Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:41]] Зареєструвалося в сесійній 425 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Сьогодні день народження нашого колеги Скубенка Володимира Петровича. Прошу привітати його і побажати йому міцного здоров’я і успіхів у політичній діяльності. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 14 березня 2012 року. Розглянуто 19 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 1 закон та 5 постанов. Один законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. 10 законопроектів та 2 проекти постанов відхилено. Шановні народні депутати, ми обговорювали на засіданні Погоджувальної ради вчора порядок і процедуру розгляду питання про призначення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Разом з тим на засіданні Погоджувальної ради постало питання про ініціативу двох фракцій щодо внесення змін до складу Лічильної комісії. Наскільки мені відомо, комітет опрацьовував це питання. Є голова комітету? Будь ласка, поінформуйте Верховну Раду України з приводу того, до якого рішення ви дійшли.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні сьогодні, 15 березня, розглянув проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про Лічильну комісію Верховної Ради України шостого скликання [[внесений народним депутатом України Комаром Миколою Степановичем за номером 10179]] на відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України. Комітет зазначив, що поданий проект Постанови Верховної Ради України зареєстрований з дотриманням вимог статтею 92 Регламенту Верховної Ради України. Водночас комітет звернув увагу на те, що Верховна Рада України 21 травня 2010 року достроково припинила повноваження народного депутата України Ларіна Сергія Миколайовича і одночасно припинилися його повноваження як члена Лічильної комісії Верховної Ради України, тому немає потреби у його відкликанні. Комітет запропонував також редакційно змінити назву та текстову частину поданого проекту постанови, а саме викласти в такій редакції: "Про зміну складу Лічильної комісії Верховної Ради України шостого скликання", та підпункти 1 і 2 пункту 1 проекту постанови об’єднати та викласти в такій редакції: "Обрати до складу Лічильної комісії Верховної Ради України шостого скликання таких народних депутатів України від Партії регіонів: Козуба Олександра Андрійовича в зв’язку з достроковим припиненням повноважень народного депутата України Ларіна Сергія Миколайовича; Касянюка Олександра Ростиславовича, увільнивши народного депутата України Піклушенка Олександра Миколайовича від обов’язків члена цієї комісії; Маньковського Григорія Володимировича, увільнивши народного депутата України Сулковського Павла Гнатовича від обов’язків члена цієї комісії. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про Лічильну комісію Верховної Ради України шостого скликання за номером 10179 та підтримати його з урахуванням редакції уточнень комітету. Крім того, комітет розглянув проект Постанови за номером 10179-1, внесений народним депутатом Стешенко, та не підтримав його. Дякую.
Шановні народні депутати! Таким чином у нас є два проекти постанов. Один проект Постанови, внесений народним депутатом Миколою Комаром, він підтриманий Комітетом з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України. А також проект, який запропонував народний депутат Олександр Стешенко, про відкликання двох членів Лічильної комісії Барвіненка Віталія Дмитровича і Гацька Валерія Петровича і обрання замість них Кравчука Василя Петровича і Шлемка Дмитра Васильовича. Тому. Шановні колеги, одну хвилиночку. Тому. Шановні колеги, одну хвилиночку. Тому не дивлячись на рішення комітету, я буду ставити на голосування два проекти. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Ну, зараз, одну хвилинку, ну, зачекайте, я прошу вас. Буду ставити на голосування два проекти постанов в порядку їх надходження і реєстрації, в порядку розгляду відповідно комітетом. Разом з тим, я думаю, що автор, який вносив проект Постанови 10179-1, Олександр Стешенко має право на те, щоб аргументувати позицію фракції, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги народні депутати! Цілком аргументовано з першою частиною можна погодитися, те, що виклав голова регламентного комітету. Але дивним залишається те, що є вимоги статті 17 Регламенту, які передбачають, що Лічильна комісія Верховної Ради, повноваження якої підтверджені і є чинна протягом цього скликання, вона має відповідати тому розкладу реальному політичних сил, які представлені і об’єднані у Верховній Раді. Як вам добре відомо, як вам добре відомо, залишаються членами Лічильної комісії народні депутати, на превеликий жаль, це колишні члени нашої фракції, але вони не мають мандата на представлення інтересів фракції "БЮТ – "Батьківщина" у Верховній Раді шостого скликання. Я б хотів би для того, щоб підтвердити легітимність всіх тих дій, які сьогодні будуть відбуватися, ви добре розумієте, що поспіхом постанова була ініційована саме представником більшості, Партії регіонів у Верховній Раді, вона зараз розглядається, то чому не врахувати вимогу, законну вимогу меншості парламентської, яка об’єднана у фракції "БЮТ – "Батьківщина"? Прошу врахувати ці аргументи та підтримати. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Давайте таким чином – поставимо на голосування зараз пропозицію першу і другу. Ми на Погоджувальній раді говорили про те, щоб оці процеси звертання до квотних принципів, щоб ми не дійшли до абсурду, до перерозподілу представництва, ну, одну хвилинку, до перерозподілу представництва в парламентських міжнародних делегаціях, представництва комітетів і таке інше. І я, шановні колеги, вам кажу ще раз, що я пропонував піти таким шляхом. Замінити тих, хто вибув із Верховної Ради, і далі працювати. Але ця пропозиція не була підтримана, тому я вимушений поставити на голосування ці постанови. Я ставлю першою на голосування постанову, проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про Лічильну комісію Верховної Ради України шостого скликання [[реєстраційний номер 10179]] у редакції, запропонованій комітетом з відповідними уточненнями. Прошу голосувати. [[10:09:54]] За-262 Рішення прийнято. Ставлю проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про Лічильну комісію Верховної Ради України шостого скликання" [[реєстраційний номер 10179-1]]. Автор – Олександр Стешенко, який обгрунтував щойно свою пропозицію законодавчу. Прошу голосувати. [[10:10:33]] За-141 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду питання про призначення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Шановні народні депутати, 8 лютого 2012 року закінчився п’ятирічний строк, на який було призначено на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Ніну Іванівну Карпачову. Відповідно до пункту 17 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Відповідно до статті 6 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" кандидатури на призначення на посаду Уповноваженого вносяться у 20-денний строк з наступного дня після закінчення строку, на який було призначено Уповноваженого Головою Верховної Ради України або не менше 1/4 народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України. До 28 лютого, тобто у встановлені терміни, до Верховної Ради України надійшли пропозиції щодо кандидатур на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 125 народних депутатів України, депутатських фракцій: "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина", блок "Наша Україна – Народна самооборона", які запропонували кандидатуру Євгенія Юхимовича Захарова, а також 124 народних депутатів депутатської фракції Партії регіонів, які запропонували кандидатуру Валерії Володимирівни Лутковської. Згідно з частиною другою статті 208 Регламенту на підставі документів, які були отримані від комітету, який розглянув це питання, я вніс подання про те, щоб Верховна Рада Україна на пленарному засіданні розглянула ці кандидатури і прийняла рішення щодо призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини одного з двох кандидатів шляхом таємного голосування бюлетенями. Відповідні матеріали, які регламентуються Регламентом Верховної Ради України з цього питання, шановні колеги, вам вручено. Ми погодили на засіданні Погоджувальної ради, що в рамках Регламенту буде така процедура розгляду цього питання. Для надання інформації від комітету – до 5 хвилин, для виступів кожного з кандидатів і відповідей на запитання від депутатів – відповідно 5 і 5 хвилин, 5 – на виступ і 5 – на відповіді на запитання, потім виступи представників депутатських фракцій і груп і після того ми запрошуємо до виступу Голову Лічильної. Одну хвилинку, питання розглядається в межах 45 хвилин. Тому, шановні народні депутати, для того щоб ми зберегли тут регламентну чистоту, я ставлю на голосування пропозицію про затвердження процедури розгляду питання: для доповіді від комітету голови комітету – 5 хвилин, для виступів кандидатів на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини – по 5 хвилин і, відповідно, відповіді на запитання від депутатів – по 5 хвилин. Потім виступи від фракцій і груп. Якщо будуть довідки, то довідки. І потім переходимо до заслуховування інформації голови Лічильної комісії. Я ставлю на голосування цю узгоджену пропозицію. Якщо вона не буде підтримана, будемо тоді обговорювати. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[Шум у залі]] 45 хвилин – регламент, я нічого не можу зробити. Я не обмежую. я ставлю на голосування пропозицію Погоджувальної ради, яка лягає в рамки Регламенту Верховної Ради. [[Шум у залі]] Ну я прошу. я прошу вас! [[10:15:22]] За-268 Рішення прийнято. Запрошую голову. будь ласка, від фракцій давайте по одній хвилині. Будь ласка, Юрій Кармазін. Потім Сергій Сас. Ну я ж не порушую. Що ви, шановні колеги!
Юрій Кармазін, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановний Володимире Михайловичу! Я згідно Регламенту. Під час збору підписів на підтримку одного з сьогоднішніх кандидатів ми бачили, що був тиск з боку владної команди на депутатів відповідних фракцій. Більше того, порушення статті 5 закону, де чітко сказано, що має бути досвід правозахисної діяльності, одна із кандидатур не мала бути включена взагалі до бюлетенів. Через це відповідно до частини 5 статті 37 Регламенту я вношу пропозицію змінити спосіб голосування на таємний за допомогою електронної системи без фіксації результатів голосування з питання про включення кандидатури Лутковської до бюлетеня для таємного голосування. Це не можна зробити в інший порядок, ніж ви пропонували, шановний Володимире Михайловичу. Я прошу врахувати цю позицію, коли ми будемо. до цього підійдемо для включення. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Я зразу даю пояснення на пропозицію Юрія Анатолійовича Кармазіна. Ну по-перше, ми погодили на Погоджувальній раді, що Верховна Рада України проголосує за форму і зміст бюлетеня. Якщо вона підтримає форму і зміст бюлетеня, значить буде знято всі питання. А зміст бюлетеня – це прізвища людей, які мають бути в ньому за рішенням Верховної Ради України, це перше. І друге, на превеликий жаль чи на щастя, ми не можемо перейти на голосування в таємному режимі безпосередньо за допомогою електронної системи, оскільки це буде суперечити Закону "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини", де чітко передбачено, що Верховна Рада України приймає рішення виключно бюлетенями. Сергій Володимирович, будь ласка, Сас.
Дякую. Сергій Сас, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Володимире Михайловичу, ну, розумію, зараз така напружена ситуація, розглядається питання, яке розглядається раз в п’ять років. Але я все-таки просив би вас виконати обов’язок, передбачений статтею 27, це частина перша пункт другий, і оголосити, хто в Верховній Раді на сьогодні відсутній на засіданні з поважних причин. Це ваш обов’язок. Прошу його оголосити весь список. Дякую.
Я прошу подати мені цей список, Секретаріат, і я оголошу, хто офіційно не присутній на засіданні. І є ще від фракцій інші пропозиції? Валентин Матвєєв, будь ласка.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Вчора на засіданні Погоджувальної ради була підтверджена позиція фракції комуністів про те, щоби, дійсно, вот в запропонованому зараз вами руслі розглядати це дуже непросте питання. Тому я думаю, не слід зараз відволікатися на якісь інші пропозиції і їх обговорення, а необхідно приступити до розгляду цього питання. Тому що попереду у нас дуже великий порядок денний, який сьогодні нам необхідно буде виконати. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, інші фракції, що не виступали, і групи, ні, не наполягаєте? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, из уст одного из представителей "Батьківщини" прозвучал тезис о том, что иногда депутаты спонтанно, необдуманно вносят какие-то законопроекты. Ну, может быть, от "Батьківщини" так и бывает. Но я хочу сказать другое, что в сессионный зал парламентарии, как бы не вносили спонтанно документы, очень обдумано принимают решения, сознательно думая. И я думаю, сегодняшнее голосование и сегодняшнее решение еще раз подтвердит мудрость парламента. Спасибо.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання. [[Шум у залі]] Ви тільки що виступали! А, репліка! Будь ласка, Сергій Сас.
Дякую. Сергій Сас, фракція „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”. Щойно пан Чечетов виголосив образливі слова на адресу нашої фракції щодо необдуманих рішень під час внесення певних законопроектів. Шановні колеги, я думаю, найвищою оцінкою непрофесійності роботи Партії регіонів, яку представляє Чечетов у парламенті, є найбільша кількість вето Президента, накладених на закони, прийняті за ініціативою фракції Регіонів. За шість років такого ще не було. Тому, я думаю, говорити про професіоналізм тут не варто. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання про призначення Уповноваженого Верховної Ради з прав людини. Я запрошую для доповіді голову комітету Олега Олександровича Зарубінського.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги і всі присутні! На розгляд парламенту внесено питання про призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у зв’язку із закінченням 8 лютого 2012 року строку, на який було обрано Карпачову Ніну Іванівну. Правовий статус посади Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини визначається Конституцією України, спеціальним законом та Законом України „Про державну службу". Відповідно до вимог Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Уповноваженим може бути призначено громадянина України, який на день обрання досяг 40 років, володіє державною мовою, має високі моральні якості, досвід правозахисної діяльності та протягом останніх 5 років проживає в Україні. 28 лютого 2012 року в межах встановленого законом строку до Верховної Ради України надійшли пропозиції від народних депутатів України щодо висунення кандидатур на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини: Захарова Євгенія Юхимовича, виконавчого директора Харківської правозахисної групи; Лутковської Валерії Володимирівна, урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини. Відповідно до частини четвертої статті 208 Регламенту Верховної Ради України 3 березня поточного року в газеті "Голос України" були надруковані відомості про запропоновані кандидатури. За дорученням Голови Верховної Ради України Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 6 березня 2012 року розглянув кандидатури Захарова Євгенія Юхимовича, внесеного 125 народними депутатами України, та Лутковської Валерії Володимирівна, внесеної 124 народними депутатами України, на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та подав свої висновки щодо кожної кандидатури у відповідності її вимогам, передбаченим Законом України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" та про відсутність причин, які перешкоджали зайняттю нею цієї посади. За наслідками обговорення комітет дійшов наступних висновків. "Кандидатура Захарова – я цитую – Євгенія Юхимовича відповідає вимогам, передбаченим Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" та відсутні причини, які перешкоджали зайняттю ним цієї посади. Таке рішення підтримали шість народних депутатів, проти – один. Під час обговорення кандидатури Лутковської Валерії Володимирівна основної темою дискусії стало питання наявності у неї досвіду правозахисної діяльності. В той час як одні народні депутати України стверджували про відсутність такого досвіду, інші навпаки наголошували на тому, що згідно документів Організації Об’єднаних Націй держава несе основну відповідальність і обов’язок захищати, сприяти і здійснювати всі права людини і основні свободи, а відтак робота в державних установах у сфері прав людини може розглядатись як правозахисна діяльність. За наслідками обговорення народними депутатами України, членами комітету було внесено дві пропозиції щодо висновку про відповідність кандидатури Лутковської Валерії Володимирівни вимогам статті 5 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини". Перша пропозиція. Кандидатура Лутковської відповідає вимогам передбаченим Законом України "Про уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" та відсутні причини, які перешкоджали зайняттю нею цієї посади. Таку пропозицію підтримали 2 народні депутати, проти – 4, утримався – 1. Друга. Лутковська Валерія Володимирівна не має досвіду правозахисної діяльності, наявність якої є обов’язковою, передбаченою законом умовою для призначення громадянина на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини і тому вона не може претендувати на цю посаду. Таке рішення підтримали 4 народні депутати, проти – 2, утримався – 1. Звертаю увагу, що Закон України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" встановлює, що Верховна Рада України здійснює голосування щодо кожної кандидатури на посаду Уповноваженого, які були висунуті в порядку, встановленого цим законом і які дали згоду.
Будь ласка увімкніть мікрофон.
і які дали згоду балотуватися. А призначеним вважається той кандидат, за якого проголосувала більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України, про що приймається відповідна постанова. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні народні депутати, тепер давайте послухаємо кандидатів на цю високу відповідальну посаду. Я запрошую на трибуну Євгена Юхимовича Захарова. Будь ласка. Прошу уваги, шановні колеги.
Шановний пане Голово, шановні панове народні депутати! Я займався правозахистом 40 років, з них останні 20 років професійно. Я вважаю, що я вже давно навчився головним принципам правозахисту від своїх старших друзів Лариси Богораз, Сергія Ковальова, Євгена Сверстюка, а саме: перший принцип – це незалежність від влади і від політичних сил; другий принцип – це недискримінація, тобто захист жертв порушень прав людини незалежно від їхньої політичної належності, від їхніх переконань, від раси, кольору шкіри, мови, релігії, етнічної належності і так далі і третє – це максимальна чесність інформації, а саме: говорити тільки те, що думаєш і називати речі своїми іменами. І от я хочу, щоб ви мене почули сьогодні, бо в мене всього п’ять хвилин. Я хочу сказати те, що я вважаю за потрібне, щодо стану справ людини в Україні і про те, яким має бути Уповноважений Верховної Ради з прав людини. Якщо у 2005-2009 роках ми зазначали, що політика держави в галузі прав людини є безсистемною, хаотичною і неефективною, то сьогодні ми мусимо констатувати, на превеликий жаль, що останні два роки права людини взагалі не є пріоритетом державної політики. Сьогодні норма статті 3 Конституції України про те, що твердження і захист прав людини є головними обов’язками держави, виглядає просто знущанням. Оскільки не можна не бачити ті тенденції, які набули сили саме за останні два роки. Перше – це рост бідності. Сьогодні кожний четвертий українець вважає себе бідним. А за стандартами ООН для європейських країн бідними є 80 відсотків населення України. Друге. Це не можна не бачити, що у відповідь на протести з цього приводу, на те, що держава в межах своєї соціальної політики суттєво зменшила соціальні виплати, не розділяючи пільги і привілеї, і права людини, хоча обсяг прав людини не можна зменшувати. На це сьогодні влада відповідає фактично переслідуваннями і залякуванням людей. На жаль, обравши політику політичних переслідувань своїх політичних опонентів і протестних рухів, держава не хоче йти на діалог із суспільством, почути його думку і врахувати його позицію. Це дуже загрозлива тенденція, яка може привести до загострення ситуації в Україні. Третя дуже серйозна тенденція – це знищення залишків навіть тої куцої незалежності суду, яка була. Оскільки за ухваленим вами Законом про доступ до правосуддя, "Про статус суддів і судоустрій" сьогодні кожний суддя знаходиться під дамокловим мечем – отримання подання про його звільнення з посади за порушення присяги до Вищої ради юстиції, і фактично став заручником політичної волі і виконавцем чужої волі. Я можу навести багато прикладів, коли судді отримували такі подання про їхнє звільнення за ухвалення абсолютно законних і обґрунтованих рішень. Хочу вам нагадати слова сказані ще в Ш столітті Августином Блаженним про те, що "держава без незалежного суду – це не держава, а зграя розбійників". І цю тенденцію необхідно подолати, замінити цей закон. Уповноважений Верховної Ради з прав людини, безперечно, має займатися захистом прав людини у конкретних випадках, це залишається важливим завданням. Але на сьогодні, коли ми маємо таку ситуацію, яку можна порівняти з пожежею в лісі, можна сказати, що нема великого сенсу боротися з окремими гусенями на окремому дереві, а треба погасити цю пожежу. І тому Уповноважений має ставити значні правові питання перед Конституційним Судом, використовуючи своє право конституційного подання до Конституційного Суду. Він має ставити питання про неконституційність окремих законів, які порушують права людини, про загрозу правам людини в діях виконавчої влади органів місцевого самоврядування і так далі. Він має працювати спільно з недержавними правозахисними організаціями і різко збільшити за рахунок відкриття регіональних представництв та спеціалізованих.
Будь ласка, мікрофон, завершуйте.
кількість людей, які цим займаються. На кінець я хочу сказати, що я сподіваюся, що я був почутим, показати вам останню доповідь, яку сьомий рік поспіль готують недержавні правозахисні організації разом, це доповідь за 2011 рік, і презентувати цю доповідь Голові Верховної Ради. Дякую за увагу.
Ні, ні, одну хвилиночку. Євген Юхимович, запитання, можливо, у депутатів будуть. Шановні колеги, прошу записатися на запитання. Володимир Ярощук, фракція Партії регіонів.
і. Прошу передати слово Самойленку Юрію Павловичу.
Юрій Самойленко, будь ласка.
Уважаемый Евгений Ефимович, ко мне обратилась руководитель Харьковского областного Союза солдатских матерей Воробьева Анна Захаровна. И я бы хотел коротко прокомментировать ее обращение в виде вопроса и надеюсь, что вы на него дадите исчерпывающий ответ. С 2000 года Харьковская правозащитная группа, которую возглавляет Захаров, сотрудничала с Харьковским областным Союзом солдатских матерей. Их представитель выступал сопредседателем Союза солдатских матерей. В результате такого сотрудничества, реальной помощи и поддержки Союз матерей не получил. Напротив, Союз оказался соучредителем ряда благотворительных и общественных организаций, про что стало известно только через Интернет. Не исключено, что Союз матерей использовался для получения различных грантов. Когда Союз матерей в 2006 году обнаружив, как используется имя и статус их организации, решил.
Будь ласка, сутність запитання сформулюйте.
Соответствует ли это действительности, что.?
Дякую. Будь ласка.
Нет, это не соответствует действительности, во второй части. Мы действительно сотрудничали с этой организацией. Более того, они, фактически их офис был в нашем офисе, поскольку у них не было своего, до тех пор, пока у них не случился внутренний конфликт, организация разделилась на две. И то, что вы получили, это пишут представители второй части, о деятельности которой с тех пор мы ничего не знаем. А первая часть, люди, которые были в той части, которая была Союз солдатских матерей, они продолжают работать у нас и продолжают заниматься той же самой тематикой, а именно защитой прав военнослужащих, чему есть большое количество примеров.
Так, дякую вам. Анатолій Кирилович Кінах передає право Попеску на постановку питання, будь ласка.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний претенденте, ви відомий правозахисник. У мене є таке питання. Ви претендуєте на посаду Уповноваженого з прав людини Верховної Ради України. Але в якості відомого правозахисника ви, звичайно, мали співпрацю і з нині діючим омбудсменом. Скажіть, будь ласка, якщо була у вас така співпраця, по яким справам і яким чином ви досягали ті цілі, які ви перед собою ставили, коли ви піднімали питання людей з точки зору захисту? Дякую.
Дякую за запитання. Справді, у нас була співпраця з Ніною Іванівною Карпачовою в різні роки вона мала різну інтенсивність, але вона була і залишалася. Можу сказати, що ми неодноразово зверталися до Ніни Іванівни Карпачової у тих випадках, коли її втручання могло бути корисним і допомогти жертві порушень прав людини. І мушу зазначити, що в деяких випадках вона-таки втручалася в такі питання і її втручання, воно принесло користь і допомогло жертвам. Водночас по деяких питаннях ми не отримали підтримки, ну, можливо, у Ніни Іванівни, була інша точка зору з тих наших пропозицій, з якими ми зверталися. Ну, наприклад, ми підготували 2 проекти конституційних подання до Конституційного Суду, які я їй особисто передав, але вона їх не використала. Ну, взагалі про нашу співпрацю можна багато говорити. Це не є питання, як на мене, для того, щоб зараз це піднімати. Просто часу нема.
Юрій Болдирєв, фракція Партії регіонів.
Уважаемый кандидат, если мне не изменяет память, то, по-моему, однажды я уже общался с вами в качестве кандидата, это было во втором созыве нашего парламента. И я помню, тогда мы достаточно широко обсуждали вопрос финансирования вас и вашей организации Фондом "Відродження" известного международного спекулянта господина Сороса. Скажите, за истекший период с тех пор поменялось что-то в этом вопросе? Вы продолжали получать деньги от господина Сороса через его фонд или же эта практика была прекращена? Спасибо.
Наша организация продолжает получать гранты от Международного фонда "Відродження", который представляет в Украине Фонд Сороса "Открытое общество". Хочу сказать, что, на мой взгляд, деятельность международного фонда "Відродження" является чрезвычайно полезной для украинского общества и украинского государства в целом. И я могу только радоваться и быть гордым тем, что Фонд "Відродження" поддерживает наши проекты.
Ірина Геращенко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Дякую. Шановний пане Євгене, скажіть, будь ласка, як ми можемо всі разом зупинити ті катування у відділках, які є сьогодні в міліції, які сьогодні в слідчих ізолятора, як знущаються, в тому числі і над лідерами опозиції, Тимошенко, яка весь час знаходиться у камері з ввімкненим світлом. І ще два важливих питання. Як можна вирішити ті проблеми з насиллям в родині, до яких сьогодні не привертає увагу наше суспільство, а ми знаємо, що більше 50 відсотків жінок від того страждають, про це не говорять. І третє питання, на яке просто хотіла звернути вашу увагу, те, що відбувається в Україні з психічно хворими. Ми знаємо, що абсолютно цим не займаються, у тому числі і Уповноважений, на жаль, з прав людини мало цим займався. Цих психічно хворих просто обколюють до стану овочів у лікарнях і починають це робити із дітьми з 7 років. Як ми можемо це Зупинити? Дякую. Вибачте, що три запитання в одному.
Дякую за запитання. По-перше, я хочу сказати, що Верховна Рада України як законодавчий орган можу суттєво вплинути на рішення всіх цих проблем, які є. Наприклад, якщо ви зможете ухвалити якісний проект нового Кримінально-процесуального кодексу, то він містить дуже багато норм, спрямованих на запобігання катуванням та поганому поводженню. І якщо прибрати суперечності, які там залишилися у проекті після першого читання, під час другого читання і третього, то буде закон, який буде допомагати цьому. Це перше. Друге. Необхідно розвивати національні превентивні механізми відповідно до факультативного протоколу до Конвенції ООН проти катувань, які парламент ухвалив ще у 2006 році. І це стосується і психіатричних лікарень, і місць позбавлення волі. Як тільки ці установи перестануть бути заритими, то відразу з’явиться можливість.
Будь ласка, мікрофон. Завершуйте виступ.
і таким чином сприяти покращанню цього питання. Знову-таки третє – це незалежність судів і можливість надати судам бути вільними у своїх рішеннях щодо обрання запобіжного заходу, подовження терміну утримання під вартою, щодо ухвалення виправдовувальних вироків, оскільки сьогодні просто суддя боїться такий вирок ухвалити, навіть коли він певен, що людина невинувата, і дає покарання менше меншого, аби тільки якось це врахувати. Тобто потрібний комплекс заходів спрямований на те, щоб ці проблеми вирішувалися, і один з цих заходів – це створення атмосфери проти безкарності тих, хто припускається незаконного поводження. Дякую.
Дякую, Євгене Юхимовичу. Сідайте, будь ласка. Дякую вам. Запрошую на трибуну Валерію Володимирівну Лутковську. Будь ласка, ваш виступ.
Дякую, шановний головуючий. Шановні народні депутати! З 1999 року, коли я почала займатись Європейським судом з прав людини і, власне, представництвом інтересів держави, свої завдання на цій посаді я розділила на 4 основні групи функцій: перше – це представництво інтересів держави в Європейському суді з прав людини, друга дуже важлива функція – виконання і ефективне виконання рішень Європейського суду з прав людини в Україні, крім того, це надання інформації стосовно прав, які гарантуються Конвенцією з прав людини громадянам України, тому що не можна ефективно захистити свої права у випадку, якщо не знаєш, яким чином які саме права гарантуються, по-перше; по-друге, яким чином їх захистити, і, крім того, надання інформації про практику Європейського суду, про вимоги Європейської конвенції з прав людини суддям, а також іншим органам, які повинні застосовувати конвенцію у своїй діяльності. В зв’язку із цією своєю діяльністю, власне, було проведено велику кількість зустрічей із громадянами, була проведена велика робота по підготовці суддів, для того щоб вони використовували практику Європейського суду, як джерело права, як це на сьогоднішній день зазначено в Законі про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини. Крім того, було проведено безліч семінарів із прокурорами та працівниками правоохоронних органів, для того щоб розказати їм, які саме дії приводять до того, що порушуються права людини в Україні. Але все це і вся та правова допомога, яка надавалась громадянам, і та правова допомога, яка надавалась суддям і працівникам правоохоронних органів, власне, була б недостатньою у випадку, якщо б ми не виконували і не намагалися ефективно виконати рішення Європейського Суду з прав людини. Зокрема, була створена система, відповідно до якої питання сплати справедливої сатисфакції, тобто сплати бюджетних грошей, взагалі не є проблемою для громадян, які виграють справи в Європейському Суді з прав людини. Вони можуть практично автоматично отримати ті гроші, які їм присуджені рішенням Європейського Суду з прав людини. Крім того, тут в цій сесійній залі я неодноразово представляла проекти законів, які якраз були спрямовані на те, щоб ефективно виконати рішення Європейського Суду з прав людини. Сподіваюся, що ці закони так само, підтримані до речі парламентом України, сприяли тому, щоб в Україні покращилася ситуація із правами людини. Крім того, досить велика робота була проведена і в зв’язку з іншими повноваженнями, які були у мене як особи, яка працює в Міністерстві юстиції. Зокрема, стосовно підготовки договорів про правову допомогу в цивільних, в кримінальних справах, які укладалися, після того підтримувалися і ратифікувалися парламентом України з різними державами. Після того, як ці договори набували чинності відповідно був інший етап роботи для того, щоб пояснити громадянам України, яким чином вони можуть ефективно використати ці договори або міжнародні конвенції, до яких приєдналася Україна. На посаді Уповноваженого Верховної Ради з прав людини я би визначила декілька головних питань, які потребують на сьогоднішній день особливої уваги. Питання перше, це питання доповіді і ефективної доповіді Уповноваженого Верховної Ради з прав людини парламенту України. ця доповідь має надаватися один раз на рік, але при цьому, мені здається, що ця доповідь повинна містити аналіз того, які законодавчі акти, в зв’язку із якими причинами містять певні порушення прав людини, і що треба зробити саме парламенту України як законодавчій гілці влади для того, щоб виправити ті порушення, які існують на сьогоднішній день в законах. Крім того, мені здається, що Уповноважений Верховної Ради з прав людини повинен стати посередником у вирішенні конфлікту між особою та державою. І саме посередником, який повинен надати державі відповідні рекомендації, яким чином державі діяти, щоб не порушувати права людини. Мені здається, що це є основним завданням Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, крім, звичайно, вирішення конкурентних питань, конкретних скарг, з якими до нього звертаються громадяни України. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, будь ласка, запишіться на запитання до Валерії Володимирівни. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Василь Хара, фракція Партії регіонів.
Прошу передать слово Михаилу Васильевичу Чечетову.
Михайло Чечетов, мікрофон, будь ласка.
Валерия Владимировна, мы выдвинули вашу кандидатуру по двум причинам, первое, мы вас знаем, как профессионального юриста, очень высоко квалифицированного. Но есть вторая немаловажная причина, которая легла в основу выдвижения вашей кандидатуры. Вы являетесь политически незаангажированным юристом, политически незаангажированным человеком. [[Шум у залі]] Вы равноудалены от всех политических сил и вы не служите и не молитесь политическим партиям, а служите государству и народу. У меня конкретный вопрос, ответьте: да или нет. Вы и дальше будете политически незаангажированным человеком? [[Шум у залі]] Вы и дальше будете равноудалены от всех политических сил? Да или нет? Спасибо.
Дякую дуже, Михайло Васильович, за це запитання. Я хотіла б сказати, що, власне, я є співробітником Міністерства юстиції з 1995 року з перервою на одинадцять місяців, працювала з представниками різних політичних сил, які очолювали Міністерство юстиції, з Романом Михайловичем Зваричем, з Миколою Васильовичем Оніщуком, з Олександром Володимировичем Лавриновичем, с Сюзанною Романівною Станік. І, власне, моя професійна позиція ніколи не залежала від того, хто саме очолював Міністерство юстиції. Тому я дякую за запитання. Я хочу підтвердити, що і далі об’єктивність буде збережена.
Олександр Стоян, фракція Партія регіонів.
Я прошу передати слово Івану Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановна Валерія Володимирівна, у своєму виступі ви зупинилися на вашій діяльності яка пов’язана також з Європейським судом з прав людини, ви там виступали на боці держави. У мене є питання таке, оскільки ваш конкурент, він також мав відносини з Європейським судом з прав людини, оскільки він там представляв громадян, перше питання, чи була співпраця між вами і вашим конкурентом і якою вона була? І друге питання, приведіть пару прикладів, коли ви захищали інтереси громадян.
Дякую Іване Васильовичу. Стосовно співпраці, ви знаєте, у мене сьогодні дуже незручне становище, тому що з Євгеном Юхимовичем Захаровим ми не є конкурентами, ми є однодумцями, давніми, власне, партнерами по питаннях, можливо навіть, правозахисту. Але просто кожен займався цими питаннями у своїй сфері і, власне, на своїй посаді. Стосовно того, чи була співпраця з ним як з представником заявника, скоріше, не з ним, а з представниками харківської правозахисної групи. Звичайно, співпраця була, особливо тоді, коли було рішення Європейського суду з прав людини. Відповідно, адвокат заявника має право у такому випадку звернутися до Верховного Суду України з тим, щоб Верховний Суд переглянув всі раніше прийняті рішення і відправив справу на новий розгляд у суд першої інстанції. Ми у такому випадку роз’яснювали рішення Європейського Суду з прав людини. І я сподіваюсь, що у даному випадку наша співпраця була абсолютно ефективною і ми, власне, добивалися результатів, на сьогоднішній день це вже нормальна практика Верховного Суду, який адекватно виконує рішення Європейського суду з прав людини. Що стосується того. Стосовно того, як.
Шишкіна, будь ласка, фракція „"БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово колезі Бондаренко Олені Федорівні.
Олена Бондаренко, будь ласка.
Шановна Валерія Володимирівна! Переважна більшість, за останніми підрахунками 95 відсотків українців, вважає, що в Україні відсутнє правосуддя. Чи вважаєте ви, що правосуддя в Україні насправді є у відповідності із законами, у відповідності з дотриманням прав людини, і, зокрема, стосовно Юлії Тимошенко, Юрія Луценка та інших політв’язнів. Чи вважаєте ви, що стосовно них не відбулося кричущих порушень прав людини, що до них не застосовуються тортури і катування під час їхнього перебування в ув’язненні і що влада не розправляється із своїми політичними опонентами? Дайте, будь ласка, на це відповідь як людина, котра, будучи агентом у уряду, у Європейському суді з прав людини, претендує на посаду Уповноваженого з прав людини. Будь ласка.
Дякую дуже за запитання, Олено Федорівно. Якщо говорити про першу частину вашого запитання, то можу сказати, що на сьогоднішній день проблема із правосуддям в Україні, дійсно, не вирішена до кінця, і існує велика кількість проблем, яку необхідно вирішувати. Це безперечно і це, якщо хтось буде стверджувати зворотне, не вірте йому, він каже неправду. Все, що стосується другої половини вашого запитання, я хотіла б нагадати, що станом на сьогоднішній день я є урядовим уповноваженим, у мене є конфлікт інтересів, я не можу зараз відповідати на це запитання, тому я перепрошую, відповідь на це запитання я дам тоді, коли ви визначитеся із голосуванням.
Ярослав Кендзьор. Право на виступ передає йому, останнє питання, право на виступ передає Олександр Бондар.
Ярослав Кендзьор, депутатська група "За Україну!". Валеріє Володимирівно, мені як людині. Валеріє Володимирівно, я тут. Мені як людині дуже складно збагнути, як людина, зокрема ви, яка до сьогоднішнього дня є в образному розумінні прокурором держави у Європейському суді, де ви відстоюєте інтереси держави, які явно порушують конституційні і інші права і свободи громадина України, і тут же через день ви маєте стати адвокатом тих, кого вчора ви судили. Чому я так кажу? Ось, наприклад, у мене резюме по справі Луценка у Європейському суді, зроблене вами. Ваші висновки. Уряд вважає, що заява така-то Луценка має бути визнана судом неприйнятною. В даній справі не було порушено прав заявника. Уряд стверджує, що позбавлення заявника свободи відповідало цілям, передбачених і так далі, і так далі. [[Шум у залі]] За, за.
Будь ласка. [[Шум у залі]] Я прошу вас, спокійно, шановні колеги! Будь ласка, Валерія Володимирівна. Вже читали всі ці матеріали, всі роздані я прошу вас. Відповідь, будь ласка. Валерія Володимирівна, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. По-перше, я хотіла б зазначити, що будь-яка особа, яка підозрюється у скоєнні злочину, навіть при тому, яка існує громадська думка стосовно цієї особи, вона все одно має право на адвокатський захист. Це перше. По-друге, якщо мова йде про, власне, саме ті зауваження, які були написані. Крім того, я завжди вважали і продовжую вважати, що посада урядового Уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини полягає не тільки в тому і не стільки в тому, щоб представляти позицію держави Україна в Європейському суді з прав люди, а в тому, щоб виконати рішення Європейського суду, яке має бути побудовано на підставі двосторонньої позиції. Тому що в будь-якому випадку для ефективної діяльності Європейського суду йому треба мати дві об’єктивні позиції: позицію заявника і позицію держави. А коли ця позиція Європейським судом сформована.
Будь ласка, мікрофон. Валерія Володимирівна, все у вас? Дякую, сідайте будь ласка. Шановні народні депутати, тепер нам треба організувати виступи від фракцій. Я прошу представників фракцій і груп записатися на виступ. Проводиться запис. Будь ласка, прізвища народних депутатів, Володимир Карпук. Хто буде виступати? Ярослав Кендзьор, будь ласка, наступним буде виступати Петро Симоненко. Ярослав Кендзьор, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Ярослав Кендзьор, депутатська група "За Україну!". Шановні колеги, ми сьогодні справді вирішуємо надзвичайно важливе для України питання – обрання Уповноваженого з прав людини. Ця посада за останні роки стала надзвичайно важливою і у нас в Україні, і поза межами України, так як відображає стан справ захисту демократичних прав, конституційних прав громадян України у світі. І тому підходити до обрання цієї кандидатури треба надзвичайно серйозно. Я не випадково задав це питання Валерій Володимирівні, бо звертався до неї по одній справі: по незаконно, абсолютно безпідставно засудженого до довічного ув’язнення Володимира Панасенка. Я просив, що ви представляєте, там же є скарга родини, адвокатів Панасенка у Європейському суді. І думаю, може людина зрозуміє, ознайомиться із справою і буде в якійсь мірі, хоч уповноважений уряду, який має захищати там інтереси уряду у суді. Валерія Володимирівна делікатно мене, як кажуть, сказала, що на те нема ради, є вироки суди і так далі. Так ось я продовжую далі. В мене викликає далі сумнів, наведу такий приклад, що пані Лутковська в Конституційному Суді України, коли він розглядав подання Уповноваженого з прав людини щодо визнання проіндексованих трудових заощаджень громадян їх власністю, вона виступила в Конституційному Суді із запереченням цього права громадян. До честі суду право власності громадян на заощадження було визнано, і держава взяла на себе зобов’язання щодо їх повернення. Така діяльність не є правозахисною. І я повторююся, що людина не комп’ютер, її ж не можна, що вчора вона, так би мовити, виконувала одну функцію, а сьогодні перемкнула, так би мовити, кнопочку і вона буде протилежну функцію. І відповіді на запитання, ви ж подивіться, як відповідав Захаров, він чітко називав, правдиво, є порушення конкретні з боку уряду, з боку влади української і так далі. Валерія Володимирівна каже, що вона сьогодні не в змозі дати відповідь на те чи інше питання. І я вважаю, що не маючи досвіду правозахисної діяльності, чого вимагає і наш Регламент, і Конституція, ця людина взагалі не може балотуватися на цю посаду. Дякую.
Симоненко Петро Миколайович, фракція комуністів. Наступним буде виступати Валерій Бондик.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Мы считаем, что обсуждая кандидатуру на должность Уполномоченного по правам человека, необходимо прежде всего определить, какие задачи стоят перед кандидатом, на что должно быть максимально обращено внимание такого конституционного органа, как институт Уполномоченного? К сожалению, на сегодня работа этого органа сводится главным образом к регистрации и статистической обработке поступающей от граждан и организации жалоб на нарушение их прав и свобод. В работе института Уполномоченного наблюдается неоправданный перекос в сторону так называемых резонансных дел. Тогда и в СИЗО, и в отделении милиции, и в колонию наведываются, и в Африку летают заложников спасать. Это все правильно и необходимо. Но есть одно но, единицы удостаиваются подобного внимания, а десятки тысяч, как были, так и остаются у разбитого корыта. Таким образом, стает реально вопрос вообще о целесообразности существования этого института. Поэтому еще раз повторю, главная задача, которая стоит перед нами, сделать все, что бы институт Уполномоченного служил не ширмой для злоупотреблений и нарушений прав трудящихся со стороны олигархов, коррумпированных чиновников и оборотней в погонах, а чтобы на деле защищал права простого человека, чтобы не умирали пенсионеры от стояния в очередях за подачками в виде субсидий, чтобы ежегодно сотни детей не травились некачественными продуктами, чтобы люди не ложились на рельсы, как в Новоалексеевке, защищая свою работу и свои семьи. По нашему глубокому убеждению, главный принцип, который должен быть положен в основу работу института Уполномоченного по правам человека – это принцип справедливости. Надо не сидеть, ожидая у моря погоды и подсчитывая, сколько и каких жалоб поступило, надо идти на предприятия, в собесы, больницы и поликлиники. Кстати, уважаемые коллеги, я думаю, что есть все основания говорить об этом конкретно. О каких правах человека в Украине мы говорим, когда на лечение одного больного в сутки выделяется 83 копейки? Кто из вас, обращаюсь к вам, хочет идти лечится в таких условиях? А где Уполномоченный тогда? Почему сегодня Уполномоченный молчит и не защищает эти права? Школы и детские садики. закрыли хоть один из перерабатывающих предприятий, которые поставляли не качественную продукцию в детские садики, в школы, травили наших детей? Где позиция Уполномоченного по правам человека? Надо идти к людям, надо проявлять инициативу, предупреждать о нарушении гражданских прав и свобод. После приватизации облэнерго в Закарпатской области начались массовые отключения сегодня тех, кто поставляет воду в жилые строения там, где люди у нас живут. Уполномоченный по правам человека должен стать эффективным народным контролем над чиновником, стать действенным защитником для наших граждан. Фракция Компартии надеется, что новый Уполномоченный, независимо от фамилии, будет в своей деятельности руководствоваться теми принципами, которые я изложил. Спасибо.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Катерина Ващук.
Шановні колеги, шановна Президія, рішенням фракції ми визначились з кандидатурою Уповноваженого. Хоча хочу відмітити, що недостойних кандидатур ми не вважаємо, які тут представлені в цій ложі. По-перше, ми вважаємо, що будь-яка держава, ставлячи за мету, за гарантії верховенство права і захист прав громадян, повинна створювати умови, щоб право навіть меншості було почуто, і щоб був врівноважений баланс між діяльністю правоохоронної системи і захистом прав громадян. Бо не являється секретом ті обставини, що інколи, на жаль, в державі правоохоронна система чи не перший порушник захисту прав громадян. І отут ми вважаємо, що посада Уповноваженого, конституційна посада Уповноваженого з прав людини – це, перш за все правильний підхід до захисту прав громадян. Звітувальна робота, робота по прийому громадян, навіть робота з правом бути почутим Президентом України, виступи в парламенті. Всі ці вимоги до Уповноваженого з прав людини, які ми висказували на фракції, вони повинні відтворити дійсно не декларативно, а на практиці європейський захист прав людини. Ми вважаємо, що будь-який кандидат, який буде обраний, а фракція вирішила обирати Лутковську Валерію Володимирівну, гідно представить державу і в міжнародних відносинах. Я думаю той досвід, що отримала пані Лутковська в європейських закладах, він їй буде на користь, тому що це, перш за все, авторитет держави. І робота, тісна співпраця і тісна робота, з парламентом допоможе якісно вносити будь-які ініціативи, вносити в тому числі і конституційні подання на захист прав громадян. Тому, шановні колеги, хотілось би ще наостанок сказати, що та спадщина, яка дістається, вона цікава, вона дуже системна, яку залишає Ніна Іванівна Карпачова. І ми вважаємо, що перебування на посаді Карпачової – це гідна спадщина для будь-якого Уповноваженого, який буде обраний в парламенті, це тільки преемственность. Дякую.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії. Наступний буде виступати Валерій Камчатний.
Шановні колеги! Коли ми приймали Закон, у цій залі, "Про уповноваженого з прав людини", всі розуміли, яка велика роль у нашій Україні відводиться цій посаді, цій людині. І до честі, на жаль немає сьогодні у залі, Ніни Іванівни Карпачової в багатьох напрямках зроблено чимало і розбудована інституція дана, і всі в Україні знали, що є Уповноважений з прав людини. Як і в кожній роботі не обійшлось без недоліків, але ми сьогодні маємо сказати велике спасибі Ніні Іванівні за те, що розбудувала дану інституцію. На сьогодні представлено дві кандидатури. Ми вважаємо, що обидві гідні, і окрім великого знання законодавства, знання можливостей і обов’язків Уповноваженого з прав людини, кожен з цих людей повинен мати велике серце, серце, яке відчуватиме, відгукуватиметься на найсокровенніше, на людські болі, на скалічені людські долі. Тобто яке високе звання Уповноважений з прав людини! Тому, обираючи сьогодні кандидатуру, ми маємо добре подумати. Саме цими критеріями буде керуватися наша фракція при голосуванні за людину. Ми хочемо, аби Уповноважений більше контактував з Верховною Радою, з народними депутатами, аби Уповноважений з прав людини бував у областях, щоб там організовувалися прийоми людей, щоб була доступніша можливість людям попасти у приміщення Уповноваженого з прав людини, не було таких великих перепон і охорон, які часто не допускають просту людину до Уповноваженого з її прав. І як наказ від нашої фракції - хто б сьогодні не був обраний, це звання Уповноваженого з прав людини не має бути скомпрометоване в Україні, а, навпаки, підняте на ще вищу висоту. Дякую.
Валерій Камчатний, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Іван Кириленко.
Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього" приєднується до думки, яка була висловлена нашою колегою, попереднім виступаючим, та закликає парламентську залу подякувати за багаторічну плідну роботу на посаді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Ніні Іванівні Карпачовій. Нам відомо, що з її іменем пов’язані фактично встановлення та розвиток нової для української правової системи інституції – інституції омбудсмена. Зусиллями Ніни Іванівни врятовані тисячі доль і навіть життів людей несправедливо засуджених, безпідставно позбавлених роботи чи майнових прав, підданих насильству та навіть взятих у піратський полон. Така відданість справі захисту прав людини заслуговує на слова найщирішої вдячності і поваги, як до людини, так і до професіонала. Водночас за оцінками міжнародних громадських організацій та правових інституцій на сьогодні в Україні ситуація з дотриманням прав людини і громадянина залишається досить тривожною. Європейський Суд з прав людини ставить нашу державу у трійку лідерів за кількістю відповідних порушень. Така відома міжнародна правозахисна організаціяHuman Rights Watch у звіті за 2011 рік констатувала падіння довіри до судів в Україні. На думку експертів цієї організації, українські засоби масової інформації часто стикалися із зростаючим тиском з боку влади, також зберігалася тенденція до упередженого ставлення правоохоронців до злочинів на грунті ненависті, мали місце расова вибірковість, злочини на грунті ненависті щодо представників етнічних та релігійних меншин. За оцінками українських правозахисників, одним із ключових порушень прав людини, і тут ми погоджуємося з один із кандидатів на цю посаду, залишається бідність. Згідно зі щорічною доповіддю правозахисних організацій "Права людини 2011" чверть населення України вважає себе бідними. Зважаючи на такі висновки у питанні обрання кандидатури на посаду Уповноваженого з прав людини, ми маємо ухвалити надзвичайно виважене рішення. На наш погляд, цей пост має обіймати особистість, яка зробила відповідальний і вагомий внесок у правозахисну справу, має значний авторитет і відома своєю діяльністю не тільки в Україні, а і у Європі, зокрема у країнах європейської спільноти, де свободи і права людини є безумовними та фундаментальними цінностями, які лежать в основі сучасної європейської цивілізації. Ми будемо брати до уваги також спроможність кандидата відповідати сучасним викликам. Окрім високо професіоналізму, на наш погляд, не менш ключове значення матимуть і людські якості: здатність до співчуття, небайдужість, повага до християнських цінностей, активна громадська позиція, наполегливість і навіть сміливість. Маємо всі підстави сподіватися, що Уповноваженим з прав людини.
Завершуйте, будь ласка.
буде обрано найбільш ефективну, з точку зору захисту інтересів людини та держави, кандидатуру.
Дякую. Віктор Терен, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Перше. Чітко висновок комітету – Лутковська не має досвіду правозахисної діяльності, наявність якої є обов’язковою, передбаченою законом умовою для призначення на посаду Уповноваженого, і тому вона не може претендувати на цю посаду. Це чіткий висновок комітету. Справді, правильно тут говорилося, що пані Лутковська була Уповноваженим і є уряду у справах Європейського суду, тобто вона є, по суті, прокурором. Тобто вона займається не правозахисною діяльністю, а якраз навпаки. Висунення її кандидатури на Уповноваженого з прав людини – це є крайній цинізм влади, яка хоче підгребти під себе і цю посаду. Професійний шлях пані Лутковської тісно пов’язаний з міністром юстиції, паном Лавриновичем. Вона працювала у фірмі "Лавринович і партнери", клієнтами якої були великі фінансові кооперації та знов-таки великі гроші, Лавринович, бізнес – то зовсім інше ніж захист прав людини. Про те, що висновок комітету правильний говорили і доктор юридичних наук, суддя Європейського суду Володимир Буткевич, член Венеціанської комісії Марина Ставнійчук, інші, але Верховна Рада тремтячою рукою бере під козирок, бо Віктор Федорович визначився. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги! Я не одне скликання працюю в Комітеті з прав людини. І не один раз уже було, що ми відхиляли якісь кандидатури, коли була порушена та чи інша процедура висунення, не відповідав віковий ценз, або що, як, наприклад, було з Кириченком, і ніколи після рішення комітету його не вписували в бюлетень. Сьогодні те, що ми робимо, це стидовище, це є жахливе порушення закону. І мене ще одне тільки ще ми в комітеті не зробили. Треба говорити ще про моральні якості Лутковської. Вона тут говорила про те, що вона бореться за виконання рішень Європейського Суду. Та люди добрі, це ділянка, за яку Лутковська, дійсно, несе відповідальність. 97 процентів рішень Євросуду в Україні не виконано. 97 процентів! І влада її пхає саме тому, щоб не було виконано рішення і по Юлії Тимошенко. А ми переконані, що воно буде справедливе. Але Лутковська зробить все, щоб воно теж не було вирішене. Вона тут говорила про бідність. Ну, друзі, у нас питаннями бідності займається депутат Рибаков, наскільки я розумію. Да? І я думаю, що наступний раз ми вже його будемо тут пропонувати в омбудсмени. Але. влада уперто проштовхує на цю посаду Лутковську саме тому, що вона на всіх перехрестях буде відбілювати межигірського диктатора. І останнє. Ось у мене в руках підписи – підписи за пані Лутковську. Тут тільки підписи Партії регіонів. від регіонів. Нема жодного ні від комуністів, ні від кого. Я хочу запитати, яка буде легітимність цього уповноваженого. Нуль. Яка буде довіра в суспільстві до цього уповноваженого? Нуль. І тому не треба жодного голосу, хто себе поважає.
Шановні народні депутати! Обговорення питання. [[Шум у залі]] 30 секунд, будь ласка. Ну що ви кричите?!
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України! Шановні народні депутати! Від вас зараз прихована важлива інформація, яка має вплив на обрання Уповноваженого з прав людини. Одного із кандидатів нам виставляють як великого поборника прав людини. Я хочу сказати, що це є неправдою,а навпаки, цей кандидат, пані Валерія Лутковська, є та, що порушувала права людини. Конкретний приклад. Вона мала пряму причетність до законопроекту 9127, яким уряд хотів скасувати соціальні права 27 категорій громадян України. Цей законопроект спричинив соціальний вибух в країні. Через цей законопроект брали приступом Верховну Раду, брали приступом Кабмін і Адміністрацію Президента, на жаль, не взяли. Але не може людина, яка ініціювала розгляд в парламенті законопроекту про соціальний геноцид мільйонів українських громадян, не може ця людина бути начебто захисник.
Шановні народні депутати, ми завершили розгляду питання. Зараз, шановні колеги, прощу уваги, відповідно до статті 208 Регламенту Верховної Ради України та статті 5 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Верховна Рада України призначає Уповноваженого з прав людини таємним голосуванням шляхом подання бюлетенів. Для того, щоб озвучити всі організаційні моменти слово надається голові лічильної комісії Миколі Харитоновичу Шершуну. Прошу уваги.
Шановний головуючий Володимире Михайловичу, шановна президія, шановні колеги, шановні претенденти! Для організації проведення таємного голосування про призначення на посаду призначає Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини необхідно провести перше засідання Лічильної комісії Верховної Ради України. Дозвольте нагадати склад Лічильної комісії Верховної Ради України шостого скликання: Шершун, В’язівський, Шаго, Барвіненко, Бірюк, Бондаренко Олена, Гацько, Гордієнко, Гримчак, Калюжний, Касянюк, Козуб, Комар, Маньковський, Наконечний, Олійник Віктор Степанович, Прокопчук, Стоян, Сухий, Ткач. Я зараз прошу членів Лічильної комісії Верховної Ради України зібратися через п’ять хвилин в залі номер п’ять в кулуарах третього поверху, це над сесійною залою. Дякую.
Шановні колеги, комісія повинна провести установче засідання, визначитися із формою та змістом бюлетенів, визначити порядок голосування. І я сподіваюся, що після тридцяти хвилин вашої плідної, напруженої роботи, ви поінформуєте Верховну Раду України щодо наших подальших дій. Орієнтовно, голосування відбудеться о 13 годині 45 хвилин, так, як ми узгодили на Погоджувальній раді. Тому побажаємо членам комісії успішної роботи. Шановні колеги, зараз ми, по суті справи, першу частину розгляду цього питання завершили, друга частина буде безпосередньо пов’язана із голосуванням. Шановні народні депутати, дві фракції – фракція „БЮТ – „Батьківщина” і фракція "Наша Україна" – Народна самооборона" відповідно до вимог Регламенту подали заяву про оголошення перерви та виголошення заяви. Хто буде виступати? Сергій Соболєв, будь ласка.
Уже півтора року в Україні триває переслідування і цькування опозиції та її лідерів. Це відбувається за прямою вказівкою Президента Віктора Януковича руками Генеральної прокуратури, Служби безпеки України та інших силових структур. Внаслідок таких незаконних, політично вмотивованих та злочинних дій влади Юлія Тимошенко, Юрій Луценко та інші представники опозиції безпідставно засуджені та перебувають за ґратами. Протягом півроку з того моменту, коли у Юлії Тимошенко серйозно погіршилося здоров’я, ми вимагали незалежного медичного обстеження лідера опозиції. Весь цей час належне лікування Юлії Тимошенко не надавалося, і більше того, протягом цих довгих місяців влада продовжувала щоденні знущання над лідером опозиції, багатогодинні допити, подвійні арешти, унікальні для демократичних країн судові засідання просто в камері СІЗО. Після піврічної боротьби нам нарешті вдалося примусити владу допустити до Юлії Тимошенко німецьких та канадських лікарів. На жаль, незалежним українським лікарям режим Януковича заборонив брати участь в обстеженні. Упродовж усього часу роботи міжнародної медичної комісії влада продовжувала свою звичайну практику свідомої дезінформації та маніпулювання фактами про стан здоров’я Юлії Тимошенко. При цьому низка високопосадовців, зокрема Генеральний прокурор Пшонка публічно зобов’язався забезпечити належне лікування та суворе виконання рекомендацій незалежних лікарів. Так, 7 березня під час зустрічі з делегацією німецьких лікарів Пшонка запевнив, що в разі потреби Юлія Тимошенко отримає необхідне лікування за межами Качанівської колонії. Учора захист Тимошенко оприлюднив частину рекомендацій лікарів німецької клініки "Шаріте". Міжнародні фахівці підтвердили серйозність та важкість хвороби Юлії Тимошенко. Зазначили, що за наявності таких проблем лікування Юлії Тимошенко можливе тільки в умовах стаціонару спеціалізованої медичної клініки за межами закладів пенітенціарної системи, а також констатували, що рекомендована процедура лікування є складною. Недивлячись на це, вже сьогодні заявлено про те, що навіть такі важкі в умовах сьогоднішнього СІЗО будуть проведені операції, як зокрема пункція спинного мозоку. Зрозуміло, що проведення цього неможливо в камері і є незрозумілим і недопустимим. Саме тому наша фракція вимагає припинити тортури та забезпечити належне лікування Юлії Тимошенко, виконати всі рекомендації німецьких лікарів, зокрема в частині проведення комплексного лікування у спеціалізованій клініці належного рівня, кваліфікації, поза межами пенітенціарної системи. Зупинити провадження у справах проти Юлії Тимошенко на підставі статті 208 Кримінально-процесуального кодексу України у зв’язку зі станом здоров’я екс-прем’єр-міністра, закрити сфальшовані кримінальні справи та звільнити лідера опозиції. Ця заява фракції передана Януковичу, Генеральному прокурору, а також Голові Служби безпеки. Юлі волю! Україні волю!
Шановні народні депутати, у зв’язку із заявою, яку виголосив Сергій Соболєв, я прошу секретаріат підготувати звернення до Міністерства охорони здоров’я, а також до служби виконання покарань з пропозицією надати відповідну інформацію для ознайомлення, як мінімум, керівників депутатських фракцій і груп, а якщо вони будуть вважати за потрібне, то і всіх народних депутатів. Немає заперечень? Будь ласка, секретаріат підготуйте відповідні звернення. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань в режимі другого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[щодо розрахунків]] [[реєстраційний номер 9364]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Прокопович Романюк, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні 8 лютого 2012 року розглянув проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу", внесений Кабінетом Міністрів України. До тексту прийнятого в першому читанні за основу надійшло 5 пропозицій від трьох народних депутатів Ковзель, Романюк, Кармазін та Національного банку України, із яких 2 враховано, 2 частково враховано і одну враховано редакційно. Порівняльну таблицю було погоджено з фахівцями Національного банку України, Міненерговугілля, НКРЕ та "Нафтогазу України". Пропонується абзац 2 частини 1 викласти у точній редакції для узгодження положеннями Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу". А також для уникнення, неоднозначного тлумачення і застосування єдиної термінології, що використовується чинним законодавством в банківській галузі. Прийняття даного законопроекту дозволить запобігти відволіканню коштів, що надійшли на поточні рахунки із спеціальним режимом використання від споживачів природного газу та не дозволить здійснювати стягнення з НАК "Нафтогаз України" за зобов’язаннями суб’єктів ринку природного газу, що дозволить вчасно проводити розрахунки за імпортований газ. Коли Науково-експертне управління в своєму висновку зазначило, що реалізації цієї законодавчої ініціативи може позитивно вплинути на стан розрахунків за природний газ, крім того, аналогічні положення застосовуються і при розрахунках за електроенергію. За результатами розгляду та обговорення даного питання. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект закону [[реєстраційний номер 9364]] у другому читанні і в цілому. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, всі поправки, які були запропоновані народними депутатами, враховані. Отже, у нас є всі підстави ставити на голосування цей проект. Вноситься на голосування проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[щодо розрахунків]] для прийняття його в другому читанні та в цілому як закон [[реєстраційний номер 9364]]. Прошу, шановні колеги, голосувати. [[11:26:59]] За-250 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" щодо передачі майна, що використовується для вироблення теплової енергії [[об’єктів теплопостачання]] [[реєстраційний номер 9399]]. Доповідає, знову ж таки, Микола Прокопович Романюк. Будь ласка. І давайте одразу по поправках.
До тексту прийнятого в першому читанні надійшло 12 поправок, з них дев’ять прийнято, три частково. По поправкам давайте. В принципі, в робочому порядку ми уточнили і зауважень немає по цих поправкам.
Шановні колеги, по поправках. Поправки Кармазіна номер 3. Відхилено. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропонував і пропоную по-іншому викласти частину першу. І даю їй редакцію таку: "У разі реорганізації теплопостачальної організації порядок правонаступництва щодо заборгованості за спожиті електроносії такої юридичної особи встановлюється згідно з чинним законодавством". Мотивується тим, що порядок правонаступництва щодо заборгованості за спожиті електроносії юридичної особи, яка припиняється, є окремим випадком загальним порядком правонаступництва. Обов’язки такої юридичної особи встановлено зокрема в статтях з 104 по 112 Цивільного кодексу України. На мою думку, визначення в законах про окремі види діяльності порядку правонаступництва, доцільно лише у випадку, якщо в цих законах визначаються певні особливості такого правонаступництва, відмінні від встановлення Цивільним кодексом України загального порядку правонаступництва. У проекті такі особливості щодо випадків не визначається. А тому саме таку пропоную редакцію врахувати. Дякую.
Комітет не підтримує.
Ставиться на голосування поправка номер три Юрія Кармазіна. [[11:29:26]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 6-а. Володимир Олійник, наполягає на ній? Ні. Поправка 10-а. Юрія Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. Поправка 10 стосується того, що я пропоную в частині шостій виключити речення перше, а саме: "ліквідація теплопостачальної організації проводиться в разі відсутності в неї заборгованості з оплати споживчих енергоносіїв". Я надав також повне обґрунтування для цієї поправки і воно тим пояснюється, що це речення не узгоджується з другим реченням цієї частини, згідно з яким: у разі, коли вартість майна такої організації є недостатнім для задоволення вимог кредиторів, теплопостачальна організація ліквідується в порядку встановленому Законом України про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. Я звертаюся до народних депутатів з проханням підтримати мою поправку. Хоча розумію, що це безнадійно, але тим не менше, я її озвучую, і це колись приходиться, в тому числі і Президенту. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович, я прошу звернути увагу на праву колонку, там врахована аналогічна майже поправка нашого шановного доповідача і звучить вона так: "учасник-засновник теплопостачальної або теплогенеруючої організації у разі прийняття рішення про її ліквідацію, забезпечує погашення боргу такої організації перед постачальниками енергоносіїв". Тобто воно фактично врегульовано. Але, якщо ви наполягаєте, я поставлю на голосування поправку у вашому формулюванні.
Не наполягаю.
Не наполягаєте? Знімаємо цю поправку. Так, тоді Микола Прокоповичу, голосуємо, так? Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за у другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення зміни статті 22 Закону України "Про теплопостачання" щодо передачі майна, що використовується для вироблення теплової енергії [[об’єктів теплопостачання]] [[реєстраційний номер 9399]]. Прошу голосувати. [[11:32:02]] За-253 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку [[реєстраційний номер 8474]]. Доповідає заступник голови Комітету з питань житлового будівництва, містобудування та житлово-комунального господарства і регіональної політики Ігор Володимирович Лисов. Будь ласка.
Шановні колеги, зазначений законопроект було прийнято за основу в першому читанні 5 лютого минулого року. Законопроект декілька разів розглядався нашим комітетом через необхідність узгодження окремих положень цього законопроекту з автором законопроекту, Кабінетом Міністрів та громадськими організаціями. Всього до комітету надійшло 104 поправки від народних депутатів, з яких враховано 57, і відхилено, і частково враховано 45. 22 лютого Головою Верховної Ради України було надано доручення щодо узгодження останньої редакції законопроекту із зауваженням Головного юридичного управління від 20 лютого цього року. На сьогодні всі спірні питання узгоджені. І 14 березня законопроект завізовано юридичним управлінням без зауважень. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Дякую. Так, можемо голосувати постатейно.
Є поправки.
А, да, ні, ще я вибачаюсь. Додатково внесена в тих матеріалах, які роздані депутатам, є технічна помилка. Зміни до 42 статті Земельного кодексу 4 пункт. Замість тої редакції, яка вам видана, проголосовано на комітеті і погоджено юридичним управлінням в такому вигляді, я читаю. "Розмір і конфігурація земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, належні до них будівлі, споруди, а також прибудинкових територій визначається у плані земельно-господарського устрою населеного пункту. Межі таких земельних ділянок встановляються за відповідною документацією із землеустрою, що є підставою для формування земельних ділянок".
Так, враховуємо це. Йдемо по поправках тепер. Поправка номер 1. Юрій Кармазін, наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаю, вона фактично перенесена, врахована частково.
Яка поправка? Матчук, мікрофон. Мікрофон! Матчук, мікрофон. Ввімкніть мікрофон Матчука.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! стосовно 1 поправки, у мене є пропозиція поставити її на переголосування. Оскільки, я хочу зараз її зачитати для всіх, щоби було зрозуміло. "Земельні ділянки держаної або комунальної власності, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, належні до них будівлі, споруди, а також прибудинкові території надаються в користування, вдумайтесь, юридичним особам, які здійснюють управління цим будинком або цими будинками. Цією землею мають право розпоряджатися тільки ті люди, які проживають в цьому будинку: власники, співвласники. Управителі, тим більше юридичні особи, які управляють цим будинком, не мають права розпоряджатися цією земельною ділянкою. Це взагалі суперечить логіці закону, який спрямований на створення умов по сприянню, створенню і функціонуванню ОСББ. Тому.
Будь ласка, комітет, ще раз свою позицію озвучте.
Да, позиція комітету. Це стосується земель державної і комунальної власності, де не створені органи управління - ОСББ. Тому комітет наполягає на тому, щоби в чинній редакції було проголосовано, була відхилена ця поправка.
Який це номер поправки?
Поправка номер 3, ой, номер 5.
Йдемо до 5-ї поправки. Одну хвилинку. Зараз ми дійдемо, уже давайте розберемося з цією поправкою. Це 5 поправка Юрія Кармазіна, так?
Так, так, так.
Ще раз, будь ласка, сформулюйте пропозицію комітету і я поставлю на голосування.
Значить ми пропонуємо залишити в тій редакції, запропонованій комітетом, тому що, про що говорить наш колега, якщо не створений орган управління - ОСББ, то на сьогоднішній день земля є в державній чи комунальній власності.
Тобто ми, ви пропонуєте не. Одну хвилинку. Не підтримувати 5-ї поправки.
Так.
Але разом з тим є наполягання. Я ставлю її на голосування, 5 поправку.
Я не обґрунтовував ще її.
Перша поправка – це автор, який не наполягає на ній.
Ви маєте на увазі поправку Кармазина? Комітет її відхилив, так що її підтверджувати? Я не зрозумів.
1-а поправка Юрія Кармазіна відхилена комітетом. Автор не наполягає на ній. Та де вона врахована редакційно, якщо написано, що відхилена? Що у нас різні тексти чи що?
Володимире Михайловичу, іде мова. у вас по тексту відхилена поправка номер 5. Так? А про що говорить.
Слухайте, шановний доповідачу, я вже Володимир Михайлович 55 років, у тексті, який ви роздали мені, 1 поправка відхилена. У тексті депутатів написано, що вона врахована редакційно. У нас виникають непорозуміння.
Шановні народні депутати, давайте таким чином. Я зараз прошу, відкладаємо розгляд цього питання, з’ясуйте, не роздавайте те, що ви роздаєте: в одному враховано, у другому не враховано. Все.
Володимире Михайловичу, ми не записали вам у таблиці цього пункту, тому що автор не наполягає.
Я ще раз кажу, будь ласка, з’ясуйте цей документ, щоб був один документ, у нас різнобій іде, я не можу працювати, бо різнобій документу.
Це один пункт, просто він.
Будь ласка, я ще раз., потім повернемося до нього. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо надання соціальних послуг [[реєстраційний номер 8319]]. Валерій Сушкевич. Мікрофон, будь ласка. Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів.
Дякую. Народний депутат Сушкевич, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", голова комітету. Шановні колеги, до вашої уваги пропонується до розгляду у другому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо надання соціальних послуг. До комітету від суб’єктів права законодавчої ініціативи надійшло 91 пропозиція та поправка, які включено до порівняльної таблиці, із них, 21 поправку відхилено, з яких 12 у відповідності до статті 116 Регламенту Верховної Ради, інші 70 поправок враховано повністю або частково. Я звернув би увагу, колеги, що комітетом кардинально доопрацьовані практично всі позиції положень першого читання, оскільки редакція першого читання була певним чином несистемна і мала проблемність у виконанні положень закону майбутнього. Але важливо, що всі опрацювання йшли в контакті з Міністерством соціальної політики. І на сьогоднішній день ми маємо 5 позицій, які суттєві, для того щоб соціальні послуги стали сьогодні предметом виконання влади. Ну, по-перше, встановлені державні стандарти і соціальні стандарти для виконання соціальних послуг. Друге. Хотів би сказати, що важливий чинник, про який багато говорили наші виборці і громадські організації, те, що сьогодні розширений суттєво перелік суб’єктів, які надають соціальні послуги, і не тільки державні, а й недержавні. І це важливо, оскільки багато громадських організацій, які мають можливість і фаховість в наданні соціальних послуг. Третє. На сьогоднішній день в цьому законопроекті посилена роль і відповідальність місцевих органів влади щодо організації надання соціальних послуг. Четверте. Дуже важливий чинник, колеги, в цьому законопроекті сформовано нове поняття "соціальне замовлення" щодо надання соціальних послуг і механізму провадження соціального замовлення. І останнє, п’яте. Вирішено питання надання можливості особам, які не віднесені до безоплатного надання соціальних послуг, право на диференційну оплату, тобто в залежності від доходу сім’ї відповідно диференціюється оплата за надання соціальних послуг. Головне юридичне управління завізувало цей законопроект без зауважень. Комітет пропонує прийняти його в другому читанні та в цілому як закон.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо надання соціальних послуг [[реєстраційний номер 8319]]. Прошу голосувати. [[11:43:22]] За-334 Закон прийнято. Шановні колеги, тепер повертаємося до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку [[реєстраційний номер 8474]]. З’ясували всі недоречності або неузгодженості в цьому законі. Будь ласка, по поправках. 1-а поправка. Наполягаєте на голосуванні на підтвердження її? Шановні колеги, комітет врахував її редакційно. Разом з тим є наполягання ставити її на голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки номер 1 в редакції комітету. Прошу голосувати. [[11:44:21]] За-235 Поправка підтверджена. 2-а поправка. Наполягають на ній? Бондаренко, будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". 2-а поправка моя є дуже суттєвою. Справа в тім, що об’єднання співвласників багатоквартирних будинків, які створюються в житлових будинках, мають права на спів власність як на майно, так і на частину земельної ділянки, яка знаходиться тут біля будинку і призначена для його обслуговування та задоволення інших соціальних потреб. Чомусь комітет, не дивлячись на те. що я переконував там, не погодився на те, щоби залишити у співвласності власників житлового будинку земельну ділянку, а також добавити не тільки для обслуговування будинку, а й для інших соціальних потреб. Наприклад, спортивний майданчик, дитячий майданчик. Ну хіба це не потреби будинку? Але вони не обслуговують будинок, вони для соціальних потреб громадян. Тому в тій редакції, яка подавалася, треба було би прийняти, і тоді б не було ніяких проблем в цілому. На жаль, прийняли, що не в спів власність, а у власність об’єднання. А якщо об’єднання зникає, то ця земельна ділянка уже нікому, як кажуть, не належить. Це неправильно. Тому прошу погодитися з.
Шановні колеги.
Комітет наполягає залишити в тій редакції, за яку проголосовано. Ну ми це питання обговорювали в присутності Володимира Дмитровича. На сьогоднішній день вибрана сама м’яка форма, яка може пройти, щоб цей законопроект не. взагалі не завалити. Прошу не підтримувати поправку, а залишити в чинній редакції комітету.
Шановні колеги, для цього нам потрібно проголосувати. Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки номер 2 в редакції комітету. Що ви. якщо врахована частково, то я ставлю на голосування про підтвердження в редакції комітету, треба голосувати. Що ви махаєте? Ще раз нагадую, поправка номер 2, комітет її врахував частково. Автор наполягає ставити на голосування її в повному обсязі, але спочатку тоді голосується пропозиція про підтвердження поправки комітету, яка врахована частково, тобто в редакції комітету. Прошу голосувати. [[11:46:50]] За-228 Поправка врахована в редакції комітету. Далі поправка 5. Юрій Кармазін, наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, в цілому я вважаю, що комітет добре попрацював над цим законопроектом, але є деякі розбіжності, вони залишаються поки що. У частині другий я пропоную слово "співвласниками" замінити на "особу, які ця земельна ділянка надана у користування". Мова йде про те, що зміни ці вносяться для того, щоб узгодити положення частини першої та другої цієї статті, оскільки частина перша передбачає передачу земельної ділянки, на якій розташований багатоквартирний жилий будинок, а також належні до нього споруди, будівлі та прибудинкову територію об’єднання співвласників багатоквартирного будинку. Тоді як в частині другій цієї статті порядок використання таких ділянок на території визначають співвласники, а не той, кому вона передана в користування, це може призвести до непорозумінь при практичній реалізації цієї норми. Саме через це я просив, щоб врахували мою поправку і не почув, чому її не можна врахувати. Прошу, дякую, прошу підтримати поправку.
Значить, комітет запропонував варіант цього закону в тому вигляді, що передається безоплатна земельна ділянка тільки ОСББ. Виключно ОСББ. Всім іншим юридичним особам вона може надаватися тільки у користування, тобто в оренду.
Ставиться на голосування поправка номер 5 Юрія Кармазіна. Комітет її відхилив. Прошу визначатися. [[11:48:47]] За-35 Поправка не підтримана. Поправка 8 Володимира Бондаренка.
Яку, яку? Будь ласка, Юрій Одарченко мікрофон.
Шановні колеги, поправка колеги Майбороди погіршує той текст, який був запропонований у редакції першого читання. Відповідно до його поправки, я прошу уважно послухати, громадяни будуть отримувати у власність земельну ділянку лише у межах вимощення будинку. Тобто, власне, під будинком, а межі прибудинкових територій будуть встановлюватися із незрозуміло ким розроблених документів землеустрою. Пропоную повернутися до редакції першого читання, де прибудинкова територія визначалася на підставі планів розподілу кварталів. Забравши прибудинкові території, ви просто знищите ОСББ. Не забирайте у людей їхні подвір’я! Прошу поставити на підтвердження цю поправку і пропоную за неї не голосувати. Дякую.
Юрій Віталійович, текст, той, що вніс Майборода, звучить так: "Розміри та конфігурація земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території визначаються на підставі відповідної документації і землеустрою. Все! Це нормальна поправка, 7-а. Там немає вимощення. Ви читайте редакцію, яка остання.
Шановні колеги, я просив би звертати увагу на праву колонку. Там же все правильно написано. Ви наполягаєте і зараз на голосуванні? Шановні колеги, прошу уваги! Комітет врахував 7-у поправку. На вимогу народного депутата вона ставиться на підтвердження. Прошу голосувати. [[11:51:01]] За-236 Поправка підтверджена. Зараз я прошу вас. Одну хвилинку, Ігоре Володимировичу, невеличку перерву зробимо. Доповідь є Лічильної комісії. Будь ласка, нам треба зробити це невідкладно. Голова Лічильної комісії Шершун Микола Харитонович. Прошу уваги, шановні колеги!
Я щиро дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Відбулося засідання Лічильної комісії Верховної Ради України. Із 20 членів Лічильної комісії на засіданні були присутні всі 20, тобто засідання комісії є повноважним. Лічильна комісія Верховної Ради на своєму засіданні затвердила таку форму бюлетеня для таємного голосування. Бюлетень виготовлений із салатового паперу у формі прямокутника із написом чорного кольору. Всі побачили. В бюлетень для таємного голосування про призначення на посаду Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини внесено дві кандидатури: Захарова Євгенія Юхимовича і Лутковської Валерії Володимирівни. Якщо ви підтримуєте одну з внесених кандидатур, то робите позначку будь-яку – там хрестик, галочку в квадратику, що розташований напроти його прізвища. Якщо не підтримуєте жодного кандидата, то позначку робити в квадраті, що розташований нижче. Нагадую також, що необхідно робити лише одну позначку відповідно до вашого волевиявлення, в іншому випадку бюлетень буде вважатися недійсним. Голосування буде проводитися, слухайте уважно, з 13.45 по 14.45 в кулуарах другого поверху біля столів реєстрації народних депутатів України. Там і будуть видаватися бюлетні. Прошу мати при собі посвідчення народного депутата. Тільки по посвідченню народного депутата будуть видаватися бюлетені. І ще прошу аби був порядок, аби ми провели це голосування, скажімо так, красиво. Дякую за увагу.
Дайте мені, будь ласка, бюлетень, я поставлю на голосування про затвердження. Шановні народні депутати! Прошу уваги! Нам рішенням Верховної Ради України треба затвердити форму і зміст бюлетеня, тобто перелік прізвищ, які включаються в бюлетень для голосування. Я ставлю на голосування. Яка пропозиція? Одну хвилинку, я прошу вас, відійдуть з трибуни, шановні колеги. Пропозиція не може бути врахована, оскільки вона суперечить закону. Юрій Анатолійович. [[Шум у залі]] Давайте таким чином, я прошу вас, шановні колеги, я поставлю зараз на голосування першу пропозицію Лічильної комісії, якщо ні, я поставлю вашу пропозицію. Шановні колеги! Форма бюлетеню до вашого відому доведена, зміст бюлетеню: він включає два прізвища. Порядок голосування оголосив голова Лічильної комісії. Я ставлю на голосування пропозицію про затвердження форми і змісту бюлетеню, прошу голосувати. [[11:54:50]] За-268 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Доводжу до вашого відому голосування відбудеться о 13 годині 45 хвилин до 14 годин 45 хвилин. Будь ласка, Ігор Володимирович. Поправка 12. Зараз краще 8-а, Бондаренко, якщо наполягає на ній.
Ми вже проголосували. Ми вже 11-у пройшли.
Ми 7-у голосували. 8 поправка. Володимир Бондаренко.
Я пропонував в статті 42 внести дві речі, які дійсно би дали можливість об’єднанням співвласникам багатоквартирних будинків, відчути себе господарями на цій ділянці. Мова йде, перш за все, що акт треба видавати в обмежений термін, хоча б за три місяці. Разом з тим, комітет не встановлює часових меж для видачі земельного документу на цю земельну ділянку, а таким чином його можна не видавати роками, як це й зараз робиться. Друге, що я пропонував. Що з моменту подачі заявки від об’єднання співвласників багатоквартирних будинків, будь-які дії з цією земельною ділянкою заборонені. Тобто її продаж, передача в оренду, зміна якась, обмеження, відрізання звідки шматка це повинно бути заборонено. Тому сьогодні комітет протягує рішення, згідно з яким може не видавати багато років земельну ділянку, а потім її можна просто розкарнати і залишити за будинком тільки відмостку навколо будинку та і все. Тому треба в тій редакції.
Шановні колеги, я ставлю 8 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[11:56:59]] За-46 Поправка відхилена. 9-а, 10-а враховані. 11-а. Кармазін.
Юрій Кармазін. Суть 11 поправки зводиться до того, що я пропоную у статті 92 в частині другій, пункт "г" після слова "будинку" доповнити словами "або інша юридична особа, яка здійснює управління багатоквартирним будинком". Обґрунтовую я це тим, що були попередні поправки, які стосувалися статті 42 Земельного кодексу, і вона вноситься у зв’язку з тим, щоб не допустити звуження кола суб’єктів, які можуть здійснювати управління багатоквартирними будинками, майном, яке перебуває у спільній власності співвласників такого будинку, набувати права постійного користування цим майном. Адже очевидно, що об’єднання співвласників багатоквартирного будинку не є єдиною формою здійснення такого правління. А тому і інші особи, які здійснюють таке управління, можуть набувати права постійного користування на зазначене вище майно. Дякую. Прошу підтримати цю поправку.
11 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:58:23]] За-24 Поправка не підтримана. 12-а. Петьовка. Не наполягає? Ні. 15-а. Петьовка. Не наполягає. Бондаренко, 17-а?
18-а.
Ні. 17-а. 17-а.
У нашій таблиці вона йде, як 18-а, там одне.
Я не знаю, яка у вашій таблиці.
В матеріалах, які роздані, 17-а.
17 поправка
Про допоміжні приміщення.
Значить мова йде про те, що мною вносилася пропозиція, щоб допоміжні приміщення загального користування були перераховані. Тому що ми маємо сьогодні дуже багато випадків, коли такі допоміжні приміщення окремо передаються під якусь іншу мету, і ОСББ потім за них починає воювати. Тому і сходові клітини, і вестибюлі, і прохідні шлюзи, позаквартирні коридори, колясочні, горища, підвали, шахти – все це вони повинно бути належним чином інвентаризовано і об’єднання співвласників багатоквартирного будинку повинно мати повне право ними розпорядитися. На жаль, чомусь так це питання не береться до уваги комітетом, а це ж принижує права об’єднання співвласників багатоквартирних будинків. Дякую.
Поправка 17 ставиться на голосування, яку аргументував Бондаренко. Прошу визначатись. [[12:00:02]] За-37 Не підтримана. Бондаренко, 19-а. Можливо, у вас вона 18-а – нежиле приміщення.
взагалі збивка нумерації. Але мова йде про те, що. Нам такі різні документи видали. От таблиця, яка йде у нас, 18 поправка, мова йде про те, що інвентаризовані повинні бути ті ж об’єкти, про які я говорив, це допоміжні приміщення. І вони, їх є виключний перелік фактично, який є цей будинок. І вони повинні бути інвентаризовані на момент встановлення приватизації першої квартири, щоб потім їх не розтягнули до завершення створення об’єднання, щоб їх там не залишилося взагалі як би на балансі цього об’єднання в наступному. Дякую.
19 поправка Бондаренка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:01:14]] За-40 Не підтримана пропозиція. Так, 23-я, Бондик і решта, не наполягають? Ні. Майборода – врахована. Враховані – Петьовка. Відхилена – Кармазін, 29-а. Не наполягаєте? 24-а, зараз дивимося.
29 поправка.
24 поправка Майбороди в мене.
Ну, врахована, да.
Сьогодні зранку давали іншу таблицю.
Ну вот у Кармазіна така таблиця, в тебе інша.
Я сьогодні вранці отримав цю таблицю.
Ні, ні, 29-а його поправка. Майборода тільки 24-а.
Треба, хтось дайте Бондаренку таблицю, яку в останній момент роздавали. Добре. Вона в мене тоді 22-а, врахована редакційно, Бондаренко, так?
Не врахована.
У цій таблиці врахована, добре, давайте.
Мова йде, ще раз підкреслюю, що коли мова йде про те, для чого відводиться земельна ділянка, там іде мова про: "для обслуговування житлового комплексу". А я говорю: ".та задоволення інших соціально-культурних потреб". Мова йде про те, що на цій ділянці може бути дитячий майданчик, може бути якийсь спортивний майданчик, може бути якесь для витрушування килимів якийсь об’єкт і так далі. Тому це ділянка не тільки для обслуговування будинку, а для задоволення соціально-культурних потреб. Цю редакційну правку треба було би внести.
Я ставлю, вона у новій таблиці 22-а, те, що аргументує Бондаренко. Поправку Бондаренка, прошу визначатись. [[12:03:22]] За-54 Не підтримана. Так, Кармазін, 29-а, не наполягає.
Юрій Кармазін. 29 поправка.
Мікрофон Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. 29 По стосується статті 4. Я пропоную залишити частину п’яту в чинній редакції. А саме: "Об’єднання може здійснювати господарську діяльність для забезпечення власних потреб безпосередньо або шляхом укладення договорів з фізичними чи юридичними особами". Це роблю для того, щоби техніко-юридично уточнити положення законопроекту. Оскільки чинна редакція частини п’ять цієї статті є більш точною, ніж та, яка пропонується зараз в проекті. Більш того, вона вже випробувана часом і ми бачимо, що вона абсолютно є нормальною. Через це я хочу спитати у представника комітету, чому не можна було її врахувати і залишити те, що вже випробувано? Не обов’язково нове краще буває, ніж те, що випробувано часом. Дякую.
29 ставиться поправка Кармазіна на голосування, прошу визначатись. [[12:04:56]] За-20 Не підтримано. 33-я, Бондаренко. Можливо, вона у вас 32-а, будь ласка. Але вона суперечить 116 статті Регламенту. Прошу, Бондаренко.
Там іще була одна поправка, яка 22-а, то ми її проговорили, але одну далі пропустили. Мені дали зараз нову таблицю, ну, тобто ту таблицю, яка остаточна. Але була іще одна поправка, яка.
28-а?
значилась у старій, у тій таблиці, яка в мене була зранку, як 30-а, як 30-а.
30 поправка Петьовки.
30 поправка. Ну, вона у таблиці є, вона обговорювалась на комітеті, вона стосувалася того, що об’єднання співвласників багатоквартирних будинків може створюватись не тільки в одному будинку, а і в декількох. Тільки комітет вважає, що ці будинки повинні бути об’єднані спільною територією, якимись об’єктами інженерними і так далі. А в нас є випадки, коли об’єднання співвласників багатоквартирних будинків створюються з двох половин чи по обидва боки вулиці, наприклад, чи сусідні мікрорайони. Там нема спільної земельної ділянки, але об’єднання таке створюється. Тому треба дати можливість.
Це 28 поправка. Я ставлю її на голосування.
Мова йде про асоціацію. Ні, так треба створювати асоціацію. Яке? А як неподільне майно? Володимир Дмитрович, ви ж обізнана людина.
[[12:06:35]] За-56 Не підтримана. Так, 33-ю не будемо, бо вона суперечить 116-й Регламенту, тут навіть.
34-а, 35-а, 36-а, 38-а так само. 39-а зараз поправка.
39-а Кармазіна.
Юрій Кармазін. 39 поправка стосується того, що я пропоную залишити в чинній редакції абзац 13, а саме "Порядок та умови укладення договорів між об’єднанням та кожним власником квартири, приміщення" і також пропоную залишити в чинній редакції абзац 15, а саме "Порядок прийняття у члени об’єднання та виключення з нього". Обґрунтовую це тим, що питання членства в об’єднанні співвласників багатоквартирного будинку є одним з найбільш важливих в їх діяльності і без його вирішення створення об’єднання співвласників багатоквартирного будинку та їх діяльність буде суттєво ускладнена, тим паче, що будь-якій юридичній особі, яка заснована на об’єднанні осіб, у статуті обов’язково повинні визначатися питання прийняття у члени та виключення з нього, оскільки це є запорукою захисту таких осіб від безпідставних відмов у їх прийнятті чи незаконного їх виключення. От саме для цього я і пропоную, щоб залишилися в чинній редакції, як ми вже до цього всі звикли і громадяни також. Якщо є можливість.
39-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:08:17]] За-35 Не підтримано. Кармазін, 42-а. Не наполягаєте, Юрію Анатолійовичу? Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. У 42 поправці я пропоную статтю 9 залишити в тій редакції, яка вона зараз є. Для народних депутатів, хто її не пам’ятає, я нагадую, що: "членом об’єднання може біти фізична чи юридична особа, яка є власником квартири або приміщення у багатоквартирному будинку. Членство в об’єднанні є добровільним і може набуватися одночасно зі створенням об’єднання при проведенні установчих зборів, а також індивідуально на основі письмової заяви у будь-який момент його існування. Членство в об’єднанні розпочинається на підставі поданої письмової заяви власника за згодою об’єднання. Порядок прийняття до об’єднання визначається статутом. Членство в об’єднанні припиняється на підставі поданої письмової заяви власника приміщення або з інших підстав відповідно до статуту. Власники приміщень, розташованих у межах одного житлового комплексу, які не є членами об’єднання, можуть укладати з об’єднанням угоди про співпрацю та дії у спільних інтересах". Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
42 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:09:53]] За-41 Не підтримано. 44 поправка Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Я так зрозумів, Адаме Івановичу, що сьогодні Регламент у нас не діє, ми перерву не оголошуємо чи як це зрозуміти?
Будете аргументувати свою поправку?
Адаме Івановичу, я кажу, як Регламент каже. А там написано, що має бути перерва.
Буде перерва.
Я пропоную у статті 10 у частинах першій, четвертій і шостій, восьмій, десятій, одинадцятій, чотирнадцятій, п’ятнадцятій слово "співзасновники" замінити на слово "власники" у відповідних відмінках. Для того це я пишу, щоб узгодити цю норму з положеннями частини першої статті 6, відповідно до якої об’єднання може бути створене лише власниками квартир та нежилих приміщень багатоквартирного будинку. Тобто поняття "співвласник" тут не вживається. Саме для юридичної оцінки я це хочу записати. В частині четвертій в реченні п’ятому після слів: "порядок проведення опитування" доповнити словами: "та визначення його результатів". Вважаю, що відсутність такої норми може спричинити до формальності проведення таких опитувань. Дякую. Прошу підтримати.
44 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:11:24]] За-42 Не підтримана. 46-а, Одарченко.
Шановні колеги! Моя правка спрямована на те, щоб надати можливість Кабінету Міністрів України регулювати також порядок проведення письмового опитування мешканців. Це один з небагатьох випадків, коли влада має втручатися в діяльність громадян. Якщо залишити порядок проведення опитування на відкуп самих ОСББ, можливі ситуації, коли нечисті на руку дільці захоплять владу у будинках і їх неможливо буде скинути. У мене є приклади, коли через нечітко виписані механізми письмових опитувань, голови ОСББ скасовували рішення загальних зборів про власне звільнення, міняли тарифи, крали спільне майно. Тому треба, щоб цей порядок був єдиний для всієї держави, щоб потім не було зловживань. Колеги, це абсолютно неполітичне питання, до того ж, це розширення повноважень вашого уряду. Прошу підтримати.
46-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:12:43]] За-49 Не підтримана. 47-а, Бондаренко. Ви не наполягаєте?
Це та сама по суті.
Ну, але те саме ми вже проголосували, бо це порядок проведення.
Ми випадково подали однакові поправки.
Дякую. Враховані, враховані. Бондик, 53-а, не наполягає. [[Шум у залі]] 52 поправка врахована. Наполягають на підтвердженні. Я ставлю 52 поправку. Що, 48? І що? Тоді так і кажіть, що. Так, 48-а ставиться на підтвердження. Вона врахована. Прошу голосувати. [[12:13:51]] За-205 Не врахована. Це ваша справа. 52 поправка Майбороди врахована. Одарченко пропонує її підтвердити. Будь ласка, Одарченко мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, ця правка, яка нібито широко підтримана громадськістю, призведе до знищення нашого ЖКХ. Замість надання ОСББ права вибору, способу управління будинками пропонується просто списати будинки з балансів житлових управлінь і віддати їх ОСББ. Без капітального ремонту, без виготовлення документації. Влада просто списує людей з рахунків і каже: а тепер робіть, що хочете. Багато людей створювали ОСББ для того, щоб контролювати балансоутримувачів, щоб вирішувати окремі проблеми, але не для того, щоб отримати зношені будинки без документації з кіпою вимог від різних інспекцій. А тепер держава вирішила кинути цих людей і змусити їх залишитися наодинці зі своїми проблемами. Я прошу не підтримувати цю поправку Майбороди.
52 поправка ставиться на голосування. Прошу голосувати. На підтвердження. [[12:15:21]] За-224 Не підтверджена поправка. 53-я, Бондик, Прутнік, Плотніков не наполягають. 53-я. 54-а – врахована. 55-а, Одарченко.
Шановні колеги, я прошу підтримати в запропонованій мною редакції, ця правка вимагає неухильної передачі ОСББ будинків на. об’єднанню співвласників і унеможливлює відмову з боку колишнього балансоутримувача. Зараз дуже багато випадків, коли утворюються ОСББ, але будинки їм ніхто передавати не бажає, маючи на увазі, що можна ще трошки поторгувати підвалами.
Я ставлю 55-у на.
В статті 11 враховано, Юрій Віталійович. 11 прочитайте статтю, там все враховано.
55-а ставиться на голосування поправка. Прошу голосувати. [[12:16:32]] За-45 Не підтримано. 56-а, Бондик та інші не наполягають. 57-а – врахована. 58-а – врахована. 59-а, Кармазін, не наполягає?
Не наполягає.
Так, Одарченко, 60-а, будь ласка.
Шановні колеги, моя правка зводиться до того, щоб асоціації ОСББ повинні були звітувати перед своїми членами хоча б раз на рік. Я не розумію, чим це погано і чому люди не мають права почути, що роблять ці асоціації для їх добробуту і захисту, на що витрачаються їхні кошти? Я розумію, що мої колеги з іншої половини зали будуть голосувати "проти", бо для цієї партії слова "звітність, "відповідальність" – це лайливі слова, яких вони бояться і не можуть навіть їх вимовити, але прошу поставити мою правку на голосування. Дякую.
60 поправка ставить на голосування.
Треба вписати в статуті асоціації це.
Прошу визначатися. [[12:17:46]] За-56 Не підтримана. Петьовка, 61-а, не наполягає. 62-а, Бондик. Не наполягає. Майборода, врахована. 64-а, Бондик, не наполягає. 65-а, 66-а. 67-а, врахована частково, Одарченко.
Шановні колеги, це дуже серйозна правка, вона передбачає, що договори про управління будинком мають укладатися між трьома сторонами: між власниками, об’єднанням та управителем. Таким чином, і власники, і об’єднання матимуться можливість захищати свої права у суді, контролювати дотримання договору управителем. Без цієї норми жодна із сторін залишиться без реального захисту. Тристоронні угоди – це дієвий механізм відповідальності управителя і дійсного залучення до процесу всіх співвласників будинку. Прошу врахувати мою поправку.
67-а ставиться на голосування, прошу визначатися. [[12:19:00]] За-59 Не підтримана. 68-а, Бондик, не наполягає. 69-а, врахована редакційно. 70-а, редакційно. Одарченко, 72-а.
Шановні колеги, я не розумію логіки колег з Партії регіонів, вони хочуть, щоб замість ЖЕКів у нас були управителі, але позбавляють їх права стягувати борги за надання своїх послуг. Тобто якщо мешканці уклали угоду, а потім вирішили не платити управителю за його роботу, він не може стягнути з них борги. Ну, моя поправка усуває цю ситуацію. Прошу її підтримати.
72-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:19:58]] За-57 Так, Ковальова не наполягає. 74-а, врахована редакційно. Одарченко. Не наполягає.?
Ні.
Так, будь ласка, Сербін, врахована. 85-а, Одарченко, будь ласка.
Не наполягаю.
Не наполягаєте. Майборода, Одарченко. Врахована. 88-а, Одарченко, редакційно. Не наполягає. Бондик, 89-а. Бондик, Майборода, 93-я. Яка? 82-а, Кармазін. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, ви очевидно теж втомилися, бо перерви не даєте і порушуєте законодавство про працю. Очевидно, ви теж втомлюєтеся.
Беру на ізмор вас.
82-а передбачає таку пропозицію. Частину першу після слів "спільне майно в багатоквартирному будинку" через кому доповнити словами "яке складається з загального та неподільного майна". В цілому це буде звучати так. Власникам квартир та нежилих приміщень у багатоквартирному будинку належить на праві спільної сумісної власності спільне майно у багатоквартирному будинку, яке складається із загального та неподільного майна. Це дуже важливо в цивільно-правовому сенсі записати саме так. Через те я не розумію логіки комітету, який відхилив цю поправку, яка є абсолютно обґрунтованою і такою, що мала бути прийнята.
Комітетом пропонується залишити в першій редакції.
82-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:21:59]] За-34 Не підтримана. 84-а, Кармазін. Наполягаєте?
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я наполягаю також на перерві. Це не є добре, що ми. Ми могли б перерватися і спокійно приймати закон, так як передбачає цього Регламент. Я пропоную частину третю залишити в чинній редакції, а саме, записавши: "Загальне майно перебуває у спільній частковій власності співвласників багатоквартирного будинку". Ви розумієте, що зараз від прийняття кожного закону люди очікують яка неприємність буде. Прийняли Податковий кодекс – раптом земля і земельні ділянки, які були біля будинків, піднялися від 3 до 7 разів. Я попереджав, що там буде. І зараз весь час є підводні течії. Тому я пропоную залишити тут в тій редакції, як вона вже випробувана, в цьому суть своєї поправки. Прошу її підтримати, незважаючи на те, що люди втомилися.
84-а, ставиться на голосування, прошу визначатись. [[12:23:22]] За-27 Не підтримана. 88-а. Одарченко не наполягає. 89-а. Бондик не полягає. Майборода, 90-а, врахована. Бондик не наполягає. 83-я, 94-а. 93-я, поправка Майбороди врахована. Колега Одарченко наполягає поставити на підтвердження. Я ставлю 93 поправку, яка врахована комітетом, на підтвердження. Прошу голосувати. [[12:24:05]] За-232 Підтверджена. Поправка врахована. 94-а. 95-а. 96-а. 97-а. 97-а поправка Майбороди врахована, Одарченко пропонує поставити на підтвердження. Будь ласка, мікрофон Одарченка.
Шановні друзі! Тут, це чомусь називають законопроектом, раніше була чітка процедура оренди приміщень в будинках, що управляються ОСББ, але наш колега цю процедуру вилучає, а каже, що це не предмет регулювання цього закону. Але ж він не пропонує, як врегулювати це питання в інших законодавчих актах. Тому я прошу не підтримувати поправку Майбороди і залишити редакцію першого читання. Процедура оренди приміщення ОСББ це дуже болюча проблема для мільйонів людей і вона мусить бути врегульована. Тому я прошу відхилити його поправку і залишити в редакції першого читання.
97 поправка Майбороди комітетом врахована. Ставиться на підтвердження, прошу голосувати. [[12:25:29]] За-220 Не підтверджено. 98-а. Кармазін. Не наполягає?
Юрій Кармазін. Я звертаю вашу увагу на те, щоб ми в статтю 28 в першому читанні запропоновано частину другу і третю викласти в такій редакції. "Об’єднання ліквідується у разі придбання однією особою всіх приміщень у багатоквартирному будинку". І доповнити пунктом, абзацом другим і третім наступного змісту: після цього фізичного знищення або руйнування житлового комплексу, яке унеможливлює його відновлення або ремонт, відчуження житлового комплексу за рішенням суду і далі за текстом. Тобто, це випадки, коли ліквідується об’єднання, це суттєво доповнює правову частину цього законопроекту і я просив би врахувати її. Я не розумію чому комітет цього не зробив? Дякую. Прошу підтримати мою поправку.
98 поправка ставиться на голосування, Кармазіна. Прошу визначатися. [[12:26:49]] За-35 Не підтримано. 102 поправка. 100 поправка. Майбороди. Врахована. Одарченко, мікрофон.
Шановні друзі, ця правка колеги Майбороди спрямована на те, щоб управителя для будинків, де немає ОСББ, визначали без конкурсу. Без конкурсу це означає за корупційними схемами. Колеги, що ми робимо? Навіщо ми руйнуємо і так ледве працюючу сферу? У нас має бути інстинкт самозбереження. Якщо перед виборами наступить колапс, ви не наберете і п’яти відсотків. Якщо ви хочете, щоб вас остаточно зненавидів України, то голосуйте за правку Майбороди. Я прошу її не підтримувати, друзі.
100 поправка Майбороди комітетом врахована. Ставиться на підтвердження. Прошу голосувати. [[12:27:53]] За-213 Не підтримано. 102-а, Одарченко.
Шановні друзі, моя правка направлена на те, щоб управителі для будинків, які самі не змогли укласти відповідну угоду, визначались за конкурсом. Якщо ми цього не зробимо, то обслуговувати їх будуть ті ж самі ЖЕКи, від яких потерпаємо вже 20 років. Крім того, оскільки даний законопроект є не дуже виваженим, не відповідає інтересам громадян та містить внутрішні неузгодженості, пропоную не голосувати за нього в цілому. Я офіційно прошу ставити на голосування пропозицію про прийняття його в другому читанні без прийняття його в цілому. Можливо хоч до третього читання ми якось його виправимо. Дякую.
Так всі решта поправок ми пройшли. Шановні колеги! Таким чином.
Ще в комітеті є пропозиція, Адаме Івановичу.
В комітеті те, що є, залишайте в комітеті. Те, що є у нас в таблиці там і голосуємо. З голосу ми нічого голосувати не будемо!
Я як народний депутат прошу повернутися до поправки 52 і 48, вона випадково не набрала чисельність.
Хто за те, щоб повернутись до 52 поправки. Прошу голосувати. [[12:29:22]] За-214 Не повернулися. Залишається. І хто за те, щоб повернутися до 48 поправки. Прошу визначатись. [[12:29:42]] За-217 Не повернулися. Таким чином, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку [[реєстраційний номер 8474]] в другому читанні і в цілому. Прошу голосувати. [[12:30:16]] За-235 Закон прийнято. Шановні колеги, я вибачаюся, що не оголосив перерву о 12-й, бо в нас склалася би така колізія, що ми не завершили питання, а далі в нас ідуть судді, треба було б переривати питання. Тому оголошується перерва до 13-ї години. О 13-й годині почнемо розгляд питань, присвячених призначенням та звільненням суддів.
Будемо продовжувати нашу роботу. Зараз ми маємо розглянути питання про обрання суддів. Доповідач – Голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів Ігор Леонович Самсін. Будь ласка, Ігор Леонович. І народних депутатів запросіть до сесійної зали.
Шановний Голово Верховної Ради! Шановні народні депутати! Згідної частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього Закону. А також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституцій України, статті 78 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади судді безстроково.
Проект Постанови 10185, будь ласка.
Обрати Тацій Ларису Василівну на посаду судді Харківського апеляційного адміністративного суду безстроково.
Ставлю на.
Питання!
Куди питання? Будь ласка, Ляшко.
Дякую. Олег Ляшко, Радикальна партія. Представники Партії регіонів намагались зашкодити мені поставити питання, але їм цього не вдалося. А питання моє таке. Чому сьогодні в залі, шановний Володимире Михайловичу, звертаюсь до вас як до Голови Верховної Ради, який має стежити за тим, щоб в Україні дотримувались закони, чому сьогодні в залі Верховної Ради немає подання на звільнення душогубів, так званих суддів, Вовка, і як його, того другого, Кирєєва? Чому ці горе-судді, які виконують політичні замовлення влади, які незаконно ув’язнюють людей, чому вони й досі не звільнені з посад? Чому вони й досі не понесли відповідальність? Чому вони дискредитують нашу країну в очах світового співтовариства і перед власними громадянами? Я вас питаю, коли Кірєєв і Вовк будуть отут? Коли вони будуть звільнені? Відповідайте українському народу.
Дякую. Питання було поставлено до мене, я відповідаю. Коли Верховна Ради України внесе зміни до Конституції України, в Регламент Верховної Ради України, якими визначить, що цим правом володіє Голова Верховної Ради або вся Верховна Рада України. І якщо є претензії до судді, то я ще раз нагадую, треба звертатися до Вищої ради юстиції, от, і отримати відповідну відповідь, яка б вдовольняла поставлену вами проблему, тобто вас. Я прошу вас. Ставиться на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 10185]] про обрання судді. Прошу голосувати. [[13:03:47]] За-257 Рішення прийнято. Проект Постанови 10185-1.
Обрати Добрянську Ярославу Іванівну на посаду судді окружного адміністративного суду міста Києва безстроково.
Ставиться на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 10185-1]] про обрання судді. Прошу голосувати. [[13:04:24]] За-257 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови 10185-2, будь ласка.
Обрати Іванченка Олексія Юлійовича на посаду судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області безстроково. Я хочу тут зазначити, що за дорученням Голови Верховної Ради ми додатково перевірили скаргу, яка надійшла. Вона аналогічна тій скарзі за змістом, яку перевіряла Вища кваліфікаційна комісія. Скарга фактично на процесуальну діяльність судді, яка до компетенції Вищої кваліфікаційної комісії не відноситься, а до вищестоящих судів, тому ми знову рекомендуємо і обрати на посаду судді Іваніченка.
Володимир Яворівський, будь ласка. Мікрофон. У вас запитання до кандидата?
У мене до кандидата запитання. Для того, щоби я міг визначитися, як мені голосувати, я маю до вас запитання чисто морального, воно теж входить у статус так би мовити судді. Скажіть, будь ласка, чи не заздрите ви, скажімо, такому судді, як Кірєєв, якого забирають із маленького містечка Березань, який ще не має довічного так би мовити статусу судді, переводять його в один найбільш каральних судів – це Печерський народний суд, зараз його супроводжує "Грифон", він, як велика бариня, яку сьогодні бережуть, а також суддя Вовк, який, скажімо, сам є підсудним і у той же час судить Луценка, Кирєєв Тимошенко, а цей Луценка? Скажіть мені, будь ласка, як людина чесно, ви не заздрите цим двом суддям, які так блискавично роблять таку кар’єру за ті послуги, які вони роблять владі?
Не заздрю.
Дякую за відповідь. Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови про прийняття як постанови про обрання судді [[реєстраційний номер 10185-2]]. Прошу голосувати. [[13:06:46]] За-269 Постанову прийнято. 10185-3, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: Харківського апеляційного адміністративного суду Перцову Тетяну Сергіївну, Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Халаджи Ольгу Володимирівну, господарського суду Одеської області Д’яченко Тетяну Геннадіївну.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 10185-3]]. Прошу голосувати. [[13:07:39]] За-258 Рішення прийнято. 10185-4, будь ласка.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Вищого адміністративного суду України Ємельянову Валентину Іванівну; Вищого господарського суду України Корсака Віталія Антоновича; апеляційного суду Луганської області Люклянчука Віталія Федоровича; апеляційного суду Львівської області Струс Лідію Богданівну; апеляційного суду Сумської області Філонову Юлію Олександрівну; апеляційного суду Чернівецької області Косована Трояна Трояновича; апеляційного суду міста Києва Мазурик Олену Федорівну; Одеського апеляційного адміністративного суду Танасогло Тетяну Михайлівну; Ялтинського міського суду Автономної Республіки Крим Ганича Миколу Федоровича.
Одну хвилиночку. Юрій Одарченко, будь ласка, мікрофон. Потім – Ярослав Кендзьор.
У мене запитання до Ємельянової як до судді Вищого адміністративного суду. Скажіть, будь ласка, всім відомо, що.
Одну хвилинку. Давайте таким чином, якщо у вас є запитання, ми зараз, можливо, так поступимо: виведемо із списку, проголосуємо. В вас заперечення чи просто запитання? Просто запитання? Ну, тоді, будь ласка. Я перепрошую.
Всім відомо, що суддя Кірєєв призначався в Печерський суд тільки за його особистою заявою Президенту України Януковичу. Не було ніякого конкурсу на заміщення вакантних посад, він не проходив відповідні іспити. Всім абсолютно очевидно, що він призначався у Печерський суд для того, щоб провести політичний процес і вчинити розправу над Тимошенко. Як видитесь на те, що судді, таким чином, незаконно призначаються на посаду у порушення діючого законодавства України?
Я думаю, що суддя може дати відповідь тільки при розгляді конкретної справи. А взагалі просто це питання не до мене.
Спасибі. Одну хвилинку. Кендзьор Ярослав.
Ярослав Кендзьор, депутатська група "За Україну!" Ігоре Леоновичу, запитання щодо роботи діяльності судів у місті Львові. Я вже не один раз піднімав питання про ситуацію навколо залізничного міського суду. районного суду міста Львова. Уже з 2005 року, це в цьому році 8 років виповниться, як іде слухання справи по хабарництву колишнього голову Самбура Тершовчина. Перший раз слухав цю справу і виніс приправдальний вирок суддя Ганич, про якого я тут згадував, який потім був схоплений за хабар у 400 тисяч гривень. І звісна річ, вибір. висновок суду, вирок суду по Тершовчину, хабарнику, так само коштував немалого хабара Ви можете "підштовхнути" цей суд, щоб він хоч до 10-річчя цієї справи початку слухань.
Дякую. Питання зрозуміле. Будь ласка.
Ви розумієте, тут ситуація наступна. Вища кваліфікаційна комісія, ні жоден інший орган не повинен втручатися в розгляд справи суддею по суті. Лише після закінчення розгляду справи ми можемо приймати і з’ясовувати ті обставини, за яких було постановлено суддею рішення. Якщо це стосується не процесуальних дій судді, бо процесуальні дії судді перевіряються вищестоящими судовими інстанціями, Вища кваліфікаційна комісія реагує на зазначені дії, неправомірні дії, які здійснював той чи інший суддя.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ви знаєте, це я до одного з попередніх колег, давайте ми по Кірєєву будем задавати питання до тих, хто несе за нього відповідальність. Для того тих нещасних дівчат підставляти під Кірєєва? Вони до нього жодного стосунку не мають. Тому в мене питання до голови Вищої кваліфікаційної комісії, от ви до нього стосунок маєте, адже Кірєєв був незаконно призначений на посаду судді Печерського суду. І саме тому що він через вашу гібку позицію, бо ви не дотрималися вимог закону, ви дали можливість його призначити на цю посаду, саме тому він, знаючи, що він підвішений на гачку, як і суддя Вовк, проти якого порушена кримінальна справа, вони виконують будь-які забаганки влади. Вони і вас завтра посадять. Ви сьогодні на трибуні, а завтра такий Кірєєв і Вовк і вас упечуть у тюрму, і будь-кого з нас посадять нізащо, за те, що ми не робили. Вбивці миколаївські, ґвалтівники в на свободі ходили, поки люди не піднялися, а невинні люди через таких Кірєєвих по тюрмах сидять. Я питаю, пане.
Будь ласка, Ігор Леонович.
Я хочу зазначити, що я не тільки голова, а я ще й суддя Верховного Суду. І хочу зазначити, що думка, не думка, а рішення Вищої кваліфікаційної комісії було проведено у відповідності до вимог закону.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради про обрання суддів [[реєстраційний номер 10185-4]]. Прошу голосувати. [[13:14:01]] За-271 Рішення прийнято. Дякую вам.
Дякую.
Шановні народні депутати, дозвольте від вашого імені привітати суддів, яких ми щойно призначили на посади суддів безстроково, прийнявши відповідне рішення Верховної Ради України, і побажати їм здоров’я, а головне, щоб питань до них не виникало. [[Оплески]] Шановні народні депутати, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на четвер. Оголошується до розгляду проект Закону про особливості продажу пакетів акцій, що належать державі у статутному капіталі банків, у капіталізації яких взяла участь держава [[реєстраційний номер 9362]]. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет розглянув законопроект про особливості продажу пакетів акцій, що належать державі у статутному капіталі банків, у капіталізації яких участь брала держава. Це друге читання. До другого читання надійшло 27 пропозицій від народних депутатів України, була створена робоча група, до якої були долучені представники Міністерства фінансів, Національного банку та Світового банку. В загальному висновку було прийняте рішення, що є потреба залишити редакцію законопроекту, фактично, у редакції першого читання. Тому всі 27 пропозицій були відхилені. Хоча в комітеті ми робили обговорення всіх цих положень, і по деяких питаннях, безумовно, у нас виникала дискусія. Я хотів би просто для стенограми, яка дискусія виникала. Чотири позиції, на які зауважив комітет. Перша – це те, що. щодо неможливості продажу дрібних пакетів акцій. Тобто законопроект предполагає продаж тільки крупних пакетів акцій. Друге питання, яке також ставилося у комітеті, те, що радник з продажу пакетів акцій визначається з певними критеріями, на які також члени комітету робили зауваження щодо умов, яким має відповідати цей радник. Наступне питання, яке також лунало, це хто саме має проводити конкурс продажу цих банків. Ми вважали б за потрібне, що це має робити Фонд державного майна України, але прописано Міністерство фінансів. І все ж таки позиція Міністерства фінансів була більш така переконана у бік того, що конкурс має проводити Міністерство фінансів. І остання позиція – щодо неможливості участі в конкурсі на покупку акцій тих власників, які приймали участь в статутному капіталі до продажу, до того моменту, як банк попадав під рекапіталізацію. Такі питання були на комітеті озвучені. Тому я їх для стенограми відмітив. В цілому ми рекомендуємо прийняти цей закон і готові розглядати його в другому читанні. Дякую.
Шановні колеги, комітет мотивував свою позицію тим, що він відмовився приймати позитивні рішення по всіх 25 поправках, необхідність узгодження цих позиція як з банківською системою України, так і з міжнародними фінансовими структурами. Правильно я переказав позицію?
Абсолютно точно.
Разом з тим депутати наполягають на своїх поправках, хоча я просив би їх не наполягати. Юрій Кармазін, 1 поправка.
Шановний Володимире Михайловичу, в наслідок таких дій комітет. Ви уже бачили. Ми за тиждень отримуємо по 11 вето Президента. І ще отримаємо після таких речей. Я пропоную у статті 2 частину другу викласти в наступній редакції: "Продаж пакетів акцій банків здійснюється за принципами законності, відкритості та прозорості, конкурентності, недопущення дискримінації учасників та запобігання корупційним діям і зловживанням". Кінець тексту, який я пропоную записати. Ці вношу зміни з метою уточнення положень стосовно переліку принципів продажу пакетів акцій банків задля забезпечення законності та ефективності здійснення такого продажу. Так, необхідно доповнити цей переліки такими принципами, як законність, прозорість, недопущення дискримінації та запобігання корупційним діям і зловживанням. Кругом в світі це є, я розумію, що не для нашої держави. Але я прошу підтримати мою поправку, вона не політична, вона навпаки.
Ставиться на голосування 1 поправка. Прошу визначатися. [[13:19:50]] За-40 Не підтримана. 2 поправка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. 2-а поправка стосується того, щоб в статті 3 частину першу після слів "Кабінетом Міністрів України." доповнити словами "на підставі пропозицій Національного банку України". Вношу ці зміни з метою уточнення положень законопроекту, адже відповідно до Закону України "Про Національний банк України" Національний банк є органом, який здійснює банківський нагляд. Тому він може здійснити більш зважено оцінку успішності капіталізації конкретного банку та необхідності продажу пакетів акцій банків, які належать державі. Крім того, відповідно до Закону про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України рішення про участь держави у капіталізації банків приймає уряд на підставі пропозицій Національного банку. Тому цілком логічно було б передбачити, що і рішення про продаж акцій банків приймається на підставі пропозицій Національного банку України. Прошу підтримати цю поправку, вона не є політичною.
Ставиться на голосування 2 поправка, Юрія Кармазіна. [[13:21:20]] За-47 Поправка не підтримана. Станіслав Аржевітін, будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати! Я хотів би привернути увагу, про що йде мова. Ті банки, в яких є держава власником, і продаж цих часток буде визначати не стільки держава, а буде визначати оцей консультант-радник, міжнародний радник, і ми побачимо далі по тексту. Тому я хотів би на це привернути увагу, що це право буде тепер за радником, а не за державою. В моїй пропозиції були: це повинен здійснювати Фонд держмайна. Я вам зачитаю висновок Юридичного управління з цього приводу щодо нової конструкції продажу державних часток. "Запропонований спосіб регулювання порядку продажу капіталізованих державою банків є неприйнятним, оскільки питання відчуження державного майна врегульовано на законодавчому рівні і має практичне застосування близько 20 років". Я хотів би наголосити, що три місяці тому ми прийняли новий Закон про Фонд держмайна, де ці всі функції, які делегуємо зараз не зрозуміло якому раднику, прописані в цьому законі.
А це взагалі не стосується 3 поправки. Ваша 3 поправка каже зовсім про інші речі. І 3 поправка те, про що сказано в вашій поправці, воно сказано в преамбулі. Дослівно прочитайте преамбули, в преамбулі всі ваші слова записані.
Ставиться на голосування 3 поправка. Прошу визначатися. [[13:23:08]] За-17 Поправка не підтримана. 4 поправка. Станіслав Аржевітін, будь ласка.
Мова йде про 4 поправку, я прошу вибачення. Правильно сказав керівник нашого комітету, я йому дякую, він правильно розставив акценти про те, що в комітеті у нас була дискусія навколо цих всіх питань. І, на жаль, наскільки я знаю, рішення комітету в нас так і не приймалося з цього приводу. Але я хотів би ще раз наголосити, головна новела цього законопроекту, що тепер відчужувати акції, де є власником держава, буде не Фонд держмайна, так як це по великому рахунку передбачено законом. Отже, в законі що сказано, що Фонд держмайна може бути від імені держави засновником, учасником у разі придбання державою акцій пакетів. Фонд держмайна має право запрошувати радників, подає Кабінету Міністрів про доцільність відчуження тих акцій, які придбала держава, право дострокового продажу. Тому моя пропозиція: це повинен робити Фонд державного.
Ставиться на голосування 4 поправка. [[13:24:39]] За-14 Поправка не підтримана. 5-а, 6-а і 7-а поправка – це поправки, які вніс Юрій Кармазін. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, з вашого дозволу по поправках. Я розумію, що є бажання всі зразу розглянути. Але в мене такого бажання немає, тому що цей закон буде ганебним, якщо його зараз не змінити. Я пропоную в статті 4 частині першій пункті 1 слова "Міністерство фінансів України" замінити на слова "уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань формування та забезпечення реалізації державної фінансової політики". Обґрунтовується тим, що вживати в законах повні офіційні назви міністерств згідно правил законодавчої техніки є неправильним. І подивіться всі останні вето Президента, він поміняв уже і Міністерство економіки і все інше. Все одно не хочемо робити висновок як законодавчий орган. Частина четверта статті 2 Закону про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи якраз пише уже про те, що здійснюються.
Ставиться на голосування 5 поправка. [[13:26:10]] За-27 Не підтримана поправка.
6 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я дякую всім депутатам, хто підтримав, на жаль, тут не багато сьогодні демократів. В 6 поправці я пропоную частину другу після слів "учасники конкурсу" доповнити через кому словами "комісія з продажу пакетів акцій банків" і далі за текстом. Це я пропоную цю поправку з метою узгоджень положень законопроекту між собою. Адже відповідно до статті 12 цього законопроекту для проведення продажу пакетів акцій банків Кабінетом Міністрів України утворюється комісія з продажу таких пакетів. Разом з тим, в статті 4 законопроекту ні серед переліку суб’єктів продажу акцій банку, ні серед її учасників немає цієї комісії. Очевидно, що така комісія бере участь у продажі акцій банку. Через це я просив би вас підтримати мою законодавчу ініціативу і надати мені можливість і далі висловлювати свої думки. Але я просив би опозицію також зосередитися і голосувати. Дякую.
Ставиться на голосування 6 поправка.
Прошу підтримати! [[13:27:38]] За-36 Не підтримана поправка. 7 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я дякую всім 36 поіменно народним депутатам. Закликаю інших, хто зайнятий більш серйозними розмовами, дивитися в закон, бо буде щось жахливе. І я пропоную в статті 5 частину другу після слів: "володіти істотною участю в таких банках" доповнити словами: ".та або банки, банківські групи, акціонерами чи учасниками яких є колишні акціонери банків, які держава докапіталізувала відповідно до закону". Ці зміни вношу з метою уточнення положень законопроекту щодо переліку осіб, які не можуть бути стратегічними інвесторами, покупцями пакету акцій. Вважаю, що окрім виключень можливості бути стратегічними інвесторами, які містяться в цій статті, необхідно передбачити і банки, банківські групи, акціонерами чи учасниками яких є колишні акціонери банків, яких держава докапіталізувала відповідно до Закону про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 7 поправку.
Прошу підтримати! [[13:29:03]] За-25 Поправка не підтримана. Так. Поправка Горбаля - 8-а. Наполягає? Ні. Аржевітін, 9-а. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, я якби поясню. Мова йде про те, хто не має права бути покупцем оцих акцій, які буде виставляти на продаж отой іноземний радник, про якого я вже говорив, ми ще до нього повернемося. Так от не мають права приймати участь ті акціонери, які володіли до того істотною участю, тобто були співвласниками цього банку. Я так розумію, що це відрізається для того, щоб ті акціонери, які були мали частку в цьому банку, не мали право. Тому що далі ми будемо говорити про те, що акції забороняються дробленню, тобто треба продавати великим пакетом, потрібно і очевидно, це буде продаж для іноземних великих компаній, зрозуміло. Тому, як би, моя пропозиція, що залишити право для українського інвестора мати можливість покупки ось цих акцій. Я думаю, що Конституція нашої держави ставить в рівні умови всіх інвесторів перед покупкою чи намірами купити акції того чи іншого банку. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 9 поправку. [[13:30:38]] За-18 Поправка не підтримана. Поправка 10, Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную в статті 6 частинах першій та третій слова "Міністерство фінансів України" замінити словами "уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань формування та забезпечення реалізації державної фінансової політики". Наголошую, що в усіх останніх вето Президент вам написав "з питань економічної політики" і так далі. Я зараз написав "з питань фінансової політики", це абсолютно правильно. Хоча, і в частині четвертій статті 2 Закону "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи" написано, що здійснюється Міністерством фінансів, все-таки, для позначення назв міністерств та інших центральних органів в законах необхідно визначати загальні назви. Адже в статті 106 Конституція наділяє Президента повноваженнями щодо утворення, реорганізації та ліквідації за поданням Прем’єра міністерств і інших органів виконавчої влади. Прошу підтримати мою пропозицію. Дякую.
Ставлю на голосування 10 поправку. [[13:32:07]] За-19 Поправка не підтримана. 11 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Поправка 11-а стосується внесення змін в частину першу після слів "Міністерство фінансів України" я пропоную доповнити словами "за погодженням Національного банку України". Це я пишу для того, що відповідно до Закону "Про Національний банк України", до речі, я не бачу тут сьогодні у нас представників Національного банку, а це надзвичайно негативно. Я звертаюся до пана Арбузова, вирішуються серйозні питання. У вас що немає часу більше підійти в Верховну Раду? Чи у вас нема заступників? Пане Арбузов, будь ласка, міняйте своє відношення до роботи. Так-от, Національний банк є органом, який здійснює банківський нагляд. Тому введення норми, якою передбачається, що для проведення оцінки пакетів акцій банків, одержання рекомендацій щодо порядку проведення та підготовки плану продажу пакетів акцій банків, відбору стратегічних інвесторів та іншого, Міністерство фінансів залучає радника з продажу пакетів акцій лише за наявності погодження претендента в радники Національного банку.
Ставлю на голосування 11 поправку. [[13:33:37]] За-44 Поправка не підтримана. Станіслав Аржевітін, 12 поправка.
Шановні, ця стаття говорить про те, що таке радник, який має право тепер ось так майже одноосібно продавати частки державні у тих банках, які придбала держава. Так ось, радником може бути тільки інвестиційний банк. У нас таких банків на Україні немає за нашим українським законодавством. Може бути лише міжнародна юридична компанія. Зрозуміло, для чого міжнародна юридична компанія. І далі ідуть ознаки оцього єдиного продавця оцих акцій. Також указує юридичне управління, я вам прочитаю: "Проектом передбачено залучення радника з продажу пакетів акцій банків, вимоги до якого, на нашу думку, мають забезпечити його відбір з усуненням можливих конкурентів". І далі. Цей радник повинен мати ознаку 20-річний досвід надання консультацій, у тому числі державних консультацій, має 5-річний досвід виконання відповідної роботи у державах Центральної, Східної Європи. Зрозуміло, що це мова йде про іноземного консультанта, який буде.
Ставлю на голосування поправку 12. [[13:35:07]] За-26 Поправка не прийнята. 14 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу, що поправка, до якої вносяться ці зміни, є стаття 7, вона називається, стаття: "Етапи продажу пакетів акцій банків". Тому відповідно до цього я пропоную у статті 7 частині першій виключити слова "без дроблень на частини". І тоді буде звучати так: "Продаж пакетів акцій банків здійснюється за такими етапами" і далі перелік – це буде відповідати тому, як називається стаття. І це я пишу для того, щоб була досягнути при продажу пакетів акцій найвища ціна за них, що призведе до отримання Держбюджетом більших надходжень. У разі ж продажу пакетів акцій без їх дроблення на частини не сприятиме отриманню найвищої ціни за них так, як зараз, якщо буде записано далі. Через це я прошу і представників більшості, і меншості проголосувати за цю поправку. Вона говорить про можливість наповнення більшого бюджету країни. Дякую.
Ставиться на голосування 14 поправка. [[13:36:36]] За-46 Поправка не підтримана. Поправка 16. Станіслав Аржевітін, наполягаєте на ній.
Шановні народні депутати, мова йде про те, що ми законом забороняємо продавати акції меншими пакетами. Тобто можна продавати тепер буде тільки оптом. Я думаю, що тут мова йде не стільки про наповнення бюджету, як мова про те, що українці, які мають право за Конституцією приймати участь в таких процесах, вони зараз будуть відрізані. Тому я думаю, що це є неправильна норма, тому що пакети, як і у всіх країнах, продаються вільно і будь-який громадянин України чи юридична особа має право зацікавитись і придбати такі частки, особливо, коли мова йде про державні частки. Тому ми усі: і Горбаль, і Аржевітін, і Кармазін, говорять про те, що повинно бути право за законом на дроблення акцій, тобто продавати любими квотами такі акції. Підтримайте, будь ласка, право українців.
Ставиться на голосування 16 поправка. [[13:37:58]] За-32 Поправка не прийнята. 17 поправка, Аржевітін. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні народні депутати, я ще раз хочу і весь час наголошую, що слово: "радник" по тексту потрібно читати: "іноземний радник" – це просто приховане слово. Тому я і пропоную "радника іноземного" вилучити. На його місце за законом всюди поставити: "Фонд держмайна". Не потрібно радників високооплачуваних побачити, роками ми повинні роками їх утримувати, коли в нас є кваліфікована державна установа – Фонд державного майна. Крім того, за новим Законом про Фонд держмайна, який ми прийняли в грудні минулого року, таке право надається будь-якому суб’єкту, я маю на увазі, на оцінку майна, будь-якому українському суб’єкту, який має відповідну ліцензію. Чому виключно за законом тільки іноземний радник має оцінювати цю частку, шукати іноземного інвестора? Я думаю, що, ну, можна догадуватись, для чого це робиться. Тому я і пропоную, давайте "Фонд держмайна" замінимо і вилучимо "радника". Ось моя пропозиція.
Ставиться на голосування 17 поправка. [[13:39:24]] За-43 Рішення не прийнято. 18-а поправка. Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Мені дуже прикро, що тільки 43 чоловіки розуміють в державі, що краще платити своєму Фонду держмайна, ніж іноземним радникам по їхнім тарифам. Це взагалі злочинні речі, ті які пропонуються. Через те прикро, що не підтримали поправку колеги Аржевітіна. Моя поправка стосується статті 9, яка називається: "Проведення конкурсу". Я пропоную після частини першої доповнити її новою частиною, другою, наступного змісту: "Порядок продажу пакетів акцій банків здійснюються з урахуванням вимог законодавства про приватизацію". Ці зміни вношу в зв’язку з тим, що в Закону "Про управління об’єктами права державної власності" відповідно до нього особливості продажу корпоративних прав держави у статутних капіталах банків повинні відповідати вимогам законодавства про приватизацію. Приблизно це саме намагався вам твердити і пан Аржевітін. Але ніяк комітет чомусь не дослуховується. У мене таке враження, що на якусь іншу державу почали працювати.
Ставиться на голосування 18 поправка. [[13:40:55]] За-55 Рішення не прийнято. 19 поправка. Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати! Тепер ми дійшли до теми продажу, тобто самих конкурсів. Так ось тепер прописуються повноваження раднику з продажу цих іноземного раднику з продажу цих пакетів. Звичайно, йому за законом делегує Кабінет Міністрів особливі повноваження це здійснювати. Тому моя пропозиція теж є в тому, щоб знову і в цій частині замінити "іноземного радника" на "Фонд держмайна" відповідно до Закону про. про який чітко прописано, як він здійснює оцінку, готує звіти, готує ціну на продаж. Це законом, який ми два місяці тому прийняли разом, коли розглядали з цим законом. Тому й моя пропозиція. Давайте заберемо це право в іноземного радника, віддамо кваліфікованому нашому державному Фонду держмайна. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 19 поправку. [[13:42:12]] За-37 Поправка не прийнята. Поправка 20, Станіслав Аржевітін.
Шановні, і 20 поправка моя про те, щоб і надалі вилучити о ті повноваження, які ми даємо цим законом раднику з продажу пакетів акцій, який проводить їх оцінку з урахуванням ринкової вартості, поточного стану банку, обсягів і так далі. Ну, ви ж розумієте, на скільки це все – умовні речі. Законом про. державним Законом про оцінку майнових прав та професійну оціночну діяльність Фонду держмайна чітко прописані процедури, за якими він здійснює оцінку цього майна, звітує перед Кабінетом Міністрів, ось і далі здійснює продаж чи управління. Ну, законом передбачили державній установі таку чітку функцію, чіткі повноваження, чіткі механізми щодо оцінки майна. Ні, ми це знову віддаємо іноземному раднику з продажу пакетів. Я прошу підтримати кваліфікований Фонд держмайна.
Ставлю на голосування 20 поправку. [[13:43:35]] За-33 Поправка не прийнята. Шановні народні депутати, у зв’язку з рішення про те, що ми о 13 годині 45 хвилин розпочнемо процес голосування, я прошу зробити перерву в розгляді цього питання і оголошую необхідність переходу до голосування. Так, голова комісії, будете ще робити оголошення? Ну, вже комісія робила. Шановні колеги, відповідно до прийнятого рішення нами о 13 годині 45 хвилин розпочинається голосування. Воно триватиме до 14 години 45 хвилин. Тобто оголошується перерва для голосування.