Колеги, час відведений для перерви, вичерпаний. Я прошу усіх заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Колеги, прошу заходити в зал. Колеги, прошу заходити в зал, зараз я буду проводити реєстрацію. Готові, так? Отже, прошу приготуватися до реєстрації, прошу зареєструватися. [[16:05:22]] Зареєстровано 345 народних депутатів. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України я оголошую відкритим. Я хочу вам нагадати, що ми розглядаємо проект Постанови про подальшу роботу над законопроектом про внесення змін до статті 41 Конституції України щодо реалізації прав українських громадян на землю, збереження власності на сільськогосподарські землі в руках громадян України та сталого розвитку села на основі фермерських господарств (№ 6236). Зараз ми в розділі виступів від народних депутатів. І я надаю слово для виступу Олегу Ляшку, йому два депутати передали слово, і тому йому надається для виступу 6 хвилин. будь ласка.
Дякую, пане Голово. До тих наших слухачів, глядачів українців, які, можливо, не чули дискусій зранку, я повторю про що йде мова, коротко. У 2018 році наша команда ініціювала внесення змін до Конституції України, до статті 41, для того, щоб вказати, що основою аграрного устрою України є фермерське господарство. Парадоксальна річ, Україна, яка завжди корінням із села, де майже половина громадян живуть у селі, але в цьому Основному Законі - Конституції України жодної згадки ні про фермера, ні про село. Натомість тут є стаття 13 Конституції України, яка вказує, що земля є правом власності українського народу. Незважаючи на пряму вимогу Конституції України, що земля належить українцям, влада Порошенка і нова влада Зеленського намагаються протягнути в парламенті закон про продаж землі іноземцям. Вони розказують багато казок про те, що, коли буде продаж землі і ринок відкритий, закритий, перекритий, головне, кажуть, що буде в селі робота, зарплата, корова, життя і все інше. Але при цьому забувають сказати українським селянам і українським громадянам ключову річ: хто купить цю землю. При наших корумпованих правоохоронних органах, продажній судовій системі, відсутності коштів у фермерів, у селян цю землю куплять або латифундії, лобісти, які представлені тут, у парламенті, і блокують прийняття змін до Конституції, або транснаціональні корпорації. Саме тому Міжнародний валютний фонд у кожному меморандумі, надаючи кредити, головну умову ставить - продаж землі. Заради цього вони надають кредити. Чому вони борються за нашу землю? Тому що згадайте, як Гітлер під час війни, що вивозили з України? Робочу силу і землю, чорнозем. Тому що нам Господь дав цей чорнозем. Гітлер війною пішов, щоб забрати нашу землю. Сьогодні діють хитріше: війною не йдуть відкритою, а підкуповують, щоб за три копійки забрати землю. Одні наб’ють мільярди в кишені, а українські селяни будуть батраками на своїй землі. Я і моя команда, ми стоїмо проти реалізації цих планів. В цьому парламенті, цього скликання, саме завдяки нашій позиції, Радикальної партії і інших колег депутатів, ми не дали Порошенку протягнути ринок земельний, продаж земель, хоча вони робили все для цього, але наша залізна позиція не дала забрати у селян землю. Новообраний Президент Зеленський, його представники відкрито декларують в новому парламенті, де вони хочуть отримати більшість, перший свій закон, який вони приймуть, – це про продаж земель іноземцям. Для того, щоб ми не дали протягнути їм цей закон, не дали продати землю іноземцям і забрати її в українських селян, ми пропонуємо змінити Конституцію. Внести доповнення до статті 41: що основою аграрного устрою України є фермерське господарство. Ми не вигадуємо велосипеда. У статті 23 Конституції Польщі записано, що основною аграрного устрою Польщі є фермерське господарство. Конституція Аргентини і багатьох інших країн – записані ті самі норми. Тому що виключно фермерство, сімейне й інші форми господарювання, – це основа розвитку села. Тому що, коли в село приходять латифундії, олігархи, міжнародні корпорації, там немає нічого, крім рапсу і сої. Там немає корови, там немає роботи, там немає дитячого садка, дороги і світла, тому що не інвестують кошти у соціальну сферу. Вони не інвестують кошти в робочі місця, для них головне – швидкий заробіток. Подивіться, вся країна засіяна соєю, рапсом і соняшником, і ніхто не дотримується ні сівозміни, ні родючості земель, ніхто. корови днем з вогнем не знайдеш. Я нещодавно був у Кременчуцькому районі на Полтавщині, зустрівся з однією молодою дівчиною: 28 років, мама п’яти дітей. Вони тримають п’ятеро корів, держава ні копійки їм не дала ні на доїльний апарат, ні на холодильну установку, ні навіть щоб прогодувати ту корову. Зате мільярди йдуть олігархам на так звані дотації нужденним, на їхній, абсолютно прибутковий, бізнес, замість того щоб дати ці гроші багатодітним сім’ям у селі, тим, хто хоче створювати робочі місця, тим хто хоче заробляти, жити і годувати країну. Влада замість зміни цієї політики продажної - продажу землі і сировини, - вони забирають у людей можливість жити в селі. Єдина можливість повернути життя в село, людей в село, корову в село, виробництво в село - треба, щоб земля годувала і належала українцям. Зміна політики держави, щоб ніхто з тих, хто при владі: ні Зеленський, ніхто інший, – не думав, як продати землю, а думав про те, як забезпечити селянам переробкою, обіговими засобами, доступними кредитами, щоб земля належала селянам. Мої зміни до Конституції вирішують цю проблему. Земля належатиме.
30 секунд, будь ласка. Все, так? Дякую вам. Отже, до слова запрошується Тетерук Андрій. Прошу включити мікрофон. [[Шум у залі]] А, перепрошую, зараз Купрієнко. Купрієнко, потім Тетерук. Купрієнко передає Галасюку. Так-так, Галасюку. Потім Тетерук, потім Шухевич. І це те, що ми встигнемо, три виступи. Галасюк, Тетерук, Шухевич. Будь ласка.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Те, що зараз в урядовій ложі немає ані Прем’єр-міністра, ані міністрів під час розгляду такої стратегічно важливої для країни законодавчої ініціативи – змін до Конституції України, це є дуже показово. І це свідчить про те, що питання української землі і майбутнього українського села і агросектору не лише байдужі Прем’єру, а й, на жаль, більшості депутатів у цьому залі. Більше того, Прем’єр і уряд сприяють консервації сировинної економіки України, сировинної моделі. Абсолютно невипадково, що сьогодні ми з трибуни не почули звіту уряду і Прем’єр-міністра. Тому що про що їм звітувати? Про те, що за час їх керування сотні тисяч українців виїхали з України, стали вимушеними заробітчанами, емігрантами, щоб прогодувати свої родини замість створення цих сотень тисяч робочих місць в Україні? Чи про те, що вони піднімали тарифи і ціни замість підняття зарплат і пенсій? Те, що вони діяли під диктовку Міжнародного валютного фонду, замість того, щоби слухати громадян України, українських виробників – платників податків? Чи, може, про те, що в Україні зростає експорт сировини і слабшає промисловість? Ви подивіться, за останні 7 років експорт зернових з України зріс втричі. І при цьому хто став краще жити в селі чи в країні? Кілька олігархів. І це те, що робить цей уряд. Україна експортує на 7 мільярдів доларів зернових, а борошна – лише на 70 мільйонів доларів. А з нашого зерна потім роблять борошно в Туреччині, а потім роблять спагеті в Італії, воно коштує уже в 5-7 разів дорожче, ніж та сировина, яку ми продали за кордон. Це економічний ідіотизм, якому потурає цей уряд і ця влада. І саме тому команда Радикальної партії одноголосно голосувала за відставку цього уряду і Прем’єр-міністра. Чи, може, Прем’єр-міністр хотів би з цієї трибуни сказати правду про свою позицію про ліс-кругляк? Про те, що він підписав, делегував арбітрів для розгляду судової справи в Євросоюзі проти України, щоб в єзуїтський спосіб спробувати відмінити мораторій на експорт лісу-кругляка, за який і команда Радикальної партії Ляшка, і дуже багато українських патріотів боролися в цьому залі. Ми з вами прийняли цей мораторій, і ми з вами його збережемо. Чи, може, він хотів би розказати тут про політику високих цін і тарифів замість політики високих зарплат і пенсій, розвитку промисловості, яку пропонує наша команда? Навряд. Так от, саме тому ми сьогодні не почули звіту уряду. Треба радикально міняти економічну політику.
До слова запрошується Тетерук Андрій Анатольович.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати, шановний український народе! Питання землі, воно, беззаперечно, потребує вирішення. Тому що ми бачимо низку проблем, пов’язаних з питанням землі, зокрема, ідеться про шалену корупцію тих, хто володіє насправді величезним масивом землі, продає її, збагачується через незаконні схеми, і держава натомість отримує виключно негативний вплив від такого продажу, тому що у нас квітне корупція і немає вирішеності цього питання. Мої колеги неодноразово згадували про те, що це питання потребує конституційного закріплення, вирішення. Але мене надзвичайно турбує той факт, що новообраний Президент Зеленський з перших днів свого перебування на посаді цинічно порушує Конституцію, що, власне, позбавляє нас надії на те, що закріплення питання через Конституцію буде мати стовідсоткову гарантію. На жаль, ми не перебуваємо ще в стадії розквіту правової держави, тому в самому сенсі ми маємо дозволити громадянам бути хазяєвами на своїй землі, тому що, знову ж таки, мої колеги згадували Гітлера, але треба не забувати і партнерів Гітлера – радянську владу, яка за пару десятків років до того, як Гітлер почав вивозити землю, власне, вбивала і українців, які були володарями землі, позбавила їх права власності на землю, і з тих пір комуняцько-більшовицький режим всіляко пручається, щоб українці були хазяєвами на своїй землі. І тому всі ті, хто зараз ратують за те, щоби залишити стан речей в тому сенсі, якому він існує, це насамперед справжні нащадки комуністичного режиму, які багатіють на тому, що розпоряджаються величезними обсягами землі. Судді у нас отримують сотні тисяч гектар як хабарі. Ті, хто мають величезний обсяг політичних, скажемо, дивідендів, вони так само латифундисти ще й ті. Тому ми маємо в цивілізований спосіб дозволити українцям мати право власності на землю, обробляти землю і бути володарями своєї землі, передавати її у спадок і розуміти, що саме земля, земельне питання має бути потужним генератором розквіту нашої держави, розквіту фермерського господарства, розквіту всіх тих, хто хоче працювати, жити на своїй землі і бути справжніми господарями, а не орендаторами. Дякую всім за увагу. І закликаю подумати над цим питанням і вирішувати його в визначений нам спосіб – через зміну законодавства.
30 секунд.
Щоб це було вирішено так, як в розвинених країнах. Ринок землі має існувати прозорий, із зрозумілими правилами. І саме ми як народні депутати мали б встановити ці правила, щоб всі розуміли, як на цей ринок входити, як себе поводити і як бути захищеним перед законом і перед усіма гравцями. Це цивілізовано, це правильно і це справедливо, тому що українці мають панувати на своїй землі. Дякую за увагу.
Дякую вам. І заключний виступ – Юрій Шухевич. Колеги, це буде заключний виступ під час. це заключний виступ, минув час. І через 3-4 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Тому я звертаюсь до всіх голів фракцій запросити народних депутатів у зал. Через 3-4 хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Є наполягання, наступний, Дідич – наступний. 1 хвилину, добре? 1 хвилину наступний, який є по списку, по графіку. 3 хвилини – пан Юрій і 1 хвилина – Дідич. Будь ласка, пане Юрій.
Шановні народні депутати, хоча далеко не всі. Тому що, я бачу, багатьом депутатам байдуже, що буде з українською землею, що буде з українцем–трударем, який працював, кров’ю і потом поливав цю землю віками. А я хочу сказати ще вам ось що, бо ми завжди апелюємо до Євросоюзу. Два роки тому назад у Львові в стінах Українського католицького університету відзначалося 40-річчя Гельсінської групи. Приїхали представники не тільки Гельсінської групи з України, з Росії, Естонії, Латвії, Литви, з цього. Грузії і Вірменії. І там один з представників Гельсінської групи, представник Латвії – молодий хлопець, який у свій час при кінці Радянського Союзу, коли починались іти великі демонстрації під час так званої "перебудови," перший підняв національний прапор Латвії. І він сказав нам таке: "Ви знаєте, у нас в Латвії земля – земля належить не нам, належить шведам, німцям, англійцям. Так гарно засіяна, такі газони зелені, а наші люди-латиші, які працювали на цій землі, тепер в Ірландії працюють в наймах". Я з ними говорив, така в них гіркота, і вони кажуть: "Адже колись, коли над нами знущалися, то був ворог, а тепер рідна держава. А ми тут". І він ще додав: "Ми вже той шлях пройшли. Не йдіть нашим шляхом, прошу вас". Знаєте, це вже досвід Латвії, яка є в Євросоюзі. І це є досвід того, як їх обезземелили. І тому я хочу звернутися до вас. Ви тут нарікаєте на мораторій. Правильно, треба нарікати, тому що ми так в грудні приймаємо мораторій - і забули на рік, а потім – ой-ой! - знову будемо приймати. Треба прийняти мораторій на 3-5 років і зробити програму відродження села. Треба людям тим, які живуть в селі, працюють на цій землі, дати відповідні кошти, дешеві кредити, щоб вони могли загосподарювати цю землю, а не кинути її на вільний ринок, де чужинці захоплять цю землю, куплять - і ми знову опинимося "на рідній не своїй землі". Зверніть увагу на це, і подумаємо всі про це, щоб цього не сталося.
30 секунд, будь ласка.
українським селянам, які працювали і працюють на ній. Дякую. Слава Україні!
Будь ласка, Дідич, 1 хвилину, як домовлялися. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний Голово, український народе! Сьогодні знаковий день, що ми розглядаємо такий важливий конституційний закон, який поданий колегами - народними депутатами і підтриманий політичними силами в цій парламентській залі, які думають за майбутнє. Коли подивишся на лани, вони красиві, вони потужні, а коли подивися на будинки, де проживають українці, вони розграбовані, українців нема, вони по світах плекаються кращої долі. Тільки через малі форми збереження фермерського руху, через фермера, внесено, ми зуміємо досягти, зуміємо зберегти український народ, зуміємо зробити його господарем на своїй рідній землі, і через цю формулу можемо іти до кращої долі нашої держави. Тому наша депутатська група буде підтримувати ці засадничі правила, засадничі. конституційну цю норму, яка дасть українцям життя. Тому я закликаю всіх голосувати "за". Дякую.
Отже, колеги, ми завершили обговорення. Я прошу усіх запросити в зал, ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу, колеги, зайти в зал з урядових лож, повернутися в залі для голосування і прошу займати робочі місця. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. І прошу Секретаріат Верховної Ради України повідомити, що ми переходимо до прийняття рішення. Подивіться, голови фракцій, кого немає. Прошу усіх зайти в зал. Отже, колеги, готові? Я прошу займати робочі місця. [[Шум у залі]] А ви не чули, що я десять раз щойно закликав? Ви не чули, що я закликав, чи чули? Отже, прошу займати робочі місця. І прошу голів фракцій приготуватись до голосування. Колеги, подивіться, кого нема поруч, передзвоніть. Будь ласка, заходіть в зал і подивіться, кого нема. Колеги, я. Не всі на робочих місцях. Я прошу всіх зайняти робочі місця, не виходити з залу. Колеги, навпаки, заходьте в зал. Колеги, голови фракцій, подивіться, кого нема поруч – запросіть в зал. Отже, сідайте, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Постанови про подальшу роботу над законопроектом про внесення змін до статті 41 Конституції України щодо реалізації прав українських громадян на землю, збереження власності на сільськогосподарські землі в руках громадян України та сталого розвитку села на основі фермерських господарств (номер 6236). Прошу голосувати і прошу підтримати постанову. Голосуємо. Підтримуємо. Прошу проголосувати. [[16:29:45]] За-160 Колеги, постанова. По фракціям покажіть, будь ласка. "Блок Петра Порошенка" – 34, "Народний фронт" – 33, "Опозиційний блок" – 26, "Самопоміч" – 6, Радикальна партія – 18, "Батьківщина" – 8, "Воля народу" – 4, "Партія "Відродження" – 5, позафракційні - 26. Колеги, і таким чином постанова відхилена і парламент не визначився щодо даної постанови і подальшого розвитку. Отже, колеги, ми зараз. Наступний закон, хочу попередити, наступний проект Закону про сільськогосподарську кооперацію. [[Шум у залі]] Я ще не оголосив входження. Підпишіть, потім я дам. Наступний - проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (6527, 6527-1 і 6527-д). Я прошу усіх доповідачів і співдоповідачів підготуватись до розгляду цього законопроекту, колеги. Перед тим, як надати вам слово, як розпочати розгляд, я повідомляю, що надійшла заява на перерву від двох фракцій: Радикальної партії і "Батьківщини". Я надаю 3 хвилини для виступу, а потім ми переходимо до розгляду проекту закону 6527 і двох альтернативних. Будь ласка, 3 хвилини.
Це величезна ганьба для українського парламенту, що ви не здатні підтримати закон, який вносить до Конституції право фермерів на володіння українською землею. Я хочу, щоб всі українці знали, хто за це не голосував. Ви розказуєте про європейські стратегії, "Блок Петра Порошенка"? Я звертаюся до одного з найбільших латифундистів земельних – Петра Олексійовича Порошенка. Чому ви не дали команду своїй фракції голосувати за цей важливий закон? Чому ви забираєте можливість у фермерів пожиттєво успадковувати землю, володіти нею, бути господарями на цій землі, заробляти на життя і прогодувати свою сім’ю? Я звертаюся до колег з "Народного фронту", які так само дали мізерну кількість голосів за цей закон. Трохимович і всі інші, вам не соромно? Коли ви не підтримуєте фермерів і позбавляєте можливості українців бути господарем і на своїй землі. Ви що хочете? Ви хочете, щоб на цій землі господарі були іноземці? Вам тут. Вийдіть із цього затишного теплого залу і підіть у село до людей і подивіться, що там життя немає. Чому там немає життя? Тому що ви, провладна коаліція, проводите політику, щоб люди задарма віддали цю землю. Ви їм ні копійки кредиту не дали, ні копійки державної підтримки не дали. Ви податків їм нормальних не дали. Ви їм не дали елементарної доїльної установки. І державні акти на землю вони оформити не можуть. І сінокоси там, де на випас корів ганяли, розпаювали і построїли маєтки, тому що немає більше нічого в селі. Ви до чого село, паразити, довели?! І ви ще землю хочете продати? Я хочу сказати, значить, я вимагаю від голови парламенту оприлюднити список тих, хто не голосував за землю для фермерів, у парламентській газеті "Голос України". Я ваші морди повішу на кожному стовпу, на кожному селі, на сільських базарах. На вокзалах, біля зупинок сільських, щоб люди, коли ждуть автобуса, щоб читали і плювали в ваші морди за те, що ви не голосуєте. Нехай у вас руки і ноги повідсихають за те, що ви сьогодні ставите майбутнє країни, забираєте в українців майбутнє! Ви хочете продати землю, щоб 3 копійки в кишеню покласти. У вас "бабла" за все життя багато було, і не буде, тому що гроші - це вода. А земля, господар українець повинен бути. Я не дам вам продати українську землю іноземцям, ні в цьому парламенті, ні в наступному парламенті. Поки я буду в парламенті, землю іноземцям ніхто не продасть. І я заставлю вас змінити державну політику на підтримку українських селян, щоб наші люди заробляли, а не конкурентів годуєте. Безсовісні, паразити, скотиняки!
Отже, переходимо до наступного питання порядку денного блоку аграрної політики - це проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (6527, 6527-1 і 6527-д). Але комітет наполягає, щоб ми його розглянули за повною процедурою, тому я навіть не буду пропонувати за скорочену процедуру. І, колеги, я розпочинаю розгляд проекту закону 6527. Хочу наголосити, доповідачами будуть Кучер Микола Іванович, потім Івченко Вадим Євгенович, Лабазюк Сергій Петрович, і потім співдоповідь комітету. Я по одному буду запрошувати на слово доповідачів. І першим я запрошую до слова Кучера Микола Івановича, будь ласка. Повна, так, повна, це масштабний законопроект, об’ємний.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, я хочу представити на ваш розгляд проект Закону України про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527). Законопроектом пропонується системне та комплексне регулювання всіх правовідносин щодо утворення діяльності і припинення сільськогосподарських кооперативів з врахуванням міжнародних стандартів та кращих світових практик. Разом з тим, хочу відмітити, що аграрним комітетом, спільно з профільними асоціаціями та експертами був підготовлений доопрацьований законопроект про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527-д), який одностайно підтриманий членами нашого комітету. Даним законопроектом вирішується низка питань, які досі потребували законодавчого врегулювання. Перше. Законопроект спрощує регламентацію і створення діяльності кооперативів, передбачає порядок виходу, виключення члена сільськогосподарського кооперативу чи ліквідації такого кооперативу. Закріплює механізм повернення внесків членів кооперативу виключно в розмірі, в якому було внесено відповідні внески. Друге. Надає кооперативам, що зареєстровані раніше, можливість привести свої установчі документи у відповідність до цього закону протягом 3 років з моменту його прийняття. Третє. Членами кооперативів можуть бути як фізичні, так і юридичні особи. Раніше юридичні особи членами кооперативів бути просто не могли. Передбачається також наявність асоційованого члена кооперативу, який не зобов’язаний брати участь в сільськогосподарській діяльності кооперативу, і при цьому асоційований член одержує виплати на пай в розмірі і в порядку, визначеному відповідно до статуту кооперативу. При ліквідації кооперативу асоційований член сільськогосподарського кооперативу має переважне право, в порівняні з іншими членами кооперативу, на повернення паю. Кооперативи можуть бути і прибутковими, і неприбутковими. При цьому чітко закріплюється механізм розподілу чистого фінансового результату прибутку сільськогосподарського кооперативу, крім сільгоспкооперативів, які діють без мети отримання прибутку. Прибуткові сільськогосподарські кооперативи матимуть можливість реалізувати продукцію, вирощену членами кооперативу, що тільки сприятиме розвитку вітчизняного фермерства. На законодавчому рівні закріплюється державна підтримка сільськогосподарської кооперації, як з державного, так і з місцевих бюджетів, зокрема, у вигляді компенсації в розмірі до 90 відсотків суми єдиного соціального внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування, сплаченого відповідними сільськогосподарськими кооперативами (ЄСВ). В цілому законопроект буде сприяти легалізації виробництва сільськогосподарської продукції у малих і дрібних господарствах та розвитку ринку надання сільськогосподарських послуг. Безумовно, його прийняття сприятиме збільшенню кількості одноосібників, розвитку земельних відносин, ринку надання сільськогосподарських послуг. Враховуючи зазначене, прошу підтримати за основу саме доопрацьований законопроект 6527-д. Чому ми обрали шлях повного оновлення законодавства про сільськогосподарську кооперацію? Нам говорили завжди, що ми перебільшуємо проблему і в Україні з сільськогосподарською кооперацією все гаразд. Ні, зовсім не гаразд. Ось тільки деякі цифри. Частка виробничих сільськогосподарських кооперативів сьогодні в Україні складає в сільськогосподарському виробництві всього-на-всього один процент, в той час як в країнах ЄС складає від 40 до 50 відсотків, а в окремих державах і секторах доходить до 70 відсотків. В обслуговуючих кооперативах у нас працює всього-на-всього 30 тисяч осіб, що складає 0,2 сільського населення України. Зареєстрованих близько до тисячі виробничих та обслуговуючих кооперативів існує менше половини, і вони існують на бумазі, тобто різниця вражає. І оце неузгоджене, застаріле законодавство не відповідає міжнародним стандартам. Тому зроблений якісний, сучасний законопроект, який без перебільшення дасть шанс малим і середнім виробникам сільськогосподарської продукції конкурувати на рівних правах з агрохолдингами, що надзвичайно важливо. Члени кооперативу самостійно будуть визначатися, який в них вид діяльності кооперативу, значно знизяться ціни на продукти, прибравши одного або кількох посередників між споживачем та виробником продуктів харчування. Поліпшиться, дуже важливо, доступ до банківських послуг малих та середніх фермерів, які об’єднались у кооператив. Чи зможе сільськогосподарська кооперація, поєднуючи в собі економічні і соціальні чинники, стати в Україні за умови законодавчого регулювання однією з перспективних форм розвитку сільського господарства? Ми впевнені, що да. Відтак, доопрацьована разом з експертами FAO і ЄБРР нова редакція проекту закону. Це принципово новий підхід до сільськогосподарського кооперативу як до ефективної форми об’єднання сільгоспвиробників, яка зможе ефективно працювати на ринку. Тому, враховуючи зазначене, прошу підтримати законопроект 6527-д. Дякую. При цьому, відкриваючи нові можливості для розвитку сільськогосподарської кооперації, в законі ми намагались зберегти та не руйнувати навіть ту невелику частину кооперативу, які сьогодні існують. Протягом трьох років діючі кооперативи можуть працювати з тими правами і обов’язками, що й до прийняття закону. Але й навіть потім за їх бажанням можуть продовжувати свою діяльність в умовах і з особливостями, які фактично ідентичні тим, при яких вони були створені. Більше того, і це, власне, стало предметом доопрацювання законопроекту в комітеті, ми вирішуємо для цих кооперативів ті проблеми, які є в чинному законі, а саме: надаємо можливість формування основного фонду для здійснення своєї діяльності та право членам повернути свої внески в разі виходу або ліквідації кооперативу. Це принципово новий підхід до сільськогосподарського кооперативу як до ефективної форми об’єднання сільгоспвиробників, яка зможе ефективно працювати на ринку. Разом з тим, розроблений законопроект, я ще раз підкреслюю, був разом FAO ЄБРР і профільними асоціаціями. Ми разом з експертами пропрацювали можливість питання помісячної сплати кооперативних витрат за паї, за трудову участь у колективі, і щоб зняти спірні питання, внесли певні пропозиції до законопроекту 6527-д. Разом з тим, ще хотів би сказати, що цим законопроектом передбачена можливість, якої не було раніше: утворення і діяльності сільськогосподарських і кооперативних об’єднань, так званих "кооперативів другого рівня", які сьогодні надзвичайно поширені в світі. При цьому для сільськогосподарських кооперативів, якраз сільськогосподарських кооперативних об’єднань, зберігається і право засновувати та бути членами кооперативних об’єднань, що утворюються відповідно Закону України "Про кооперацію". Таким чином, запропоноване законопроектом законодавче врегулювання, з одного боку, дозволяє зберегти всі існуючі умови для тих сільськогосподарських кооперативів та виробників сільськогосподарської продукції, які, не зважаючи на недосконалість нашого чинного законодавства, планують продовжувати або розпочинати здійснювати свою діяльність в таких умовах, з іншого пропонують для виробників сільськогосподарської продукції нові можливості для розвитку сільськогосподарської кооперації. Новою редакцією Закону про сільськогосподарську кооперацію пропонується також на законодавчому рівні закріпити та розкрити зміст таких принципів утворення і діяльності сільськогосподарських кооперативів і сільськогосподарських кооперативних об’єднань, як добровільність, відкритість членства в сільськогосподарському кооперативі, сільськогосподарському кооперативному об’єднанні, демократичність, обов’язковість участі членів сільськогосподарського колективу або сільськогосподарського кооперативного об’єднання в його господарській та іншій діяльності, автономність, незалежність, сприяння розвитку сільськогосподарської кооперації. Ми говоримо за освіту, за навчання, за інформацію. Співпраця між кооперативами, урахування інтересів територіальних громад. У відповідності з цим принципами, які відповідають загальновизнаним принципам кооперації Міжнародного кооперативного альянсу та з урахуванням досвіду інших розвинутих держав закладаються чіткі основи управління кооперативом, визначаються права та обов’язки його членів у процесі діяльності сільськогосподарського кооперативу, запроваджуються спеціальні положення щодо кооперативної освіти, участі сільськогосподарських кооперативів у реалізації соціальної функції на селі. Законопроект запроваджує можливість прийняття рішення сільськогосподарських кооперативів з урахуванням додаткової кількості голосів членів, пропорційної до їх участі в сільськогосподарській діяльності такого кооперативну. Ця практика, яка існує в більшості держав–членів ЄС, зберігаючи при цьому принцип демократичності в управлінні кооперативом. Так, відповідно до законопроекту статутом сільськогосподарського кооперативну або сільськогосподарського кооперативного об’єднання, який приймається виключно за правилом: один член – один голос, - може бути передбачено, що його члени при прийнятті рішення на загальних зборах такого кооперативу з усіх питань, віднесених до компетенції загальних зборів сільськогосподарського кооперативу, мають додаткову кількість голосів пропорційно їх участі в господарській діяльності такого кооперативу, частка кожного в обороті з відповідним кооперативом або трудової участі в діяльності кооперативу. При цьому така додаткова кількість голосів, які може мати один член сільськогосподарського колективу, не може складати більше, ніж одну шосту від загальної кількості голосів членів сільськогосподарського кооперативу, а загальна додаткова кількість голосів, яку можуть мати члени сільськогосподарського кооперативу, не може складати більше, ніж одну третину від загальної кількості голосів членів сільськогосподарського кооперативу. До того ж голосування з урахуванням зазначених додаткових голосів не застосовується при прийнятті рішень, при внесенні змін до статуту, при внесенні змін до правил внутрігосподарської діяльності сільськогосподарського кооперативу, про вступ до сільськогосподарського кооперативного об’єднання або вихід з нього, про організацію та реорганізацію колективу.
Будь ласка, завершуйте, так. Скільки вам ще треба часу, щоб завершити?
20 секунд.
Будь ласка.
Законопроектом значно оптимізовано систему прийняття рішень загальними зборами кооперативу. Так законопроект надає можливість сільськогосподарському кооперативу передбачену статутом участь члена кооперативу у загальних зборах шляхом свого волевиявлення щодо голосування в порядку денному в письмовій формі. Тому, враховуючи зазначене, прошу підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую. Залишайтесь, будь ласка, при трибуні. І я прошу народних депутатів провести. Прошу, вірніше, записатися для запитань до доповідача. Прошу провести запис. Будь ласка, запрошую до слова народного депутата Мацолу.
Пане Кучер, а скажіть мені, будь ласка, взагалі, яким чином, на вашу думку, він може покращити, дійсно, ситуацію сьогодні, яка склалася? Це збільшення валового продукту, збільшення, дійсно, ну самого підходу до цього? Чому? Тому що ми все слухаємо, все ніби добре, але хочеться більш конкретно, якщо можна. Дякую.
Якщо говорити більш конкретно, то хочу сказати, що законопроект вирішує дуже багато питань, які до цього часу практично не вирішувались. Перше. Він дає шанс малим і дуже малим, і середнім підприємствам, виробникам сільськогосподарської продукції об’єднуватися і конкурувати на ринку. Це дуже важлива річ. Друге. Ми говоримо про створення сільськогосподарських кооперативних об’єднань. Це в законодавстві не було. Третє. Ми дозволяємо приймати участь у створенні кооперативів не тільки фізичним особам, а й юридичним особам. Цього також не було. То єсть, ми створюємо систему, при якій можливі створення і якісна діяльність кооперативів, про які ми раніше навіть не могли мріяти. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Кишкаря.
Дякую, пані головуюча. Микола Іванович, я, власне, не дуже зрозумів, чому нам не вдається в діючому законодавчому полі розвивати сільськогосподарську кооперацію, але втішений, що ця проблематика в вашому розумінні може бути модернізована і набути іншого значення. Я думаю, що з 30 тисяч обслуговуючих кооперативів ми можемо поставити собі цілком якусь зрозумілу цифр: там, через рік ми будемо мати 300 тисяч, ну наприклад, якщо будемо мати. Чи вирішує цей законопроект поняття прив’язки кількості голів ВРХ чи іншої худоби, наприклад, бо там є робочі місця, постійні робочі місця для села, як один із інструментів порятунку українського села? І друге. Чи вирішує це цей законопроект питання оподаткування? А саме: була ідея переходу до оподаткування теж з гектару ріллі чи сіножаті, яке перебуває.
Будь ласка, 30 секунд.
в орендному користуванні того чи іншого кооперативу чи фермерського господарства? Дякую вам за відповідь.
Дякую.
Я хотів би трошки поправити. У нас сьогодні не 30 тисяч кооперативів, а 30 тисяч людей, які працюють у кооперативах. І частка кооперативів у виробництві сільськогосподарської продукції складає тільки 1 відсоток, в той час як в європейських країнах складає, в багатьох країнах є 70 відсотків, 40, 50 відсотків. Тобто кооперативи і кооперативні об’єднання, які ми маємо, особливо, наприклад, у Франції, вони дають можливість малим, дуже малим, середнім виробникам об’єднуватись, і при цьому об’єднанні отримують можливість конкурувати з великими підприємствами, з великими холдингами. І це досить серйозний шлях і гарний шлях. Крім того, якщо ви слухали, то 90, є можливість так само, як для фермерів, починаючи з 90, на слідуючий рік – 80, 70, 60, сплата ЄСВ. Ми їх підтримуємо, то єсть це державна підтримка якраз цих сільськогосподарських кооперативів, які дійсно зможуть піднятися на ноги і ефективно працювати. Що стосується податків на землю, то в нас податки.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Це податок, фіксований податок і податок за державні землі, який платиться, відповідний відсоток. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Козаченка.
Прошу передати слово Івану Споришу.
Будь ласка, Іван Спориш.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", 15 округ, Вінниччина. Звичайно, Закон про сільськогосподарську кооперацію щойно ви почули, і дуже непогано, і це правда. І ми повинні все-таки на державному рівні відрегулювати дане питання, яке, на жаль, сьогодні в нас немає Ми чули все: і порядок набуття, припинення членства, розподіл майна, доходів і таке інше. І це дійсно вагоме питання. Але все-таки я хотів би ще раз задати, хоч переді мною щойно задавав і Павло Кишкар, і інші. Ну, Микола Іванович, чи все-таки ви вірите, вірите в те, що все-таки на рівних правах прості члени кооперативів і таке інше з агрохолдингами великими, чи це дійсно воно тут надає право регулювання, даний законопроект? Хоча ми будемо його підтримувати. Дякую.
Дякую. Будь-яке об’єднання, воно завжди позитивне. Тут ми говоримо про об’єднання: а) фізичних осіб, об’єднання юридичних осіб і знову ж таки об’єднання кооперативів. То есть це об’єднання дасть можливість сконцентрувати більші кошти, вийти на ринки і покращити доступ до банківських послуг. То есть це об’єднання дає можливість кооперативу, і створивши йому умови, якщо ви знаєте, сьогодні у нас крім ЄСВ, про яке я говорив, для кооперативів створені умови, коли повертаються 70 відсотків вартості того обладнання, яке вони купляють. То есть, створивши ось такі умови для кооперативів, ми зможемо за кілька років.
Так. Да. І ми зможемо дійсно підняти їх рівень і дійсно зробити їх такими, хоча кооперативний. Ми мали таке кооперативне законодавство, що цього ми просто не могли дати. Сьогодні вони це все отримають.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Барну. Народний депутат Барна.
Доброго дня. Ну, питання землі – це очевидно. Створення кооперації – очевидно. Але в вашому законопроекті передбачені можливості отримання права власності на землю з тривалим користуванням. Чи можливо зробити доповнення з тим, щоби уникнути такі питання, так як при створенні таких можливостей жодний наш аграрій, який самодостатній, не зможе конкурувати проти більш так заможних закордонних інвестицій чи коштів? Дякую.
Члени кооперативу є власниками землі, не кооператив. То есть люди, і юридичні і фізичні особи, які стають членами кооперативу, вони є власниками землі. Кооперативи ж, ви знаєте, діляться на обслуговуючі кооперативи і діляться на кооперативи виробничі. Крім того, які прибуткові кооперативи чи не прибуткові кооперативи. Тому я вважаю, що ми даємо всі можливості і ніяких рухів з землею не відбувається. Тому що власниками є ті люди і ті юридичні особи, які є членами кооперативу.
Дякую. І останнє запитання – народний депутат Юрик. Немає? Будь ласка, Мельниченко народний депутат.
Шановний виступаючий, сьогодні у нашій країні набирає, і, зокрема в Хмельницькій області, набирають оберти підприємства, які вирощують ягоди: малину, смородину, аґрус. І треба сказати, що вони навіть пішли далі: не просто продають сировину в Польщу і Германію, а самі займаються переробкою, заморозкою. Як цей закон вплине на ці підприємства? Дякую.
Цей закон допоможе цим підприємствам кооперувати з іншими підприємствами, виробляти продукцію і разом спільно продавати. Я, наприклад, колись бачив ягідні і виноробні кооперативи Франції, коли вони всі скидаються, будують заводи, і потім цей завод на протязі збирального періоду працює по кілька днів на кожного із членів кооперативу. Я думаю, що така кооперація дасть можливість скооперувати кошти, можливості, ресурси. І я впевнений, що це тільки плюс для таких підприємств, особливо тих, хто займається ягодами, яблуками і іншими овочами і фруктами.
Дякую. Дякую доповідачу цього законопроекту. Ми зараз переходимо до розгляду альтернативного законопроекту. І я запрошую до доповіді народного депутата Івченка Вадима.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, щоб було цікаво, я додам дещо міжнародного досвіду до того, що говорив мій колега. Отже, колеги, світовий досвід нас переконує, що кооперація сприяла розвитку багатьох країн світу. Так, зокрема, в Європі кооперативи є важливою частиною економічного життя. Нині в державах ЄС налічується 250 тисяч кооперативних підприємств, де працюють 163 мільйони громадян, кожен третій – громадянин ЄС, які дають фактично роботу ще п’ятьом з половиною мільйонам осіб. В Норвегії, у Фінляндії, у Швеції, Японії кооперативами охоплено 100 відсотків фермерських господарств. У Франції і Німеччині – близько 80-ти, у США – в межах 30-ти. В країнах ЄС найбільше поширення отримали дві групи кооперативів, колеги. Перша займається заготівлею, переробкою і збутом, оптової або роздрібної сільськогосподарської продукції. Друга здійснює оптову торгівлю засобів виробництва з їх наступним постачанням безпосередньо господарствам і населенню. Колеги, у Франції і Німеччині охоплення фермерських господарств кооперативами менше, але вони реалізують на внутрішньому і зовнішньому ринках близько половини продукції аграрного сектору економіки. Французькі кооперативи випускають і збувають на міжнародному ринку до 70 відсотків вина. Значною є і їхня участь у випуску спирту, також оливкової олії. Колеги, у Швеції і Фінляндії обслуговуючі кооперативи постачають сільським товаровиробникам приблизно 60 відсотків засобів виробництва. Дослідження свідчать, що у Франції функціонують 3 тисячі 500 сільськогосподарських кооперативів, що займаються переробно-збутовою діяльністю. 60 відсотків збуту цієї продукції іде через кооперативи. Найбільше кооперативами охоплено збут зерна. Колеги, збут зерна у Франції відбувається 60-70 відсотків через кооперативи. Свинини – 65 відсотків, більше половини молока. Переробні кооперативи Франції дають 40-45 відсотків загального обсягу продукції, в тому числі і харчової промисловості. Колеги, у Фінляндії кооперативи, об’єднуючи майже всіх фермерів, забезпечують їм необхідні умови виробництва: кредитування, реалізацію продукції, застосування досягнень в науково-технічному прогресі. В практиці господарювання кооперативи постачають до 50 відсотків мінеральних добрив, 60 відсотків кормів, 40 відсотків техніки і палива. Про масштаби розвитку кооперативів, наприклад у США, свідчить їхній досвід: там функціонує всього 3 тисячі 650 кооперативів з обсягом товарообігу, колеги, 120 мільярдів доларів. Кількість членів таких кооперативів - 3 мільйони 353 тисячі. Чисельність зайнятих в таких кооперативах - до 200 тисяч. Колеги, я ще раз хочу вам сказати, що 50 відсотків продукції Бельгії, Великобританії, Польщі, Нідерландів, Австрії і Данії. 95 відсотків продукції цієї реалізовується через сільськогосподарські кооперативи. Практично 90 відсотків молоковозів в країнах, молокозаводів, вибачаюсь, в країнах ЄС і Північної Америки є кооперативними, 90 відсотків. Через свої кооперативи фермери продають оливкову олію: 60 відсотків - Іспанія, Греція; 69 відсотків м’яса – Фінляндія; 72 відсотка фруктів і овочів у Бельгії; 95 відсотків вирощених у квітів у Нідерландах і понад 50 відсотків реалізації зерна безпосередньо у Франції. Колеги, мушу сказати, що кооперація і фактично законодавство, вдосконалене законодавство і кооперація – це є останньою ланкою аграрної трансформації, особливо для тих, хто формує свій аграрний устрій на сімейному фермерстві або фізичних особах, або одноосібних господарствах. Це фінальна їхня стадія. Чому? Тому що тільки згуртуванням, тільки спільним збутом або спільним обслуговуванням членів таких кооперативів вони можуть отримати найкращу ціну. Колеги, кооперація, передусім хто веде своє господарство, я сказав, на сімейній основі, є сьогодні і незворотнім процесом. Ми маємо розглядати кооперацію саме як інструмент економічного і соціального самозахисту селянства. Що ми маємо на сьогодні, колеги, в Україні. Я вам розказав про міжнародний досвід. А тепер подивіться, що в Україні. В Україні сьогодні діє 1097 одиниць кооперативів, сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів. Із цієї загальної кількості реальну господарську діяльність здійснюють тільки 589. За видами із цих 589 обслуговуючих кооперативів вони розподілилися на: переробні, їх 25, заготівельно-збутові, їх 149, постачальницькі – 16, надання послуг – 101, і багатофункціональні кооперативи – 298. Колеги, я вам сказав, оборот Сполучених Штатів через кооперацію і збут продукції - 120 мільярдів, і задіяні 163 мільйони людей в країнах Європейського Союзу. Знаєте, скільки задіяно в кооперації в Україні? 25 тисяч. Я до чого просто веду, я до чого просто веду. Ми маємо чітко з вами зрозуміти, для чого потрібні ці законопроекти і який стимул економіці України, особливо в аграрному секторі, ці закони дадуть. Що пропонується нашим законом, чим він відрізняється від попереднього закону. На відміну від 6527, ми: а) унормували питання неприбутковості сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів; б) ми врегулювали земельні питання всередині кооперативу, зокрема щодо внесених його членами земельних ділянок в якості паю, а також надання можливості одержання нових земельних ділянок для сінокосіння та випасання худоби. Ми впорядкували питання кооперативних виплат в обслуговуючих кооперативах, адже в чинному законі, який сьогодні діє, пропущене основне джерело надходжень кооперативних виплат. Це не тільки повернення членам кооперативу частини попередньо надлишкової сплаченої вартості наданих кооперативних послуг, а й надходження від продажу продукції, виробленої членами кооперативу і переданої йому для реалізації. Ми вирішили питання надання можливості обслуговуючому кооперативу надавати послуги не тільки його членам, а й в обсязі 20 відсотків, для того щоб вони могли самі на себе заробляти, плюс 20 відсотків ми дозволили, щоб ці кооперативи надавали не тільки послуги членам кооперативу. Ми створили передумови для появи кредитних сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів, а-ля кооперативних банків, члени якого матимуть змогу отримувати доступні кошти в таких банках або кооперативах, в тому числі за рахунок державних коштів, що є найдієвішим механізмом кредитування малих форм об’єднань товаровиробників, так же, як це працює в країнах Європейського Союзу. Колеги, ми встановили можливості пропорційного розподілу голосів в незалежності від внесків, щоб не було так, що один вклав 40 відсотків і буде мати 40 відсотків голосів. Ні, один член - один голос, в незалежності від того, скільки внесків він зробив. Ми створили передумови для впровадження практики введення спрощеного бухгалтерського обліку для обслуговуючих кооперативів за досвідом Польщі. І наостанок, ми запровадили фінансову підтримку обслуговуючим кооперативам, зокрема на утримання їх матеріально-технічної бази. Колеги, ми зробили максимум, щоб вдосконалити законодавство, яке сьогодні діє щодо сільськогосподарської кооперації. І хочемо, щоб ви підтримали ініціативи "Батьківщини", і просимо вас, щоб ви підтримали ті ініціативи, які б формували в рамках того міжнародного досвіду, про який я вам тільки що розповідав. І, головне, зрозумійте одну річ: сьогодні це останній етап трансформації, який має будуватися над створенням кооперації, і це особливо важливо для тих, хто буде формувати свій аграрний устрій на основі особистого селянського господарства, фермера, сімейного фермера. Це дасть їм можливість згуртуватися і отримати найкращу ціну, а також це дасть і можливість через кооперативи або закуповувати відповідно для своїх членів корми і мінеральні добрива, обслуговувати своїх членів, а також і реалізовувати вирощену продукцію через кооперативні об’єднання. Просимо підтримати наш законопроект.
Дякую доповідачу. Прошу залишатися при трибуні. І ми переходимо до запитань. Прошу підготуватися для того, щоб взяти участь в записі. І я прошу провести запис. Ви маєте нагоду поставити запитання доповідачу альтернативного законопроекту. Запрошую до слова народного депутата Юрика. Прошу, народний депутат Бакуменко.
Шановний Вадим Євгенович, у мене до вас запитання. Скажіть, будь ласка, у вашому законі будуть надані преференції кооперативам для того, щоб вони могли залучити кредитні ресурси для того, щоб свою діяльність ефективно розвивати? Спасибі.
Дякую, колега. Я вже сказав про те, що ми створили передумови в нашому законопроекті щодо того, щоб з’явилися кредитні сільськогосподарські обслуговуючі кооперативи. Що це означає? Це означає, що товаровиробники, фермери, селяни можуть створити відповідний кооператив для надання кредитних коштів іншим, скажімо, кооперативам, іншим формам господарювання, в тому числі фермерам, сімейним фермерам і так далі. Друге. Ці кооперативні об’єднання, звичайно, є формою господарювання. Вони зможуть працювати з банками, вони зможуть працювати з міністерством і отримувати державну підтримку. Через ці кооперативи ми можемо залучати державну підтримку, і ми передбачили основне - це на оновлення матеріально-технічної бази таких кооперативів. Тому ми це передбачили.
Дякую. І я запрошую до слова народного депутата Мельниченка.
Шановний колего, скажіть, будь ласка, а чим ваш закон принципово відрізняється від закону нашого колеги, який виступав перед вами, Кучера? У чому принципова відмінність? Дякую.
Дякую. Колеги, я скажу так, що ви знаєте, ще в 2005 році була започаткована урядом Тимошенко стратегія кооперативного руху. І, на жаль, уряд Азарова не виділив жодної копійки. І після цього кооперативний рух почав занепадати, в тому числі і невдосконалення чинного законодавства. Я, колеги, назвав 8 пунктів під час виступу, на відміну від законопроекту 6527, що ми ще передбачили, враховуючи міжнародний досвід. Я ще раз хочу сказати: унормували питання неприбутковості, врегулювали земельні питання всередині кооперативу; впорядкували питання кооперативних виплат у обслуговуючому кооперативі; надали можливості обслуговуючому кооперативу надавати послуги на 20 відсотків більше, ніж є в кооперативі; створення передумов для появи кредитних обслуговуючих кооперативів; встановлення можливості пропорційного розподілу голосів: одна людина – один голос. Все, не буде такого, що 40 відсотків дав - і ти маєш 40 відсотків голосів кооперативів. Створення передумов для запровадження практики ведення спрощеного бухгалтерського обліку, як це відбувається в Польщі, бо сьогодні.
Будь ласка, давайте можливість завершити.
створення передумов для впровадження практики спрощення бухгалтерського обліку, а також запровадження фінансової підтримки обслуговуючих кооперативів. Я думаю, коли буде виступати наступний колега, ми під час обговорення, як, скажімо, автори перших двох законопроектів, ми скажемо, що не враховано у законопроекті, який прийняв комітет, і будемо зал просити, під стенограму, прийняти законопроект, який прийняв комітет. Але з урахуванням пропозицій з двох законопроектів, у тому числі законопроекту Тимошенко-Івченко.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Голуба.
Дякую щиро. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Вадим Євгенович, насправді беззастережно можна стверджувати про те, що розвиток сільськогосподарської кооперації - це є основа взагалі розвитку сільськогосподарського бізнесу, це ми можемо побачити на прикладі країн Європейського Союзу, в деяких країнах це досягає 70 відсотків всього ринку аграрної продукції. Але справедливості заради варто сказати, що ті неначебто вісім відмінностей, які є у вашому законопроекті, вони зняті в законопроекті 6527-д, бо він доопрацьований, і ці положення насправді містяться в цьому законопроекті. Вадим Євгенович, у мене до вас просте запитання. Головне науково-експертне управління Верховної Ради зробило 11 застережень до вашого законопроекту, зокрема що він не узгоджується вже з діючим законодавством і деякі положення будуть чітко суперечити вже діючому законодавству. Скажіть мені, будь ласка, ну, насправді ви вже перед тим відповіли, чи не вважаєте ви більш за потрібне все ж таки підтримати комітетський законопроект, який є доопрацьований, а просто.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
а просто дійсно якісь новаторські ідеї, які містяться у вашому законопроекті, приєднати до законопроекту, який вже був доопрацьований і розроблений членами комітету? Дякую щиро за вашу відповідь.
Дякую. Я хочу сказати, що науково-експертне управління зауваження зробило до всіх законопроектів, але законопроект, дійсно, 6527-д, він доопрацьований, і він також доопрацьовувався групою депутатів з "Батьківщини". Ми не є авторами законопроекту "д", але ми є авторами законопроекту, який ми написали самі. Ми прийняли рішення, що ми, фракція "Батьківщина", проголосує за законопроект "д", оскільки він більш комплексний і він напрацьований згідно рекомендацій, які ми давали, в тому числі і ці 8 пунктів, про які ми пройшли. Є три зауваження, про які ми будемо говорити під час голосування, які сьогодні принципові для розвитку сільськогосподарської кооперації. Одне, наприклад, з них – це не може фінансовий ресурс в кооперативі розподілятися щомісячно. Це означає, що ми перетворимо кооперативи на такі собі публічні акціонерні співтовариства, які просто будуть розподіляти прибуток щомісяця, а, таким чином, вони будуть оформлювати людей безпосередньо, оформлювати.
Будь ласка, 30 секунд.
оформлювати робітників, людей, і тим самим не сплачуючи відповідні податки в місцеві бюджети і в державний бюджет. Основні податки, ви знаєте, бюджетоутворюючі, – це ПДФО. Ми показали, як ми можемо вийти з цієї ситуації. Я думаю, що комітет вже підтримав, підтримає зал, і ми проголосуємо за законопроект "тире д".
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Барну.
Дякую. Прошу передати слово Івану Споришу.
Будь ласка, Іван Спориш.
Звичайно, ми вже багато що почули і по другому законопроекту, але я не помиляюсь, якщо скажу ваші цифри: 1 тисячу 097 кооперативів в Україні, задіяно 25 тисяч людей. Звичайно, це мало, або, можна сказати, це нічого порівняно із тими цифрами, які ви наводили у Європі, Америці і так далі. Але єдине питання до вас, от це мені не подобається, і, мабуть, не знаю, чи зараз ми будемо слухати третій законопроект, от саме один член – один голос. Ну, от для мене це якось воно рахується несправедливо. В когось - один відсоток, в когось – 40 відсотків, і однакова кількість. Ну, це так не повинно бути, мабуть, скажіть, будь ласка?
Ви знаєте, смисл, смисл сам кооперації в тому, щоби об’єднатися заради того, щоби продукцію продати, створити відповідну партію і продати продукцію якомога дорожче. Це об’єднання, говориться про те, що саме статутні, статутні речі: обрання там директорів, обрання бухгалтерів, обрання якоїсь стратегії - буде визначатися згуртуванням людей, тобто людьми, які будуть в кооперативі або, наприклад, сільськогосподарських підприємств, або фермерів і так далі. Прибуток розподіляється згідно внесків. Прибуток розподіляється згідно внесків. Якщо, якщо кооператив, один член кооперативу дасть більше внеску в кооператив чи то зерна, чи то мінеральних добрив, чи чогось іншого, він, звичайно, отримує більше від цього. А ми говоримо тільки про статутні речі, які впливають виключно на господарську діяльність відповідного господарюючого суб’єкта.
Дякую. Останнє запитання. Будь ласка, народний депутат Кривошея.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги. Доброго дня виступаючому. Таке питання. Ну по-перше, я хотів би подякувати кожному нашому колезі, які підписались по кожному законопроекту – і альтернативному, і основному – тому що питання досить важливе, питання досить актуальне. Але зважаючи на певні зауваження, які є з боку науково-експертного управління, пане Вадиме, я хотів би звернути ситуацію на наступне. Дивіться, у змінах до частини 1 статті 34 закону нашого, сільськогосподарським обслуговуючим кооперативам, членами яких є виключно фізичні особи, надається право орендувати земельні ділянки для сінокосіння і випасання худоби. Проте в 22-й статті, частині третій, передбачено, що земельні ділянки для сінокосіння і випасання худоби можуть орендувати лише громадяни. Я до чого веду? Якщо ми говоримо на сьогоднішній день про те, що доопрацьований готові, в принципі, всі підтримати, чи це зауваження науково-експертного управління враховано буде в цій редакції? Тому що це на сьогоднішній день є важливим, тому що ми не можемо залишити звичайних, простих громадян, які не входять.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Ми не можемо звичайних, простих громадян в селі без права отримувати земельну ділянку в оренду для випасання худоби, щоб це не стало їх примусом іти вступати в кооператив. Ви зрозуміли, що я маю на увазі. Тому прошу дати відповідь на те, чи все буде враховано. Якщо ні, то прошу, якщо зараз ну складно там на цьому закцентувати увагу, то я хотів би, щоб це було враховано під час розгляду до другого читання. Дякую.
Колего, зрозумійте, що таке кооператив. Кооператив – це такий ж самий господарюючий суб’єкт, як і сімейна ферма, фермер, сільськогосподарські підприємства чи товариство з обмеженою відповідальністю, яке веде безпосередньо КВЕД по вирощуванню там сільськогосподарської продукції. Такий же само господарюючий суб’єкт. Такому ж самому господарюючому суб’єкту і надається звичайне право приймати участь в тому, щоби орендувати відповідні земельні ділянки для членів кооперативу. А ми говоримо про обслуговуючий кооператив, тобто надання послуг цьому кооперативу безпосередньо: чи то обробіток землі, чи то заготівля сіна, бо надо безпосередньо зробити заготівлю сіна для того, щоб надати послуги по розподілу там цього сіна для корів і так далі, в тому числі і реалізація продукції. Вона відбувається таким же самим чином. Я просто до чого веду, щоб ви для себе зрозуміли. От колега запитав у мене, 25 там тисяч осіб, я скажу більше. Всього в кооперативах задіяно сьогодні, – чому цей сектор недосконалий в Україні, – півтори тисячі осіб.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
півтори тисячі осіб, тоді як в Сполучених Штатах – п’ять з половиною мільйонів, тоді як у всій Європі – більше восьми мільйонів отримали робочі місця і сплачують податки як робітників кооперативу, які фактично працюють у кооперативі. Тому для нас це досить важливо. Ніхто не буде обділений, це виключно прерогатива відповідної території сільської, селищної ради, як розпоряджатися землями під сінокосіння.
Дякую, дякую дуже доповідачу. І прошу вас, ви можете зайняти своє місце. І ми переходимо до наступного альтернативного законопроекту, який буде представляти народний депутат України Сергій Лабазюк. Я так розумію, що це буде законопроект номер 6527-д, правильно?
Да-да-да.
Доопрацьований комітетом. Прошу.
Саме так. Шановна головуюча, шановні народні депутати, перш за все, перед тим як приступити до розгляду законопроекту, до доповіді, я би хотів, так як у нас є достатньо часу, сконцентрувати увагу нашу. І мої колеги вже багато сказали по самій суті законопроекту, як і одного, так і другого. І зараз я буду доповідати по альтернативному, який є доопрацьований спільно в комітеті з профільними асоціаціями, де ми багато провели консультацій. І на основі вже тих запитань, які були до моїх колег, хочу наголосити, що сьогодні комітет працює на результат спільно з асоціаціями. І ми в пошуку тих моделей, які дадуть можливість розвиватися агропромисловому комплексу України. І практично все восьме скликання, напрацьовуючи законопроекти, ми щотижня сесійного в понеділок на Погоджувальній раді закликаємо включити в порядок денний ті законопроекти, які вже є опрацьовані і підтримані комітетом. Щотижня у вівторок від всіх фракцій і груп також виступаємо і вносимо пропозицію розглянути наші законопроекти. І мені сумно сьогодні з цієї трибуни підкреслювати той факт, що неодноразово вносився в порядок денний аграрний так званий день, але до розгляду наших законопроектів або не доходило, а якщо доходило, не вистачало голосів в сесійній залі, хоча це надзвичайно важливі законопроекти. Це надзвичайно важливі теми, яких сьогодні чекають як і маленький фермер, так і одноосібник і в цілому наша аграрна держава. Якщо говорити, подивитися мовою цифр, скільки ж ми досягли і чого за останні десятки років, саме якраз аграрна галузь розвивалася в країні, і не завдяки тому, що були створені умови, а тому що селяни наші і наша славно родюча земля працювали на результат. Отож, сьогодні тема наша, яка розглядається в ці залі, – це також та можливість, якою ми могли би вирішити однозначно цілий ряд питань, в першу чергу надати можливість фермерам-одноосібникам, фізичним особам, які проживають на селі, створювати кооперативи, об’єднуватися і завдяки цьому заробляти гроші. Адже сьогодні вони не в рівних умовах з середніми і великими агропідприємствами, я вже не говорю про наших сусідів європейських фермерів. Той агропромисловий комплекс, який диктує умови вже в вільному ринку, і якщо ми не надамо можливість через нормальну прозору схему об’єднувати кооперативний рух, не дамо їм прозору систему, в якій вони можуть працювати і самі приймати рішення, нам не вдасться їм надати ту можливість, завдяки якій вони будуть розвиватися, а ми в перспективі не будемо дбати з вами в цій сесійній залі як би вирішити проблеми працевлаштування. Ми не будемо думати, як би знайти кошти для соціального захисту наших людей, тому що вони будуть самодостатні, вони, навпаки, ще зможуть створювати нові робочі місця завдяки цьому унікальному інструменту, який ми сьогодні пропонуємо завдяки даним законопроектам. Отож, шановні народні депутати, дорогі наші виборці, на розгляд парламенту пропонується проект Закону України про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527-д). Як вже говорили мої колеги, це той законопроект, який дійсно опрацьований місяцями в комітеті, обговорений разом з аграрною галуззю, з профільними асоціаціями, з Міністерством аграрної політики, з яким ми працюємо тісно. І саме в такій формі ми вважаємо, що можуть бути написані справжні документи, які мають бути право не тільки прийняті, а і працювати на благо нашої держави. Отож, перед тим, перед тим як перейти безпосередньо до законопроекту, хочу підкреслити і стисло окреслити, чому ми обрали шлях саме повного оновлення законодавства про сільськогосподарську кооперацію. Нам часто закидали, і, вважаю, що перебільшували, що проблеми насправді не існує. Проблема існує. І сьогодні в Україні сільськогосподарська кооперація, вона існує виключно на бумазі, адже десь працює окремо ягідний кооператив, можливо, молочний, і ще десь є невеличкі зернові кооперативи по Україні, про які ми чуємо, але цього далеко недостатньо. Адже давайте, будемо відвертими, що роль цих кооперативів сьогодні є на базі всієї нашої держави надзвичайно мізерною. І лише деякі цифри, колеги, сьогодні варто підкреслити, щоб чітко це зрозуміти. Частка виробничих кооперативів у загальному обсязі вироблення сільськогосподарської продукції в Україні складає менше 1 відсотка, а кількість фізичних осіб-членів сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів є меншою за 30 тисяч осіб, що складає менше 0,2 відсотка сільського населення України. Хоча ми розуміємо, що саме сільське господарство може надати більше можливостей для залучення людей, які проживають на селі в даній галузі. Отож, з зареєстрованих близько тисячі виробничих та обслуговуючих кооперативів функціонує менше половини, інші існують лише на папері. І це знову підкреслює те, що та система, яка працювала і працює ще на сьогоднішній день, вона є не просто не досконалою, вона є недолугою і не дає можливості розвиватись сільськогосподарській кооперації. Натомість у всьому цивілізованому світі сільськогосподарські кооперативи є однією з найбільш головних форм поширених. сільськогосподарських виробників. Їх частка на аграрному ринку, наприклад, в Європейському Союзі складає 40-50 відсотків. А в окремих державах, які серйозно віднеслися до даного напрямку, це доходи сьогодні до 70 відсотків. Отож, 70 відсотків – в розвинутих країнах Європейського Союзу і 1 відсоток – в державі аграрній Україна. 1 відсоток проти 40-а чи 50-и, ми розуміємо, що це не просто не вражає, а водночас досить серйозно засмучує нас. Що ж гальмує розвиток сільськогосподарської кооперації в Україні, запитаєте ви? На наше переконання, після детального аналізу, який ми розбирали, обговорювали, не один був виїзний комітет і виїзні засідання, на яких дане питання піднімалося знову ж таки не в теорії, не в кабінетах виключно Верховної Ради, а безпосередньо на фермерських господарствах, на територіях, де вони працюють. І мені приємно відмітити, що з кожним роком до обговорення і до відкритих наших комітетів - а ми завжди були відкриті і запрошували представників агропромислового комплексу різних форм господарювання приїжджати до нас на комітет, задавати питання, - ми завжди готові були прислуховуватися до побажань, до завдань так называемых наших виборців і, звичайно, спільно разом з ними прописувати законодавчі ініціативи. Отож, якщо коротко по проекту, то прийняття його надасть нам велику кількість можливостей позитивних. А саме: без перебільшень це дасть шанс малим та середнім виробникам сільськогосподарської продукції конкурувати на рівних правах з агрохолдингами, і підкреслюю ще раз, не виключно в межах України. Це також буде давати можливості виходити на європейські, на світові ринки нашим кооперативам. Члени кооперативу можуть самостійно визначатися, який у них буде вид діяльності кооперативу. Значно знизяться ціни на продукти, прибравши одного або кількох посередників між споживачем та виробником продуктів харчування. Про що це говорить? Ми неодноразово чули від виробників, і ми знаємо, що насправді так є: той, хто важко працює цілий рік на своїй присадибній ділянці, на своїй фермерській землі зі своєю худобою, він за безцінь вимушений продати свою продукцію посередникам, які буквально, так называемые ділки, які за день, за два, за тиждень заробляють в рази більше, ніж той селянин, який важко трудиться на землі. І коли ми спілкуємось з аграріями, нам часто задають питання. І я переконаний, що народні депутати також чують, неважливо чи це представники агропромислового комплексу, чи це представники аграрного комітету, чи це інші сфери діяльності, з яких народні депутати виходили перед тим, як прийшли в політику. Ми з вами знаємо, що люди нарікають, бутылка молока сьогодні вироблена важкою працею коштує в рази менше за бутылку води. Я вже не говорю за те, як люди вирощують картоплю цілий рік, потім її продають за копійки чи вимінюють на щось, і цю картоплю вже в місті міський житель вимушений купувати в 3, в 4 рази дорожче. Отож, завдяки даному законопроекту ми точно бачимо механізм, як можна буде зменшити вартість сільськогосподарської продукції для кінцевого споживача в місті і одночасно надати можливість більше заробляти безпосередньому виробнику завдяки об’єднання в кооперативи. Поліпшиться доступ до банківських послуг малих та середніх фермерів, які об’єднались в кооперативи. Сьогодні, на жаль, ми також чуємо нарікання про те, що отримати фізичній особі чи одноосібнику, чи малому фермерському господарству кошти в банку, запозичити для того, щоб придбати сучасну сільськогосподарську техніку, обладнання, збудувати нове приміщення чи придбати ту чи іншу худобу, можливості такої немає. Завдяки об’єднанню в кооператив, ми впевнені, що така можливість настане. Отож, чи зможе сільськогосподарська кооперація, поєднуючи в собі економічні та соціальні чинники, стати в Україні за умов належного законодавчого регулювання, звичайно, однією з перспективних форм розвитку сільського господарства в Україні? Так, стверджувально сьогодні можу сказати, що обов’язково це і відбудеться. При цьому, відкриваючі нові можливості для розвитку сільськогосподарської кооперації, ми намагалися зберегти та.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Ми намагалися зберегти та не руйнувати навіть ту невелику частину кооперативів, яка вже є, існує сьогодні, а, навпаки, надати їм можливість більше розвиватися. Ми врахували їхні також побажання і пропозиції. Протягом 3 років діючі кооперативи можуть працювати з тими ж правами і обов’язками, що і до прийнятого закону. Але і навіть потім за їх бажанням можуть продовжувати свою діяльність в умовах та за особливостями, які фактично ідентичні тим, за якими вони були утворені. Більше того, і це, власне, було предметом доопрацьованого законопроекту, в комітеті ми вирішуємо для цих кооперативів ті проблеми, які є в чинному законодавстві, а саме надаємо можливість формування основного фонду для здійснення своєї діяльності та право членам повернути свої внески у разі виходу чи ліквідації такого кооперативу. Станом на сьогодні такої можливості не існує. Відтак доопрацьована разом із експертами FAO та ЄБРР нова редакція проекту закону - це принципово новий підхід до сільськогосподарського кооперативу як до ефективної форми об’єднання сільгоспвиробників, яка зможе ефективно працювати на ринку. Ми разом із експертами працювали над цим питанням багато місяців. І сьогодні можливість прийняти цей законопроект багато чого вирішить, як і сплата кооперативних виплат на паї за трудової участі в кооперативі. І щоб зняти всі спірні питання, які виникли в нас, так як є альтернативні законопроекти, друге речення частини третьої статті 26 законопроекту пропонуємо викласти в такій редакції: "Розмір таких кооперативних виплат визначається за результатами фінансового року пропорційно до трудової участі члена кооперативу у порядку, визначеному рішенням вищого органу управління кооперативом", - тобто фактично відтворити підхід, який закріплений чинним законодавством. Доповнити статтю 27 законопроекту новою частиною такого змісту: "У сільськогосподарському кооперативі, який діє без мети одержання прибутку, виплати на паї не здійснюються", - тобто зняти можливість двочитань в цій частині. Користуючись нагодою, хотів би ще навести приклад, і на основі знову ж таки наших європейських партнерів, і окремий виробник не в змозі впливати на рівень цін як закупівлі, так і реалізації виробленої продукції, переробними підприємствами. Отож, група фермерів або союз кооперативу розглядається як єдина потужна організація, яка здатна закуповувати значні обсяги товарів та послуг та реалізовувати великий обсяг продукції. Значна перевага кооперативних об’єднань полягає в можливості обміну досвідом між фермерами щодо ефективності ведення сільськогосподарської діяльності, а також бажання працювати як частина об’єднань, групи, а не самостійно. Знову ж таки сьогодні.
Скажіть, будь ласка, я перепрошую, а скільки часу вам треба, щоб завершити?
2 хвилини.
Ще 2 хвилини? Добре, давайте ще дві хвилини.
Дякую. Я думаю, що даний законопроект, просто він настільки глибокий і нам важливо його сьогодні детально обговорити, щоб ми правильне, виважене прийняли з вами рішення, тим більше нас велика кількість залишилася в залі. За рахунок об’єднання зусиль фермерів у єдиній організації, а також існування переваг щодо закупівлі сировини та реалізації продукції зростає рівень дохідності виробництва. Ми розуміємо, коли сьогодні одноосібник чи дрібний фермер купує тонну, чи дві тонни мінерального добрива, чи тонну солярки, звичайно, він не може отримати таку ціну, як великий агрохолдинг, який купує десятки, сотні тонн. При об’єднанні кооперативів. І ПДВ, правильно колеги підказують. При об’єднанні в кооператив це також є оптова закупівля і оптова можливість продажі тієї виробленої сільськогосподарської продукції. Отож, ми даємо можливість нормальної і здорової конкуренції. Отож, об’єднавшись у кооперативи, фермери мають можливість нарощувати виробництво за рахунок одержання кредиту на власний розвиток, а також за рахунок можливості використання.
Вибачте, шановний пане Лабазюк, я хочу звернути увагу на наш комп’ютер, вже закінчився час. Будь ласка.
Все нормально, продовжуйте.
Дякую, дякую колегам ще раз, що підтримуєте мене. Отож, офіційно зареєстровані кооперативи, як групи виробників, а також безпосередньо фермери, члени об’єднань можуть одержувати як матеріально-технічну, так і організаційну, інформаційну підтримку від держави. Ця підтримка включає професійні тренінги, модернізацію ферм, сертифікацію продукції щодо вимог системи якості харчової продукції. Також ми знаємо і сьогодні читаємо ЗМІ про те, що в нас є досить жорстка серйозна конкуренція на міжнародних ринках. І, з однієї сторони, позитивно, що ми отримали доступ до європейських, до світових ринків, з іншої сторони, ми розуміємо, якщо не сертифікуватися і не перейти в сучасні європейські, світові стандарти, наш дрібний одноосібник-фермер, кооператив не в змозі буде продавати свою сільськогосподарську продукцію. Ми ж знову ж таки нашим законопроектом передбачаємо, що такі можливості будуть. Отож, шановні колеги, прошу народних депутатів з усіх фракцій та груп, позафракційних народних депутатів підтримати законопроект 6527-д за основу з врахуванням, під стенограму, тих положень, які я озвучив. І, звичайно, зробити важливий крок, за який, я впевнений, що не тільки аграрії, а всі жителі нашої держави, аграрної держави Україна, будуть вам вдячні. Дякую за увагу.
Дякую. Залишайтеся, будь ласка, при трибуні. І прошу провести запис для запитань до доповідача. Будь ласка, народний депутат Мельниченко.
Шановний пане Сергію, ми хочемо, як ваші колеги, і навіть як ваші земляки знаємо вас як серйозного аграрія з Хмельниччини, до якого люди відносяться з великою повагою. Хочемо задати вам просте питання: а чим ваш закон відрізняється від тих двох законів, які перед вами доповідали наші колеги? Дякую.
Дякую. Дякую, колего. Насправді так, наша Хмельниччина, і мені приємно відмітити, що вже третій рік поспіль Хмельниччина досягає найкращих показників в рослинництві саме по збору сільськогосподарської продукції, зернової, на теренах України. Але це не говорить про те, що ми не повинні сьогодні дбати про одноосібника, про фермера, про мале підприємство, а, навпаки, ми повинні забезпечити. Тому що, як і я, і ви, і я, ми, депутати-мажоритарники, приїжджаючи на округ, ми чуємо не тільки запитання, а і чіткі завдання. Отож, законопроект депутатський, він комітетський, я би його назвав, він доопрацьований, і ті норми законопроектів, які не були враховані в першому і другому законопроектах ми спільно врахували. Як я вже сказав під стенограму, ті запобіжники, які нам рекомендували народні депутати, особливо народні депутати з фракції "УДАР", я дякую вам, тому що, дійсно, були застереження, що можна було зловживати і товариства могли переформатовуватися в кооперативи, і таким чином ухилятися від сплати податків. Ми врахували цю пропозицію і ряд інших пропозицій, вони сьогодні є прописані, я під стенограму вносив це. Тому.
30 секунд, будь ласка.
що даний законопроект є настільки доопрацьований, що ми маємо змогу отримати вже хороший, якісний документ на виході.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Сольвара. Мацола, будь ласка.
Доброго дня! Пане Сергію, дивіться, я уважно слухав, і, дійсно, законопроект цікавий. Тільки єдине питання в чому. Попередні доповідачі так само розказували, так само, дійсно, цікаве питання. Але в мене одне питання зараз виникає: як ми вспіємо прийняти дійсно закон. Чому? Тому що ми всі прекрасно розуміємо, що Рада, ну, працювати буде ще два місяці. І слово "працювати" - це, напевно, так м’яко сказано, голосно. Дякую.
Дякую, пане Романе за таке запитання. Але я думаю, що ми маємо зобов’язання як народні депутати працювати до складання присяги наступного скликання Верховної Ради. Відповідно у наступний сесій тиждень, вівторок, 4 червня, ми розпочнемо, у цей день у мене день народження, я думаю, що мої колеги з Хмельниччини і інші народні депутати зроблять мені подарунок, і ми будемо приймати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Дякую. Дякую. Хороші перспективи - наступного вівторка. Наступне запитання від народного депутата Ємця. Передає Кривошеї. Будь ласка.
Доброго дня ще раз шановні колеги! Сергій Петрович, ну, дякую за змістовну доповідь. Мені дуже приємно, що, в принципі, в комітеті ви доопрацювали, є доопрацьований законопроект. Але, все ж таки, я хотів би повернутися до того запитання, яке я задавав пану Вадиму перед цим, який доповідав по законопроекту 6527-1, який сказав, що він підтримує. І, в принципі, я так розумію, що в парламенті ми будемо підтримувати законопроект 6527-д, який є доопрацьований. Так чи інакше, ще раз нагадую, у змінах до частини першої статті 34 закону: "Сільськогосподарським обслуговуючим кооперативам, членами яких є виключно фізичні особи, надається право орендувати земельні ділянки для сінокосіння і випасання худоби". Знову ж таки 22 стаття частини третьої цього закону України передбачає, що земельні ділянки для сінокосіння і випасання худоби можуть орендувати лише громадяни, тобто фізичні особи, кооперативам це неможливо. Я не почув повної відповіді від Вадима, і я розумію, чи це є враховано в доопрацьованому чи можливо це врахувати до другого читання?
Будь ласка, відповідь.
Дякую за питання. Так, звичайно, ми ж маємо можливість врахувати ще пропозиції, які сьогодні будуть в сесійній залі, і доопрацювати до другого читання. Але хочу наголосити, що ми з вами в цій сесійній залі приймали також рішення про передачу земель за межами і в межах населених пунктів в управління місцевим органам самоврядування. І саме територіальна реформа і реформа децентралізації була покликана на те, щоби цю функцію передати на місця. Отож, голови об’єднаних територіальних громад будуть мати змогу приймати рішення на своїй території, і їм видніше, яку землю, скільки в них її є в наявності, пасовищ саме, передати в оренду кооперативам, а які землі і в якому об’ємі, залишати для одноосібників. Це рішення буде можливість приймати на місцях.
Дякую. І наступне запитання. Будь ласка, народний депутат Шкварилюк.
Прошу передати слово Геннадію Кривошеї, в нього ще багато запитань до доповідача. Дякую.
Будь ласка, у пан Кривошея зараз.
Дякую, пане Володимире. Дякую за ґрунтовну відповідь, в принципі, я зрозумів. Єдине, я хотів би звернути, що на сьогоднішній день об’єднані територіальні громади ще не володіють, їм не передані в повноваження повністю всі земельні ділянки, і Держгеокадастр за своїми відповідними наказами роздає цілий ряд земельних ділянок. То я хотів би, щоб ми звернули також на це питання. І тут питання кооперативів, оскільки ми розуміємо, що їх дуже мало сьогодні, потрібно зрозуміти, або тоді чітко пропрацювати це з Держгеокадастром, бо по ОТГ, в принципі, питань немає. Як правило голови об’єднаних територіальних громад, вони готові відстоювати своїх. Але перейду до запитання далі. Науково-експертне управління говорить наступне, що даним законопроектом встановлюється. і законом встановлюється, що сільськогосподарський обслуговуючий кооператив веде бухгалтерський облік за загальними та окремими правилами, встановленими Кабінетом Міністрів. Так от, виникає питання, чи є в проекті, тому що в.
30 секунд завершити.
у проекті 6527-1 нічого не було сказано, не зазначено, про які саме окремі правила говориться і йдеться, адже у зазначеному законі не передбачається можливість встановлення взагалі таких правил Кабінетом Міністрів. То я хотів би, щоб ми врахували це. І тому, якщо є такі окремі правила, а це досить важливо, бо це бухгалтерський облік, то ми повинні зрозуміти, що Кабінет Міністрів, ми повинні йому доручити і вони повинні чітко встановити ці правила. Тому велике прохання це, можливо, навіть не запитання.
Будь ласка, ваша відповідь.
Дякую, дякую за питання, чи, як ви вже сказали, за завдання, напевно. Дійсно, ми саме так виписали цю статтю для того, щоби між першим і другим читанням мати можливість, щоб потім нам не прийшлося переправляти, а просто довносити оці окремі пункти, які точно виникнуть в процесі.
Будь ласка, запитання від пана Кишкаря.
Дякую, пане доповідачу. Дійсно потрібно підтримувати такий напрямок як сільськогосподарська кооперація. Перше до вас коротке запитання загальнополітичне таке. Чи вважаєте ви, що підтримка одноосібника і фермера – це і є той порятунок села, про який так багато говорять в цьому залі? Адже, маючи 100-150 одноосібників-фермерів, село точно буде жити. Маючи одного сільгоспвиробника, навіть великого, багатого, і навіть зацікавленого в розвитку свого конкретно села, де він народився і виріс, перевагу надається все-таки економічній вигоді, і це село, врешті-решт, вимре, а трактористи і люди, які будуть займатися вирощуванням і збиранням, будуть приїжджати просто на короткий термін до того села, проводити сільгоспроботи. Щодо Держгеокадастру. Згадуване Кривошеєю питання про передачу земель за межами населеного пункту до повноважень об’єднаних територіальних громад так до кінця і не вирішено. Може, ми, врешті-решт, поставимо крапку?
Будь ласка, ваша відповідь.
Дякую за настільки змістовні два запитання. Так, дійсно, сьогодні ми шукали, як я вже говорив, моделі, і продовжуємо їх шукати, яким чином забезпечити і надати можливість фізичним особам-одноосібникам працювати і проживати, і мати можливість для існування на селі. Я не можу сказати, що ми виключно одним цим пунктом, одним цим законопроектом вирішимо всі проблеми села. Є багато інших глобальніших питань – це сьогодні і соцкультпобут, якого в селі немає, і інфраструктура, це державницькі завдання, але цей закон дасть серйозну можливість розвитку села. Щодо Держземагентства, нащо. Ми розуміємо, що проблема є суттєва. І ще на початку скликання ми подали законопроект, яким ми пропонували тут, в сесійній залі, прийняти рішення. Але, на жаль, наш законопроект був не прийнятий, і окремі норми тільки надані постановою Кабінету Міністрів. Але сьогодні вже велика кількість об’єднаних територіальних громад отримала землі за межами населених пунктів. Звичайно, знову ж таки, питання вирішили не комплексно, тому я вважаю, що ще наше скликання має можливість прийняти законопроект 8359 в другому.
Будь ласка, завершуйте, 30 секунд.
Або вже наступне скликання, яке повинно і зобов’язано все ж таки наш законопроект розглянути і прийти, тому що це вимога сьогодні об’єднаних територіальних громад. І, скажу більше, це був стимул для об’єднання територіальних громад.
Дякую. Будь ласка, останнє запитання - від народного депутата Спориша. Йому передає право на запитання народний депутат Шверк. Прошу.
Іван Спориш, 15 округ, Вінниччина. Звичайно, ваш законопроект, мабуть, дійсно, найобширніший, і дуже багато ми почули. Насамперед ми почули: це робочі місця. Це ми почули: заробіток і таке інше. Це дуже приємно. Ну, те, що один процент виробленої продукції зараз, в даний час, це звичайно, тому ми і приймаємо даний законопроект. Ми почули, насамперед, що це все-таки конкуренція малих і середніх виробників на рівні з агрохолдингами. Це, звичайно, великий плюс. Але мені єдине що хотілось би ще почути, тому що ми сьогодні не чули цього запитання. Але якщо я хотів б вийти із даного кооперативу, скажіть, будь ласка, чи все прописано в вашому законопроекті, щоб вийти вільно, без ніяких проблем, саме головне – без судових процесів? Оце мені хотілось би почути.
Дякую за запитання. Насправді, це було одне з таких вагомих питань в процесі, тому що механізм входження в кооператив і механізм виходу з кооперативу, він має бути прописаний відразу просто, досконало, і це не повинно створювати якихось конфліктів всередині. Ми розуміємо, що це може призвести до нехороших, негативних наслідків. Тому так, чітко є виписаний механізм, і наслідків для виходу з кооперативу ніяких не існує.
Дуже дякуємо вам, шановний пане авторе, за детальну презентацію вашого законопроекту, відповіді на запитання. Ще раз перепрошую, що хотіла обірвати вашу "пісню" на півслові, але ви змогли презентувати ваш законопроект повністю. Будь ласка, повертайтесь на робоче місце.
Дякую.
І ми запрошуємо для співдоповіді заступника голови Комітету з питань аграрної політики і земельних відносин Олександра Бакуменка. Друзі, голова комітету, по суті, матиме 10 хвилин на презентацію. На тому ми завершимо наше засідання, а у вівторок сесійний розпочнемо із запитань до шановного голови комітету і обговорення. Будь ласка, пане Бакуменко.
Шановна головуюча, шановні колеги, Комітет з аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 21 червня 2018 року розглянув проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527) і проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо становлення і розвитку сільськогосподарської кооперації та її державної підтримки (реєстраційний номер 6527-1). За результатами обговорення та відповідно до частини другої статті 110 Регламенту Верховної Ради комітет вирішив внести на розгляд Верховної Ради доопрацьований в комітеті проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527-д). Запропонована нова редакція Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" – це принципово новий підхід до сільськогосподарського кооперативу як до ефективної форми об’єднання сільгоспвиробників, яке зможе ефективно працювати в умовах вільного ринку. По формі це врегулювання всіх ключових питань створення та діяльності сільськогосподарських кооперативів в одному законі. А це означає, що сільгоспвиробник отримує зручне і зрозуміле правове поле, а численні колізії не будуть більше ставати предметом судових спорів. По змісту. Це відмова від законодавства, побудованого на обмеженнях та заборонах, на користь законодавства, що надає можливості та стимули для розвитку. Всім добре відомо, що велику частку агарного ринку в Україні складає індивідуальне виробництво - це домогосподарства, особисті селянські та фермерські господарства. І ми в цьому залі не раз підтримувати законопроекти, направлені на їх розвиток. Натомість питання розвитку об’єднань сільхозвиробників, які б надавали можливість спільного виробництва, доступу до фінансових та матеріальних ресурсів та просування продукції, залишалися без належної уваги. Лише декілька прикладів. Одноосібник або домогосподарство може створити або виробничий, або обслуговуючий кооператив, якщо це юридична особа, навіть фермер – виключно обслуговуючі. При цьому обслуговуючий кооператив матиме можливість здійснювати операції виключно з членами кооперативу. Не може набувати право власності на продукцію та реалізовувати її від свого імені, не може законно робити виплати на паї і повертати їх у разі ліквідації кооперативу. Чому так? Бо в законодавстві передбачено, що усі сільськогосподарські обслуговуючі кооперативи є неприбутковими, навіть якщо вони цього не потребують, а цей неприбутковий статус і тягне за собою всі обмеження, в тому числі податкові. Це суттєво знижує можливості для розвитку обслуговуючих кооперативів та робить їх конкурентоздатними на ринку. З прийняттям закону члени кооперативу самостійно будуть визначатися, який у них вид діяльності кооперативу: виробничий, обслуговуючий, переробний чи багатофункціональний, а також, яка форма: з метою чи без мети отримання прибутку. Фермери зможуть заснувати сільськогосподарські кооперативи для спільного виробництва, чого зараз робити не можуть. Кооператив зможе надавати до 20 відсотків своїх послуг тим, хто не є його членами, а це розширення поля для діяльності: зерновий чи молочний кооператив зможе набути право власності на продукцію своїх членів, що відкриває можливості для організацій власної переробки та доступу до фінансових інструментів через ті ж аграрні розписки. Нові можливості, які надає законопроект, це і створення другої ланки кооперації, так званих кооперативів, які вже показали свою ефективність в світі. Основні ж положення нової редакції Закону України про сільськогосподарську кооперацію зберегли концепцію законопроекту 6527, а також були враховані положення, що були ідейно закладені в альтернативному законопроекті 6527-1. Це стосується вдосконалення статусу неприбуткових кооперативів та державної підтримки. В зазначене, шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету і прийняти за основу проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (реєстраційний номер 6527-д). І ще важливе хочу добавити від себе. Ви чули, що під стенограму народний депутат Лабазюк зачитав рішення комітету, щоб врахувати всі ті неузгодженості і всі ті пропозиції, що надали народні депутати. Вони були слушні і під стенограму вони були зачитані. Ще хочу вам відповісти на одне важливе питання. Чому в Україні тільки 1 відсоток виробляється продукції кооперативами, якщо в Європі від 40 до 70 відсотків? Візьміть такий приклад. Я працюю в сільському господарстві десь близько 40 років. Ще в радянські часи, ще в радянські часи система кооперації займала в структурі валового виробництва аграрної продукції 30 відсотків. Чому? Тому що були належним образом створені як заготівельні кооперативи, які заготовку робили від населення: і це насіння, це молока, це м’яса і іншої продукції. Дальше були побудовані кооперативи відгодувальні, закупали бички у населення і господарства і їх далі вирощували. Також молочні були, переробні, і м’ясні переробні заводи, які переробляли і м’ясо, і молоко в кінцевий продукт. І ще, що було надважливо, були кооперативні ринки, на яких продукцію реалізовували кооперативи і селяни. І ця вся система, яка працювала як єдина ланка сільськогосподарської кооперації, вона давала свої плоди. І зараз ми оцим в наших нових умовах, цим законом надаємо кооперативному руху нові важелі для того, щоб вони об’єднувались, як фермери, так і одноосібники, і мали конкурентні переваги на аграрному ринку при виробництві своєї продукції. Тому надважливо такий законопроект, який розроблявся десь 2 роки за участі фахівців всіх наших, фахівців – міжнародних експертів, тих, хто зараз працює в кооперативах, науки, щоб він був підтриманий в залі. І надали новий поштовх для розвитку такого надважливого руху як кооперативний, який дасть забезпечення в селі робочими місцями. Скажіть мені, будь ласка, чому б у нас в Карпатах не створити таке чудо, як створено в Австрії або в Швейцарії – кооперативи, які виробляють сири високої якості зі значними особистими своїми смаками? Ми маємо такі всі з вами змоги. Тому я прошу народних депутатів підтримувати цей законопроект 6527-д. І ми надамо новий поштовх для розвитку кооперативів в Україні. Спасибі вам.
Дякую. Ми ще маємо час – 3 хвилини на запитання. Давайте пройдемо запитання. А вже почнемо з виступів від депутатів. Прошу провести запис на запитання до голови комітету, будь ласка. І я продовжую до завершення розгляду. Спориш Іван.
Іван Спориш, 15 округ, Вінниччина. От, звичайно, ви дійсно підбили підсумок, і видно, що комітет дійсно працював над даними законопроектами. І це є приємно, і дуже б хотілося, щоб ми його прийняли. Але я почув від вас, що дійсно при Союзі було 30-40 відсотків кооперативу, ну, продукції кооперативу, сьогодні в нас 1 відсоток. Ну, мабуть, для мене, наприклад, от цікаво, що все-таки при Союзі - це те, що. тоді була це державна власність, сьогодні приватна власність. І, мабуть, це основна причина. Але, разом з тим, ми повинні все робити, щоб все-таки відсоток процентний збільшився до 50-60 і таке інше, як в любих країнах Європи. Але, як ви рахуєте, це так чи ні, це державна була власність, а то приватна, і це тому така різниця? Дякую.
Не зовсім так. Спасибі за запитання. Бо у нас колективна власність була колгоспною, ви ж розумієте. Кооперативна власність - це не державна власність, вона була теж приватною. Але то була система створена. І головне в цій системі було, як у того ж одноосібника взяти було продукцію, далі її переробити на своїх. і далі реалізувати на цих же ринках. Зараз змога ще більша у нас, бо це є приватна власність. Зараз головне - це дати їм змогу об’єднатись і за счет цього об’єднання мати конкурентні переваги як в ціні на продукцію, так і в формуванні партії, так, щоб вона була товарна і можна було її доставити і продати, так і мати доступ до кредитів, які далі можна було б купити переробне якесь обладнання, в тому ж молочному скотарстві, коли цей кооператив, або в ягідниках, для переробки і охолодження. І ми даємо таку можливість законодавчу в цьому законопроекті. Спасибі вам за питання.
Дякую. І заключне запитання - Павло Кишкар. І на цьому ми зупиняємось. Будь ласка, Павло Кишкар.
Дякую вам за ґрунтовне пояснення. В дійсності будь-яка реформа і будь-яке підсилення державою тих чи інших інструментів - це в будь-якому разі розмова про гроші. Ми маємо це визнавати. У нас існує ціла низка інструментів, які держава напрацювала і якими підтримується сільгоспвиробник, як то компенсація за українську техніку сільськогосподарську, як то підтримка молочної галузі, де оплачується за молодняк та чи інша дотація. Є підтримка для садівництва окремо, не знаю, чи працює вона напряму, чи ні. От, власне, чому ті гроші, які ми виплачуємо, в тому числі і великому агрохолдингу на підтримку виробництва курятини, чому вона сьогодні не розподіляється між маленькими і середніми, в тому числі і не доходить до тих кооперативів, про які ми згадували, де задіяно хоч і небагато, але 30 тисяч людей? Чому ці гроші не можуть працювати вже зараз на маленького і середнього агровиробника? Дякую.
Добре. Спасибі за запитання. Я вам відповім. На сьогоднішній день зроблено декілька програм. Перша програма, яка біля мільярда коштів, - це кошти, які направлені тільки на фермерів. В минулому році освоєння цих грошей було менше. І питання головне, що ми задавали: так і не відпрацьовані до кінця були механізми. Але і важливе інформування людей, і щоб ці програми зберігали свою послідовність в тому році, в цьому, щоб люди інформовані були про неї. Це одна програма підтримки. Техніка, сади, тваринництво і так далі - іншою програмою. І основне в цих програмах закладено було те, що ми стимулюємо, які. Тваринництво – це тваринництво. Коли ми кажемо фермерство – це фермерство. І головне, щоб ці гроші були освоєні. Ще раз повторюю, неосвоєні гроші, 30 відсотків зі 100, вони пішли в доход бюджету. І наше головне завдання, щоб той фермер, кому ми дали гроші, їх міг отримати. І це от ця робота, яку має проводити Міністерство.
Дякую вам. Отже час для запитань завершений, і час нашої роботи, на жаль, вичерпаний, колеги. Я хочу вам повідомити, що наступного вівторка в пленарний тиждень ми завершимо розгляд проекту Закону про сільськогосподарську кооперацію (6527). У нас будуть ще виступи від фракцій, потім від народних депутатів. І я сподіваюсь, що комітет зможе зробити максимальну мобілізацію в залі для позитивного рішення. Також хочу вам повідомити, що вже є рішення регламентного комітету про тимчасові слідчі комісії. Це означає, що ми наступного вівторка зможемо перейти до розгляду Закону про тимчасові слідчі комісії. Зможемо його розглянути, а після розгляду перейти до Виборчого кодексу про відкриті списки. Це наші ключові завдання на наступний тиждень. В законі ТСК понад тисячу правок, близько 500 залишилося правок. Я думаю, це кілька годин роботи, і ми зможемо вийти на позитивне рішення, потім - Виборчий кодекс. Колеги, я всіх закликаю наступного тижня приїхати у Верховну Раду України, нас чекає дуже активна робота і дієва робота. Тому я закликаю всіх завтра о 10 годині прийти на пленарне засідання, і наступного тижня - ТСК і початок розгляду Виборчого кодексу. А на цьому вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. І завтра о 10 годині чекаю всіх у залі. Дякую. Сьогодні був успішний день, сім законів: підтримка Пласту, підтримка військових. І, я думаю, що, власне, в цей день ми змогли зробити дуже важливий вклад у законодавчу діяльність. Дякую вам.