Саме ця людина за командою Кислинського і Балоги організовувала прослуховування Прем’єр-міністра. Я, Анатолію Єгоровичу, щоб ви отут глядячи депутатам сказали, скількох із нас ви прослуховуєте, за скількома із нас ви стежите, залазите в кожну дірку, в кровать, під кровать.
Дякую. Шановні колеги! 10 секунд. Завершуйте, будь ласка. 10 секунд. Завершуйте, будь ласка.
Я думаю, що відповіді на ці питання очевидні для кожного, хто сидить у цьому залі і поза залом. В тому числі і вашими зусиллями Служба безпеки перетворилась на службу небезпеки для держави, для громадян і для країни. І тому я думаю, що ви.
Дякую. Шановні колеги, з Верховною Радою і з усіма державними діячами поступають так, як вони дозволяють собі поступати. Це провина перш за все Верховної Ради України. Верховна Рада повинна бути Верховною Радою України: вона призначає відповідно осіб, вона повинна забезпечувати належний контроль і давати відповідні оцінки. Згадайте, як Верховна Рада поступає: коли вигідно – вона приймає одне рішення, невигідно – не приймає друге рішення. Треба, щоб скрізь була принциповість. Ми сьогодні не обговорюємо діяльність Служби безпеки. Будь ласка, внесіть проект відповідний постанови – ми тоді будемо слухати звіт відповідних керівників. Зараз ми розглядаємо проект закону. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Реєстраційний номер 3573. Доповідач – заступник міністра внутрішніх справ Савченко Олександр Ілліч. Сіпдоповідач - голова підкомітету комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Грицак Василь Миколайович. Продовжуємо ранкове засідання Верховної Ради України до 14 годин 15 хвилин.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься підготовлений Міністерством внутрішніх справ і схвалений урядом проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Проект закону розроблено на виконання вимог прикінцевих положень закону України щодо регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. При цьому під час підготовки враховано досвід інших країн таких, як Німеччина, Італія, Туреччина, Польща та інші. Законопроектом передбачається внесення змін до законі в України про дорожній рух та про міліцію в частині запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, в тому числі встановлення відповідного порядку їх нарахування. Зокрема проектом закону передбачається , що кількість штрафних балів визначається з урахуванням характеру правопорушення. Бали нараховуються та вносяться до автоматизованої інформаційної системи правопорушень. Якщо водій транспортного засобу в п’ятнадцятиденний строк з моменту набрання законної сили постановою про накладення адміністративного стягнення заплатив штраф, сума нарахованих балів за це правопорушення зменшується на два бали. Коли протягом року з дня вчинення водієм транспортного засобу правопорушення йому нараховано 30 і більше штрафних балів, він зобов’язаний протягом 30 днів скласти теоретичний іспит з перевірки знань правил дорожнього руху. Якщо на день закінчення місячного строку, після вчинення правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, сума штрафних балів, нарахованих водієві транспортного засобу становить менше як 30 штрафні бали за це порушення вважаються погашеними. Також проектом передбачається, що закон набирає чинності з першого січня 2010 року. реалізація акту не потребує додаткових витрат з державного бюджету. Але запропонованими змінами підвищується не грошова чи каральна відповідальність, а профілактична, оскільки законопроектом передбачається у разі систематичних правопорушень підтвердження порушником знань Правил дорожнього руху. З початку цього року на автошляхах держави кількість дорожньо-транспортних пригод з постраждалими зменшилася майже на 32 відсотки. Загиблих осіб у них – на 41 відсоток, травмованих – на 32 відсотки та, фактично, збережені життя.
Будь ласка, завершуйте.
Дякую. Сподіваємося, за допомогою прийнятого законопроекту продовжити цю позитивну динаміку в наступному році. Прошу врахувати, що законопроект було схвалено за засіданні Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення. Сподіваємося на вашу підтримку. І заздалегідь вдячний вам. Доповідь закінчено.
Дякую, сідайте, будь ласка. Від комітету Василь Миколайович Грицак.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Вказаний законопроект розроблений на виконання вимог Прикінцевих положень Закону України від 24 вересня 2008 року номер 586 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Зазначеним проектом закону пропонується внести зміни до Законів України „Про дорожній рух”, „Про міліцію” у частині запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху та встановлюється відповідний порядок їх нарахування. Так проектом передбачено, що штрафні бали будуть нараховуватися підрозділами ДАІ МВС України, які ведуть облік правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху на підставі постанови про накладення адміністративного стягнення. Якщо протягом року водій отримає за правопорушення 30 і більше штрафних балів, він зобов’язаний скласти теоретичний іспит з перевірки знань Правил дорожнього руху. Якщо ж сума штрафних балів, нарахованих водієві протягом року становитиме менше, ніж 30 балів, по закінченні року ці бали вважаються погашеними. З метою заохочення правопорушника до своєчасної сплати штрафу за порушення правил дорожнього руху пропонується зменшення суми нарахованих штрафних балів на два бали, якщо правопорушник сплатить штраф протягом 15 днів. Комітет вважає, що прийняття цього законопроекту матиме позитивні наслідки щодо профілактики правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а також посилить відповідальність водіїв транспортних засобів за системні порушення Правил дорожнього руху. Тому рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект.
Дайте можливість завершити.
у першому читанні за основу з подальшим врахуванням зауважень та пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Є потреба обговорювати проект? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів, що записалися вивести на табло. Народний депутат Павловський, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Потім Ландік.
Прошу передати слово народному депутату Пудову.
Ще раз прізвище.
Пудову. Народному депутату Пудову.
Будь ласка, народний депутат Пудов.
Народный депутат Пудов, фракция „Блок Юлии Тимошенко”. Я приглашаю к этому разговору всех присутствующих здесь своих коллег. Прежде всего должен сказать, что мы дали очень мощное оружие системе МВД, приняв Закон «О дорожнем рухе». И вы знаете, как это система пользуется сейчас этим законом. Все потуги Президента реформировать структуру, которая называется ГАИ, потерпели неудачу. Мы же пошли на поводу, ввели драконовские меры в виде тех штрафных санкций, и вы посмотрите, что творится на дорогах. Я вам хочу сказать, полное нарушение прав тех, кто является участниками дорожного руху. Вы посмотрите, что твориться с нарахуванням штрафных санкций, прятаньем в кустах с этими приборами „Визир” и так далее, так далее. Потому приглашаю своих колег не давать еще новые дубинки вкрай коррумпированной этой структуре. Все эти надо надавать методы только тогда, когда мы ее досконально реформируем и наведем там порядок. Более того, обращаю ваше внимание, недавно они инициировали постановление Кабинета Министров, которое меняет планы подготовки и переподготовки водителей транспортных средств. Вы посмотрите, что там делается, они тянут одеяло на себя против всех существующих мировых принципов практики организации подготовки водителей. Надо остановить этот процесс, пока еще не поздно. Поэтому буду категорически голосовать против и приглашаю к этому своих коллег. Более того, предлагаю инициировать рассмотрение этих вопросов на профильном комитете и посмотреть соответствующее руководство. отдельных руководителей занимаемым должностям. Потому что пока мы только способствуем развитие коррумпированности этой струк.
Володимир Ландік, фракція Партії регіонів.
Спасибо. Ландик, Партия регионов. Вы знаете, я придавил кнопку «за» и вначале выступления заместителя министра можно было бы как-то услышать что-то положительное для автомобилистов. Когда мы посмотрим более внимательно, мы видим, что кроме баллов те, которые нам предлагают, но если баллы предлагают, то значит отмените штрафы. Нет, штрафы остаются, получается еще дополнительное наказание наших автомобилистов, то есть всех нас. Но позвольте, когда МВД, и в частности ГАИ начнет думать хоть чуть-чуть за тех, кто их содержит. Ну они же думают только как содержат их лично путем изымания денег с кармана в собственный карман, но никак не в бюджет. Потому что человек, боясь этого балла, будет опять давать дополнительную взятку. Это все те же уловки, которыми они нам делали постоянные два-три раза в год замену техпаспортов, то они нам меняют права, удостоверения, то они нам номера меняли по 15 раз на год и за все, везде надо платить, за баллы в том числе! Поэтому во время, тем более, кризиса милиции надо подумать, что такое выносить аморально! Надо выносить предложения, запрещающие штрафовать человека, а думать, как штрафовать местную власть, высшую власть за то, что она не делает дороги, не делает разметки, не освещает улицы, где погибают люди, а ГАИ из-за кустов за переезд этой осевой требуют денег в собственный карман!Поэтому побойтесь Бога! Будьте за народ, как вы и должны быть, милиция, а не для обдирания народа! Спасибо за внимание!
Дякую! Народний депутатГордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Сьогодні міліція рапортує про великі успіхи у досягненні щодо наведення порядку на дорогах. Я хотів би сказати, що попри всі позитивні моменти, які тут присутні, ми зіткнулися із масою проблем і фактично обдиранням простих людей, масовим обдиранням, що проходить на дорогах. З цим необхідно якось боротися. Я хотів би сьогодні звернутися і до членів Погоджувальної ради, і до Володимира Михайловича, що нам необхідно скоріше все-таки розглянути законопроект Симоненка і Кравченка, яким пропонується повернути з статусом-кво, який саме був до цього. Наступне. Те, що пропонується сьогодні штрафними балами. Я хотів би звернутися до людей і до авторів законопроекту, а автором законопроекту єуряд, що що ми пропонуємо. Адже Конституцією України передбачено, що за те, що людина допустила якусь провину, може бути накладене лише одне стягнення, а так людина фактично вже має стягнення у виді штрафу чи іншого якогось, а тут ще додатково вводяться і штрафні бали. Я собі уявляю і ви собі, громадяни України і мої колеги, уявіть, як на дорозі буде простий водій торгуватися додатково із працівником ДАІ за те, скільки балів, там, за бали, скільки і інше. Ви зрозумійте, що буде відбуватися, коли ці бали і ви всі позбудетеся прав на управління і як ви перездасте його потім в органах ДАІ. Це жахливо і цього підтримувати.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, багато років тому я запропонував внести Кодекс законів про дорожній рух. Він нікому сьогодні не вигідний. Чому? Бо тоді прив’язується конкретний міліціонер ще й до дороги і відповідає в тому числі і за стан доріг. І коли яма якась і водій її об’їжджає, то він не біжить зразу його зупиняти і штрафувати, а біжить дзвонити: терміново приїжджайте, терміново треба ямку закласти. От цієї відповідальності у нас немає. Нібито це не стосується абсолютно. Ви знаєте, шановні, я хотів би просто запитати, хто додумався до того, щоб замість посвідчення водія ви сьогодні будете мати платіжну картку. Це ж треба переробити всі посвідчення водія в країні, це платіть люди гроші, вам же нічого робити в кризу. Пане заступнику міністра, пане колего Мовчан, я вас прошу не відволікайте, хай послухає, він же не читав може проект закону, хай послухає. Так от додуматися до того, я вам читаю, що написано, статтю 132 зі значком прим. Написано так: що відомості про нараховані водіями транспортно-штрафні бали вносяться до системи і ідентифікуються на талоні до посвідчення водія транспортного засобу, на якому нанесений відповідний носій ідентифікаційних даних: магнітна смужка, мікросхема тощо і який одночасно може застосовуватися як платіжна картка для сплати штрафів. Бо наші громадяни не знають же, які закони обговорюються, і потім буде якась інтерпретація. Це значить, вимагання коштів ще на нові платіжні картки посвідчення водіїв. Що ж ми робимо, люди? Подвійне покарання робимо. Замість того, щоб сьогодні зупинити на дорогах всіх, хто носять „У” букву. Не можеш їздити, не чіпляй букву „У”, не чіпляй туфельку. Я вже сьогодні побачив два „У” і дві туфельки. Таке може побачити навіть на наших дорогах. Цей законопроект.
Шановні колеги, спокійно. Я розумію, що проблема дуже гаряча, всіх зачіпає. Олег Зарубінський. Потім одна хвилина буде в Ар’єва.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Я від фракції виступаю. Шановні колеги, законопроект недосконалий. І це видно навіть без серйозного аналізу. Якщо вчитатися, те, що я зробив, то тут взагалі виникають достатньо дивні норми. Ну от, наприклад. Людина є власником транспортного засобу. Хтось є в нього найманий працівник за наймом договору, все законно. Кому нараховуються бали? Власнику засобу. Людина є власником транспортного засобу. За тисячу кілометрів їде на цьому за кермом та, хто в нього за дорученням. Кому нараховуються бали? Власнику транспортного засобу. Мені здається, що авторам треба спочатку вивчити глосарій і термінологію. І зрозумійте, що власник і водій – це різні категорії. Це перший момент. Другий. Вдумайтесь в наступне. От пропонується від 5 до 15 балів нараховувати за перевищення швидкості. Нормально. Якщо б не було наступної норми, що після 30 балів треба скласти теоретичний іспит на знання правил дорожнього руху. Скажіть будь ласка, що, людина, яка перевищує швидкість, не знає, що це не можна перевищувати? Чи він не розуміє, де написано 80 чи 100? Для чого це зроблено? Для того, щоб грошики, грошики збирати, весь час збирати. Треба припинити практику, коли у нас державні установи, ДАІ і інші розглядаються як інструмент заробляння грошей. Це є неправильно за своєю суттю. Якщо це буде, якщо це буде залишатися, то такі законопроекти будуть і далі. Я ще раз хочу сказати, що він абсолютно є сирим. Я не сказав десяти відсотків зауважень, які я знайшов тут, зауваження просто логічного характеру, а навіть не професійного. Невдалий законопроект. Дякую.
Народний депутат Ар’єв, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, я хотів спочатку спитати вас. Чи всі в цьому залі, чи водії, які обслуговують народних депутатів, всі дотримуються правил дорожнього руху? Я так вважаю, що ми можемо покласти руку на серце і сказати, що ні. І найкраща боротьба з тим, що сидить гаїшник в кущах з приладом „Візир”, це для всіх, включаючи, починаючи від нас і закінчуючи людей, про яких ми турбуємося, це не порушувати правила дорожнього руху. А щодо цього законопроекту, то я хочу вам просто нагадати, що ми ухвалили законопроект про підвищення штрафів свого часу, і у Прикінцевих положеннях ми зобов’язалися розробити систему балів. Мало того, це європейська норма. Зокрема, у Німеччині, у Фінляндії існують системи нарахування балів. І ми сьогодні фактично заперечуємо європейські норми контролю за виконанням правил дорожнього руху. Давайте, якщо цей проект є недосконалим, сьогодні проголосуємо у першому читанні, і у другому читанні, внесемо поправки відповідні, але те, що сьогодні ми зобов’язані це зробити. Оскільки ми самі бачимо, нещодавно було кілька, в один день.
Завершуйте, будь ласка. 10 секунд, будь ласка.
За один день були на дорогах України, буквально, минулого тижні три аварії, в яких загинуло 10 людей, серйозних аварій. Так що, я вважаю, що ми повинні.
Шановні колеги, я прошу вас, заспокойтесь. Шановні колеги, я прошу вас, при розгляді цього питання, як і всіх інших, давайте будемо. Олег Олександрович, шановні колеги, давайте дотримуватись державних позицій. Я вже якось казав і ще хочу сказати, що перед виборами ми відмінимо взагалі правила дорожнього руху, бо є шалене бажання сподобатись людям. І друге. Оце наше обговорення емоційне свідчить про те, що ми дуже не хочемо виконувати правила, не хочемо. Ми апелюємо до того, що людям погано, це справді так. Але давайте ми водночас будемо казати, що всі, починаючи з депутата Верховної Ради України, в першу чергу, повинні дотримуватись правил дорожнього руху. І давайте будемо вимагати, щоб правила виконувалися, щоб напідпитку за кермо не сідали. Я маю на увазі люди, а потім кажуть, що жорстоко до них ставиться міліція. Тому я хочу ще раз сказати, давайте ми будемо зважено підходити до виконання правил дорожнього руху і, насамперед, будемо показувати приклад. Все. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету, вудь ласка, увага, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху]] [[реєстраційний номер 3573]]. Прошу голосувати. [[14:10:14]] За-19 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування другу пропозицію [[прошу уваги!]] про направлення на повторне перше читання проекту Закону [[реєстраційний номер 3573]] про внесення змін до деяких законів України щодо запровадження нарахування штрафних балів за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. 3573. Прошу голосувати. [[14:10:51]] За-41 Пропозиція не підтримана, законопроект відхилено. Шановні колеги, нам треба оголошувати перерву. Ну, можна було б розглянути, але я думаю, що. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. О 16-ій годині ми продовжимо нашу роботу. О 15.30 – засідання Погоджувальної ради.