Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації, зараз розпочинаємо реєстрацію. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[16:06:30]] В залі зареєстровано 294 народних депутати України. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Повертаємося до розгляду питання порядку денного реєстраційний номер 1210, 1210-1. Шановні колеги, у нас залишилося право виступу від фракції "Голос", Ярослав Іванович Железняк. І після цього "Слуга народу". Олександр Сергійович Корнієнко після цього.
Шановні колеги, користуючись можливістю, нагадаю, про що цей законопроект. Це, напевно, найбільш об’ємний законопроект, який розглядав цей зал, і він об’єднує багато питань. На жаль, частина з цих питань викликала великий дисонанс у бізнес-асоціацій, у підприємців, у звичайних людей. Є і речі, які є позитивними. Цей законопроект складається, фактично, з трьох частин. Частина перша – це адміністрування. Та частина, яка повинна дати більше надходжень в бюджет, але і більший контроль. Ми провели в комітеті більше двох десятків зустрічей по кожному розділу частини по адмініструванню. Було багато нарікань щодо збільшення строків перевірок, щодо збільшення штрафів, щодо наявності апеляційних рад і таке інше. Я дуже сподіваюся, що, якщо цей законопроект буде підтриманий в першому читанні, то до другого читання врахують ті поправки, які озвучував голова комітету, і цей законопроект в цій частині буде краще. Друга частина стосується підняття ставок – ставок на руду, ставок на газ, інших ставок. До цього можна по-різному відноситися, можна говорити про те, що ми повинні захищати наші надра, можна говорити про те, що ми повинні давати максимально оптимальні умови для бізнесу, це рішення, яке приймає коаліція. Єдине, що ми просимо, для того, щоб рішення в цьому розділі по ставкам було збалансоване і не призвело до зменшення фактичних надходжень до бюджету через втрату податків, інвестицій і просто закриття підприємств. І остання частина найбільш позитивна і та, яка викликає насправді найбільше схвалення серед нашої фракції, це частина має таку дуже складну назву як BEPS. А якщо просто, то це боротьба з офшорами. Цей розділ є великий. Ми з вами декілька раз голосували законопроекти, які посилюють його. І зараз це та можливість, яку нам дає Верховна Рада для того, щоб поборотися з офшорами. До цього розділу є також багато нарікань, у тому числі і до так званих контрольованих іноземних компаній. І знову ж таки ми дуже сподіваємося, що якщо цей законопроект буде прийнятий за основу, то ті зауваження, які озвучив голова комітету, разом з іншими членами комітету будуть доопрацьовані до другого читання, і цей законопроект стане краще. Повторюсь знову, це найбільш об’ємний законопроект, який розглядала ця Верховна Рада. І в Податковому кодексі кожна крапка, кожна кома може зробити величезну помилку. Тому дуже наполягаємо на тому, щоб цей законопроект був доопрацьований згідно рекомендацій комітету до другого читання. Дякую.
Дякую, Ярославе Івановичу. Прошу записатися на виступи від народних депутатів. Регламент – до 6 хвилин. Почекайте. Був Корнієнко, його зараз нема. Смаглюк. Включіть, будь ласка мікрофон. Ще від "Слуги народу". Василевська-Смаглюк, включіть, будь ласка, мікрофон Від політичної партії "Слуга народу".
Василевська-Смаглюк, 96 виборчий округ. 1210 є продовженням 1209, і він включає в себе дуже багато змін. Але головне – це боротьба з низькоподатковими юрисдикціями. Ми хочемо, щоби більше податків платили все-таки в український бюджет, не виводились гроші з українських компаній на Кіпр і Віргінські острови. Також це великий план AntiBEPS, який дуже чекають наші міжнародні партнери, який потрібен для більшої прозорості бізнесу. Будь ласка, пропоную прийняти цей законопроект у першому читанні і доробити його до другого читання, щоб він був ідеальний. Дякую.
Дякую. Прошу записатись на виступи від народних депутатів. Регламент – до 6 хвилин. Забродський Михайло Віталійович.
Дякую, пане Голово. Южаніна Ніна Петрівна. Южаніна.
Южаніна Ніна Петрівна. Включіть мікрофон Южаніній.
Шановні колеги, якраз є можливість трошки детальніше сказати, що є з поганого в цьому проекті закону. Тому що всі фракції виступили з різкою критикою, з тим, що всі розділи цього законопроекту, якщо його, уявімо, можна розділити на такі підгрупи і якісь із них є корисні, то це відсотків 5 із усього великого проекту закону, який ми розглядаємо по повній процедурі. Я вам намагаюся довести, що такі зміни в системі адміністрування взагалі неможливі. І ще раз повторюю, дисертації тут не потрібно. Випробувати на підприємцях – вже це пройдений шлях. І країна не має повертатися до цього. Тому що норми закону передбачають запровадити невичерпний перелік обставин, наявність яких надає право посадовим особам контролюючого органу на власний розсуд звільняти платників податків від відповідальності або пом’якшувати її на 50 відсотків розміру штрафу. Це які корупціогенні норми ми даємо новим законом! Наділити контролюючі органи правом на власний розсуд вирішувати питання застосування або незастосування до платників податків визначених правил, визначених міжнародними договорами України або їх вільного тлумачення. Застосовувати до платників податків фінансові санкції та пеню за порушення ними податкового законодавства незалежно від його вини. Фактично, цей проект закону впроваджує презумпцію винуватості платника податків. Збільшити вдвічі терміни проведення податкових перевірок. Надати податковому органу можливість щоквартально вносити зміни в річний план-графік планових перевірок і не за 10 днів, а за декілька днів доводити, що у платника податків буде перевірка. Збільшити в 2-4 рази розміри штрафів за податкові порушення, в тому числі вчинені вперше. Ми навпаки впроваджували такі норми для того, щоб виховувати податкову культуру, а не вбивати її. Наділити податкові органи правом застосовувати декілька штрафних санкцій за одне і те ж саме податкове правопорушення платника податків. Скажіть, будь ласка, як можна. Тут було нам сказано авторами цього законопроекту, що треба перейти до відповідальності контролюючого органу. Так, від персональної відповідальності, яка зараз є в діючому законодавстві до відповідальності контролюючого органу в цілому, тобто до колективної безвідповідальності. Мені здається, що в частині адміністрування податків абсолютно ви не маєте права зараз нічого впроваджувати нового. Всі норми, які зараз працюють, є ефективними, проєвропейськими і дайте час акліматизуватися новій Державній податковій службі для того, щоб вона стала справді сервісною. Впроваджуючи нові ініціативи, ви тільки.
Дякую. Бондар Михайло Леонтійович. Гончаренко Олексій Олексійович.
Дякую. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", північ Одещини. Шановні друзі, ось ми зараз з вами розглядаємо надзвичайно важливий документ – це фактично така собі економічна конституція для підприємців, для всього того бізнесу, який працює в Україні. І що каже бізнес, побачивши цей документ. Подивіться заяву Європейської Бізнес Асоціації, Американської торгово-промислової палати. Вони в шоці. Вони в шоці, вони кажуть: ніколи не приймайте це, що ви робите, ви ж вбиваєте економіку своєї країни. Саме завдяки таким рішенням, які приймаються в турборежимі, ми маємо результати. А які у нас результати економічні нашого шаленого уряду технократів? Поки вони їздять один за одним на самокаті, ми маємо за жовтень місяць мінус 5 відсотків промислового виробництва по відношенню до вересня. Мінус 5 відсотків за один місяць. Чи це попередники винні? Чи це вже ваші результати. Подивіться на рейтинг простоти сплати податків, Україна, яка 4 роки піднімалася в цьому рейтингу, вперше в цьому році впала на 11 позицій. Вперше впала. А чому? Тому що великі підприємства закривають свій бізнес, тому що бізнес втікає, тому що бізнес не може зрозуміти, що ви коїте в цьому турборежимі, ніхто не розуміє правил, які ви вводите. Подивіться, що ви, які корупційні правки ви проводите через Верховну Раду. Зупиняється тютюнова галузь. Будь ласка, провели свої правки – зупинилися підприємства по всій Україні. Десятки мільйонів гривень кожного дня втрати – вам на це наплювати. Люди втрачають робочі місця – вам на це наплювати. Що ви зараз придумали? Відміна персональної відповідальності інспекторів – класне рішення. Можливість продовження строку проведення податкових перевірок майже у 2 рази – класне рішення. Ну, можу довго продовжувати. Виходить керівник вашого комітету і каже, ми це все приберемо до другого читання. Якщо ви все це знаєте і що це жах, нащо ж ви його зараз, вибачте, сунете по Верховній Раді? Так зупиніться, напишіть нормальний закон, погодьте його з бізнес-асоціаціями і вийдіть в Верховну Раду, а не ганьбіться на весь світ, тому що, дійсно, те, що ви зараз сьогодні робите, це ж ганьба на весь світ. Такі закони не можна приймати, такі закони вбивають Україну. З-за таких законів люди їдуть з України, тому що в них немає тут майбутнього, їм немає де працювати; українській енергетиці немає де працювати, бо ви відкрили ринок для російської електроенергії; українським спеціалістам немає де працювати, бо ви приймаєте такі закони, які знищують, просто знищують бізнес і знищують майбутнє нашої держави. Тож, шановні друзі, тільки червона кнопка, не голосувати за це, зупинити це сьогодні. Бо завтра результатом буде те, що людям не буде чого їсти. Це Микола Янович Гончарук тільки таке міг написати. Ганьба!
Слово надається. Заключне слово надається автору законопроекту Гетманцеву Данилу Олександровичу. З трибуни, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, по-перше, буквально декілька слів у відповідь. Друзі, критикуйте законопроекти наші, які ми розробляємо і подаємо, скільки завгодно. Але перед тим, будь ласка, читайте ці законопроекти. До чого, які дисертації? Про що ви говорите? Про які ви говорите шалені наслідки? Ви навіть не читали ті тексти, які ви сьогодні критикуєте. Ми пропонуємо ввести систему відповідальності, яка існує у всіх наших сусідів, в Європі, коли платника можна притягнути до відповідальності лише за умови вини у вчиненні його правопорушення. А не те середньовіччя, той совок, який є зараз у нас в податкових відносинах. Прочитайте, будь ласка, а потім критикуйте. Також я хочу наголосити, що автор законопроекту 1210-1 народний депутат Ковальов, він подав лист про відкликання свого законопроекту, але це неможливо зробити без рішення Верховної Ради. Я прошу Голову Верховної Ради поставити це питання на голосування. А вас прошу не підтримувати зняття його з порядку денного. Дякую.
Добре. Данило Олександрович, якщо я правильно зрозумів, така сама ситуація як із законопроектом 1209-1. Був лист автора. Зняття питання з порядку денного, який було внесено в порядок денний Верховної Ради України, приймається виключно рішенням Верховної Ради України. Ставлю на голосування пропозицію щодо відкликання законопроекту 1210-1 народним депутатом Ковальовим. Прошу визначатись та голосувати. Прошу визначатись та голосувати. [[16:21:11]] За-56 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили та вичерпали час обговорення цих законопроектів. Тому ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві (реєстраційний номер 1210-1). Готові голосувати? Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:22:13]] За-225 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання. [[Шум у залі]] А, 10-й поставити? Шановні колеги, ставлю. Підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, законопроект 1210-1 не був підтриманий. Ставлю на голосування пропозицію щодо прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо. [[Шум у залі]] Почекайте. 1210. Ні, 1210, 1210-1 – це два законопроекти, шановні колеги. Що ви говорите? Будь ласка, ви знаєте Регламент краще за мене. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Да. [[Шум у залі]] А? Так я зараз її озвучую. Шановні колеги, чому створювати проблеми, коли їх ще поки що нема? Ви послухайте пропозицію, далі будемо. Я зараз поставлю на голосування. Ми не прийняли законопроект 1210-1. Так? Я зараз поставлю на голосування питання щодо прийняття за основу законопроекту 1210. Я можу це зробити? Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію. Ні. Ставлю на голосування пропозицію прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві (реєстраційний номер 1210). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:24:52]] За-232 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий за основу. Дякую. Ще раз, наголошую, що було прийнято в першому читанні за основу законопроект реєстраційний номер 1210. Будь ласка, по фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа – За життя" - 0, "Європейська солідарність" - 0,"Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 8, "Голос" – 0, позафракційні – 10. Дякую. З мотивів. У вас зараз буде можливість виступити, ваша фракція бере перерву. З мотивів – Южаніна.
Пане Голово Верховної Ради, ми, коли обговорювали законопроект, ми обговорювали 1210-1, він інший чим 1210. Якби ми обговорювали 1210, до нього було б зауважень в два рази більше. Ви зараз, при обговоренні на табло світився 1210-1. Ми прийняли по ньому негативне рішення. А ви потім винесли без обговорення 1210. Це різні законопроекти. Різні.
Шановна Ніна Петрівна, я вам ще раз доповідаю. Підніміть, будь ласка. У вас є зараз на руках порядок денний? Підніміть, будь ласка. Що там написано? Два законопроекти. Я вам доповідаю, як розглядаються вони за процедурою повного обговорення. Авторам надається 10 хвилин, кожному. Підійдіть, я вам зараз покажу Регламент Верховної Ради України. Обидва законопроекти, завжди стоїть. Якщо у вас є бажання провести дискусію, ми зможемо це зробити під час перерви. Але розглядається два законопроекти, три законопроекти, п’ять законопроектів чи десять, скільки було альтернативних. Бєлькова Ольга Валентинівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Дуже часто ми з вами дивуємося, чому такий високий рівень недовіри до парламенту. Я вам поясню, тому що ми почали розгляд цього законопроекту кілька місяців тому якраз з цієї версії, яка була найгіршою, навіть автори це визнали. Ми провели 50 різних засідань, обіцяли бізнесу, ми, всі члени комітету, пан голова комітету, ми всі обіцяли, що ми змінимо. Внесли новий. Далі обіцяли, ми ще покращимо, далі обіцяли. І от покращили, повернулися до найгіршої версії. Я сама вже не вірю нам всім, я сама вже не вірю. Як зараз йти до людей і пояснювати їм, що всі пропозиції, які вони давали, озвучили, що вони будуть далі враховані, що ви знову не переламаєте через коліно! Соромно має бути.
Ольга Валентинівна, скажіть, будь ласка, чи була порушена процедура? Ми повинні поставити один, а після цього другий законопроект? Ви підтримали перший законопроект? Ні. Будь ласка, Гетманцев Данило Олександрович, хвилина з мотивів.
Шановні колеги, перш за все, я дякую за підтримку цього дуже складного законопроекту і переконаний в тому, що він до другого читання стане таким, що буде компромісним. Бо компроміс – це основне завдання, яке стоїть сьогодні перед нами у сфері публічних фінансів. Тим, хто не задоволений таким рішенням ради, я хочу зазначити, що структурно 1210 нічим не відрізняється від 1210-1. В першому читанні ми з вами приймаємо структуру законопроекту, від якого до другого не можемо відступати. Тому ніяких порушень нема, катастрофи, трагедії ніякої нема. Дякую за підтримку і давайте працювати над законопроектом до другого читання.
Дякую, Данило Олександрович. Я хотів би звернутися до всіх народних депутатів, незважаючи від політичних сил, які вони представляють. Шановні колеги, у нас є. Я вибачаюся, можна трішки тихіше? Дякую. Я звертаюсь до всіх, я прошу долучитися до опрацювання цього законопроекту і, дійсно, зробити його якісним, між першим та другим читанням. Така змога у народних депутатів є, ми зараз не прийняли законопроект в цілому. На жаль, дійсно, зал не підтримав 1210-1, і ви, дійсно, правильно кажете, що було б краще, щоб підтримали його. Але ми виходимо з того рішення, яке прийняла Верховна Рада України. І я сподіваюсь, що і голова комітету, і комітет, і народні депутати, які працюють в інших комітетах, вони долучаться до того, щоб зробити цей законопроект краще. Дякую. Переходимо до наступного питання, шановні колеги. Надійшла заява. заміна на виступ. Надійшла заява від двох фракцій – від "Європейської солідарності" і "Батьківщини". Я правильно розумію? Від трьох фракцій? А, і "Голос", бачу. Замінити перерву на виступ. Будь ласка.
Шановні колеги, відійдіть, будь ласка, з проходів, дуже прошу вас. Дайте можливість вільного пересування колегам.
Шановні українці! Виклики, які стоять перед Україною напередодні нормандської зустрічі, можуть поставити під ризик саму українську державність. Тому ми проголошуємо: ні – капітуляції! І задля недопущення реалізації сценарію Путіна в Україні політичні партії "Європейська солідарність", "Голос" і Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина" ухвалили спільну заяву. Заява щодо недопущення порушення національних інтересів України. Усвідомлюючи ризики для безпеки і національних інтересів України, реалізації європейського і євроатлантичного вибору українського народу, які виходять з триваючої агресії Російської Федерації, заявляємо про необхідність дотримання під час переговорів у "нормандському форматі" принципових позицій (червоних ліній), порушення яких завдасть непоправної шкоди Україні.
Отже, жодних компромісів щодо унітарної держави і ніякої федералізації. Жодних компроміс щодо європейського та євроатлантичного курсу. Жодних політичних дій, зокрема виборів на тимчасово окупованих територіях Донбасу, до виконання умов безпеки, деокупації. Зокрема, виведення російських військ, роззброєння незаконно озброєних формувань, встановлення контролю над державним кордоном. Жодних компромісів щодо деокупації та повернення Криму в Україну. Жодного припинення міжнародних судових процесів проти Росії.
Політичні сили вимагають забезпечення принципу – спершу безпека, включаючи всеохоплююче припинення вогню, виведення російських військ і зброї з території України, повернення контролю України над українсько-російським кордоном. У зв’язку з цим координуємо свої дії для забезпечення непорушності цих червоних ліній і дотримання національних інтересів нашої держави і закликаємо всі державницькі партії і громадські організації долучитися до спільної боротьби по захисту України. Заяву підписали лідери політичних партій: "Батьківщина" – Юлія Тимошенко, "Європейська солідарність" – Петро Порошенко і "Голос" – Святослав Вакарчук.
Слава Україні! Ні – капітуляції!
Дякую, шановні колеги. Переходимо до розгляду наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою приведення у відповідність до Закону України "Про внесення змін до статті 80 Конституції України щодо недоторканності народних депутатів України". Розглядатися будуть два законопроекти: 2237 та альтернативний на нього законопроект 2237-1. Так, як і передбачено Регламентом. Шановні колеги, пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:34:41]] За-222 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Янченко Галині Ігорівні.
Колеги, всім доброго дня! Доброго дня, шановна президія! У вересні ми з вами разом ухвалили рішення про зміни до Конституції і скасували депутатську недоторканність. Ця ініціатива об’єднала залу, за це рішення проголосувало 373 депутати. Я хочу нагадати вам імена цих сміливців. Це були 252 народних депутати з фракції "Слуга народу", 24 депутати з фракції "Європейська солідарність", 23 депутати з фракції "Батьківщина", 19 колег з фракції "Голос" та 33 позафракційних народних депутати. Цим рішенням ми вилучили з української Конституції поняття "депутатської безкарності". Саме так, я не омовилась, тому що в тому вигляді, в якому депутатська недоторканність існувала, вона, фактично, була синонімом слова "безкарності". Але для того, щоб остаточно зробити цей процес незворотнім і увійти в історію України як парламент, який остаточно скасував депутатську недоторканність, нам залишилося зробити останній крок і гармонізувати українське законодавство з тими змінами до Конституції, які ми прийняли на початку нашої каденції. Саме тому вам пропонується законопроект номер 2237. Коротко про його зміст. Він прибирає згадки про депутатську недоторканність з трьох законів України. А саме: з Регламенту ми повністю забираємо тут главу номер 35, вона більше не потрібна, враховуючи ті зміни до Конституції, які ми ухвалили. По-друге, ми вносимо зміни до Кримінально-процесуального кодексу. Ці зміни достатньо детально обговорювалися на профільному Комітету з питань правоохоронної діяльності вже півтора місяця. В Кримінально-процесуальному кодексі ми.
Дякую, Галина. Ще скільки вам треба часу? Ні, 10 секунд. Закінчуйте, будь ласка.
Ми вносимо змін також до Кримінально-процесуального кодексу. І третій закон, де вносяться зміни, це Закон про статус народного депутата. Тут хочу зазначити, що.
Дякую. Щодо альтернативного законопроекту 1237-1 доповідає народний депутат України. вірніше, вибачте, 2237-1. Доповідає народний депутат України Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, ми всі обіцяли своїм виборцям про зняття депутатської недоторканності і що народні депутати будуть урівняні з усіма українцями в своїх можливостях. Тому що зараз, на жаль, народні депутати є над усіма, і є спеціальні умови їх арешту, затримання або навіть прослуховування. На жаль, той законопроект, який подала монобільшість, я звертаюсь зараз до вас в першу чергу, він не відповідає тим обіцянкам, які ви давали своїм виборцям. Це брехня, це не зняття депутатської недоторканності, а це обмеження правоохоронних органів розслідувати нас, народних депутатів. Зараз по Закону України розслідувати народного депутата може будь-який правоохоронний орган. І в нас є приклади по тому ж колишньому депутату Пашинському, якого розслідувала поліція, коли він стріляв у людину. Зараз по тому законопроекту, який ви пропонуєте, потрібен дозвіл Генерального прокурора, щоб навіть внести відомості в ЄРДР, тобто відкрити кримінальне провадження. Ви і так всі будете захищені більше, ніж будь-який українець. Тому що підозру вам підписати зможе лише Генеральний прокурор. Навіщо нам брехати виборцям і ставити ще одне обмеження у вигляді Генерального прокурора, який зможе внести ці відомості в ЄРДР і відкрити кримінальне провадження? Це брехня нашим виборцям, а не зняття депутатської недоторканності. Саме тому я закликаю вас підтримати наш альтернативний законопроект, який реально знімає депутатську недоторканність, який дозволяє затримати депутата на місці злочину, якщо цей депутат вчинив вбивство, якщо це зґвалтування. За законопроектом, запропонованим вами, цього неможливо буде зробити. Тому давайте не брехати нашим виборцям і чесно знімати з себе депутатську недоторканність, а не обмежувати правоохоронні органи в тому, кого вони можуть розслідувати. Якби у нас цей закон діяв рік тому, то у нас не було би зараз 10 кримінальних проваджень по народним депутатам, підозри їм і міжнародні розшуки, тому що, вибачте, будь ласка, Генеральний прокурор Луценко ніколи би не дозволив розслідувати своїх же колег по парламенту. Тому я закликаю вас.
10 секунд.
говоримо про закон, а не про людину. Завтра зміниться Генеральний прокурор, за яким ви всі ховаєтесь, і ми матимемо дуже поганий закон, який призведе до дуже поганих наслідків. Тому прошу.
Дякую, Олександра Юріївна. Слово надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні розглянув в першому читанні два проекти закону: основний 2237 і альтернативний 2237-1. При розгляді законопроектів, в ході розглядів члени комітету висловили низку пропозицій за законопроекти, які потребують обговорення та врахування під час підготовки до другого читання. Зокрема мова йде про можливість внесення до ЄРДР відомостей, що свідчать про вчинення народним депутатом України кримінального правопорушення, не тільки Генеральним прокурором, виконуючим обов’язки Генерального прокурора, а й керівниками правоохоронних органів таких як САП та керівників НАБУ чи ДБР. Далі. Можливості затримання народного депутата під час або відразу ж після вчинення тяжкого або особливо тяжкого насильницького злочину. Погодження Генеральним прокурором клопотання про дозвіл на затримання, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обшук тощо. Розширення депутатського індемнітету, тобто коли народні депутати не нестимуть юридичної відповідальності не тільки за результати голосування або висловлювання в парламенті, а і взагалі при виконанні здійснення депутатських повноважень. З огляду на зазначене комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою приведення у відповідність до Закону України "Про внесення змін до статті 80 Конституції України щодо недоторканності народних депутатів України" (реєстраційний номер 2237) прийняти в першому читанні за основу. Альтернативний законопроект 2237-1 пропонується відхилити. Від свого імені хочу сказати, що комітет до другого читання плідно попрацює і в найкоротші терміни, до наступного пленарного тижня, запропонує Верховній Раді доопрацьований законопроект. Дякую. І прошу зал підтримати в першому читанні.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Прошу записатися: два – за, два – проти по фракціях. В’ятрович Володимир Михайлович.
Передаю слово Княжицькому Миколі.
Ще раз, Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, як би, як говорила колега, цей закон діяв рік тому, то наша колега Софія Федина вже була б в ув’язненні. Через те цим законом пропонується відкриття кримінальних справ проти депутатів за рішенням Генпрокурора. Ми теж проти цього. Тому що те, що Генпрокурор у нас традиційно ручний, ми чудово знаємо і знаємо з розмов Трампа і Президента Зеленського. Після скасування депутатської недоторканності головним питанням є встановлення запобіжників від політичних переслідувань. Очевидно, ми виправдовуємо притягнення до відповідальності кожного за кримінальний злочин. Але політичні переслідування в Україні існують і на прикладі Федини ми це чудово бачимо. Має бути фільтр, який би перевіряв наявність політичних мотивів в переслідуванні депутата. З огляду на те, що суди не реформовані, ми вважаємо, що по всіх справах щодо депутатів наявність політичного сегменту має перевіряти або Верховний Суд, або Вищий антикорупційний суд. Закон має передбачати за наявності мінімальних підозр, що справа носить політичний характер, якщо вони не були переконливо спростовані перед судом, в такому випадку депутат не може бути затриманий. Так працює вся світова юстиція, так працює Інтерпол, який забороняє затримувати з політичних переслідувань, і ви бачили, як Мазура з Польщі видали саме на цій підставі. Те саме стосується прослушки. Вона не може використовуватись для політичних переслідувань. Без цього цей законопроект є незбалансованим, відкриває можливості для політичних переслідувань. І якщо чиєсь голосування, в першу чергу з більшості, не сподобається в Офісі Президента, у вас такі випадки були, то ці депутати будуть арештовуватися авторитарними режимами. Іспанія, Німеччина, Швейцарія використовують для цієї процедури Верховний Суд. Пропонуємо в нас зробити так само. Дякую.
Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа - За життя".
Прошу передати слово народному депутату Семінському.
Семінський.
Шановний спікер і шановний Голово, те, що я зараз скажу, воно не буде стосуватися персонально мене, це буде стосуватися взагалі законності в нашій державі. Ви знаєте, щойно в кулуарах я випадково зустрів кримінального авторитета Молдована, прізвисько "Молдован", а прізвище його Молдован, який був. обвинувачується в моєму умисному вбивстві, у нападі на мене. Так ось ця людина вільно гуляє кулуарами. І я хочу офіційно звернутися до Генерального прокурора, що ця людина робить тут зараз? Я, буквально, його і зустрів, і журналісти знімали ці всі речі ось тут от. Так ось, я, разом з тим, хочу звернутися до Генерального прокурора України, щоб він перед нами виступив, прозвітував про хід розслідування кримінальних проваджень, резонансних кримінальних проваджень, в тому числі і моє кримінальне провадження за фактом умисного вбивства. Дякую.
Дякую. Гетманцев Данило Олександрович. Включіть мікрофон, Веніславський Федір Володимирович.
Шановний головуючий, президія, шановні народні депутати! Законопроект, який вам зараз пропонується до прийняття за основу в першому читанні, стосується приведення у відповідність до нинішньої Конституції вже деяких положень за Кримінально-процесуального кодексу і до тої редакції Конституції, яка набуває чинності з 1 січня 2020 року, усіх законів – "Про статус народного депутата України", "Про Регламент Верховної Ради України" і Кримінального процесуального кодексу. Я хочу звернути увагу на те, що на сьогодні чинна редакція Кримінального процесуального кодексу, яка дозволяє особливу процедуру не лише затримання, арешту чи притягнення до відповідальності народного депутата, але і обшуку, огляду особистого і так далі, вона на сьогоднішній день вже не відповідає чинній Конституції України, значно розширює межі навіть існуючої депутатської недоторканності. Тому цей законопроект, який зараз пропонується, покликаний усунути системні проблеми, які існують на сьогоднішній день, і привести у відповідність до вже тої Конституції, за яку ми з вами проголосували, перед конституційною більшістю у відповідність до тих, вірніше, у відповідність до цієї Конституції тих положень, трьох законів, про які йдеться в цьому законопроекті. Що стосується зауважень, що лише Генеральний прокурор може надати дозвіл на прослуховування народного депутата, надати дозвіл на його затримання чи арешт, то це абсолютно нормальна практика міжнародна. Тому що народний депутат якраз і не має зазнавати необґрунтованих втручань в свою депутатську діяльність, навіть якщо ідеться про кримінально карне діяння. Тому жодних порушень здорового глузду міжнародних стандартів ці норми не містять. І я закликаю усіх народних депутатів України підтримати цей законопроект за основу в першому читанні, тому що він якраз направлений на реалізацію тих передвиборчих обіцянок, які давали практично всі політичні сили, які на сьогоднішній день присутні в цій залі. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, Шахов Сергій Володимирович – з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Почекайте. Є ще бажаючі виступити? Ні, від фракцій виступили. Шахов лише, з мотивів? Шахов Сергій Володимирович, включіть, будь ласка, мікрофон. Після цього голосуємо за законопроект.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, ну скільки можна вже людям дурити голову? Влітку обрали, було тепло. Сьогодні зима – вже холодно. Люди думають сьогодні про тарифи, а чують знову про недоторканність. Та знімати треба вже давно недоторканність, залучати повністю всіх до кримінальних справ, які були порушені ще 3 роки, 5 років тому і виводити всей цей чиряк, щоб він взірвався. Хай будуть сьогодні нормальні хірурги в силових структурах і вичистять цей гній, рана заживе, люди побачать. Знімати недоторканність і негайно.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою приведення у відповідність до Закону України "Про внесення змін до статті 80 Конституції України щодо недоторканності народних депутатів України". Прошу підготуватись до голосування. Реєстраційний номер 2237. Готові голосувати? Голосуємо за законопроект реєстраційний номер 2237. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:51:15]] За-253 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий за основу. Шановні колеги, відповідно до частини. По фракціях покажіть, будь ласка. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2237. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:51:58]] За-235 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів. Реєстраційні номери законопроектів 2078 та альтернативний 2079-1. Пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:52:42]] За-245 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Батенку Тарасу Івановичу.
Шановні колеги, шановні друзі! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та проведення першої державної реєстрації транспортних засобів" (реєстраційний номер 2078). Ним пропонується передбачити, що вимоги екологічних стандартів "Євро" застосовуватимуться під час імпорту транспортних засобів на митну територію України, виключно для нових транспортних засобів. Завдяки цьому вдасться досягнути наповнення ринку вживаними автомобілями, які за своїми експлуатаційними характеристиками значно переважають продукцію радянського автопрому, яка не менш як в тричі вичерпала свій ресурс та не відповідає жодним нормам "Євро", проте ще використовується на території України. Колеги, я звертаю вашу увагу на те, що у багатьох людей сьогодні в Україні немає грошей на нове авто, і жодним законом ви не змусите його купити, а авто є фактично одним із годувальником в сім’ї. Також даним законопроектом ми пропонуємо відтермінувати ведення стандарту "Євро-6" до 2025 року, і ми вже максимально затягнули з цими законопроектами, відтягуючи постійно їхній розгляд. Тому що, як ви знаєте, з 1 січня, якщо цього не зробити, від 1 січня 2020 року для всіх нових легкових автомобілів та вантажних транспортних засобів, автобусів будуть запроваджені для першої реєстрації норми "Євро-6", що призведе до їхнього подорожчання та значно зменшить притік нових і вживаних автомобілів. Очікуваним результатом прийняття пропонованого законопроекту 2078 буде формування цивілізованого ринку вживаних автомобілів в Україні, поповнення автопарку більш сучасними транспортними засобами, збільшення надходжень від митних платежів до бюджету. Також зняття обмежень дозволить якісно оновити автопарк комунальних та інших служб, які ще досі користуються радянською технікою. Колеги, я звертаю увагу на наступне. Проект 2078 – це перевірена роками практика законодавства, 2078-1 альтернативний – це відтермінування "Євро-6" без зняття обмежень.
Дайте 10 секунд завершити.
Без зняття обмежень на вживані авто, яке вигідне насамперед імпортерам китайських, індійських і російських авто. Тому прийняття альтернативного законопроекту – це, фактично, грає на руку і Росії.
Дайте завершити. Тарас Іванович, час.
Просимо підтримати оновлення українського авторинку і законопроект 2078. Дякую.
Дякую. Щодо альтернативного законопроекту 2078-1 доповідає народний депутат України Заблоцький Мар’ян Богданович.
Дякую. Шановні народні депутати, постараюся не забирати багато часу. Законопроект, буквально, на одне речення, буквально, фізично. Він говорить чисто про те, що ми відтерміновуємо запровадження стандарт "Євро-6" ще на декілька років. Це направлено на дві речі. По-перше, врятувати ті залишки автопрому, що у нас є. Якщо у 2008 році в Україні виготовлялося 400 тисяч авто, зараз обсяг впали у сто разів, лишилося 4 тисячі і законсервовані декілька заводів. Якщо запроваджується обов’язковий стандарт "Євро-6", він так само поширюється і на виробництво. Це означає, що про ті нещасні 4 тисячі автомобілів, які у нас зараз виробляються, можна забути і про будь-яку перспективу відродження цих законсервованих заводів. Друге. Так як норма поширюється на імпорт, буде здорожчання також нових авто. Комітет запропонував підтримати даний законопроект за основу і в цілому. Він йде для того, щоб хоча б врятувати ще хоча б ці робочі місця, що залишились, і не здорожчувати людям нові авто. Щодо подальшого врегулювання питання "євробляхерів", дійсно, зазначу, що нам потрібно також буде повернутися в майбутньому і до питання акцизів на авто, адже люди хотіли, дійсно, мати доступніше авто і, на мою думку, мають на це право. Це просто закон, який варто прийняти за основу та в цілому, щоб зняти хоча би цю дрібну проблему. Її необхідно зняти до кінця року, у зв’язку з цим спішка з законопроектом. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ніколаєнку Андрію Івановичу. Я так розумію, голові підкомітету це. Де Ніколаєнко? Шановні колеги, якщо за процедурою ми зараз перейдемо до обговорення, після цього надамо слово голові підкомітету, це нормально буде? Не заперечуєте? Прошу записатися по фракціям: два за, два проти. Лаба Михайло Михайлович.
Прошу передати слово Данилу Олександровичу Гетманцеву.
Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, дуже позитивний, дуже простий законопроект, який підтриманий комітетом одноголосно. Мова йде, як вже зазначали доповідачі, про відстрочення введення стандартів "Євро-6", що тягне за собою здешевлення автомобілів для наших споживачів. І ми переконані в тому, що, власне кажучи, на сьогодні ми не готові до застосування цього стандарту. Якихось чітких строків зобов’язань перед європейським співтовариством чи іншими міжнародними організаціями щодо запровадження "Євро-6" у нас немає, тому ми це можемо зробити для наших виборців, для наших людей. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Василенко Леся Володимирівна.
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, якби нам не хотілося захистити наше довкілля від різних викидів автомобілів, але, напевно, це той законопроект, де потрібно знаходити компроміс між бажанням наших громадян отримати більш дешевші, більш доступні авто і автівки, і між тим, щоб захистити наше довкілля. І тому ми вважаємо, що той законопроект, який був підтриманий профільним комітетом, є достатній для того, щоб знайти цей компроміс, і ми будемо його підтримувати як за основу, так і в цілому, якщо буде бажання залу. Дякую.
Величкович Микола Романович.
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, насправді, два законопроекти дуже різні стосовно першої частини. Я не буду зараз говорити, наскільки важко обговорюється проблема в суспільстві, яку доповідав колега Батенко. Але я хочу наголосити на листі до комітету Міністерства інфраструктури України, який підписав Криклій і великий ряд спеціалістів, які погоджували цей лист. Я хотіла би звернути увагу саме вас, шановна фракція "Слуга народу", для того, щоб в подальшому ті закони, які ви будете заносити, ви трошки також формулювали відповідно до думки спеціалістів у виконавчій владі ваших представників. Вони написали тут чітко в листі, що "законопроект 2778 суперечить Закону України "Про основні засади державної екологічної політики України на період до 2030 року", згідно з яким однією з основних першопричин екологічних проблем України є підпорядкованість екологічних пріоритетів економічній доцільності. Нині автомобілі спричиняють до 95 відсотків викидів забруднювальних речовин у місцях масового скупчення людей, зокрема автомобілі з дизелями з небезпечним джерелом викидів твердих частинок з адсорбованими канцерогенами, за даними Європейського агентства з навколишнього середовища, щорічна смертність людей у Європейському Союзі від забруднення повітря у 7 разів перевищує смертність від дорожньо-транспортних пригод" і так далі за текстом. Тому, я думаю, що зараз справді треба рішення приймати виключно 2078-1, застосування екологічного стандарту відстрочувати, в нас справді немає конкретних обов’язків. Але, мені здається, що за цей час взагалі автомобілі з двигунами внутрішнього згоряння вже підуть в минуле, і, можливо, аж в 25-му році ми також приймемо ряд змін і ряд законодавства для того, щоби хоча би зайняти сейчас достойне місце для зборки електромобілів в Україні і, можливо, спеціальних програм для українців, які ми можемо потягнути.
10 секунд дайте.
І, до речі, хочу звернутися до всіх, що зараз, не приймаючи Закон щодо надання зборки в Україні, ми втрачаємо тих виробників, які зараз дуже широко.
Дякую, Ніна Петрівна. Кальцев Володимир Федорович.
Будь ласка, передайте Волошину Олегу Анатолійовичу.
Олег Анатолійович. Волошин Олег Анатолійович.
Дякую. Шановні колеги, ми будемо підтримувати відтермінування застосування стандарту Євро-6, але попередня дискусія, яка стосувалася взагалі скасування будь-яких екологічних обмежень щодо автомобілів, для мене, ну, як людини, яка постійно слідкує за дискусіями в європейських країнах, в провідних західних країнах, відчуття, що ми зупинилися в якійсь паралельній реальності. Володіння авто не є обов’язковим, більше того, в усіх провідних країнах робиться все, щоб штучно зробити паливо дорожчим, щоб штучно зробити паркування складнішим, щоб люди, в принципі, менше їздили і щоб було легше дихати нам та нашим дітям, щоб наше покоління було останнє, яке переживає такий смог, який ми переживали останнім часом в Україні. І Верховна Рада не має йти на поводу у тих верств нашого суспільства, які не думають ані про себе, ані про своїх дітей. Ми маємо бути дороговказом. Якщо ми тут ухвалюємо такі непопулярні речі як збільшення податків, як лібералізацію тих норм законодавства, то йти на поступки в питаннях екології, які стосуються кожного з нас, незалежно від того, які у нас статки, які у нас можливості, якщо хтось. де ми живемо, це просто ідіотизм і нонсенс. І я коли чув аргументи одного з наших колег про те, що бідні люди, виявляється, не можуть завезти стару рухлядь і остаточно перетворити Україну на смітник машин, які забруднюють повітря, мені просто волоси дибом стають. Ми в якій країні хочемо жити, чи, може, ваші діти десь закордоном живуть і вам байдуже, в яких умовах вони живуть! Такі підходи навіть в Африці сьогодні не проходять. Тому якщо, це дуже важливі зараз моменти філософські. Питання в тому, що ми і так відтермінували з подачі Президента пільговий період для розмитнення раніше завезених євроблях. Ми й так усе, ми йдемо на поводу тим людям, які не примудрилися заробити на нормальне авто, завозять рухлядь з-за кордону. Це неприпустимо, продовження євро–6, це єдина, можливо, поступка, тому що це дійсно важливо для наших виробників тут. Але загравати штучно з такими важливими питаннями, як здоров’я людей неможливо, тому що сьогодні люди не думають про те, що витрачаючи менше на авто, вони завтра в десятки разів будуть більше витрачати на своє здоров’я. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, в нас є можливість нарешті послухати голову підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ніколаєнка Андрія Івановича. Ні, не від фракції – від комітету. І після цього Бєлькова – з мотивів, да, а після цього переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь. Зараз – Ніколаєнко, після цього – Бєлькова.
Дякую, пане Голово. Вибачаюсь, що затримався з доповіддю. Отже, сьогодні ми розглядаємо два законопроекти, і обидва з них мають право на життя, ми розглянули їх доволі глибоко на нашому комітеті. І з висновками Головного науково-експертного управління, і іншого профільного комітету з транспорту, інфраструктури було визначено саме законопроект співавторства п’яти депутатів від партії "Слуга народу" та мого співавторства 2078-1 прийняти як головний. Більш того, рекомендувати, оскільки цей законопроект складається з одного рядка, замінити цифру, прийняти його за основу і в цілому. Логіка вже була пояснена неодноразово, не буду повторювати. Головне в тому, що нам потрібно робити взагалі українців заможнішими для того, щоб вони мали можливість купувати нові автомобілі. Краще, щоб ці автомобілі ще й вироблялись в Україні. Це було б найідеальніше. Для цього має працювати промисловість, для цього у них має бути така фінансова спроможність. Тому, з одного блоку, не потрібно точно їм ускладнювати життя, робити нові автомобілі ще дорожчими в той момент, коли ми розуміємо, що ми дозволяємо і знову подовжили термін завезення вживаних автомобілів під "євробляхами". Тому я пропоную підтримати і пропоную, звертаюсь підтримати за основу і в цілому. Тому що до 1 січня у нас фізично не буде можливості розглянути в другому читанні. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую, Андрію Івановичу. Ольга Валентинівна Бєлькова, з мотивів хвилина. Після цього переходимо. Ні, Колтунович, виступали від "Опозиційна платформа – За життя". Дякую.
Дуже дякую, пане Голово. Дуже добре, що цей законопроект розглядається після нашого голосування по 1210. Поясню чому. Тому що тема "Євро-6", це така ж сама тема, коли Україні хочеться бігти вперед, приймати певні стандарти, які бідна, нещасна, зневірена Україна не завжди може собі дозволити. І саме тому фракція опозиції вносить пропозицію відтермінування. На комітеті всі заслухали, жодного заперечення немає. І колегіально ми приймаємо рішення винести цей законопроект. Я передбачаю, що він набере достатню кількість голосів. Саме так і має бути по всім ключовим економічним законопроектам. Ми можемо мати філософію різну щодо інших питань, але не в економіці. Україна сьогодні не може, на жаль, на жаль, собі дозволити "Євро-6". Тут говорили, що треба підвищувати ціну на паркування і на машини. Геніальна ідея. Я тільки не знаю, як з цим погодяться ті люди, які нас штурмують своїми мітингами, які вимагають підняття зарплати. Тому ось це є приклад нормальної конструктивної роботи опозиції, яка.
Дайте 10. "За майбутнє" ніхто не виступав, ні? Тарас Іванович Батенко, хвилина з мотивів. І, шановні колеги, переходимо до голосування.
Шановні друзі, я дякую за дискусію, яка сколихнула залу цими двома законопроектами. Ви знаєте, у мене складається враження, що ми з багатьма колегами живемо в різних світах, в різних вимірах. Мої діти точно не вчаться за кордоном, але повірте мені, що багато мільйонів громадян не можуть собі дозволити не те, що нового авто, а вживаного авто. Я ще раз наполягаю, що авто є годувальником сім’ї. Якби не мислили категорією. ми хочемо жити в Європі, але покажіть мені європейські стандарти в Україні, яких ми досягли за останній час. Тому, очевидно, що я розумію, що ми. слава Богу, що ми проголосуємо за законопроект альтернативний 2078-1. Але я більше ніж переконаний, що пройде пару місяців, ми змушені будемо далі йти на компроміси нашим громадянам, які не один раз пікетували Верховну Раду України, вимагаючи здешевлення авто. Коли авто буде дешеве, то люди будуть возити якісний товар. Дякую.
Дякую, Тарасе Івановичу. Прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Наголошую зразу: комітет запропонував прийняти за основу і в цілому, тому потім, я сподіваюсь, буде зразу друге голосування. Але зараз ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу законопроект про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" (реєстраційний номер 2078-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:10:59]] За-360 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування. Я зараз буду ставити пропозицію в цілому. Є заперечення? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" (реєстраційний номер 2078-1). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:11:48]] За-356 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, переходимо до наступного. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Партія "Слуга народу" - 231, "Опозиційна платформа - За життя" – 3, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 11, "За майбутнє" – 18, "Голос" – 16, позафракційні – 29. Дай Бог, щоб всі законопроекти ми так приймали. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного, однак я прошу не розходитись, тут всі правки враховані, це друге читання. Вам запропонований проект Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо створення умов для забезпечення виконання зобов’язань України з відокремлення діяльності з транспортування природного газу за Протоколом про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства, та з урахуванням відповідних положень Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та ЄС, Європейським співтовариством з атомної енергетики і їхніми державами-членами, з іншої сторони (реєстраційний номер 2359-1). Слово для доповіді надається першому заступнику голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Железняку Ярославу Івановичу. Я сподіваюсь, що ви зможете напам’ять згадати назву цього законопроекту.
Я, з вашого дозволу, пане спікере, не буду згадувати назву законопроекту, скажу, що до цього законопроекту було подано дві пропозиції, вони були враховані частково або по суті. Також під час розгляду на комітеті наша шановна колега пані Ольга Бєлькова наполягала на пропозиціях від фракції "Батьківщина", які також були враховані по суті. Тому зараз до цього законопроекту подано три поправки, які враховані. І дивлячись на те, що цей законопроект дає можливість завершити цю складну процедуру зі складною назвою "анбандлінг", наш комітет рекомендував прийняти законопроект 2359-1 у другому читанні та в цілому з пропозиціями суб’єктів прав законодавчої ініціативи, врахованими комітетом, та техніко-юридичним опрацюванням. Дякую.
Дякую, Ярославе Івановичу. Шановні колеги, я правильно розумію, всі правки враховані? Да? Ставлю на голосування. Що? Андрій Іванович, яка правка? Яка, номер правки? 3-я? 3 правка, включіть, будь ласка, мікрофон, Ніколаєнко.
Дякую. Дійсно, там написано, що правка врахована по суті. Але хочу звернути увагу, дійсно, ми досягнули компромісу і в певній мірі правильно. Але всі ми маємо знати, що цим законопроектом ми звільняємо від оподаткування, що правильно, від ПДВ при передачі. Але кому ми передаємо ГТС? Звертаю увагу, ми передаємо ГТС товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор ГТС України", яке створено "Укртрансгазом". Це наче і на сто відсотків державне підприємство, але при цьому, товариство, але при цьому його керівництво вже в публічних виступах казало про те, що воно ігнорує керівництво уряду. Тому я звертаю увагу, щоб повернути контроль над цим ТОВ насправді уряду. Тому що ГТС трошки важливіше ніж інші елементи. Дякую.
Дякую. Андрій Іванович, ви не наполягаєте на голосуванні? Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону реєстраційний номер 2359-1.
Назва? У вас є. Я думаю, що просто ви зможете прочитати, Сергій Володимирович. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:16:12]] За-328 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 233, "Опозиційна платформа – За життя" – 1, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 18, позафракційні – 24. Я вас вітаю. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо удосконалення структури управління у сфері державної митної та податкової політики (реєстраційний номер 2318, 2318-1). Пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:17:23]] За-255 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра фінансів Ходаковському Павлу Вікторовичу.
Шановні народні депутати! Проект закону 2318 розроблений урядом з метою удосконалення структури управління у сфері державної митної та податкової політики, та є частиною міжнародних зобов’язань України. Проект надасть можливість розпочати процес діяльності Держмитслужби та Державної податкової служби у форматі єдиних юридичних осіб, у зв’язку з чим їх територіальні органи будуть функціонувати не як окремі юридичні особи, а як відокремлені підрозділи цих служб з необхідним обсягом повноважень. Реалізація цього закону має на меті: відновлення керованості службами; оптимізацію використання людських ресурсів шляхом їх перерозподілу з управлінських напрямків на профільні функції служб; централізацію окремих функцій, таких як розбудова та утримання об’єктів інфраструктури, закупівля та ремонт технічних засобів, державних закупівель товарів та послуг тощо. Крім цього, проектом закону передбачено реалізацію низки заходів, спрямованих на посилення інвестиційної спроможності зазначених державних органів влади. Зокрема, передбачається можливість делегування керівником центрального органу виконавчої влади, керівнику територіального органу окремих повноважень. Визначаються особливості оплати праці державних службовців Держмитслужби, Державної податкової служби, їх територіальних органів. Встановлюється можливість отримання на безоплатній основі у формі відкритих даних знеособленої інформації щодо експортно-імпортних операцій, зокрема митної вартості товарів та інформації про правопорушення. Розширюється сфера застосування електронних документів в митній справі. Реалізація норм закону сприятиме досягненню цілей зниження часових та грошових витрат для доброчесного бізнесу, подальшого впровадження електронних сервісів, а також запровадження ефективнішої організаційної структури, Державної митної та Державної податкової служб, побудованих за функціональним принципом. Просимо підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд виноситься законопроект, який стосується дуже важливого етапу адміністративної реформи, пов’язаної з поділом Державної фіскальної служби на Державну податкову службу та Державну митну службу. Фактично, з того конгломерату органів державних, яким сьогодні є Державна митна служба України, вже створено, пропонується створити єдину централізовану структуру, в межах якої будуть ефективно і чітко виконуватись вказівки і яка буде централізованою. Кабінет Міністрів вніс законопроект, над яким народні депутати члени комітету істотно попрацювали і подали свій альтернативний варіант, який, власне кажучи, і пропонується Верховній Раді для прийняття за основу. Крім зміни назви "органів доходів та зборів" на "митні органи", тобто чисто технічні правки, також була встановлена можливість оприлюднення знеособленої інформації про митну вартість та про ті операції, які здійснила митниця, аби усунути корупційні ризики і кожен суб’єкт декларування міг співставити свої операції з тими операціями, які були проведені раніше. Крім цього, деякі митні формальності виконуватимуться автоматизованою системою митного оформлення в автоматичному режимі, а деякі декларації зможуть чи деякі операції зможуть оформлюватися іншими територіальними митницями. Форми та обсяги митного контролю зможуть обиратися автоматизованою системою управління ризиками. Таким чином, ми вважаємо, що розглянувши на засіданні комітету у Верховній Раді, ми рекомендували Верховній Раді проект Закону України 2318-1 прийняти за основу і просимо Верховну Раду підтримати нас в цьому рішенні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися по фракціям: два – за, два – проти. Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, враховуючи наш потужний графік на сьогодні, я не буду витрачати багато часу. Скажу, що ми підтримали цей законопроект, хоча треба зазначити, що тільки завдяки плідній праці членів комітету, профільного Комітету податкової, фінансової та митної політики він став кращий і може бути прийнятий за основу. звичайно, є багато над чим працювати. Але це той крок і та можливість, яка дасть нам єдину митницю, сподіваємося, нову, яка дасть найкращу якість, а головніше те, що дасть надходження до державного бюджету і спрощення умов бізнесу і діяльності його в нашій країні. Дякую. Ми будемо підтримувати цей законопроект за основу.
Дякую. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати слово Южаніній Ніні Петрівні.
Ще раз, кого?
Южаніній Ніні Петрівні.
Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги! Шановні виборці! Насправді, дуже складне зараз питання розглядається, його б треба було запустити по повній процедурі. Тому що реформування Державної фіскальної служби ми почали ще в попередньому скликанні. І, справді, дуже довго боролися, саме Комітет з податкової та митної політики попереднього скликання, за створення незалежної національної митниці. В той час нам вдалося довести Європейській комісії те, що в Україні мають бути ці служби роз’єднані і ефективність української митниці залежить від її самостійності і спроможності. Що зараз пропонується зробити цим проектом закону? Крім того, що вже почалася значна реформа, тобто Держмитслужба скоро запрацює як нова структура. До того вже є постанова, прийнята Кабінетом Міністрів, про створення із 26 територіальних митниць 16. При тому, що жодна функція від митниць не прибирається. Тобто функціонал, кількість платників, суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності залишається той же, а ми скорочуємо, не автоматизувавши, не привівши у відповідність всі процедури, які мають виконуватися на митниці. Це перше величезне зауваження. Давайте подивимося наслідки тієї реформи, яку ви вже впровадили через скорочення кількості митниць. Наразі цим законопроектом намагаються створити взагалі одну юридичну особу задля лише однієї мети, ціль одна: для того, щоб новий керівник пан Нефьодов зміг призначати весь керівний склад всіх територіальних митниць. Ви розумієте? Для цього не треба змінювати і вносити зміни кардинальні в Митний кодекс. Для цього потрібно лише внести зміни в Закон "Про державну службу", де йому надати, як суб’єкту. визначити його суб’єктом повноважень щодо призначення таких осіб. Він говорить, що він не може справитись з тим, що некеровані люди на місцях, бо вони не є ним призначені, вони призначаються.
10 секунд.
В тому числі за участю місцевих влад і тому не підпорядковуються йому. Крім того, він говорить, що треба створити єдину методологію виконання всіх.
Дякую, Ніна Петрівна. Приходько Наталія Ігорівна.
Колтуновичу, будь ласка, передайте.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Я хотів би коротко сказати, що у нас на сьогоднішній день ми переживаємо чергову реформу Державної митної служби України. Я пам’ятаю, здається, 2011 чи 2012 рік, коли у нас об’єднували податкову службу, митну службу в єдину Державну фіскальну службу, чи доходів і зборів Міністерство тоді називалось. І тоді нас переконували наші міжнародні партнери в тому, що це буде колосальний плюс для національної економіки, що це буде колосальний плюс в цілому для державної служби і для функціонування Митної служби в Україні. На сьогоднішній день у нас знову лунають ті ж самі аргументи, що в нас буде знову оптимізація, що у нас буде покращення і буде змінена митна політика в країні. Так от у мене буде, виникає логічне запитання щодо того, чи не будемо ми через кілька років так само уже тут чи в іншому місці, але знову проводити дискусії з залученням міжнародних партнерів щодо того, що знову нам необхідно розподіляти чи об’єднувати і реформувати Державну митну службу України. І я наполягаю на найголовнішому. Я не хотів виходити з негативом по 1209 і 1210. Але я хочу звернути увагу, що нам потрібно все-таки пропонувати принципово нову податкову, що головне, митну політику. Коли ми говоримо про скасування мит, коли ми говоримо про зовсім інші тарифні ставки, ми маємо з вами розуміти, що ми маємо стимулювати економічне зростання в країні, а не займатися пустим реформуванням для того, щоб просто показати імітацію роботи. Наша партія не буде підтримувати даний проект закону. І я хочу звернути увагу також на позицію ГНЕУ, що даний законопроект потребує доопрацювання з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Тому наша позиція все-таки його повернути на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Дубіль Валерій Олександрович. Ніколаєнко Андрій Іванович.
Дорогі колеги, хочу нагадати і поправити дещо свого колегу попереднього. Реформа Митної служби триває вже 9 років, з 2010 року, тоді така була концепція: обличчям до людей. Тільки до цих пір ми продовжуємо ці реформи, і ці два законопроекти, вони нам теж показують, що реформи продовжуються, реформи заради реформ. І на нашому комітеті, куди ми запрошували пана Нефьодова, він не зміг внятно відповісти, що ж йому заважає розпочати роботу митниці, і чому старі кадри, які були в попередній службі, зараз ним призначаються на ті чи інші посади. І цей законопроект, на превеликий жаль, все-таки покликаний до подальшої концентрації влади в одному місці. І сьогодні він фактично прописується під одного керівника, суперечачи іншим законопроектам, в тому числі законопроектам про державну службу. І як результат, ну, добре, що коли в нас певний керівник служби з бородою чи в певних шкарпетках, а завтра буде інший – ми знову будемо законопроект вже під нього робити? Тому, враховуючи певні суперечності і ось ці помилки, які ми вважаємо недоречними, і подальша концентрація, фракції "Батьківщина" утримається від підтримки зазначеного законопроекту як такого, що потрібно доопрацьовувати. Дякую.
Дякую. Є ще бажаючи виступити? Не було? А Качура Олександр Анатолійович, фракція "Слуга народу" з мотивів, після. Почекайте, будь ласка. Після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі.? Від "Батьківщини" був виступ, ні, від "Батьківщини" був виступ, був тільки що Андрій Іванович Ніколаєнко. Тоді Качура і переходимо до голосування, будь ласка, підготуйтесь. Олександру Анатолійовичу включіть мікрофон.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Колеги, безперечно, треба підтримати цей законопроект, який передбачає ліквідацію окремих юридичних осіб, таких собі островків для заробітку в податковій та митній службі. Ми повинні зробити все для того, щоб податкова та митна служба була керована. Ми надаємо всі можливості новому керівництву, щоб зупинити контрабанду. Європейські партнери оцінюють контрабанду в нашій країні в 9-10 мільярдів доларів, а експерти – в 50 мільярдів. Ми повинні зробити все для того, щоб зробити. зупинити контрабанду. Ось де пенсії, ось де високі зарплати, ось де дороги, зробіть це і вам буде несоромно подивитися громадян у вічі, коли ви будете з ними зустрічатися. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування, займіть свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо удосконалення структури управління у сфері державної митної та податкової політики (реєстраційний номер 2318-1). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:32:13]] За-272 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях: "Слуга народу" – 219, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 1, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 19, позафракційні – 16. Дякую, рішення прийнято. Руслан Олексійович.
Шановні колеги, 3 жовтня 2019 року Верховною Радою був прийнятий в другому читанні та в цілому як Закон України проект "Про оренду державного та комунального майна". Відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради нам необхідно усунути деякі неузгодженості у певних положеннях зазначеного закону. Слово надається від комітету заступнику голови комітету народному депутату Олексію Мовчану.
Доброго дня, шановні колеги, шановні народні депутати і пане Голово. Верховною Радою України 3 жовтня 2019 було прийнято Закон "Про оренду державного та комунального майна". При підготовці згаданого закону України на підпис Голови Верховної Ради України в його тексті було виявлено явні неузгодженості між окремими положеннями. Зокрема щодо набрання чинності цим законом в частині роботи електронної торгової системи та відповідними положеннями статтей 15 і 16 цього закону, а також щодо уточнення строків продовження договорів оренди державного та комунального майна, у тому числі юридичних осіб, які надають соціально важливі послуги. У зв’язку з урахуванням поправок, якими було доповнено відповідні статті новими частинами, що призвело до зміни нумерації, виникла необхідність змінити посилання на відповідні частини, що стосуються роботи електронної торгової системи. У зв’язку з чим Комітетом з питань економічного розвитку на своєму засіданні 16 жовтня 2019 року було прийнято рішення рекомендувати усунути згадані неузгодженості в порядку, встановленому статтею 131 Закону України про Регламент Верховної Ради. А саме: в підпункті 1 пункту 1 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" по всьому тексту підпункту слова "частини сьомої статті 15, частини п’ятої статті 16" у всіх відмінках замінити словами "частини восьмої статті 15, частини шостої статті 16" у відповідних відмінках. Друге. В абзаці 2 пункту 2 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" слова "абзацом четвертим частини другої статті 18" замінити словами "абзацом п’ятим частини другої статті 18". Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, пропозиції вам були, по-перше, роздані, по-друге, озвучені. Якщо не буде заперечень, ми можемо переходити до голосування за цей документ. Нагадую, він голосується по 131-й Регламенту Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до голосування. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозиції, які вам були озвучені, а також роздані щодо усунення неузгодженостей у тексті прийнятого Закону України про оренду державного та комунального майна (реєстраційний номер 1055-1). Прошу народних депутатів голосувати та підтримати. [[17:36:24]] За-259 Рішення прийнято.
Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо удосконалення перегляду судових рішень в апеляційному та касаційному порядку (реєстраційний номер 2314). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:37:08]] За-229 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України, Представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Відповідно до статті 93 Конституції України главою держави внесено та визначено ним як невідкладний проект Закону України про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо удосконалення перегляду судових рішень в апеляційному та касаційному порядку (реєстраційний номер 2314). Основна мета даного законопроекту полягає у забезпеченні однакового застосування усіма судами швидкого розгляду справ, зменшення навантаження на Верховний Суд та рівномірного розподілу справ між судами. Досягти зазначеної мети пропонується зокрема шляхом встановлення чітких підстав касаційного оскарження рішень суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції, унеможливлення касаційного оскарження у разі правильного застосування норм матеріального та процесуального права, гармонізації правил цивільного, господарського та адміністративного судочинства із збереженням специфіки кожного. Окрім того, з метою недопущення зловживання учасниками справи своїми процесуальними правами та оптимізації процедури розгляду справ законопроектом пропонується, зокрема уточнити виключну підсудність Господарського суду міста Києва щодо розгляду відповідних спорів запровадити механізми запобігання зловживання процесуальними правами сторін судового процесу на відвід суддів та застосування заходів забезпечення позову; виключити можливість зупинення конкурсу аукціонів, торгів, тендерів та інших публічних процедур за допомогою засобів забезпечення позову; зобов’язати суддів направляти клопотання про видачу судового наказу за підсудністю, а не відмовляти заявнику в його видачі; надати учасникам судового процесу право на оскарження відмови перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, а також низка інших. Таким чином, прийняття даного законопроекту дасть можливість забезпечити сталість та єдність судової практики, сприятиме дотриманню принципу верховенства права та одного з елементів принципу правової визначеності. З огляду на зазначене прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект (реєстраційний номер 2314). Дякую.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань правової політики Новікову Михайлу Миколайовичу.
Шановні колеги, Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального, Цивільного процесуального та Кодексу адміністративного судочинства України щодо удосконалення перегляду судових рішень в апеляційному та касаційному порядку (реєстраційний номер 2114), поданий Президентом України як невідкладний. Опрацювання даного законопроекту було проведено шляхом обговорення з представниками касаційних та апеляційних судів у всіх трьох юрисдикціях. За результатами розгляду законопроекту комітет прийшов до висновку, що необхідно врахувати ряд зауважень і пропозицій до законопроекту задля усунення помилок і суперечностей в тексті законопроекту, зокрема шляхом доповнення його тексту, положеннями необхідними для збереження цілісності та узгодженості норм кодифікованих актів, які не були предметом розгляду в першому читанні. На підставі викладеного, керуючись статтями 114, 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України", Комітет правової політики вирішив переглянути свій висновок від 13 листопада 2019 року та за результатами повторного розгляду рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо удосконаленого перегляду рішень в апеляційному та касаційному порядку (реєстраційний номер 2314), поданий Президентом як невідкладний, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу з урахуванням запропонованих уточнень, доручивши комітету розмістити доопрацьований текст законопроекту на офіційному веб-сайті Верховної Ради України. Доручити голові Комітету з питань правової політики внести проект Постанови Верховної Ради України про прийняття законопроекту за основу з урахуванням запропонованих уточнень на заміну раніше поданого проекту Постанови Верховної Ради України від 14 листопада 2019 року номер 2314/П. Звернутися до Голови Верховної Ради з пропозицією оголосити на пленарному засіданні під час розгляду цього законопроекту відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлення.
Дайте 10 секунд завершити.
Суперечностей у тексті законопроекту інших структурних частин законопроекту, інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись два – за, два – проти по фракціям. Совсун Інна Романівна.
Прошу передати Макарову.
Кому?
Макарову.
Макаров Олег Анатолійович.
Шановні колеги, перед нами надзвичайно важливий законопроект. Настільки важливий, що його потрібно було подавати до прийняття Закону про внесення змін про суддівське урядування. Бо саме він робить процесуальні фільтри і за своєю задумкою зменшую кількість справ, які будуть переходити на розгляд Верховного Суду. Але, що у нас вийшло. Спочатку ми прийняли Закон про суддівське врядування, яким зменшили кількість членів Верховного Суду, не зменшивши кількість справ. А тепер у поспішному порядку вносимо дуже важливий законопроект. 25.10.2019 року, через тиждень після прийняття законопроекту про суддівське врядування, був внесений фундаментальний документ про внесення змін до чотирьох процесуальних кодексів. Авторський колектив попрацював добре. Але, на жаль, із-за стислих строків не все вдалося врахувати. Завдяки зусиллям голови нашого комітету Ірини Венедіктової, завдяки зусиллям голови підкомітету Михайла Новікова, завдяки зусиллям членів авторського колективу вдалося зібрати спеціалістів, зібрати експертів і допрацювати цей законопроект. Але що нам пропонується зараз? Замість того, щоб направити його на повторне перше читання і 19 сторінок напрацьованого законопроекту направити, прийняти для того, щоб в другому читанні вносити вже правки, нам пропонується прийняти постанову, яка не передбачена жодною статтею Регламенту Верховної Ради. Наша пропозиція: зараз керуватися статтею 114 Регламенту Верховної Ради – повернути законопроект на повторне перше читання, прийняти його як версію комітету і вже до цієї більш досконалої версії подавати правки народним депутатам. Пропоную, особливо юристам, утриматись і проголосувати за направлення на повторне перше читання. Дякую.
Дякую, Олег Анатолійович. Микиша Дмитро Сергійович.
Прошу передати слово Павлу Павлішу.
Павліш Павло Васильович, фракція "Слуга народу".
Дякую. Дійсно перед нам дуже важливий законопроект і я дякую нашим колегам, які також приймали участь у його підготовці. І під час підготовки напрацювань було зібрано думку не тільки народних депутатів України, в розробці і правці приймали участь також судді, і судді і Верховного Суду України і спеціалізованих, і апеляційних судів. Була проведена велика робота. Даний законопроект покращує доступ людей до. доступ до правосуддя. І даний законопроект необхідно підтримати. Дякую.
Дякую. Южаніна Ніна Петрівна.
Прошу передати слово Князевичу Руслану.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановний пане Голово. Чесно кажучи, шановні колеги, як на мене, це яскравий приклад того, як не треба приймати закони в Україні. Оскільки при моїй пам’яті, я такого ще не пригадую, але, можливо, таке щось було схоже. Коли висновок комітету на майже двадцяти сторінках перевищує кількість сторінок самого законопроекту. Таким чином ми, фактично, зараз під серйозною дилемою, яку нам треба якось вирішити. А те вирішення, яке пропонує комітет, є абсолютно помилковим. Справа в тім, що ми хочемо зараз застосувати, чи не вперше, 116-у в новій редакції. Яка передбачає, що в разі, якщо є помилки і неточності, то до другого читання вони можуть бути виправлені і відповідні правки мають бути внесені. Якщо про це сказав в своєму висновку комітет, а головуючий на засіданні під стенограму повторив всі ці речі. Але справ в тім, шановні колеги, що 116-а стосується другого читання, а не першого. Ми ж хочемо зараз, намагаємося виправити зміст цього законопроекту, який, нажаль, є, як на мене, абсолютно поспішний, на коліні писаний, із величезною кількістю помилок, ще в першому читанні. Це не так робиться. Треба було, справді, так, як сказав колега Макаров, і я пропонував це на комітеті, скористатися пунктом відповідним 114 статті Регламенту, який дозволяє повернути на повторне перше читання до комітету. Уповноважити комітет і відповідно до вимог нашої постанови, саме в такий спосіб прийняти відповідне рішення на повторне перше читання. І далі ми могли б вже працювати з тим оновленим текстом. А зараз, вдумайтесь, приймається закон, який фактично приймається в іншій редакції, ніж у вас є на руках. І я не знаю, до якої редакції нам вносити правки. Це абсурд. Такого взагалі бути не може. Це порушує право суб’єктів права законодавчої ініціативи. По суті, ми будемо сізіфову працю робити, коли напрацьовуватимемо правки, які автоматично навіть не будуть розглядатися. Друзі, повертаємо на повторне перше читання, без обговорення можна, для цього є пресічні строки, комітет швидко у новій редакції.
Дякую. 10 секунд.
Ми будемо підтримувати такого роду підхід на комітеті, і це дасть нам змогу вже невідкладно на цьому тижні розглянути нормально в першому читанні такий, як на мене, фундаментальний закон, як внесення змін до процесуальних кодексів. В іншому випадку ми будемо категорично заперечувати.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане головуючий. Щось всі так сором’язливо не хочуть сказати, що ж там вніс Президент в 2314. Президент в 2314 вніс абсолютно заполітизований законопроект, який не має майже ніякого відношення до своєї назви, який повністю орієнтований на вирішення низки політичних питань і який абсолютно точно, як зазначалося у висновку комітету, містив недолугості, неточності, неузгодженості і так далі, і так далі. Чомусь от законопроект називається "Щодо удосконалення перегляду судових рішень в апеляційному і касаційному порядку", а левова частка передбачена заходом забезпечення, тобто тому, що відбувається в судах першої інстанції. Плюс у самому законопроекті Президента абсолютно не вирішується та проблема, яку ця Верховна Рада створила, скоротивши кількість суддів Верховного Суду наполовину. Жодним чином не вирішується, як будуть розв’язані ці 77, а вже навіть і більше тисяч справ, які зараз накопичилися у Верховному Суді. Натомість профільний підкомітет комітету, дійсно, зробив гарну роботу і значно покращив той текст, який є. Але диявол в нюансах, і сьогодні сесійній залі запропонували абсолютно хибну, неправильну процедуру прийняття цього закону, поставивши під сумнів легітимність цього закону наприкінці його прийняття. Я, дійсно, погоджуюся з тими колегами, які наполягали і я теж наполягав на комітеті, що треба піти єдиноможливим регламентним способом: зараз повернути цей законопроект на повторне перше читання в комітет, використати напрацювання підкомітету під час розгляду повторному у першому читанні і потім виносити його в зал уже в більш-менш нормальному вигляді і процедурно правильно. А не так, як нам пропонують зараз якоюсь спеціальною постановою, яка не передбачена жодною нормою Регламенту. Це не можна підтримувати. Дякую.
Слово з мотивів ще голові комітету. Всі бажаючі виступили? Після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги! Доброго дня. Насправді, як вже було зазначено, законопроект номер 2314 важливий законопроект. Ми зараз тільки що прослухали трьох представників, які в різному ступені погодження-непогодження, але просили відправити на повторне перше читання. Останній раз ми почули про політичні мотиви, але це абсолютно процедурний, процесуальний законопроект. Він абсолютно добре доопрацьований комітетом і суддями касаційних та апеляційних судів, за що ми дуже вдячні суддям. Крім того, вже є випадки, коли таким чином приймалися постанови, 2 жовтня цього року приймалася постанова таким же чином, законопроект, а також 10 жовтня 2018 року. Таким чином, приклади прийняття таких постанов у Верховній Раді є, і це нормальна практика, яка потім жодним чином не оспорювалася. Тому давайте приймемо такий законопроект, який розвантажить Верховний Суд і, дійсно, вирішить проблеми в юридичному процесуальному праві, застосуванні. Дякую.
Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття за основу з пропозиціями комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно статті 116 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення перегляду судових рішень в апеляційному та касаційному порядку (реєстраційний номер 2314). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:53:17]] За-233 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 3, "Голос" – 0, позафракційні – 5. Шановні колеги, комітет звернувся з проханням скоротити наполовину строки підготовки подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Ставлю на голосування пропозицію. відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 2314). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:54:24]] За-232 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення в суді. Пропонується розглянути. законопроект реєстраційний номер 2261. Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:55:17]] За-248 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань правової політики Костіну Андрію Євгеновичу.
Шановні колеги, мета законопроекту – врегулювати те, що повинно було врегульоване ще в 2016 році при попередній судовій реформі. Тоді склалося таким чином, що юридичні особи були позбавлені права на представництво з власних інтересів в суді силами свого персоналу, тобто юридичні особи повинні були наймати адвокатів для того, щоб бути представленими в суді. Ця норма є. ця норма про обов’язкову участь адвокатів, вона починає діяти з 1 січня 2020 року. І проблема в тому, що вся ця історія розповсюджується не тільки на юридичних осіб приватного права, а і на юридичних осіб державних, органи місцевого самоврядування і це може створити великі проблеми для всіх нас. Як приклад. Тільки органи Міністерства юстиції як центральний апарат, так і територіальний в цьому році мають 10 тисяч судових справ і, якщо ми з вами не приймемо цей закон, то з наступного року вони повинні будуть наймати адвокатів, і ми будемо витрачати зайві бюджетні кошти для того, щоб наші державні органи були представлені в суді. Крім того, цей закон також вирішує питання того, що юридична особа зможе представляти себе самостійно. В процесуальних кодексах зараз визначено, що представляти особу юридично в порядку самопредставництва може тільки керівник такої юридичної особи або член органу управління. І якщо юридична особа має, наприклад, десятки справ в різних судах, то таке право перетворюється на фікцію, адже вона не може його реалізувати. Це може бути банк, це може бути крупна компанія, яка має десятки або сотні справ. Право, яке є фікцією, воно не може існувати в нашій країні. Тому законом пропонується в процесуальних кодексах, Цивільному.
Дайте 2 хвилини, оскільки Костін Андрій Євгенович і від авторів, і від комітету виступає.
Таким чином, це технічний законопроект, яким ми дозволяємо юридичним особам як приватного права, так і органам державної влади і місцевого самоврядування представляти себе самостійно в порядку самопредставництва силами своїх працівників, тобто осіб, які пов’язані трудовим контрактом, договором. Ми всі знаємо, що наші органи державні, органи місцевого самоврядування мають багато високоякісних спеціалістів, які можуть представляти їх інтереси. І витрачати зайві бюджетні кошти на те, щоб наймати адвокатів по всіх справах, ми не вважаємо це доцільним. Між тим, якщо ми приймемо цей закон, юридичні особи державні та органи місцевого самоврядування все ж таки зможуть користуватися послугами адвокатів. Але це буде вже їхній вибір, а не примусове наймання адвокатів, як це передбачено статтею. "Перехідними положеннями" до Конституції України, які починають діяти з 1 січня 2020 року. Відразу ж скажу вам, що самопредставництво, на відміну від представництва, воно не обмежено нормами Конституції України, а саме статтею 131-2, яке передбачає, що тільки адвокати представляють інших осіб у суді. Тобто стаття Конституції 131-2, вона говорить про представництво іншої особи, але для працівника юридичної особи його юридична особа не є іншою. Він виконує це не за цивільним договором, а як виконання своїх службових обов’язків. Комітет рекомендував, Комітет з питань правової політики на засіданні рекомендував прийняти законопроект у першому читанні за основу та скоротити строк подання зауважень і пропозицій до законопроекту для підготовки його до розгляду у другому читанні. Тому що ми маємо прийняти цей закон та підписати його до 1 січня.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти, по фракціях. Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Олегу Макарову.
Макаров Олег Анатолійович.
Шановні колеги, насправді цей закон є компромісом між бажанням змінити Конституцію і бажанням обмежити так звану адвокатську монополію до того, як набудуть чинності зміни до Конституції, які ми ще навіть не проголосували перший раз 226 голосами. В цьому законі передбачено, що юридичні особи можуть представляти себе шляхом видачі довіреності співробітнику, який може відвідувати суди і представляти інтереси свого підприємства. Я вважаю, що цей законопроект потрібно прийняти в першому читанні. Але я хочу ще раз сказати, що я не погоджуюсь з аргументацією, яка була висловлена доповідачем. Доповідач сказав, що цей закон потрібно прийняти до Нового року. Бо після Нового року не буде можливості представляти інтереси свого підприємства внаслідок того, що набудуть чинності зміни до Конституції, сто тридцять перша частина з позначкою 2. Хочу заперечити. Саме з Нового року цей законопроект, якщо він буде проголосований в цьому році, опублікований і набуде чинності, він почне суперечити Конституції України, тій статті, яку я зараз назвав і процитував. Тому я вважаю, що треба всім підприємствам державної власності, державним органам готуватися до того, що з 1 січня набуде чинності стаття 131 з позначкою 2, працювати над тим, щоб залучати до роботи якісних представників з адвокатського корпусу, достойно представляти інтереси своїх підприємств, вести справи в суді на високому рівні завдяки залученням спеціалістів з адвокатського середовища, які будуть ходити в суд відповідно до угод, які будуть укладати адвокати з такими підприємствами. Цей закон може діяти тимчасово. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Федору Володимировичу Веніславському, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Роману Бабію.
Кому?
Роман Бабій.
Прошу передати слово Роману Бабію.
Шановні колеги, це, дійсно, дуже важливий законопроект. Да, він деякою мірою є технічним, проте не треба преуменьшати його важливість. Цей законопроект розкриває поняття "самопредставництва", яке зазначено і вживається в Конституції України. І цей законопроект дозволяє представляти інтереси юридичних осіб, у тому числі і органів державної влади, і місцевого самоврядування не адвокатами, а найманими юристами, скажемо так, на підставі довіреності. Тому що очевидно, що сам керівник після нового року не зможе охопити, не в змозі буде охопити своїм представництвом велику кількість судових процесів, в яких задіяна та чи інша юридична особа, той чи інший орган державної влади чи місцевого самоврядування. Зауважу на тому, що не йде мова в даному законопроекті про зміни в Конституції, йде мова лише про розкриття поняття "самопредставництва". І важливість законопроекту полягає в тому, що ми вирішуємо ним проблематику фінансування органами державної влади і місцевого самоврядування адвокатів, натомість ці органи матимуть можливість шляхом укладення трудових договорів найму на роботу кваліфікованих також юристів представляти свої інтереси в судах. Прошу колег підтримати даний законопроект.
Дякую.
Федина Софія Романівна.
Федина Софія, "Європейська солідарність". Прошу передати Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, ну, не все так однозначно. Якби так все було однозначно, то очевидно би автори законопроектів у пояснювальній своїй записці навіть про це написали. Але вони чітко пишуть, розуміючи, що цей законопроект може суперечити Конституції України. Ми говоримо про те, що він може суперечити, справді зараз. На даний момент у разі, якщо він набуде чинності до 1 січня, то він не суперечитиме Конституції України. Ця проблема є, вона, дійсно, існує, вона турбує не тільки керівників юридичних осіб приватного права, але і публічного права, органів влади, самоврядування. Проблема існує. Але проблема існує більш значного ніж законодавчий масштаб – питання конституційності. Справді, ми зараз намагаємося, є вже висновок Конституційного Суду, наскільки я розумію, можливо, навіть на цьому чи на наступному тижні розглядатиметься попереднє схвалення змін до Конституції. Але коли ці зміни до Конституції в разі, якщо вони навіть будуть проголосовані, стануть частиною Конституції? Я вас запевняю, що це аж ніяк не відбудеться до 1 січня. Більш того, ми матиме серйозну проблему, оскільки з 1 січня і до того моменту, коли ці зміни будуть прийняті, якщо вони будуть прийняті, буде діяти інша норма Конституції. І ще великі питання, як на перспективу бути з тлумаченням того, що в нас відбувається в цьому випадку, наскільки є конституційним запровадження відповідного механізму вже після того, як він набув чинності. Уявіть собі, до чого це призведе з точки зору витрат бюджету, організаційних проблем і низки серйозних фундаментальних речей, про які ніхто не думає. Тому цей законопроект, очевидно, з 1 січня суперечитиме цій частині Конституції. Що робити? Ті питання, які піднімають про те, що залучення адвоката суперечитиме Закону про запобігання корупції, потребуватиме певній кореляції бюджетного характеру, це все питання технічних речей, які ми змушені будемо розглядати і вирішувати. Але фундаментальне питання ми на цьому рівні і на цьому етапі вирішити не може. Тому цей законопроект є поспішний. Давайте дочекаємося, що буде зі змінами до Конституції, а тільки після того будемо на виконання тих змін вносити зміни в.
Дякую. Шановні колеги, даю зараз слово Бондарю Віктору Васильовичу. Всі бажаючі виступили? З мотивів ніхто не хоче виступити? Від фракції "Слуга народу" виступали? Як голова комітету? Вкінці дам з мотивів. І, шановні колеги, зараз Бондар Віктор Васильович, Венедіктова Ірина Валентинівна і після цього переходимо до голосування. Будь ласка. запросіть народних депутатів. Бондар Віктор Васильович.
Дякую, шановні колеги, шановний Дмитро Олександрович. Ми пропонуємо і звертаємося до всіх, що все ж таки треба підтримати цей законопроект, він дійсно дасть можливість нашим органам місцевого самоврядування приймати участь в судах через представництво юристів штатних, які працюють в системі, які працюють в державних органах. У нас сьогодні немає коштів і в бюджетах ніхто їх не закладав на те, щоб наймати додатково адвокатів і задорого представляти свої інтереси в різних судах по різних справах. Тому ми пропонуємо все ж таки підтримати цей законопроект. А якщо якимось державним органам потрібно більш висококваліфікована допомога юридична, вони можуть додатково в бюджеті передбачити кошти на те, щоб укласти угоди з юридичними адвокатськими компаніями на додаткове представництво їхніх інтересів. Тому звертаємось до зали. Давайте підтримаємо цей законопроект. Він має право на життя і він допоможе розв’язати проблеми, які існують і які можуть виникнути під час виконання минулих норм законодавства. Дякуємо.
Дякую. Венедіктова Ірина Валентинівна – з мотивів. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Колеги, я дуже швидко. Хочу відреагувати на репліку, що це передвчасний закон і давайте почекаємо. Ні. Цей закон треба дійсно прийняти і прийняти швидко. Він не стосується змін до Конституції, тому що йдеться про зміни в процесуальні кодекси, і йдеться про розширення поняття самопредставництва для юридичних осіб. Дійсно, він буде вельмипотрібний і для державних органів, і органів місцевого самоврядування, і взагалі для юридичних осіб. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення в суді (реєстраційний номер 2261). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:10:13]] За-314 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 2261). Прошу підтримати та проголосувати. [[18:10:48]] За-259 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" щодо лібералізації діяльності у сфері виробництва спирту етилового (друге читання) (реєстраційний номер 2300). Доповідає голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Пане Голово, шановні колеги, дуже дякую. Декілька тижнів тому з цієї ж трибуни я стояв і просив вас підтримати законопроект в першому читанні не зважаючи на його незбалансованість під власну обіцянку, що ми як комітет доведемо його до тієї стадії, коли ми унеможливимо монополію не лише державну, а і монополію приватну, монополію так званих приватних картелів. Сьогодні я радий вам доповісти, що за декілька тижнів роботи комітет виконав цю задачу, як ми вважаємо, виконав її навіть більше. Ми внесли декілька надзвичайно важливих уточнень і правок, якими забезпечується передусім прозоре виробництво спирту. Мова іде про правку про цілодобовий відеонагляд над процесом виробництва. Ми внесли правку про захист внутрішніх виробників. Мова іде про обмеження імпорту до 24-го року. І мова іде про те, що вже найближчими місяцями приватизація підприємств спиртової галузі пройде з якнайбільшими прибутками для держави, зберігши при цьому робочі місця і людей, які працюють на цих підприємствах. Я хочу звернути особливу увагу на те, що під час роботи над цим законопроектом комітет був філософськи ідейно єдиний, що надзвичайно важливо. Я хотів би подякувати комітету і всім його членам без виключення за те, що майже одноособово було підтримано цей законопроект в другому читанні і всі правки до нього. Тому за результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду у другому читання проект Закону України про внесення змін до Закону України і прийняти в другому читанні та в цілому як закон з подальшим техніко-юридичним опрацюванням проект Закону 2300. Дуже дякую.
Дякую, Дмитро Андрійович. Шановні колеги, переходимо до розгляду правок. Правка номер 9, Южаніна. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон. Шановні колеги, тут не багато правок. Прохання не розходитись.
Шановний пане Голово, я справді вам дуже вдячна за те, що ваш комітет якраз дуже конструктивно підійшов до розгляду поправок і врахував навіть ті поправки, які ніколи не враховує Комітет з питань фінансів щодо нормопроектувальної техніки, і це дуже важливо в плані розуміння закону. Але ж в 9 поправці я також хотіла привернути вашу увагу, що уже в діючому законі є така конструкція, що, по-перше, в нас Мінфін уже називається "орган, який забезпечує державну фінансову політку". Тому неврахування в одному місці моєї поправки – це означає, що ви просто її не побачили. Бо Мінфін уже в конструкції закону саме називається так, як орган не який реалізує державну податкову та митну політику, а забезпечує формування державної фінансової політики. Якщо можна, врахуйте в техніко-юридичних правках до підготовки на підписання.
Наполягаєте на голосуванні? Я не чую. Наполягаєте. Правка номер 9? Позиція комітету.
Да. Пані Южаніна, дуже дякую. Ми справді врахуємо цю правку в техніко-юридичному опрацюванні. Правка суто технічна і насправді змінює місцями декілька слів, ні більше, ні менше. Дякую. Позиція комітету була відхилити цю правку. Але якщо зал готовий підтримати, ми не заперечуємо, ми готові. Правка суто технічна.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 9 народного депутата Южаніної. Комітет її не врахував. Прошу визначатись та голосувати. [[18:15:29]] За-179 Рішення не прийнято. Правка номер 10 народного депутата Южаніної.
Це стосується того, про що я тільки що говорила. Але, пане Голово Верховної Ради, ви поставили знову так запитання, щоб ваші колеги з фракції "Слуга народу" не проголосували. А потрібно проголосувати. І це розв’яже руки комітету. Тоді і Мінфін буде названо тією абревіатурою, якою це має бути, назва цього органу на сьогодні.
Позиція комітету. Вибачте. Ніна Петрівна, я ставлю так, як було запропоновано комітетом. Комітет не підтримав її. Було сказано, що вони будуть враховані під час техніко-юридичних правок. Тому я ставлю так, як було рішення комітету. 10 правка.
Якщо можна. Мова йде трошки про інше. Мені здається, що ми не зовсім говоримо про одне й те саме. Тому що орган, який реалізує державну податкову політику, і орган з державної і фінансової політики може бути сприйнятий як Міністерство фінансів, а орган, який реалізовує державну податкову політику, як ДПІ. Йому і так передадуть ці повноваження. Ми вважаємо, що немає сенсу обтяжувати додатковими функціями орган, який займається розробленням державної політики. А, фактично, ви пропонуєте перекласти на нього операційні функції. Саме тому ця правка була відхилена. Дякую.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? 11 правка, Сова. Не наполягає. 12-а, Южаніна.
Ця поправка – це корінь і зміст всього цього проекту закону. Шановні колеги, на сьогоднішні діюча норма передбачає, що імпортувати спирт етиловий можуть тільки виробники спирту етилового. В своїй доповіді, пане голово комітету, ви сказали, що, якщо будуть підприємства виставлені на приватизацію, вони як би будуть дуже привабливими. Як же будуть привабливими, якщо тепер виробництво українського спирту разом з людьми з 2024 року буде викинуто на обочину? Бо якщо будуть змогу імпортувати спирт всі, не тільки у недостающій частині, яку не змогли виробити українські виробники, чи то приватні, чи то державні – без різниці, то це означає, що любий виробник лікеро-горілчаних виробів, наш, український, буде завозити іноземний спирт у два-три рази дешевше, бо він так зараз виглядає, і буде виготовляти свої вироби із імпортного спирту. Ми вперше захистили.
10 секунд.
Я поєдную з іншими поправками і не буду ставити їх далі, давайте розберемося буквально з цією однією і все. Тому, мені здається, що те, що ми при.
Дайте завершити.
Якраз у 2006 році відстояли інтереси саме цієї галузі і українського спирту, який має вироблятися в Україні, і при входженні в СОТ, і по сьогоднішній день не маємо зауважень від членів СОТ щодо цієї такої протекціоністської норми, нам треба її зберегти що би не сталося далі – чи то будуть приватизовані, чи не будуть приватизовані, чи частина буде приватизованих, але імпорт має здійснюватися тільки в тій частині, якої не вистачає і не змогли виробити наші власні виробники. Будь ласка, поясніть, чому ви це не врахували.
Позиція комітету.
Дякую. По-перше, я хотів би зазначити, що я не розумію, яким чином ця правка викидає людей на вулицю з 2024 року. Я нагадаю вам, що у правці номер 34 встановлені обмеження на імпорт іноземного спирту до 2024 року. Ми розраховуємо, що держава Україна до 2024 року буде спроможна приватизувати власні виробництва державні і таким чином забезпечить нормальний цивілізований ринок, який буде здійснюватися на конкурентних умовах, незважаючи на те, які ціни дешевші чи дорожчі. Це питання регулювання цього ринку, питання привабливості України як держави-виробника. Це раз. Два. Ви розумієте, що повний технологічний цикл виробництва, який потребує для того, щоб отримати ліцензію, він має у наявності і має бути атестованим. Відповідно для того, щоб отримати ліцензію на виробництво спирту етилового, етилового плодового, етилового ратифікованого виноградного, треба одну ліцензію, для того, щоб отримати ліцензію на виробництво напоїв, іншу ліцензію. До чого я веду? При отриманні будь-якої з цих ліцензій ви все одно маєте засвідчити і надати відповідному органу доказ того, що у вас є відповідне виробництво, яке вправі здійснювати спирт.
Дайте завершити, 10 секунд.
Тоді логічно презюмувати, що при наявності цього виробництва, яке є атестованим і у якого є контракт з відповідною лабораторією, ви зможете і так виробляти цей спирт. Тому я не розумію, чому ми маємо заборонити по факту внутрішню торгівлю з.
Дякую, Дмитро Анатолійович. Ніна Петрівна, наполягаєте на правці? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 12 народного депутата Южаніної. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[18:21:21]] За-103 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, я так розумію, ви не наполягаєте на наступних правках, правильно? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Пане Данило, якщо можна.
Я не Данило, ну, нічого.
Ні, ні я до голови комітету, я вже. Дмитро, якщо можна тоді, якщо ви не погоджуєтесь з тим, що ми маємо залишити цю галузь, ми вбили ферментаційну галузь, я вам пояснювала.
Ніна Петрівна, я прошу вибачення. Ми не виступаємо, якщо ми домовились, що ви.
Підождіть, невже по суті неважливо, пан Дмитро. Продовжіть тоді термін не до 24 року, а до 28-го, хоча би на 10 років, для того, щоб захистити вітчизняну галузь. Зробіть, будь ласка, тоді такий крок. Адже в СОТ ви вже договоритись ніколи не зможете, а зараз норму, над якою працювала вся.
Ніна Петрівна, я вибачаюсь, ви на правках не наполягаєте? Дякую. Правка номер 18, Тарута. Івченко Вадим Євгенович.
Шановні колеги, хочу, по-перше, подякувати комітет за професійну дискусію і за те, що ви почали чути тих депутатів, які подають правки. Деякі правки наші враховані, деякі ні. Перше. Досить маленький строк щодо того, що ми не видаємо нові ліцензії, скажімо, новому будівництву задля того, щоб продати дорожче те, що в нас є. Що це означає? Ви зробили до 1 липня 2022 року. Це мало. Чому? Тому що закон вступає в силу тільки через півроку, фактично, на рік. Це досить мало ви зробили, скажімо, таку дату. Наступне. Цей закон не має сенсу, якщо ми не будемо впроваджувати Закон про біоетанол. Чому? Тому що більшість заводів можуть бути продані під біоетанол. Пане Голово, я, щоб не наполягав на правках, дайте мені 3 хвилини, у мене буквально.
Дайте ще хвилину, будь ласка, Івченку.
Дякую. Чому я так кажу? Тому що, колеги, у нас сьогодні, я вже казав, 83 підприємства. 41 підприємство – в ДП, інші – в МПД, 39. 29 заводів обладнані електронними лічильниками, 22 – в незадовільному стані. Тобто що ми говоримо? Ми говоримо, що 31 може виробляти спирт, і 10 ми можемо продати під біоетанол. 10 заводів під біоетанол, це нові робочі місця або збереження тих, які працюють. Якщо ми не внесемо Закон, по-моєму, 2471, який запровадить безпосередньо квоту біоетанолу в наших нафтопродуктах, цей закон може дозволити, фактично, продати маленьку кількість підприємств, а іншу ми будемо продавати як промислові площадки. Колеги, я просив минулого разу за системність, тут, на жаль, не врахована моя правка по біоетанолу і нашої фракції. Тому ми не будемо голосувати за цей закон, бо він не системний. Він не дасть.
10 секунд.
У мене просто правок багато. Він не дасть можливість, пане Голово, просто наповнити бюджет. Зрозумійте, ми тут за те, щоб зберегти виробничий наш потенціал, за те, щоб зберегти людей і наповнити бюджет від приватизації. Дякую.
Дякую. 21 правка, Мамка. Дякую. А будете наполягати на якійсь, Григорій Миколайович? Не будете? Шановні колеги, я прошу підготуватися, ми скоро перейдемо до голосування. 33 правка, Батенко. Наполягає.
Шановні друзі, як ми бачимо ідеологію приватизації спиртової галузі? Насамперед ми бачимо це відповідно до рішення Кабінету Міністрів, який би мав виробити ідеологію поділу підприємств, існуючих підприємств спиртової галузі на якісь певні етапи, виходячи з їхньої ліквідності. І таких три етапи, це перший етап, який. за яким ліквідовуються непрацюючі підприємства спиртової і лікеро-горілчаної промисловості. Другий етап – відбувається приватизація підприємств, які мають перспективи розвитку та відновлення виробничої діяльності і перепрофілювання, як було вже сказано на біоетанол, технічний спирт і так далі. І лише третій етап, пізніший етап – коли відбувається завершення приватизації об’єктів першої і другої групи і передбачає приватизацію високорентабельних заводів спиртової галузі. Це дозволить не порізати, друзі, не порізати існуючі підприємства, які є низьколіквідні. І ми наполягаємо на встановленні мораторію на будівництво нових підприємств до 2024 року. Прошу поставити цю поправку на голосування. Дякую.
Позиція комітету.
Комітет рекомендує відхилити цю правку. Пояснюю чому, ви пропонуєте за 3 роки пройти близько 8 етапів, які складаються передусім з наступного. Перший етап – передача в Фонд державного майна рішення про приватизацію відповідних документів. Другий етап – Кабінет Міністрів України має винести постанову про затвердження етапів приватизації, це теж певний час. Третій етап – ліквідація непрацюючих, у яких відсутні перспективи, хто визначає критерії, як провести аудит. Четвертий етап – інвестиційний конкурс, умови інвестиційного конкурсу, процес. Тобто за 3 роки всі ці питання втиснути фактично неможливо. Це раз. Два. У вашій правці залишається виробництво спирту за державою. Ви не запроваджуєте вільний ринок, тому за ідеєю і за суттю ця правка, можливо, і правильна, якщо б ми прийняли рішення лишити монополію, але, як таку, якщо ми приймаємо рішення, що ми створюємо ринок конкурентний – на жаль, ця правка не підходить. Дякую.
Дякую. Тарас Іванович, наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 33 народного депутата Батенка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[18:27:50]] За-97 Рішення не прийнято. Наталуха, 43 правка. Наполягаєте? Не наполягає. Івченко, яка правка? Ви наполягали. Вадиму Євгеновичу включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, я ще раз прошу, щоб зрозуміли ситуацію. Потрібно демонополізовувати, звичайно, виробництво спирту. Але при цьому потрібно враховувати, що електронний облік має бути на кожному заводі, враховувати, що бюджет має отримати максимум від приватизації то лі ДП, то лі МПД, то лі кожного підприємства. Наступне. Якщо ми бачимо сьогодні можливість запустити біетанол, колеги, це кукурудза, це переробка сільгосппродукції, вона відразу піде в біетанол і відразу піде в екологічні ці добавки в нафтопродукти. І неможливо голосувати за закон, я вже сказав, коли ми разом не впроваджуємо безпосередньо, скажімо, систему біетанолу. Тому я за те, щоб ми системно підійшли. Без системності цей закон не має смислу, ми наповнимо кармани лише тим, хто хоче вивести, побудувати два потужних заводи, і нічого бюджет не отримає від.
Дякую. Позиція комітету. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Після цього переходимо до голосування.
Да, я думаю, що шановний Вадим Євгенович говорить про правку номер 45. Вона абсолютно справедлива. Єдина проблема в тому, що це не є предметом регулювання даного закону. Ви вже згадували так само коректно, що є законопроект 2471 про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розвитку сфери використання рідкого біопалива. І саме до цього закону варто було би додати ці правки. Стосовно попередніх правок 19-ї, 18-ї, інших правок, вони враховані редакційно в інших правках, які комітет підтримав. Дякую.
Шановні колеги, ми пройшли по всіх правках, переходимо до голосування. Ні, з мотивів – ні. Дякую. Вадим Євгенійович, не з мотивів. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового. Про що? Що, продовжити чи не продовжити? Я не зовсім розумію питання. 30 секунд, Наталуха.
Чи я правильно розумію колег? Я прошу Верховну Раду прийняти в другому читанні та в цілому як Закон з подальшим техніко-юридичним опрацюванням. Але я це сказав під час доповіді. в тому числі зазначено колегами.
Я це ставлю, я ж це ставлю на голосування. Я ж тільки що сказав, що пропоную прийняти, пропонується прийняти в другому. Ні, до 28-го року – ні. Це, ні, це, почекайте, ні, колеги, з голосу ніяких правок та пропозицій не буде. Не буде правок та пропозицій з голосу, шановні колеги. Ставлю на голосування так, як. так, в редакції комітету, шановні колеги. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" щодо лібералізації діяльності у сфері виробництва спирту етилового (реєстраційний номер 2300). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:32:48]] За-284 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, у мене прохання: коли ми поставили на голосування, просити слово точно вже не треба. Будь ласка, покажіть, по фракціях. "Слуга народу" – 229, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 3, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 19, позафракційні – 19. Ще раз дякую. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" (щодо питання сумісництва помічників-консультантів народних депутатів України) (реєстраційний номер 2313, 2313-1, 2313-2, 2313-3). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:34:04]] За-262 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Іонушасу Сергію Костянтиновичу. Є в залі Іонушас?
Шановний Голово, шановна президія, колеги народні депутати, спільно з колегами було підготовлено законопроект 2313, а також 2313-2 – про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо врегулювання питання сумісництва працівників патронатної служби Верховної Ради. Розробка цього законопроекту зумовлена необхідністю чіткого правового визначення питання статусу помічників-консультантів народних депутатів України, працівників секретаріатів Голови Верховної Ради, Першого заступника, заступників, а також працівників секретаріатів депутатських фракцій. Так на сьогоднішній день відповідно до вимог закону, статей 3, 25, 36 Закону "Про запобігання корупції" на вказаних осіб, які працюють в Апараті за сумісництвом, за загальним правилом розповсюджуються антикорупційні обмеження щодо заборони займатися оплачуваною або підприємницькою діяльністю, а також щодо заборони мати у власності корпоративні права. Натомість спеціальною нормою Закону України "Про статус народного депутата України", а саме: статтею 34, помічники-консультанти народного депутата України можуть працювати за строковим трудовим договором на постійній основі або за сумісництвом. Для дотримання принципу правової визначеності та уникнення довільних тлумачень законодавства України нами пропонується внести зміни до Закону України "Про запобігання корупції", де чітко визначити, що вимоги щодо несумісництва не поширюються на працівників патронатної служби України. Більш того, на теперішній час працівники патронатної служби Верховної Ради відповідно до вимог статті 40 "Про запобігання корупції" "зобов’язані при виконанні своїх службових повноважень дотримуватися політичної нейтральності, уникати демонстрації у будь-якому вигляді власних політичних переконань". За недотримання даної антикорупційної норми передбачений певний вид юридичної відповідальності. Проте, такий обов’язок працівників патронатної служби відсутній у Законі про статус народного депутата. Більш того, його наявність в антикорупційному законодавстві може призвести до виникнення конфлікту інтересів між.
10 секунд.
інтересам народного депутата. Законопроект повинен усунути наявні розбіжності. Тому, шановні колеги, прошу вас підтримати законопроект, який підтриманий антикорупційним комітетом, 2313-2 за основу та в цілому. Дуже дякую за увагу.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Ткаченку Олександру Михайловичу.
Шановна президія, шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 25 Закону України "Про запобігання корупції" щодо помічників-консультантів народних депутатів України (реєстраційний номер 2313-1). Законопроект було розроблено з метою забезпечення прав помічників-консультантів народних депутатів України на роботу за сумісництвом у відповідності до норм Закону України "Про статус народного депутата України". Разом з цим членами Комітету Верховної Ради України з питань антикорупційної політики, в тому числі і мною як співавтором, внесено на розгляд Верховної Ради України 2313-2 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо питання сумісництва працівників патронатної служби Верховної Ради України, де порушується питання усунення колізій в законодавстві не лише помічників-консультантів народних депутатів України, а й усіх працівників патронатної служби Верховної Ради України. Тому доцільним буде підтримати законопроект 2313-2. Дякую за увагу. І прошу підтримати законопроект 2313-2.
Дякую. Шановні колеги, слово для доповіді надається народному депутату України Заблоцькому Мар’яну Богдановичу.
Дуже дякую, пане Голово. З метою економії часу всі ми розуміємо проблему, яку потрібно вирішити. Я теж подавав альтернативний законопроект, але погоджуюсь з рішенням комітету підтримати тире 2. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань антикорупційної політики Красносільській Анастасії Олегівні.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань антикорупційної політики розглянув законопроект 2313 і альтернативні 2313-1, 2313-2 і 2313-3 і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді ухвалити за основу і в цілому законопроект 2313-2. Це дуже простий технічний законопроект, який має на меті врегулювати право помічників народних депутатів на сумісництво, як це прямо передбачено Законом про статус народного депутата. І таку саму можливість надати, зокрема, працівникам депутатських фракцій у Верховній Раді. Мета законопроекту проста – зупинити той відтік кадрів з патронатної служби в частині помічників народних депутатів, які ми маємо зараз. Законопроект 2313-2 є технічно більш досконалим. Він, зокрема, враховую зауваження Головного науково-експертного управління. У той же час, колеги, комітет наголошує, що законопроект 2313-3, він, по суті, відповідно до статті 100 Регламенту не є альтернативним, він виходить далеко за межі предмету регулювання головного законопроекту. Аналогічний законопроект із номером 2305 є на розгляді комітету і буде опрацьований. А зараз, колеги, комітет рекомендує і також дуже просить за основу і в цілому ухвалити законопроект 2313-2 з тим, щоб швидко вирішити питання сумісництва помічників народних депутатів. Мені здається, це в спільних інтересах усіх фракцій. Дякую дуже.
Дякую, Анастасія Олегівна. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти від фракцій. Сідайте. Кириленко Іван Григорович, "Батьківщина".
Кабаченку.
Кабаченко.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина". Трішки з історії. 2 жовтня 2019 року, тобто 2 місяці тому під час другого читання законопроекту 1029 про НАЗК, який набрав чинності 18 жовтня 20019 року, були прийняті деякі положення, які не були, які не кореспондувалися з логікою самого закону. І тому "Батьківщина" під час голосування зазначила про недосконалість положень цього законопроекту і утрималась від голосування. Пройшов лише місяць з моменту набрання чинності цього законопроекту і ми вже вносимо правки в діючий закон. Не дивлячись на те, що головною метою того законопроекту була реформа НАЗК, він містив такі некореспондуючі норми. А саме, одним із положень законопроекту було включення патронатної служби до переліку осіб, на яких розповсюджується дія Закону України "Про запобігання корупції". Прикладом патронатної служби є наші з вами помічники-консультанти народних депутатів України. Далі. Законопроект містив наступні обов’язки та обмеження для наших помічників. Перше. Обмеження щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності. Обмеження щодо здійснення підприємницької діяльності та володіння корпоративними правами. Обов’язки декларування. Пропоную з вами розглянути наступну ситуацію. Фонд заробітної плати для помічників-консультантів народних депутатів складає 48 тисяч гривень. У кожного депутата є право на працевлаштування до чотирьох помічників-консультантів. Таким чином, кожен помічник отримує заробітну плату в розмірі до 10 тисяч гривень. Як ви вважаєте, при забороні сумісництва та забороні займатися підприємницькою діяльністю, чи погодиться компетентний професіонал працювати за 10 тисяч гривень? Мною зареєстрований законопроект 2305, який комплексно вирішує питання щодо наших помічників-консультантів. Але фракція "Батьківщина" підтримує в першому читанні законопроект 2313-2. Дуже дякую.
Дякую. Бондар Віктор Васильович. Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановний Дмитро Олександрович, з тих законопроектів альтернативних, які ми проаналізували, наша депутатська група буде підтримувати 2313-3, тому що ми розуміємо, в якій ситуації сьогодні опинилися депутати Верховної Ради. Шановні колеги, ми працюємо третій місяць, фактично, в турборежимі чи в напівтурборежимі. І сьогоднішній день цьому підтвердження, коли ми працюємо до вичерпання порядку денного. Разом з тим, ми сьогодні отримали на руки кількість законопроектів, яких порядка там більше 40. Більшість з яких ми отримали, звичайно, десь там в кінці минулого тижня, а то і вчора увечері. Очевидно, що депутати не самі їх аналізують, а аналізують помічники. І статус помічників це не статус тих помічників, які мають міністри, які мають великі штати. А відповідальність парламенту не менша ніж має, скажімо, Президент України, тому що частка людей, які вважають що парламент має ставати суб’єктом, який має нести всю повноту відповідальності в державі, зростає поряд із часткою тих людей, які вважають, що відповідальність Президента має бути більша ніж парламенту. Тому я звертаю увагу на те, що ми повинні пам’ятати про своїх помічників, про їхній статус, статус патронатної служби, яких ми з 18 жовтня цього року прирівняли до того, що вони повинні заповнювати електронні декларації. Це ще більше їм ускладнило роботу. Десятки помічників, я думаю, що я не дам збрехати, звільняються сьогодні. Це якісні люди, які готують нам законопроекти. Тому в цій ситуації я вважаю за доцільне підтримати саме цей законопроект 2313-3, який пропонує повністю скасувати норми щодо поширення дії закону, прийнятого 18 жовтня цього року, і який, власне, відстояв всі ці переваги державної служби, які було забрано з нашої патронатної служби в минулому. Давайте підтримаємо наших якісних людей, помічників, які допомагають нам творити якісну законотворчу роботу. Дякую.
Дякую. Геращенко Ірина Володимирівна.
Будь ласка, пані Сюмар передайте слово.
Сюмар Вікторія Петрівна.
Дякую. Ну, знаєте, диявол криється в деталях, як відомо. І, коли ми дивимося на цих кілька законопроектів, я розумію бажання деяких колег вивести з-під дії Закону "Про запобігання корупції" всю патронатну службу. Але патронатна служба патронатній службі рознь. І давайте будемо відверті в цьому плані. Тому що одна справа є помічники народних депутатів, а інша справа є Офіс Президента. І це теж патронатна служба. І тому прирівнювати ці дві категорії сьогодні це беззмістовно. Я закликаю колег зараз не розпорошувати голоси, все-таки підтримати той законопроект, який підтримує профільний комітет, це 2313-2. І, справді, ми зараз змушені з вами виправляти помилки, які допустили при турборежимі. Я глибоко переконана, що помічники народних депутатів справді не є уповноваженими особами на виконання функцій держави, оскільки вони ніде не ставлять фактично свій підпис. Вони допомагають народному депутату, який вже є безпосередньо відповідальним. Цей законопроект 2313-2 передбачає, зокрема виняток з Закону про сумісництво норм саме для помічників народних депутатів і для радників секретаріатів Верховної Ради України, і не поширюється на такі установи патронатної служби, зокрема як Офіс Президента. Це є абсолютно адекватний захід, давайте зараз швиденько приймати рішення з цього приводу за основу і в цілому для того, аби не допустити відтоку інтелекту зі стін Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз у нас останній виступ і після цього переходимо до голосування. З мотивів немає нікого? Немає. Тоді прошу запросити народних депутатів до зали. Слово надається Славицькій Антоніні Керимівні.
Доброго дня, шановні колеги. Я власне дуже коротко. Підтримую попередніх виступаючих, бо законопроект, який ми сьогодні розглядаємо, це наслідок ухвалення законопроекту 1029 в турборежимі. Але я вважаю, що цей законопроект є такий, що об’єднує зал і наша опозиційна фракція "Платформа – За життя" буде підтримувати його в першому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Важливий законопроект, бо завтра залишитесь без помічників. Шановні колеги, я одразу хотів би зазначити, що комітет рекомендує прийняти цей законопроект за основу і в цілому. Я зараз буду ставити за основу. Після цього сподіваюсь не буде тих, хто буде заперечувати і ми зможемо проголосувати за цей законопроект і в цілому. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу законопроект про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" (щодо питання сумісництва помічників-консультантів народних депутатів України) (реєстраційний номер 2313-2). Будь ласка, займіть свої місця, народні депутати. Готові голосувати? Готові. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:49:56]] За-318 Рішення прийнято. В цілому. Добре. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо питання сумісництва помічників-консультантів народних депутатів України (реєстраційний номер 2313-2). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:50:43]] За-321 Проти - 0, утримались – 1. А покажіть, будь ласка, по фракціях. Будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 216, "Опозиційна платформа - За життя" – 21, "Європейська солідарність" – 16,"Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 17, позафракційні – 23. Шановні колеги, я думаю, що всі бачать, хто утримався. Я не знаю, як будуть реагувати помічники цього народного депутата. Подивимось. Дякую всім. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект. Вибачте. На ваш розгляд вноситься питання про обрання на посаду члена Вищої ради правосуддя. Відповідно до статті 131 Конституції України Верховна Рада України обирає членів Вищої ради правосуддя. Відповідно до статті 208 Регламенту, пропонується наступний порядок розгляду питання. Доповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань правової політики Венедіктової Ірини Валентинівни – до 3 хвилин, виступ кандидата на посаду члена Вищої ради правосуддя Сукманової Олени Валеріївни – до 2 хвилин, відповідь кандидата на запитання народних депутатів України – до 6 хвилин, виступи від фракцій і груп – до 18 хвилин. Після цього прийняття рішення. Чи є заперечення щодо регламенту? Вона не прийшла. Шановні колеги, я зараз дам слово голові комітету, однак кандидат не прийшла. Я дам слово тоді голові комітету, переходимо до голосування. Ірина Валентинівна, недовго, якщо можливо. Дякую.
Колеги, доброго дня! Це дуже коротке кадрове питання. Абсолютно правильно було зазначено Головою Верховної Ради, що Верховна Рада, згідно Конституції обирає двох членів Вищої ради правосуддя. Конкурс було оголошено у листопаді 2018 року, було на дві вакантних посади три кандидати. Коли засідав комітет з цього приводу вже в листопаді 2019 року, два кандидати члени ВРП відкликали свої документи, і залишилася лише пані Сукманова. Проте комітет, розглянувши і документи, і всі необхідні висновки по спецперевірці кандидата, прийшов до висновку, що оскільки вже не існує фракції "Народний фронт", а саме від цієї фракції, від "Народного фронту" була висунута кандидатка в члени ВРП, комітет майже одноголосно, мені здається, прийшов до висновку, що, оскільки вже суб’єкт подання не існує, а існував у Верховній Раді восьмого скликання, абсолютно логічним є для Верховної Ради дев’ятого скликання рекомендувати не обирати кандидата від суб’єкта подання "Народний фронт", а відкрити новий конкурс. Саме таким чином і був сформований висновок. Дякую.
Шановні колеги, щодо доповіді голови комітету, враховуючи те, що немає кандидата і є звернення народних депутатів від багатьох фракцій, пропоную перейти до голосування. Відповідно до статті 131 Конституції України та статті 208 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про обрання Сукманової Олени Валеріївни членом Вищої ради правосуддя. Готові голосувати? Прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, прошу визначатися та голосувати. [[18:54:51]] За-35 Рішення не прийнято. Шановні колеги, відповідно до статті 208 Регламенту Верховної Ради України прошу Апарат Верховної Ради України оприлюднити на офіційному веб-сайті Верховної Ради України інформацію про новий прийом пропозицій депутатських фракцій, депутатських груп щодо кандидатів на посади членів Вищої Ради правосуддя. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України (щодо покращення адміністрування акцизного податку) (реєстраційний номер 2317). Шановні колеги, пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:55:55]] За-238 Рішення прийнято. Слово надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу. Данило Олександрович, ви і від комітету і від авторів? 4 хвилини дайте, будь ласка.
Шановні колеги, 1 липня поточного року була запущена нова система електронного адміністрування пального та спирту етилового. Ідея цієї системи є дуже слушною: забезпечити повний облік руху пального по всій території України таким чином, щоб унеможливити тіньовий обіг. Однак система була прийнята з помилками, з такими помилками, які в деяких випадках унеможливлювали взагалі оперування підприємств в цій системі, а десь створювали для підприємств додаткові обтяження, які робили неможливою і дуже складною їх роботу. Дякую, Несторе Івановичу, за підтримку. 1 жовтня вступили штрафи. Ми з вами прийняли рішення, за яким на два місяці їх відстрочили. Але 1 грудня вони знову набули чинності, і на сьогодні підприємства, а це тисячі підприємств України, повинні сплачувати штрафи, які нараховуються автоматично за невиконання недолугих вимог системи електронного адміністрування. Ми в комітеті створили робочу групу, яка досить продуктивно протягом місяця відпрацювала всі недоліки роботи цієї системи, і ми розробили законопроект, законопроект 2317. Я вам розповідаю історію цієї системи, аби ви зрозуміли, наскільки важливо прийняти цей законопроект сьогодні. Я не буду перераховувати ті доопрацювання, які ми зробили, я переконаний, в тексті законопроекту ви зможете їх кожний для себе знайти. Але ми покращили і форму акцизної накладної, і строки складення акцизної накладної, і порядок складення і спосіб її складення. Крім цього для авіаційних бензинів ми запропонували вексель. Інформацію про акцизні склади Державна податкова служба буде мати на своєму сайті, і це може бути перевірено. Власне, споживання. до власного споживання ми прирівняли в законопроекті договори підряду, коли підприємства використовують підрядні організації для надання транспортних послуг. Комітет розглянув законопроект на своєму засідання і запропонував, рекомендував Верховній Раді прийняти його за основу та в цілому. За основу та в цілому, колеги, і я прошу звернути на це увагу. Ми з вами повинні звільнити підприємців від штрафу, покращити їх роботу, з одного боку, а, з іншого боку, забезпечити функціонування цієї безперечно необхідної для країни системи. Законопроект погоджений з Міністерством фінансів, з Головним експертним управлінням. Тому я рекомендую Верховній Раді прийняти його за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Шановні колеги, прошу записатися. Без обговорення? Без обговорення. Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування та запросити народних депутатів до зали. Зараз поставимо за основу, і після цього друге голосування. Я так розумію, що ви підтримуєте, да? З мотивів – Ніна Петрівна Южаніна. І переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, система електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового – це один із тих кроків, які нам вдалося провести для того, щоби такі саме електронні системи дозволили більш ефективно адмініструвати сплату податків і контролювати всі потоки. Але тільки що голова комітету сказав, що ви впровадили вексельну систему при виробництві чи при використанні пального для літаків. Так ви ж навпаки зараз її відміняєте, саме авальований вексель відміняється для одного єдиного виробника в Україні. І це зараз робите під прикриттям типу нібито покращень, які робляться цим законопроектом. Насправді законопроект треба приймати, але дві лобістські норми в цьому законопроекті є. Тому треба говорити правду. І давайте так продовжувати один перед одним бути чесними до кінця, а не скривати свої корупційні схеми, які були прийняті тільки що і по спиртовому закону.
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України (щодо покращення адміністрування акцизного податку) (реєстраційний номер 2317). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:02:01]] За-307 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України (щодо покращання адміністрування акцизного податку) (реєстраційний номер 2317). В цілому готові голосувати? Ну, весь зал да! [[Шум у залі]] Всі готові голосувати, шановні колеги, ну, майте совість. [[Шум у залі]] Да, Гетманцев Данило Олександрович. Включіть. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановна Ніно Петрівно, я закликаю вас перед тим, як ви щось говорите і когось звинувачуєте в корупційних всіх схемах, читати текст закону. Це дуже допоможе вам розібратися в суті питання. Щодо позиції деяких депутатів, які не підтримують прийняття цього закону в цілому, я пропонував би їм за власний кошт відшкодувати підприємцям, які вимушені сплачувати вашою виною штрафи, і тоді відстрочувати це хоч на рік, ми не заперечуємо. Але не перекладайте ваші помилки на плечі бізнесу. Дякую.
Обговорення не буде. Я дам. Я знаю, кого згадали. Вас не згадували, Ірина Володимирівна. Южаніна Ніна Петрівна.
Говорю заради виборців України і особливо виборців наших.
Які будуть платити штрафи. Ну, правильно.
Але помилкою являється не мій виступ, а помилка – оце голова комітету, який жодного тексту не прочитав і зараз робить такі заяви. Так хай прочитає цей текст і доведе мені на засіданні комітету, що саме цієї норми не існує. Дві норми, які ви внесли всупереч того, що було прийнято, все решта дуже добре. Але дві норми корупційні є, тому не скривайте цього. Якщо зал готовий прийняти, то хай приймає з двома корупційними нормами, я ж не проти.
Кириленко Іван Григорович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, для того, щоб зняти звинувачення, які зараз лунають в залі, понадобиться друге читання. Давайте із скороченням термінів до другого читання, але сьогодні приймемо тільки перше читання і знімемо напругу в залі. Не треба таких звинувачень.
Добре, я почув, Іван Григорович, дякую. А можна тоді підняти руки народних депутатів, які вважають, що зараз не можна приймати цей закон, і люди хай далі сплачують ці штрафи. Підніміть руку, будь ласка. Я просто для того, щоб я озвучив під стенограму. Багато. Цимбалюк. Цимбалюк? Да? Багато. [[Шум у залі]] Добре, тоді в цілому не голосуємо. Ні, з мотивів не буде. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання, згідно частини другої статті 116 Регламенту. Реєстраційний номер законопроекту 2317. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:05:58]] За-287 Проти – 2, утримались – 31. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 216, "Опозиційна платформа – За життя" – 12, "Європейська солідарність" – 1, "Батьківщина" – 111, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 17, позафракційні – 18. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Розділу ІІ "Перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" від 22 листопада 2018 року №2617-VІІІ (щодо відтермінування часу вступу в дію) (реєстраційний номер 2155). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:07:07]] За-242 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Фрісу Ігорю Петровичу. Павловичу, вибачте.
Добрий день, шановні колеги! Добрий день, шановна президія! У нас сьогодні був важкий день, ви всі бачили, яку кількість складних законопроектів ми з вами сьогодні прийняли. Хочу зауважити вам, що цей законопроект, який виноситься на ваш розгляд, дуже простий. 22 листопада 18-го року Верховною Радою було прийнято Закон "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень". Цим законопроект було започатковано інститут кримінального проступку. Однак на сьогоднішній день, на жаль, він набуває цей закон чинності, починаю з ним працювати, 1 січня 2020 року. На жаль, на сьогоднішній день багато наших органів кримінальної юстиції виявилися непідготовленими для того, щоби почати працювати з цим законом. В той чи іншій мірі не створені відповідні підрозділи, не підготовлені виконавці щодо виконання цього закону. Наш законопроект мав на собі бачення відтермінувати набрання чинності, тобто внести зміни в "Перехідні положення", і щоби цей закон набув чинності через рік, тобто з 2021 року. Однак комітетом було слушно прийнято рішення, щоби відтермінувати цей законопроект, набрання їм чинності і початок його роботи на півроку, з 1 липня 2020 року. Враховуючи це, я як автор цього законопроекту погоджуюся з думкою комітету і прошу вас підтримати про те, щоб ми його відтермінували до 1 січня. до 1 липня 2020 року. Це буде абсолютно правильно. І цей закон тоді почне діяти для всіх кримінальних проступків, які ми започаткуємо. Дякую вам.
Дякую. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги, це, дійсно, суто технічний законопроект, який запропонований про відтермінування набрання чинності так званого Закону про кримінальні проступки. Щодо нього були великі дискусії. Я думаю, що вони мають продовжитись при удосконаленні цього закону. Але зараз вкрай важливо до 1 січня відтермінувати цей закон. І ми провели комітетське слухання. Всі правоохоронні органи, які залучаються до цього, були залучені. І ми пропонуємо на 6 місяців відтермінувати, тобто до 1 липня 2020 року. Прошу підтримати, колеги. Комітет просить підтримати за основу та в цілому даний законопроект. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Скажіть, будь ласка, шановні колеги, чи необхідне обговорення? Да? Прошу записатись: два – за, два – проти по фракціям. Павленко Ростислав Миколайович.
Прошу передати Ірині Геращенко слово.
Шановні колеги! Безумовно, наша політична сила голосуватиме "за" цей з одного боку технічний закон, а з іншого боку він вимагає нашої підтримки, тому що не створені відповідні системи в правоохоронних органах. Але, ви знаєте, те, що відбувається сьогодні в сесійній залі, це є величезна ганьба, за яку має бути соромно в першу чергу керівництву Верховної Ради України. Ми тільки повернулися з Франції, з "Діалогів Моне", де європейські гранти. за європейські гранти вчили керівництво Верховної Ради чути опозицію, забути про те, що вони є представником певної політичної сили. І коли сьогодні так зневажливо з трибуни найвищої парламенту звучить: "Так всі ж – за. Хто там на галерке – проти?" Це говорить насправді, що Голова Верховної Ради України і досі себе позиціонує виключно представником однієї політичної сили. Я хочу нагадати, що ви поки що представляєте Верховну Раду України. І якщо б один депутат вимагає, що він хоче внести поправки, такого немає в Регламенті – підняти руку, хто "за" чи "проти". Досить тут будувати піонерські зірочки і комсомольські ячейки. Є Регламент, який вимагає, що тут мають бути поправки, а не оці "за" і "проти", ручками голосувати. Ми не "кнопочки", ми не "ручки", ми не "пальчики", а народні депутати України! Це перше. Друге. Ви знаєте, шановні колеги, те, що ви сьогодні голосуєте закони, якими ми захищаємо наших шановних консультантів і експертів, це ваші помилки, які ви у вашому турборежимі наголосували, поставивши під загрозу своїх консультантів, їх зарплати. І зараз ми їх героїчно виправляємо. І сьогодні ви робите все те саме, без поправок голосуючи закони, принижуючи Ніну Петрівну Южаніну, що, знаєте, голова комітету. Та ви б повчились би в неї, тому що вона вам фахово заважає за ті лобістські поправки, які ви намагаєтесь протягти. Ви вслухайтесь, отам вона зараз спілкується зі "слугами", які правду хочуть почути. Розумієте, що відбувається. Я хочу звернутися до Голови Верховної Ради. Припиніть бути спікером тільки "зелених", станьте.
Дякую. По-перше, Ірино Володимирівно, я думаю, що ви як досвідчений депутат. Ну, я точно не був ні в піонерських таборах, ні в комсомолі, ні в Компартії. Я думаю. Я думаю, ще раз, я думаю, що варто згідно Регламенту виступати з тієї тематики, з якої законопроект. Я не пам’ятаю, щоб в законопроекті 2155 було хоча б слово про спікера або будь-які інші політичні сили. Тому давайте поважати друг друга. Дякую. Кожем’якін Андрій Анатолійович.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні колеги! Так, дійсно, цей законопроект, закон був прийнятий у листопаді 18-го року, тобто майже. не майже, рік тому, більше тому. Тут виступали представники комітету, казали, що це суто технічний законопроект, хтось не підготувався, хтось там не зрозумів, не вибачився, не сходив і таке інше. Отак у нас в Україні сприймають правоохоронні органи і всі інші державні органи закони, які ми з вами приймаємо. Вони не зрозуміли, розумієте, рік тому, що ми з вами або що прийняла Верховна Рада. Не зрозуміли і не змогли організувати це питання. Хто це не зробив. Перше – це Генеральна прокуратура, яка не вимагала. Друге – це ДБР, яке взагалі не зрозуміло, а що це таке. Тому що тут сидів голова, ви пам’ятаєте, да, він не знає куди біжати і що робити, і де його, де пишуть, де розробляють. І третє – це Кабмін, на жаль, прокинувся тільки два тижні тому і зрозумів, що треба з цього приводу робити якісь заяви або направляти якісь документи. Але, між нами кажучи, це, вибачте, це ганьба для тих, хто повинен виконувати рішення нашого парламенту, тому що в нас парламентсько-президентська республіка. Я вам скажу так, є законопроект, це як приклад, про створення антидопінгового центру в Україні для олімпійців. На сьогоднішній день закон існує, а центру немає. Наші олімпійці всі їздять в Польщу, тратять гроші і здають там допінг для того, щоб себе зареєструвати в олімпійських командах. Отак точно зараз і тут люди не зрозуміли, що ми приймаємо і що ми робимо. Це неправильно, я вважаю, що треба робити якісь висновки. Тому, Денис Анатолійович.
Дайте завершити, будь ласка.
Треба, звичайно, ми проголосуємо "за", але, тому що кримінальні проступки. Ви пам’ятаєте, ми 3 роки працювали над цим законопроектом, і ми хочемо розвантажити слідчих всіх. Але як виконують наші закони правоохоронці, ну, це просто соромно.
Мамка Григорій Михайлович.
Шановні народні депутати, шановний Голово, хочу сказати від себе дуже прості речі про те, що цей, дійсно, законопроект "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати, тому що виходу іншого немає. Чому немає? Всі з екранів телевізора кажуть слідчі, правоохоронні органи про те, що слідство завантажене, але керівники правоохоронних органів абсолютно нічого не зробили для того, щоб його розвантажити. Яким чином розвантаження повинно відбуватися? Воно повинно відбутися створенням нового підрозділу органу дізнання, нової інституції, яка візьме на себе мінімум 50 відсотків завантаження роботи слідчих. Але, коли час підходив до 1 січня 2020 року, іншого виходу ніхто нічого не знайшов і істинну причину не говорив, а тихенько внесли законопроект на Комітет по правоохоронній діяльності з відтермінуванням, автори законопроекту чогось забули сказати, першочергово на один рік. Після цього були проведені комітетські слухання, і прийнято рішення було на півроку, але також уточнили дату: з 01.07 наступного року. Істинна причина полягає в дуже простих речах. В тих, що до цього часу ніхто не вніс змін, і відсутність фінансування, тільки в речі щодо внесення відомостей, тобто технічний, в єдиний реєстр в досудових розслідувань. Але, коли правоохоронна система не спрацювала, для того щоб запустити цей механізм, цю інституцію, для того, щоб розгрузити навантаження слідчих, то ніхто і винуватцем не був в цій позиції в такому порушенню ганебному невиконання рішень законів, і ніхто не буде відповідати. Ми будемо підтримувати це рішення тільки для того, щоб все-таки інституцію цю запустити.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? З мотивів вже були ваші представники. Ні, дякую. Ні. А це, мабуть, тоді питання все ж таки не до мотивів, а до ваших представників. Вибачте. Я прошу зайняти свої місця і підготуватись до голосування. Від фракції "Слуга народу" з мотивів хтось буде виступати? Ні? Добре. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. І одразу пропозиція комітету за основу та в цілому. Готові будете голосувати в цілому? Да. [[Шум у залі]] Ні, ми зараз проговорили. Будете голосувати, ні? Давайте ставимо за основу. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Розділу ІІ "Перехідних положень" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" від 22 листопада 2018 року №2617-VIII (щодо відтермінування часу вступу в дію). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:20:11]] За-328 Рішення прийнято. Готові голосувати в цілому? Руслан Петрович? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету, які були зазначені головою комітету, та необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до Розділу ІІ "Перехідних положень" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" від 22 листопада 2018 року №2617-VIII (щодо відтермінування часу вступу в дію) (реєстраційний номер 2155). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:21:06]] За-328 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Партія "Слуга народу" – 228, "Опозиційна платформа - За життя" – 19, "Європейська солідарність" – 19, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 17, позафракційні – 17. Ще раз дякую. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з ратифікацією Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки для поліпшення виконання податкових правил й застосування положень Закону США "Про податкові вимоги до іноземних рахунків" так звана FATCA (реєстраційний номер 2102). Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу. Але прошу не розходитись, тут лише дві правки не враховані.
Шановні колеги, на розгляд Верховної Ради виносяться два пов’язані між собою законопроекти. Це законопроекти на реалізацію ратифікації Угоди FATCA. Вони передбачають автоматичний обмін податковою інформацією як згідно Угоди FATCA, так і внесенні у відповідні закони України зміни, які стосуються обміну інформацією за іншими угодами, зокрема за міжвідомчими угодами MCA, CRR. Про що йдеться? Йдеться про те, що Україна як держава буде знати про все, що мають її резиденти за кордоном, ховають за кордоном. І можемо приймати відповідні рішення щодо цього майна і щодо сплати чи несплати податків резидентами України. В комітеті ми розглянули ці законопроект і пропонуємо Верховній Раді прийняти їх в другому читанні та в цілому.
Дякую, Данило Олександровичу. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати? Вибачте. Є правки в нас. Чи є необхідність їх зараз проходити? Це правка Бєлькової? Да, наполягаєте, Ольга Валентинівна? Правка номер 1, Бєлькова. І правка номер 2 – також Бєлькова.
Дуже дякую, пане Голово. Да, ну тоді давайте об’єднаємо і я разом виступлю по цим двом правкам. Ну дійсно зараз ми розглядаємо два дуже важливих законопроекти. І я звертаю увагу, що опозиція при першому читанні наполягала на тому, що ми будемо подавати правки і виконала свою обіцянку. Більше того, мої правки були уважно розглянуті, ініційовані мною на комітеті і за тоном дискусії я можу сказати, що переважна частина колег підтримала мене у моїх застереженнях. Застереження ці стосуються саме того режиму, який буде використано урядом, чинним нашим українським урядом, до тих рахунків, до тих відомостей, які сьогодні є по так званим міжурядовим угодам. Фактично, ми пішли на те, що ми погодилися, що мої правки не прийнято. Але я залишаюся при своїй думці, що комітет повинен дуже чітко контролювати, хто, яким чином, за якими угодами зараз буде встановлювати ті договори.
Дайте завершити.
Ті договори, які будуть фактично привідкривати завісу над комерційною таємницею і банківською таємницею. Я не маю рахунків у банках за кордоном. Якщо буду мати, обов’язково їх задекларую. Разом з тим, ми не вирішили питання, що буде, сьогодні який буде режим використання інформації для тих громадян, які вже мають рахунки. Домовилися по-дружньому з урядом, що ніяких наказань жорстких поки що не буде, і все буде йти у згоді з комітетом. Дякую.
Дякую, Ольга Валентинівна. Шановні колеги. Ви не наполягаєте на правках. Правильно? Я ставлю на голосування. Прошу підготуватись до голосування. Я ставлю на голосування для прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з ратифікацією Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки для поліпшення виконання податкових правил застосування положень Закону США "Про податкові вимоги до іноземних рахунків" (реєстраційний номер 2102). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:26:20]] За-303 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа - За життя" – 4, "Європейська солідарність" – 16,"Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 17, позафракційні – 14. Шановні колеги, наступне питання, тут теж не багато правок, прошу не розходитися. Проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України у зв’язку з ратифікацією Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки для поліпшення виконання податкових правил й застосування положень Закону США щодо податкових вимоги до іноземних рахунків (реєстраційний номер 2103). Доповідає Гетманцев Данило Олександрович, голова Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики.
Дякую. Цей законопроект пов’язаний з попереднім законопроектом, тому я прошу також його підтримати в другому читанні та в цілому. І правки враховані до цього законопроекту.
Шановні колеги, тут були враховані всі правки. Саме тому ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України у зв’язку з ратифікацією Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки для поліпшення виконання податкових правил й застосування положень Закону США "Про податкові вимоги до іноземних рахунків". Готові голосувати? Реєстраційний номер 2103. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:28:16]] За-302 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 224, "Опозиційна платформа - За життя" – 1, "Європейська солідарність" – 18, "Батьківщина" – 13, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 17, позафракційні – 14. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат" з пропозиціями Президента України від 07.11.2019 року (реєстраційний номер 1231). Доповідає Представник Президента України у Верховній Раді Стефанчук Руслан Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, 17 жовтня 2019 року Верховною Радою України ухвалено Закон України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат" (реєстраційний номер 1231). Президент України вважає зазначений закон надзвичайно важливим та підтримує необхідність запровадження верифікації державних виплат, що здійснюються за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов’язкового державного соціального і пенсійного страхування. Разом з тим він не може підписати даний законопроект з огляду на наявні неузгодженості з діючими законами. Так, цим законом зокрема викладається у новій редакції абзац другий частини третьої статті 32 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та частина сьома статті 11 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань". Однак ці зміни викладено без урахування змін, внесених 02.10.2019 року Законом України №1409 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення ефективності інституційного механізму запобігання корупції", яким частини зазначених статей доповнено новими абзацами. У разі внесення запропонованих змін в Закон 1231 Національне агентство з питань запобігання корупції буде позбавлене права автоматичного доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, яке було надано Законом України №1409. З огляду на вище зазначене Президент України пропонує в абзаці 1 підпункту 11 та в абзаці 1 підпункту 12 пункту 2 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат" слова "абзац 2" замінити словами "абзац 3". Прошу підтримати пропозиції Президента. Дякую за увагу.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні розглянув пропозиції Президента України до прийняття Верховною Радою України 17 жовтня Закону України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат". Комітет вивчив обґрунтованість пропозицій Президента України та підтримав необхідність внесення правок. Врахування цих пропозицій надає Національному агентству з питань запобігання корупції автоматизованого доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. З урахуванням підтриманих пропозицій комітет на своєму засіданні схвалив порівняльну таблицю до законопроекту з урахуванням пропозицій Президента України. Головне науково-експертне управління пропонує врахувати вказані пропозиції Президента України при повторному розгляді Закону України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат". Враховуючи результати розгляду, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати пропозиції Президента України та прийняти закон в цілому з їх урахуванням. Прошу народних депутатів підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Голови комітетів, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України Закону України "Про верифікацію та моніторинг державних виплат" з пропозиціями Президента України від 07.12. вибачте, 07.11.2019 року (реєстраційний номер 1231). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:33:45]] За-248 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 221, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 2, "Голос" – 17, позафракційні – 8. Дякую. Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році (реєстраційний номер 2364). Без обговорення. Доповідати будете? Перший заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Констанкевич Ірина Мирославівна. Коротко, я так розумію, да? Дякую.
Шановні народні депутати, Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув 29 жовтня проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв і просить сьогодні вас проголосувати в основу і в цілому. Але при цьому хочу під стенограму з голосу продиктувати ще доповнення до постанови. Отже, ми просимо у розділі І додати позиції: 935 років з часу першої писемної згадки про місто Луцьк; 95 років з часу заснування журналу іноземної літератури "Всесвіт"; 75 років з дня заснування Одеської державної академії технічного регулювання та якості; 50 років з часу заснування державної установи Інститут технічних проблем магнетизму Національної академії наук України; 50 років з дня заснування Національної академії керівних кадрів, культури і мистецтв. У розділі ІІ: 230 років з дня народження Федора Симиренка; 7 січня – 90 років з дня народження Володимира Денисенка (кінорежисера, сценариста, педагога); 13 січня – 120 років з дня народження Олександра Ковіньки; 5 березня – 140 років з дня народження Сергія Бернштейна (вченого, математика, академіка); 8 березня – 80 років з дня народження Леоніда Осики (кінорежисера, сценариста); 22 березня – 160 років з дня народження Порфирія Демуцького (композитора, музиканта); 24 березня – 120 років з дня народження Івана Козловського (оперного співака, народного артиста); 3 травня – 120 років з народження Миколи Яковченка (актора театру і кіно, народного артиста); 6 червня – 110 років з дня народження Георгія Карпенка (вченого у галузі фізико-математичних.)
Ірина Мирославівна, я вибачаюсь, що я вас перебиваю. Але скажіть, будь ласка, ви зараз з голосу додаєте? З голосу, вибачте, ні. З голосу вносити правки ми не будемо, при всій повазі. Можемо додатково брати ще одну постанову, але з голосу я на голосування ставити не буду.
Гаразд. Тоді я прошу проголосувати за постанову і.
В редакції комітету.
В редакції комітету за основу, з доповненням і з техніко-юридичними правками.
Ні. За основу та в цілому. Додатково буде, приймайте іншу постанову, будемо її голосувати в залі.
Справа в тому, що ми на робочій групі обговорили ці доповнення, і вони ухвалені комітетом.
Їх немає в рішенні комітету, на жаль. Є постанова та, яка зараз роздана колегам. Голосувати будемо її. Ні, можу зняти з розгляду питання.
Ні, голосуємо за постанову, тому що її чекають.
Дякую. Давайте без обговорення, шановні колеги, будь ласка. [[Шум у залі]] А? Тоді нам треба зараз проголосувати за скорочену процедуру, тому що було сказано, що без обговорення. [[Шум у залі]] Якщо я з мотивів дам. Шановні колеги, тоді я прошу розглянути цей проект постанови за скороченою процедурою. Тому ставлю на голосування. Необхідно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:37:56]] За-276 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти по фракціях. [[Шум у залі]] Тоді запишіться ті, хто хоче виступити від фракцій. Я буду вдячний. Але ви записалися всі. Мейдич Олег Леонідович. Мейдич є? Не наполягає. Добре. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Миколі Княжицькому. Дякую.
Княжицький Микола Леонідович.
Пане Голово, я вас дуже прошу! Пане Голово, я до вас звертаюся, з вашого дозволу. Дивіться, я вас дуже прошу, в комітеті обговорили ці правки, які з голосу зараз зачитувала шановна перший заступник. Вони є комітетськими, тут є теж голова комітету. Давайте проголосуємо, щоб потім ми не витрачали час на те саме, що в комітеті обговорено, тим більше, тут нема ніяких суперечностей у членів комітету між тим, що зачитала шановна доповідачка. І це не складне політичне питання. Це відомі постаті.
Це процедурне питання, Микола Леонідович. І завтра колеги і з вашої політичної сили, і з інших будуть приходити і говорити, що так можна, тому що ми так зробили. Це не передбачено регламентом, ви знаєте це найкраще за мене. При всій повазі, але я не буду ставити з голосу будь-які правки в цей закон. в цю постанову. Давайте приймемо ще постанову, проголосуємо, швидко її доповнимо тими питаннями, які є. Дякую. Німченко Василь Іванович. Включіть, будь ласка, мікрофон Німченку.
Шановні колеги, наскільки я розумію, там є один із пунктів, як великий ювілей Варшавський договір квітневий, наступного року буде 100 років. То я хотів би узнати, що це буде за ювілей, що це був за договір Петлюри з Пілсудським, що була окупована Правобережна вся Україна. А потім в районі Золотоноші була окупована і частина Лівобережної України аж до Ірклієва. Це що – ювілей, це що – святкова дата? А для інших, хто не знає історію, то я нагадаю: подивіться, де ланцюговий міст – один з лучших мостів, який був на теренах Європи, соєдиняв лівий берег і правий берег Києва. І саме його взорвали поляки, коли відступали і бігли до себе до Варшави. І тому я хотів би, щоб оця дата не звучала, не звучала як свято, як якийсь ювілей. Це питання підлягає оцінці і історико-правовій, і політичній. Але преподносити це як святкові. Сьогодні ми вже утром бачили, коли нас вітали, і тих людей з тими вадами, які були. І тому я хотів би, щоб якраз оцей Варшавський договір, оця дата, вона не фігурувала тут у нас як ювілей, як святкові дати. Я просив би виключити оці дані про Варшавський договір.
Дякую, Василь Іванович. Лубінець Дмитро Валерійович. Після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? Да. Лубінець Дмитро Валерійович, включіть, будь ласка, мікрофон. І, голови фракцій, запросіть народних депутатів до зали.
Депутатська група "За майбутнє" підтримує позицію комітету і закликає всіх проголосувати "за". Голосуємо.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект. [[Шум у залі]] Ні, постанови голосуються за основу та в цілому. Буде нова постанова, це постанова, це не закон. Постанова, Нестор Іванович, ви ж багаторічний народний депутат. [[Шум у залі]] Дивіться, в Регламенті, якщо я не помиляюсь, написано наступне, що, да, постанова приймається за основу та в цілому, якщо не прийнято іншого рішення Верховною Радою. Тобто ви пропонуєте поставити зараз на голосування інше рішення. Ні, дивіться, постанови приймаються за основу і в цілому. Якщо ви зараз наполягаєте, то я повинен поставити голосування, щоб ми проголосували постанову за основу лише в першому читанні. Правильно? Чи як? Вона так прописана, що там, я розумію, що ви робите, Руслане Петровичу, але ні. І комітет звертається з пропозицією проголосувати в цілому. От зроблять нову постанову та доповнять ці дати – це правильне рішення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році (реєстраційний номер 2364). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:44:22]] За-305 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Партія "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа - За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 13, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 16, позафракційні – 15. Дякую. Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Шановні колеги, вам до розгляду запропоновано проект Постанови про присудження щорічної Премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів (реєстраційний номер). почекайте, (реєстраційний номер 2495). Що з мотивів? Ми зараз зайдемо, я дам слово. Вона, цей проект постанови потребує голосування про включення до порядку денного. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:46:00]] За-306 Рішення прийнято. Нестор Іванович, сейчас буде обговорення, ви виступите. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:46:29]] За-305 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується розглянути цю постанову за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:46:52]] За-285 Нестор Іванович – з мотивів. Хвилина. Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, питання зрозуміле, просте. Вношу пропозицію розглянути його без доповіді і без обговорення. Зразу поставити на голосування за основу і в цілому. Дякую.
Колеги, чи є бажання підтримати пропозицію Нестора Івановича Шуфрича? Да. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про присудження щорічної Премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів (реєстраційний номер 2495). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:48:08]] За-318 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Шановні колеги, останнє питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Щодо першочергових кроків забезпечення євроатлантичної інтеграції України - набуття повноправного членства України в Організації Північноатлантичного договору" (реєстраційний номер 2327). Нам необхідно включити цей проект постанови в порядок денний пленарного засідання. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:49:01]] За-285 Рішення прийнято. Нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду цього питання на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:49:28]] За-292 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:49:50]] За-270 Рішення прийнято. Шановні колеги, може без обговорення і в цілому, ні? Добре. Слово для доповіді надається народному депутату України Порошенку Петру Олексійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, перш за все я хочу подякувати, що дуже своєчасно ми розглядаємо цю заяву в умовах, коли залишилося декілька годин до засідання в Лондоні. Наша заява – надзвичайно важливий сигнал, сигнал для українського суспільства, сигнал нашим партнерам по країнах-членах НАТО і сигнал для Російської Федерації. Сигнал про те, що і після парламентських виборів, і після формування нової Верховної Ради, нового уряду, після виборів Президента курс України щодо членства в НАТО залишається незмінним, він спирається на громадську думку, коли більшість українського народу поділяє ці принципи, спирається на Конституцію України, спирається на політичну волю парламенту, спирається на політичну волю Президента, який нещодавно наголосив на важливості Плану дій щодо членства в НАТО тощо. Питання членства в НАТО має об’єднати нашу з вами залу. Я розраховую, що "за" проголосують представники всіх політичних кольорів крім колорадського. Правду говорити дуже легко і приємно. А вона полягає в тому, що саме членство України в Альянсі гарантує безпеку українцям і мир надійний і стабільний. Бо НАТО є найпотужніший військово-політичний союз і є гарантом миру і безпеки, бо за 70 років існування Альянсу на жодну країну-члена Альянсу не було нападу. І я переконаний, якби ми питання членства України в Альянсі вирішили би раніше, Росія точно би не атакувала Україну. План дій має стати дорожньою картою наших реформ. Ми твердо маємо забезпечити.
10 секунд дайте завершити.
І це є перепусткою до цієї найпотужнішої організації. Я переконаний, що ми зараз підтримаємо заяву, і це рішення буде повною мірою відповідати національним.
Дякую. Героям слава! Слово до співдоповіді надається народному депутату України Чернєву Єгору Володимировичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановний український народе! Я як голова постійної делегації України в Парламентській асамблеї НАТО хочу перш за все наголосити на тому, що ця заява була прийнята з урахуванням пропозиції від МЗС. Вона була підтримана всіма членами комітету, і вона направлена, перш за все, на те, щоб нагадати нашим євроатлантичним партнерам про їхні наміри щодо ПДЧ для України. Ця заява направлена, перш зав все, на парламентарів країн-членів НАТО, щоб вони нагадали своїм урядам про те, що вже було проголошено на найвищому рівні в квітні 2008 року, коли була прийнята заявка України щодо ПДЧ в НАТО і коли було уповноважено міністрів закордонних справ країн-членів НАТО щодо подальших рухів. Забезпечити рух напрямку в євроатлантичну інтеграцію – це наша спільна мета і наше спільне завдання. По-перше, цього вимагає чинна Конституція. По-друге, рух в напрямку НАТО дозволить реформувати наші Збройні Сили та зробити їх міцнішими. І, по-третє, цей рух – гарантія того, що мрія країни - агресора, який зараз мріє про те, що Україна буде розколота, вона, ця мрія не здійсниться. З цього приводу у нас в суспільстві вже є консенсус. Я окремо хочу наголосити на тому, що ця заява не має бути політизована чи використана для власних піар-акцій будь-якої з політичних сил. Я також наголошую, що це колективна заява задля підтримки нашого уряду на саміті в Лондоні. Це заява-звернення до наших колег-парламентарів країн-членів НАТО не зволікати з розглядом питання ПДЧ для України. І це також заявка про незмінність нашого курсу до НАТО, який був проголошений Президентом Зеленським. Прошу Верховну Раду.
10 секунд.
Прошу Верховну Раду продемонструвати єдність в цьому питанні і в питанні національних інтересів України, і підтримати цю заявку. Україна повинна бути в НАТО. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи необхідне обговорення? Необхідне. Запишіться, хто бажає обговорення по фракціям, запишіться два – за, два – проти. Після цього переходимо до голосування. Бондар Михайло Леонтійович.
Передайте, будь ласка, Ірині Геращенко.
Я почну з дуже серйозної теми. Тому б хотіла зараз уваги. Ви знаєте, сьогоднішній ранок я і кілька ще наших колег розпочали з того, що ми були на прощанні. На прощанні з хлопцем, який загинув кілька днів тому на Донбасі. Його звати Денис. Загинув і його побратим Дмитро там. Власне, це еліта. Еліта не тільки української армії, спецслужб, а еліта Європи, якою має пишатися Європейський континент. І мені здається, що НАТО не до кінця ще усвідомлює ту високу ціну, яку Україна і українські воїни щодня платять за незалежність, за безпеку Європейського континенту. І дуже важливо, щоби ми як Україна, як українська влада і опозиція в один голос це нагадували. Дійсно ми сьогодні з вами розглядаємо ініціативу Петра Порошенка і "Європейської солідарності". Але ми дуже дякуємо всім колегам по сесійній залі, що ми голосуємо цю заяву саме сьогодні, коли в Лондоні проходить саміт, захід високого рівня, НАТО, де присутній міністр закордонних справ і це добре, що він туди поїхав, і де має голосно звучати позиція України. Ми не подаємо ще одну заявку. Ми дійсно 11 років несправедливо так довго чекаємо надання Україні ПДЧ, яке ми виконуємо з вами і в безпековій сфері, в сфері екології, в сфері наближення наших стандартів в боротьбі з корупцією, багато тих законів, які вже нинішній парламент проголосував, вони так само є виконанням ПДЧ. Ми це заслужили. І тому дуже важливо, щоби в один голос ми вимагали, що Україна має отримати план дій щодо членства в НАТО, так само як і Грузія. І це буде тією гарантією нашої безпеки, як і українська армія. Слава кожному українському воїну! Слава жінкам-воїнам! І ми вважаємо, що ми маємо отримати ПДЧ, а сьогодні – проголосувати за це звернення.
Святослав Іванович Вакарчук, "Голос".
Шановні колеги, перш за все, дуже шкода, що ми не починаємо сьогодні наш день вже в той момент, коли міністр закордонних справ є в Лондоні і є людиною, яка представляє українську позицію сьогодні, напередодні зустрічі, під час зустрічі НАТО в Лондоні. Треба було почати з цього свій день. Але добре, що ми все-таки сьогодні спромоглися на таку важливу заяву. І я сподіваюся, що ми всі справді, незалежно від політичних вподобань, чітко підтримаємо те, що каже сьогодні більшість населення України, і те, що ми прагнемо членства в НАТО. Що таке НАТО? НАТО – це не просто військовий союз. Як правильно вже було тут сказано, НАТО – це військово-політичний союз, який був створений, в першу чергу, на захист спільних цінностей – цінності гідності, цінності свободи, те, що ми називаємо західних, в тому числі європейських і північноамериканських цінностей. І сьогодні Україна вже п’ятий рік своїми силами, жертвою своїх воїнів захищає ці цінності. Не словом, а ділом. Ми є вже сьогодні, ще не вступивши в НАТО, є передовим батальйоном НАТО, який насправді зі зброєю в руках захищає ті цінності, які об’єднують НАТО. І ми вважаємо, що сьогодні ми показуємо всім, що ті цінності свободи, гідності і безпеки є не пустими словами для нас. Ми заслужили на те, щоб бути повноцінним членом євроатлантичної безпеки. І ми заслужили на те, щоби сьогодні чітко заявити про нашу позицію. Сподіваюсь на підтримку всього залу. Дякую вам. Це дуже важливо.
Дякую. Приходько Наталія Ігорівна.
Волошину передайте, будь ласка.
Волошин Олег Анатолійович.
Правильно було щойно зазначено з цієї трибуни, правду говорити легко і приємно. А правда полягає в тому, що 5 років попередня влада, саме прикриваючись нескінченною дискусією про НАТО, власне, віддаляла Україну від тих самих стандартів Альянсу. Через Свинарчуків, розграбовуючи "Оборонпром", через Свинарчуків, розграбовуючи армію, розповсюджуючи корупцію в Україні, утискаючи незалежні медіа, утискаючи опозицію. І ті самі люди сьогодні продовжують тягнути цю саму історію заради однієї мети – зірвати мирні переговори і зірвати мирний процес. Спочатку партії, які набрали менше 17 відсотків, разом виходять сюди і розповідають про якісь червоні лінії Президенту, який отримав більші 73 відсотків, від якого суспільство сьогодні вимагає одного – миру. Це єдиний сигнал, який сьогодні чекають українці. Не продовження війни, не залучення до війни наших інших партнерів. І, до речі, цього сигналу, ви прекрасно знаєте, чекають і наші європейські партнери. Що Володимир Зеленський, приїхавши 9 грудня до Парижа, буде говорити про мир і буде говорити про шляхи досягнення миру. А подавати заявку можна на що завгодно, на отримання права до заселення Марсу. Це так само реалістично сьогодні, як отримання членство в НАТО. Більше того, одна з тих лідерів світових держав пані Меркель, яка 2018 року абсолютно однозначно відмовила набагато більш важливому зверненню, яке було надано спільно від Президента, Прем’єра та Голови Верховної Ради України, вона досі є канцлером. І з того часу позиція Німеччини не змінилася. І представники певної фракції, які це ініціюють, які дуже гарно розуміються на сучасній дипломатії, цього не можуть не знати. Це порожній популізм. Єдине мета цього – завадити Президенту Зеленському досягти миру в Парижі 9 грудня. І якщо партія Президента є, власне, партією чинного Президента, а не попереднього, то я дуже закликаю вас цю постанову не підтримувати. Дякую.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович. Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, ми, коли картаємо попередній парламент восьмого скликання, ми хочемо нагадати про те, що саме парламентарі різних фракцій попереднього, восьмого скликання парламенту, одним з перших своїх рішень прийняли рішення про відміну позаблокового статусу України в Конституції і визначали євроатлантичний курс як невід’ємну частину свого міжнародного курсу. Ми разом з тим сьогодні солідарні з усіма фракціями, які сьогодні підтримують цю заяву, яка важлива напередодні лондонських зустрічей. І я вважаю, друзі, що така заява мала бути ще місяць назад, коли ми в цьому залі приймали велику делегацію на чолі з Генеральним секретарем НАТО Єнсом Столтенбергом, а також з усіма представниками учасників країн НАТО. Вона як ніколи була б важлива для того, щоб наголосити на нашому бажанні, незмінному бажанні прямувати до НАТО через отримання Плану дій щодо членства (ПДЧ). Я вважаю, що така заява важлива не тільки напередодні лондонської зустрічі, але вона не менш важлива, а, можливо, навіть більш важлива напередодні зустрічі у форматі нормандському в Парижі, щоб наголосити членам НАТО – і Франції, і Німеччині – які повинні захищати потенційних учасників ПДЧ і членів НАТО про те, як ми сьогодні захищаємо свої національні інтереси і як вони хочуть захищати національні інтереси, і підтримувати нашого Президента в цих євроатлантичних устремліннях, які сьогодні у нас є. Тому сьогоднішня заява краще, знаєте, зараз ніж ніколи. Ми голосуємо "за".
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович, хвилина з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? Після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, якщо ще хтось не розуміє в світі, що мир це і є НАТО, зверніться до історії. Це зрозуміли всі країни Балтії, це зрозуміли найменші країни Європи. Так, мир сьогодні – це НАТО. І саме тому, на жаль, єдиний Прем’єр, який підписав звернення, що надання Україні Плану дій щодо членства в НАТО, залишається Юлія Володимирівна Тимошенко. Я б хотів, щоб ця традиція була продовжена цим складом парламенту. І 3 мільйони підписів, які "Батьківщина" зібрала для проведення референдуму за вступ в НАТО, який був заблокований попередньою владою, це є теж відповідь. Тому "Батьківщина" буде голосувати за цю постанову. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Щодо першочергових кроків забезпечення євроатлантичної інтеграції України – набуття повноправного членства України в Організації Північноатлантичного договору" (реєстраційний номер 2327). Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[20:06:02]] За-284 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми вичерпали порядок денний вечірнього засідання Верховної Ради України. Я всім дякую. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим.